Mike Legarth (KF), 2008-12-10:
Tak, formand.
Med finanslovforslaget for 2009 mestrer regeringen en meget fin balancegang.
Vi fastholder en ansvarlig og langtidsholdbar økonomisk udvikling af statens finanser og understøtter den økonomiske udvikling med nye initiativer for i alt 9,5 mia. kr.
På baggrund af mange års økonomisk politik, hvor vi har fastholdt en ansvarlig økonomisk kurs, er dansk økonomi i en grundlæggende god form, og det kan vi glæde os over i en tid med finanskrise.
Vi har et langt bedre udgangspunkt end mange andre lande, og med en fornuftig finanslov og rettidig handling vil vi også komme godt gennem krisen.
Politik er prioritering, og finanspolitik handler grundlæggende om prioritering af den fælles velstand og velfærd.
Vi ønsker et samfund, som har et stærkt socialt sikkerhedsnet og en stærk velfærdsmodel, som tager sig af dem, der ikke er født med samme evner som de fleste, og af dem, der er syge eller svage og derfor ude af stand til at tage vare på sig selv.
Det betyder også, at vi dagligt kæmper for vores grundlæggende holdning om, at staten ikke skal støtte og hjælpe alle, bare fordi man har betalt skat.
Vi Konservative har modet til at sige nej, for kun på den måde får vi mulighed for at have tilstrækkeligt med ressourcer til at give ordentlig og solid hjælp til dem, som virkelig har behov for det.
Vi kan med god samvittighed sige, at det samfund og den velfærd, vi kan præstere, også med dette finanslovforslag, er blandt verdens bedste.
Det viser, at vi på den ene side er socialkonservative, men at vi på den anden side ikke som venstrefløjen udelukkende vil bruge alle finanslovens midler på den offentlige sektor.
Det er afgørende at erkende, at samfundets maskinrum er den private sektor, som skaber vækst og velstand - en værdiskabelse, som giver os mulighed for at sætte høje standarder i den offentlige service.
Vi ved, det er vigtigt at motivere og skabe mulighed for erhvervslivet, for det er her, pengene i finansloven kommer fra, og det er der en tendens til at mange i Folketinget glemmer.
Finanskrise: Som konservative fokuserer vi på erhvervslivets vilkår.
Vi kan se, at mange er hårdt ramt af finanskrisen, og vi forstår fuldt ud alvoren.
Vi ved desværre også, at ledighedstallene vil stige betydeligt i det næste par år, om end vi fortsat vil holde os under det seneste lavpunkt under SR-regeringen.
Men vi er ramt af en international finanskrise, og vi ved, at nogle danskere kan mærke krisen, fordi de har svært ved at sælge deres bolig og måske har mistet deres job, og det er en alvorlig situation - ingen tvivl om det.
Derfor står vi også med et finanslovforslag, som holder gang i hjulene; vi sidder ikke på hænderne.
Samtidig skal vi dog huske på, at vi har en historisk høj beskæftigelse og en grundlæggende sund økonomi.
For nylig sagde Nationalbankens direktør, Nils Bernstein: »Efter alt at dømme berettiger den realøkonomiske udvikling herhjemme på nuværende tidspunkt ikke til at bruge betegnelsen »krise«, hvis vi bærer os fornuftigt ad.
Lad os gemme ordet »krise« til den dag, vi virkelig har problemer.«
Det var ordene, men det ændrer ikke ved, at vi Konservative naturligvis tager situationen alvorligt.
Krise er der derimod i den finansielle sektor.
På grund af en blanding af udefrakommende problemer og selvskabte plager befinder den finansielle sektor sig i en tilstand, hvor den finansielle stabilitet er truet.
Internationalt set
Vi vil presse hårdt på, så godt vi kan, og i EU-sammenhæng vil vi bruge vores fulde styrke til at sikre offensive væksttiltag via en fælleseuropæisk indsats.
Vi har været hæmmet af høje renter, som heldigvis er på vej ned igen, og kronen har været under hårdt pres.
