runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2016-02-02:
Så må jeg simpelt hen sige, at der er vi uenige.
Sådan er det jo nogle gange i politik.
Nogle gange må vejene skilles, og jeg må simpelt hen sige, at vejene skilles her for fru Ulla Sandbæk og mig.
Sådan er det.
Jeg mener, at vi har en forpligtelse til som politikere at skabe et arbejdsmarked, hvor det kan betale sig at arbejde.
Det mener jeg vi har.
Det skal ses i lyset af det ydelsessystem og det meget, meget store velfærdssystem, vi har.
Men det er jo fair nok, at man kan være uenig, men jeg kan sige, at jeg faktisk er lodret uenig med fru Ulla Sandbæk.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-02:
Vil ministeren ikke gerne forholde sig lidt til virkeligheden?
Vi har et arbejdsmarked, hvor vi p.t. har ca. 170.000 mennesker, der forgæves søger efter et job.
Det viser den store arbejdskraftundersøgelse, som vi får hvert kvartal.
Vi har ca. 15.000 fleksjobbere – altså, det er de så ikke, for de kan ikke få et fleksjob.
Det er mennesker, der er på ledighedsydelse, men de er visiteret til et fleksjob.
Der er bare ikke noget til dem.
Vi har tusindvis af mennesker – og jeg skal nok være forsigtig med at sætte tal på – med nedsat arbejdsevne, der gerne vil ind på arbejdsmarkedet, men det kan de bare ikke komme, fordi arbejdsmarkedet ikke tager imod dem.
Så al den der snak om, at en lavere ydelse skal få folk i arbejde, er jo bare en dårlig undskyldning.
Og det fremgår også af lovforslaget.
Ministeren tror jo ikke selv på det.
500 personer forventer man kommer i arbejde, ved at man generer, jeg ved ikke hvor mange, mange tusinde mennesker, som er fattige i forvejen.
Ministeren tror jo ikke selv på det – det er bare en dårlig undskyldning for at sætte en ydelse ned.
Inger Støjberg (V), 2016-02-02:
Altså, jeg kan garantere hr. Finn Sørensen for, at jeg tror på, at det her lovforslag kommer til at virke, for ellers ville jeg da aldrig nogen sinde have fremsat det for Folketinget.
Så det vil jeg meget gerne have mig frabedt.
Hr. Finn Sørensen kan jo ikke bare hive elementer ud af virkeligheden og sige, at hov, så ser virkeligheden sådan ud.
Man bliver jo nødt til at forholde sig til hele virkeligheden og ikke bare en sådan fragmenteret virkelighed.
Og hele virkeligheden er jo, at der også er et kontanthjælpsloft og en 225-timersregel, plus at vi jo har et arbejdsmarked, hvor der er et meget stort flow.
Hvem er det, der siger, at der ikke er nogen af de flygtninge, som vi taler om her, der f.eks. kan komme ind og tage noget af det arbejde?
Det er jo arbejde, der også ligger lige for for rigtig mange af de her mennesker.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-02:
Det er bedre at tage nogle elementer ud af virkeligheden end slet ikke at forholde sig til den, og det var såmænd bare det, jeg ville have ministeren til.
Kendsgerningen er jo, at der ikke er job nok til alle mennesker, uanset hvor meget man fattiggør folk.
Vil ministeren ikke gerne forholde sig til, at regeringen jo ikke selv tror på det?
Hvis man troede, at det havde en beskæftigelseseffekt, havde man vel for pokker ikke skrevet, at man forventer, at der kommer 500 mennesker i arbejde.
Det er jo bare en dårlig undskyldning for at sætte en ydelse ned, fordi der er en helt anden dagsorden med det her.
Det ene er generelt at få sænket de laveste sociale ydelser, fordi man ved, at så følger mindstelønnen med nedad, og det andet er at skaffe penge til skattelettelser, der først og fremmest kommer de rige til gavn.
Det er jo det reelle formål med det her lovforslag og det, der kommer i morgen, og alle de andre forsøg, som den her regering gør på at fattiggøre store dele af befolkningen.
Inger Støjberg (V), 2016-02-02:
Jamen sødeste venner – det er jo sådan lidt, som om tiden står stille herinde, for først stiller hr. Finn Sørensen et spørgsmål, så svarer jeg på det, og så rejser hr. Finn Sørensen sig op og stiller fuldstændig det samme spørgsmål.
Så nu kan jeg jo bare svare på det igen.
