runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2016-05-31:
Men jeg er alligevel nødt til at spørge ind til kommentaren før om, at der også er problemer med højreradikal ekstremisme.
Er det overhovedet noget, hun er bekymret for, eller er det fuldstændig ligegyldigt, og er det bare noget, vi fra højrefløjens side har opfundet?
Hvordan ser fru Zenia Stampe på det?
Zenia Stampe (RV), 2016-05-31:
Jeg er lidt bange for at sige noget, man ikke må sige på den her talerstol, for det er godt nok det dummeste spørgsmål, jeg længe har hørt.
At jeg ikke skulle anerkende truslen fra islamistisk terror, har jeg aldrig nogen sinde sagt!
Jeg har sagt, at der også er trusler fra højreradikale, for det har vi jo set i Norge, vi ser det i Tyskland, og vi ser det også herhjemme.
Men at jeg nogen sinde skulle have benægtet, at der var en trussel fra yderligtgående muslimer, må være noget, hr. Rasmus Jarlov har opfundet.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-31:
Men jeg må så også sige, at et af de redskaber, vi jo kan bruge, og som vi før har set har nyttet noget, netop er optagelsesforhandlingerne, fordi man er i en dialog og kan lægge et pres på.
Så vi kan bruge forhandlingerne aktivt, selv om Tyrkiet overhovedet ikke ser ud, som om de er i nærheden af at blive færdige inden for en overskuelig fremtid.
Søren Søndergaard (EL), 2016-05-31:
Tak, formand.
Jeg vil bare sige til Alternativets ordfører, at det leder os vel frem til den samme konklusion, som vi faktisk havde, sidst vi diskuterede det her i salen, nemlig at vi må bruge noget tid på at finde nogle redskaber, vi her og nu kan bruge for at påvirke de ting, der foregår i et land som Tyrkiet – altså i stedet for at falde tilbage til den der afmagt, hvor man begynder at snakke om, hvad der skal foregå om 20-30 år, som ikke har nogen som helst indflydelse på de forfærdeligheder, der foregår i dag.
Christina Egelund (LA), 2016-05-31:
Nu sagde jeg sådan set også, at hvis man kigger snævert på spørgsmålet om at udvide det indre marked ud fra et økonomisk perspektiv, kan det da godt være, det ville være en god idé at udvide det indre marked ved at indlemme et land med 80 millioner indbyggere.
Men man skal jo vurdere landet på alle mulige andre parametre, og på stort set alle andre parametre lever Tyrkiet bare ikke op til optagelseskriterierne.
Så jeg sagde egentlig det modsatte af det, som hr. Claus Kvist Hansen tillægger mig, nemlig at ud fra en økonomisk betragtning kan det da godt være, det ville være en god idé, men at alle mulige andre betragtninger gør, at som jeg ser det, kan Tyrkiet i dag og de næste mange år frem ikke optages i EU.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-31:
I Alternativet mener vi faktisk, at vejledende folkeafstemninger i forhold til det europæiske samarbejde kan være et rigtig godt redskab og noget, som vi bør benytte os mere af.
Det er et godt redskab, fordi det kan få befolkningen til at være mere inkluderet i samarbejdet, så en større del netop føler, at det europæiske samarbejde er et samarbejde og ikke et projekt for de få.
Når det er sagt, kan vi fra Alternativets side ikke støtte Dansk Folkepartis beslutningsforslag, og det kan vi ikke af to årsager.
Den første er, at optagelsesforhandlingerne med EU er en meget langstrakt og omfangsrig proces, og det er bestemt ikke noget, som noget land kommer sovende til, da man skal leve op til rigtig mange kriterier for overhovedet at opnå forhandlingerne og dernæst opnå et EU-medlemskab.
Derfor ville det ikke være i orden, hvis vi lige pludselig ændrede spillereglerne midt i den her proces.
Hvis vi skal have vejledende folkeafstemninger for et kandiderende land, skal det være klart for landet fra starten, og det skal gælde for alle kandiderende lande.
Det bringer mig så til den anden grund til, at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Det er, at alle kandiderende lande til det europæiske samarbejde skal have samme behandling i optagelsesforhandlingerne.
Det nytter ikke noget, at vi lige vælger Tyrkiet ud, fordi vi måske i Danmark har besluttet, at dem gider vi ikke lege med, når de vel at mærke har bevist, at de kan leve op til rigtig mange af de kriterier, som vi i EU har stillet op som kriterier for optagelse.
Og i Alternativet er vi også meget bekymret for den udvikling, som vi ser i Tyrkiet i øjeblikket.
Det er ikke første gang, Tyrkiet har taget tilbageskridt i deres vej til et muligt medlemskab af EU.
Og derfor er et medlemskab af EU for Tyrkiet jo også meget, meget langt væk.
Men vi skal huske på, at det netop også er gennem optagelsesforhandlingerne, at vi kan skubbe Tyrkiet i den rigtige og meget mere demokratiske retning.
I Alternativet er vi meget optaget af, hvordan vi kan blive bedre til at diskutere EU-politikken og tage EU-debatten med danskerne, og vi mener, at vejledende folkeafstemninger som sagt er et godt værktøj, som vi skal benytte os mere af.
