runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ib Poulsen (DF), 2008-06-03:
Da vores ordfører på området ikke kan være til stede, skal jeg sige følgende: Dansk Folkeparti støtter ikke beslutningsforslaget, idet det er et meget vidtgående forslag, som vi ser det, nemlig om at tilvejebringe fyldestgørende videngrundlag for hele havområdet omkring Danmark.
Vi ved, der er steder på denne jord, hvor vi stadig ikke har undersøgt alt i havene.
At kræve, at den danske stat skulle være den første, der fik klarlagt det til bunds, ville derfor være meget omkostningstungt.
Det er klart, at Dansk Folkeparti bakker op om, at vi skal have kortlagt de områder, som vi har stor interesse i, og hvor der bl.a. foregår aktiviteter såsom råstofindvinding.
Selvfølgelig ønsker Dansk Folkeparti heller ikke forringelser af de beskyttede naturtyper og arter i områder, hvor fiskeri finder sted.
Vi har allerede i dag udpeget Natur 2000-områder, hvor der også arbejdes med planer.
Så man må sige, at vi er gået i gang på det område. Dansk Folkeparti ønsker at fortsætte den positive linje, der er lagt, bl.a. med udpegning af de nye habitatområder og diverse ting, men selvfølgelig er der ting i forslaget, vi gerne vil arbejde videre med, altså bl.a. det med en kortlægning af råstoffer på søterritoriet, men det kommer vi jo tilbage til i næste samling under behandlingen af forslag i forbindelse med råstoffer.
Johs. Poulsen (RV), 2008-06-03:
Fra Det Radikale Venstres side vil vi gerne uddele ros til Socialdemokraterne, fordi de på ny har rettet spotlight mod et emne, som vi i hvert fald er meget optaget af, nemlig det at udvikle vores maritime områder på en sådan måde, at de får et større indhold af naturkvalitet.
Der er ingen tvivl om, at store dele af vores maritime områder har haft mange svære år af en lang række grunde, dels naturligvis sådan helt overordnet fordi en række af vores vandområder, ikke mindst de nære maritime områder, har lidt under forurening, dels fordi man med fiskerimetoder så at sige har spoleret store dele af havbunden, fjordbunde osv. i de danske maritime områder.
Derved har man opnået, at vi har alt for lidt mangfoldighed i vores havmiljø på både dyre- og plantesiden, og at der derfor er rigtig meget at opnå ved at gøre en større indsats.
Derfor igen synes vi, at det er fint, at der sættes fokus på området.
Vi synes også, at der er grund til at komme op på en betydelig større dækning med marine habitatområder i Danmark, fordi det indlysende vil give fordele for hele fødekæden; det vil indlysende give fordele for biodiversitetsmålsætninger både til havs, i vandet og for den sags skyld også uden for vandet, for vi ved, at kvaliteten af vores marine områder jo også afspejles i, hvilket liv der kan være oven over vandet.
Det er heller ikke nogen hemmelighed, at vi jo i den lange periode, vi diskuterede muligheden for at udpege danske nationalparker, fra radikal side argumenterede med, at man efter vores opfattelse skulle have en marin nationalpark med fra starten i den håndfuld eller lidt flere parker, som vi synes skulle udmeldes.
Det har ikke været muligt i den første runde, men det ændrer ikke på, at det fortsat set med vores øjne vil være vældig fornuftigt, at vi i en fremtidig udvidelse af antallet af danske nationalparker også forholder os til en eller flere marine nationalparker og ikke mindst naturligvis i det perspektiv, at man så der vil kunne lave bestemmelser, som giver anledning til en beskyttelse, der betyder, at man kan udvikle både plante- og dyreliv i de pågældende områder på en rigtig spændende måde.
Så vi støtter intentionerne i det forslag, der er fremlagt her.
Det ligger helt i tråd med de ønsker, vi har fremsat og arbejdet med, i forbindelse med at vi tidligere har diskuteret de her emner.
Vi synes kun, der er én ting at sige om det, og det er: Lad os hurtigst muligt komme videre med at styrke kvaliteten af vores marine områder.
Ib Poulsen (DF), 2008-06-03:
Det er selvfølgelig noget, som vi tager meget alvorligt, og vi synes også, at der skal ske noget på dette område.
