runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Rørvig (V), 2010-12-15:
Oppositionen har jo været ret stringent i sin linje i dag angående den økonomiske politik.
Det handler om underskud, og det handler om overbud.
Men når vi så prøver at dykke lidt længere ned i det, er der jo en masse uenigheder.
Derfor vil jeg godt høre hr. Frank Aaen, om han synes, det er rimeligt, at man i S og SF's plan kommer frem til, at en pensionist årligt skal betale 1.095 kr. mere i skat.
Kristian Jensen (V), 2010-12-15:
Jeg takker sådan set bare for den bekræftelse af, at når samfundsøkonomien vokser i hr. Frank Aaens verden, så skal det offentlige forbrug stige, og hvis samfundsøkonomien bliver mindre, så skal det offentlige forbrug også stige.
Uanset hvad udviklingen er, er løsningen for hr. Frank Aaen, at det offentlige forbrug skal stige, og at den offentlige sektor skal fylde mere.
Peter Skaarup (DF), 2010-12-15:
Jeg vil spørge hr. Frank Aaen, som er Enhedslistens ordfører i dag, hvad Enhedslisten har tænkt sig, når det gælder den udfordring, vi har i vores samfund, nemlig at vi skal prøve at beskytte velfærdssamfundet mod indvandrere udefra, der i høj grad lever af offentlig forsørgelse.
Det er noget, regeringen og Dansk Folkeparti har gjort en del for i forbindelse med de nye familiesammenføringsregler og med et pointsystem, som sikrer, at de indvandrere, der kommer til Danmark, er nogle, der kan bidrage til velfærdssamfundet over skatten.
For jeg har forstået det sådan, at Enhedslisten er arge modstandere af, at man stiller krav til dem, der kommer hertil som familiesammenførte og indvandrere.
Men hvad vil Enhedslisten gøre?
For er det sådan, at Enhedslisten får ret, så vil der jo komme en ny regering på et tidspunkt, hvor Enhedslisten kan få indflydelse.
Hvad vil Enhedslisten kræve af den regering på det her område?
Frank Aaen (EL), 2010-12-15:
Det generelle svar i forhold til indvandrere og flygtninge, der kommer til Danmark, er, at vi skal hjælpe dem med uddannelse, og vi skal hjælpe dem med arbejde.
Det er det bedste for dem, og det er det bedste for samfundet.
Så rejser hr. Peter Skaarup to ting, som han blander sammen.
Den ene er indvandring med henblik på at få folk til Danmark for at arbejde.
Det er ikke det, vi diskuterer.
Den anden er pointsystemet.
Det er det, vi synes er fuldstændig vildt: at staten skal bestemme, hvem det er, folk skal giftes med og kan bo sammen med, og så oven i købet sortere dem på en måde, så dem, der har en fin universitetsgrad, har forrang frem for en SOSU-hjælper eller en anden, der ikke har en lang uddannelse.
Det er da helt vildt at begynde at sortere folk på den måde.
Staten skal slet ikke bestemme, hvem folk skal bo sammen med og ikke bo sammen med.
Det skal kærligheden afgøre.
Peter Skaarup (DF), 2010-12-15:
Sådan som jeg hører det, hr. Frank Aaen siger, så har hr. Frank Aaen ikke sat sig ind i det pointsystem, som ligger, fordi der gør man ikke forskel på, om man har den ene eller anden uddannelse.
Det, man ser på, er længden af uddannelsen.
Er man i gang med en kort uddannelse, får man jo typisk noget erhvervsarbejde oveni, der gør, at man så får flere point.
Jeg tror ikke, vi behøver at diskutere det så meget, for det kan vi diskutere ud fra et sagligt grundlag på et andet tidspunkt.
Det, jeg egentlig godt vil have hr. Frank Aaen til at forholde sig til, er i virkeligheden, hvad det er, Enhedslisten gerne vil på indvandringsområde.
For det, der er den store udfordring for de vestlige samfund i øjeblikket, er jo, at der kommer en meget stor indvandring fra syd.
De steder, hvor man har skattebetalte velfærdssamfund, der bygger på et solidaritetsprincip – netop noget af den skat, som Enhedslisten gerne vil have – betaler man for de svageste i samfundet, men hvis der er for mange, der ikke betaler ind til det velfærdssamfund, og det er jo det, vi oplever i Skandinavien i øjeblikket, og gerne vil nyde godt af det, så får vi et problem.
