Ulla Tørnæs (V), 2008-01-15:
Nu er vedtagelsen ikke en fuld gengivelse af regeringsgrundlaget, men af næste sætning fremgår det, at regeringen ønsker - som det bekræftes her - at udviklingsbistanden skal stige, og at en udmøntning af det vil blive drøftet ved de årlige finanslovforhandlinger.
Det vil sige, at udviklingsbistanden vil blive et tema ved finanslovforhandlingerne, ved den kommende og ved de efterfølgende finanslovforhandlinger.
Det er der absolut ikke noget hokuspokus ved; det foregår ligesådan inden for alle andre politikområder, at man drøfter politikområderne i forbindelse med finanslovforhandlingerne.
Det kommer nu også til at ske med udviklingsrammen.
Det fremgår klart af regeringsgrundlaget, at det er det, der vil komme til at ske.
Jeg vil gerne starte med at sige tak for debatten.
Jeg må dog medgive, at jeg er enig med fru Pia Kjærsgaard i, at her havde Folketinget en chance for virkelig at diskutere dansk udviklingsbistand, og hvad endte det så med?
Ja, det endte i hvert fald i meget vid udstrækning med en diskussion om ikke hvordan, men derimod hvor meget.
Det synes jeg, nøjagtig som fru Pia Kjærsgaard og også andre har givet udtryk for, er lidt ærgerligt, og jeg synes sådan set, at Folketinget her i dag har forspildt en mulighed for at drøfte visionerne for dansk udviklingspolitik.
Men jeg kan så håbe, at vi får den mulighed ved en senere lejlighed.
Der er et par enkelte elementer, som er blevet draget frem undervejs i debatten, og som jeg gerne lige vil knytte et par bemærkninger til.
Først vil jeg nævne, at hr. Steen Gade opfordrede regeringen til at vise større mod, når det drejer sig om Danmarks engagement og Danmarks indsats i skrøbelige stater.
Jeg tror, hr. Steen Gade brugte udtrykket, at vi skal turde mere og skal løbe større risici.
Jeg vil bare benytte lejligheden til at sige til Folketinget, at vi faktisk i øjeblikket er ved at udarbejde retningslinjer for Danmarks engagement i skrøbelige stater.
Jeg synes, det er meget vigtigt, at vi holder os for øje - og det er jo noget, vi kunne have brugt debatten i dag til at diskutere, men det forpassede vi - hvad der er Danmarks komparative fordel ved at engagere sig i skrøbelige stater.
Jeg synes, vi skal have øje for, om vi sådan set opnår mere for vores bidrag gennem den multilaterale bistand eller eventuelt gennem ngo'ernes indsats i en skrøbelig stat.
Det er sådan nogle ting, jeg synes det er værd at drøfte, og jeg synes også, det ville være godt, hvis vi havde haft en politisk drøftelse af det her i dag.
Men det kan vi jo så nå på et senere tidspunkt.
Må jeg så sige om de danske ngo'er, at jeg er fuldstændig enig med den Konservative ordfører, hr. Lars Barfoed, i, som også andre har været inde på, at de danske ngo'er bidrager til at yde en kolossal indsats, når det drejer sig om den samlede danske bistand.
Det vil jeg også gerne benytte lejligheden til at kvittere for, for de er virkelig på mange måder innovative, og de bidrager virkelig til, at Danmark udadtil har en høj profil, når det drejer sig om vores udviklingsbistandsindsats.
Man har været inde på, at det er vigtigt at anskue klima og miljø separat fra selve udviklingsbistanden, men det mener jeg er en kunstig opdeling af ting, som i mine øjne hænger uadskilleligt sammen.
Jeg synes, det er meget vanskeligt at forestille sig, hvordan man skulle skelne mellem, hvad der eventuelt skulle finansieres uden for bistandsrammen, og hvad der skulle finansieres inden for bistandsrammen.
Jeg mener, det hele bør ses under et som udviklingsbistand.
Med vores udviklingsbistand bidrager vi selvfølgelig med målrettede miljøindsatser, vi bidrager også med klimaindsatser, og vi kommer til at styrke indsatsen, for så vidt angår klimaet.
Det er klart, også i og med at det fremgår af regeringsgrundlaget, at vi vil lave en specifik pulje, som er målrettet mod klimainitiativer.
Så vil jeg også gerne knytte et par bemærkninger til drøftelsen og diskussionen om gældseftergivelse.
Flere har givet udtryk for, at de mener, at gældseftergivelse er uvedkommende i bistandssammenhæng - igen et synspunkt, som jeg absolut på ingen måde deler.
