runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Det undrer mig virkelig meget, at jeg skal høre sådan et indlæg fra hr. Simon Emil Ammitzbøll, som jeg har kendt i så mange år, som jeg nu har, og som har været medlem af Det Radikale Venstre engang.
Det er et parti, som har gået enormt stærkt ind for et godt miljø, og som har været villigt til at bruge afgiftsinstrumentet til at få en miljørigtig adfærd og en miljørigtig produktion.
Det har betydet, at landbrug og mange industrier – og virksomheder i det hele taget – har måttet omlægge deres produktion og deres arbejdsgange, for at vi kunne få et renere miljø i Danmark; renere luft, renere vand, renere jord.
Det har sådan set haft en meget høj prioritet.
Det er ikke et spørgsmål om enten-eller i forhold til arbejdspladser; det er et spørgsmål om både-og, nemlig at skabe nogle bedre produktionsvilkår, nogle bedre arbejdspladser, nogle sundere arbejdspladser.
Det er det, det handler om; det handler om et bedre samfund, og det får man ikke ved at lade alting være statisk, som det er i dag, og afsky enhver form for forandring.
Det går ikke.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-01-19:
Det var alligevel dagens overraskelse – skulle Liberal Alliance være bange for enhver form for forandring?
Jeg tror ikke, der er noget parti, der ønsker mere forandring i dette samfund end Liberal Alliance.
Til gengæld vil jeg sige, at man jo kan komme med lange historier, men hvis fabrikkerne bare flytter til Sverige eller Polen, så er forureningen der stadig væk.
Jeg troede, fru Marianne Jelved var en stor europæer.
Hvis fødevarefabrikkerne flytter ud af Danmark, så mister vi arbejdspladser, vi mister muligheder for familier, fordi fru Marianne Jelved og partikolleger er så optaget af at ville bestemme over folk.
Nu skal jeg jo ikke diskutere partitilhørsforhold, men hvis man kendte sin socialliberalisme ordentligt, ville man vide, at det at være socialliberal netop går ud på, at man ikke vil træffe valgene for andre mennesker.
Og det er det, Det Radikale Venstre desværre er gået ind på.
Men igen vil jeg sige til fru Marianne Jelved, at det er godt gået; vi fik nemlig heller ikke svaret på, hvilke initiativer der er i den her finanslov, der trækker i den rigtige retning for dansk økonomi.
Kan vi mon få et svar, eller bliver der talt mere udenom?
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Jeg har givet det svar i første omgang.
Det er den økonomiske politik, der trækker Danmark i en rigtig retning.
Det er de initiativer, vi har taget over for mennesker, som har det svært i det danske samfund, fordi det skaber et bedre samfund med en større accept af nogle, der er forskellige fra dem, der bare stormer derudad.
Det er et mere mangfoldigt samfund, et bedre, kærligere og mere omsorgsfuldt samfund.
Det er ambitionen, hverken mere eller mindre.
Det er stadig væk efter min opfattelse ikke et enten-eller; det er ikke et spørgsmål om arbejdspladser eller et bedre miljø.
Det er begge dele, der skal til, og det har ikke noget at gøre med, at vi bestemmer, hvad andre folks valg skal være.
Det er det ansvar, politikere har, nemlig at finde ud af, hvordan vi indretter et samfund, så det fungerer bedst muligt for de mennesker, der bor i samfundet.
Det er ikke jungleloven, der regerer her i landet, sådan som Liberal Alliance gerne så det.
Mike Legarth (KF), 2012-01-19:
Jeg synes, det er helt tydeligt, at fru Marianne Jelved og Det Radikale Venstre har mistet balancen.
Lad os tage udgangspunkt i NOx-afgiften igen og i den konsekvens, som indførelsen af NOx-afgiften har på en by som den, jeg kommer fra, nemlig Vamdrup.
Direktøren har været i foretræde her på Christiansborg og har meddelt politikerne, at hvis man indfører NOx-afgiften, vil Rockwool ikke eksistere på sigt, men være nødt til at flytte produktionen ud af Danmark, formentlig til Tyskland.
Jeg skal bare minde om, at det er en meget høj pris at betale, altså 250 arbejdspladser, i så lille et samfund.
At man meget hurtigt vil indføre en NOx-afgift vil betyde butiksdød, mangel på foreningsliv og alt muligt andet.
Så hvad er hensynet?
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Det er jo et godt eksempel på, at vi også arbejder internationalt med de spørgsmål her, og det gør vi også.