Hvad er Enhedslistens bud på at løse det problem?
Det er nemt at sige nej, men hvad vil man gerne sige ja til?
Frank Aaen (EL), 2010-12-15:
Det er uomgængeligt, at det pointsystem, som Dansk Folkeparti er en del af aftalen bag, går ud på at sortere folk, ikke efter kærlighed, men efter om man synes, de er til gavn for det danske samfund.
Der synes man, at dem, der har meget uddannelse, er mere værd end dem, der ikke har så meget uddannelse.
Det er simpelt hen forkasteligt, at man på den måde vil sortere blandt dem, folk ønsker at bo sammen med og har giftet sig med.
Det er den ene debat.
Den anden debat er om indvandring.
Det er helt korrekt, at Danmark ikke kan løse alle verdens problemer ved at have fri indvandring.
Det kan ikke lade sig gøre, så skørt som verden er indrettet med den fattigdom og med de mange krige, der er.
Derfor må vi selvfølgelig have nogle regler.
Vi skal behandle alle folk og i særdeleshed flygtninge, der kommer her, ordentligt, og så skal vi sørge for at gøre en indsats for at hjælpe folk der, hvor de bor, så de kan bo der i fred og få social og økonomisk udvikling der.
For det er ikke ret mange mennesker i verden, der begynder at rejse rundt som flygtning for sjov.
Det er, fordi de har et problem, og vi skal hjælpe med at løse det problem.
Derfor er det meget forkasteligt, at Dansk Folkeparti flere gange har været med til at udhule ulandsbistanden, for det er en af måderne at sikre, at folk kan få udvikling der, hvor de bor.
Nu må Venstres ordfører lige undskylde mig, at jeg har læst finansministerens økonomiske redegørelse.
Deri står sort på hvidt, at man prioriterer, at det private forbrug skal vokse, og det skal særlig ske med hensyn til biler og varige forbrugsgoder – apropos hvem, der bestemmer hvad, det skal jeg så ikke blande mig i – og så skal velfærden sættes på minus.
Det er en tvist.
Det kan man da ikke komme uden om.
Det er da bedre at forsvare det end at prøve at sætte spørgsmålstegn ved, om det er rigtigt.
Så skal der naturligvis ikke skrues ned for velfærden, når der er krise.
Tværtimod skal der skrues op, men i det lange løb mener jeg selvfølgelig, at når samfundet bliver dobbelt så rigt, skal velfærden også blive dobbelt så god.
Line Barfod (EL), 2010-12-15:
Man kan selvfølgelig blive ved med at gentage en påstand tilstrækkelig mange gange, til man måske selv tror på den.
Jeg ville gerne høre den konservative ordfører i forhold til, at den konservative ordfører sagde, at vi har en utrolig høj beskatning i Danmark, og at der er en stor risiko for, at erhvervslivet ikke vil være her osv.
Hvordan passer det med de seneste oplysninger, vi har fået, om, at vi altså taler om, at en lang række af de største selskaber i Danmark betaler omkring 1,9 pct. i skat?
Hvor meget længere ned er det De Konservative ønsker at selskabsskatten skal – end en reel skattebetaling på ca. 1,9 pct.?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-12-15:
Det er OECD, et forholdsvis anerkendt internationalt forum i forbindelse med økonomi.
Det håber jeg da også at De Konservative er enige med mig i.
Altså, det må regeringen vel også lytte til, eller er det bare nedsat for sjov?
Regeringens vækstforum siger, at det, der skal til, er uddannelse og forskning; OECD siger, at det, der skal til, er uddannelse og forskning, men regeringen gør præcis det modsatte.
Det er det, der skal til for at vækste.
I virkeligheden er regeringens svar vel, at man ikke vil vækste, at man vil sætte Danmark i stå.
Eller er regeringen villig til at finde de penge, der er brug for til uddannelse og forskning?
Er det bare snyd og humbug med de her besparelser på 5 mia. kr., eller vil man erkende, at det er det, man reelt gør?
Mike Legarth (KF), 2010-12-15:
Altså, jeg er nødt til at være meget mild i min kritik, men det er fuldstændig grotesk at skulle høre på.
Det er en fuldstændig absurd problemstilling at fremsætte.
SF vil bruge flere penge.
