runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Matthiesen (V), 2013-04-04:
Lovforslag nr. L 186, som vi førstebehandler her i salen i dag, er endnu et skridt imod øget digitalisering i Danmark.
Lovforslaget giver nemlig nu ministeren mulighed for at fastsætte nogle regler om leveringen af meddelelser til optagelse i Statstidende, så det kan ske digitalt.
Lovforslaget skal jo egentlig ses som værende en forlængelse af regeringens digitaliseringsstrategi – en strategi, som VK-regeringen stod bag i sin tid.
Udbyttet af denne strategi er enormt stort.
Under VK-regeringen fik vi jo bl.a. indført NemID og borger.dk.
Det er værktøjer, som har gjort hverdagen lettere for mange, ja, for en stor del af den danske befolkning, men som jo især også har sikret en større effektivitet i det offentlige.
Digitalisering er fremtiden på rigtig mange områder.
Men jeg har også brug for at sige her i dag, at vi jo hele tiden skal huske på, at der er dele af befolkningen, som stadig væk føler sig utrygge ved den her digitale udvikling.
Derfor er det også afgørende, at de danskere fortsat har en mulighed for at få hjælp i forskellige sammenhænge, og det håber jeg også kan ske omkring det med at indberette noget til Statstidende. Som et led i digitaliseringsstrategien sikrede den tidligere VK-regering, at netop også den del af befolkningen havde muligheden for at få hjælp bl.a. på borgerservicekontorerne eller på det lokale bibliotek.
Lovforslaget her lægger op til en implementeringsperiode, hvor virksomhederne og borgerne får mulighed for at sætte sig ind i den digitale indberetning, og denne implementeringsperiode hilser vi i Venstre naturligvis velkommen.
Vi er i Venstre positive over for dette lovforslag, men som jeg tidligere nævnte, vil vi også stille nogle forskellige uddybende spørgsmål under selve lovbehandlingen.
Preben Bang Henriksen (V), 2013-04-04:
Tak for det.
Indledningsvis skal jeg beklage stemmen.
Foråret er kommet lidt bag på ikke bare Folketinget, men også mig, men jeg håber, man kan forstå det alligevel.
Det forslag, vi skal behandle i dag, er forslag om omdannelse af en statsaktivitet til en såkaldt selvstændig offentlig virksomhed – forkortet til SOV.
Staten, der i dag er eneejer af Danpilot, vil også fremtidig være eneejer, vil nærmest være stillet som en eneaktionær.
Det skulle indebære nogle omfattende driftsmæssige fordele ifølge forslaget og dets bemærkninger.
Allerførst skal jeg dog lige understrege, hvad der egentlig forstås ved en selvstændig offentlig virksomhed.
Det skulle altså indebære omfattende driftsmæssige fordele, at man på den her måde skifter skal, men jeg vil tillade mig at betvivle det.
Hvis jeg driver en aktivitet i personlig virksomhed i interessentskabsform, i anpartsform, eller hvilken form det nu måtte være, så er det jo ikke sådan, at den virksomhed pludselig giver et væsentlig andet resultat, fordi skallen ændres til eksempelvis et aktieselskab eller en hvilken som helst anden skal.
Så jeg synes nok, at vi mangler en nærmere dokumentation for, hvorfor det driftsmæssige resultat pludselig skulle være anderledes, henset til at det jo fremgår af materialet, at alle aktiver og alle passiver overtages; al personale, alle aktiviteter, ja, ethvert hjørne af virksomheden overtages jo af denne SOV, den her selvstændige offentlige virksomhed.
Så at det skulle give bedre driftsmæssige resultater, har jeg svært ved at se.
Til gengæld indrømmer man jo klart og tydeligt, at der i hvert fald er nogle udgifter forbundet med at etablere en sådan SOV her, og herudover er der altså også årlige udgifter, og det drejer sig jo altså om årlige udgifter til en bestyrelse på 6-8 mennesker til revision, til konsulentbistand.
Der er herudover engangsudgifter til åbningsbalance, der er engangsindskud fra statens side.
Jeg kan ikke se nogen tal i det her forslag, der illustrerer størrelsen af de her udgifter, og jeg kan for så vidt heller ikke se nogen tal, der illustrerer de forventede ekstra indtægter, der skulle komme ud af det.
