runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2013-05-16:
Hr. Villum Christensen har jo ret i, at hvad ved vi ved med hundrede procents sikkerhed
er, at temperaturen er steget med cirka en lille grad i det sidste århundrede.
Vi ved også med hundrede procents sikkerhed, at koncentrationen af drivhusgasser er steget dramatisk i de sidste 100 år, og vi ved med hundrede procents sikkerhed, at det er sket på grund af menneskelige aktiviteter.
Hvad der er meget svært at forudse, er, hvad det får af konkret betydning for de næste 100 år.
Derfor er det svært at forudse, hvordan klodens store buffere, indlandsisen, Antarktis og havene, vil reagere på det, for vi har ikke prøvet det før, og derfor er det jo svært at teste det i forhold til fremtiden.
Det er jo rigtigt, at jeg heller ikke med hundrede procents sikkerhed kan vide det, men mit udgangspunkt er bare at spørge: Hvad er den største risiko?
Er det at sige, at så må vi hellere lade være med at gøre noget som helst og så risikere de omfattende katastrofer, som videnskaben ruller op i det værst tænkelige scenarie, eller at lave en omstilling, vi alligevel skal lave, og så forsikre os imod de værst tænkelige udgifter.
Hvad er den største risiko?
Jeg synes, den største risiko ligger i ingenting at gøre.
Villum Christensen (LA), 2013-05-16:
Det skal bare være et enkelt spørgsmål om videnskabeligheden i klimadebatten, som ministeren lige var inde på.
Jeg har på intet tidspunkt sagt, at det er bluff, hvad der foregår, men jeg vil gerne rejse et spørgsmål om den sikkerhed, som ministeren også gav udtryk for, den videnskabelige sikkerhed, som jo ligesom er fundamentet for hele vores diskussion, for hvis ikke den holder, så er der ikke ret meget mening med al den diskussion, vi har haft her i dag.
Tager man klimapanelet og ser på deres egne modeller og det, de selv siger, når mængden af CO2 stiger det til det dobbelte – nu har vi lige hørt om de 400 ppm og problemet med, at det stadig væk vokser, selvfølgelig er det et problem – så vil det give en stigning i temperaturen på fra 1,5 til 4,5 grader.
Det er altså spredningen.
Er ministeren af den opfattelse, at det er en stor sikkerhed at have i de klimamodeller? Hvis man overfører det til et budget her i Folketinget, så ville det jo betyde, at hvis man havde et forventet underskud på 80 mia. kr., når man fremlagde finansloven, så ville økonomerne ovre i Finansministeriet sige.
Det kan godt være, at det bliver 240 mia. kr., vi ved det ikke.
Er det en stensikker videnskabelig påstand, at de klimamodeller holder, når usikkerheden er så helt enorm?
Det er det spørgsmål, jeg gerne vil rejse.
Martin Lidegaard (RV), 2013-05-16:
Jeg skal ærligt indrømme, at det der med datoer aldrig har været min stærke side.
Jeg kan huske, at da vi lavede energioplægget, lovede jeg også, at vi skulle have en energiaftale inden jul – det blev så inden påske.
Men jeg vil omvendt sige, at det resultat, vi fik ud af det på energiområdet, var så tilpas ambitiøst og godt, at jeg med stor glæde ventede de 3-4 måneder på at få det resultat.
Og måske vil historien gentage sig lidt.
Det er rigtigt, at jeg har sagt, at vores klimaplan vil komme i foråret, og jeg tror og håber på, at vi når det inden sommerferien, og det bliver i hvert fald lige på den anden side, hvis ikke det bliver før.
Og så er det, fordi vi får gjort den endnu bedre, end den ellers ville være blevet.
Per Clausen (EL), 2013-05-16:
Nu kan man godt indimellem få det indtryk, at regeringen har det princip, at det gode, der kan vente til i morgen, skal man i hvert fald ikke gennemføre i dag.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge klimaministeren, om han kan huske, hvornår han første gang sagde, at den her plan, det her virkemiddelkatalog – man kan kalde det, hvad man vil – var lige ved at være færdigt.
Jeg har en svag erindring om, at det efterhånden er ved at være nogle måneder siden.
Martin Lidegaard (RV), 2013-05-16:
Regeringen er ved at lægge allersidste hånd på klimaplanen.
Nu tror jeg, at mine gode embedsfolk vil sige, at det nok er tidspunktet at forventningsafstemme en lille smule her.
