runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2009-10-21:
Først så holder hr. Bjarne Laustsen en valgkamptale, og dernæst så begynder han at tale sort.
Jeg må indrømme, at det, hr. Bjarne Laustsen her indledte sin anden runde med, nemlig med at sige, at der aldrig nogen sinde er en eneste i ministeriet, der har fået et job ved at sende en ansøgning, var fuldstændig uforståeligt.
Jeg glæder mig meget til at prøve at få det uddybet.
Jeg synes, at vi har gode muligheder for netop at opkvalificere folk i de tilfælde, hvor det er ekstra uddannelse, der skal til, når de bliver ledige.
Og så er det, at jeg synes, det er utrolig vigtigt, at vi har fokus på det enkelte menneske i stedet for på redskaberne.
Hver eneste gang en person kommer ind på et jobcenter, så er det vedkommende, der står i centrum og ikke, hvad det er for en værktøjskasse, der står foran med redskaber i.
Det synes jeg må være helt afgørende.
Dernæst vil jeg bare lov til at fastholde, at der især er to grupper, som vi skal have meget fokus på, når det gælder videreuddannelse og efteruddannelse, og det er for det første de unge, og for det andet er det de ledige, som er ufaglærte og som dermed også har rigtig gode betingelser.
Eigil Andersen (SF), 2009-10-21:
Hvis man nu er arbejdsløs ufaglært og man gerne vil omstille sig til noget helt andet, folkeskolelærer, pædagog eller socialrådgiver, så mangler man en indtægt under den uddannelse.
Det er dér, vi siger, at man så som arbejdsløs efter 6 måneder skal have ret til at fylde op til 12 års uddannelse igennem sit liv, og så skal man have en indtægt, man kan leve af.
Det undgår ministeren behændigt at svare på, og det er selvfølgelig utrolig ærgerligt, for jo længere tid man går arbejdsløs, des mere kan mismodet brede sig, og des længere kan man komme væk fra arbejdsmarkedet.
Der må man jo sige, at det er fantastisk godt, hvis nogen så vil flytte sig over til en helt anden uddannelse.
Men det er urealistisk, hvis vi ikke giver de pågældende en indtægt, som de kan leve af, og man kan ikke leve af SU.
Inger Støjberg (V), 2009-10-21:
Jamen jeg synes, hr. Eigil Andersen bliver nødt til at se de fire ting i sammenhæng, som jeg nævnte.
Jeg mener ikke, at man bare kan diskutere dem løsrevet.
Voksenlærlingeordningen, som jeg var inde på før, er et af elementerne.
Et andet element er jo netop, at der nu her i en periode på 3 år er indført mulighed for, at ledige uden uddannelse, kortuddannede eller ledige med forældede uddannelser har mulighed for at deltage i længerevarende opkvalificeringskurser allerede fra den første ledighedsdag.
Det må da også være noget, der kan glæde hr. Eigil Andersen.
Så er der jo altså også det, at man som arbejdsgiver roligt kan ansætte en ledig faglært eller en ufaglært og få tilskud til opkvalificering, så det ikke er den del af det, man skal være urolig for.
Så jeg mener sådan set, at vi fanger den her gruppe ganske godt op.
Det er så på en anden måde, end SF og hr. Eigil Andersen ønsker at gøre det, men jeg mener egentlig, at vi favner gruppen ganske godt med de tiltag, der er.
Eigil Andersen (SF), 2009-10-21:
Det er også fint, at man kan blive voksenlærling med den dertil knyttede højere løn end den almindelige lærlingeløn, netop fordi man har familie, ejerbolig osv.
Også dér kan der ske nogle forbedringer, men nuvel.
Det, ministeren jo ikke svarer på her, er simpelt hen, hvad man skal gøre, hvis man som arbejdsløs ufaglært siger til sig selv: Jamen jeg lytter til, hvad ministeren siger, jeg vil gerne omstille mig, jeg vil gerne flytte mig, jeg vil gerne tage en helt anden uddannelse, hvor der ikke er nogen løn tilknyttet, men jeg kan ikke gøre det, for den indtægt, jeg har, er ikke tilstrækkelig.
Så er det, vi siger: Jamen for at det, ministeren lancerer som nogle overskrifter, kan blive til virkelighed, kræver det, at vi giver arbejdsløse en indtægt, de kan leve af, og den kan ikke være lavere end dagpengene.
Og hvad er det så, ministeren har at tilbyde her?
