runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2012-10-24:
Som sagt mener jeg – ud over de her spørgsmål – at det er hr. Peter Skaarup, der har indkaldt mig eller temmelig sikkert været til stede i samråd i Retsudvalget om det her spørgsmål også, og der kan man jo få svar på de her mere tekniske spørgsmål.
Og der foretages omprioriteringer; det har ikke noget at gøre med, at man ikke synes godt om det ene eller det andet.
Det har simpelt hen noget at gøre med, at man er nødt til at have den her tilgang til at sikre en effektiv anvendelse af ressourcerne, og at politiet på bedst mulig vis kan møde de udfordringer, som de står over for.
Det er en politifaglig viden og indsigt, der ligger bag det, og det synes jeg vi som politikere skal have fuld respekt for.
Peter Skaarup (DF), 2012-10-24:
Jeg vil sige til justitsministeren, at Danmark – jeg var også inde på det før – jo slet ikke er det eneste land, der har ridende politi.
Det er en god måde at vise flaget på, og det er vigtigt, at man ikke slækker på trygheden ude blandt københavnerne, hvor man altså er glade for det her ridende politi.
Det er et spørgsmål, jeg godt kunne tænke mig svar på.
Og kan ministeren – når nu det er så vigtigt med besparelser – sige, hvor meget det skulle give i besparelse, hvis man ender med at nedlægge det ridende politi?
Morten Bødskov (S), 2012-10-24:
Jeg prøver at holde mig inden for de 58 sekunder, jeg så har tilbage nu.
Jeg har ikke noget specielt imod det ridende politi.
Jeg synes, at det har været fint, helt sikkert, men jeg har også respekt for, at Københavns Politis ledelse ud fra deres politifaglige vurderinger altså nu har vurderet sagen og er kommet frem til den konklusion, at der nu skal prioriteres anderledes.
Det synes jeg i lyset af de udfordringer, man står med, vi bør respektere på Christiansborg.
Vi har én interesse, og det er, at politiledelsen har frihed til at optimere deres organisation, således at den er mest mulig effektiv i forhold til de udfordringer, som politiet møder, og som det løbende vurderes, hvordan der skal sættes ind over for.
Det er den holdning, jeg har til den her sag, og det synes jeg ligger meget fint i forlængelse af den ånd, der som sagt er i den flerårsaftale, som hr. Peter Skaarup også selv har været med til at lave her sidste efterår.
Peter Skaarup (DF), 2012-10-24:
Jeg vil så tilføje til det, formanden sagde, at jeg ikke rigtig syntes, der var noget svar på det spørgsmål, jeg stillede.
Jeg spurgte ikke om effektiviseringer og sådan noget inden for politiet; jeg spurgte, hvad ministerens holdning er til det ridende politi.
Man kan vel sagtens som minister have holdninger.
Det er vel derfor, man er politiker, altså fordi man har nogle holdninger.
Man er jo ikke sådan en administrator, der skal prøve at klippe budgetterne alle mulige steder.
Men det var i øvrigt slet ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte, hvad ministerens holdning til det ridende politi er.
Jeg kan i forbindelse med sådan nogle aftaler, der er lavet om politiets forhold, sige, at en af de ting, som er meget dominerende set fra Dansk Folkepartis side, er, at politiet, ligesom andre myndigheder i øvrigt, skal være tæt på borgerne, udvise nærhed og give tryghed.
Og der er jo ikke nogen tvivl om, at netop noget som det ridende politi netop giver meget tryghed for borgerne – vel at mærke dem, der er lovlydige – fordi man der har nogle mennesker og nogle heste, der indgyder tillid til, at der er styr på det fra politiets side.
Det er også vurderingen, at det præventivt virker rigtig godt.
Det er en forsøgsordning, der blev oprettet i 1998 med et antal heste og et antal politifolk.
Selvfølgelig er det rigtigt nok, som ministeren siger, at man hele tiden skal trimme budgetterne i forskellige offentlige myndigheder og spare der, hvor en udgift ikke længere er nødvendig.
Men jeg synes, der er blevet sat meget, meget store spørgsmålstegn ved, om ikke det er en nødvendig udgift, at man har det ridende politi.
Hvis vi kigger på udlandet, kan vi også se, at de har ridende politi i mange af de lande, vi sammenligner os med.
Så vil ministeren ikke tilkendegive sin holdning til det ridende politi, eller er man bare administrator, der er ligeglad med holdninger?