Der er jo masser af fælles beslutninger i EU om regler for, hvilke stoffer man må bruge, og hvordan man regulerer dem.
Det er meget muligt, at vi skal tage hele NOx-problemstillingen op i EU, så der ikke bliver den konkurrence, for det hjælper efter min opfattelse ikke noget, at virksomhederne flytter ud af landet, hvis de stadig væk forurener mere, end det er nødvendigt at gøre.
Jeg synes, man skal interesse sig meget for ny teknologi.
Det, der er centralt, er, at vi i stedet for at acceptere forureningen tænker i en ny teknologi, ny udvikling til, hvordan man kan løse den type problemer, så vi stadig væk kan få cement.
Jonas Dahl (SF), 2012-01-19:
Og selv om jeg ikke bor fast i København, synes jeg faktisk, at man godt kan se, at der er behov for at se på, hvordan man kan mindske trængslen og dermed også få nogle penge ind, som man så kan bruge til at styrke den kollektive trafik.
Den har haft lidt trange kår de senere år.
Men jeg synes, det her er virkelig spændende, for vi hørte tidligere den konservative ordfører, som åbenbart også havde et lovforslag om, hvad der skulle være indholdet i den her betalingsring.
Det kan jeg så forstå at hr. Flemming Damgaard Larsen også har, når han nu kan stå og slynge nogle tal ud i luften for, hvad det vil koste at krydse den her betalingsring.
Jeg har ikke set noget lovforslag om det endnu, så derfor synes jeg, det er lidt tyndt bare at komme og slynge om sig med tal uden egentlig at have nogen klarhed over, hvor de kommer fra.
Men det er da klart, at vi selvfølgelig skal tænke os rigtig godt om med en trængselsafgift.
Det har vi jo også sagt fra regeringens side.
Vi har sådan set også sagt, at vi nu lytter.
Det har vi også gjort.
Der har været meget debat omkring det.
Det tror jeg er et vigtigt element i det.
Men jeg tror bare ikke, løsningen er at sige, som man gør fra Venstres side: Jamen det kommer bare til at betyde ulykker og ulykker.
Jeg tror faktisk, der er nogle rigtig gode perspektiver i en trængselsafgift, bl.a. fordi det mindsker trafikken på vejene.
Så kan man altid diskutere, hvor stor miljøgevinsten er, men det betyder faktisk også en indtægt, som man rent faktisk kan bruge på noget kollektiv trafik, og det tror jeg sådan set er det, man i allerhøjeste grad har behov for i København.
Bjarne Corydon (S), 2012-01-19:
Der er det jo sådan, som jeg også har gjort gældende over for hr. Kristian Thulesen Dahl og andre, at man må afvente de næste skridt i den proces, hvor regeringen lægger sin skattepolitik frem.
Det synes jeg er klart og tydeligt.
Jeg forstår selvfølgelig godt ønsket om at skubbe debatten endnu videre; det kommer vi også til.
Men man kunne jo starte med at kvittere for den melding og erklære sig enig i den.
Er det ikke et spørgsmål, vi også burde kunne samles om?
Mike Legarth (KF), 2012-01-19:
Vi har brug for at få lidt konkrete oplysninger fra finansministeren med hensyn til den skattereform, der er annonceret.
Er det en skattereform, der betyder skatteomlægning, eller er det en skattelettelse med nye penge?
Og hvad med skattetrykket?
Er det et krav, at det falder, eller må skattetrykket stige i forbindelse med den her skattereform?
Det er sådan tre spørgsmål, jeg godt kunne tænke mig at få afklaret og få Socialdemokratiets, få regeringens holdning til, for det er det, seerne og lytterne gerne vil vide.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-19:
Det afgørende for en arbejdsløs, udover selvfølgelig at have nogle tålelige vilkår, mens man er arbejdsløs, er jo perspektivet i at komme i arbejde.
Man kan sige, at noget af det, der har været allervigtigst for os, også de senere år, har været at kigge på, hvordan vi undgår en stigende langtidsledighed.
Det er jo også derfor, vi også de seneste år har haft, jeg ved ikke hvor mange debatter her i Folketingssalen om, hvordan vi kunne sikre arbejdsmarkedspolitikken, altså hvordan man hjalp de ledige, hvordan man opkvalificerede de ledige.