Inger Støjberg (V), 2009-10-21:
Jeg mener, at det er uhyre vigtigt, at vi tager hånd om de unge, så så få som overhovedet muligt havner i den situation, som hr. Eigil Andersen nævner.
Det er derfor, regeringen har fremlagt de to ungepakker, så jeg synes faktisk, at det er vigtigt, at vi tager fat om nældens rod.
For resten er det jo så sådan, at der, som jeg også lige læste op, er gode betingelser for bl.a. voksenlærlingeordninger, som hr. Eigil Andersen jo også nævnte.
Altså, vi har jo netop ændret det, så det ikke længere er en sådan stop-go-politik på voksenlærlingeområdet, men at det er en ordning, der kører hele tiden.
Som jeg også sagde til hr. Bjarne Laustsen tidligere, er det sådan, at jobcentrene skal tage udgangspunkt i det enkelte menneske – ikke i et redskab – når de møder den ledige.
Når uddannelse er det, der skal til for at hjælpe den enkelte hurtigere i gang med job, ja, så er det naturligvis det, der skal bruges.
Derfor er det også vigtigt, at jobcentrene har optimale muligheder for at give uddannelse til de ledige, der har behov for det.
Og det mener jeg rent faktisk at de har.
Regeringen har allerede i år på flere områder forbedret mulighederne for uddannelse.
For det første er det gjort til en rettighed for arbejdsgivere at få tilskud til at ansætte en voksenlærling.
Dermed får motiverede og dygtige ufaglærte mulighed for selv at finde en læreplads og mulighed for at få en faglig uddannelse.
For det andet er der fra 1. august i år og i en periode på 3 år indført mulighed for, at ledige uden uddannelse, kortuddannede og ledige med forældede uddannelser kan deltage i en længerevarende opkvalificering allerede fra første ledighedsdag.
For det tredje kan arbejdsgivere, der ansætter faglærte og ufaglærte ledige, nu få tilskud til opkvalificering i en forsøgsperiode; de kan dermed fremover roligt ansætte en ledig, selv om vedkommende ikke fra dag et har alle de nødvendige kompetencer.
For det fjerde har regeringen fra 1. august i år afbureaukratiseret ungereglerne, således at jobcentrene har bedre mulighed for at sikre unges fokus på uddannelse, og vi har også netop barslet med to ungepakker med netop det samme fokus.
Jeg mener derfor, at der allerede i dag er rigtig gode muligheder for opkvalificering for de ledige, der har behov for det.
Eigil Andersen (SF), 2009-10-21:
Hvilke overvejelser har ministeren om at udvide arbejdsløses generelle ret til uddannelse, hvor man får voksenlærlingeløn eller en ydelse, der svarer til dagpenge, når nye tal fortæller, at et voksende antal arbejdsløse er ledige i længere tid?
Hvilke overvejelser har ministeren om at udvide arbejdsløses generelle ret til uddannelse, hvor man får voksenlærlingeløn eller en ydelse, der svarer til dagpenge, når nye tal fortæller, at et voksende antal arbejdsløse er ledige i længere tid?
Skriftlig begrundelse
Ifølge Arbejderbevægelsens Erhvervsråd og Jyllands-Posten den 14. oktober 2009 er der på kun et år sket mere end en fordobling af antallet af arbejdsløse, der har været ledige i mellem et halvt og et helt år, så det i juni var oppe på 22.000.
Det er som regel sværere at komme i arbejde, jo længere tid man har været ledig, og i en krise som den nuværende er der stort behov for omstilling og uddannelse til fremtidens arbejdsmarked.
Inger Støjberg (V), 2009-10-21:
Jeg har ikke kendskab til en undersøgelse, der skulle sige, at der ikke er nogen ledige, der er blevet ansat i Beskæftigelsesministeriet.
Jeg har aldrig nogen sinde hørt om den, så det kan jeg naturligvis ikke kommentere.
Men jeg vil da godt lige anholde det synspunkt, som hr. Bjarne Laustsen forsøger at skyde mig i skoene, om, at der ikke er ledige nok endnu.
Jeg tror da nu nok, at hr. Bjarne Laustsen, hvis hr. Bjarne Laustsen havde villet lytte til alt, hvad jeg har sagt, siden jeg blev beskæftigelsesminister, og havde villet lytte til regeringen, ville være klar over, at hvis der er nogen, der kerer sig om ledige, så er det da den her regering – hvis der er nogen, der kerer sig om de ledige, er det den her regering.