Morten Bødskov (S), 2012-10-24:
Jeg vil også gerne takke for det her spørgsmål.
Men jeg finder grund til lige at indlede min besvarelse af det konkrete spørgsmål med nogle lidt mere overordnede betragtninger.
I den seneste tid har medlemmer af Folketinget og Folketingets udvalg stillet mig en række spørgsmål, som har det tilfælles, at de berører helt konkrete ledelsesmæssige beslutninger truffet af enten Rigspolitiet eller i politikredsene.
Med spørgsmålene ønskes der eksempelvis redegjort for baggrunden for de trufne beslutninger, hvilke overvejelser og økonomiske beregninger der har ligget bag en beslutning, en beskrivelse af processen, der ledte op til den pågældende beslutning, og beslutningens personalemæssige og administrative konsekvenser.
Her i dag er temaet Københavns Politis beslutning om fra den 1. december at nedlægge den såkaldte ryttersektion.
Spørgerens parti er selv med i flerårsaftalen bag politiet, og spørgeren ved ganske udmærket godt, at politiet hver eneste dag skal prioritere og omprioritere ressourcerne.
Christianiaindsats, pushere på Vesterbro, rocker- og bandeindsats og andet kræver dette.
Spørgsmålet drejer sig altså her også om tilrettelæggelsen af politibetjeningen og politiets interne organisering i kredsene.
Mit helt overordnede svar er, at jeg ikke mener, at det er min opgave som justitsminister at blande mig i den slags beslutninger.
Helt generelt tror jeg, at vi her på Christiansborg skal passe på med at tro – misforstå mig ikke – at vi er bedre til at lede dansk politi rundtomkring, eksempelvis i politikredsene eller hos Rigspolitiet.
Det tror jeg at dem, der er veluddannede inden for det og har mange års erfaring, er langt bedre til, end vi er.
Vi skal sætte rammerne for arbejdet, og det er det, vi gør med den aftale, som spørgerens eget parti, Dansk Folkeparti, også står bag, altså den aftale, som vi lavede sidste efterår, nemlig en ny flerårsaftale for politiets og anklagemyndighedens økonomi.
Her er ånden jo også, at vi i højere grad overlader det til politiets ledelse at styre opgavevaretagelsen, som skal være det centrale, på den politifagligt bedste og også mest rationelle måde inden for de økonomiske rammer, der nu engang er i aftalen.
Så hvis jeg afslutningsvis skal forholde mig lidt mere direkte til det spørgsmål, som er stillet, så vil jeg sige, at jeg helt overordnet støtter og bakker op om de tiltag, som indebærer en effektivisering af dansk politi, og som dermed bidrager til at sikre, at borgerne i Danmark får mest og bedst muligt politi for deres skattekroner.
Det gælder også Københavns Politis beslutning om at nedlægge ryttersektionen.
De nærmere detaljer om de konkrete konsekvenser af beslutningen kan vi jo tage inden ganske længe i et samråd, for jeg tror, det er spørgeren selv, der har inviteret mig i samråd om sagen.
Nick Hækkerup (S), 2012-10-24:
Men det er også fuldstændig rigtigt, at jeg i skyndingen – og jeg kan ikke huske, om det var på TV 2 eller på DR – også redegjorde for, at jeg samme dag havde talt med forsvarschef Peter Bartram og aftalt med ham, at han ville iværksætte en undersøgelse af, hvad det var, der var sket.
Morten Bødskov (S), 2012-10-24:
Jeg kan ikke forstå, at nogen overhovedet vil støtte en organisation som Antifacistisk Aktion.
Det er rigtig nok, at man kun kan stille spørgsmål til ministrene her om onsdagen, men hr. Peter Skaarup har bestemt mange muligheder for at udforske Enhedslistens holdninger, og det kan han tage en snak med Enhedslisten om.
Jeg skal ikke blande mig i, om han vil gøre det eller ej, men muligheden er der trods alt – også uden for den her sal.
Troels Lund Poulsen (V), 2012-10-24:
Det vil jeg godt kvittere for, for jeg mener, det er i alles interesse, at sagen bliver undersøgt hurtigst muligt.
Og det er sådan set det, der er anledningen til mit spørgsmål.
Jeg mener, det er vigtigt, at man får den, om man så må sige, belyst med det samme.
Derfor vil jeg gerne kvittere for, at det så nu bliver undersøgt hurtigst muligt.
