runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Adelsteen (DF), 2012-03-27:
Jeg synes jo, at det er en lidt mærkelig diskussion, for når ordføreren siger, at det handler om, hvilket samfund vi gerne vil have, studser jeg lidt, for jeg tror, der er en forskel på, hvilket samfund jeg vil have, og hvilket samfund ordføreren vil have.
Det, jeg bare gerne vil høre ordføreren om, er, om ikke hun mener, at det godt kan være, at kvinder tager videregående uddannelser og sådan noget, men at der kommer et tidspunkt, hvor vil man gerne have børn, og så prioriterer man typisk anderledes.
Vil ordføreren respektere det synspunkt, at kvinder måske vælger anderledes end mænd?
For jeg synes, at det, der er kendetegnende, hver gang vi diskuterer det her, er synspunktet om, at vi kvinder skal gøre ligesom mændene har gjort i 100 år.
Vi skal sidde i bestyrelser, og vi skal knokle en vis legemsdel ud af bukserne, men hvem siger, at det er lykken?
Hvem siger, at kvinder overhovedet gider det, og hvem siger, at vi ikke bare har lyst til at gøre tingene anderledes, på vores måde?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-03-27:
Det er, fordi det vil give kvinder bedre karrieremuligheder.
Det er der masser af dokumentation for.
Der findes en stor stak rapporter fra SFI om det kønsopdelte arbejdsmarked, ligeløn og barselorlov, der dokumenterer netop det, ordføreren siger.
Det dokumenterer ikke, at det i andre lande giver direkte adgang til højere løn, så snart fædrene tager lidt længere barsel.
Men det dokumenterer, at kvinderne får bedre karrieremuligheder på arbejdsmarkedet.
Fatma Øktem (V), 2012-03-27:
Nu er barselloven jo ikke lavet med øje for ligestilling.
Det er jo familiepolitik, man tænkte på, da man sad med barselordningen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Når man nu forkorter den og for mig at se forringer den fleksible barselordning, der er i dag, faktisk en af de mest fleksible barselordninger i verden, er det så, fordi man gerne vil have, at kvinderne kommer hurtigere på arbejdsmarkedet, fordi man tror, at det er ligestillingsskabende?
Er det, fordi det har betydning for kvindernes løn?
I tilfælde af, at ordføreren siger ja til det, kunne jeg godt tænke mig at høre: Er der nogen dokumentation for det?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-03-27:
Politikerne skal være med til at lægge en retning for, hvilket samfund de ønsker.
Det kommer vi heller ikke til.
Vi vil gerne have øremærket op til måske 3 måneder af barselorloven til mænd, fordi det er offentlige penge.
Man kan bare lade være med at tage imod dem; man er helt frit stillet til at lade være med at tage imod offentlige penge.
Så er der 9 måneders barselorlov, man kan dele.
Noget af den er øremærket til kvinder; resten af den kan man dele, ligesom man vil.
Det synes jeg er helt fint.
Statistikker er i sig selv helt uinteressante, men de giver et godt billede af, hvordan samfundet strukturelt er indrettet.
Derfor er de rigtig interessante at bruge som grundlag for ens viden, når man laver politik.
Altså, i sidste ende handler det jo om, hvilket samfund vi vil have.
Vil vi gerne have et samfund, hvor vi får mere ligestilling, fordi vi tror på, at det bidrager til mere velfærd, mere vækst, et bedre samfund?
Det tror jeg på.
Derfor synes jeg også, det er et problem, hvis det bliver sådan, at kvinderne overtager alle de gode uddannelser, alle de gode job, og vi får en stor og voksende gruppe mænd, der falder ud af uddannelsessystemet, ud af arbejdsmarkedet og over i overførselssystemet og den slags.
Jeg synes, det er lige så stort et problem som det omvendte.
Det er fuldstændig i orden.
Det kommer vi heller aldrig til at lovgive os ud af.
Men jeg vil gerne give et skub til de mænd, der har brug for flere barselrettigheder.
De kan lade være med at tage dem, hvis de ikke har lyst til at få dem, men analyser i andre lande viser jo, at det hjælper.
Henrik Høegh (V), 2012-03-27:
Jeg vil egentlig godt lige dreje den et andet sted hen og spørge, om ikke ordføreren går ind for kvindekvoter for bestyrelser, som der har været debat om.
