runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2012-05-16:
Nu er det jo sådan set heller ikke sagen som sådan, jeg spørger ind til.
Det, jeg spørger ind til, er Justitsministeriets behandling af ombudsmandsinstitutionen.
For det er jo sådan, at noget, der er blevet lagt stor vægt på i regeringsprogrammet, netop er, at man vil sørge for en god regeringsførelse, og at man derfor også vil tilvejebringe de oplysninger, der skal til, over for både statsrevisorerne og Ombudsmanden.
Det står helt klart på side 76 i selve regeringsgrundlaget.
Men når jeg nu spørger ind til det her, så er det jo, fordi Ekstra Bladet den 10. maj kunne skrive en historie om, at Justitsministeriet netop havde forhalet den her sag.
Og der har jeg jo ikke set justitsministeren på noget tidspunkt være ude at berigtige det eller at sige, at der her er sket en fejl.
Så er det jo heldigt nok, at justitsministeren nu har fået munden på gled, kan man sige, over for Ombudsmanden.
Men det er jo så tilsyneladende med hjælp fra Ekstra Bladet.
Hvad er det egentlig for en måde at behandle Ombudsmanden på?
Det er jo den institution, der skal sikre, at der er orden i sagerne herhjemme; den institution, som vi er berømte for over det meste af verden.
Altså, ærlig talt, vil jeg sige til justitsministeren, det her lugter langt væk af, at justitsministeren igennem længere tid har forsøgt at forhale en sag, så Ombudsmanden ikke fik de oplysninger, som Ombudsmanden har bedt om.
Morten Bødskov (S), 2012-05-16:
Det er jo meget alvorlige insinuationer.
Men jeg har ikke andet at tilføje, end at jeg her har redegjort for forløbet af sagen.
Og det kan jeg ikke tilføje andet til, end at jeg endnu en gang vil understrege, at jeg ikke kan genkende det billede, som spørgeren forsøger at tegne.
Inger Støjberg (V), 2012-05-16:
Hvis det er sådan, at justitsministeren ikke kan genkende det billede, som jeg tegner op her, så er det jo egentlig besynderligt, at justitsministeren efter den 10. maj – hvor Ekstra Bladet kunne afsløre, at man havde gemt de her oplysninger for Ombudsmanden – ikke omgående gik ud og sagde, at det ikke havde noget på sig.
Så passiv plejer justitsministeren da ikke at være, for hvis man kigger på, hvordan justitsministeren normalt kommunikerer, så kan man faktisk se, at justitsministeren er bedre til at svare journalisterne, end justitsministeren er til at svare folketingsmedlemmer og Ombudsmanden.
Så det er da egentlig lidt underligt, at justitsministeren på den måde bare passivt har set til, mens der er kommet beskyldninger af den her meget alvorlige karakter.
Morten Bødskov (S), 2012-05-16:
Altså, hvis fru Inger Støjberg ville læse det spørgsmål, hun har stillet mig, så vil hun se, at det slutter med, hvorfor Ombudsmandens stadig ikke har fået svar.
Og det har jeg redegjort for, at Ombudsmanden har fået, så jeg har ikke mere at tilføje.
Villy Søvndal (SF), 2012-05-16:
Men det er jo rigtigt, som hr. Peter Skaarup nævner, at en af grundene til, at vi har flere fængslede pirater og færre gidsler, er, at vi gør den indsats, vi gør.
Det gør vi, som hr. Peter Skaarup siger, både i form af et skib, »Absalon«, som sejler rundt dernede, og som laver et rigtig godt stykke arbejde, og også i forhold til at yde flystøtte, og så gør vi det jo ved at sikre aftaler med lande om at retsforfølge.
Nabolandene, Kenya og Seychellerne, er de to store, har vi lavet aftaler med.
Man vil så konstatere, at den eneste uenighed i diskussionen her vel i virkeligheden er, om vi skal fortsætte det arbejde, vi er i gang med med at opbygge fængselskapacitet i Somalia på land, eller om vi som noget helt nyt i modstrid med internationale anbefalinger – oven i købet i den arbejdsgruppe, hvor vi selv har formandskabet – skal gå ud og etablere det til søs.
Det er vel i virkeligheden den store forskel.
Jeg er glad for, at den danske regering befinder sig dér, hvor FN befinder sig, hvor arbejdsgruppen med dansk formandskab befinder sig.