På de veje, hvor man kan anvende støjreducerende asfalt, bør man selvfølgelig gøre det.
Det er langt hen ad vejen et kommunalt anliggende, men vi skal i hvert fald opfordre kommunerne til at bruge den mest støjreducerende asfalt.
Støjvolde og diverse andre tiltag, som kan anvendes til at skærme for støjen, er også noget, kommunerne bør tage højde for, når de laver lokalplaner.
Kommuner og kommunalbestyrelser er nogle af dem, som har den store opgave at få reduceret støjbelastningen i byerne, bl.a. med krav til f.eks. hvilke vinduer, der skal sættes i, så folk ikke bliver belastet af støjen uden for.
Sådan kan man jo fortsætte, således at myndighederne og staten går foran og viser, at det kan lade sig gøre at bringe støjbelastningen ned.
Vi ville også gerne sætte et mål for, hvor mange støjbelastede boliger, vi har i 2015.
Men det er nok forkert at komme med en nøjagtig udmelding på dette område, da det jo er op til kommunerne og de private at gøre en stor indsats på området.
Problemet er, at vi hele tiden skal være bedre til at stille krav til bl.a. kommunerne.
Vi ser frem til udvalgsbehandlingen.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Steen Gade (SF), 2008-06-03:
I SF synes vi, at det er et vigtigt initiativ, og at det er et område, som virkelig trænger sig på.
Man kan sige, at det har trængt sig på i et stykke tid.
Men jeg kan alligevel ikke dy mig for at sige til miljøministeren, at når nu miljøministeren fremhæver pejlemærket i 2002 og siger, at det var et fremskridt, må vi konstatere, at det var et tilbageskridt, for i den tidligere regerings bæredygtighedsstrategi fra 2001 - altså et år før - var der klare mål om at reducere støjen i 2010.
Og det er jo om to år.
Vi ville være kommet langt, langt længere, hvis den strategi var blevet ført ud i livet.
Ikke for at bruge tid på det
, men når nu ministeren er så optaget af historikken, vil jeg bare forklare, at det hænger sådan sammen.
Vi kunne være kommet længere.
Det, som det handler om nu, er - med udgangspunkt i det her beslutningsforslag og i den evaluering, der kommer - at få taget nogle fornuftige og stærke beslutninger.
Jeg står også med et forslag, som SF fremsatte i 2003, og som ville have været rart at have haft.
Det handler om lovpligtige grænseværdier for støjbelastning af boliger ved etablering og ombygning af trafikanlæg; om grænseværdier ved nybyggede boliger; og om en handlingsplan for støjramte boliger inden for en 10-års-periode.
Alt det er jo - ligesom det, Socialdemokratiet foreslår - noget, som vi skal have lavet med nogle klare mål for, hvor mange boliger, der skal reduceres med inden for en bestemt tidsperiode, og med klare virkemidler til, hvordan vi skal nå det.
Ministeren nævner støjsvag asfalt.
Ja, lad os gå i gang med at bruge det og gøre det til et lovkrav, at der skal bruges støjsvag asfalt de steder, hvor vi ved, at det betyder noget.
Med hensyn til dækstøj har vi jo i SF for en del år siden arbejdet med en model for afgiftsstyring, så vi kun får dæk på markedet, der er støjsvage.
Det har man tidligere afvist, men vi må i hvert fald sikre os - også i EU, som ministeren nævnte - at vi får de mest støjsvage dæk på markedet, og at de bliver brugt.
Der er forskellige redskaber.
Vi har nu fået en miljøzonelovgivning, og der er vel også ting, der kan bruges på det punkt i forhold til støjsvage dæk.
Hr. Flemming Damgaard Larsen holdt, synes jeg, en interessant og god tale, hvor han sagde, at han ikke ville afvise virkemidler.
Og jeg håber, at vi kan få det ud af den her debat, at vi nu faktisk for alvor laver en handlingsplan over en bestemt tidsplan, så vi får taget nødvendige beslutninger.
Vi kunne godt en gang imellem være bare lidt foran i forhold til det, som vi bliver presset til, og det, der afgøres på EU-plan.
Her er en chance, som jeg håber, at ministeren og det politiske flertal, som afviser det her forslag i dag, vil være med til, når evalueringen kommer.
Og som ministeren sagde: Der er sådan set penge i at gøre det her.