I den forbindelse kunne jeg spørge ministeren: Har ministeren nogen fornemmelse af, hvor lang tid det vil tage?
Sophie Løhde (V), 2012-10-24:
Tak, formand.
Der er kommet en ny formand i mellemtiden, noterede jeg mig.
Vil ministeren redegøre for, om ministeren fuldstændig kan afkræfte, at regeringen vil indføre øget brugerbetaling for hørehæmmede danskere?
Vil ministeren redegøre for, om ministeren fuldstændig kan afkræfte, at regeringen vil indføre øget brugerbetaling for hørehæmmede danskere?
Astrid Krag (S), 2012-10-24:
Nu er det jo ikke første gang, vi diskuterer det her, det er ikke engang første gang i dag, at jeg står her i salen og diskuterer spørgsmålet om den nye patientret til danskerne, nemlig udredningsgarantien, retten til at blive udredt inden for 30 dage, og at ansvaret er samlet et sted.
Det er slut med at være kastebold.
Vi får udredt langt flere hurtigere.
Dermed får vi også hurtigere sat gang i behandlingen.
Det er en markant forbedring, at jeg diskuterer den differentierede behandlingsgaranti med en politiker fra Venstre, og nu har jeg nok snart afkodet, hvad papegøjelisten går på for Venstre, når vi skal diskutere det her: at flere skal vente længere.
Prøv og hør!
Hele forslaget om udredningsgaranti og behandling til tiden handler om at sørge for at gøre op med den skævvridning i vores sundhedsvæsen, vi har set under den borgerlige regering, hvor 1måneds-garantien har betydet en prioritering af de patienter, som der ellers var private behandlingsmuligheder for, og at nogle af de patientgrupper, som er allertungest, er allermest afhængige af, at vores offentlige sundhedsvæsen er stærkt, er blevet ladt i stikken.
Det er jo det, vi gør op med, og så sikrer vi et system, hvor vi får behandlet de mest alvorligt syge først.
Det synes jeg er den rigtige måde at prioritere midlerne på.
Det bliver ikke mere rigtigt af, at det er det modsatte af at bekæmpe ventelister, det bliver ikke rigtigt af, at Venstre gentager de samme papegøjesloganer, hver gang vi diskuterer det her.
Vi er optaget af at bekæmpe ventelister, vi er optaget af, at alle patienter i det her land får behandling af høj kvalitet, og at vi sikrer, at vi bruger vores ressourcer der, hvor det faktisk også sundhedsfagligt giver mest mening, og hvor vi får mest sundhed for pengene.
Sophie Løhde (V), 2012-10-24:
Jeg tror faktisk ikke – selv om man skal være varsom med at udtale sig på andre end sit eget partis vegne – at der er nogen partier i Folketinget, der ikke synes, det er vigtigt med et stærkt offentligt sundhedsvæsen.
Men jeg må tage ministerens besvarelse som et ja og sige, at det da glæder mig, at landets sundhedsminister nu i dag anerkender, at privathospitalerne har berettigelse som et vigtigt supplement til et stærkt offentligt sundhedsvæsen.
Det tror jeg at nogle vil mene er nye toner fra sundhedsministeren.
Det er da en uambitiøs målsætning at have på vegne af et stærkt offentligt sundhedsvæsen, at flere skal vente længere.
Jeg troede, at vi politisk måtte være optaget af, at flest mulige blev behandlet hurtigt, og at vi fik mest mulig sundhed for pengene.
Astrid Krag (S), 2012-10-24:
Hvis nu ordføreren havde lyttet godt efter, ville hun have hørt, hvad jeg sagde i min indledende tale.
Jeg sagde helt klart – og det vil man også ikke kunne opleve mig sige i andre sammenhænge – at jeg fuldt ud anerkender, at privathospitalerne spiller en rolle i de sammenhænge, hvor det offentlige sundhedsvæsen af den ene eller den anden grund ikke kan give den behandling, der er brug for, og som patienterne har ret til at få.
Og at man desuden, ligesom regionerne kan bruge hinandens kapacitet, kan bruge kapaciteten hos de private.
Det anerkender jeg fuldt ud.
Derfor er det her heller ikke et ideologisk korstog fra min side.
Jeg vil bare holde fast i, at der altså er nogle træk ved den måde, det private sundhedsvæsen fungerer på, der er med til at trække i den forkerte retning og skævvride vores sundhedsvæsen.
