runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2014-06-10:
Jeg ved jo udmærket godt, hvad det er, hr. Peter Skaarup fisker efter.
Det er, hvorfor vi ikke vælter den regering, men det har den her debat i dag jo sådan set vist meget klart.
Hvad skulle der komme ud af det lige nøjagtigt på det område, vi taler om her, nemlig fyringer af offentligt ansatte i de borgernære sektorer?
Det, der ville komme ud af det med det, der sådan er de kendte muligheder i dansk politik, ville være, at Dansk Folkeparti ved magten igen hjælper hr. Lars Løkke Rasmussen igennem med den strategi, han står for. Hvad kan man gøre, når man er i den situation, som Enhedslisten er i, nemlig at der altid er nogle, der er parat til at hjælpe regeringen igennem med nedskæringsøvelser?
Hvad kan man så gøre?
Man kan stemme imod og sørge for, at man ikke selv bliver politisk medansvarlig for en politik, man er uenig i, og det var jo det, der så – desværre vil jeg sige – skete i forbindelse med den sidste finanslovsforhandling, hvor vi jo desværre måtte konstatere, da det kom til stykket, at så prioriterede regeringen og Enhedslisten forskelligt.
Regeringen prioriterede igen, igen et samarbejde til højre i salen – i det her tilfælde skar uenigheden sig jo ned til, at man prioriterede nedskæringer på uddannelsesområdet sammen med nogle flere lettelser for erhvervslivet.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-06-10:
Tak for det.
Faktisk vil jeg gå så langt som til at sammenligne hr. Finn Sørensen med en komodovaran – sådan i politisk forstand.
Man kan sige, at hr. Finn Sørensen har overlevet sin tid, men stadig væk er giftig oppe fra talerstolen.
Der er jo få mennesker, der har været udsat for så stor en rejse rundt i venstrefløjens afkroge, som hr. Finn Sørensen har.
Jeg har et helt simpelt spørgsmål ...
undskyld, kommer der tilråb, virker min mikrofon ikke, eller hvad foregår der?
Nå, hvis det ikke er tilfældet, vil jeg bare fortsætte og spørge hr. Finn Sørensen, om man i Enhedslisten mener, at der findes nogle politiske områder, man ikke enten kan regulere sig eller kollektivisere sig ud af?
Finn Sørensen (EL), 2014-06-10:
Jeg forstod ikke sammenligningen med komodovaranen dér.
Så jeg må da bede hr. Jakob Engel-Schmidt om at uddybe det, sådan at jeg kan forholde mig til det her billede.
Hvis jeg skal se mig selv som sådan en, vil jeg da gerne vide hvorfor.
Ellers vil jeg sige, at jeg tror, vi kan finde en hel del områder inden for det, vi plejer at kalde privatlivets sfære, familielivet og alt muligt andet menneskeligt samkvem, som man aldeles ikke skal forsøge på at regulere sig ud af.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-06-10:
Jamen jeg synes egentlig bare, at hr. Finn Sørensen skal tage mit billedsprog som en kompliment.
Det er de færreste politikere, jeg ofrer så meget hjernekapacitet på at sætte ind i dyrerigets mangfoldighed.
Tak for svaret.
Jeg synes, det er dejligt, at der findes områder, Enhedslisten hverken vil kollektivisere eller regulere sig ud af.
Enhedslisten har jo været forfulgt af lidt uheld i de sidste 2 år, hvor man har haft indflydelse.
Faktisk tror jeg, der er mange her i Folketingssalen, der vil give mig ret i, at man har fået ubeskrivelig få politiske resultater ud af sin store popularitet og sit mandattal.
For at undgå at det sker igen, tænkte jeg, at hr. Finn Sørensen måske kunne oplyse Folketinget om, om man går til finanslovsforhandlinger sådan med tre ufravigelige krav, og i så fald hvilke tre ufravigelige krav det er.
Jeg mener, at så undgår vi situationer, hvor Enhedslisten skal tale om farvebriller, at regeringen urinerer på sine vælgere, og at man i det hele taget er utilfreds.
Så jeg vil spørge hr. Finn Sørensen: Går man til finanslovsforhandlinger med særlige krav, og – i så fald – hvad er disse krav?
Finn Sørensen (EL), 2014-06-10:
Er det sådan en menneskeæder?
Spiser den små ordførere fra Venstre, eller hvad laver sådan en?
