runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-02-23:
De regler, der er sat op i vækst- og stabilitetspagten, støtter SF op om, fordi de dikterer, hvor meget gæld et land må have, hvor langt ud et land kan komme, før man ligesom sætter bremsen i og siger: Ikke længere, ikke mere gæld, ikke mere underskud.
Det er de regler, som finanspagten bygger ovenpå.
Det er rigtigt, at vi ikke synes, at finanspagten kan stå alene.
Finanspagten kommer ikke til at skabe vækst i Europa.
Den sætter en prop i og sender et signal til de her markeder, som jeg har sagt jeg meget gerne ser på lang sigt bliver reguleret på en smart måde.
Men lige nu er vi i den situation, at vi som lande bliver kastet fuldstændig rundt i manegen af markederne, hvis vi ikke har styr på vores budgetter, og man kan have mange holdninger til, om det er godt eller skidt, men det er et faktum, at det er sådan.
Så for at få ro omkring euroen, ro omkring den europæiske økonomi, siger vi, at det er det her, der skal til – men det kan under ingen omstændigheder stå alene.
Pia Adelsteen (DF), 2012-02-23:
Det er jo netop rigtigt, at finanspagtens formål er at skabe ro om euroen.
Nu er det muligt, at hr. Nikolaj Villumsen ved, hvad SF mener om euroen.
Det har jeg stadig væk ikke fundet ud af, vil jeg skynde mig at sige.
Det, jeg egentlig gerne vil vide, er lidt en fortsættelse af hr. Nikolaj Villumsens spørgsmål.
Finanspagten regulerer jo ikke finansmarkederne på nogen måde, det gør den altså ikke.
Den regulerer staternes budgetter, kan man sige, eller deres økonomi.
Det er egentlig det, den gør.
Men der er jo også masser af lande, som ikke er med i finanspagten.
Det er trods alt ud af verdens lande kun 25, der tiltræder.
Sverige tiltræder ikke det hele, det ved vi, så meget ved vi.
Det ved vi ikke endnu.
Men det er jo sådan, at på et tidspunkt, står der, at det, der står i finanspagten, skal skrives ind i traktaten.
Når man nu gerne vil have traktaten til afstemning, hvorfor vil man så ikke have finanspagten til afstemning?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-02-23:
Vi har ikke på noget tidspunkt lagt skjul på det eller sagt, at det skulle være på en anden måde.
Det har ikke ændret sig med det her.
Som adskillige ordførere før mig har sagt heroppe, har det været fuldstændig grundlæggende for os, for at vi kunne tiltræde finanspagten, at der er respekt om det danske euroforbehold, som danskerne har stemt for.
Så det er helt grundlæggende, at det her ikke ændrer noget i vores euroforbehold.
Men det, der er sagens kerne her, er, at uanset om vi er med i euroen eller ej, er vi dybt afhængige af, hvad der sker i resten af Europa og selvfølgelig også i resten af verden.
Nu har vi et europæisk fællesskab, i hvilket vi kan lave aftaler med hinanden, nogle spilleregler, som helst skal overholdes.
Vi kan se, hvad der sker, når de ikke bliver overholdt.
Så derfor har Danmark selvfølgelig en interesse i, hvordan eurozonen fungerer.
Pia Adelsteen (DF), 2012-02-23:
Det er jo helt rigtigt, at vi er dybt afhængige af, hvad der sker i eurozonen og i de andre europæiske lande, men vi er jo også dybt afhængige af, hvad der sker f.eks. i USA.
Altså, da boligboblen brast, mærkede vi det også i Danmark.
Den startede altså ovre i USA, som i øvrigt ikke har nogen finanspagt, skulle jeg hilse at sige, og som i øvrigt ikke deltager i finanspagten.
Så jeg må ærligt indrømme, at jeg stadig væk ikke forstår, hvad SF gør i det her selskab.
Det gør jeg simpelt hen ikke.
Men SF går altså ind og siger, at det bakker de op om, på trods af at de holder fast i, at de siger nej til euroen.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-02-23:
Jeg vil gerne forklare det igen.
Først vil jeg lige sige, at jeg synes, det er meget sjovt, at ordføreren henviser til den her verdensomspændende krise, som startede på grund af de her såkaldte subprimelån i USA.
Samtidig sidder ordføreren i vores fælles udvalg, Europaudvalget, og taler dunder imod finansiel regulering.