Altså, hvis ikke jeg troede på, at det her lovforslag havde nogen virkning, så havde jeg da ikke lagt det frem; så havde regeringen da ikke lagt det frem.
Og hr. Finn Sørensen bliver da nødt til at forholde sig til hele virkeligheden og se, at integrationsydelsen er én del, at der er en 225-timersregel – det er den anden del – og at der er et kontanthjælpsloft, og det er så den tredje del.
Det kan da godt være, at hr. Finn Sørensen er uenig i de her ting, men man kan jo ikke bare leve sådan fuldstændig fragmenteret og så ikke forholde sig til, at det er et stort kompleks, og at arbejdsmarkedet er, som det nu er i Danmark, altså at der er en meget stor både tilgang og afgang hver eneste måned.
Det er jo ikke en statisk størrelse, faktisk tværtimod.
Jeppe Bruus (S), 2016-02-02:
Tak for det.
Vi har jo i Danmark valgt at implementere deltidsdirektivet på den måde, at det er arbejdsmarkedets parter, der sådan set sætter rammen op for implementeringen.
Den implementering, der er valgt i Danmark, har så ført til, at Kommissionen tilbage i 2012 og 2013 har henvendt sig til den daværende regering, fordi man mener, at der er et problem for de offentligt ansatte i eksempelvis undervisningssektoren, som er ansat til en ugentlig arbejdstid under 8 timer, og som måske også har et ansættelsesforhold, der forløber under 1 måned.
Den daværende regering med beskæftigelsesminister Mette Frederiksen tilkendegav over for Kommissionen, at det ville man så forsøge løst, bl.a. ved at lave en aftale med KL om at implementere nogle af de her rettigheder i den overenskomst.
Derfor er dette lovforslag så fremsat af regeringen, og det skal jeg jo ikke redegøre for, for det kan regeringen selv gøre.
Det er planen at ændre deltidsloven, så man forsimpler og forenkler den nuværende lov, og så der alene henvises til den rammeaftale, der er lavet mellem LO og DA for at implementere deltidsdirektivet.
Dermed fjerner man også henvisningen til nogle af de andre rammeaftaler, der ligger på området.
Man fastholder altså en implementering, der bygger på aftaler for arbejdsmarkedets parter, og hvor eventuelle tvister jo sådan set også vil skulle afgøres inden for det fagretslige system.
Det er en implementering, som vi i Socialdemokratiet godt kan støtte.
Vi synes selvfølgelig, det er fornuftigt, at man holder fast i, at det er aftaler på arbejdsmarkedet, der er det bærende element.
Så har der i høringssvarene, kan man se, været rejst nogle spørgsmål om, hvad det er for nogle minimumsrettigheder, man har, hvis man har et ansættelsesforhold, der er under 1 måned.
Der har så, kan man også se, når man nu har været en del af det her,
gennem årene været en diskussion om, om man er løst ansat, eller om man falder ind under det her, der handler om deltidsloven.
Det var det.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-02:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg er jo helt sikker på, at ordføreren og jeg er enige om, at vi skal respektere den danske aftalemodel.
Det har man så fundet en løsning på i forhold til de her direktiver, der handler om lønmodtageres rettigheder, hvor man siger, at de så skal implementeres i overenskomsten.
Det vil sige, at arbejdsmarkedets parter laver nogle aftaler.
Og det her lovforslag handler om at samle de grupper op, som ikke er omfattet af en direktivimplementering i en eller anden overenskomst.
Vi kan diskutere, om det er fornuftigt, men det er sådan, vi har valgt at gøre det herhjemme.
Så spørger jeg bare ordføreren: Hvis ordføreren går ind for den frie forhandlingsret, hvorfor støtter ordføreren så et lovforslag, der griber ind i den frie forhandlingsret og begrænser den, fordi man jo slår en streg over de aftaler, der er indgået af parter på arbejdsmarkedet inden for det offentlige, og siger, at dem gider man ikke se på, man vil kun bruge aftalen mellem LO og DA til at løse det her problem?
Vil ordføreren erkende, at det er et indgreb i den frie forhandlingsret og egentlig i strid med den måde, vi plejer at implementere direktiver på?
Jeppe Bruus (S), 2016-02-02:
Nej, det vil jeg sådan set ikke erkende.
Altså, det er jo rigtigt, at der i loven henvises til fire rammeaftaler, nemlig den, der er indgået mellem LO og DA, og dem, der er indgået på det kommunale område, på det statslige område og for sygehusfællesskabet.