Det er jeg lidt i tvivl om.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-03-27:
Jeg går ind for, at vi undersøger, hvad der virker, og hvad vi kan få til at virke.
Jeg tror ikke på, at en norsk model med kvoter på 40 pct. og eksklusion, hvis man ikke gennemfører det, er vejen frem.
Men jeg går ind for, at vi skal finde en model, der på det her område rykker mere, end det har gjort de sidste 10 år.
Pia Adelsteen (DF), 2012-03-27:
Jeg tror bare, jeg fortsætter med kvotedebatten, for jeg synes, man skal kalde en skovl for en skovl og en spade for en spade.
At lade være med at kalde det kvoter og kalde det forpligtende måltal er fuldstændig latterligt.
Altså, det er jo en eller anden andel, det er kvoter, slut.
Det, der undrer mig ved de kvoter, man nu taler om, og som jeg godt kunne tænke mig at spørge ordføreren om, er, at vi altid taler om børsnoterede selskabers bestyrelser.
Det er rigtigt, at andelen af kvinder udgør 6-7 pct., det er deromkring.
Hvis man tager samtlige virksomheder i Danmark, hvoraf størsteparten ikke er børsnoterede, udgør andelen af kvinder i bestyrelser ca. 27 pct.
Vi kan kalde det kvoter eller forpligtende måltal, men jeg vil godt spørge, hvad SF's ordfører synes måltallet skal være.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-03-27:
Altså, jeg er helt enig med fru Fatma Øktem i, at det ikke er det, der redder ligestillingen.
Hvis man har en forestilling om, at hvis vi får flere kvinder ind i børsnoterede virksomheder, er ligestillingsproblemerne løst i Danmark, så vil jeg mene, at man godt nok er naiv.
Det er et af elementerne.
Målet må hele tiden være at få mere mangfoldige bestyrelser, for jo flere rollemodeller skaber man også, så det kan have en afsmittende effekt.
Det er i hvert fald min vision.
Men der er også andre ting.
Noget andet, som jeg har været meget inspireret af, er det der med at lave sådan en taskforce, der kan rykke ud til virksomhederne, og som kan hjælpe dem med at rekruttere mere mangfoldigt.
Man så er der jo alle mulige andre ting.
Jeg vil også gerne gøre en masse ting for, at kvinder, der bliver solgt og købt som en vare på gaden, har mulighed for at komme ud af det.
Og så vil jeg også gerne sørge for, at øremærket barsel bliver muligt for mændene.
Grunden til, at jeg snakker rigtig meget om kvoter, er, at borgerlige partier hele tiden nævner det, så jeg er nødt til at forholde mig til det.
Fatma Øktem (V), 2012-03-27:
Jeg vil også godt lige understrege, at vi ikke har den samme mormor.
Men jeg tror faktisk, at den generation af kvinder alle sammen havde den holdning, så manges mormor minder sikkert om vores to mormødre.
Ordføreren taler ret tit om de her bestyrelsesposter og det sted, hvor kvinderne skal til.
Jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvordan er man kommet frem til, at ligestillingen skabes, ved at det er på de her bestyrelsesposter, kvinderne skal sidde, og at det ikke er for direktionsgangene, man ønsker forpligtende tal, eller for lederstillinger, men at det er i børsnoterede virksomheder?
Hvor er det lige, at man har set, at det er det, der redder hele ligestillingen?
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-03-27:
Jeg vil bare lige afsløre for folk, der sidder og lytter med, at vi ikke har den samme mormor, selv om vi ligner hinanden lidt.
Men kvinder fra Tyrkiet plejer at være ret seje, så det er nok også dem, fru Fatma Øktem refererer til.
Jeg vil sige med hensyn til det, om man skal sidde og bestemme fra Christiansborg, at jeg synes, man som politiker og som parti må have en vision for, hvilket samfund man ønsker sig.
Det er jo derfor, man stiller op, og det er derfor, man prøver at vælte en regering.
Fordi alle partier, og det går jeg stærkt ud fra også gælder for Venstre, har nogle visioner for, hvilket samfund de gerne vil skabe, og så holder man sig jo ikke tilbage for at bestemme, og det vil vi rigtig, rigtig gerne. I forhold til forpligtende måltal vil jeg sige, at der nu har været rigtig meget debat om, om man skal bruge ordet kvote, og jeg kan godt høre, at det provokerer mange, når man siger det, så lad os kalde det for forpligtende måltal.