Nej, hr. Jakob Engel-Schmidt ved jo udmærket godt, at Enhedslisten ikke har ultimative krav med til forhandlinger.
Vi har nogle ting, der er meget afgørende for os.
Og for at det hele ikke skal gå op i grin og ballade, vil jeg sige, at jeg faktisk gjorde en del ud af det i min ordførertale.
Det er nogle helt afgørende mærkesager, som Enhedslisten selvfølgelig vil tage med – plus kampen mod social dumping.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-06-10:
Tak for det.
Enhedslisten lavede i 2013 en aftale med regeringen om udligningsreformen.
Der var bl.a. 13 mio. kr., der skulle gå direkte til de danske småøer.
Der skrev Enhedslisten efterfølgende i en pressemeddelelse: »Enhedslisten foreslog derfor i forhandlingerne om udligningsreformen, at beløbet til småøerne blev forhøjet. Det lykkedes, og der er nu sikret gratis godstransport til småøerne året rundt. Ligesom besøgende til øerne får gratis overfart i månederne april til september.« Der er bare det ved det, at småøerne ikke har set noget til disse penge.
Hvorfor er de blevet væk fra tidspunktet for forhandlingerne og til nu?
Er det, fordi Enhedslisten er utroværdig, eller hvad er der galt?
Finn Sørensen (EL), 2014-06-10:
Pengene er ikke blevet væk.
Jeg er lige så ærgerlig som hr. Flemming Damgaard Larsen over, at vi ikke har fundet en helt konkret løsning på det spørgsmål.
Det må hr. Flemming Damgaard Larsen så tro på eller lade være.
Enhedslisten har mange gange haft fat i den problemstilling og rykket for, at vi finder en løsning på det.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-06-10:
Det er jo ikke nok.
Der er jo en aftale mellem regeringen og Enhedslisten, forstår jeg, og den pressemeddelelse, som Enhedslisten sendte ud, er jo helt klar.
Derfor må jeg spørge: Vil Enhedslisten nu sikre, at regeringen kommer ud til småøerne med disse 13 mio. kr.?
Christian Langballe (DF), 2014-06-10:
Jeg kunne godt tænke mig at tage tråden op fra min formand, hr. Kristian Thulesen Dahl, og fra hr. Peter Skaarup.
Jeg vil gerne vide, på hvilken måde Enhedslisten vil påvirke regeringen.
For det virker, som om Enhedslisten jo ikke ligefrem har fået særlig meget ud af det.
Finn Sørensen (EL), 2014-06-10:
Tak for rosen for, at vi får en ideologisk debat.
Rosen går jo tilbage til dem, der begyndte at stille spørgsmål til vores principprogram.
Jeg er glad for de spørgsmål, og jeg er enig i, at det ikke gør noget, at der bliver lidt højere til loftet.
Det kunne da også være – det kunne vi da håbe på – at nogle af vælgerne også syntes, det var interessant, at vi kunne snakke om noget i stedet for bare at skælde ud på hinanden.
Så tak for det.
Ansvarlig politik: Vi synes ikke, det er ansvarlig politik, hvis det medfører sværere vilkår for mennesker, som er arbejdsløse og syge, eller som har et handicap eller af andre grunde ikke er i stand til eller ikke kan få et job, så de kan forsørge sig selv.
Og det er jo desværre indholdet i den såkaldt ansvarlige politik.
Så til det konkrete spørgsmål: Det er faktisk meget nemt at forklare den mekanisme.
3F har på baggrund af tal fra Danmarks Statistik lavet en opgørelse over, hvad der egentlig sker i de udsatte brancher, vi taler om – byggeri, transport, landbrug, skovbrug og gartneri.
Der sker det, at tusindvis af herboende arbejdere bliver fyret.
De bliver fyret med det formål, at virksomheden kan ansætte billig udenlandsk arbejdskraft i stedet for, og det er sat i system af vikarbureauer og på alle mulige andre måder.
Tina Nedergaard (V), 2014-06-10:
Det var så måske ikke så godt et førstevalg, hvis det var en disciplineret indsats, der skulle lægges for dagen.
Tak til ordføreren.
Det kan godt være, at ikke alle er enige i det, men det synes jeg faktisk.