Den klimaplan, der kommer, er, som jeg efterhånden har nævnt flere gange,
jo et virkemiddelkatalog med rigtig mange virkemidler – måske op mod 80 – hvor vi kigger på fordele og ulemper ved dem.
Det er klart, at hvis man iværksætter dem, vil det have både en klimaeffekt og en beskæftigelseseffekt, men det er jo ikke den samlede plan.
Det er netop den, der kommer senere, for det, vi ønsker, er at få bredt hele viften af muligheder ud, diskutere dem med det omgivende samfund, se dem i relation til andre initiativer, vi har på vej, og selvfølgelig drøfte dem med Folketingets partier.
Per Clausen (EL), 2013-05-16:
Jeg kan forstå, at det, vi venter på, er en klimaplan, der vil øge beskæftigelsen og reducere CO2-udslippet, og det er selvfølgelig en klimaplan, som vi er nogle der næsten ikke kan vente på.
Nu sagde klimaministeren jo, at loven først kommer i næste samling, og at det hele tiden har været meningen.
Men hvornår kommer klimaplanen så?
Martin Lidegaard (RV), 2013-05-16:
Nu ved alle, der har børn, fra juleaften, at forventningens glæde jo er den største.
Og den vil jeg meget nødig fratage Venstres ordfører.
Han skal have lov til at gå og glæde sig til at få et signeret eksemplar af vores klimaplan.
Men jeg kan da i hvert fald løfte så meget af sløret, at jeg kan sige, at det ikke indgår i regeringens overvejelser at indføre nye afgifter eller at hæve afgiftsniveauet som sådan.
Det indgår i vores overvejelser at gøre, præcis som vi har gjort på energiområdet, nemlig at lave en pakke, der ikke bare er god for klimaet, men også er god for dansk beskæftigelse, grøn vækst, miljø i øvrigt og mange andre sager.
Så Venstres ordfører kan med sindsro fortsætte med at glæde sig, og både klimaplanen og klimaloven skal nok komme.
Lars Christian Lilleholt (V), 2013-05-16:
Det bekymrer mig stærkt.
Det er jo indholdet i den klimaplan, der bekymrer mig.
Jeg kunne godt tænke mig, at ministeren sådan kunne fortælle lidt om, hvad det er for nogle overvejelser, man har gjort i forhold til indholdet.
Hvor store regninger er der på vej til dansk erhvervsliv og til de danske husstande i forbindelse med den klimalov?
Det er vel ikke gratis?
Mikkel Dencker (DF), 2013-05-16:
Jeg kan bekræfte, at jeg ikke nævnte noget om det i ordførertalen, men vi havde jo en første behandling af et lovforslag her for ikke ret lang tid siden, og der sagde jeg faktisk på vegne af Dansk Folkeparti, at vi synes, at det er en god idé at udrulle smart grid, som det jo hedder på moderne dansk.
For det kan alt andet lige give en mere optimal udnyttelse af de ressourcer og den energi, der er til stede, fordi folk bliver mere opmærksomme af at kunne følge med i deres elforbrug på den her måde.
Så det er noget, vi går ind for.
Og det kunne meget logisk foregå i den takt, at folks gamle elmålere alligevel skulle udskiftes, og så indfasede man kontinuerligt de her moderne elmålere.
Per Clausen (EL), 2013-05-16:
For man kunne jo godt få det indtryk ud fra hr. Lars Christian Lilleholts tale her i dag, at det eneste, det handlede om for Venstre, sådan set var at holde omkostningerne nede.
Så var man lidt ligeglad med, hvad de miljømæssige og klimamæssige konsekvenser ville være af det standpunkt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2013-05-16:
Jeg kan bekræfte, at det fortsat er vores politik, at i 2050 skal Danmark være fri for fossile brændsler.
Per Clausen (EL), 2013-05-16:
Jeg tror nok, at det var sådan, at Venstre i den tidligere regerings tid nåede frem til at have en målsætning om at afvikle Danmarks afhængighed af fossile brændstoffer i 2050.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om det stadig er Venstres politik.
Lars Christian Lilleholt (V), 2013-05-16:
Rigtig mange elselskaber har gennemført smart grid i deres målinger af elforbruget, og det er vores forventning, at det kan de øvrige selskaber også gøre, uden at vi herindefra skal pålægge dem at gøre det.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-05-16:
Så kan vi måske få at vide, hvordan vi skal finansiere en kommende udrulning af et sådant smart grid med fjernaflæste målere, hvis ikke selskaberne skal have lov til at opkræve en ekstra sum af forbrugerne.