Det er så de tre sidste bilag, som lovforslaget her lægger op til at fjerne, og dermed refererer man jo så til den rammeaftale, der er mellem LO og DA.
Jeg må sige, at når jeg læser loven, kan jeg godt se, at der er en udfordring i, at vi som lovgivere, hvis der bliver ændret i de rammeaftaler, sådan set også skulle ændre loven, og derfor synes jeg, det er en mere fornuftig praksis, at man henviser til den til enhver tid gældende rammeaftale, og sådan set også fornuftigt, at man sikrer, at den henvisning, der så er, er til den rammeaftale, der er indgået mellem LO og DA, og at tvister i den forbindelse skal løses i det fagretlige system.
Inger Støjberg (V), 2016-02-02:
For det første håber jeg, at fru Ulla Sandbæk er enig med mig i – det kan jeg selvfølgelig ikke vide – at det er vigtigt at skabe et arbejdsmarked, hvor der er et reelt incitament til at tage et arbejde.
Hvis ydelserne er meget høje, så er det incitament der ikke.
Det er jo ligesom forudsætningen for den her diskussion.
Jeg kan godt sige det ligeud.
Hvis ydelserne er for høje, så vil der efter min opfattelse være mennesker, der synes, at det alt andet lige er nemmere at være på offentlig ydelse end at tage et arbejde.
Men det kan man fortænke os som politikere i, hvis ikke vi sørger for at skabe et system, hvor det kan betale sig at arbejde, for det er en helt grundlæggende værdi i Danmark, nemlig at man skal arbejde og forsørge sig selv.
For det andet kan man jo ikke med hensyn til integrationsydelsen se på antallet isoleret.
Ydelsen skal kombineres med både kontanthjælpsloft og selvfølgelig også 225-timersreglen, som jeg mener er noget af det, der absolut er med til at få flere, især kvinder, ud på arbejdsmarkedet.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-02-02:
Mange tak.
Jeg tror, vi alle sammen synes, det ville være en stor lykke, hvis flygtninge kommer ud på arbejdsmarkedet, men spørgsmålet er jo, om det her lovforslag er den rigtige måde at få folk ud på arbejdsmarkedet på.
Det forudsætter jo i virkeligheden, at alle dem, som i dag er på sociale overførsler, bliver der, fordi de mener, at det er det letteste og godt kan betale sig.
Men jeg tror ikke, at nogen mennesker, som er på sociale overførsler, siger, at de gerne vil lade alle os andre betale for deres liv, fordi de ikke gider at arbejde.
Jeg tror, at man er på social overførsel, fordi man ikke kan få et arbejde.
Hvis det er tilfældet, så vil integrationsydelsen jo overhovedet ikke hjælpe folk ud på arbejdsmarkedet.
Ministerens eget departement har sagt, at ud af de 21.000 mennesker, som vil blive omfattet af denne lov, regner de med, at der kommer 400 mennesker i arbejde.
400 mennesker.
Mener ministeren, at det er helt forkert beregnet?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-02-02:
Min pointe var netop, at når København ikke får tvangsplaceret flygtninge, er det jo påfaldende, at der er så mange, der faktisk bor i København, og det er, fordi de flytter derhen af sig selv.
Man må flytte til de kommuner, hvor der er muligheder for at få billige boliger.
Vi ved, at huslejen i Københavnsområdet er meget højere, end den er andre steder i landet, og der er altså steder i landet, hvor man godt kan finde en bolig for det beløb, der er til rådighed, med den her integrationsydelse.
Inger Støjberg (V), 2016-02-02:
Tak for debatten, som vi har haft her i eftermiddag.
Vi står jo i en situation, hvor der er kommet historisk mange flygtninge til Europa, men også til Danmark.
Det indebærer et pres på de offentlige udgifter til integration, ikke mindst fordi så mange af dem, der kommer, jo ikke finder vej til arbejdsmarkedet.
Derfor indførte regeringen sidste år som det første integrationsydelsen, som indebærer, at alle, som kommer til Danmark, og som ikke har opholdt sig i Danmark i 7 ud af de seneste 8 år, fra den 1. september sidste år har modtaget integrationsydelse, hvis de søgte forsørgelseshjælp.
Det har vi gjort, fordi vi fuldt og fast tror på, at den bedste vej til en vellykket integration i Danmark går igennem arbejdsmarkedet.