Jeg ser det som mit vigtigste job som beskæftigelsesminister at gøre alt, hvad der overhovedet ligger i min magt, for at begrænse antallet af ledige.
Og derfor må jeg sige, at jeg føler det en lille smule provokerende, når hr. Bjarne Laustsen slår ud med armene og siger: Beskæftigelsesministeren synes ikke, at der er ledige nok.
Hvornår er der ledige nok?
En ledig er altid en ledig for meget, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen.
Bjarne Laustsen (S), 2009-10-21:
Der var en undersøgelse, der viste, at det, som beskæftigelsesministeren, uanset hvem der er beskæftigelsesminister, prædiker, er, at man skal ansætte en ledig.
Der var en undersøgelse, der viste, at det har man ikke gjort, man har ikke ansat en ledig i Beskæftigelsesministeriet; det var det, jeg henviste til.
Så uanset hvor mange klik, og uanset hvor mange ansøgninger man har sendt, bliver man altså ikke ansat der.
Men det, som ministeren fortæller os, er, at der overhovedet ikke er behov for at gøre noget som helst: Vi sidder på hænderne; der er ikke ledige nok endnu.
Det, der er interessant, er: Hvornår er der ledige nok til, at man begynder at tage det forhold alvorligt?
Vi havde et samråd i formiddags, og der fortalte ministeren, at der ud over dem, der stod i statistikken, var 50.000-70.000 yderligere, som ikke fik ydelser, men som også stod og var ledige og ikke havde noget arbejde.
Derfor er det jo interessant, hvor mange ledige der skal til, før ministeren synes, at det her problem er stort nok.
Jeg har spurgt om en specifik ting i forhold til SVU, og det var, hvorfor det er, at f.eks. folk som Martin, der har deltaget i en arbejdsfordeling og har forsøgt at redde virksomheden og alle de der forskellige ting, ikke kan få SVU, bare fordi de har deltaget i en arbejdsfordeling.
Det var da et konkret eksempel.
Inger Støjberg (V), 2009-10-21:
Det, vi ved virker, er en aktiv arbejdsmarkedspolitik, og det er det, den her regering fører.
Det er en god blanding mellem rettigheder og pligter, så man får samtaler med sin a-kasse, hvis det er det, og man kommer i aktivering, hvis det er det, og der er netop gode betingelser for videreuddannelse.
Så jeg er ikke enig i hr. Leif Lahn Jensens præmis, men det tror jeg egentlig heller ikke at hr. Leif Lahn Jensen havde forventet at jeg skulle være.
Så jeg vil sige, at den her regerings arbejdsmarkedspolitik, som jo netop ikke er en laden stå til, men tværtimod er en politik, der sætter den enkelte ledige i centrum, så der hele tiden er rettigheder og pligter, og der hele tiden er en aktiv arbejdsmarkedspolitik, altså er det, vi ved virker, når det gælder om at få arbejdsløse tilbage i job – og det er jo det, det hele handler om, vil jeg sige til hr. Leif Lahn Jensen.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-10-21:
Nu er jeg et godt menneske, så jeg prøver selvfølgelig hele tiden på at hjælpe ministeren og gøre ministeren klogere; det er derfor, jeg står her igen og igen sammen med Bjarne.
I 1990'erne indførte Nyrup også en politik, der gik på to ben.
Det ene drejede sig simpelt hen om at få de ledige til at stå til rådighed for arbejde, og det andet drejede sig om at få dem til at være klar til at få nogle kompetencer, altså få noget uddannelse.
I dag ser det ud til, at regeringen kun spiller på, at der skal være ét ben: at de ledige skal stå til rådighed og hurtigst muligt skal i job, og at det altså er pisk, hvis det ikke lykkes.
Er vi ikke enige om, at de her gode resultater, som ministeren igen og igen snakker om, jo er ikkeeksisterende?
Inger Støjberg (V), 2009-10-21:
Jeg har ikke været inde på 3F's hjemmeside i dag, og jeg må sige, at hvis hr. Leif Lahn Jensen ønsker, at jeg skal kommentere en konkret artikel fra 3F's hjemmeside, så bliver hr. Leif Lahn Jensen nødt til at sende den over til mig, så skal jeg nok kommentere den.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-10-21:
Det ærgrer mig egentlig, at min gode ven Bjarne ikke er i valgkamp, for havde han været i valgkamp, så havde vi haft en ny regering om 3 uger.
Men det må vi jo vente med.