Det har vi jo talt rigtig, rigtig meget om, og det synes jeg har været på sin plads, også fordi der mange steder har været brugt ressourcer på nogle ting, der ikke hjalp de ledige til at komme i beskæftigelse; det har man også kunnet se på den måde, vi har skullet lave om på tingene.
Der har der selvfølgelig været behov for at debattere – og det gjorde vi bestemt også før valget – hvordan man kunne lave det om, så man i højere grad brugte de offentlige ressourcer på at hjælpe de ledige og give dem perspektiv i at kunne komme tilbage til arbejdsmarkedet.
Frank Aaen (EL), 2012-01-19:
Der var vist ikke et eneste ord, der nærmede sig en besvarelse af mit spørgsmål.
Der var noget om langtidsledighed, og vi er enige i, at det er et meget stort problem.
Langtidsledigheden er på det seneste blevet firedoblet, og man kan jo sige meget om den nye regering, men den kan vist ikke pålægges ansvaret for, at langtidsledigheden er steget – det må vi nok tilbage til den tidligere regering for at have fat i.
Jeg er helt sikkert også glad for, at noget af den dumme aktivering er blevet fjernet.
Men mit enkle spørgsmål var jo i virkeligheden: Når der er udsigt til, at mange mennesker desværre vil være arbejdsløse i en lang periode endnu, trods den indsats, der er blevet gjort, hvad vil Dansk Folkeparti så gøre for at give de arbejdsløse bedre vilkår, så længe de er arbejdsløse?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-19:
Jamen jeg tror i virkeligheden, at man rammer forkert, hvis man siger, at det, der er afgørende, er, at man f.eks. hæver dagpengeniveauet, som jeg tror at hr. Frank Aaen er talsmand for.
Jeg tror, at det, man skal sikre, er arbejdspladser, og jeg må jo konstatere, at hr. Frank Aaens politik og det bidrag, han har leveret indtil finanslovforhandlingerne, modvirker det.
Altså, med hensyn til det, jeg nævnte før vedrørende Aalborg Portland, en stor dansk industrivirksomhed med en masse ansatte, så ønsker hr. Frank Aaen jo, at den virksomhed bliver pålagt afgifter, der gør, at de i realiteten ikke kan drive virksomhed i Danmark.
Når vi taler om afgifter på såkaldt usunde fødevarer, så ønsker hr. Frank Aaen, at der bliver lagt afgifter på de her fødevarer, hvilket betyder, at der bliver eksporteret arbejdspladser ud af landet.
Så der kommer en stigning i beskæftigelsen uden for landets grænser, hvor der er grænsehandel, mens der kommer færre beskæftigede i den danske detailhandel, altså de danske købmandskæder osv.
Hr. Frank Aaen vil have flere indvandrere, som ikke bidrager, til landet.
Det vil jo i givet fald også være indvandrere og dem, der søger asyl, som skal ud og arbejde, der vil tage job fra folk i Danmark, der ellers mangler job. Så på en lang række felter bidrager hr. Frank Aaen jo ikke til det, han påstår at bidrage til.
Han kommer med nogle flotte ord, og så gør han det i virkeligheden sværere for folk, der er ledige i Danmark, at få job, og det synes jeg er ærgerligt.
Ole Hækkerup (S), 2012-01-19:
Tak, formand.
Man kan prøve at lave en sammenligning over de ti års tid, hvor Dansk Folkeparti har haft en helt afgørende indflydelse på den økonomiske udvikling i Danmark.
Hvis vi f.eks. sammenligner 2001 med 2011, så må man jo på mange måder sige, at der er mange ting, der grundlæggende ligner hinanden: lav inflation, lav rente, ledigheden ligger omtrent på det samme niveau.
Men der er jo i hvert fald den afgørende forskel, som vi har været omkring her i debatten, at man er gået fra at have et overskud i de offentlige kasser til nu at have et enormt underskud i de offentlige kasser.
Men jeg tror jo også, at hr. Kristian Thulesen Dahl udmærket ved, at økonomisk krise og tilbagetrækningsreform ikke er nok til at dække hele den forskel fra at have overskud i de offentlige kasser til nu at have underskud i de offentlige kasser.
Og jeg tror sådan set også, hr. Thulesen Dahl udmærket er opmærksom på, at nogle af de ting, man har lagt ind i de 10 år, hvor DF havde afgørende indflydelse i Danmark, nemlig forårspakken osv., som skulle finansieres, salg af CO2-kvoter osv., ikke har givet det, man havde regnet med.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-19:
Altså, vi startede ikke med at have subprimelån i USA, hvor jeg tror hele krisen for alvor eskalerede.
