runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2007-01-12:
Mig bekendt er det også sådan med forretningsordenen – den skal jeg dog ikke tilbyde en lektion i, for jeg er elendig til forretningsordenen – at det faktisk er korte bemærkninger og ikke spørgsmål, vi kan komme med, så fru Støjberg har helt ret: Det var ikke noget spørgsmål, det var en kommentar.
Jamen det glæder mig, at fru Støjberg siger ja tak.
Det bliver på mit kontor, og der følger en invitation.
Det bliver hyggeligt.
Jeg vil stadig væk gerne bede om ordførerens kommentar til det her med forældreansvar, for jeg synes faktisk, det er rigtig væsentligt at diskutere.
Det er jo et spørgsmål om, hvem det er, der er kvalificeret til hvad.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi som samfund anerkender, at når man har en uddannelse i fødevarer og sundhed, kan man noget, som jeg f.eks. ikke kan, fordi jeg ikke har en uddannelse i det.
Det vil sige, at jeg tror, at man måske kunne slå bro over ideen om, at forældre skal have ansvaret, og ideen om, at folkeskolen skal have ansvaret, ved at man kigger på de fag, der i øvrigt undervises i i folkeskolen, hvor forældrene jo også skal have et ansvar.
Jeg mener, at forældrene skal have et meget, meget stort ansvar for, at deres børn faktisk får det ud af folkeskolen, de skal, men det betyder jo ikke, at folkeskolen lige pludselig skal lade være med at undervise i dansk, bare fordi mor og far sidder og læser højt med ungerne derhjemme.
Kunne man ikke forestille sig, der var en eller anden form for bro over den forståelse også i forhold til at kigge på sunde fødevarer?
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-01-12:
Fru Inger Beinov Støjberg antydede i sin ordførertale, at hvis børnene fik sund økologisk mad i skoletiden, havde det ingen virkning, hvis forældrene ikke var ansvarlige og ikke gav dem sund mad derhjemme, det havde altså ikke nogen virkning.
Kan det virkelig være rigtigt?
Kunne man ikke forestille sig den situation, at vi påtog os oplæringen i at få sund mad i skolen og så satte kampagnen ind på at få forældrene til at følge op derhjemme?
Så var det ikke børnene, vi skubbede foran os som gidsler.
Så havde det virkelig værdi.
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-01-12:
Det, jeg anfægtede i min ordførertale, var, at nogle har den tro, at hvis man bare får et sundt måltid mad midt på dagen, så er alle problemer med fedmeproblematikken løst.
Det er de simpelt hen ikke, for de gode kostvaner grundlægges i familien efter min mening.
Det er så utrolig vigtigt, at det er hele familien, der er fælles om det her.
Det er så utrolig vigtigt, at man får diskussionen om sund kost, og hvad det er for en kost, der står på spisebordet derhjemme, forældre og børn imellem.
Ellers får vi simpelt hen ikke grundlagt nogle ordentlige og fornuftige kostvaner.
Derfor er det så utrolig væsentligt, at forældrene kommer ind over, og at det er noget, der også i høj grad foregår i familiens skød.
Derfor mener jeg også, at man som forælder skal tage stilling til, hvad det er for en kost, der skal spises midt på dagen, og om man skal være tilmeldt en madordning eller ej.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-01-12:
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at det er utrolig vigtigt, at familien, altså forældre og børn, sammen løfter det her.
Men virkeligheden er jo også, at der er masser af problemer i mange familier uanset økonomi i øvrigt.
Der er det jo børnene, der er gidsler, og så kan det ikke passe, at det ingen virkning har, at de faktisk får en påvirkning og en indlæring med hensyn til sund mad i skole- og institutionstiden.
Det må ordføreren da kunne medgive.
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-01-12:
Så mener jeg ærlig talt ikke, at det redder det hele, at det redder vores kostvaner, hvis man får serveret et måltid sund mad midt på dagen, hvis det så bare er den samme trummerum, når man kommer hjem fra skole.