Lars Christian Lilleholt (V), 2013-05-16:
Vi synes, at smart grid er en rigtig god idé.
Det forhold, at man kan få vores systemer til at tale sammen, synes vi er ganske fornuftigt.
Spørgsmålet er jo bare det – og det er nok det, ordføreren gerne vil hen til – at der også er en regning, der skal betales.
Og der ønsker vi jo ikke at give selskaberne mulighed for bare sådan at hæve regningen bevidstløst.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2013-05-16:
Tak til hr. Lars Christian Lilleholt for oplægget.
Måske kunne vi få at vide, hvad Venstres holdning er til smart grid og den udrulning, der forhåbentlig skal ske i de kommende år af et smart grid i Danmark – også set i lyset af hr. Lars Christian Lilleholts ord om, at ikke alene forskning og udvikling er helt afgørende, men også demonstrationsprojekter i praksis.
Og smart grid står jo som en af hjørnestenene i det.
Nu skal jeg så høre, hvad Venstres holdning er.
Steen Gade (SF), 2013-05-16:
Jeg synes, jeg har redegjort for det, og jeg har oven i købet nævnt tre punkter for, hvad vi skal gøre på EU-plan.
Det er jo derfor, at backloading skal gennemføres – det er for at sætte kvoteprisen op, og det samme gælder de andre initiativer, jeg har nævnt.
Det er det, jeg synes vi skal bruge vores kræfter på.
Så mener jeg også grundlæggende, at vores energipolitik er økonomisk sund, og det er den, fordi man er nødt til at inddrage den advarsel fra Det Internationale Energiagentur, som siger, at det er økonomisk dumt – nu taler vi ikke om energipolitik – at investere i fossile brændsler efter 2016 i vores del af verden.
Det er simpelt hen dumt; det bliver for dyrt, for så skal de skrottes før tid, før de er udtjente.
Lars Christian Lilleholt (V), 2013-05-16:
Hvordan får vi kvoteprisen op?
Det kunne jeg godt tænke mig at få redegjort for.
Dernæst vil jeg spørge: Er det særlig ansvarligt ikke at kigge på, hvilke konsekvenser det har for den danske klima- og energipolitik?
Tempoet er ganske højt.
Vi kommer op på 35 pct. vedvarende energi i 2020.
I de seneste 10 år under den borgerligt ledede regering steg andelen af vedvarende energi i Danmark mere end nogen sinde.
Det var en periode, hvor der kom mere og mere grøn energi.
Aldrig har vi haft en større andel, og aldrig har vi haft en større vækst i andelen af vedvarende energi i Danmark.
Men for os er det selvfølgelig også helt afgørende, at den regning, der kommer, er af en størrelse, så virksomhederne og forbrugerne er i stand til at betale den.
Og dér skal der være fokus på at sikre, at omstillingen sker så billigt som overhovedet muligt.
Forhandling
Mikkel Dencker (DF), 2013-05-16:
Jamen vores holdning er, at hvis man skal løse globale problemer, så er det også globale løsninger, der skal til.
Vi tror ikke på, at vi kan løse alverdens problemer, ved at vi i Danmark holder op med at udlede CO2 og begynder at køre i hestevogn eller på cykel alle sammen.
Det nytter ikke på langt sigt.
Jeg vil også bare gøre hr. Per Clausen opmærksom på, at Det Miljøøkonomiske Råd jo kom med en rapport her for par måneder siden, som netop sagde, at hvis alle landene, som er med i Kyotoprotokollen reducerede deres CO2-udledning med 98 pct., så kunne man nedbringe den globale opvarmning med 0,17 grader.
Altså, det sætter jo tingene lidt i perspektiv, med hensyn til hvor meget det, vi går og laver herhjemme, egentlig virker.
Det nytter ikke, at Danmark går enegang sammen med nogle få andre lande, som også er små.
Det er globale aftaler, der skal til, hvis der skal rykkes noget, og det er ikke det, vi kan lave her i Folketinget.
Per Clausen (EL), 2013-05-16:
Jeg tror slet ikke, hr. Mikkel Dencker er indstillet på at betale prisen for klimasolidaritet, for hvis danskerne skulle reducere deres CO2-udslip til noget, der mindede om gennemsnittet globalt set, så ville det være en omfattende øvelse, måske også mere omfattende, end hvad Enhedslisten mener kan gennemføres på kort sigt.