Selv om vi er dybt forgældede i dag, tror SF, at vi kan løfte den situation, vi står i i Danmark, ved at stifte mere gæld, låne flere penge i udlandet.
Vi ville gå direkte mod konkursens afgrund, hvis vi gjorde det, og heldigvis tror jeg, danskerne er kloge nok til, at det ikke er den vej, vi går.
Hvad er det, vismændene siger?
Der er vel nødt til at være en vis respekt for det organ, der er politisk neutralt og har den højeste ekspertise.
De siger, at den dagsorden, regeringen har sat, er den rigtige, at det er det rigtige spor, og at alt andet er dybt uansvarligt.
Margrethe Vestager (RV), 2010-12-15:
Jeg synes, det er spændende med al den her reklame for SF's politik, men jeg kunne godt tænke mig at spørge mere ind til, hvad De Konservative egentlig mener, for Radikale Venstre har nemlig modtaget en belæring i Børsen i dag fra Konservative, og der har jeg det sådan lidt, at jeg bare må sige: Skulle vi så virkelig høre på, at der ikke er et parti, der har talt højere om reformer end De Konservative, som ordføreren sagde tidligere?
Det ved jeg ikke om jeg er enig i, men jeg er helt enig i, at Konservative har talt meget om reformer.
Men hvor er den efterlønsreform, hvor bliver det af?
En væsentlig forskel på Det Radikale Venstre og Det Konservative Folkeparti er, at Det Konservative Folkeparti sidder i regering og har ansvar, og jeg tror desværre, at svaret på, hvorfor vi står i den her situation, at De Konservative hverken kan lytte til vækstforum eller til OECD, er, at man ikke har råd til det.
Man har kun råd til besparelserne, for når det kommer til stykket, er der jo hverken modet eller viljen til at sætte den egentlige reformdagsorden.
Mike Legarth (KF), 2010-12-15:
Jeg er nødt til sige til fru Margrethe Vestager, at den snak der tror fru Margrethe Vestager jo ikke selv på.
Har vi ikke lige lavet et oplæg til en førtidspensionsreform?
Har vi ikke annonceret, at der vil komme en reform af SU?
Har vi ikke lige gennemført en skattereform?
Det Konservative Folkeparti har i al den tid, jeg kan huske, talt og været imod efterlønnen, men vi arbejder jo i et demokrati, hvor vi er nødt til at acceptere, at der skal findes 90 mandater.
Vi er borgerlige stemmer, der arbejder.
Vi står ikke ude på sidelinjen og råber og skriger.
Jeg kan ikke forstå, hvordan Det Radikale Venstre med den politik, man her giver udtryk for, kan være en del af rød blok.
Det er mig en gåde, for der kommer man i hvert fald ingen vegne.
Der er der ingen medvind overhovedet til noget af det, som fru Margrethe Vestager står og påstår at hun står for.
Margrethe Vestager (RV), 2010-12-15:
Jamen den egentlige gåde er måske, hvordan Det Konservative Folkeparti kan være en del af regeringen, for som ordføreren sagde, har Konservative længe talt og talt og talt, men helt åbenlyst for døve ører.
Det, man henviser til, er den seneste skattereform, som jo bl.a. lider under den mangel, at der er store huller i den, fordi finansieringen er lidt tynd i kanten, og at man har fremsat forslag om en førtidspensionsreform – at man har fremsat forslag.
Så vidt jeg ved, finansierer papir ingen ting, medmindre det er de pengesedler, der bliver trykt i Nationalbanken, og derfor må hr. Mike Legarth bare anerkende, at der er dybe, dybe huller i dansk økonomi.
De fyldes ikke med ord, de fyldes kun med handling, og det lader ikke til, at det er lykkedes for Det Konservative Folkeparti overhovedet at få Venstre med på den idé.
Mike Legarth (KF), 2010-12-15:
Det Konservative Folkeparti har jo netop handlet, vi har skaffet resultaterne, vi har skaffet reformerne.
Vi havde en udfordring om, at vi skal nå en balance på 2015-planen, og lur mig, om vi ikke også når det.
Jeg er fuldt og fast overbevist om, at selvfølgelig gør vi det.
Så jeg kan ikke anerkende præmissen overhovedet.
Med hensyn til det med, at der er en tynd finansiering, vil jeg sige, at der overhovedet ikke er nogen tynd finansiering.