Min pointe i den her tale og grunden til, at jeg har lagt så megen vægt på finansiel regulering, er, at der er nogle finansmarkeder, som kan lege kispus med landene, og derfor har vi brug for en finanspagt lige nu.
Vi har brug for at sende et signal om, at der er ro om økonomien.
Det er derfor.
Merete Riisager (LA), 2012-02-23:
Mange tak for den meget malende beskrivelse af Liberal Alliance.
Den var slet ikke så dårlig endda.
I hvert fald har ordføreren ret i, at vi i Liberal Alliance ser en fuldstændig klar kobling mellem frihed og ansvar og en rationel tilgang til tilværelsen.
Og vi har i hvert fald ikke nogen illusioner om, at der sidder nogle onde finansfyrster et eller andet sted, som politikerne kan tørre ansvaret af på.
Det er også derfor, jeg gerne vil spørge ordføreren om, hvordan det lige er, at finanspagten skal forhindre, at de her onde finansfyrster kommer efter os i fremtiden, og om ordføreren mener, at finanspagten kan stoppe fremtidige gældskriser.
Og hvis ikke det bliver for meget på en gang, vil jeg også gerne lige høre, hvor SF's stopklods er i forhold til at overdrage politisk suverænitet til EU, for det virker på mig, som om den flytter sig lige i øjeblikket.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-02-23:
Det var flere spørgsmål – hvis jeg glemmer nogle af dem, må ordføreren lige gentage dem.
Ordføreren siger, at man i Liberal Alliance går meget ind for rationalitet, og det er vi glade for; det er jo altid godt at have et rationelt syn på tilværelsen.
Men jeg synes, det vil være alletiders, hvis fru Merete Riisager taler med sine bekendte og ligesom siger, at det er rigtig godt, at man ikke farer rundt som hovedløse kyllinger, når man dikterer en retning inden for finanssystemet.
Fru Merete Riisager spørger, om jeg tror, at den her finanspagt kan forebygge fremtidige gældskriser.
Som jeg prøvede at sige i min tale, mener jeg, at vi først havde en finansiel krise, som blev til en realøkonomisk krise, som blev til en gældskrise, og specielt lande som Grækenland, der ikke har haft styr på deres budgetter, vælter jo omkuld i sådan en verden.
Merete Riisager (LA), 2012-02-23:
Det her er meget interessant, og vi kunne selvfølgelig blive ved længe endnu.
Men det lyder, som om ordføreren fuldstændig afskriver de græske politikeres ansvar for den suppedas, de er havnet i.
Jeg vil også bare spørge: Hvad er det lige ved Danmarks deltagelse i finanspagten, der skal redde de her lande?
Hvorfor er det, at Danmark skal træde ind?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-02-23:
Det er rigtigt, at SF foreslog en folkeafstemning om Lissabontraktaten.
Det gjorde vi, fordi vi på det tidspunkt syntes – og stadig væk synes – at det var nogle meget grundlæggende ændringer, vi fik i Europa, og det skulle Danmark træde ind i.
Det mente vi at vi skulle have en folkeafstemning om.
Med hensyn til den her finanspagt synes vi, at den bygger så meget oven på vækst- og stabilitetspagten, at den fastslår de krav, som vi allerede skal leve op til i vækst- og stabilitetspagten.
Det er en udbygning af det og sætter egentlig to streger under de alvorlige konsekvenser, det har, når man ikke lever op til de fælles spilleregler, vi har sat for hinanden.
Der er jo en række lande, som jeg tror fru Lykke Friis var inde på, som har overtrådt vækst- og stabilitetspagtens regler adskillige gange, deriblandt Tyskland.
Der mener vi, at finanspagten sætter en streg under, at de her regler altså nu skal sanktioneres, hvis de ikke overholdes.
På den måde mener vi, at det er en mellemfolkelig aftale, der bygger på vækst- og stabilitetspagten, og at det i sammenhæng med de to andre ting, jeg skitserede, vil være rigtig godt for at kunne komme ud af krisen.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-02-23:
Tak for det.
Når vi snakker om finanspagten i dag, synes jeg, det er en anden sag.
Mig bekendt er der ikke nogen dele af finanspagten, der regulerer finansmarkedet.
Hvis det er tilfældet, må SF's ordfører meget gerne oplyse mig om det.
Nu kan jeg så forstå på SF's ordfører, at man ikke ønsker en folkeafstemning om finanspagten, og om man støtter dansk deltagelse i finanspagten.