Jeg har det sådan, at hvis fru Fatma Øktem spørger mig, om det skal være den norske model, vil jeg sige: Nej, det mener jeg bestemt ikke at det skal.
Det er der, hvor man begynder at tvangsopløse virksomheder.
Samtidig kan vi se, at det, der er sket i Norge, ikke har skabt ligestilling gennem organisation, så det er ikke den model.
Men jeg er meget inspireret af den spanske model, som jeg synes er helt vildt interessant, eller at man laver trappetrin, hvor man f.eks. kan sige, at der år efter år skal være flere kvinder i bestyrelser.
Fatma Øktem (V), 2012-03-27:
Tak til ordføreren.
Ordførerens mormor minder om min egen mormor og lyder til at være en klog kvinde.
Jeg vil også godt, sådan lidt inspireret af ordføreren, takke rødstrømperne for den kamp, de kæmpede i sin tid, og som ligesom har været fundamentet for, hvor langt vi er kommet i dag.
I forbindelse med den her debat om, om det virkelig kan være rigtigt, at vi som politikere skal vide bedre, hvad der er bedst for hvem, så vender jeg tilbage til min interesse for at høre om kvoter.
Jeg ved jo, at ordføreren har været meget aktiv med at være ude og ligefrem love de her kvoter, når man kom til regeringsmagten, og med et citat fra den 4. marts 2012, hvor ordføreren siger: »Der kommer en lov. Vi skal kigge på, hvordan man indfører kvoter i Danmark«, så vil jeg gerne spørge ordføreren: Kommer der kvoter i Danmark?
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-03-27:
Fordi der er nogle forhindringer i samfundet, som gør, at folk ikke har de lige muligheder.
Ordføreren efterlyser en ærlighed i forbindelse med at bestemme.
Ja, jeg synes ikke, der er noget galt i at sige, at der skal være lige muligheder for begge køn.
Jeg har i hvert fald de sidste 5 år siddet dernede og har stillet det omvendte spørgsmål, men nu er det sådan, at magten har ændret sig, og der mener vi, at man politisk skal gå ind og give de samme muligheder.
Så må vi jo tage kampen under valgkampen, eller hvad der nu kommer om et par år, men lige nu er det det standpunkt, regeringen har, og som jeg faktisk er ret stolt af.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-03-27:
Man kan jo ikke bare sige, at man mener, retten skal indføres, når retten haves i forvejen.
At sige, at månen er en ost, giver lige så meget mening, som når ordføreren påstår, at det her handler om at indføre en ret.
Det her handler ikke om at indføre en rettighed, det handler om at indføre en begrænsning.
Det er at vende alting på hovedet, og der synes jeg, vi mangler en ærlighed om, at det, man ønsker, er at bestemme over folk.
Det er, fordi man er utilfreds med, at mængden af folks frie valg giver et andet samlet resultat end det, man selv ønsker.
Jeg synes, at folk skal have lov til at vælge selv.
Hvorfor må de ikke det?
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-03-27:
Det kommer an på, om der bliver set på problemstillingen med røde eller blå øjne.
Ordføreren har på papiret fuldstændig ret, for enhver mand har jo ret til at tage den barsel.
Der er bare nogle strukturer, som man er nødt til at anerkende – også som borgerlig.
Når økonomi og løn forhindrer mænds barsel, og når en kultur på arbejdspladserne gør, at det for mange mænd ikke er lige så legitimt som for kvinderne at tage den, så mener jeg faktisk, det er en rigtig god idé at sige, at man giver mændene den ret.
Jeg mener, det er en ret.
Ordføreren har ret i, at det står på papiret, men nu handler det også om at gå ind og reelt give den mulighed, så man kan sige: Jeg har ret til op til 3 måneders barsel.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-03-27:
Det, der får mig til at tage ordet, er, at fru Özlem Cekic bruger det samme nysprog som resten af de røde partier – altså en omformulering af virkeligheden.
Ordføreren sagde, at vi med barsel, der er reserveret, som man så smukt kalder det, til mænd, gav mændene en ret til at være sammen med deres børn.
Det er simpelt hen direkte forkert.