Så på det foreliggende grundlag kan Venstre ikke tilslutte sig forslaget.
Etablering af en SOV i den her situation vil i realiteten betyde, at man udlægger ansvaret til en fremmed bestyrelse og i realiteten væk fra statsmagten, væk fra ministerens instruktionsbeføjelse.
Så på det her grundlag kan Venstre ikke tilslutte sig forslaget.
Under udvalgsbehandlingen vil vi imidlertid også gerne have belyst nærmere, hvad det egentlig er for tal, der ligger bag forslaget.
Jeg tænker her på størrelsen af statens engangsindskud, jeg tænker på etableringsomkostningernes størrelse, jeg tænker på størrelsen af de årlige ekstraomkostninger til bestyrelse, til direktion, til revision og til konsulentbistand, som også er nævnt i forslaget, og jeg tænker på åbningsbalancens størrelse.
Mette Bock (LA), 2013-04-04:
Tak for det.
Jeg vil spørge ordføreren om, hvad Venstres holdning er generelt i forhold til varetagelsen af den her opgave.
Ønsker Venstre, at det skal bevares som en statsopgave, eller ønsker Venstre en liberalisering, altså en frigivelse, af de her opgaver på et frit marked, sådan at vi for alvor kan få konkurrence?
Er det, fordi man ønsker at bevare, eller er det, fordi man ikke synes, at den forelagte model er i orden?
Preben Bang Henriksen (V), 2013-04-04:
Jeg går ud fra, at det, der bliver spurgt om, vedrører Danpilots opgaver i dag, som vedrører lodsningen i Danmark, herunder monopolet på gennemsejlingslodsning.
Det kan jeg forstå at der kommer et forslag om eller i hvert fald en redegørelse om senere på året.
Karin Gaardsted (S), 2013-04-04:
Tak for det.
Efter 7 år er den målsætning kun delvis blevet indfriet, og det er naturligvis ikke tilfredsstillende.
Derfor har Socialdemokraterne sammen med resten af regeringen iværksat et arbejde med at modernisere det danske marked for lodsning.
Dagens lovforslag skal derfor ses som en væsentlig del af dette arbejde.
Formålet med lovforslaget er at omdanne det statslige lodsvæsen til en selvstændig offentlig virksomhed ved navn Danpilot.
Det er nødvendigt for at sikre, at vi fortsat kan have et effektivt og moderne lodsvæsen.
Etableringen af Danpilot som en selvstændig offentlig virksomhed skal skabe grundlag for en mere effektiv varetagelse af lodsopgaverne i de danske farvande.
I det fremsatte lovforslag foreslås det, at den selvstændige offentlige virksomhed, Danpilot, overtager det statslige lodsvæsens eksisterende opgaver efter lodsloven.
Det betyder, at lodslovens gældende regulering af det statslige lodsvæsens virksomhed fremover vil komme til at gælde for Danpilots virksomhed.
Og det gør vi for at sikre, at den forsyningspligt, som det statslige lodsvæsen har i dag, fuldt ud overtages af Danpilot.
På sigt forventes det, at omdannelsen af det statslige lodsvæsen til en selvstændig offentlig virksomhed vil skabe grundlag for, at det danske lodsvæsen vil blive endnu bedre til at varetage sin opgave med at få skibe trygt og sikkert igennem de danske farvande.
Derudover er det sandsynligt og også forventeligt, at omdannelsen på sigt kan bidrage til at nedbringe lodstaksterne til glæde for skibserhvervet.
Dagens lovforslag har været sendt i høring hos 46 myndigheder, organisationer og virksomheder fra februar til marts i år, og det overordnede billede fra høringen er, at de hørte parter er positive over for lovforslaget.
De hørte parters positive tilbagemeldinger er med til at bekræfte, at vi er på rette kurs i forhold til at modernisere det danske marked for lodsning.
For nylig har regeringen igangsat en analyse af lodsmarkedet, hvori der bl.a. skal ses nærmere på, hvordan der kan skabes øget konkurrence på lodsområdet, uden at man forringer sejlads- og forsyningssikkerheden.
Analysen skal danne grundlag for en kommende revision af lodsloven.