Jeg tror, at vi befinder os det helt rigtige sted, men når det er sagt, har vi selvfølgelig en fælles interesse i at sikre, at vi kommer pirateriet til livs.
Bjarne Corydon (S), 2012-05-16:
Næh, jeg synes ikke, det er rimeligt.
Det tror jeg i øvrigt vi er enige om, så på den måde står vi jo stærkt fra dansk side.
Men jeg har, som det er fremgået, en anden vurdering af, hvordan man mest hensigtsmæssigt varetager sine interesser, og så har jeg en mere ligefrem måde at beskrive de økonomiske realiteter på end den tidligere regering.
Og det har jeg tænkt mig at holde fast i, også fremadrettet.
Pia Adelsteen (DF), 2012-05-16:
Skal jeg så forstå finansministeren på den måde, at den 2020-plan, man har lagt frem, overhovedet ikke er holdbar, for der er bestemt ikke to streger under facit, og at det så bare er noget, man arbejder på?
Og netop hvad angår rabatten, var man altså indstillet på at sige: Jamen vi stemmer altså ikke for budgettet, medmindre vi får rabatten.
Men der har den nuværende regering altså bare tænkt sig at sige: Nu har vi fremlagt en plan, vi ved ikke helt, om den holder.
Den er i øvrigt sendt en tur til EU, så de også kan kigge på den.
Jeg tror, at hr. Jens Joel kaldte det for en vejrudsigt, og det er jo altid rart at få vejrudsigter.
Men det er jo fuldstændig ligegyldigt at sende noget, hvis man ikke helt bestemt kan sige, at det her skal man simpelt hen have.
Er det kun forhandlingsstrategi, der gør, at man siger, at man ikke vil nedlægge veto over for budgettet?
Hvis Danmark i forhandlingerne om EU's budget for perioden 2014-2020 ikke opnår den rabat på 1 mia. kr., som indgår i finansieringen af regeringens 2020-plan, vil regeringen så nedlægge veto ved afstemningen om EU's budget?
Hvis Danmark i forhandlingerne om EU's budget for perioden 2014-2020 ikke opnår den rabat på 1 mia. kr. – om året, vel at mærke – som indgår i finansieringen af regeringens 2020-plan, vil regeringen så nedlægge veto ved afstemningen om EU's budget?
Bjarne Corydon (S), 2012-05-16:
Må jeg ikke starte med at understrege, for det skal man jo benytte enhver god lejlighed til, at de principielle synspunkter, der ligger bag den danske regerings ønske om en EU-rabat på 1 mia. kr., er så velbegrundede, at det er noget, jeg tror samler meget bredt i Folketinget, og det tror jeg også gælder spørgeren.
Det, der er tilfældet lige i øjeblikket, når man ser på tallene, er jo, at Danmark betaler andre velhavende landes rabatter.
Altså, der er lande, som får rabatter på EU-budgettet via nogle forhandlingsforløb, der ligger tilbage i fortiden, og dem betaler vi så til – og det er ikke rimeligt.
Derfor har vi jo det synspunkt fra regeringens side, at vi ideelt set gerne så alle de her rabatter afskaffet som sådan.
Det ville være den bedste løsning; den ville også være god for Danmark, for så skulle vi ikke betale til andre landes rabatter.
Kan det ikke lade sig gøre, bør vi have en rabat på linje med de andre lande.
Det synspunkt har jeg, synes jeg selv, fremført med kraft på det uformelle Ecofin-møde i København den 30. marts, så vidt jeg husker, og det står vi fast på inden forhandlingsforløbet.
Jeg synes ikke, det er hensigtsmæssigt nu at lægge sig fast på sådan et hypotetisk forløb i slutspillet af forhandlingerne.
Jeg oplever, at der er forståelse for det danske synspunkt relativt bredt, og vi holder fast.
Pia Adelsteen (DF), 2012-05-16:
Når jeg nu har stillet spørgsmålet, er det jo set i lyset af, at den her sag startede med den tidligere regering – altså, det var jo tidligere finansminister Claus Hjort Frederiksen, der kom med forslaget, eller i hvert fald fremførte det under VK-regeringen.
Dengang lød der er en del kritik fra finansministerens eget parti, fra de nuværende regeringspartier, og bl.a. sagde statsministeren, at det ville være dybt uansvarligt at regne det ind i en 2020-plan.