Og det plejer at være et godt argument, at der er penge i det - også i de områder, hvor ministeren kommer fra.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-06-03:
Her er der tale om en typisk Torben Hansen.
Han tager fat i noget, som slet ikke var det, som var min pointe, og jeg vil da gerne rose hr. Torben Hansen for den flotte måde at gribe fat i ting på, som slet ikke bliver sagt.
Hvad var det rent faktisk, hr. Torben Hansen spurgte mig om?
Jo, hr. Torben Hansen spurgte mig, hvorfor vi ikke kunne støtte de tre tidligere forslag, og det gav jeg så et meget klart svar på.
Hvad angår vejstøj, er det, fordi vi kommer med vores egen plan, og fordi vi ikke mener, at det beslutningsforslag, som hr. Torben Hansen har været med til at fremsætte, er godt nok.
Der løber hr. Torben Hansen en åben dør ind.
Han kan også glæde sig over, at regeringen allerede har taget et initiativ.
Hvorfor skulle vi stemme ja til et beslutningsforslag, når vi allerede for lang tid siden har sat gang i en strategi for bæredygtig udvikling?
Så det der med at koble det op på, hvad de tre organisationer siger, giver ingen mening.
Det, jeg svarede, var, at vi leverer det, vi siger, men vi gør det på en måde, som er saglig, grundig og fagligt funderet.
Deri ligger forskellen nok.
Per Clausen (EL), 2008-06-03:
Jeg synes måske, at miljøministeren skulle være lidt forsigtig med at fremhæve denne regering som en regering, der på miljøområdet baserer sin politik på saglighed og grundighed.
En ikke uvæsentlig del af den kritik, der er kommet fra Ingeniørforeningen, fra OECD osv., går netop på, at man faktisk ikke er særlig omhyggelig med at finde ud af, hvordan miljøets tilstand er.
Og en forudsætning for, at man kan komme med saglige og grundige forslag, er vel, at man ved, hvordan den virkelighed er, som man skal handle på baggrund af.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-06-03:
Jeg synes jo, der er meget viden, og det er fantastisk fascinerende, at det er hr. Per Clausen, der skal sige, at vi ikke rigtig har nogen viden.
Så vidt jeg ved, er hr. Per Clausen en af de allermest fremmelige med hensyn til at hævde, hvor dårligt alting går.
Det må hr. Per Clausen selvfølgelig kunne gøre ud fra en viden, ellers kan det jo ikke lade sig gøre.
Det hænger jo ikke sammen.
Jeg kvitterer selvfølgelig for, at hr. Per Clausen ser sig selv som polemiker.
Det synes jeg er en tilståelsessag.
Det kvitterer jeg for, og det er jeg i bund og grund helt enig med hr. Per Clausen i.
Hvis man ser på dansk miljøpolitik i et 20-årigt perspektiv, kan man spørge: Hvordan er det med vandmiljøplanerne?
Går det i den rigtige retning?
Ja, det gør det.
Hvordan er det med vores luftkvalitet?
Går det i den rigtige retning?
Ja, det gør det.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-06-03:
Jeg vil sige, ligesom jeg sagde under det første beslutningsforslag fra hr. Torben Hansen og Socialdemokraterne, at det jo er fantastisk godt, at man nu i det her tilfælde tager fat i ting som bæredygtighed og også indikatorer.
Jeg har funderet lidt over, om strategien for Socialdemokraterne er at aflure, hvad regeringen gerne vil, og så fremsætte forslaget på sådan en venlig måde, at man siger til regeringen: Vi er faktisk meget enige med jer i det, I foretager jer.
Og man fremsætter derfor de her forslag for ligesom at være venlig over for regeringen og sige: Vi bakker jer op, vi bakker regeringen op.
Det synes jeg jo er positivt, og derfor siger jeg også, at det, der står heri, hvilket ministeren også lige har gennemgået meget grundigt, jo sådan reelt er det, som står som forslag her i det her beslutningsforslag, nemlig at vi skal have en bæredygtighedsstrategi og vi skal have nogle indikatorer.
Det er ligesom det, vi kan koge det ned til.
Hr. Torben Hansen og Socialdemokraterne ved jo godt, at det er det, vi har arbejdet på at realisere i meget, meget lang tid.
Der kommer derfor en bæredygtighedsstrategi, det har miljøministeren jo lige fortalt.