Jeg vil bare spørge hr. Mikkel Dencker: Mener ordføreren, at mulighederne for at komme igennem med globale, internationale aftaler om reduktion af CO2-udslippet bliver større af, at et af de rigeste lande og et af de lande, der har det største CO2-udslip pr. indbygger, ligesom siger: Jamen nu har vi ikke råd til at gøre mere, og derfor må Indien gå foran, for de har rigtignok råd?
Mikkel Dencker (DF), 2013-05-16:
Jeg vil vende problemstillingen lidt på hovedet og sige, at jeg tror ikke, det hjælper noget, uanset hvor meget vi, så at sige, klimamæssigt går i kloster i Danmark.
Uanset om vi holder helt op med at udlede CO2, ændrer det jo ikke noget på klimaet på globalt plan.
Det er jo sådan, at man i Kina og Indien har en enorm vækst i CO2-udslip, så hvis målet er at redde klimaet – og det fornemmer jeg at hr. Per Clausen har som målsætning – så er det jo globale aftaler, der skal laves.
Så er det jo en byrde, der skal løftes solidarisk af alle lande, og jeg går ud fra, at hr. Per Clausen går ind for solidaritet også internationalt.
Det er på det, trykket skal lægges, og ikke på, om vi bliver en slags klimamunke i Danmark, som lever på vand og brød, og som håber, at vi kan redde verden på den måde.
Per Clausen (EL), 2013-05-16:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om hr. Mikkel Dencker og Dansk Folkeparti overhovedet gør sig nogle overvejelser om de miljømæssige og klimamæssige konsekvenser ved ligesom at sige, at nu må det her ikke koste mere.
Har Dansk Folkeparti en holdning til, hvilke miljømæssige og klimamæssige konsekvenser det får for vores efterkommere?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2013-05-16:
Som sagt er tålmodighed en dyd, og i dag diskuterer vi energipolitikken.
Når den tid kommer, hvor vores forslag lander i hr. Lars Christian Lilleholts indboks, er jeg sikker på, at han vil modtage det med glæde.
Lars Christian Lilleholt (V), 2013-05-16:
Hvad så med indholdet af den her klimalov?
Skal vi regne med, at der bliver nye skatter og afgifter til forbrugere og dansk erhvervsliv i den sammenhæng?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2013-05-16:
Tålmodighed er en dyd.
Vi kommer med et forslag, når vi er klar til det.
Lars Christian Lilleholt (V), 2013-05-16:
Tak for det.
Af regeringsgrundlaget fremgår det, at der vil komme en klimalov, og jeg har dagligt forgæves kigget i min postkasse for at se, hvor det lovforslag bliver af.
Kan ordføreren måske lette sløret for, hvornår regeringens forslag til en klimalov kommer?
Stine Brix (EL), 2013-05-16:
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om det er ordførerens opfattelse, at den her mulighed, der så er for at få dispensation for kravet om fremdrift, også gælder studerende, som har et handicap, som ikke er blevet forværret, men som de altid har haft, men hvor det handicap betyder, at de ikke kan studere på fuld tid?
Morten Marinus (DF), 2013-05-16:
Det er meget muligt, jeg har sagt det, men jeg tror faktisk, det var hr. Hans Kristian Skibby, der nævnte det.
Han nævnte nogle listenavne, som han måske fandt mærkelige.
Jeg kan ikke erindre, at det var mig, der nævnte det.
Men det er da rigtigt, at der, som også hr. Hans Kristian Skibby nævnte, var nogle navne på partier, som stillede op, og som ikke blev valgt, og det er klart, at de igen skal ud og samle stillerlister.
Mads Rørvig (V), 2013-05-16:
Tak for det.
Jeg skal på vegne af Venstre og De Konservative takke Enhedslisten for at rejse debatten her i dag.
Forslagsstillerne fra Enhedslisten opfordrer regeringen til at tage hensyn til studerende, som på grund af handicap eller kronisk sygdom ikke kan klare et studie i normalt tempo og på normeret tid.
Jeg er meget enig i det, ministeren gjorde rede for på talerstolen lige før, og jeg skal undlade at komme med den helt store gentagelse.
Men jeg forstår bekymringen for handicappede studerende.
Det er vigtigt for Venstre, at det er muligt for studerende med handicap at gennemføre en uddannelse.
Jeg mener også, at vi i det nuværende SU-system og også i den SU-aftale, som i øjeblikket er i høring, tager højde for, at det også vil være tilfældet fremadrettet.