Det er også derfor, at spørgsmålet indeholder, hvad kan man sige, den nuværende regerings 2020-plan.
Det er faktisk derfor, jeg har stillet spørgsmålet, for på daværende tidspunkt var hr. Claus Hjort Frederiksen meget klar i mælet og sagde til Ritzau: Hvis jeg skal sige det helt hardcore, så kræver budgettet enstemmighed.
Det er med min forståelse i hvert fald det samme som at sige: Jamen får vi ikke rabatten, nedlægger vi veto mod budgettet.
Det er jo derfor, jeg spørger, efter at regeringen kom med 2020-planen sidste uge: Jamen er det funny money, vi snakker om?
Altså, jeg er overbevist om, at den tidligere regering havde de samme argumenter, som den nuværende regering har.
Hvad er det, der gør, at man i sin 2020-plan er helt sikker på, at man kan få 1 mia. kr. nu, hvis man ikke direkte kan svare: Vi nedlægger veto over for budgettet, hvis vi ikke får rabatten?
Bjarne Corydon (S), 2012-05-16:
Jamen der er flere ting at sige til den udmærkede og interessante redegørelse, også for fortiden.
Altså, den måde, vi laver 2020-planer på, er jo meget åben.
Vi skitserer klart, at her er nogle opgaver, der udestår.
Vi skal have den her EU-rabat hjem.
Vi skal have begrænset forsvarets udgifter med 2 mia. kr., som den tidligere regering også lagde til grund.
Vi skitserer meget tydeligt i planen, at det jo er opgaver, der skal løses, før pengene kan bruges.
Det er det, vi kalder for et forsigtighedsprincip.
Uden at jeg sådan skal stå at kritisere min forgænger, synes jeg jo godt man kan diskutere, om det var den mest hensigtsmæssige forhandlingsstrategi fra dansk side at melde ud lang tid i forvejen, at man ville nedlægge veto i en hypotetisk situation.
Jeg oplever, at vi er kommet ganske godt i vej med det danske synspunkt, altså den måde, vi har turneret det på.
Jeg anser det for usandsynligt, at vi når i en situation, hvor 26 lande er enige om alt andet end en rabat til Danmark, hvad der i øvrigt er gode argumenter for.
Så er det for øvrigt sådan, at jeg ville skulle indhente et forhandlingsmandat fra Folketingets Europaudvalg, hvor jeg, tror jeg også, får fornøjelsen af spørgerens tilstedeværelse, når tiden oprinder og de sidste forhandlinger skal finde sted.
Pia Adelsteen (DF), 2012-05-16:
Men det, der bare undrer mig, er, at man altså på daværende tidspunkt ikke kunne indregne det i en 2020-plan.
Altså, da VK-regeringen eksisterede, kunne man ikke regne pengene ind – de 1 mia. kr. – som en besparelse i en 2020-plan, som jo på samme måde, som den nuværende regering siger, var et mål, man skulle nå.
For det er 2020-planen jo; det er jo ikke noget, der nødvendigvis er sket, men det er et mål.
Det er jo det, jeg hører finansministeren sige: Det er et mål, det er nogle ting, som vi arbejder på, og det her skal lykkes frem til 2020.
På daværende tidspunkt var der en sønderlemmende kritik fra de nuværende regeringspartier, som sagde, at det her kunne man altså ikke, man kunne ikke regne det ind.
Derfor synes jeg jo, at det var prisværdigt, at den daværende finansminister Claus Hjort Frederiksen, gik ud og sagde: Jamen det er alternativet, vi skal have den rabat, ellers må vi jo lade være med at stemme for budgettet.
Det er jo derfor, jeg spørger.
Hvad vil man gøre, hvis man ikke får den?
Vil man så nedlægge veto?
Det må være muligt at kunne få et ja- eller nejsvar.
Bjarne Corydon (S), 2012-05-16:
Det gode ved de møder, vi har her om onsdagen, er jo, at man kan udrydde nogle misforståelser.
Det er ikke min 2020-plan, der har to streger under facit – det var den tidligere regerings 2020-plan, hvor man på baggrund af nogle initiativer, som man jo ikke nåede at realisere, før man udskrev folketingsvalg og påstod, at man nu havde sat to streger under det her facit, og man mente, at de penge var hjemme.