Jeg hørte også, at ministeren sagde noget om, at jobcentrene har gode muligheder, og at det faktisk går rigtig godt.
Nu har jeg set på 3F's hjemmeside i dag, at en ny opgørelse viser, at jobcentrene bliver mere og mere fedtede med uddannelse til ledige på dagpenge.
Ufaglærte og kortuddannede arbejdsløse får mindre uddannelse end gennemsnittet.
I 2001 var over halvdelen af de ledige i uddannelsesaktivering, i 2009 er det kun en tredjedel.
Mener ministeren helt ærligt ikke, at regeringen har et kæmpe problem?
Eigil Andersen (SF), 2009-10-21:
Det er rigtigt, at der er sket enkelte små fremskridt på det her område, og det er da positivt.
Men sagens kerne er, at det forslår, som man siger, som en skrædder i helvede – det er slet, slet ikke tilstrækkeligt, når man tænker på, at vi har over 100.000 arbejdsløse nu og desværre udsigt til, at det kan havne på 200.000 ved udgangen af næste år.
Antallet af langtidsarbejdsløse, i hvert fald forstået som dem, der er arbejdsløse mellem et halvt et helt år, er blevet fordoblet i løbet det seneste år og er nu nået op på 22.000, og det kan jo desværre forventes at stige yderligere i takt med den generelle stigende arbejdsløshed.
I SF's siger vi så, at hvis man er arbejdsløs, er ufaglært, har forladt folkeskolen efter 9 års skolegang, skal man have ret til i alt 12 års skolegang – det vil sige, at man har 3 år til gode, selv om man er 45 eller 50 år, eller hvad man nu er.
Så siger vi, at det skal man have ret til at få enten som voksenlærling eller som pædagog eller skolelærer eller socialrådgiver, hvis det er det, man vil være.
Man skal kunne deltage i de uddannelser, og så skal man under uddannelsen have en indtægt, man kan leve af, for det er jo et helt, helt centralt problem, at alle de her muligheder jo ikke er noget værd, hvis man ikke har en indtægt, man kan leve af.
Når man har hus og familie osv., kan man ikke leve af SU.
Så siger vi, at man skal have den her 12-års uddannelsesret, og når man trækker f.eks. de sidste 3 år, som man har til gode, når man bliver arbejdsløs, så skal man have en ydelse, der svarer til dagpenge, altså statens voksenuddannelsesstøtte.
Jeg vil gerne spørge, hvad ministeren mener om at give arbejdsløse den rettighed.
Carina Christensen (KF), 2009-10-21:
Finansieringen, vil jeg sige til hr. Mogens Jensen.
Det er sådan set det, der ligger i det.
Jeg synes, at det er en god ordning, og at det er en positiv ordning.
Vi har været inde og vurdere, om der var plads til den på budgettet for næste år.
Vores vurdering er, at der ikke har været mulighed for at tage den med som en del af vores oplæg til en ny finanslov, og det er sådan set det, der er at sige.
Det er en fin ordning.
Det var et forsøg.
Det, man havde fundet penge til, var 4 år, og så udløber sådan en forsøgsperiode, sådan er det nu engang.
Hr. Mogens Jensen var selv med til at beslutte, at den skulle udløbe efter 4 år, og så må man nu engang tage stilling til, hvad der så skal ske efterfølgende.
Der må selv hr. Mogens Jensen kunne se det fornuftige i, at man jo ikke bare kan sige, at når man laver et forsøg, er det pr. automatik noget, der bare skal føres videre.
Det er noget, der skal vurderes og selvfølgelig også holdes op mod den økonomiske situation.
Og som den økonomiske situation er her i landet her og nu, har vi altså vurderet, at det ikke kunne indgå i budgettet for næste år.
Mogens Jensen (S), 2009-10-21:
Nu nævnte jeg det jo tidligere, at det er forsøg, man har sat i gang, men kan ministeren ikke bekræfte, at når man sætter forsøg i gang, er det for at finde ud af, om noget virker, om der er noget, der har den positive effekt, som vi troede, at huskunstnerordningen og de billedkunstneriske grundkurser og kulturskolerne, som alle hører ind under det budget, vi bevilgede dengang, ville have?
Kan ministeren ikke godt se, at det kunne være god fornuft at gennemføre de ordninger for børnene?
De har virket.
De får fantastiske evalueringer.