Jeg mener, det er så utrolig vigtigt, at forældrene kommer ind og tager stilling her, så det ikke bare skal være sådan, at der er tvungne madordninger på alle skoler og alle daginstitutioner.
Men jeg ser gerne, at der kommer mange flere madordninger, for jeg mener, det er en rigtig god ting.
Jeg mener bare, at forældrene skal involveres i det.
Det er helt nødvendigt.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-01-12:
Når man ser på det, ville det så ikke være en fordel, hvis alle børn lærte det gennem praksis, så vi var sikre på, at alle fik det lært?
Så fik man virkelig påvirkningen over mod den sunde side, når nu ministeren ikke vil foretage noget indgreb i forbindelse med reklamer og lignende.
Jeg tror sådan set, der er mange forældre, der føler sig lidt magtesløse i dag og gerne vil have noget mere vejledning.
Hvis vi kan nedsætte et udvalg, der kan komme med gode råd til forældrene om, hvordan de kan hjælpe ikke mindst sig selv, men også deres børn med at træffe sunde fødevarevalg, er jeg da åben over for det.
Jeg synes, det er meget vigtigt, men jeg tror ikke på alle de her nemme løsninger.
I dag har vi hørt et forslag om at lægge skat på fedt – men hvad så, hvis de spiser vingummi, som er fyldt med sukker, men som der ikke er noget fedt i, i stedet?
Der er jo mange forslag til nemme løsninger, men jeg tror, det er et langt, sejt træk, vi skal igennem her.
Det er oplysning, oplysning, oplysning; det er tilgængelighed til sunde fødevarer overalt, hvor vi færdes; og så er det, at vi alle sammen bevæger os noget mere i vores hverdag.
Christian H. Hansen (DF), 2007-01-12:
Dog vil jeg sige, at vi synes, at det med økologisk skolemad er en rigtig god ting.
Vi går i Dansk Folkeparti meget ind for økologien.
Vi har også tidligere i dag været inde på, at vi jo i forbindelse med landdistriktsaftalen har været med til at styrke økologien væsentligt i Danmark – også dens fremtidsmuligheder.
Det her mener vi faktisk stadig væk er en kommunal opgave.
Det vil sige, at hvis man i nogle kommuner ønsker at indføre en sådan madordning, skal man da have mulighed for det.
Men vi mener ikke, at det er staten, der skal gå ind og klare det, som vi faktisk mener kommunerne skal gøre.
Der er jo nogle kommuner, der har indført madordninger i nogle skoler, som fungerer godt, og der må mit signal til kommunalpolitikerne være, at hvis man synes, at det er en god idé, og hvis det er noget, man kan få til at fungere ude i sin kommune, er det noget, man skal tage fat på derude.
Men som sagt er det i Dansk Folkeparti ikke noget, vi kan støtte, at staten går ind i, så derfor må vi sige nej til det her forslag, men anerkender den økologiske tankegang, der ligger i det.
Vi synes også, at hvis man endelig taler skolemad og madordninger ude i kommunerne, skal man også tænke i økologi.
Man kan også tænke på, at kommunerne jo nu er blevet meget større, så det kan også være, at hvis man går i gang med sådanne ordninger, viser det sig nu, at det faktisk er blevet billigere, fordi den mængde mad, man nu skal have, omfatter en større mængde skolebørn.
På den måde vil man måske kunne få nogle bedre rabatter til at indføre ordningerne.
Det bliver et nej til forslaget herfra, men held og lykke til kommunerne med at gennemføre det selv.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-01-12:
Enhedslistens forslag om gratis økologisk sund mad i skoler og daginstitutioner er vi i SF glade for er blevet fremsat.
Det svarer helt til et forslag, vi selv har på det område.
I SF ser vi faktisk det at lære børnene at spise sundt og gerne medvirke til de måltider, der foregår i skole- og institutionstiden, som et grundvilkår i lighed med den folkeskoleundervisning, vi har.
Så diskussionen om, hvorvidt vi må bruge ordet gratis eller kalde det noget andet, er vi helt kolde over for.