Det tror jeg godt vi alle sammen kan blive enige om.
Jeg er dog også helt klar over, at vi ikke alle er enige om, hvad der så skal til for at løfte opgaven.
Jeg mener, at der er påtrængende behov for at sikre, at det altid kan betale sig at tage et arbejde.
Det er det, integrationsydelsen handler om.
Med det her lovforslag vil vi indføre integrationsydelse for alle, der bor i Danmark, og som modtager uddannelse og kontanthjælp, men som ikke har opholdt sig i Danmark i 7 ud af de seneste 8 år – og altså ikke kun for de nyankomne.
Det gør vi, fordi det også for de flygtninge og andre, der bor her i Danmark, er vigtigt at blive integreret på arbejdsmarkedet.
Jeg er opmærksom på, at der både i forbindelse med den lov, vi vedtog sidste år, og i høringen om det her lovforslag er fremkommet forskellige kritiske punkter vedrørende integrationsydelsen, herunder jo selvfølgelig selvsagt ydelsesniveauet i sig selv og vurderingen i forhold til Danmarks forpligtelser til at overholde internationale konventioner.
Til det sidste kan jeg bare med det samme sige, at vi selvfølgelig overholder de internationale forpligtelser, som vi selv har forpligtet os til, og at integrationsydelsen på ingen måde er i strid med internationale konventioner.
Når det så er sagt, er det givetvis rigtigt, at man jo ikke kommer til at leve et liv i sus og dus på integrationsydelse, men det er sådan set heller ikke meningen.
For meningen er, at man slet ikke skal være på integrationsydelse.
Meningen er jo, at man skal ud på arbejdsmarkedet.
Formålet med ydelsen er netop at få folk i beskæftigelse og dermed at blive selvforsørgende.
Derfor var det både rigtigt og nødvendigt at indføre integrationsydelsen for de nyankomne, og derfor er det også rigtigt og nødvendigt at sikre, at det nu også kommer til at gælde for alle dem, der har været i landet i en række år.
Jacob Mark (SF), 2016-02-02:
Tak for det.
For godt et halvt år siden spurgte jeg i en anden debat om integrationsydelsen, hvad ministeren mente om ghettoer, og ministeren sagde meget klart – det var jeg glad for – at man ikke skal lave politik, der skaber flere ghettoer i Danmark.
Nu hører jeg en del borgmestre rundtomkring i landet sige, at den her integrationsydelse vil være så lav, at mange af dem, der allerede er blevet placeret i permanente boliger, vil skulle ud igen.
Inger Støjberg (V), 2016-02-02:
Men prøv at høre her, hr. Jacob Mark: Det forudsætter jo, at man har sådan en lidt opgivende holdning, og det er faktisk det, jeg synes er kendetegnende for venstrefløjen her i dag, altså at man har sådan en lidt opgivende holdning.
Man har et syn på tingene, der gør, at man mener, at alle skal være på integrationsydelse i årene frem.
Det er jo ikke det, der er meningen.
Meningen er, at man skal ud på arbejdsmarkedet, så man kan forsørge sig selv, og så man kan betale sin egen bolig.
Meningen er ikke, at man skal være på integrationsydelse.
Det er jo sådan set det, der er hele pointen med at indføre integrationsydelsen.
At vi så tilmed har indført en sprogbonus i Danmark, der gør, at man kan kvalificere sig til at få den udløst, betyder jo sådan set bare, at man får en hjælp til at komme nærmere på arbejdsmarkedet.
Så jeg synes, det er en sådan lidt ærgerlig holdning det der med, at man ligesom forudsætter, at mennesker skal være på integrationsydelse.
Det er ikke det, der er meningen.
Meningen er, at man skal ud på arbejdsmarkedet.
Jacob Mark (SF), 2016-02-02:
Det var så også derfor, jeg fremlagde mine bud på, hvordan vi får dem ud på arbejdsmarkedet.
Jeg tror ikke, at en lav ydelse i sig selv får flere ud på arbejdsmarkedet, og man har også prøvet det tidligere, hvor man havde meget lidt held med at få folk ud på arbejdsmarkedet.
Det var under starthjælpen.
Og så vil jeg sige, at selv hvis det her lykkes på lang sigt, altså at få en masse mennesker ud på arbejdsmarkedet, hvad så den 1. juni eller den 1. juli, eller hvornår det er?