Det har været nødvendigt for Nationalbanken at støtte kronen med store milliardbeløb i forlængelse af vores fastkurspolitik, og vi kan i dag konstatere, at vi betaler en høj pris for at stå uden for euroen.
Tryghed: Nationalt set har vi iværksat en række tiltag, som har dæmpet konsekvenserne af den finansielle uro, der skyller ind over Danmark i denne tid.
Vi har senest medvirket til at stabilisere den finansielle sektor med pakke I og II, hvilket har skabt tryghed for de fleste danskere.
Ingen skal mere frygte, at de beløb, de har i banken, er væk i morgen, og ingen skal opleve, at deres pensioner pludselig er værdiløse
Det har vi skabt sikkerhed for, men vi standser ikke her.
Virksomhederne og den enkelte borger er havnet i en kreditklemme, fordi bankerne er nødt til at minimere omfanget af udlån.
Her er det afgørende vigtigt at holde fast i, at bankerne rent faktisk kan klare sig med den pakke, vi har leveret.
Den kræver imidlertid, at udlånene reduceres, og det vil gå ud over hele samfundet.
Bankerne gør så at sige, hvad politikerne har bedt dem om i forbindelse med stabilitetspakken, nemlig at trimme balancen, men det har den uheldige konsekvens, at udlånene reduceres, hvilket rammer erhvervslivet og befolkningen bredt.
Derfor er der brug for en ny pakke - en samfundspakke, ikke en bankpakke.
Formålet er at mindske skaderne på væksten i samfundet.
En anden ting, der er meget vigtig at fremhæve, er, at det kun er de veldrevne banker, der bør være i fokus, ikke eventuelt nødlidende banker.
Samtidig styrker vi privatforbruget ved at lade danskerne beholde lidt mere af deres egen løn via nye skattelettelser på 9 mia. kr., som træder i kraft allerede i næste måned, og derudover tilfører vi 7 mia. kr. til nye offentlige investeringer.
På den måde benytter vi de nødvendige håndtag til at holde gang i hjulene.
Med andre ord skaber vi vækst og fastholder arbejdspladser.
Reformer og samarbejde: Det er ingen hemmelighed, at vi skal løse en række store udfordringer i de kommende år, og det gør vi gerne.
Vi viger ikke tilbage for at trække i arbejdstøjet, når nødvendige tiltag skal vedtages, men det er vemodigt at se, at der ikke er mere vilje i Folketinget til at tage ansvar.
Til venstre i salen synes der at være langt fra løfterne til viljen til f.eks. at finde de nødvendige hænder, som samfundet har behov for.
Kommunerne:
I forsommeren havde vi en heftig debat med kommunerne om økonomiaftalen, men det endte heldigvis med, at begge parter var glade og tilfredse med den aftale, som blev indgået.
Det er desuden en dejlig nyhed, at kommunerne for første gang i mange, mange år forventer at overholde deres budgetter i år.
Det er vi meget tilfredse med, og vi vil gerne rose kommunerne for det resultat.
KL har implementeret et nyt budgetprogram, som gør, at KL nu løbende kan beregne økonomien, både i den enkelte kommune og for helheden.
KL har dermed fået bedre tid til at bede forskellige kommuner om at justere, så den økonomiske bruttoramme overholdes, og tak for det.
I Det Konservative Folkeparti tager vi vores del af ansvaret for den økonomi, som kommunerne tildeles.
Til gengæld skal kommunerne tage ansvaret for udmøntningen, og vi har fuld tillid til det kommunale selvstyre og dermed til, at de enkelte kommunalbestyrelser har evnen til at prioritere, så serviceniveauet passer bedst til netop deres kommune.
Forbedringer på finansloven: Med næste års finanslov åbner vi for en lang række forbedringer af både rammerne og servicen i kommuner og regioner.
Vi har afsat 50 mia. kr. til Kvalitetsfonden til medfinansiering af investeringer i moderne og effektive sygehusstrukturer, bedre rammer for borgernære serviceområder i kommunerne, arbejdskraftbesparende teknologi og nye arbejds- og organisationsformer i perioden 2009-2018.