Der er fuld finansiering, krone til krone, og vi har jo annonceret, at de sidste finansieringstiltag er på vej.
Ja, det er de da.
Der er nogle ting, der er sværere end andre, og man må anerkende, at man skal gøre tingene ordentligt.
Nogle gange tager det lidt mere tid, end man havde forventet, men ingen skal være i tvivl om, at de finansieringsbidrag kommer i hus.
Det, det jo handler om, er at tiltrække erhvervsliv og bevare det erhvervsliv, vi har.
Uden det er der jo ikke noget afkast til os i Folketinget, når vi sidder og fordeler pengene.
Alle de penge, vi bruger i den offentlige sektor, kommer fra den private sektor.
Jeg holdt jo et længere indlæg
om, at situationen er den, at vi har været ramt af en verdensomspændende krise, som har gjort, at virksomhederne har haft meget svært ved at afsætte deres varer, produkter og ydelser på markederne, og derfor er der mange af dem, der ikke har tjent de penge, de normalt gør.
Det er også derfor, vores indtægter er faldet betragteligt.
Salget af olie og naturgas, aktiehandelen og indtægter til staten i form af afgifter og skatter er faldet betragteligt, og det er derfor, vi har den udfordring, vi har.
Det er også derfor, at de store virksomheder – er jeg sikker på – ikke har betalt den skat, vi tidligere har set de gjorde.
Vi har selvfølgelig et håb og en forventning om, at når markederne retter sig – og det er de godt i gang med; vi ved både fra vismændene og fra den økonomiske redegørelse, som den glimrende finansminister lige har fremlagt, at vi er i et moderat opsving, der er optimisme, boligpriserne er stigende, tilliden til økonomien er stigende, alle de afgørende faktorer er positive, så vi er på vej i vækst igen – og når vi kommer lidt frem i tiden, er jeg da sikker på, at de store selskaber igen betaler den skat, de er forpligtet til.
Line Barfod (EL), 2010-12-15:
Nu er det jo i årevis, at de stort set ikke har betalt nogen skat – også da opsvinget buldrede derudad, var det omkring 1,9 pct., de betalte i skat, i modsætning til rigtig mange borgere, der arbejder hårdt og betaler den skat, de skal.
Så jeg vil bare igen høre – for den konservative ordfører svarede ikke på spørgsmålet: Hvor langt ned vil man gerne have det, hvis man ikke synes, at 1,9 pct. er langt nok nede?
Det andet, jeg gerne vil spørge til, er så det, at vi jo bl.a. skulle bruge nogle af de penge, vi mangler fra de store selskaber, til at investere i uddannelse – den uddannelse, som er nødvendig, hvis selskaberne skal have den arbejdskraft, de gerne vil have.
Men De Konservative skærer jo den uddannelse væk, så hvordan skal forudsætningerne for at sikre arbejde i fremtiden kunne være der, når man f.eks. siger, at arbejdsløse ikke længere kan tage den uddannelse, som er nødvendig, hvis de skal kunne klare de arbejdsopgaver, der er?
Mike Legarth (KF), 2010-12-15:
Nu er det jo en kendt sag, at fru Line Barfod kommer fra Enhedslisten, som baserer sig på en kommunistisk ideologi, hvor man jo helst så, at alle virksomhederne var statsejede, for så havde man anderledes kontrol over tingene.
Men det er jo bare en dødssejler af rang, og det er ikke det system, vi andre ønsker os.
Vi ønsker fri markedsføring, et frit marked af en helt anden grad, og vi tror på, at vores virksomheder gør det, de skal, og at de følger den lovgivning, der er.
Jeg kan ikke acceptere, at fru Line Barfod her mistænkeliggør vores virksomheder, antyder, at vores virksomheder snyder og bedrager i skat.
Det skal man altså have et bedre grundlag for at gøre – men det er det, der antydes.
Og fru Line Barfod har endda en juridisk embedsmandsuddannelse.
Det er pinligt, decideret pinligt.
Jonas Dahl (SF), 2010-12-15:
Jeg er lidt målløs over de voldsomme aggressioner.
Jeg skal ikke kunne udtale mig om, hvad baggrunden er for det.
Jeg ved ikke, om hr. Mike Legarth har ondt et eller andet sted – eller om det er målingerne eller et eller andet, men i hvert fald kommer der da mange sure opstød.