Jeg vil så bare høre ordføreren, hvad forskellen er mellem finanspagten og Lissabontraktaten, som jo skulle til afstemning.
Tak for det.
Det er nu ikke, fordi jeg er så sikker på, at Enhedslisten og de andre modstandere af finanspagten ville vinde en folkeafstemning.
Tværtimod går vi jo ind for en folkeafstemning af den principielle grund, at vi mener, at befolkningen skal have lov at bestemme, når den mister muligheden for i fremtiden at bestemme over den økonomiske politik i Danmark.
Det undrer mig så, at vi står her i dag og finder ud af, at der er en usikkerhed om, hvilke tal man forpligter sig til at følge.
Bekymrer det så ikke den radikale ordfører, og kunne det ikke føre til, at man måske droppede at være så modig, at man bare tog beslutningen med lukkede øjne, men i stedet for spurgte befolkningen, om de også synes, at det er en god idé at tage en beslutning, som man ikke kender konsekvenserne af?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-02-23:
Der bliver ikke taget beslutninger med lukkede øjne.
Det er sket på rådsmøde efter rådsmøde.
Det har vi fået forelagt i Europaudvalget af bl.a. økonomiministeren, og hr. Nikolaj Villumsen og jeg selv har været der og diskuteret det med økonomiministeren adskillige gange.
Jeg har fuld tillid til, at den danske regering får en aftale på plads – og har fået det.
Det er det, der er blevet sagt på europaudvalgsmøderne.
Det er det mandat, der er givet, nemlig at det bliver på den måde, som vi selv beregner.
Der er forskellige faktorer, der gør, at alting ikke kan være ens i alle EU-lande, og det er der også fuld forståelse for fra Kommissionens side, og det har jeg fuld tillid til at den danske regering kan håndtere.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-02-23:
Jamen jeg var da på det europaudvalgsmøde, hvor økonomiministeren snakkede om, at hun gerne ville have, at tallene for det strukturelle underskud blev regnet fordelagtigt ud for Danmark.
Men når jeg så i dag kigger på Europa-Kommissionens hjemmeside, ser jeg et tal for 2013 på, at vi har et strukturelt underskud på 1,4 pct.
Og når man kigger på Finansministeriets og regeringens tal, så ser man, at de siger noget andet, nemlig at vi intet problem har, og at vi har et strukturelt underskud på 0,0 pct. i 2013.
Er det så bare mig, der ikke kan følge med, eller ved ordføreren noget, jeg ikke ved?
For umiddelbart ser jeg et misforhold her, som jo kunne være interessant. Hvis det er sådan, at ordføreren ikke er hundrede procent sikker på, at Europa-Kommissionen har taget fejl, kunne det så ikke være en god idé, at vi spurgte befolkningen, om de også synes, det er en god idé, at vi går med i det her, som vi ikke kender konsekvensen af?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-02-23:
Jeg føler mig bestemt ikke spor usikker på konsekvenserne.
Det er klart, at vi ikke kan se ud i fremtiden.
Det kan hverken ordføreren eller jeg.
Der kan ske mange ting.
Men jeg har fuld tillid til, at den danske regering har en aftale, finder en aftale med Kommissionen – det her er jo ikke helt færdigt endnu – om, hvordan man regner den strukturelle saldo ud.
Vi har givet mandatet i Europaudvalget til, at det her bliver gjort på en måde, ikke så Danmark får en særlig favorabel behandling, men en fair og ordentlig behandling i forhold til netop de faktorer som nordsøolie og andre ting, der gør, at man regner på en anden måde her.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-02-23:
Jeg genkalder mig ikke, at jeg har sagt noget om, at vi ikke skal bruge friheden alligevel.
Det er vist noget, ordføreren lægger mig i munden.
Men jeg er fuldstændig afklaret med, at dansk økonomi hænger sammen med EU's, Europas økonomi.
De ting kan man ikke skille ad, og derfor er det i Danmarks interesse, at vi får taget ansvarlige beslutninger i Europa, der sikrer stabilitet og sikrer, at vi får stoppet fremtidige gældskriser, og sikrer – og det er det, jeg mener at finanspagten bidrager til – at alle lande overholder de aftaler, vi sådan set allerede har indgået.
Merete Riisager (LA), 2012-02-23:
Så har jeg vist ikke udtrykt mig klart nok.
Ordføreren sagde, at vi alligevel bliver nødt til at leve op til de krav, som er i finanspagten, og derfor kan vi lige så godt tilslutte os.