Hvad er det så, der gør, at ministeren ikke siger til sig selv, at det er en god idé, da hun bliver kontaktet af Kunstrådet allerede for lang tid siden, der siger, at de gerne vil bede ministeren om, at de her ordninger kan fortsætte, så vi måske kan få dem gjort permanente på sigt, og at de her ting kan blive indarbejdet ude på skoler og institutioner?
Hvad er det så, der gør, at ministeren ikke siger »god idé« til Statens Kunstråd og siger til formand Mads Øvlisen: Jeg er glad for, at du kommer her tidligt og siger det til mig, for så kan jeg nå at forberede det sammen med de partier, der støttede det i sin tid, så vi bliver enige om det og regeringen kan tage det med i sit finanslovforslag for 2010, så vi ikke får et mærkeligt afbræk i de her ordninger?
De kommer jo, fordi regeringen pludselig ikke vil finde finansiering til det for 2010.
Hvad er det, der har gjort, at ministeren, når ministeren nu selv synes, at det hele er så godt, ikke har taget det på sit program for 2010?
Carina Christensen (KF), 2009-10-21:
Jeg vil bestemt løbende se på, hvilke muligheder der kan være for, at staten på et tidspunkt igen kan medvirke til en ordning af den her karakter.
Mogens Jensen (S), 2009-10-21:
Det er rigtigt, vi har jo faktisk god tid til at drøfte det her igennem, og det skal man jo huske.
Der står: Hvad vil ministeren gøre for at videreføre de positive erfaringer, der er gjort med huskunstnerordningen?
Hvad vil ministeren gøre for at videreføre de positive erfaringer, der er gjort med huskunstnerordningen?
Carina Christensen (KF), 2009-10-21:
Jeg har sådan set ikke mødt nogen endnu, der har udtalt sig negativt om huskunstnerordningen.
Jeg tror sådan set, at vi alle sammen i det her land er enige om, at det er en ganske fin ordning, der er god i forbindelse med at bringe kultur ud til børn og unge i hele landet.
Og det er jo godt og positivt.
Jeg synes, at det er et fint forsøg, der har været lavet.
Man aftalte dengang med partierne, at det netop var et 4-årigt forsøg, og det var det, man havde afsat midler til dengang.
Jeg siger bare, at regeringen har været inde og vurdere den økonomiske situation.
Det er en svær økonomisk situation, og vi har ikke kunnet budgettere en videreførelse af huskunstnerordningen i år 2010.
Det kan være, at det ser anderledes ud næste år.
Nu er finanslovforhandlingerne i gang, og det er jo fint.
Ethvert parti er jo fuldt ud berettiget til at bringe sine forslag ind.
Men man skal altid huske at have finansieringen med.
Jeg vil lige understrege det for hr. Mogens Jensen igen: Husk finansieringen!
Det er vigtigt at have med.
Og det ville da være glædeligt, hvis det lykkes Socialdemokraterne at finde penge til at videreføre ordningen.
Mogens Jensen (S), 2009-10-21:
Nu lægger ministeren jo meget vægt på – og det er vi enige om – at vi er en række partier, der har været med til at sætte de her forsøg i gang sammen med regeringen.
Hvorfor sætter man forsøg i gang?
Det gør man for at finde ud af, om der er noget, der virker.
Og hvis der er noget, der virker, vil man sådan set gerne implementere det efterfølgende.
Så bliver det ikke bare forsøg, så bliver det noget, der kommer til at virke efterfølgende.
Det er ministeren åbenbart fuldstændig ligeglad med.
Nu har vi haft forsøg i 4 år, det er fint, og det har vi selv været med til at beslutte, ja.
Vi satte forsøgene i gang, fordi vi tænkte, at hvis det nu blev positivt, hvis det nu blev godt, måtte vi sætte os ned og finde ud af at fortsætte ordningerne til gavn for alle de masser af børn og unge, som har været involveret og vil kunne blive involveret fremover.
Hvorfor har ministeren ikke tilrettelagt sådan en proces?
Nu kommer der et år, måske to, hvor der ikke sker noget.
Men ministeren kan jo nå det endnu.
Så kan ministeren jo medvirke til sammen med Dansk Folkeparti, der også har udtalt sig positivt om, at man skal fortsætte, at finde finansieringen på næste års finanslov.
Vil ministeren være med til det, eller er det her bare tom snak om, at det er meget fint og godt og alt det der?
Så kan vi gemme pengene til engang om 2-3 år.
Carina Christensen (KF), 2009-10-21:
Jamen jeg tror sådan set ikke, jeg kan sige det meget mere tydeligt.