Og med den mere filosofisk-ideologiske tilgang synes jeg, det er interessant at spørge til, hvordan Enhedslisten, når man ikke accepterer den såkaldt økonomisk ansvarlige politik, som alle de øvrige partier ønsker at føre, i hvert fald efter eget udsagn, og ikke accepterer de mekanismer, der ligger bag det – altså den markedsøkonomiske mekanisme og det, at man kan bruge et økonomisk incitament til at yde – forklarer det paradoks, der ligger i, at vi har mange danske ledige, rigtig gode, ordentlige mennesker, der gerne vil have et job, mens vi har rigtig mange job og et stigende antal job, som bliver besat af folk udefra.
Den mekanisme kunne jeg godt tænke mig at høre Enhedslistens forklaring på og dermed også, hvilken løsning Enhedslisten vil pege på.
Finn Sørensen (EL), 2014-06-10:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo dejligt, at vi i den grad kan komme til at snakke om mulighederne for at indrette samfundet på en anden måde, end det rent faktisk er.
Det lød ikke, som om hr. Lars Barfoed har læst det nuværende eller det foregående principprogram, for så ville han vide, at vi jo ikke kan aflyse noget, vi aldrig er gået ind for, nemlig en voldelig revolution.
Men vi har på baggrund af kritik og debat blandt vores medlemmer og såmænd også debatter, der har kørt i medierne, gjort det krystalklart, at når vi skal indføre det, som vi kalder en revolution, og som jo på dansk kan oversættes ved et noget længere ord, der hedder en grundlæggende samfundsforandring, så kommer det til at ske på fredelig vis, og ved at et flertal af befolkningen beslutter det.
Nu var det ikke for hr. Lars Barfoeds skyld, at det ændringsforslag blev vedtaget, men det er jo altså vigtigt, at også hr. Lars Barfoed føler, at der er plads til ham i et sådant fremtidigt samfund.
Og derfor blev der jo vedtaget et ændringsforslag om, at vi meget klart, hvad der egentlig er en selvfølge, skriver, at det selvfølgelig skal gennemføres via en grundlovsændring.
Lars Barfoed (KF), 2014-06-10:
Men helt ærligt: Er hr. Finn Sørensen ikke lidt beskæmmet ved at være en del af parti, hvor det overhovedet er nødvendigt i det her samfund, i 2014, at diskutere, hvorvidt der skal være et flertal af befolkningen bag en revolution, før den bliver indført?
Finn Sørensen (EL), 2014-06-10:
Jeg vil sige, at jeg er stolt af et parti, der er i stand til at gennemføre en omfattende diskussion af et helt nyt principprogram, og et parti, som også er i stand til at lytte til de debatter, der kører i samfundet, at lytte til, hvordan ens budskaber bliver opfattet, og at man så er i stand til også at præcisere dem fuldstændig krystalklart.
Så jeg kan jo kun opfordre hr. Lars Barfoed til at tage fru Inger Støjberg i hånden og sætte sig ned og lave en grundig gennemgang af det udmærkede principprogram, vi har lavet.
Jeg stiller meget gerne op, hvis der er nogle ting, man yderligere vil have forklaret.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-06-10:
Jeg tror ikke lige, jeg har energi til at deltage i gruppearbejdet om Enhedslistens principprogram, al ære og respekt for den sag.
Jeg kunne bedre tænke mig at høre hr. Finn Sørensen, hvordan man egentlig forestiller sig der skal skabes værditilvækst i det danske samfund, så vi har noget at leve af i fremtiden.
Finn Sørensen (EL), 2014-06-10:
Tak for ordførerens spørgsmål.
Jeg er ked af, at hr. Simon Emil Ammitzbøll ikke vil deltage i det der, for så kunne hr. Simon Emil Ammitzbøll måske få en lidt dybere forståelse for, hvad det er, der bærer et samfund.
Det er nemlig fællesskabet.
Det er ikke det at være sin egen lykkes smed eller alles kamp mod alle, som jo er det reelle indhold i Liberal Alliances samfundssyn.
Det vil jeg lige have med.
Så velkommen også til hr. Simon Emil Ammitzbøll.
Han kender måske ikke vores politik; han er måske ikke klar over, at Enhedslisten stiller en lang række konkrete forslag, som giver konkrete job, rigtige, levende arbejdspladser til rigtige, levende mennesker i både det private og i det offentlige, job, som bringer penge tilbage til statskassen.
Lad mig nævne et enkelt eksempel, som Enhedslisten har sloges for i mange år.
Det er, at man satser massivt på energirenovering af de offentlige bygninger.