Det synes jeg er et paradoks, for kunne vi så ikke lige så godt lade være med at tilslutte os?
Det er for mig at se et lidt underligt argument, der bider sig selv i halen.
Jeg har et helt konkret spørgsmål til ordføreren: Mener ordføreren virkelig, at finanspagten kan stoppe fremtidige gældskriser?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-02-23:
Det, jeg sagde, var, at jeg synes, det er en god idé for Danmark at tilslutte sig finanspagten.
Det er jo en politisk vurdering, om man synes, Danmark lige så godt kunne stå uden for.
Det er ordføreren, fru Merete Riisagers, vurdering.
Min politiske vurdering er, at det vil være bedst for Danmark at tilslutte sig finanspagten, fordi markederne vil vurdere os på, hvilken disciplin vi fører, og vi vil gerne føre den samme stramme økonomiske disciplin som resten af Europa, sådan som det nu bliver fastlagt med finanspakken.
Det er jeg rigtig glad for.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-02-23:
Justitsministeriet er netop kommet frem til, at finanspagten ikke leder til suverænitetsafgivelse.
Det er den formelle grund.
Den politiske grund er set med SF's øjne, at der er tale om en mellemstatslig aftale, som bygger på de principper, der er i vækst- og stabilitetspagten.
Vi mener derfor, at det er op til politikerne, der er valgt til at træffe beslutninger, også at gøre det i den her sag.
Det er godt, at vi nu i de europæiske lande har mere faste aftaler om at overholde budgetterne.
Vi har en gældskrise, men jeg vil gerne knytte et par ord til det, der gik forud, nemlig finanskrisen, der brød ud i 2008.
Finansmarkederne har alt for længe været konge i Europa, og hvad er vi så? Dronning?
Eller er vi snarere en springer, der løber rundt i hælene på finansfyrsterne?
I skak siger man, at en springer på randen altid er på spanden.
Og det er vores egen skyld; vi regulerede faktisk engang finanssystemet.
Helt tilbage i 1929 efter krakket indså man, at der skulle regulering til.
Vi er som lande og som internationale fællesskaber sat skakmat af finansfyrsterne.
Det skal vi ændre, ellers kommer vi til at gentage historien i al evighed.
Jeg vil gerne sige noget til de tre partier, som man nok vil høre mest fra i dag.
Først til DF: I DF er man bange for, at vi mister suverænitet, men vågn op, kom ud af tornerosesøvnen.
Vi halser allerede efter et finansmarked, som DF nægter at regulere, når vi sidder i Europaudvalget.
DF's vælgere job og pensionsopsparinger.
Virkeligheden er styret af finanssektorens gøren og laden, og det er det, der er ved at skubbe os ud over afgrundens rand.
LA vil gerne et Europa, når man kan få frihandel og billig arbejdskraft, men ikke når der skal laves fælles løsninger på fælles problemer.
Til Enhedslisten: EL siger, at finanspagten er stram.
Jeg tror også, at de her ratingbureauer spillede en meget grim rolle, da finanskrisen brød ud i 2008.
Finanspagten betyder stram budgetdisciplin, fordi vi lever i en tid, hvor psykologi styrer alt og de store spillere gambler mod lande, hvor der ikke er styr på budgettet, eller hvor kassebeholdningen er tom.
Skal vi finde os i det?
Nej, det skal vi selvfølgelig ikke.
Så lad os vende vores energi mod at rette op på den pervertering af finanssystemet, der er sket.
Vi har taget nogle skridt, men der er meget at gøre endnu.
I USA har de vedtaget Dodd-Frank-loven.
I EU er direktiver om kapitalkrav og åbenhed over for OTC-derivater på banen.
Erhvervs- og handelsministeren har i mandags forhandlet indgreb over for illegal kapitalflugt.
Det er nødvendigt, men det kan ikke stå alene.
Vejen ud af krisen kræver tre ting i Europa: Budgetdisciplin, jobskabelse og regulering af finanssystemet.
Det er vejen ud af krisen.
Det er politikernes ansvar, ligesom den her finanspagt er det.
Derfor støtter SF ikke Enhedslistens forslag.
Merete Riisager (LA), 2012-02-23:
Og jeg lagde mærke til, at ordføreren fremhævede et paradoks ved Enhedslistens politik, så jeg vil tillade mig at fremhæve et paradoks ved det, som ordføreren siger i dag.