Jeg ser frem til at læse de anbefalinger, som denne analyse vil føre til, og at vi sammen på tværs af Folketingets partier kan gennemføre tiltag, som er med til at sikre, at vi fortsat har et effektivt og moderne marked for lodsning i Danmark.
Med disse ord kan Socialdemokraterne tilslutte sig det fremsatte lovforslag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-04-04:
Det lovforslag, som vi behandler nu, er et lovforslag, som Dansk Folkeparti har sympati for.
Vi synes, det er en god måde at organisere det statslige lodsvæsen på, at man udskiller det i en decideret statslig virksomhed med de rettigheder, pligter og muligheder, som det medfører efterfølgende.
For nogle år siden havde vi jo en ændring af lodsloven, som også medførte ændringer af, hvor der skulle være lodsninger og hvordan de skulle gennemføres.
Dengang var der en stor bekymring netop i forhold til det her med, at der de steder, hvor det var en overskudsforretning at gennemføre lodsning, jo var private udbydere, som gerne ville byde ind.
Jeg synes, at vi nu, efter den tid, der er gået siden vi havde diskussionen her i Folketinget, hvor jeg også selv var ordfører, i hvert fald kan konstatere, at Danpilot, som det drejer sig om i det her tilfælde, og som er et statsligt lodsvæsen, i hvert fald har vist sig til fulde at leve op til de forventninger og de intentioner, der lå bag lovgivningen på daværende tidspunkt.
Vi kan jo også se på de regnskabstal, der ligger, at man faktisk har fået tallene vendt fra underskud til overskud, og at man har styr på driften i Danpilot.
Så i Dansk Folkeparti er vi egentlig positive over for det her lovforslag, og vi synes sådan set, at det er fornuftigt at tilrettelægge arbejdet på den her måde.
Vi har også tiltro til, at vi, netop ved at gøre det her i god tid, også vil sikre os, at vi står i en bedre situation på det her område, hvis det skulle ske, at konkurrencen inden for lodsvæsenets ressortområde bliver endnu mere intensiv.
Der er et sted, hvor jeg gerne vil rose erhvervsministeren.
Jeg synes, erhvervsministeren har fortjent det, og jeg tror egentlig også, hun trænger lidt til det med al den modgang, der har været, kan man sige.
Men jeg synes jo, det er dejligt, at erhvervsministeren slår bremsen lidt i, bl.a. i svaret til det grønlandske selvstyre, som jo i deres høringssvar ligesom anmoder om at få en fast repræsentation i bestyrelsen i den her virksomhed.
Og det har vi i Dansk Folkeparti meget svært at se fornuften i, al den stund det er korrekt, at vi kan se frem til øget lodsning i Grønlandsområdet, fordi vi jo får flere og flere sejladser nordøst og nordvest om Grønland.
Men det er en anden diskussion; det anerkender jeg.
Men det betyder jo også bare, at når det er Danmark, der tilsyneladende skal betale gildet, så er det også Danmark, der skal have lov til at bestemme, hvem der skal sidde i bestyrelsen.
Så kan det godt være, at der er en fra Grønland, som kommer til at sidde i bestyrelsen, og det er jo en af dem, erhvervsministeren så vil udpege.
Det har vi stor respekt for, men det der med, at nogle automatisk skal have særstatus og have en fast plads i bestyrelsen, er i hvert fald ikke noget, som Dansk Folkeparti kan tilslutte sig.
Så vi er faktisk glade for de kommentarer, der er kommet til høringssvarene fra erhvervsministerens side – i øvrigt også med hensyn til bestyrelsessammensætningen.
På den baggrund kan Dansk Folkeparti anbefale lovforslaget til vedtagelse.
Andreas Steenberg (RV), 2013-04-04:
Lovforslaget handler om at omdanne Danpilot til en selvejende offentlig virksomhed.
Danpilot står for at lodse skibe i danske farvande, så de kommer sikkert igennem dem.
Vi har set et eksempel i Nordjylland på et skib, der sejlede ind i en bro, som nu har været lukket i et års tid.
Det er jo et godt eksempel på, hvorfor det er vigtigt, at lodsning virker og også bliver brugt.
Det her lovforslag mener vi vil være med til at sikre en effektiv og professionel drift af Danpilot.