Det er jo et sted, hvor man har noget direkte indflydelse.
Det er jo investeringer, hvor pengene kommer hjem, næsten inden man når at bruge dem, i form af sparede el- og varmeregninger og i form af sparede dagpenge og i form af højere skatteindtægter.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-06-10:
Det er jo meget illustrativt for den måde, som Enhedslisten tænker på.
Pengene kommer ind, næsten inden man har brugt dem, blev der sagt fra ordførerens side.
Det virker, som om der er sådan en serie af regnestykker, hvor man bruger penge for at skaffe penge.
Hvis verden bare var så god, burde Grækenland og Spanien jo være foregangsøkonomier, som vi alle så hen til og tænkte: Okay, det er sådan, man gør.
Brug løs, for så skaffes der nye midler!
Der, hvor hr. Finn Sørensen og Enhedslistens film knækker, er, at man aldrig rigtig kommer til, hvor væksten skal skabes i første runde.
Og det må jo i langt de fleste tilfælde være i det private erhvervsliv.
Finn Sørensen (EL), 2014-06-10:
Jeg tror ikke, der er nogen, der bruger penge for ikke at skaffe penge.
Og der har vi et fuldstændig andet samfundssyn end Liberal Alliance.
Vi har nemlig det klare syn, at en stærk offentlig sektor er en forudsætning for værdiskabelse i samfundet.
Det er jo en helt klar betingelse for, at erhvervslivet kan fungere optimalt, nemlig at der er nogle sygehuse, hvor arbejdskraften kan blive lappet sammen, når den kommer til skade, at der er nogle undervisningsinstitutioner, som kan være med til at uddanne vores børn og unge mennesker lige fra starten, så de bliver nogle dygtige medarbejdere.
Det er et spørgsmål om, at der skal være nogle veje at køre på, og sådan kunne jeg blive ved.
Hele spørgsmålet om infrastruktur.
Det er jo alt sammen forudsætninger for, at der kan skabes værdi.
Det, der er interessant, vil jeg sige til Simon Emil Ammitzbøll, er jo, at hvis man kigger på den krise, vi har været igennem, og kigger på, hvilke lande der relativt set har klaret sig bedst, ja, så er det jo de lande, der er heroppe i den her ende, som er kendetegnet ved en stærk velfærdsstat og et sikkerhedsnet også for arbejdsgiverne.
Når der bliver spurgt så konkret, vil jeg sige, at det må være et af de spørgsmål, man har krav på at få udleveret i forvejen, så man kan sætte sig ind i de der regnestykker.
Så det kan jeg ikke svare på, altså om det er 39 mia. kr., der spares.
Det er en kendsgerning, hvilket jeg også har belyst i min ordførertale, at den her regering har lagt sig på noget, som ikke er helt mage til det, som Venstre står for, når Venstre siger nulvækst, ikke helt så slemt, men noget, der ligner ganske forfærdeligt.
Og det er jo det, vi bl.a. har set et eksempel på med de tal, der er kommet frem i dag, i forhold til de 17.000 varme hænder, som man plejer at kalde dem, i den borgernære velfærd, og det er også det, vi kan læse ud af de her kommune- og regionsaftaler, der lige er indgået mellem regeringen og regionerne og kommunerne.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-06-10:
Tallet er 39 mia. kr., det har finansministeren svaret mig på i Finansudvalget.
Men jeg spørger bare for at forstå, om det i Enhedslistens optik er sådan, at hvis den offentlige økonomi fylder mindre, end den gør i dag, relativt set, så er der tale om en besparelse.
For det er jo det, der har været den besynderlige diskussion her i dag, altså at hvis man vil bruge det samme i morgen, som man gør i dag, så er det en besparelse, selv om man justerer for pris og løn, fordi nogle har et skøn om at bruge flere penge.
Altså, hvis man bruger de samme kroner, justeret for pris og løn, i morgen som i dag, så bliver det udlagt som en besparelse.
Så er det bare, jeg skal høre, hvordan Enhedslisten ser på det.
Hvis Enhedslisten mener, at den offentlige økonomi skal fylde lige så meget i 2020, som den gør i dag, i forhold til det, regeringen lægger op til, betragter Enhedslisten det så som en besparelse, hvis man sammenligner Enhedslistens ønsker og regeringens ønske?
Er der så tale om en besparelse, en nedskæring, eller er der tale om en mindre vækst?