Vi har op til 2008 også bidraget godt til at undgå, at Danmark udviklede statsgæld; vi betalte gælden af.
I det omfang, problemet udeomkring i verden er en statsgældskrise, hvilket jeg tror de fleste anerkender, så kan man sige, at Danmark sådan set gjorde sit gode hjemmearbejde og sikrede, at vi i hvert fald ikke fremprovokerede nogen statsgældskrise, for vi sørgede for, at vi ikke havde statsgæld.
Jeg tror, man godt er klar over, at Sydeuropa, den græske økonomi, mistanken om, at Italien ikke har styr på tingene, Spanien osv. – det tror jeg selv en socialdemokrat må erkende, og jeg tror egentlig også, det fremgår lidt af finansministerens svar fra tid til anden – har et ret stort ansvar for den krise, vi står i.
Det, der så er afgørende, er, hvordan Danmark klarer sig bedst igennem krisen, og der må jeg bare sige, at jeg også har brugt noget tid i dag på at forklare, hvorfor jeg mener, at regeringen med sin finanslov for 2012 fører en vækstdæmpende politik.
Og det har vi ikke behov for.
Frank Aaen (EL), 2012-01-19:
Der er jo ingen tvivl om, at den bedste løsning for arbejdsløse er at komme i arbejde, det er alle vel enige om.
Der er så forskellige opfattelser af, hvordan man får skabt nogle flere arbejdspladser.
Men desværre må man nok regne med, at der i en lang periode vil være et stort antal arbejdsløse i Danmark, og derfor er mit spørgsmål til Dansk Folkeparti, hvad man vil gøre for at forbedre vilkårene for de arbejdsløse.
Ole Hækkerup (S), 2012-01-19:
Men det havde jo, alle ordførerens kvaliteter ufortalt, jo intet at gøre med det, jeg spurgte om.
For jeg prøvede ikke på nogen måde at sige, at Dansk Folkeparti havde ansvar for den økonomiske krise.
Jeg prøvede at sige, at den helt afgørende forskel, den helt afgørende forandring, der er sket i dansk økonomi, når man kigger på de sidste 10 år, er, at vi er gået fra at have et enormt overskud til at have et enormt underskud i de offentlige kasser.
Og jeg tror sådan set, at hr. Thulesen Dahl udmærket er opmærksom på, at ud over den økonomiske krise og ud over det, man har lavet med tilbagetrækningsreformen, er der stadig væk en stor del af den manko, der mangler at blive forklaret.
Jeg tror sådan set også, at hr. Thulesen Dahl udmærket er opmærksom på, at de forudsætninger, man lavede, hver gang man lavede økonomiske aftaler i de 10 år, hvor Dansk Folkeparti havde afgørende indflydelse, eksempelvis lavvækst i de kommunale budgetter, eksempelvis salg af CO2-kvoter, overhovedet ikke er blevet opfyldt.
Derfor er mit spørgsmål, den økonomiske krise ufortalt: Er der ikke et ansvar for dansk økonomi hos dem, der har siddet i 10 år på magten, altså for at vi er gået fra det enorme overskud til det enorme underskud?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-19:
Hvis jeg skal prøve at nærme mig et sted, hvor spørgeren kan have en pointe, så vil det jo være i forhold til f.eks. den kommunale økonomi.
Den nævner hr. Hækkerup jo selv.
I den kommunale økonomi fik udgifterne lov til at stige mere end det, der var aftalt.
Det er klart, at hvis man lader udgifterne stige i den kommunale sektor, altså det, de kan bruge på børnehaver og folkeskoler og ældrepleje, mere end det, der var aftalt, så kan vi jo godt i princippet spørge: Mangler man så ikke de penge?
Jo, det gør man jo et eller andet sted.
Der vil man mangle de penge.
Var det, at vi brugte for mange penge på børnehaver og folkeskoler og ældrepleje?
Eller var det, at vi brugte for få?
Det var vistnok, at vi brugte for få.
Og det var vel også derfor, at man op til valget kom med sine egne programmer, bl.a. »En Fair Løsning«, som sagde, at nu skulle man altså have en gevaldig vækst i den kommunale økonomi, altså i de pengekasser, de har til rådighed ude i kommunerne.