Der kunne sagtens stå skatteyderbetalt, lige så vel som vi selvfølgelig, hver gang vi siger folkeskoleundervisning, siger skatteyderbetalt folkeskoleundervisning.
Vi siger skatteyderbetalt folkepension osv.
Vi er helt med på at kalde tingene det, de nu er.
Vi mener, at det er utrolig vigtigt, at vores børn får det input både i institutioner og i skoletiden.
Når vi kigger på vores samfund og nogle af de problemer, vi har, og hvis vi isolerer fedmeproblemerne, kan vi se, at vi i et land som Danmark har sundhedsudgifter for ca. 10 mia. kr.
Jeg kan ikke sige, at vi dermed, hvis vi gjorde det, så afskaffede fedme.
Sådan er det ikke, men der er temmelig meget at give af, hvis man tager fat på det område her.
Venstres ordfører var inde på, at det ikke rigtig hjalp noget at give børn sund mad midt på dagen, hvis forældrene ikke levede op til deres ansvar.
I SF er vi meget optaget af, at der selvfølgelig tages et bredt ansvar for det her, og det er meget vigtigt at få forældrene inddraget.
Men hvis ikke vi gør noget for børnene i den tid, hvor de er i skole og institution, hvis ikke vi gør noget de steder, hvor forældrene faktisk endnu ikke lever op til ansvaret, så gør vi familierne en bjørnetjeneste.
Vi kunne godt give dem, der er i klemme, den håndsrækning at sørge for, at det her skete.
Vi er med på, at der virkelig skal ydes en indsats ud over det her, virkelig ydes en indsats over for forældrene, fordi børnene jo grundlæggende er forældrenes ansvar, men det fritager altså ikke samfundet fra også at have et ansvar.
Vi har et ansvar for, at det her samfund fungerer.
Vi har et ansvar for, at de borgere, der er i klemme, bliver hjulpet, og det her er en måde at gøre det på.
SF er helt med på det her.
Det kunne faktisk være sjovt, om man med hensyn til nogle yderområder gik foran og sagde: Landdistriktsmidler kunne vel godt bruges til at løfte sådan et område i nogle yderområder, så de kunne være et skoleeksempel for byerne, som landdistriktsmidlerne ikke er tilgængelige for.
SF går helt ind for det her forslag.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-01-12:
Ministeren siger, at vi skal fremme de gode spisevaner og fremme den sunde mad.
På den anden side står der jo også andre, som godt vil fremme nogle andre ting.
Der er vel producenter af, skal vi sige, junkfood og slik og usunde ting, som konkurrerer om børnenes opmærksomhed.
Vil ministeren være parat til at gøre noget for at mindske den reklame, som tager børnenes opmærksomhed, altså gøre noget imod den reklame fra producenterne af og den lette tilgængelighed til de usunde ting?
Men i sidste ende kan man sige, at det ville være dejligt, hvis vi levede i en verden, hvor der ikke var reklamer, og vi kunne måske også forestille os, at vi her i Danmark lovgav om, at vi ikke vil have reklamer i Danmark.
Men vi bevæger os jo udenlands, og vi får tv-kanaler ind fra udlandet, så det er svært at beskytte os mod det.
Det, jeg tror er vejen frem, hvis vi skal hjælpe børnene, er, at vi skal oplyse om reklamer, lære børnene at være kritiske forbrugere, hjælpe forældrene med at rådgive deres børn om at tage afstand fra reklamerne, skelne mellem, hvad der er godt og skidt, lære dem om, hvad der er sunde fødevarer, og hvad der er usunde fødevarer, og lære at træffe nogle gode valg som forbrugere.
Og vi skal starte tidligere end nogen sinde før med den her oplæring af børnene, fordi det er rigtigt, at de udsættes for mange oplysninger og også en meget aggressiv markedsføring.
Igen tror jeg, at det bedste i sidste ende er det lange, seje træk, hvor man gør dem selv til kritiske forbrugere og lærer dem at tage afstand fra det.