Det må ordføreren meget gerne lige forklare.
Per Clausen (EL), 2012-02-23:
Jeg synes, det var meget rigtigt, som fru Lykke Friis sagde, at der ikke var sket noget fundamentalt nyt i EU.
Det gør der i grunden aldrig.
Jeg har været med i rigtig mange år, og jeg kan huske, at vi jo har diskuteret det, vi diskuterer nu, for 20-30 år siden, men der var pointen bare, at når jeg sagde, det ville gå på den måde, at EU-Domstolen ville komme til at bestemme, om de love, vi laver i Danmark, er gode nok, så sagde alle, at det ville ikke ske.
Det er rigtigt nok, at det lå i systemet allerede dengang, og derfor er der ikke sket noget som helst fundamentalt nyt, det kan fru Lykke Friis jo godt have ret i.
Men er problemet så ikke: Hvornår er det så det rette tidspunkt at tage diskussionen om EU's udvikling?
Og den synes jeg er fraværende.
Så bare et enkelt lille supplerende spørgsmål: Er det fru Lykke Friis' opfattelse, at det ville have løst den økonomiske krise, da den finansielle sektor brød sammen tilbage i 2008, hvis vi havde haft finanspagten?
Eller måske endnu mere præcist: Ville arbejdsløsheden have været større i 2009 og 2010, end den blev, hvis vi havde fulgt finanspagten?
Lykke Friis (V), 2012-02-23:
Jeg tror, det er meget vanskeligt at spørge vælgerne, hvor de konkret mener at disse stopklodser skal være henne, hvis det var det, der lå i det sidste spørgsmål, men det ved jeg så ikke om det var.
Det var Venstre bl.a., der op til hele diskussionen om forfatningstraktaten var med til at lancere, også på europæisk plan, debatten om et kompetencekatalog, hele ideen med, hvad det var, og sige: Hvad skal EU beskæftige sig med, hvad skal EU ikke beskæftige sig med, hvor har vi delt kompetence?
Venstre har jo også meget klart meldt ud i forbindelse med hele debatten om Tobinskatten, at Venstre har den stopklods, at vi ikke ønsker, at EU skal være i stand til at opkræve skatter.
Så på den måde har vi jo givet nogle klare signaler om, hvordan vi mener at EU-samarbejdet skal udvikle sig.
Men igen: Helt ligesom jeg ikke mener, at man kan afkræve en politiker, der beskæftiger sig med indenrigspolitik, altså den klassiske indenrigspolitik, et fuldstændigt svar på, hvor Danmark måtte befinde sig henne om 10, 20, 30 år, så kan man altså heller ikke bede en, der beskæftiger sig med EU, om at sige, fuldstændig hvordan EU-projektet kommer til at se ud om 20 eller 30 år.
Pia Adelsteen (DF), 2012-02-23:
Der er noget, jeg godt kunne tænke mig at vide.
Der er jo for os, der sidder herinde, ikke noget overraskende i, at der er fem unionspartier i Folketinget, og at der er tre partier, som synes, at den her finanspagt i hvert fald skal til folkeafstemning.
Det er der ikke noget overraskende i.
Jeg tror egentlig heller ikke, at den redegørelse, der kom fra Justitsministeriets jurister i går, omkring suverænitetsafgivelse, overraskede specielt mange herinde.
Det, jeg så godt kunne tænke mig at spørge europaministeren om, er: Hvis nu – man har jo lov at drømme – der kom et nyt flertal i Folketinget, som var noget mere EU-skeptisk end det eksisterende, vil det så være muligt for Danmark at træde ud af finanspagten igen?
Når jeg spørger, er det, fordi jeg har stillet spørgsmålet til to forskellige, nemlig dels vores økonomi- og indenrigsminister, dels vores statsminister, og jeg har faktisk fået to forskellige svar.
Den ene sagde nemlig: Vi kan bare melde os ud af EU.
Og den anden sagde: Jamen det kan sagtens lade sig gøre.
Så nu er jeg spændt på at høre, om jeg får et tredje svar.
Nicolai Wammen (S), 2012-02-23:
Jeg håber ikke, at der vil være et flertal i det danske Folketing for at melde sig ud af EU, og der er ikke noget, der tyder på, at der vil kunne samles et flertal, der ville ønske, at Danmark, såfremt vi er trådt ind i finanspagten, skal træde ud af den igen.