Det er vel derfor, at vi har set indlæg fra mange af dem, der nu sidder som regeringspartier, og de har direkte fortalt kommunerne, hvor mange penge man ville få, hvis de kom til magten.
Det er jo det, der er en del af løftebrudsdiskussionen i dag, nemlig at man på den måde har stillet folk noget i udsigt, som man ikke leverer.
Lotte Rod (RV), 2012-01-19:
Som nyvalgt er det en stor ære at få lov til at være med i debatten, men det er også ærgerligt at opleve, hvor meget tid der går med bare at kritisere.
Det er jo ikke for sjov, at vi politikere er nogle af dem, som folk har allermindst tiltro til.
Men det kunne vi jo gøre noget ved, hvis vi nu fortalte noget mere om, hvad vi gerne vil, i stedet for hvad vi ikke vil.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Kristian Thulesen Dahl, om ikke det ville have været godt, hvis Dansk Folkeparti havde fremvist et samlet finanslovforslag for at vise, hvad Dansk Folkeparti gerne vil.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-19:
Jeg glæder mig mere og mere til at høre den radikale ordfører senere på dagen, for det vil blive sådan en sand myriade af alle mulige ting, man selv vil, og ikke et ord om andre.
Nå, spøg til side.
Vi har valgt den her tilgang i år, fordi vi synes det er den rigtigste.
Vi havde jo egentlig en tro på, at den nye regering ville tage den gamle regerings finanslovforslag af bordet og så fremstille helt sin eget, og så ville vi selvfølgelig også være kommet med et større materiale i forhold til det.
Men man har valgt at komme med den gamle regerings finanslovforslag, som i sig har indbygget rigtig mange af de ting, som vi jo har arbejdet sammen med den gamle regering om i ganske mange år.
Derfor synes vi, at det ville være højst mærkværdigt, hvis vi så på den baggrund skulle komme med sådan et helt nyt finanslovforslag.
Derfor vælger vi at markere vores politik i dag, dels ved at afvise en lang række af de ændringer, som den nye regering så laver til den gamle regerings finanslovforslag – det her kan være lidt tricky, men sådan er det jo – dels at komme med nogle målrettede ændringsforslag, der viser nogle steder, hvor vi så i forhold til den gamle regering ville have forhandlet tingene anderledes.
Så det er baggrunden for, at vi i år har valgt at gøre det på den måde, som vi har.
Lotte Rod (RV), 2012-01-19:
Når jeg spørger, er det jo, fordi vi har hørt en hel masse om, hvad Dansk Folkeparti ikke vil, og jeg vil gerne høre noget mere om, hvad man gerne vil.
Så kunne jeg ikke spørge om, ikke hvad Dansk Folkeparti ikke vil, men hvad Dansk Folkeparti gerne vil gøre for at skabe flere arbejdspladser i Danmark?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-19:
Jeg har været meget inde på det med arbejdspladser, og det er jo også en af grundene til, at jeg brugte meget tid på regeringens ændringer.
For jeg mener, at regeringens ændringer er vækstdæmpende.
Jeg mener, at regeringens ændringer forringer vores mulighed for vækst.
Og jeg mener, at den radikale ordfører på det område må tage sit medansvar, for forleden blev det sagt, at en virksomhed som Aalborg Portland ikke har fremtiden for sig i Danmark.
Men vi har jo med vores ændringsforslag på mange andre områder bebudet positive forbedringer, og det vil jeg meget gerne bruge lidt tid på.
Vi foreslår bl.a., at vi sikrer flere midler til socialområdet, fordi vi mener, at de pensionister, der har mindst, skal have mere.
Det er typisk dem, der får ældrechecken.
Det er et område, vi ikke hører ret meget om fra regeringens side.
Efter valget er det, som om pensionisterne er blevet helt glemt.
Før lovede man, at man ville hæve pensionstillægget med 5.000 kr.
Nu hører vi ikke rigtig noget.
Vi foreslår jo også forbedringer på sundhedsområdet, hvor vi afsætter 3/4 mia. kr. mere, end regeringen gør, til forbedringer på sundhedsområdet, bl.a. til personer med hjerneskade, allergipatienter osv.
Og sådan kunne jeg blive ved.
Nu har jeg ikke mere tid til det, men jeg vil meget gerne have flere spørgsmål, så jeg får mere mulighed for at udfolde de her positive forbedringer, vi konkret foreslår til finansloven.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-01-19:
Jamen så skal ordføreren da gerne få chancen, for det, spørgsmålet gik på, var jo, om Dansk Folkeparti ikke kunne komme med nogle konkrete steder, hvor de kan se at de kunne være med til at skabe job, som kunne være med til at få Danmark ud af krisen.