Alt det er jeg sådan set meget åben over for.
Pengene er der ikke lige nu i regeringens finanslovforslag.
Det er fint, hvis SF har skrevet det ned på et stykke papir; så håber jeg også, at der ligger finansiering bag, og så må vi jo se, hvordan finanslovforhandlingerne ender.
Sådan er spillet nu engang.
Men jeg er fuldstændig enig i, at det er en positiv ordning, som har været til stor gavn i hele landet, og derfor er jeg også optaget af at se på, om vi på sigt kan videreføre den i en eller anden form.
Pernille Frahm (SF), 2009-10-21:
SF har det så med i sit finanslovforslag, og vi håber selvfølgelig på, at man vil se velvilligt på det, og det kan kulturministeren også selv være med til at gøre en indsats for.
SF foreslår, at vi fortsætter ordningen, netop fordi det er et forsøg, der har vist sig at være vellykket.
Det er også et forsøg, hvor man siger i vurderingen af det, at det er ved at trække ganske mange gode ting i gang.
Det er ved at få lavet nogle rigtig gode forbindelser mellem museer, institutioner, forældre, elever, børn og unge, som man ikke har set før, men man er stadig væk kun der, hvor man siger, at det er ved at trække det i gang.
Jeg ved ikke, om ministeren selv kan forestille sig, hvad det betyder, når man midt i sådan et »ved at trække i gang« klipper snoren over.
Så ruller det jo baglæns, og det er rigtig ærgerligt.
Hvad synes ministeren vi skal gøre for at rette op på det her?
Carina Christensen (KF), 2009-10-21:
Det overrasker mig måske lidt, at jeg skal forklare det her for SF's ordfører, for SF var jo selv med i aftalen.
Det var jo simpelt hen sådan tilbage i 2006, at partierne her i Folketinget, herunder SF, indgik en aftale om, at man i 4 år ville køre nogle forsøg med de her huskunstnerordninger, og man afsatte altså penge til en 4-årig periode.
De penge er brugt op nu.
Det er de her med udgangen af år 2009; der udløber forsøgsordningen simpelt hen.
Det var det, partierne aftalte dengang, det var det, SF selv var med til at aftale med Folketings partier.
Så er det klart, at man skal tage stilling til: Har det været en god ordning?
Hvordan er forsøgene gået?
Har det været nyttigt for børn og unge i hele landet?
Det har det heldigvis, og det er jo godt, for så er pengene givet godt ud.
Nu skal vi så se på: Er det en ordning, vi kan bruge fremover?
Jeg siger bare, at den økonomiske situation her i landet er svær, det ved enhver, og regeringen har ikke kunnet få det med i sit finanslovforslag for 2010.
Det kan være, det ser anderledes ud næste år.
Lad os da håbe det, for det er en god ordning.
Pernille Frahm (SF), 2009-10-21:
Nej, det er vi sådan set meget enige om.
Det er heldigvis ikke det eneste, der sker for børn og unge rundtomkring i landet.
Kulturministeren har jo netop været rundt i hele landet under overskriften »Kultur til alle«, tror jeg det var, og det, som er pointen i det her, er jo netop, at det er endnu et forsøg på at sikre, at vores børn helt ude i den enkelte institution, helt ude i den enkelte skole får kvalitetstilbud.
Det er et forsøg på det, og nu har vi haft et forsøg kørende i 4 år, og forsøget er lykkedes.
Og så er det, man spørger: Hvorfor skal et forsøg, der er lykkedes, afskaffes?
Det er meget svært for os at forstå; det er meget svært at forklare, det er meget svært at forsvare, synes jeg også.
Så derfor vil jeg gerne bede kulturministeren hjælpe mig med at fortælle, hvordan man skal forsvare det her.
Carina Christensen (KF), 2009-10-21:
Nu kommer jeg jo selv ude fra provinsen; det er måske ikke et udkantsområde, det er kun Middelfart, men jeg kommer dog også ude fra landet, og derudover har jeg lige været på en turné rundt i hele landet, hvor jeg har besøgt rigtig mange udkantsområder, og det er klart, at der er mange steder, man er rigtig glad for huskunstnerordningen, men jeg kan berolige hr. Leif Lahn Jensen med, at det ikke er det eneste kultur, der bliver lavet for børn og unge.
Så selvfølgelig er det her en god ordning, men det er heldigvis ikke det eneste, der bliver lavet for børn og unge.