Der vil eksempelvis komme en ledelse med administrative og erhvervsøkonomiske kompetencer.
Det skal gerne sikre en mere økonomisk ansvarlig drift end tidligere og dermed også, at prisen for lodsning bliver mindst mulig, så virksomhederne ikke skal betale en overpris.
Derfor kan vi støtte lovforslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-04-04:
Det her lovforslag bygger jo videre på de erfaringer, vi har haft med bl.a. DSB og Energinet, som er blevet til selvstændige offentlige virksomheder.
Det ønsker vi nu også at det statslige lodsvæsen skal være.
Baggrunden er, at vi ønsker et mere effektivt system med klare juridiske rammer for lodsvæsenets virksomhed.
Det er vigtigt for mig at sige, at opgaverne stadig væk er de samme, og at der ikke skal slækkes på hverken miljøbeskyttelse eller sejladssikkerhed.
Derfor kan SF støtte det her forslag.
Stine Brix (EL), 2013-04-04:
Jeg skal på vegne af vores ordfører, hr. Henning Hyllested, som ikke kunne være til stede her i dag, læse hans ordførertale op.
At dette også skulle være en bestræbelse for den nuværende regering, er svært at forstå.
Ikke desto mindre er det det, der lægges op til med dette lovforslag, hvor den statslige lodstjeneste skal omdannes til en selvstændig offentlig virksomhed.
Lodstjenesten skal fungere på markedsvilkår og gøres klar til senere salg og privatisering.
Det sker angiveligt, for at Danpilot, som den statslige lodstjeneste hedder, kan blive mere effektiv og dermed billigere i drift og dermed kan bane vej for lavere takster – som om markedsgørelse er den eneste vej til dette.
Af bemærkningerne til lovforslaget fremgår det jo, at Danpilot som statslig institution har gennemført en omfattende og succesrig effektivisering ved bl.a. at samle hele administrationen af lodstjenesten, herunder lodsbestillingerne, i en organisation med hovedsæde i Svendborg.
Så på den måde modsiger bemærkningerne til lovforslaget i virkeligheden formålet med lovforslaget.
Statslige institutioner under direkte politisk styring kan sagtens være effektive og konkurrencedygtige.
Vi mangler derfor et svar på Danpilots manglende effektivitet, og på hvorvidt en effektivisering af Danpilot kun kan ske ved at tage markedsøkonomiske redskaber i brug.
Der refereres også til erfaringerne fra bl.a. Naviair og til DSB.
Og med de problemer, der har været i DSB og stadig er, er der da grund til at reflektere over, om der ikke bør findes andre modeller for statslige selskaber end et SOV, der på den ene side skal lege med på markedets vilkår, men på den anden side også skal have underkastet stram politisk styring og således bliver et miskmask af privat virksomhed og offentlig forvaltning.
Disse er jo ikke pr. automatik de bedst egnede, blot fordi de kommer fra erhvervslivet.
En vis portion faglig erfaring inden for det område, man skal bestyre, er jo nok ikke af vejen.
Et af formålene med hele denne øvelse med Danpilot er at skaffe lavere takster for rederierne, men hvor er den saglige begrundelse for det?
Gennemsejlingslodseriet er som følge af internationale konventioner frivilligt for skibene.
Alligevel tog 96,2 pct. af de større skibe, som IMO anbefaler at tage lods om bord, og 99,6 pct. af olietankskibene i 2011 lods om bord.
Hvad er problemet, ud over, naturligvis, at rederierne altid ønsker sig lavere omkostninger?
De er helt umættelige.
Logikken er naturligvis, at jo lavere uddannelse, jo mindre løn.
Det stærke fokus på taksterne er kortsigtet og harmonerer ikke med beskyttelsen af det maritime miljø, kysterne og de store broer samt sikkerheden til søs.
Enhedslisten ser altså forslaget som en begyndende privatisering af lodstjenesten.
Er nogen i tvivl, så læs høringssvarene fra dele af branchen.
Lodstjenesten er en del af den offentlige forsyningsstruktur.
I et land med vores geografi og maritime traditioner er der brug for, at den forbliver på offentlige hænder, og Enhedslisten stemmer derfor nej til forslaget.