Så får vi et svar om, at det at forbedre ældrechecken er noget, der skal skabe vækst i Danmark, og det er jeg måske lidt overrasket over.
Ordføreren var i sin ordførertale inde på, at man i den borgerlige regering var med til at betale af på den gæld, Danmark havde, og det er jo også fint nok, men så vil jeg meget gerne høre: Var man også med til at spare op og føre en ansvarlig politik, da krisen så ramte?
Vi fik jo forårspakken i 2009, hvor man postede et tocifret milliardbeløb ud til skattelettelser, primært for de rigeste i det her samfund, og det var i hvert fald ikke med til at sikre, at gælden og det underskud, Danmark gik ind i krisen med, blev mindre.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Som jeg har sagt tidligere, hilser jeg de her indspark velkommen, og jeg synes, de er vigtige i den debat om en skattereform, der nu skal i gang.
Skattereformen skal sænke skatten på arbejde og øge arbejdsudbuddet – punktum.
Ginikoefficienten kan være et udmærket mål for en form for lighed i samfundet, men at tage den ud og beregne Ginikoefficienten ud fra enkelt tiltag og så i øvrigt diskutere, om den er gået 0,1 op eller ned, giver ikke nogen mening.
Men det betyder jo ikke, at man ikke kan bruge Ginikoefficienten i en almindelig diskussion om lighed i samfundet.
Det kan man godt.
Men at tage den ud og hævde, at et enkelt tiltag skal være udtryk for Ginikoefficienten og så på decimaler, enten anden eller tredje decimal, er fuldstændig meningsløst, og det er i virkeligheden det, der er pointen i skatteministerens kronik.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Jeg vil godt starte med at kvittere for afslutningen på ordførerens tale.
Jeg synes, at det var meget pragmatisk, meget imødekommende, i forhold til de svære forhandlinger, vi skal i gang med, og jeg vil godt takke for det, jeg opfattede som i virkeligheden en meget stor imødekommenhed, og at man er parat til at se på tingene.
Jeg synes også, at Dansk Folkeparti med ændringsforslagene viser vejen frem, og hvor Dansk Folkeparti gerne vil hen, og det har jeg også respekt for.
Man behøver ikke nødvendigvis at komme med et stort forkromet finanslovforslag, man kan gøre det med et ændringsforslag.
Jeg synes, at mange af ændringsforslagene mere har karakter af det, der kommer ind i en skattereform, men så må vi jo tage det i den sammenhæng.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Dansk Folkeparti lidt om, hvad det egentlig er, Dansk Folkeparti så vil med finansloven og finanslovpolitikken, for alle ved jo, at når vi er færdige her, er vi allerede i gang med finansloven for 2013.
Som jeg i hvert fald hørte det, var der nogle bemærkninger om, at det her med jobskabelsesdelen faktisk er en god idé.
Så kan man så diskutere, om det er nok, eller om man kunne have gjort mere eller gjort noget andet.
Men er Dansk Folkeparti enig i, at hovedsigtet med de her års finanspolitik er at skabe job i Danmark?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-19:
Vi synes, at det er meget afgørende, at vi skaber flere job, og at vi sikrer, at ledigheden ikke bliver for høj i en tid, hvor landene omkring os døjer lige præcis med det.
Vi har så den opfattelse, i modsætning til det, regeringen har lagt frem, at en af måderne til at sikre, at der er gang i Danmark i en tid, hvor det globalt raser, er, at danskerne kan føle sig trygge i deres privatøkonomi, og at virksomhederne kan regne med, hvordan tingene er.
Man må jo sige, at på de to parametre har regeringen jo gjort det besværligere.
Det er derfor, vi tør bruge betegnelsen: en vækstdæmpende finanslov.
For uagtet man altså fremrykker nogle vejprojekter og man skal bruge nogle folk til at anlægge en betalingsring omkring København og kalder det en kickstart, så er det jo sådan, at man skaber mere utryghed i familierne, når man siger, at der kommer stigende skatter og afgifter og stigende energipriser lige om hjørnet.
Så får man ikke sat forbruget i gang, man får det modsatte.
Det vil sige, at vi jo tror, at der ligger en mulighed for ad den vej at sikre nogle job i Danmark, som ellers går tabt.