Med dette finanslovforslag udmøntes der i alt 2,2 mia. kr. fra Kvalitetsfonden i 2009, heraf 1 mia. kr. til investeringer i moderne sygehuse, 1 mia. kr. til daginstitutioner, skoler, idrætsfaciliteter og ældreområdet samt 200 mio. kr. til arbejdskraftbesparende teknologi.
Sundhed prioriteres sædvanen tro højt på dette års finanslovforslag, og lad mig først og fremmest nævne behandlingsretten på voksenpsykiatriens område, som vi Konservative har kæmpet hårdt for.
Jeg er stolt af, at vi nu kan videreføre vores ønske om at udvide behandlingsretten fra kun at omfatte mennesker med spiseforstyrrelser og børne- og ungdomspsykiatrien til også at omfatte voksne.
Derudover tager vi hul på Kvalitetsfondens 25 mia. kr. til nye sygehuse, heraf de første 15 mia. kr. næste år.
Det er et stort skridt hen imod at realisere målsætningen om et tidssvarende og bæredygtigt sygehusvæsen til gavn for borgerne.
Omdrejningspunktet er færre, men mere specialiserede enheder, og med en anden struktur følger også lægehuse, lægebiler og lægehelikoptere, som længe har været et stærkt konservativt ønske.
Det er nødvendigt, for det er tiden, inden den tilskadekomne kommer frem til kvalificerede fagfolk, der er afgørende - ikke afstanden, som mange ellers har argumenteret for.
Det Konservative Folkeparti er Danmarks grønne parti, og vi ønsker at aflevere et grønnere Danmark end det, vi overtog.
Vi skal sikre os, at landet udvikler sig i en endnu grønnere retning, hvor der passes godt på vandmiljø og naturområder, og hvor beskyttelsen bliver forbedret år for år.
I de foregående tre år har landet haft en konservativ miljøminister, og det har resulteret i, at klima og miljø er bragt øverst på regeringens dagsorden.
Der skal det blive, og derfor afsætter vi en ny miljømilliard til en styrket indsats for miljø og natur samt øremærker 75 pct. af landdistriktsmidlerne til natur og miljø.
Globaliseringsaftalen betyder desuden, at der i 2009 vil være afsat 750 mio. kr. til energiforskning og -udvikling.
Beløbet stiger til godt 1 mia. kr. i 2010, og det er et historisk højt beløb, for aldrig nogen sinde har der været afsat så mange penge til energiforskning.
Vi har fordoblet midlerne på bare 4 år.
Til februar kommer Skattekommissionen med sine anbefalinger.
Vi ved, at der sidder nogle af landets klogeste hoveder i Skattekommissionen, og tillader os derfor at have store forventninger til dem.
Den konservative skattevision er klar: Ingen skal betale mere end 50 pct. af den sidst tjente krone.
Vi håber, at vi kommer tæt på den vision, for det vil skabe både virkelyst og engagement, og det er præcis den cocktail, det danske arbejdsmarked og nationaløkonomien har brug for.
Vi Konservative har siden 2001 været drivkraften bag de første reelle skattelettelser i flere årtier.
Vi er et parti, der ser skattepolitikken som et vigtigt instrument til at skabe et stærkt og solidt velfærdssamfund, og vi samarbejder hellere end gerne med alle de øvrige partier, som vil være med til markante nedsættelser af skatten på arbejde.
Det er der heldigvis flere og flere som gerne vil være med til, og gennem den seneste tid har også en lang række interesseorganisationer set vigtigheden af at sænke skatten på den sidst tjente krone. Som afslutning vil jeg sige, at vi Konservative glæder os over aftalen om finansloven for 2009 - ikke bare med Venstre, men også med Dansk Folkeparti og Liberal Alliance - og vi glæder os til at tage fat på de kommende udfordringer, ikke mindst en skattereform.