Der vil de jo af naturlige årsager ikke alle sammen kunne være ude på arbejdsmarkedet.
Hvad skal kommunerne så gøre der for at finde permanente boliger til både dem, der skal ud, og dem, der kommer ind?
Inger Støjberg (V), 2016-02-02:
Der er jo noget tid nu, og det handler om at gøre alt, hvad man overhovedet kan, for at blive selvforsørgende.
Og vi må jo sige, – det må selv hr. Jacob Mark da kunne sige og indrømme – at når ydelsen er så lav, skal der ikke så høj en løn til, før det bedre kan betale sig at arbejde end at være på integrationsydelse.
Det er jo sådan set det, der er hele pointen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-02-02:
Jeg stillede også spørgsmålene under min ordførertale, så jeg går ud fra, at ministeren er forberedt.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren om, hvor mange udgifter ministeren regner med at kommunerne vil have ved at skulle gennemgå sagerne, altså i form af sagsomkostninger, og hvor mange ekstraudgifter kommunerne vil have i form af enkeltudgifter til mennesker, som nu ikke får råd til helt basale ting – skoletasker, flyverdragter og den slags ting, der har været oppe tidligere i debatten.
Inger Støjberg (V), 2016-02-02:
I forhold til sagsbehandlingen har vi vurderet, at der vil være yderligere administrationsomkostninger for omkring 12 mio. kr.
Kommunernes Landsforening har selv brugt et tal.
De siger, at der er ca. 150.000 sager, der manuelt skal gennemgås.
Men det er Kommunernes Landsforenings tal.
Jeg har ikke grund til at sige, at jeg ikke tror, det er rigtigt, eller at jeg tror, at det er højere eller lavere, men det er i hvert fald et skøn fra Kommunernes Landsforening, og det er sådan set det, jeg vil lægge til grund her.
Det er de tal, vi opererer med i forhold til administrationen af den her lov.
I forhold til merudgifter er der jo ikke beregnet merudgifter, og det kan man selvsagt ikke, for hver gang et menneske beder om noget yderligere fra kommunen, bliver det vurderet fra sag til sag, og derfor kan man rent faktisk ikke umiddelbart vurdere, om det kommer til at udløse merudgifter på den front.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-02-02:
Men er det ikke ministerens vurdering, at der vil medfølge betydelige merudgifter for kommunerne i form af enkeltudgifter, når nu ydelsen sættes så markant med?
Inger Støjberg (V), 2016-02-02:
Altså, uden at lægge hovedet på blokken vil jeg sige, at hvis man kigger tilbage på erfaringerne med starthjælpen, vil man se, at det jo ikke var sådan, at det udløste voldsomt mange flere merudgifter, som jeg husker det – men jeg vil gerne tage det forbehold.
Det kan vi selvfølgelig undersøge, for det er sådan set det bedste, man kan undersøge op imod, altså netop hvordan det så ud i starthjælpens tid.
Men det vil jo være sådan hver eneste gang, at det konkret skal vurderes, om der her er behov for en ekstraydelse eller ej.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-02-02:
Jeg synes jo, at jeg kom ind på det med legitimiteten i forhold til borgerne, og hvordan det er, man forholder sig til det her.
Det handler også om italesætning, og hvordan vi behandler de udfordringer, vi står over for herinde.
Men jo, selvfølgelig skal vi tage udfordringerne alvorligt.
Selvfølgelig skal vi også se på fremskrivninger.
Spørgsmålet er, hvordan vi skal håndtere dem.
Skal vi gå ind med nogle ligesindede lande og prøve at skærme os af, som man lægger op til her med Holland, med Storbritannien?
Nej, det mener vi ikke.
Vi mener faktisk allerede, at det er blevet italesat af Kommissionen, at man gerne vil se på de her ting.
Så lad os dog arbejde i den retning.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-02-02:
Jeg havde egentlig glædet mig til den her ordførertale fra Alternativet, for det er, nærmest hver gang man hører Alternativet adressere et politisk emne, en vækkelse og noget nyt, og det var det her så også.
Jeg forstår så, at det her ikke er noget problem, og derfor vil Alternativet ikke adressere det.
Ud fra samme ræsonnement, kan man sige, at der heller ikke er ret mange mænd, der voldtager danske kvinder, så hvorfor overhovedet forholde sig til det, når der ikke er nogen grund til at forholde sig til det?
På 2 år er antallet af SU-modtagere fra østeuropæiske lande syvdoblet.