Vi kan se, at nogle af de tunge patientgrupper – nogle af de mest udsatte i vores samfund – altså ikke er dem, der har sygdomme, der kan tjenes penge på, og derfor får de heller ikke gavn af, at der er et privat sundhedsvæsen.
Og derfor vil jeg til stadighed fastholde, at vi skal have et stærkt offentligt sundhedsvæsen, som en garanti for, at alle mennesker i det her land får behandling af høj kvalitet.
Sophie Løhde (V), 2012-10-24:
Der er også her – ligesom for ministeren den anden vej – mange ting, man kunne gå ind i.
Så bare helt kort: Mener sundhedsministeren grundlæggende, at privathospitaler har en berettigelse som et vigtigt supplement til et stærkt offentligt sundhedsvæsen – ja eller nej?
Astrid Krag (S), 2012-10-24:
Der var mange ting i det, ordføreren sagde, som jeg grundlæggende er uenig i.
Men vi får også lejlighed til at diskutere en del af det videre på fredag, når vi skal behandle lovforslaget om differentieret behandlingsgaranti og udredningsret til patienterne, som jo er en ny grundlæggende patientrettighed til danskerne, som sætter patienten i centrum og sikrer en hurtig udredning til alle borgere i det her land.
Jeg forventer, at det vil være med til at øge ligheden i sundhed.
Det er ikke et ideologisk mål for mig.
Det må jeg måske forklare for Venstre, for efter at have fulgt de 10 års regeringsførelse i de buldrende 00'ere, har man fået en mistanke om, at det var et ideologisk mål for Venstre, at der skulle være et privat marked for sundhed.
Og der må jeg bare sige, at hvis vi kigger på, hvordan systemet med privathospitaler fungerer, så er der jo en tendens til, at det er de svageste i vores samfund, som har de mest komplicerede og dyreste patientforløb, og vi kan se, at de private hospitaler altså tager relativt få af de her meget tunge patientgrupper, f.eks. de ældre medicinske patienter, som kræver behandling fra mange forskellige specialer.
Sophie Løhde (V), 2012-10-24:
For at korrigere lidt i forhold til ministerens sådan polemiske udlægning af, hvad andre partier skulle stå for og andet, må jeg sige, at vi jo har det udgangspunkt i Venstre, at vi er optaget af at bekæmpe ventelister overalt i det offentlige sygehus- og sundhedsvæsen i stedet for som regeringen at bekæmpe patienternes ret til hurtig behandling.
Men det er så en anden diskussion.
Men det er rigtigt, at i det her interview, som ministeren har givet til Dagens Medicin, nævner ministeren: Min drøm er, at det private er overflødigt.
Så har man jo også en drøm om, at der skal være et offentligt monopol på sygehusbehandling.
For hvis drømmen går på, at der ikke skal være noget at vælge imellem, så er det jo lig med, at man har en drøm om et offentligt monopol.
Men ministeren blev alligevel noget mere nuanceret i anden halvdel af besvarelsen, hvor hun så også anerkendte, at der jo faktisk er en funktion i, at vi i dag har et system, der sikrer patienterne et alternativ.
Jeg er godt klar over, at regeringen vil forringe patienternes ret til hurtig behandling, men i hvert fald har de et alternativ, hvis det offentlige ikke kan levere inden for en given tidsfrist.
Derfor vil jeg egentlig bare spørge ministeren, om regeringen og ministeren så dermed rent faktisk anerkender, at privathospitaler har en berettigelse som et vigtigt supplement til et stærkt offentligt sundhedsvæsen.
Sophie Løhde (V), 2012-10-24:
Jamen når nu jeg stiller det her spørgsmål, er det jo, fordi jeg også mange gange har hørt sundhedsministeren sige, at regeringen er meget optaget af, at vi ikke skal have mere brugerbetaling inden for det danske sundhedsvæsen.
Og jeg tror bare, det er derfor, at der er nogle hørehæmmede danskere og andre, der har stillet sig selv spørgsmålet: Hvorfor er det så, at den regering, der siger, at nu skal vi ikke have mere brugerbetaling, starter med at indføre mere brugerbetaling for hørehæmmede danskere?
Jeg kan se, at ministeren ryster på hovedet.
Christian Langballe (DF), 2012-10-24:
Tak for svaret.
Jeg synes måske ikke, at den sidste del af svaret havde ret meget med det her forhold gøre.