I sidste ende er det også forældrene, der, mens børnene er helt små, handler ind til dem og også kan træffe nogle fornuftige valg på deres børns vegne.
Christian H. Hansen (DF), 2007-01-12:
Jeg kan jo godt ærgre mig lidt over, at Socialdemokraterne sådan set generelt bare mener, at nu skal vi se på, hvor vi kan sætte ind, og hvor vi så kan sprøjte noget mere – hvor jeg jo synes, at den rigtige miljøvinkel ville være, at vi prøvede på helt at lade være med at sprøjte.
Det er i hvert fald Dansk Folkepartis tankegang, men det kan det være, at vi ikke er helt enige dér.
Jeg synes, at der er mange af de ting, der ligger i beslutningsforslaget, som er igangsat – det har jeg også sagt – og som man er i gang med at forbedre inden for det her område.
Jeg har også forstået på ministeren – hvis jeg ikke har hørt helt galt, jeg plejer ikke at gøre det, men det kunne jo være, det skete i dag – at hvis der er yderligere problemer, er det noget, ministeren er interesseret i bliver løst; der er en god kontakt til erhvervet.
Så må jeg altså også forholde mig til det, som Venstres ordfører sagde før om de her planer.
Lige nu er det egentlig kun Socialdemokratiet, der ikke synes, det er godt nok.
Alle andre synes, det er godt nok: Forbrugerne synes, det er godt nok; erhvervet synes, det er godt nok; og så har jeg det fint med det.
Mette Gjerskov (S), 2007-01-12:
Det var da en nyhed.
Nej, lad det ligge.
Jeg har stadig væk ikke fået svar på mit spørgsmål.
Ordføreren siger, at det da sandelig er gennemført, men jeg har stadig væk ikke hørt noget om, hvordan man har fundet ud af at spore tilbage, hvad det er, der gør, at der er pesticider i dansk frugt og grønt.
Jeg har heller ikke hørt noget om, hvordan man laver sprøjteplaner ud fra de resultater, man får fra den årlige afrapportering.
Der er jo et alvorligt problem.
Ordføreren siger, at vi må vente og se, om der er et problem.
Fra at det forrige år var hver andet dansk æble, der havde sprøjterester i sig, gik det til, at det var to ud af tre, der sidste år indeholdt sprøjtegifte.
Altså, hvordan kan man undgå at se, at vi har et problem?
Christian H. Hansen (DF), 2007-01-12:
Jeg må gå tilbage til det samråd, som var tidligere i Fødevareudvalget, hvor det jo sådan set også blev sagt, at der var en dialog i gang med erhvervet om at få løst de her problemer.
Det har man igangsat, sådan at det kunne være med til at løse det her problem.
Så er det, jeg siger, at mange af de ting, der ligger i det her beslutningsforslag – og det anerkender Socialdemokratiet jo også selv, ikke højlydt, men alligevel lidt – er igangsat.
Så derfor er min holdning: Lad os nu prøve at se, om de ting, der er igangsat, ikke kommer til at fungere, og så siger jeg, at hvis det viser sig, at der kan gøres yderligere i samspil med erhverv og organisationer osv., er vi villige til at kigge på det, og det er også det, jeg har hørt fra ministerens side i dag.
Per Clausen (EL), 2007-01-12:
Jeg ville bare spørge hr. Christian H. Hansen, om det er rigtigt forstået, at det er Dansk Folkepartis synspunkt, at det langsigtede perspektiv er en total udfasning af anvendelsen af pesticider i dansk frugt- og grøntproduktion og dermed en omstilling til økologi?
Christian H. Hansen (DF), 2007-01-12:
Jeg synes, det ville være rigtig godt, hvis det var et mål, man kunne opnå.
Jeg er nødt til samtidig at sige, at det så sandelig skal være i samspil med forbrugeren, at man får opnået det mål.
Per Clausen (EL), 2007-01-12:
Nu har jeg ikke nogen forventninger om, at vi bare sådan her i eftermiddag – en fredag eftermiddag – skulle blive enige om, præcis hvordan vi skulle gribe det an.