Der står det meget tydeligt i den 2020-plan, vi har udgivet, at der er nogle udestående opgaver, som skal realiseres, før pengene bruges.
Der er ikke to streger under det facit, før den opgave er løst.
Det synes jeg egentlig er redeligt nok.
Så er det bare min vurdering af, hvordan man optræder klogest i EU-sammenhæng, at sådan et varsel om et veto fra Danmarks side på flere måneders afstand fra de endelige forhandlinger ikke er den klogeste måde at spille sine kort på.
Men vi holder fast i vores synspunkt; jeg har gjort det meget klart gældende over for mine kollegaer, og det var bestemt mit indtryk, at det blev hørt.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-05-16:
Kunne man så også her forestille sig, at vi kunne øremærke nogle midler til kommunerne.
Når regeringen nu sammen med Enhedslisten har givet kommunerne en pose penge ekstra, er det så ikke også rigtig, rigtig vigtigt, at vi kan være sikre på, at de her midler kun går til færgedriften?
De kunne enten øremærkes til det, eller vi kunne have det alternativ, at kommunerne simpelt hen kørte med åbne øregnskaber, så øboerne til enhver tid kunne gå ind at tjekke, hvordan det ser ud, om pengene rent faktisk også er brugt på øerne.
Det er vores største bekymring i Dansk Folkeparti, for det, vi hører fra de små øer, er, at det desværre ikke er alle kommuner, der lader alle pengene gå til den ø, som vi har givet dem penge til.
Det er hvert fald
en af vores forskelligheder på det punkt her.
En anden ting er, at det jo aldrig skal være kommunernes opgave at råde over de her ekstra færger, så i forbindelse med de her ekstra midler, som vi giver til kommunerne, er det vigtigt, at det er et færgesekretariat, der står for de her ekstra færger.
De vil jo ikke kunne være i drift ret tit, hvis det bare ligger hos de enkelte kommuner.
Villy Søvndal (SF), 2012-05-16:
Som jeg nævnte under det forrige svar, er det en ganske vanskelig opgave at sikre retsforfølgelse af formodede pirater.
Blandt de midler, der behandles i rapporten, er en form for international domstolsmekanisme, som vel bl.a. også er det, spørgeren refererer til her.
Jack Langs rapport har efterfølgende været behandlet både i Sikkerhedsrådet og i den juridiske arbejdsgruppe under den internationale kontaktgruppe for pirateri ud for Somalias kyst, som Danmark er formand for.
Selv om nogle lande i arbejdsgruppen ønsker at holde alle muligheder åbne, har der indtil videre været meget bred enighed om, at den mest effektive måde at sikre retsforfølgelse af pirater på fortsat er at retsforfølge ved eksisterende nationale domstole i regionen med støtte til kapacitetsopbygning i disse lande.
Derfor er det ikke en særlig praktisk løsning på den udfordring, vi står med lige nu.
Det har også været den danske holdning, og den holdning er uændret og er også her og nu den tilgang, som Sikkerhedsrådet har fokuseret på.
Derudover er det på ingen måde givet, at FN overhovedet ville kunne påtage sig at nedsætte en sådan international domstol på åbent hav, da det ville være særdeles ressourcekrævende.
Samtidig vil det i øvrigt rejse en række juridiske betænkeligheder, idet intet enkeltland vil være ansvarligt.
I forlængelse af det kan jeg næsten ikke lade være med at tilføje, at vi jo ikke har de allerbedste erfaringer med domstole og fængsler uden for lands lov og ret.
Margrethe Vestager (RV), 2012-05-16:
Jeg tror, der er snævre grænser for, hvor konkret jeg skal være, for jeg har, tror jeg nok man kan sige, en vis armslængde til den konkrete færgedrift.
Jeg tager ikke kasketten på hver morgen og stævner ud.
Vi vil gerne skabe en balance, og derfor siger vi: Nej, vi ønsker sådan set ikke en øremærkning; vi ønsker, at kommunerne tager ansvar for, at de er i den situation, at de kendetegnes ved, at der er øer.
For det er en særlig opgave at løse.
Jeg synes, at det ville være underligt, hvis man sagde, at der bliver sat nogle penge af til lige præcis det.
