Bertel Haarder (V), 2016-04-28:
Dansk Folkeparti ønsker nedsat et sprogteknologisk udvalg, som skal udarbejde en strategi for at styrke dansk sprogteknologi og dermed sikre det danske sprog på det digitale område.
Regeringen vil gerne overveje at nedsætte et sprogteknologisk udvalg, for det er et område i rivende udvikling, og det er vigtigt, at det danske sprog indgår i denne teknologiudvikling.
Begrebet sprogteknologi dækker over et meget bredt område fra hjælpemidler, spil og systemer til stave- og grammatikkontrol.
På nogle områder er det først inden for de seneste år, at teknologien har nået et udviklingstrin, som gør, at der kommer en bredere efterspørgsel efter nye produkter.
Det gælder f.eks. talestyring inden for robotteknologi eller dialogprogrammer.
Der bliver allerede i dag gjort en indsats for at holde øje med mulighederne og udfordringerne.
Dansk Sprognævn har til opgave at holde øje med, hvordan det danske sprog bliver påvirket af sprogteknologi, f.eks. når vi i stigende grad anvender stavekontrol og dikteringsværktøjer.
Det interessante er, om der er nogle sproglige byggesten, som kan bidrage til, at teknologien bliver udviklet på netop vores sprog.
Og det er relevant at undersøge, om man i andre lande har gjort sig erfaringer med sådanne sproglige elementer eller byggesten.
I forslagets bemærkninger nævnes specifikt erfaringer med et nederlandsk projekt, men der kan også være andre, f.eks. nordiske projekter, og jeg er ligesom forslagsstillerne interesseret i at vide, hvad sådanne erfaringer kan bruges til.
Hvilke effekter har det f.eks. haft, når man i Holland og Belgien har arbejdet målrettet for at styrke udviklingen af sprogteknologi?
En mulighed er jo, at Folketingets Kulturudvalg afholder en høring til efteråret, eventuelt sammen med andre folketingsudvalg, hvor man sætter fokus på erfaringer med sprogteknologi og måske indhenter erfaringer fra andre lande, f.eks. fra det nederlandske projekt.
Det vil vi gerne bidrage med i forbindelse med Kulturudvalgets behandling af beslutningsforslaget, og jeg vil allerede nu gøre opmærksom på, at der allerede i dag er mulighed for at søge om forskningsmidler til sprogteknologisk forskning og infrastrukturer.
Regeringen vil derfor foreslå, at et eventuelt sprogteknologisk udvalg kan undersøge anvendelsen af de eksisterende ordninger, som kan støtte udviklingen af dansk sprogteknologisk forskning og infrastruktur, og udvalget kan så undersøge, hvorvidt de eksisterende muligheder er tilstrækkelige.
I forhold til beslutningsforslagets bemærkninger om at sikre en uddannelse i sprogteknologi vil jeg gerne påpege, at det ifølge universitetsloven er det enkelte universitet, der beslutter, hvilke forskningsbaserede uddannelser man vil ansøge om at udbyde i Danmark inden for sine fagområder.
Beslutningen om etablering af nye uddannelser skal være baseret på en faglig vurdering og på baggrund af undersøgelser om behov og dialog med aftagerne.
Derfor vil jeg foreslå, at et eventuelt sprogteknologisk udvalg kan indgå i dialog med aftagere og institutioner – en dialog om, hvorvidt behovet for bachelorer og kandidater med sprogteknologisk kompetence bliver dækket af det nuværende uddannelsesudbud.
Disse og eventuelt andre forslag til at afgrænse og fokusere udvalgets arbejde vil jeg gerne bidrage med i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Konklusionen er således, at regeringen ikke kan anbefale at stemme for beslutningsforslaget i dets nuværende form, men regeringen kan bakke op om den grundlæggende tanke, der ligger i forslaget, om at nedsætte et sprogteknologisk udvalg og dermed få sat fokus på dette vigtige område.