Den kommer med en række af de ingredienser, som hr. Torben Hansen efterlyser, og det ved hr. Torben Hansen også, for vi har jo drøftet de her ting vedrørende en bæredygtighedsstrategi nogle gange.
Den skal beskrive, hvilket ministeren sagde, udfordringer og mål og initiativer på området.
Så er der det andet punkt, nemlig hvordan man så på en fornuftig og kontant måde får beskrevet, om de mål, man sætter op, også nås, og hvordan situation så er, altså status og udvikling på miljøområdet.
Det gør man jo ved, at man har nogle indikatorer, og derfor er jeg meget glad for, at der nu igen kommer gang i indikatorarbejdet, at vi får udarbejdet nogle indikatorer, som fortæller, hvordan det står til, hvordan miljøet har udviklet sig, hvordan det står til med miljøindsatsen.
Ud fra det kan man jo lave de planer og de rammer, som skal laves på miljø- og naturområdet.
Derfor kan jeg sige, lige så vel som jeg sagde under det første beslutningsforslag, at hr. Torben Hansen altså burde være, jeg ved ikke, om jeg skal sige stjerneglad, men meget, meget glad over, at regeringspartiet Venstre her tilkendegiver, at vi støtter op om de ting, der står i beslutningsforslaget, og at vi er glade for, at Socialdemokraterne fremsætter det her forslag, fordi vi er i gang med det.
Og da vi er i gang med det, er der jo ingen grund til at stemme for det her forslag, for alt ligger klar til at komme videre på det her område. Så vi synes, at det er et godt forslag, men vi stemmer imod.
Torben Hansen (S), 2008-06-03:
Tak, hr. formand.
Man kan sige, at argumentationen jo bliver sjovere og sjovere, som eftermiddagen skrider frem, og til sidst siger Venstres ordfører: Vi synes, at forslaget er godt, men vi stemmer imod.
Det synes jeg jo egentlig meget godt sætter i relief, hvilken øvelse Venstres ordfører har været ude i i de sidste 5 minutter, nemlig at forsøge at kringle sig uden om, at man rent faktisk synes, at det her er godt.
Men jeg vil gerne høre mere, for jeg synes, at det er lidt specielt.
Venstres ordfører siger, at forslaget er godt.
Betyder det så, når vi taler om den kommende bæredygtighedsstrategi, at der vil være klare miljø-, natur- og bæredygtighedsmål med delmål, tidsfrister overvågning m.m.?
Vil der være gennemskuelighed i målopfyldelsen, således at der gives smileys ved både hovedmål og delmål ved den årlige evaluering, og bliver der oprettet en hjemmeside efter svensk forbillede?
Skal jeg forstå det sådan, at Venstre vil kæmpe for det i den kommende bæredygtighedsstrategi?
For det er da noget nyt i forhold til den forespørgselsdebat, vi havde for 14 dage siden.
Men enhver har jo lov til at blive klogere, og jeg lover, at jeg ikke skal sige det ret mange steder, hvis det er sådan, at det er lykkedes hr. Vesselbo at blive klogere de seneste 14 dage.
Per Clausen (EL), 2008-06-03:
Jeg ved ikke, om det var en typisk Torben Hansen, vi fik før, men det her var da i hvert fald et typisk ministersvar, som handler om at udfolde store anstrengelser for ikke at svare på det spørgsmål, der bliver stillet.
Det er jo sådan set helt i orden, for det er jeg vant til.
Men kan miljøministeren ikke bare bekræfte, at når han siger, at regeringen vil basere politikken på saglighed og grundighed, må det være et problem, at de, der ikke bare er politiske polemikere som mig, men eksperter på området, siger, at den viden, man har, systematisk er blevet ringere i de seneste år?
Troels Lund Poulsen (V), 2008-06-03:
Jeg vil sige, at det jo er velkendt, at hr. Torben Hansen altid ser problemerne.
Hr. Torben Hansen spurgte jo også, hvor planen i forhold til de invasive arter blev af.
Det var jo et stort kritikpunkt fra hr. Torben Hansens side, og jeg har så ikke hørt hr. Torben Hansen glæde sig over, at vi faktisk i sidste uge præsenterede planen for bekæmpelse af invasive arter.