Når man kigger på udviklingen i, hvem der får handicaptilskud, er der, som ministeren nævnte, en stigning på 92 pct.
Det vidner jo om, at uddannelse i højere grad er blevet tilgængelig for unge med handicap.
Så jeg kan meddele, at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget, da vi faktisk mener, at der er taget højde for det i det nuværende system og også med den SU-aftale, der foreligger.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-16:
Det er jo et helt personligt valg, man træffer, om man gider sidde her.
Jeg kom ikke med nogen polemisk bemærkning; jeg stillede et spørgsmål selvfølgelig på baggrund af de bemærkninger, som ordføreren selv kom med i sin tale, så jeg vil da gerne prøve igen: Mener ordføreren, at hr. Bertel Haarder bare tog en embedsmandstale, der i virkeligheden udtrykte det stik modsatte af, hvad han selv og Venstre mente, og læste den op fuldstændig ukritisk?
Jeg kan så udvide det med, at jeg kan forstå, at ordføreren mener, at hr. Bertel Haarder i forskellige tilfælde har indrømmet, at han har gjort noget sådant, nemlig bare ukritisk læst en embedsmandstale op.
Så vil jeg gerne spørge: Har hr. Bertel Haarder indrømmet, at han begik en sådan fejl i det her tilfælde, som vi taler om her?
Jan E. Jørgensen (V), 2013-05-16:
Altså, den slags polemiske bemærkninger fra hr. Finn Sørensen er det, der engang imellem kan få en til at undre sig over, at man gider sidde i Folketinget.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-16:
Tak for det, og tak til ordføreren for fremlæggelsen.
Jeg har det spørgsmål, om ordføreren mener, at hr. Bertel Haarder den 2. december 2010, da han holdt den ministertale, vi refererer til, blot var et viljeløst redskab for sine embedsmænd, og at han læste en embedsmandstale op, som udtrykte det stik modsatte af, hvad hr. Bertel Haarder og hans parti mente på det tidspunkt.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-05-16:
Det er da ikke så svært at forstå.
Simon Kollerup (S), 2013-05-16:
Ja, det er så blevet til en ny rimelighed i Venstres optik, for jeg kan afsløre så meget, som at Venstres daværende indenrigsminister Bertel Haarder med sit eget eksempel fra Vejen Kommune ikke mente, det var rimeligt, men mente, at det var en urimelig forskelsbehandling.
Og det er da muligt, at Venstre på Frederiksberg så kun opstiller med én Venstreliste, men man kender jo eksemplerne fra mange andre kommuner, hvor Venstre opstiller med flere lister.
Det må man jo så tage internt i partiet.
Jeg vil gerne gå videre til et andet spørgsmål.
Jeg hørte ordføreren spørge ministeren, om der ikke var en vis rimelighed i, at lister og partier, der havde været opstillet gennem hundredvis af år og havde fået tusindvis af stemmer, bare kunne fortsætte uden at skulle hente stillerlister.
Mener ordføreren ikke, at der er en udfordring i, at man jo faktisk har kandidater på sine lister?
Altså, jeg mener, der er kandidater, der også skal godkende deres egen opstilling, og de skal være godkendt af de partier, de stiller op for.
Det kan godt være, vi lever længe i Danmark, men den med hundredvis af år som kandidat til en kommunalbestyrelse køber jeg ikke rigtig.
Så hvordan vil ordføreren sikre, at kandidaterne også er godkendt og selv har godkendt deres opstillinger?
Margrethe Vestager (RV), 2013-05-16:
Jeg er da fuldstændig klar over, at Dansk Folkeparti som forslagsstiller synes, at det er et godt forslag, og det har vi nu hørt argumenterne for.
Jeg afviser sådan set heller ikke, at det for dem, der er valgt, vil være lettere ikke at skulle aflevere en stillerliste.
Det var sådan set det, der var den første halvdel af vores svar på beslutningsforslaget.
Det skal så holdes op imod de hensyn, der i øvrigt er, til at sikre valgets gennemskuelighed, sikre, at man ved, hvem det er, man faktisk stemmer på, og sikre rimeligheden over for de lister, der så i øvrigt måtte være, og som ikke blev repræsenteret ved sidste valg, i de forskellige situationer, der kan opstå.
Det synes jeg at man skal have en åben tilgang til i stedet for at hage sig fast i, at lige præcis én løsning er den hensigtsmæssige.