Vil ordføreren ikke bekræfte, at den ret har mændene allerede i dag?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-03-27:
Jamen jeg har jo ikke sagt, at vi indfører kvindekvoter, så derfor kan jeg heller ikke rigtig udtale mig om en sanktionsmekanisme.
Jeg har sagt, at der findes mange, mange forskellige metoder.
Det er jo det, ministeren og ministeriet er i gang med at indsamle information om og finde ud af, hvad der kan bruges her, og hvad der kan bruges dér, og hvordan kan man lave en model, så man rykkede på det her område.
Men det skal også være noget, der ikke har for store skadevirkninger.
Henrik Høegh (V), 2012-03-27:
Nu begynder vi at høre om nogle af de problemer, der er i det her forslag.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad sanktionen er for de virksomheder, som ikke lever op til en kvindekvote for bestyrelser.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-03-27:
Hvis man vælger den måde at anskue verden på, løber vi aldrig tør for problemer.
Det må jo være dejligt, for så har man som politiker noget at beskæftige sig med.
Men jeg synes, det bliver lidt fortegnet, eller nærmest karikeret, når det nu er et problem, at de unge kvinder får en bedre uddannelse end de unge mænd.
Jeg tror sådan set, at det bare er et tegn på, at løsningen på mange af de problemer, man nu ønsker at løse med kvoter for bestyrelser, og hvad ved jeg, nok skal komme, for kvinderne er på vej frem.
Jeg tror sådan set, og det kan vi måske være enige i, at vi lever i slutningen af mændenes æra.
Hvis det fortsætter på samme måde, som det går nu, så er det den anden vej frem.
Men det må jo igen være på basis af folks egne valg, synes jeg, for hvorfor skal vi gøre os til overdommer over, hvilket liv det enkelte menneske vil leve?
Bare fordi de ikke passer ind i en eller anden statslig statistik, som så kan give os store øjne og varme følelser, fordi den lige går i balance.
Altså, det er jo nærmest en fiks idé.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-03-27:
Men der er jo et problem.
HK har på et tidspunkt lavet en undersøgelse, hvor man kan se, at lederen har sådan en mere naturlig forventning om, at kvinden selvfølgelig kommer og orienterer om, at hun skal på barsel, men hvis det er en mand, er der en forventning fra lederens side om, at manden selvfølgelig skal forhandle sig frem til en barsel.
Så der er meget, der tyder på, at der er et problem i forhold til det her.
Nu siger ordføreren gentagne gange, at det må familierne selv ordne, og at det er familiernes eget ansvar.
Hvis man skulle følge den tankegang, burde familien selv ordne det i forhold til vold.
Derfor kunne jeg rigtig godt tænke mig at høre: Anerkender ordføreren, at der er situationer eller der er problemstillinger, hvor det er nødvendigt, at man fra politisk hold går ind og skaber ligestilling, eller skal alt foregå ved, at folk selv gerne må løse det i deres familie?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-03-27:
Som jeg også sagde, skal vi ikke nødvendigvis lovgive os ud af, at tidsforbruget i familierne varierer.
Og jeg understregede netop også, at det var derfor, jeg nævnte mine personlige forhold, fordi de er dybt uinteressante.
Når jeg deltager i ligestillingsdebatter, at det altid det, folk tager udgangspunkt i: Hjemme hos mig er der ikke noget problem, for min dreng leger med dukker, så det er ikke noget problem.
Ligestilling er opnået i mit hjem.
Så er jeg bare nødt til at sige, at vi er nødt til at hæve os op og se på de strukturelle udfordringer.
Og her er det altså en udfordring, at kvinder i stort omfang ikke får den samme løn som mænd og ikke deltager på arbejdsmarkedet i samme omfang.
De er i langt, langt højere grad i den offentlige sektor.
Det, der bliver et problem for os, er, at kvinder i dag uddanner sig.
Fru Pia Adelsteen var inde på det, at piger i langt højere grad end drengene får en god uddannelse.
Det er et problem i forhold til drengene, det skal vi gøre noget ved.
Det er et strukturelt problem for vores samfund, at alle med de gode uddannelser ikke befinder sig i de vellønnede stillinger, og at vi altså på den måde ikke anvender alle kompetencer ordentligt.