Så der bliver leveret alt det, hr. Torben Hansen efterspørger, men der skal selvfølgelig leveres på en grundig måde, og det er nok forskellen på det socialdemokratiske beslutningsforslag og den politik, som regeringen fører.
Vi fører politik ud fra grundighed, saglighed og konkret viden.
Torben Hansen (S), 2008-06-03:
Tak, hr. formand.
Jeg forstår ikke helt, hvorfor miljøministeren ikke vil støtte det her.
For det første er det jo den tredje sag i rap, hvor vi får at vide, at der kommer noget.
Hvis der er nogen, der sidder og hører den her debat, vil de jo tænke, at man har meget at se frem til, men det plejer som regel at ende med et hult lille plop.
Det, jeg ikke forstår, er eksempelvis det om de klare mål.
Der ligger en klokkeklar anbefaling fra OECD, der siger, at man skal have specifikke miljøkvalitetsmål.
Ingeniørforeningen har også sagt, at der samlet er et vidensunderskud, som gør det vanskeligt reelt at vurdere, hvorledes miljøets tilstand udvikler sig.
Selv miljøvismændene kom her i midten af marts og sagde, at der er behov for mere præcise målsætninger og bedre data på naturområdet.
Hvorfor er det, at regeringen ikke vil være med til at sætte klare mål inden for det her område?
Er det, fordi man simpelt hen er bange for, at man ikke kan leve op til dem?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-06-03:
Grundlæggende må jeg sige, at også set fra konservativ side er det her et rigtig godt forslag.
Jeg synes, at mange af de virkemidler, man nævner, er fornuftige og interessante tiltag, og jeg vil også sige, at de problemstillinger, man ridser op i beslutningsforslaget, absolut er problemstillinger, som vi også fra konservativ side tager meget alvorligt.
Når vi alligevel ikke kan støtte dette beslutningsforslag, vil jeg gerne anføre to ting, som er helt centrale i den forbindelse.
Først må jeg sige, at jeg finder timingen lidt uheldig, idet regeringen - som også Venstres ordfører var inde på, og som ministeren også nævnte - er ved at evaluere planerne i øjeblikket, og at der vil blive udarbejdet en decideret handlingsplan mod trafikstøj.
Vi vil naturligvis afvente resultatet af arbejdet, som bliver færdiggjort om kort tid, og derfor mener vi, det er fornuftigt, at man lader eksperterne arbejde videre med tingene og på den baggrund træffer mere konkrete beslutninger om, hvad der skal ske.
Det er den ene ting.
En anden årsag til, at vi ikke kan støtte forslaget, er, at man foreslår en støjpulje på 100 mio. kr., hvoraf en del skal gå til kommunal medfinansiering.
Jeg vil egentlig godt stille et spørgsmål til forslagsstillerne i den forbindelse: F.eks. har Frederiksberg Kommune jo gjort tiltag på dette felt, og betyder det, at man vil kompensere kommunen med tilbagevirkende kraft?
Det synes jeg er relevant at få afklaret i forhold til den procedure, hvor man fra statslig side vil give kommunal medfinansiering, for det jo helt centralt, at 90 pct. af de områder, hvor der er for meget støj, er kommunale veje.
Vores indstilling er, at vi slet ikke vil være afvisende over for at stille nogle krav til kommunerne om at få udarbejdet handlingsplaner og andet.
Det synes vi lyder fornuftigt, men jeg synes, vi skal gøre det på en sådan måde, at vi ikke straffer kommuner, der har indtænkt det her i deres handlingsplaner,
men tværtimod giver nye incitamenter
Jeg synes også, det er værd at understrege, at for os er det væsentligt med ny teknologi og mere forskning på feltet.
Som flere også har været inde på, er der ingen tvivl om, at støjdæmpende dæk på bilerne er ny teknologi, og når vi ser på, hvad fremtiden vil bringe, kan vi jo se, at teknologien i forbindelse med elbiler, brint osv. også giver nye perspektiver og giver et nyt billede af fremtidens trafik, også når det gælder støj.
Det skal vi selvfølgelig understøtte, og senest har vi jo bl.a. gjort det i energiaftalen.
Jeg synes egentlig, der er en masse perspektiv, også i dette beslutningsforslag, men af de nævnte årsager kan vi fra konservativ side ikke støtte forslaget.