Jeg ved ikke, om ordføreren er klar over, hvad man som bulgarer tjener i gennemsnit i Bulgarien.
Jeg kan fortælle ordføreren, at det er 8.000 kr.
Jeg kan fortælle ordføreren, at en rumænsk landbrugsarbejder tjener 2 euro og 10 cent i timen.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-02-02:
Jeg skal undlade at kommentere den sammenligning, som ordføreren kommer med, for den var godt nok tæt på pervers.
Jeg anerkender, at folk, fordi vi har en fri bevægelighed, rejser rundt i Europa: De studerer, de arbejder, de stifter familie.
Det er et system, vi har valgt at have i EU, og som jeg sætter rigtig højt, og den fri bevægelighed gør selvfølgelig også, at vi løbende skal se på, hvordan vi skruer vores systemer sammen, så de kan håndtere den fri bevægelighed.
Det mener jeg ikke man imødekommer med det her beslutningsforslag, som ordføreren står bag.
Jeg mener tværtimod, at vi prøver at lukke os inde med nogle få lande, som vi så kan sammenligne os med.
Det er ikke den vej, jeg ønsker at gå.
Jeg vil gerne samarbejde bredt i EU, fordi jeg mener, at EU er godt, og fordi jeg mener, at det er godt med den fri bevægelighed.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-02-02:
Men det er jo ikke noget argument, at fordi noget ikke bliver udnyttet af en meget stor mængde, så skal vi, altså fordi en meget stor mængde ikke gør noget uhensigtsmæssigt, lade være med at gøre noget ved det.
Det kan man jo ikke bruge som argument, heller ikke selv om man er alternativ.
Sagen er den, at vi har at gøre med en voksende udfordring fra i særdeleshed østeuropæiske lønmodtagere, som forsøger at komme til Danmark for at lukrere på det danske velfærdssamfund.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-02-02:
Det, jeg mener er vigtigt, er at forholde sig til fakta.
Jeg har været inde at se, hvad Kommissionen er kommet med af udredninger på det her område.
Skal vi så gøre det sammen i det fællesskab, som EU er, eller skal vi lave en lille gruppe af venligsindede lande og snakke om de her ting?
Jeg mener, at det skal foregå i EU-regi, for det er nu engang der, samarbejdet er.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-02:
Jeg deler jo ordførerens tilgang til den del, hvor ordføreren siger, at der ikke er nogen dokumentation for velfærdsturisme, og at problemet bliver overdrevet.
Hvis der skulle være konkrete problemer på enkelte områder, f.eks. SU-reglerne, så må man jo kigge på betingelserne for at opnå SU.
Det er ikke noget argument for generelt at indføre optjeningsprincipper.
Men jeg vil gerne høre ordføreren: Anerkender ordføreren så – det hørte jeg jo ordføreren sige lidt om – at vi har et problem, der hedder social dumping?
For det kan godt være, at det i det store nationalregnskab er en fordel med udenlandske arbejdere, men det kan den bygningsarbejder, der mister sit job den ene dag, for dagen efter at se en busfuld udenlandske arbejdere køre ind og overtage hans arbejde til det halve eller mindre i løn, jo ikke rigtig se nogen økonomisk fidus i.
Så hvad er ordførerens svar på det?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-02-02:
Jeg går ikke op i, hvilken nationalitet en person, der tager et arbejde i Danmark, har, men jeg går op i, at de arbejder under de regler og overenskomster, vi har i Danmark.
Hvis ikke de gør det, har vi at gøre med social dumping.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-02:
Det er vi så også enige om, altså at det ikke er nationaliteten, der afgør det.
Men det er jo bare desværre en kendsgerning, at der er danske virksomheder og danske bagmænd, der sætter det i system og importerer billig arbejdskraft fra andre lande – billig, fordi den ikke har den samme faglige organisering – og der er alle mulige andre årsager.
I enkelte tilfælde er der også eksempler på, at man annoncerer efter udenlandske arbejdere og siger, at de skal have mindre i løn end deres danske kollegaer, fordi de får en børnecheck.
Så vi har nogle problemer her.
Der vil jeg gerne høre: Hvad er ordførerens svar på de problemer?
For jeg tror, det er meget vigtigt, at vi har de svar – ellers sker der jo det, at man falder i den grøft, som de borgerlige partier er faldet i, ved at sige, at de udlændinge ikke skal have samme rettigheder.