Altså, der er et meget bredt flertal i det danske Folketing bestående af de nuværende regeringspartier og Venstre og Det Konservative Folkeparti, som står bag, at det er i Danmarks interesse at være med i finanspagten.
Det vil selvfølgelig altid står et land frit for, at det kan træde ud af EU, hvis det ønsker det.
Og hvis der er flertal for det i det danske Folketing, ja, så er det jo den beslutning, man må træffe.
Jeg kan bare sige, at det ikke er et ønske hos regeringspartierne, og det er heller ikke mit indtryk, at det er et ønske hos Venstre og Det Konservative Folkeparti, og dermed er der ikke noget, der tyder på, at der vil være et flertal for, at Danmark skal forlade EU.
Og jeg synes også, det ville være meget uheldigt, hvis det var den konklusion, som det her Folketing drog.
Pia Adelsteen (DF), 2012-02-23:
Det var så et ikkesvar på mit spørgsmål.
Er det muligt at forlade finanspagten, hvis et flertal i Folketinget ønsker det?
Hvis vi tiltræder finanspagten på nuværende tidspunkt – hvilket der jo er et flertal for, også uden folkeafstemning – vil det så være muligt på et senere tidspunkt at forlade finanspagten, hvis et flertal i Folketinget ønsker det?
Nicolai Wammen (S), 2012-02-23:
Der er jo som udgangspunkt tale om en mellemstatslig aftale, som vi fra dansk side vælger at tilslutte os, og derfor må man også sige, at det er regeringens klare holdning, at det er i Danmarks interesse at deltage.
Det er der et bredt flertal, der bakker op om i Folketinget.
Kommer der på et tidspunkt et andet flertal i Folketinget, der mener, at Danmark skal træde ud af finanspagten, ja, så må man jo træffe de beslutninger i henhold til den internationalt gældende aftale, man her har lavet.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-02-23:
Tak for det og tak til ministeren.
En af de ting, som jo er helt afgørende man skal vedtage med finanspagten, er, at man binder sig til at vedtage en budgetlov.
Jeg har så kunnet forstå på regeringen, at hvis man vedtager denne budgetlov, hvor man skal overholde de 0,5 pct.s strukturelle underskud og ikke må komme under, er der ikke nogen problemer; i 2013 skulle det være 0,0 pct.
Når jeg så kigger på Europa-Kommissionens beregninger, ligger vi i 2013 på -1,4 pct.
Det er altså et stort problem i forhold til det, vi har forpligtet os til at gøre.
Det vil med finanspagten betyde, at vi skal skære ned.
Det synes jeg kunne være rart at ministeren oplyste.
Nicolai Wammen (S), 2012-02-23:
Jeg kan fuldt ud tilslutte mig de tal, der er fremlagt af den danske regering.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-02-23:
Tak for det.
Det er jo interessant, at Europa-Kommissionen har udregnet de her tal siden 2005.
Betyder det så, at Europa-Kommissionen regner forkerte strukturelle underskud ud i de forskellige lande?
Når jeg spørger til det her, er det jo, fordi det er meget interessant, om vi er ved at binde os til noget, der er en budgetdisciplin, eller noget, der er budgetkaos.
Martin Lidegaard (RV), 2012-02-23:
Det vil vi forsøge at gøre.
Det er jo et felt, der også interesserer regeringen meget.
Jeg kan sige, at vi alene inden for cleantech har igangsat et større arbejde for at være sikre på, at vi har det rette rekrutteringsgrundlag.
Jeg er også opmærksom på, at der er en specifik situation i de områder i Danmark, hvor man har meget stor offshoreindustri, så det ville være naturligt at kigge på det også.
Nicolai Wammen (S), 2012-02-23:
Jamen regeringen har tænkt sig om, og det er der heldigvis også et flertal i Folketinget, der har gjort.
Den konklusion, man er nået frem til, er, at det er i Danmarks klare interesse, at vi fortsat fører en ansvarlig økonomisk politik, og vi tror også, det er en rigtig god idé, at de gør det i de andre EU-lande.
På den baggrund mener vi, at det klart er i landets interesse, at vi er med i denne finanspagt, og at vi selvfølgelig fra dansk side vil træffe de nødvendige beslutninger for at kunne leve op til det ansvar, som Danmark så påtager sig i den anledning.
Og der håber jeg da, at Enhedslisten, som jo også er med til at lave ansvarlige finanslove i det her land, fortsat vil medvirke til, at regeringen kan føre den politik, der er brug for.
Det ser jeg frem til.