Men jeg tror, at vi kan få et bedre udgangspunkt for at drøfte det, for i og med at vi gerne vil se på kriterierne for at fordele det samlede tilskud, som jo så bliver op imod måske 100 mio. kr. i stedet for de 88 mio. kr. i dag, så vil vi gerne se på, om kriterierne skal moderniseres, og i forbindelse med det vil vi selvfølgelig også gøre status over, hvordan økonomien ser ud i øjeblikket.
Det er ikke, fordi vi synes, der skal laves et færgeregnskab hvert evig eneste år, men fordi vi synes, at det vil være fint at få et afsæt også for den fremadrettede diskussion.
For måske er der også nogle myter, som skal tilbagevises, og der skal, hvad skal man sige, etableres et sagligt grundlag for at se på, hvad der egentlig er op og ned i det her.
Jeg synes stadig væk, at der er grund til at glæde sig over, at der bliver flere midler at gøre med, og at der bliver mulighed for at få oprettet et fælles færgesekretariat.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-05-16:
Det vil jeg så skrive mig bag øret.
Det er jo klart, at det her har betydning for mobiliteten.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-05-16:
Jeg har noteret fem hvis'er.
Det viser lidt om, at det er en hypotetisk diskussion, vi har her.
Det er jo lidt svært som fagminister for transportområdet at forholde sig meget konkret til en diskussion, som er så hypotetisk, at hr. Flemming Damgaard Larsen skal bruge ordet hvis fem gange i et spørgsmål, så jeg kan nok ikke komme det forfærdelig meget nærmere.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-05-16:
Det er så en situation, hvor vi ikke har en flyafgift, men hvis vi nu havde en flyafgift, som det blev foreslået i »En Fair Løsning« i sin tid, og hvis vi yderligere får den, som hr. Rasmus Prehn er fortaler for i Nordjyske, nemlig en kilometerbaseret flyafgift, så er spørgsmålet, om det ikke vil have stor indvirkning på flytrafikken i Danmark, både indenrigs og internationalt. I tidligere undersøgelser, der er lavet, medlte de danske lufthavne meldte ud, hvor mange job det vil koste bare at lave den flyafgift på 75 kr.
Hvis man så yderligere skulle have en, der er kilometerbaseret, ville det virkelig være meget, meget trist.
Dengang sagde de danske lufthavne, at det direkte ville ramme 800 medarbejdere, og hvad så indirekte?
Det ville også være en del.
Derfor synes jeg, at Socialdemokratiet indbyrdes skulle få afklaret det her, så jeg ikke behøver at invitere hr. Rasmus Prehn ud i forsamlingshuset.
Jeg synes, Socialdemokratiet skulle prøve at finde ud af, hvad Socialdemokratiet mener.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-05-16:
Jeg tror sådan set, jeg svarede meget præcist på det tilbage i 2011 og nu igen som svar på det første spørgsmål til mig her, så det er ikke for at være fræk eller noget som helst, men den bedste måde at få det her afklaret på kunne måske være at give det gode råd, at man kunne invitere hr. Rasmus Prehn til en debat i et forsamlingshus, for så kunne man jo meget præcist få at vide af hr. Rasmus Prehn selv, hvilke tanker og intentioner der ligger bag det.
Og så må jeg igen tilføje, at hvis det gælder afgifter, så er det jo skatteministeren, som selvfølgelig har ansvaret for det.
Så derfor vil jeg svare hr. Flemming Damgaard Larsen meget mere generelt og sige, at mobilitet – herunder fly – er vigtigt for almindelige mennesker og for erhvervslivet osv., og så kan vi vel et eller andet sted sammen glæde os over, at da Cimber Sterling desværre gik konkurs her den anden dag, gik der ikke så forfærdelig mange timer, før en række af de ruter blev befløjet af andre selskaber.
Det synes jeg sådan set var den glædelige nyhed den dag.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-05-16:
Siden de der gamle besvarelser fra nogle andre ministre er der sket det nye, at Socialdemokratiets transportordfører, hr. Rasmus Prehn, så sent som for få dage siden – altså den 8. maj 2012 – på Nordjyske.dk foreslog disse flyafgifter.
Det er jo set før, at Socialdemokratiet på kort tid kan foretage kovendinger, og derfor er jeg meget interesseret i at høre, hvad regeringens politik på området er.