Mette Bock (LA), 2013-04-04:
Det er meget sjovt at følge lige efter Enhedslisten i behandlingen af det her lovforslag, for vi ser også det her forslag som en begyndende privatisering.
Det synes vi faktisk er rigtig positivt, og derfor er vi som udgangspunkt positive over for forslaget.
Vi kan sagtens følge intentionerne, nemlig at vi skal have et mere effektivt og konkurrenceudsat erhverv.
Det er rigtig dejligt at høre Socialdemokraterne være med på den tankegang.
Man skal fortsætte ad det spor, så kan vi gøre rigtig meget godt for Danmark sammen, det er jeg helt sikker på.
Til gengæld vil jeg sige, at det jo kun er et lillebitte skridt.
Det vil stadig væk være sådan, at der er monopol på en række af de her opgaver.
Monopoler er alt andet lige en rigtig dårlig ting.
Jeg vil også sige, at vi i Liberal Alliance ikke er specielt store beundrere af den måde, som DSB, Energinet.dk og Naviair er blevet effektiviseret på, efter at de er blevet gjort til selvstændige, offentlige virksomheder.
Så vores forhåbninger er sådan set ikke alt for store, men vi mener, at det er et skridt i den rigtige retning, og vi vil presse på for en yderligere liberalisering af området på længere sigt. Selv om jeg nu siger, at vi er positive, fordi vi synes, at det er et skridt i den rigtige retning med større armslængde i forhold til en stor og tung og detailregulerende stat, vil jeg også sige, at vi meget gerne i udvalgsarbejdet vil have belyst, hvorfra finansieringen af de meromkostninger, der vil være i forbindelse med etableringen af DanPilot, skal tilvejebringes.
Det fremgår ikke noget sted, og det synes vi selvfølgelig er vigtigt at få belyst.
Men som udgangspunkt er vi positive.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-04-04:
Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Vi synes, at det er positivt, at man markedsgør, at man giver mulighed for reel konkurrenceudsættelse af lodsvæsenet.
Jeg tror, at det også vil betyde, at vi får et mere effektivt system til gavn for erhvervslivet, til gavn for sejladser i det hele taget.
Vi håber også på, at det er første skridt i retning af en liberalisering af hele området, i første omgang af alle gennemsejladslodsningerne, og at man i det hele taget får fokus på, hvordan det her kan gøres mere effektivt og konkurrenceparat, samtidig med at vi får omkostningerne ned.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-04-04:
Tak for det.
Jeg vil bare til oplysning for hr. Per Clausen sige, at jeg ikke var ude at rejse i uge 10, og jeg kunne godt have været til møde, hvis det var.
Men jeg må også sige, at hele problemet med hensyn til det her forslag jo er, at man fremrykker en tidsplan.
Man har et andet udvalg, Landdistriktsudvalget, som har fået en udmelding om, hvad tidsplanen er.
Så er det rigtigt, at hr. Per Clausen gerne vil have fremrykket tidsplanen med en måned, og det gør man så ved hjælp af sit flertal.
Men det betyder jo bare, at der så er nogle spørgsmål, som bliver stillet, som kommer lidt senere – og her gjorde vi jo så sent som i tirsdags ved andenbehandlingen opmærksom på, at der her inden tredjebehandlingen, under udvalgsbehandlingen, ville kunne komme svar på nogle spørgsmål, som måske kunne rejse nogle nye spørgsmål.
Det er ikke en situation, vi oplever hver eneste dag, vil jeg sige til hr. Per Clausen.
Der må man jo også ligesom prøve at undersøge: Hvor mange gange før er det sket, at man fremrykker en tidsplan med næsten en måned, efter at der er blevet meldt en tidsplan ud?
Altså, Folketinget skal ikke have den tid, som det nu kræver at få lovarbejdet her i Folketingssalen ordentligt belyst.
Og det er jo helt nye toner.
Per Clausen (EL), 2013-04-04:
Sagen er jo, at Landdistriktsudvalget tydeligvis har udvist en ret begrænset interesse for det her lovforslag, indtil tidsfristen blev ændret.
Det er jo det ene, man kan sige til det.
Det andet, man kan sige til det, er jo, som hr. Jørn Dohrmann udmærket godt ved, at det, når det gælder nogle lovforslag, så er fornuftigt at få dem vedtaget, så hurtigt som det er muligt, så de kan få retsvirkning.