Men når jeg er lidt interesseret i at høre hr. Christian H. Hansens synspunkt på det område, er det, fordi der er et flertal i det danske Folketing, der har den målsætning, hvis Dansk Folkeparti er enig i det.
For det fremgår faktisk af betænkningsbidraget, da vi sidst behandlede et tilsvarende forslag, at den samlede opposition har den målsætning.
Christian H. Hansen (DF), 2007-01-12:
Nu kan det heller ikke komme bag på hr. Per Clausen fra Enhedslisten, at det forholder sig sådan, at der nok lige er den der lille krølle, som gør, at oppositionen sådan mener, at det skal være noget, vi bare trækker ned over forbrugerne i form af en masse statsstøtte, hvor vi siger, at det skal foregå på frie markedsvilkår.
Det har vi så igangsat ved at give nogle midler til området, som kan bruges til at styrke økologien.
Det er nok der, krøllen kommer til at være, og det ved Enhedslisten jo udmærket godt på forhånd.
Men vi er villige til at drøfte det her, og det mener vi også at vi har gjort i forbindelse med de midler, vi har været med til at afsætte til fremme af økologien.
Ole Glahn (RV), 2007-01-12:
Nu siger ordføreren, at oppositionen vil trække det ned over hovedet på borgerne.
Men det er jo ikke det, der har været intentionen.
Tværtimod har oppositionen faktisk forsøgt at komme med et forslag, som kunne efterkomme den voldsomme og glædelige stigning, der er kommet i efterspørgslen efter økologiske produkter.
Der vil jeg gerne spørge hr. Christian H. Hansen, om man ikke mener, at økologien skal gå foran, når der skal udvikles nye metoder til at bekæmpe sygdomme, f.eks. i frugt, uden at anvende pesticider.
Så vidt jeg er orienteret, er det faktisk sådan, at der ligger en EU-godkendelse af nogle naturbaserede sprøjtemidler, som ikke indeholder noget giftigt, men det er ikke godkendt i Danmark.
Var det ikke noget, Dansk Folkeparti ville fremme, så vi kunne få udviklet det?
Christian H. Hansen (DF), 2007-01-12:
Jeg må sige, at det sidstnævnte er jeg ikke hundrede procent inde i eller bekendt med, og det er for at være ærlig – det skal man være.
Hvordan det ligger, synes jeg vi skal tage op under udvalgsbehandlingen, men hvis det forholder sig sådan, synes jeg da overhovedet ikke, at vi i Danmark skal lukke af over for nogle alternative metoder.
Økologien mener jeg stadig væk er blevet styrket meget i forbindelse med de midler, der er afsat på Landdistriktspuljen plus de 10 mio. kr., der var afsat årligt både i 2007 og 2008 udelukkende til gartnerierhvervet.
Jeg må på forhånd sige, at det er Dansk Folkepartis opfattelse, at så hjælper vi også til dér.
Ole Glahn (RV), 2007-01-12:
Det er da glædeligt at høre, for vi har fået et svar fra ministeren på et spørgsmål om, hvorvidt der ville blive afsat flere midler til økologisk produktion, herunder f.eks. også frugtavl, og der fik vi ikke så klart et svar.
Men så er der i hvert fald et flertal for at skaffe flere midler.
Jeg vil gerne spørge hr. Christian H. Hansen igen, om ikke – det er sådan lidt i forbindelse med hr. Per Clausens indlæg – det er en målsætning at få en produktion, som baserer sig på naturbårne midler, der anvendes, så der ikke er giftstoffer i, som der f.eks. er i pesticider.
Er det ikke også Dansk Folkepartis formål at skabe en situation, hvor staten kan understøtte det, forbrugerne så kraftigt efterspørger i øjeblikket?
Christian H. Hansen (DF), 2007-01-12:
Der er to ting, man skal forholde sig til.
For det første vil jeg om økologien sige, at der jo ligger den her aftale, som løber frem til 2013, altså en aftale om økologipakken, som er indgået mellem Dansk Folkeparti og regeringen.