Jeg synes egentlig, at det er lidt synd, at hr. Mike Legarth ikke har lyst til at forholde sig til den konservative politik, for det er jo sådan set det, vi diskuterer – i stedet for bare at skyde på andre ordførere.
Det får han jo rig mulighed for senere på dagen.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre den konservative ordfører, om den konservative ordfører ikke bare kan bekræfte, at der også skal ske nedskæringer på universitetsområderne, ganske drastiske.
Regeringen har sådan set allerede meldt ud, at her i de kommende år skal man yderligere skære 2,5 mia. kr. på universiteterne.
Hvordan harmonerer det med, at det, vi skal leve af i Danmark, er viden, og det er at uddanne flere unge mennesker, så vi får skabt størst mulig vidensbase, og så vi også på sigt får de kloge hoveder, som gør, at vi faktisk også kan få gode virksomheder og få indtjening til Danmark?
Hvordan hænger det sammen med besparelser og besparelser på de danske universiteter?
Mike Legarth (KF), 2010-12-15:
Hr. Jonas Dahl mener åbenbart, at han er en hellig person, som ikke skyder på andre ordførere og ikke skyder på andre partier, men alene koncentrerer sig om at fremlægge sin egen politik.
Hvis det er korrekt, er der et eller andet, jeg har misforstået, for det er en stor del af hr. Jonas Dahls hverdag.
Sådan er det jo i det politiske system.
Men lad det nu ligge, lad det nu ligge.
Vi vil gerne udvikle det derfra, hvor vi er i dag, og det er det, vi bruger alle vores ressourcer på.
Men så har vi også sagt, at der er en genopretningspakke, vi skal have igennem – en plan over 3 år, hvor vi får betalt regningen for krisen.
Det synes jeg er meget, meget ansvarligt.
Jonas Dahl (SF), 2010-12-15:
Jamen jeg henviste sådan set bare til, at hr. Mike Legarth stort set i alle sine besvarelser til rød blok har sluttet af med sådan en lille svada om kommunisme og andre lignende ting.
Det synes jeg måske var lidt komisk.
Det er jo sådan, at lige nu er det oppositionens opgave at stille spørgsmål til hr. Mike Legarth, og senere kan hr. Mike Legarth så stille spørgsmål til oppositionens ordførere.
Jeg tror også, at så formelle ting har hr. Mike Legarth selvfølgelig styr på.
Det, jeg egentlig gerne vil spørge ind til, er, at vi nu gerne vil diskutere den politik, som regeringen og De Konservative står bag.
Jeg er sådan set meget enig.
Vi skal gerne have gode virksomheder, som er i stand til at konkurrere på de internationale markeder, men det får vi jo netop kun, hvis vi har nogle dygtige mennesker, nogle højtuddannede mennesker, som er i stand til at gå ind og bidrage i de her virksomheder, skabe innovation, skabe udvikling, og så er det bare, at jeg ikke forstår, hvorfor det så er, at Det Konservative Folkeparti vil rulle milliardbesparelser over på forskning og universitetssektoren, når det netop er den viden og den forskning, vi skal leve af på sigt.
Vi kan bare tage som eksempel: I 1990'erne var der nogle, der var lidt fremsynet – det var ikke hr. Mike Legarths parti – og da satte man bl.a. gang i vindmøller, og det er en vældig stor succes i dag.
Derfor er jeg lidt nysgerrig efter at høre, hvad det er, hr. Mike Legarth forestiller sig at vi skal leve af i fremtiden, når vi nu sparer på viden og vi skal spare på de unge mennesker, som skal være i stand til også at tjene penge ind, når hr. Mike Legarth en dag måske skal på efterløn.
Mike Legarth (KF), 2010-12-15:
Med al respekt for fru Pia Olsen Dyhr fra Socialistisk Folkeparti, så er SF ikke i en position til at skulle belære Det Konservative Folkeparti om, hvad der skal til for at skabe vækst.
Det er jeg bare nødt til at sige.
SF's svar er, at erhvervslivet skal brandskattes med mere end 30 mia. kr. Mere end 30 mia. kr. skal Danmark beskattes mere end i dag, hvor vi i forvejen er det land, der har det højeste skattetryk.
Erhvervslivet alene skal, for at der er finansieringsholdbarhed i SF's finanslovudspil og planer, beskattes og belastes med yderligere 3,2 mia. kr.