Finn Sørensen (EL), 2014-06-10:
Jeg synes, det er en fuldstændig teoretisk diskussion.
Det, der er interessant, er: Hvad sker der med velfærden ude i kommunerne?
Hvad sker der med de investeringer, bygge-/anlægsprojekter, som offentlige kroner bliver brugt til?
Hvad er konsekvenserne af den politik, der bliver ført?
Det er jo det, der er interessant.
Og der kan vi jo bare konstatere, desværre, at sådan helt grundlæggende er regeringen og Venstre enige om, hvilken økonomisk politik der skal føres, hvilket bl.a. udmønter sig i en budgetlov og et budgettyranni over for kommunerne, der medfører det, som vi har kunnet læse om i dag, nemlig at de mennesker, der skal sørge for en ordentlig velfærd, en ordentlig uddannelse osv., er dem, der bliver skåret ned på.
Hans Andersen (V), 2014-06-10:
Tak for det.
Jeg sad her og funderede over, om luften nu var gået ud af ballonen hos Enhedslisten.
Hr. Finn Sørensen er jo umiddelbart sådan i udmærket humør, men skælder lidt ud og skælder måske mest ud på regeringen.
Det er måske mest i frustration over ikke at være med til at forhandle, for der bliver jo lovet mange ting.
Så kan man jo spørge, hvordan Enhedslisten vil finansiere de her mange ting, som de gerne vil.
Hvad er det for nye skatter og afgifter, som borgerne kan se frem til, hvis Enhedslisten får magt?
Finn Sørensen (EL), 2014-06-10:
Enhedslisten deltager i alle forhandlinger, vi har mulighed for at komme til at deltage i.
Det gælder også de aktuelle forhandlinger om en vækstplan.
Og hvis vi ellers kunne blive lukket indenfor, deltager vi også meget gerne i forhandlingerne om beskæftigelsesreformen.
Det er bare for at nævne to vigtige eksempler.
Med hensyn til finansiering vil jeg sige, at Enhedslistens forslag altid er finansieret.
Hvis vi tager dem et for et, er hvert evigt eneste forslag finansieret.
Det er det, når vi laver forslag til en finanslov: Det er det, når vi laver forslag til f.eks. en grøn investeringsfond.
Det er det, når vi laver forslag til finansiering af energirenovering i den offentlige boligmasse.
Så det er svaret til hr. Hans Andersen.
Hans Andersen (V), 2014-06-10:
Når Enhedslisten siger finansieret, kan vi oversætte det med højere skatter og afgifter, men det ønsker Enhedslisten så ikke at bruge som ord.
Jeg synes bare, at Enhedslisten burde tone rent flag og sige, at det så betyder højere skatter og afgifter for både virksomhedsejere, boligejere og helt almindelige mennesker, der går på arbejde hver dag.
Det med løfter har Enhedslisten også været inde at berøre, men der kan man sige, at Enhedslisten måske har affundet sig med, at de løfter, der blev afgivet af den nuværende regering før valget, ikke eksisterer længere.
Og der kan man så spørge Enhedslisten: Hvilke af de her løfter, der blev afgivet før valget,
er det værst ikke er blevet til noget?
Finn Sørensen (EL), 2014-06-10:
Det er ordførerens konklusion, som står for ordførerens egen regning, at Enhedslistens svar i alle sammenhænge er højere skatter og afgifter.
Jeg må bede ordføreren om at sætte sig ind i vores konkrete forslag, for så vil han kunne se, at det simpelt hen ikke passer.
Og så vil jeg sådan set
ikke kaste mig ud i en, hvad skal vi sige, karaktergivning af de enkelte løfter, med hensyn til hvilke er dem det er værst ikke er blevet til noget.
Hvis man spoler tilbage og hører min ordførertale, tror jeg nok, man vil høre, at jeg ganske tydeligt markerede, at det, der er den allerstørste bekymring for Enhedslisten i forhold til den her regering, er, at man ikke arbejder tilstrækkeligt for den målsætning, som står i regeringsgrundlaget – som er en flot målsætning, og som en regering med hr. Hans Andersens støtte eller deltagelse aldrig nogen sinde kunne finde på at skrive ind i et regeringsgrundlag – nemlig at man vil måles på, om man er i stand til at mindske ulighed og fattigdom.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-06-10:
Det er en meget spændende debat, som Enhedslisten har rodet sig ud i, i forhold til hvor mange penge der skal bruges.