Men ellers tak for svaret og i øvrigt tak for de bemærkninger, som kirkeministeren kom med i Kristeligt Dagblad den 11. februar 2011, om, at man har hånd i hanke med de her regnskaber.
Det er vi fuldstændig enige om.
Der opfordres jo bl.a. til afhugning af hænder, omstyrtelse af det britiske demokrati, mord på homoseksuelle og andre ting, som er så uhyggelige.
Vi ved jo, at den, der finansierer foretagendet, også er den, der bestemmer forkyndelsen, og i tilfældet her fra England er det den saudiske stat, der så at sige bruger en moské i England til at komme med den mest ekstreme form for propaganda.
Man kan også se det på det undervisningsmateriale, der udgår fra moskeen, og jeg tror, at ministeren er bekendt med det forhold.
Der siger vi bare, at det er meget afgørende for os, at man nu – hvor stormoskeen er der – siger, at man i hvert fald skal have kontrolleret, at det ikke, som det ser ud, bliver det iranske præstestyre, der kommer til at kontrollere og styre forkyndelsen, for så vil jeg nok sige, at det bliver en ekstrem forkyndelse og propaganda, der kommer til at udgå fra den her stormoské.
Manu Sareen (RV), 2012-10-24:
Tak for spørgsmålet.
Jeg ved, at ordføreren refererer til en avisartikel omhandlende det her punkt, som jeg vil tage afsæt i.
Avisartiklen er fra før, jeg blev minister.
Nu har jeg ansvaret for ligestilling og kirke og dermed ikke for andre trossamfunds forhold.
Andre trossamfund hører til under social- og integrationsministeren, der – for så vidt angår økonomisk åbenhed – har oplyst følgende, som jeg kommer til at læse op fra ministerens område, fordi det som sagt ikke er mit ressortområde.
Social- og integrationsministeren har besvaret en række spørgsmål om kontrol af trossamfunds økonomi, herunder spørgsmålet om udenlandske midler.
Jeg kan henvise til besvarelse af spørgsmål fra Udvalget for Udlændinge- og Integrationspolitik, alm. del spørgsmål nr. 514, og jeg kan bakke op om social- og integrationsministerens syn på, at åbenhed generelt er en positiv ting.
Social- og integrationsministeren har endvidere oplyst, at der ikke findes regler, der giver mulighed for offentlig indsigt i udenlandske kilder til finansiering af opførelse af kirker, moskeer m.v. I forbindelse med godkendelsen som trossamfund gives et vist indblik i ansøgernes økonomi, idet der bl.a. skal fremlægges en kopi af det seneste årsregnskab, inklusive resultatopgørelse og balance.
Med hensyn til kontrol af den religiøse forkyndelse har social- og integrationsministeren oplyst, at grundlovens § 67 beskytter religionsfriheden, og borgerne har således ret til at danne religiøse trossamfund og praktisere deres religion inden for grænserne af sædeligheden og den offentlige orden.
Religionsfriheden indebærer bl.a., at der ikke stilles krav om, at et trossamfund skal godkendes af staten, for at det kan virke i Danmark.
Grundloven er imidlertid ikke til hinder for, at der kan stilles krav om godkendelse af trossamfund, hvis de, ud over hvad der følger af den almindelige religions- og foreningsfrihed, tildeles særlige rettigheder i borgerlige forhold.
Eksempelvis kan en præst i et anerkendt eller godkendt trossamfund få vielsesbemyndigelse og foretage vielse med borgerlig gyldighed efter ægteskabsloven.
Christian Langballe (DF), 2012-10-24:
Jeg siger tak til formanden.
Mit spørgsmål er: Hvilke initiativer vil ministeren tage med henblik på, at økonomien bag byggeriet af en stormoské på Vibevej bliver undersøgt, og at regnskaberne bliver gjort offentligt tilgængelige, og hvad vil ministeren gøre for at sikre, at det ikke er det iranske præstestyre, som kommer til at kontrollere den forkyndelse og religiøse propaganda, som kommer til at udgå fra stormoskeen?
Hvilke initiativer vil ministeren tage med henblik på, at økonomien bag byggeriet af en stormoské på Vibevej bliver undersøgt, og at regnskaberne bliver gjort offentligt tilgængelige, og hvad vil ministeren gøre for at sikre, at det ikke er det iranske præstestyre, som kommer til at kontrollere den forkyndelse og religiøse propaganda, som kommer til at udgå fra stormoskeen?