Jeg bed mærke i, at holdningsbearbejdning er indoktrinering, og så vil jeg gerne spørge ordføreren, om Dansk Folkeparti så også mener, at kampagner på sprogskoler for indvandrerkvinder og -mænd er indoktrinering.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-03-27:
Jeg vil sådan set svare det samme, som jeg svarede fru Lykke Friis lige før, nemlig at det er klart, at hvis man sammensætter en lovgivning på en bestemt måde, så fremmer det en udvikling.
Lykke Friis (V), 2012-03-27:
Det synes jeg var en noget nedladende holdning til videnskaben som sådan.
Jeg går ud fra, at det er ret afgørende, at vi har nogle undersøgelser, som kan vise, at kvoter rent faktisk virker.
Så derfor spørger jeg endnu en gang meget stilfærdigt: Har ordføreren videnskabeligt belæg for at sige, at kvoter virker?
Jeg går ud fra, at når ordføreren siger, at kvoter virker, er der tale om, at vi enten får flere kvinder på ledelsesgangen, eller at vi får mere vækst i de her virksomheder.
Har ordføreren sådanne undersøgelsee, han kan smække på bordet?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-03-27:
Først og fremmest tak for de pæne ord.
Spørgsmålet var, om der skulle være noget belæg for, at kvoter virker.
Altså, man kan jo sige, at hvis man laver lovgivning på nogle områder, så kommer det helt an på, hvordan man gør det.
Det er jo en længere halvakademisk diskussion.
At gøre det, sådan som man gør det i f.eks. Norge, er jeg ikke nødvendigvis en særlig stor fortaler for, men det er klart, at man, hvis man gør det, stiller nogle krav, som fremmer en udvikling.
Lykke Friis (V), 2012-03-27:
Jeg synes, at det var en anelse forvirrende at høre ordføreren og hans iver for på den ene side at sige, at der under VK-regeringen ikke var sket noget – her blev alt klassificeret som sniksnak – men på den anden side have meget travlt med at forklare os alle sammen, at der ikke kommer tvang, og at der ikke kommer kvoter.
I mit hoved kan man i hvert fald ikke mene begge dele, men lad det nu ligge.
Tilbage til det, som ordføreren jo er citeret for at sige, nemlig: »... jeg tror ikke, vi kommer uden om lovgivning på området. Kvoter er hverken populære eller kønne – men de virker, og det er det vigtigste.« Det er jo godt at have mod og handling, som ordføreren er inde på, men er der noget belæg for det sagte?
Kan ordføreren referere til nogle rapporter, der skulle vise, at kvoter rent faktisk virker?
Det ville da i hvert fald være interessant at høre.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-03-27:
Jeg vil slet ikke forholde mig til, hvordan det præcis skal gøres.
Men det er en diskussion, jeg i hvert fald er klar til at tage.
Rosa Lund (EL), 2012-03-27:
Det kan vi godt blive enige om.
Der er rigtig god grund til, at vores lærere og vores pædagoger beskæftiger sig med køn og med seksualitet, så vi netop sikrer, at alle børn kommer til at få lige muligheder for at udvikle sig til at blive dem, de er.
Så jeg vil bare gerne som opfølgning spørge ordføreren, om ordføreren mener, at faget køn i pædagogik skal timefastsættes i læreruddannelsen og i pædagoguddannelsen.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-03-27:
Jeg vil ikke gå ind i konkret hvordan og hvornår, men jeg synes, at der er al mulig grund til, at det er noget, man også diskuterer på vores uddannelsesinstitutioner.
Rosa Lund (EL), 2012-03-27:
Jeg har bare et enkelt spørgsmål.
På side 20 i den her redegørelse står der, at man i lærer- og pædagoguddannelsen skal have mere fokus på køn.
Jeg vil bare gerne høre ordførerens bud på, hvordan det skal ske, og selvfølgelig hvornår det skal ske.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-03-27:
Der er slet ikke tale om tvang her.
Man kan tage lige så lidt eller lige så meget barsel, som man vil.
Hvis man vil have dagpenge, mens man gør det, er der nogle regler, man skal leve op til. Gevinsten ved, at der bliver en mere ligelig fordeling af barslen, end der er i dag, hvor mænd ifølge de seneste tal, jeg har set, gennemsnitligt tager 26 dages barsel, mens kvinder mere eller mindre tager resten, bliver for manden, at han får bedre muligheder og bedre betingelser for at tage mere barsel og altså få en tættere relation til barnet, lære sit barn at kende.