Vi havde faktisk også debatten i forbindelse med åbningsdebatten i oktober, og der spurgte jeg Enhedslistens hr. Frank Aaen om, hvor meget den offentlige sektor skulle fylde, hvor meget den skulle vokse.
Så spurgte jeg finansministeren, hvad det ville betyde, og det ville så betyde, at Enhedslisten skulle ud og finde 39 mia. kr. mere end det, regeringen har lagt op til i sin 2020-plan.
Jeg skal bare for at forstå den retorik, der har været i dag, spørge, om Enhedslisten så mener, at regeringen sparer 39 mia. kr. på den offentlige sektor, i forhold til hvis man skal forfølge Enhedslistens budskab om, at den offentlige sektor skal fylde lige så meget i økonomien i 2020, som den gør i dag.
Finn Sørensen (EL), 2014-06-10:
Nu kan man altid diskutere de resultater, vi har opnået i den periode.
Ellers skal vi jo nok gøre, som vi altid gør: Når vi nærmer os en konkret forhandlingssituation, bliver vi også selv konkrete og siger, hvad det er, vi gerne vil opnå i den forhandlingssituation.
Christian Langballe (DF), 2014-06-10:
Det var jo ikke meget af et svar, man fik på spørgsmålet.
Det er sådan, jeg forstår Enhedslisten.
Vil man ikke stille nogen krav, er der ikke en politik, man vil arbejde for, er der ikke noget, man vil kæmpe for?
Det handler om nogle konkrete forslag, og jeg spørger af lutter interesse.
Morten Bødskov (S), 2014-06-10:
Tak for det, formand.
Man kan sige, at det jo ikke er for meget, synes jeg, at vi spørger lidt ind til, hvad det er, der kommer til at ske, hvis uheldet skulle være ude og højrefløjen skulle danne en regering.
Så det er jo ikke for meget, at vi stiller spørgsmål til, hvad det, hvis Liberal Alliance får de afgørende mandater og vil gøre hr. Lars Løkke Rasmussen til statsminister, så er for skatter og afgifter, man mener man vil have gennemført, for bare i den her tale har det handlet om bilafgifter, topskat, selskabsskattelettelser, bundfradrag, og jeg har temmelig sikkert glemt halvdelen af dem, der blev nævnt, fordi det gik så stærkt.
Så hvis man nu står på tærsklen til forhandlingslederen og skal bede om en skattelettelse eller en afgiftslettelse, hvad er det så, man vil prioritere?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-06-10:
Jeg kan ikke lade være med at tænke på, om jeg virkelig kunne have fundet på at stille det spørgsmål til en socialdemokrat eller til en folkesocialist eller en radikal før sidste valg.
Der må jeg sige, at det tror jeg simpelt hen ikke jeg ville have nedværdiget mig til.
Prøv at høre her: Vi fremlægger vores politik – det er i øvrigt ikke 80 mia. kr. i lettelser, det er 115 mia. kr., bare så vi har de rigtige tal, vi skal ikke tale småpenge, vi skal tale egentlige beløb her – vi kommer med vores krav, vi fremlægger vores politik, og vi vil arbejde for at få at så meget som muligt af Liberal Alliances politik gennemført, og vi skal have indrømmelser på både lavere skat, på mere personlig frihed, på mere vækst og på en mere effektiv offentlig sektor, og det er jeg helt sikker på hr. Lars Løkke Rasmussen ved, altså at det skal han levere, og det kommer han også til, hvis vi får de afgørende mandater.
Morten Bødskov (S), 2014-06-10:
Så man må altså forstå den dialog, der var mellem hr. Anders Samuelsen og hr. Lars Løkke Rasmussen før på Folketingets talerstol, da hr. Lars Løkke Rasmussen var oppe, sådan, at hr. Lars Løkke Rasmussen nærmest sagde, at det med hensyn til ønsket om og troen på, at en fjernelse af topskattelettelsen vil redde samfundet for tid og evighed, var et no go.
Sådan forstod man det, hr. Lars Løkke Rasmussen sagde.
Det er man klar til at fravige, altså klar til at fravige det, som hr. Anders Samuelsen har sagt, altså at hvis hr. Lars Løkke Rasmussen ikke er enig, er man klar til at pakke ønskerne om topskattelettelser ned i tasken igen, når man kommer til den forhåbentlig ikkeførende forhandlingsleder.