Det gælder også det her lovforslag.
Jeg vil bare sige til hr. Jørn Dohrmann, at kernen i det her forslag jo er, at det handler om at få det gennemført, sådan at det kan få retsvirkning, for at undgå, at der sker det, at der, umiddelbart før vi får det vedtaget, på en række steder bliver gennemført nogle ting, som det her lovforslag præcis skal forhindre.
Hr. Jørn Dohrmann synes, det er et dårligt lovforslag, og derfor ser han det gerne udsat i så lang tid som muligt.
Det kan vi godt være uenige om.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-04-04:
Nu er der overhovedet ikke noget forkert i, at det ene udvalg stiller flere spørgsmål end det andet udvalg.
Derfor kan man jo egentlig sige, at Landdistriktsudvalget startede med at stille spørgsmål ret tidligt i processen her.
Hvis hr. Per Clausen tror, at der skal stilles lige så mange spørgsmål i Landdistriktsudvalget som i Miljøudvalget, så tror jeg, man har en forkert opfattelse af det.
Jeg vil bare sige, at det, der er det grundlæggende i det her, jo er det, at der er nogen, der ligesom har haft en tillid til den tidsplan, som var meldt ud – og så kan hr. Per Clausen jo oplyse, om han var til stede på mødet, dengang man første gang vedtog tidsplanen – men der kunne vi konstatere, at der lidt efter blev indkaldt til et nyt møde, hvor tidsplanen så blev rykket en måned frem.
Det er da besynderligt, at vi skal se, at man skal operere efter flere forskellige tidsplaner.
For så er det jo, at der sagtens kan gå koks i det i de forskellige udvalg, og at man ikke har tid til at stille de spørgsmål, og at nogle så kommer til sidst.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-04-04:
Mange tak.
Jeg vil gerne sige til Hr. Hans Christian Schmidt: Vi sad til udvalgsmødet i tirsdags, og der blev afgivet en tillægsbetænkning.
Der bliver nu fremført en voldsom kritik af regeringspartiernes lyst til at sørge for, at den oprindelige tidsplan blev overholdt.
Det er det, vi er et flertal i Folketinget som står bag.
Kritikken hagler ned over os fra Venstres side, der bliver citeret fra udtalelserne fra Præsidiet, og jeg må bare sige, at som socialdemokratisk ordfører har jeg en rigtig god mavefornemmelse i forhold til det her.
Vi har overholdt tidsplanerne, og jeg vil spørge ordføreren: Er det ikke korrekt, at man fremfører argumenter, nu hvor spørgsmålet ikke er blevet besvaret?
Jeg er klar over, at vi startede mødet her i Folketingssalen i dag kl. 10.
Klokken 4 minutter over 10 har hr. Hans Christian Schmidt stillet spørgsmål til miljøministeren, og jeg kan meddele hr. Hans Christian Schmidt, at det spørgsmål allerede er nået at blive besvaret, mens hr. Hans Christian Schmidt og jeg her har dialogen.
Hvor er problemet henne? vil jeg gerne spørge hr. Hans Christian Schmidt om.
Per Clausen (EL), 2013-04-04:
Jeg vil godt sige til hr. Dohrmann, at jeg også bemærkede de meget tomme gange her på Christiansborg i uge 10.
Jeg har så undersøgt, om de tomme gange skyldtes, at alle mennesker var ude at rejse.
Men det skyldtes det ikke, vil jeg bare sige til hr. Dohrmanns oplysning, da hr. Dohrmann sikkert var ude at rejse.
Men så vil jeg bare spørge hr. Dohrmann, om han ikke er enig med mig i, at vi altid kan skabe den situation, at der er ubesvarede spørgsmål.
For det kræver jo bare, at vi stiller det sidste spørgsmål, sådan cirka samtidig med at behandlingen af sagen starter for tredje gang; så vil der altid være ubesvarede spørgsmål.
Det nummer kan jeg da også lave, hver eneste gang jeg har lyst til at lave det.
Og jeg takker da for inspirationen fra Venstre og fra Dansk Folkepartis side i den her sag, men jeg synes bare, at man skal lade være med at fremstille det, som om det er udtryk for, at man arbejder seriøst parlamentarisk.