Johs. Poulsen (RV), 2008-06-03:
Også det her beslutningsforslag synes vi fra Det Radikale Venstres side er rosværdigt af den simple grund, at det sætter fokus på et område, som også har brug for fortsat fokus.
Støjplage har alle de konsekvenser, som allerede er blevet nævnt af flere forskellige ordførere her, og derfor er vi fuldstændig med på at få stærkere fokus på det.
Det er dog sådan, at man i forslaget til folketingsbeslutning har foreslået, at der oprettes en støjpulje på 100 mio. kr.
Vi kan ikke sådan her og nu give tilsagn om, at det lige nøjagtig er sådan et beløb, der skal afsættes, eller at det er præcis den rigtige måde at gøre det på.
Man kan vel sige, at bekæmpelse af støj og ikke mindst trafikstøj ideelt set handler om, at man i sin langsigtede strategi og i tilrettelæggelsen af den fysiske udformning af anlæg og placering af beboelse og meget andet hele tiden tænker støjforholdene ind i det tidlige stadie, hvilket betyder, at man så at sige kan forebygge problemer.
Men det er jo ikke mindst i forhold til den fremtidige tilrettelæggelse, at det vil kunne gælde, og vi har naturligvis nogle bagudrettede problemer, som eksisterer i dag, og som der også er god grund til at forholde sig til.
Det mener vi som sagt at der er grund til at gøre, og også derfor er vi positive over for intentionen i forslaget, men som sagt kan vi med hensyn til den økonomiske del ikke her og nu give tilsagn om et beløb i den størrelsesorden og om at gøre det præcis på den her måde.
Men det kan der eventuelt tales om, går jeg ud fra, i den videre behandling af forslaget.
Anders Samuelsen (NY), 2008-06-03:
Også fra Ny Alliances side skal der lyde ros til beslutningsforslaget.
Det er en væsentlig problemstilling, som berører rigtig, rigtig mange mennesker.
Vi tror i Ny Alliance meget på, at der skal sættes midler af og virkelig fokuseres på forskning i nye teknologier inden for trafikken, som kan få flere til at køre sammen, fælleskørsel, i stedet for at det er så individualiseret, som det er på nuværende tidspunkt.
Et af de elementer, der har været oppe i debatterne tidligere, er det faktum, at vi efterhånden snart ser en meget massiv udbredelse af GPS i biler.
Mobiltelefoner har alle.
Man kunne kombinere de ting til at få et system op at køre med roadpricing, hvor man bliver belønnet for at køre flere i bilen, altså hvor det er dyrere at køre alene, og hvor man samtidig gør det billigere at erhverve bilen, men netto sikrer, at der kommer færre biler på vejene.
Dermed kan vi også få midler fri til at fremme den offentlige transport på en helt anden måde end den, vi kender i dag, så vi ikke kun skal investere i asfalt, asfalt og atter asfalt.
Men det er kun et element i det.
Grundlæggende er problemstillingen jo bare rejst af Socialdemokratiet for igen at få yderligere fokus på det.
Det synes vi er rigtig, rigtig fint, så der er ros fra Ny Alliances side til forslaget, til selve intentionen i forslaget.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-06-03:
Jo, vi kan jo sådan set godt blive ved med at diskutere i lang tid, om vi skal stemme for eller imod.
Nu har jeg sagt, at vi ikke stemmer for, og jeg har endda også argumenteret for, hvorfor vi ikke stemmer for, nemlig fordi jeg faktisk mener, det er unødvendigt at stemme for det her beslutningsforslag, for alle de ting, der foreslås her, er vi jo i gang med.
Og jeg kan stadig heller ikke forstå, at hr. Torben Hansen ikke er glad.
Nu behøver hr. Torben Hansen jo ikke at være stjerneglad, men kunne vel nøjes med at blive meget, meget glad over de tilkendegivelser, der kommer, for de går jo fuldstændig i den retning, som hr. Torben Hansen gerne vil.
Det må vel være noget grundlæggende i politik, nemlig at det kan være én ting, at man ikke får sit beslutningsforslag vedtaget, men hvis man i stedet får den politik, man gerne vil have gennemført, altså her at beskytte havområderne, at beskytte naturen og at beskytte miljøet, gennemført sammen med bl.a. Venstre og en dygtig regering, så må det vel være det hele værd.