Det er ikke alle arbejdspladser, hvor man kan sige til chefen: Chef, nu tager jeg lige ½ års barsel, nu smutter jeg lige.
Det er ikke alle steder, hvor der er en arbejdspladskultur, der tillader det.
Det er heller ikke alle steder, hvor det er lige naturligt, at der er en ligelig fordeling, eller at det er noget, som mænd i det hele taget kan tillade sig at have et ønske om.
Jeg ønsker at fremme udviklingen og give mænd nogle bedre redskaber, som gør, at det bliver nemmere for mænd at tage noget mere barsel.
I dag kan vi se, at hvis kvinder får 2-3 børn, er kvinder altså nærmest væk fra arbejdsmarkedet i 2-3 år.
Det er dårligt for kvinders økonomi, det er dårligt for kvinders karrieremuligheder, og det er dårligt for kvinders mulighed for at spare op til pension til deres alderdom.
Så gevinsten for kvinder vil være, at det vil styrke kvinders muligheder på arbejdsmarkedet.
Karen Ellemann (V), 2012-03-27:
Hvad skulle den her øremærkning så bidrage til i et ligestillingsperspektiv?
Altså, hvori ligger hele gevinsten for den danske familie, der sætter børn i verden, ved hele ambitionen om så at sige at tvinge fædrene ved at sige, at der skal afholdes 3 måneders barsel af farmand, for hvis ikke farmand tager den, forsvinder den fra den samlede pulje af barsel, som jo er tilpasset barnet?
Hvor ligger gevinsten ved, at man fra politisk side går ind og siger: Vi dikterer, hvordan barslen skal afvikles?
Pia Adelsteen (DF), 2012-03-27:
Jeg sagde, at det kunne man opfatte det som, afhængigt af hvad det går ud på – ikke nødvendigvis noget med, hvem det er for, men et spørgsmål om, at vi laver holdningsbearbejdning.
For det gør vi jo konstant, altså uanset hvad, det gør vi også som forældre, selvfølgelig bearbejder vi alting.
Mine grumme erfaringer fra 1970'erne er bare, at jeg har set eksempler på noget, som jeg vil kalde direkte indoktrinering, og det ønsker jeg ikke.
Så det er på den måde, det skal forstås.
Jeg siger ikke, det er indoktrinering, men jeg siger bare, det er vigtigt at finde ud af, hvad det helt præcis er, vi vil.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-03-27:
Jeg vil da meget gerne ærligt sige, at jeg gerne ser, at det var muligt sådan særskilt at pille ud, at seksualitetsundervisning, kønsforståelse og de her ting bliver at finde på skoleskemaet.
Men det er alt sammen en del af en prioritering, som jo også i skoleregi er en ret hård øvelse.
Der er mange særinteresser, og dette bliver i øjeblikket betragtet som en særinteresse i den sammenhæng, selv blandt ordførernes egne partifæller.
Derfor skal vi alle sammen som ligestillingsordførere gøre en særskilt indsats for, at det bliver bredt ud til en bredere kreds.
Rosa Lund (EL), 2012-03-27:
Jeg er meget enig med fru Sofie Carsten Nielsen i, at det er nu, vi skal slå til.
Og derfor er jeg også meget interesseret i at høre, hvad ordførerens vision er for, hvordan det skal realiseres.
Er det noget, som skal indarbejdes i alle fag, eller skal vi have afsat undervisningstimer til, at lærere og pædagoger skal undervises i køn i pædagogikundervisningen?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-03-27:
Jamen det er jeg enig med fru Rosa Lund i er et vigtigt område at have med.
Det er noget, jeg selv diskuterer, når jeg er til ordførermøder, og det håber jeg også ordføreren gør, idet hun også er uddannelsesordfører.
Det er oplagt at tage op i forligskredsen, hvordan man kan indarbejde det: om det ligefrem skal være lovpligtigt, eller om man på andre måder kan gøre det mere forpligtende, at det bredt bliver indarbejdet i undervisningen.
Det synes jeg er helt rigtigt, og det er jo nu, vi skal slå til, for det er nu, reformerne er i gang.
Rosa Lund (EL), 2012-03-27:
Jeg vil bare her på falderebet lige spørge ordføreren, hvornår det er realistisk at vi ser ændringer i pædagog- og læreruddannelsen, sådan at vores kommende pædagoger og lærere får undervisning i fokus på køn og seksualitet.