Der er en forståelse mellem de parter om, at vi, hvis der sker yderligere ting på markedet, går ind og drøfter det.
Det står i øvrigt også i selve aftalen.
Så vil jeg også godt sige, at jo, det ville da være det optimale mål.
Men jeg tror, at jeg aller først også nævnte problemerne med, at vi jo ikke bare kan lukke af for vores grænser og undgå alt, hvad der findes af andet frugt og grønt, som er sprøjtet og fyldt med en masse ting.
Det er sådan noget, vi skal undgå.
Og så længe, der er nogle partier, der holder så godt gang i EU, at vi bare skal have varerne ind over grænsen, så har vi et problem.
Men hvis de partier, som nu holder så meget af EU på den måde, løser det problem først, skal vi nok være med til at løse de andre problemer.
Det garanterer jeg for.
Elisabeth Geday (RV), 2007-01-12:
Uanset hvor mange af de initiativer, som beslutningsforslaget her beskriver, som allerede er gennemført eller undervejs eller lignende, må det politiske drilleri her fra talerstolen ikke sløre, at problemet med sprøjtemidler i frugt og grønt i høj grad består og er stigende.
67 pct. af dansk frugt indeholder rester af sprøjtemidler, og tallet er stigende.
Problemet er jo endnu større, når det gælder udenlandsk frugt og grønt.
Sagen er, at ingen forbruger ønsker at få sprøjtemidler med, når de køber frugt og grønt.
Det er jo det problem, vi som politikere er nødt til at forholde os til.
Det kan vi gøre på to måder.
Vi kan gøre det ved at arbejde for at få nedbragt brugen af pesticider i den konventionelle produktion.
Men jeg tror, at vi i særlig høj grad skal gøre det ved at fremme den økologiske produktion af frugt og grønt.
Jeg er glad for at høre, at regeringen har ladet sig inspirere af tidligere forslag fra oppositionen.
Det må jo være det, der er sket, siden så mange af de initiativer, som Socialdemokratiet har foreslået i det genfremsatte forslag, tilsyneladende, efter hvad regeringen siger, er blevet gennemført.
Men jeg synes så, vi skal benytte lejligheden her til at give regeringen endnu flere gode forslag, som den kan bruge det næste stykke tid på at få gennemført.
Helt præcis vil Det Radikale Venstre gerne foreslå – vi har faktisk allerede gjort det – at styrke den økologiske produktion i Danmark med en saltvandsindsprøjtning på 150 mio. kr. hvert år over de næste 7 år for at udvikle og øge den økologiske produktion og styrke markedsføringen af rene produkter over for forbrugerne.
Kun økologisk frugt og grønt indeholder jo med sikkerhed ikke pesticider.
Samtidig går den økologiske produktion forrest med investeringer i at udvikle produktion uden anvendelse af giftstoffer.
På den måde kan det udviklingsarbejde, de laver, jo inspirere og trække den konventionelle produktion i den rigtige, altså i den rene retning.
Vores finansiering – det skal man altid svare på som god, ansvarlig radikal – skulle komme fra de såkaldte landdistriktsmidler ved at bruge den såkaldte modulationsordning til at finansiere økologien.
Men jeg skal ikke som forbrugerordfører forsøge at bevæge mig for langt i den retning.
Vi har heldigvis en landbrugsordfører, som kan gøre helt nøje rede for, hvordan det hænger sammen.
Når det gælder det konkrete beslutningsforslag, kunne det godt se ud, som om vi ville have glæde af en grundig udvalgsbehandling for bl.a. at få belyst, om der ud over de forslag, der allerede står i beslutningsforslaget, kunne være andre initiativer, som kunne virke til gavn for forbrugerne, altså for at få rene grøntsager og frugter.
Jeg tror også, vi skal se, om vi eventuelt i fællesskab skal udarbejde nogle ændringsforslag, så vi kan gøre noget ved det, der er det virkelige alvorligt, altså at så mange produkter, så meget frugt og grønt selv fra Danmark indeholder pesticider.