Det er jo især i lyset af den meget triste udvikling, der er sket for Cimber Sterling, for en flyafgift vil påvirke både den nationale og den internationale flytrafik i danske lufthavne ret voldsomt.
Men det er jo ikke bare en flyafgift på 75 kr., som hr. Rasmus Prehn taler om.
Han går endnu videre og siger, at det er en flyafgift, der skal baseres på, hvor langt man skal flyve, og det kan jo have stor betydning.
Der er forskel på, om man skal flyve den korteste strækning i Danmark, eller om man skal flyve den længste strækning også i Danmark.
Der er jo længere til København fra nogle lufthavne i Danmark end fra andre, og det samme gælder internationalt.
Derfor har det jo stor betydning for mobiliteten, og det er det, jeg er ude efter, altså den begrænsning i mobilitet, det vil betyde for danskere og danske erhvervsvirksomheder, hvis man indfører en flyafgift, herunder også en afgift, der er kilometerbaseret.
Det er det, der er det nye i det, som hr. Rasmus Prehn er inde på.
Jeg vil gerne høre ministeren, om det virkelig er regeringens politik, som hr. Rasmus Prehn her åbner op for.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-05-16:
Jeg tror, det er hr. Flemming Damgaard Larsen bekendt, at det her spørgsmål har været oppe før, og at skatteministeren den 12. oktober 2011 svarede på det her under et tilsvarende spørgsmål stillet af spørgerens partifælle hr. Mads Rørvig.
Samme dag svarede jeg i øvrigt også på spørgsmålet fra en partifælle til spørgeren, nemlig hr. Hans Christian Schmidt.
Der er jo ikke noget nyt i forhold til de besparelser, og derfor kan jeg sådan set kun gentage det, som skatteministeren sagde i den anledning – og som jeg også sagde i den anledning – så jeg citerer skatteministerens svar på spørgsmålet fra dengang: »Vi har som nævnt peget på, at regeringen vil arbejde på at fremlægge et forslag til en fuldt finansieret skattereform.
Flere elementer til finansieringen vil kunne bringes i spil i den forbindelse«.
Det er sådan set, hvad jeg kan svare, for afgifter hører jo ikke under Transportministeriet, de hører under Skatteministeriet.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-05-16:
Tak hr. formand.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det vil gavne den danske flybranches konkurrenceevne og dermed den nationale service såvel som den internationale mobilitet at indføre en flyafgift baseret på, hvor mange kilometer man rejser, sådan som Socialdemokratiets transportordfører, hr. Rasmus Prehn, foreslår i en artikel på Nordjyske.dk den 8. maj 2012?
Mener ministeren, at det vil gavne den danske flybranches konkurrenceevne og dermed den nationale såvel som den internationale mobilitet at indføre en flyafgift baseret på, hvor mange kilometer man rejser, sådan som Socialdemokratiets transportordfører, Rasmus Prehn, foreslår i en artikel på Nordjyske.dk den 8. maj 2012?
Lars Barfoed (KF), 2012-05-16:
Jeg vil gerne spørge: Hvordan vil ministeren sikre flyforbindelsen til Bornholm?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-05-16:
Bornholm har en unik geografisk beliggenhed som Danmarks største ikkebrofaste ø.
Der ydes årligt en støtte på 200 mio. kr. til færgebetjeningen, og Bornholms Lufthavn er statsejet og har en årlig driftsbevilling på ca. 20 mio. kr. på finansloven.
Bornholm skal have en fornuftig færgebetjening og en luftfart til og fra øen.
Jeg har forståelse for, at der kan opstå problemer, når et luftfartsselskab som Cimber/Sterling går konkurs, men er tilfreds med, at et andet luftfartsselskab nu beflyver mellem København og Bornholm.
Cimber/Sterling blev erklæret konkurs om morgenen torsdag den 3. maj 2012, og allerede samme aften begyndte Danish Air Transport, i daglig tale forkortet DAT, flyvningerne mellem København og Bornholm, som de har opretholdt siden.
Det synes jeg faktisk var meget glædeligt.
Flytrafikken inden for EU foregår i dag som udgangspunkt på et frit marked.
Det er i sidste ende den bedste løsning for alle parter, når virksomheder og markedet selv kan løse problemerne, men jeg vil også gerne understrege, at jeg selvfølgelig følger situationen på luftfartsområdet nøje, herunder også i forhold til Bornholm.