Den er jo under alle omstændigheder bare bedst for dem, der er blevet valgt, for de skal så ikke yde noget.
Men dem, der gerne vil vælges, skal så yde det ekstra, ud over at de selvfølgelig skal gøre sig så synlige og tilgængelige, at vælgerne i øvrigt vælger at stemme på dem ved det kommende valg.
Som sagt hælder vi til, at de hensyn bedst kan varetages med den nuværende ordning, men det kan vi jo tage en diskussion om i udvalget, og så må vi se, om vi kan finde andre modeller.
Så det forholder vi os egentlig åbent til, men jeg synes bare, at det er fair og rimeligt, at vælgerne sådan set ved, hvem det er, de stemmer på.
Morten Marinus (DF), 2013-05-16:
Den forglemmelse må jeg også lige undskylde.
Jeg tror, at der er tale om en misforståelse her, for det lyder, som om ministeren tror eller forventer, at hver kandidat efter en opstilling til byrådsvalg skal indlevere sin ansøgning om kandidatur.
Det er kun stillerlisten, vi vil have afskaffet.
Det er altså ikke kandidatlisten, som et parti indleverer samlet.
Jeg synes jo bare, at det her ville være den mest naturlige indgangsvinkel.
Vi har jo, kan jeg huske nu, i fortiden set eksempler på det med et parti, nemlig Fremskridtspartiet.
De fik fire valgt ind i 1998, men de fire, der blev valgt ind, blev efterfølgende løsgængere, og alligevel var Fremskridtspartiet opstillingsberettiget til det efterfølgende folketingsvalg.
Vi mener jo ikke, at det giver problemer ude i kommunerne, selv om en liste løbende mister nogle medlemmer, der er valgt ind legitimt.
Så tror vi jo stadig væk på, at man fra det bagland for den liste eller parti kan indlevere en fælles kandidatliste.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-05-16:
Altså, det tidligere folketingsmedlem Jacob Haugaard har udtalt, at folk uden humoristisk sans skulle have mellemste førtidspension, og det kan jo så være, at hr. Finn Sørensen skal ansøge om en sådan.
Simon Kollerup (S), 2013-05-16:
Altså, man synes, at det er rimeligt.
det var – jeg kan se, at Venstres ordfører morer sig kosteligt på sin plads – for 2 år siden.
Man syntes ikke for 2 år siden, at der var rimeligt, at man lavede en forskelsbehandling ved at sige, at dem, der er valgt ind i kommunalbestyrelsen, skal have det lettere, men dem, der ikke opnåede valg, skal så have det sværere.
Jeg synes, vi er nødt til at forholde os til, hvorfor vi har stillerlister.
Vi har jo stillerlister, fordi vi ved, at der er nogle, der vil være stillere for et parti, og som kan tegne et parti – at der er en baggrund for, at de stiller op.
Den værdi er det jo vigtig at have i et demokrati.
Jeg kan så bare ikke forstå, at vi skal lade den falde bort, bare fordi man har opnået valg til kommunalbestyrelsen.
Og det er der, jeg tror vi er uenige med forslagsstillerne.
Morten Marinus (DF), 2013-05-16:
Jeg kan jo starte med at konstatere, at jeg ikke tror, at den socialdemokratiske ordfører har bidt mærke i de forskelle, der faktisk er i det her beslutningsforslag i forhold til det beslutningsforslag, der blev diskuteret her i Tinget for omkring 2 ½ år siden.
Ordføreren var nemlig inde på, hvad der skulle ske, hvis en kandidat på en liste lavede et nyt parti og slet ikke repræsenterede den liste, pågældende var valgt ind for: Hvem var så berettiget til ikke at skulle samle stillere?
Ja, der er svaret jo klart det, som man kan læse i vores beslutningsforslag, at så skal begge partier ud og samle stillere, for vi har netop den her gang skrevet, at de partier, som ikke skal ud og samle stillere, skal være partier, der allerede har været repræsenteret i kommunalbestyrelsen i hele valgperioden, og som vælger at genopstille under samme partinavn.
Og det vil sige, at selv om et parti er blevet valgt ind og ønsker at stille op under samme partinavn, kan det altså ikke få lov til det, hvis det i den mellemliggende byrådsperiode har mistet de medlemmer.
Så det er jo altså soleklart, og derfor kan jeg ikke forstå, at den socialdemokratiske ordfører nævner det som en ulempe.
Der står jo her, hvad der skal ske i sådan et tilfælde.