Skriftlig begrundelse
Det er angiveligt det iranske præstestyre, der står bag finansieringen af stormoskebyggeriet på Vibevej.
I en artikel i Kristeligt Dagblad den 13. april 2011, foreslog ministeren selv en sådan undersøgelse, idet han sagde: »Det er første gang, vi på tværs af partierne tager den slags initiativ.
Da loven om trossamfund i sin tid blev vedtaget, kunne man ikke forudse, at vi ville få præstestyrets lange arme ned i den danske muld«.
Astrid Krag (S), 2012-10-24:
Jamen det her afhænger jo af, hvordan de private leverandører har tænkt sig at agere.
Har de tænkt sig at agere med uændret prisfastsættelse, selv om de selv får høreapparaterne billigere, og dermed få et øget overskud på bekostning af de hørehæmmede danskere?
Eller har de tænkt sig at lade deres pris følge den reduktion i prisen?
Det er jo fuldstændig rigtigt, at de private leverandører i princippet kan fastholde et højere prisniveau.
Det er jo det, man kan sige er faren ved det private, som ordføreren ellers generelt ser mange fordele ved.
Det er jo derfor, vi har lagt ind i det her lovforslag, at vi følger det nøje og evaluerer det om 2 år.
Og hvis det ikke kan administreres, og hvis de hørehæmmede bliver taget som gidsler i det her, ja, så skal vi da kigge på, om ikke der skal laves en anden model.
Det drøfter jeg til den tid meget gerne med Venstres sundhedsordfører.
Der er forskellige muligheder, men i udgangspunktet synes jeg, vi skal fastholde den model, vi kender nu.
Jeg har sådan set også en klar forventning om, at de private leverandører altså også udviser den ansvarlighed, at når de kan få billigere høreapparater, så er det ikke noget, der skal betyde, at de så får et højere overskud på bekostning af de hørehæmmede.
Sophie Løhde (V), 2012-10-24:
Man skal aldrig på forhånd love noget, man ikke kan levere.
Jeg kan se, at formanden nåede at rejse sig fra stolen.
Ministeren bliver ved med at svare det samme og det samme.
Så bare ganske kort igen: En sundhedsøkonom, i det her tilfælde hr. Jes Søgaard fra det nationale analyseinstitut KORA, udtaler, og jeg citerer: Det, man reelt gør, er at øge brugerbetalingen.
Så spørger jeg helt konk ret: Mener ministeren da, at det er faktuelt forkert, og at sundhedsøkonomen overhovedet ikke har forstået en brik af, hvad det er, han udtaler sig om?
Astrid Krag (S), 2012-10-24:
Jamen så skal jeg prøve at gøre det tilsvarende kortere, for jeg har jo sådan set svaret på præcis det, spørgeren spørger om.
Vi indfører ikke mere brugerbetaling.
Det er ikke regeringen, og det er ikke Folketinget – og så kan vi snakke længe om, hvilke samfundsmodeller der historisk ville have slået sig op på sådan noget – der fastlægger egenbetalingen ved privat høreapparatbehandling.
Det, vi fastlægger, er det offentlige tilskuds størrelse, og når man nu kan se, at prisen på høreapparater i det offentlige indkøb er faldet markant, så må man også kunne forvente, at man i det private – medmindre de er virkelig dårlige købmænd, og så er spørgsmålet, om de overhovedet ville have en forretning kørende – kan opleve de samme besparelser eller i hvert fald noget derhenad.
Hvis vi så fastholder et offentligt tilskud af samme størrelse, betyder det jo i virkelighedens verden, at vi pumper penge ud i privat regi, hvilket betyder, at der kan trækkes en større avance ud af nogle klinikker, og det vil jeg ikke være med til at bruge vores fælles sundhedskroner på.
Derfor er det eneste ansvarlige at sænke det offentlige tilskud, så det afspejler den virkelighedens verden, vi befinder os i.
Hvis det så viser sig, at de private leverandører lader det her komme de danske hørehæmmede til skade, så står vi med en situation, som jeg vil tage meget alvorligt.
Jeg vil ikke konkludere nu, hvad der vil ske, men der er jo forskellige mulige modeller, der kan rulles ud, og det kigger vi på, 2 år efter at det her er trådt i kraft.
Men jeg forventer sådan set, at de private leverandører også er deres ansvar bevidst.