Skulle vi høre på det, vi, der kæmper for at forbedre konkurrencevilkårene for dansk erhvervsliv, sænke skatter og afgifter, sådan at vores virksomheder kan konkurrere bedre ude på markederne, sådan at vi kan få sænket lønpresset, sådan at de varer, der skal sælges derude, og som vi skal leve af, så vi herinde i Folketinget kan sidde og fordele de penge, der kommer ind i statskassen, bliver billigere, så virksomhederne kan sælge mere, så de kan ansætte flere, så de kan betale mere i skat, sådan at vi vækster statskassen, så vi har nogle penge at gøre godt med? Skulle jeg nu sidde og høre på det, belæres om, hvad der skal til for at skabe vækst?
Den køber jeg ikke.
Undskyld, jeg siger det så direkte til fru Pia Olsen Dyhr.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-12-15:
Jeg havde den fornøjelse i morges at høre P1 Debat, hvor jeg hørte både hr. Mike Legarth og hr. Morten Bødskov svare på, hvordan folketingsdebatten ville blive i dag, og hr. Mike Legarth sagde, at det jo nok bare blev paradesnak.
Det må jeg give hr. Mike Legarth ret i efter at have hørt på den her diskussion indtil videre og på ordførerens tale.
Men jeg noterede mig en ting i talen, og det var, at ordføreren sagde, at vores vækst er gået i stå i Danmark.
Det er SF og jeg helt enige i, så lad os for søren sætte gang i væksten, for det har Danmark brug for.
Når det så handler om, hvordan vi sætter gang i væksten, siger regeringens eget vækstforum, at de store udfordringer for at sikre væksten i Danmark er uddannelse.
OECD siger i deres innovationsstrategi, at hvis man skal vækste, kræver det, at man investerer i uddannelse, infrastruktur og forskning.
Så hvis De Konservative vil vækst, hvorfor lytter De Konservative så hverken til OECD’s eller regeringens eget vækstforums anbefalinger om, hvad der skal til for at vækste, nemlig investering i uddannelse?
Det, der i virkeligheden er lagt op til, er besparelser, som mine andre kollegaer også har været inde på.
Hvordan vil man så vækste?
Morten Østergaard (RV), 2010-12-15:
Det er jo fint, at man siger, at man så har friholdt undervisningen, men hvis man har reduceret i taxametrene med 1,5 pct., reduceret universiteternes bevillinger til øvrige formål, lavet generelle besparelser på undervisningsområdet og Videnskabsministeriets område og dertil som følge af genopretningsplanen har lavet andre milliardbesparelser, så ender det jo alt sammen med et ringere udbud af uddannelse.
Dertil kan vi lægge, at man på beskæftigelsesområdet også målrettet er gået ind og stik mod anbefalingerne, bl.a. fra Dansk Arbejdsgiverforening, har lagt et loft over folks selvvalgte uddannelse, så folk, der har villet tage et svejsekursus på få uger for at gøre sig attraktive for arbejdsgiverne, ikke længere kan få de kurser.
Det er stik imod anbefalingerne, bl.a. fra Dansk Arbejdsgiverforening, som ønsker kvalificeret arbejdskraft.
Derfor må vi bare sige, at det her, når man ikke er klar til at lave reformer, så bliver resultatet: nedskæringer på uddannelse, nedskæringer på det, vi skal leve af.
Det burde man stå ved, når man ikke kan få sine synspunkter igennem i den regering, man selv er en del af.
Mike Legarth (KF), 2010-12-15:
Jamen lad os tage debatten om reformer.
Der er jo ikke noget parti, der har talt højere om reformer end Det Konservative Folkeparti.
Vi har jo også forsøgt at få de andre partier i Folketinget til forhandlingsbordet, sådan at man eksempelvis – og jeg går ud fra, at det er det, hr. Morten Østergaard henviser til – kan ændre på præmisserne for efterløn, sådan at man kunne bruge de 18 mia. kr. eller den del, der blev tilbage, når man havde sørget for at afsætte penge til dem, som er nedslidte og syge og ikke er stand til at fortsætte på arbejdsmarkedet efter deres 60. år., til noget andet dér.
Det er vi jo fuldstændig enige i.
Men jeg undrer mig da over, at spørgsmålet kommer fra Det Radikale Venstre, som er en del af rød blok, og som jo på ingen måde har fået tilsagn om at kunne reformere noget som helst sammen med S-SF.