Jeg mener derimod, at gældseftergivelse er bistand på lige fod med andre bistandsformer, og det er jo også derfor, at en lang række af de fattigste gældstyngede lande rent faktisk har anmodet os som donorer om at bidrage til at give gældslettelse.
Så jeg synes, at gældslettelse er udtryk for en god og i mine øjne helt nødvendig bistand.
Hvis man ser på sagen fra det land, som får lettet sin gæld, jamen så mindsker gældslettelsen selvfølgelig de offentlige budgetbegrænsninger.
Det frigiver ressourcer, og det giver også landene mulighed for på ny at optage lån på en bæredygtig måde.
[Uro på formandsbænken, ministeren holder pause].
Glimrende, godt, nej, jeg er endnu ikke færdig.
Jeg var bare optaget af, om det, som formændene havde gang i, var noget, der vedrørte det, der foregik på Folketingets talerstol.
Undskyld mig.
Altså, gældseftergivelse er i mine øjne en god og nødvendig bistand.
Så var hr. Frank Aaen her til sidst inde på behovet for at fokusere på handel, og det er et synspunkt, som jeg - det lyder ganske mærkværdigt, men det er jo heller ikke et synspunkt, som hr. Frank Aaen står alene med - er helt enig i.
Jeg er helt enig i, at der er behov for at satse på øget samhandel med de fattigste lande, og der er også behov for, at vi bidrager til at fjerne de interne handelsbarrierer og toldbarrierer, der er mellem de fattige lande, så vi kan bidrage til at øge syd-syd-handelen.
Det hænger jo ganske enkelt sammen med, at forespørgslen her handler om FN's 2015-mål og en status vedrørende FN's 2015-mål, og som bekendt handler FN's 2015-mål desværre ikke om økonomisk vækst, handel osv. osv.
Det kunne vi jo tage en drøftelse om i en anden sammenhæng, men jeg går ud fra, at det er årsagen til, at andre forslagsstillere ikke har et specifikt punkt om øget handel med.
Men det betyder bestemt ikke, at vi fra regeringens side ikke er optaget af at skabe bedre handelsmuligheder og bedre handelsregi.
Så vil jeg bare lige til slut knytte et par bemærkninger til de forskellige forslag til vedtagelse, der er fremsat.
Men først vil jeg gerne understrege, at jeg som sagt synes, det er ærgerligt, at vi ikke har benyttet lejligheden her til at have det lange lys tændt og drøfte, hvordan Danmark virkelig kan påvirke den internationale scene og bidrage til, at der kommer et stærkt fokus på opnåelse af 2015-målene.
Jeg er stolt over dansk bistand, men når man har siddet og lyttet til debatten her, kunne man nærmest have fået det modsatte indtryk af, hvad dansk bistand egentlig kan bidrage med.
Jeg er stolt over Danmarks indsats udeomkring.
En af ordførerne - jeg tror, det var hr. Lars Barfoed - sagde, at vi er rollemodel rundtomkring i verden.
Det er vi også, det kan jeg bekræfte, og hele diskussionen om, hvorvidt vi skal give 0,8 pct., 1 pct. eller andet, er en national dansk debat.
Jeg er glad for det forslag til vedtagelse, som vil blive vedtaget nu lige om et øjeblik.
Jeg synes, det virkelig understreger, hvad der er vigtigt at arbejde med fremover.
I hvert fald dele af det er blevet
grundigt drøftet, må man sige, men jeg synes virkelig, det understreger, hvad der er brug for at vi har fokus på.
Jeg tror, det var hr. Morten Helveg Petersen, der i en ordveksling med hr. Lars Barfoed påstod, at VKO og fru Pia Christmas-Møller med vores vedtagelsesforslag pludselig påtager os eksterritoriale forpligtelser, tror jeg udtrykket var, i og med at vi vil arbejde for, at andre donorer kommer op på den gamle FN-målsætning.
Jeg vil bare lige minde hr. Morten Helveg Petersen om den første pind i hr. Morten Helveg Petersens eget forslag til vedtagelse, hvor der står, at der skal arbejdes markant for at fastholde de løfter, der allerede er givet til udviklingslandene osv. osv.
Jeg ser i hvert fald en tæt sammenhæng mellem de to pinde, så hvis hr. Morten Helveg Petersen mener, at VKO og fru Pia Christmas-Møller påtager sig eksterritoriale forpligtelser, må det jo altså også gælde hr. Morten Helveg Petersen på lige fod.