Men vi mener, at det måske kunne være lidt mere konstruktivt, hvis vi begyndte også at have samtalerne indimellem: Hvad betyder det overhovedet at starte forhandlinger om en optagelse i EU, og hvad er det, et land som Tyrkiet skal leve op til?
For det er jo ikke det Tyrkiet, vi kender i dag, der nogen sinde bliver medlem af EU.
Nej, det er et Tyrkiet, der lever op til de meget strenge krav.
Så Alternativet støtter ikke beslutningsforslaget.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-05-31:
Hr. Rasmus Nordqvist siger, at der er mange kriterier, man skal leve op til for at blive medlem af EU, og det er jo rigtigt.
Der er også mange kriterier, man skal leve op til for at få visumliberalisering.
Og der valgte Europa-Kommissionen alligevel at sige til medlemslandene, at de syntes, man skulle se bort fra syv af de kriterier og så tilbyde Tyrkiet visumliberalisering alligevel pr. 1. juli.
Så kunne man godt få den tanke, at hvis Tyrkiet stamper tilstrækkelig længe og tilstrækkelig hårdt i jorden, vil der også være vilje til at fire på nogle af de kriterier og sige, at de kriterier behøver de så heller ikke opfylde: I får et medlemskab i gaveposen alligevel.
Jeg synes, at det med, at de skal have den samme behandling, er lidt sjovt, og jeg vil i virkeligheden stille lidt det samme spørgsmål, som jeg stillede til hr. Søren Søndergaard: Er Europa i Alternativets optik den naturlige grænse for, hvor stort EU kan blive?
Det er det første spørgsmål.
Det andet er: Er hr. Rasmus Nordqvist ikke trods alt enig med mig i, at der er forskel på at optage et land med 75 millioner indbyggere, som tilfældet er med Tyrkiet i dag, og så et land med måske 5 millioner indbyggere, al den stund Tyrkiet i givet fald ville være større end Tyskland, den dag de bliver optaget, og dermed EU's største land.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-31:
Altså, nu hedder det EU, derunder Europa, så selvfølgelig skal det være lande, der er i Europa.
Det er en del af Tyrkiet, og dermed kan de være med i de her forhandlinger.
Man har tidligere sagt nej til Marokko, da man ikke mente, de havde en fod inde i Europa.
Størrelsen på landet bekymrer mig egentlig ikke i forhold til det her.
Hvis et land lever op til de krav, som vi stiller – alle kravene, politiske, økonomiske osv. – jamen så lever de op til de krav og vil efterleve de arbejdsmetoder, som vi har i EU.
Og det er, hvad enten det er et lille eller et stort land.
Jeg kunne egentlig meget godt lide det billede med fodboldklubben, hr. Søren Søndergaard kom med, da han var oppe at holde sin tale.
Altså, hvis vi er så meget imod, at de er med, og hvis vi ikke har lyst til at være i klub med dem, er det os, der må gå ud, hvis de lever op til de krav, som de skal leve op til.
Så jeg forstår ikke helt præmissen for den diskussion, også fordi vi altså stadig væk må sige, at det jo ikke er det Tyrkiet, vi kender i dag.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-05-31:
EU er jo ikke en fodboldklub, selv om der er nogle, der engang har haft en eller anden ambition om, at EU skulle blive til en fodboldklub, og at vi skulle stille med sådan et europæisk landshold.
Men det er så, hvad det er.
Men det, jeg bare vil spørge hr. Rasmus Nordqvist om, er: Kan hr. Rasmus Nordqvist ikke se udfordringen i, at Tyrkiet bliver det toneangivende land i Europa, fordi det bliver det største medlemsland?
Altså, kan hr. Rasmus Nordqvist virkelig slet ikke se det?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-31:
Nu er det jo ikke altid størrelsen, men gørelsen, det kommer an på, og det er det netop også i det europæiske samarbejde.
Der har vi netop set, hvordan et lille land som Danmark faktisk har haft rigtig, rigtig stor indflydelse og betydning.
Så nej, det bekymrer mig ikke.
Det bekymrer mig ikke i det øjeblik, de lever op til den lange, lange liste af krav, de skal leve op til, og som de overhovedet ikke er i nærheden af at leve op til lige nu.
Så nej, det er ikke noget, der bekymrer mig.
Søren Søndergaard (EL), 2016-05-31:
Det er, fordi hr. Rasmus Nordqvist nævnte, som flere andre har været inde på, de forfærdelige overgreb på menneskerettigheder og på demokratiet, som foregår i Tyrkiet.
Så er det, jeg ikke kan lade være med at spørge Alternativets ordfører – for det har vi jo være meget enige om – om ikke det er lidt fattigt at komme med en reaktion på det, der handler om, hvad man skal gøre om 20-30 år, i stedet for at komme med nogle forslag til, hvad man skal gøre her og nu.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-31:
Jo, jeg er fuldstændig enig.
Og det var også derfor, vi var ude at sige nej tak til aftalen med Tyrkiet, og at vi også prøvede at få andre med på det her i Folketinget.
For vi mener netop, det er underligt at komme Tyrkiet i møde på nogle områder, når de nu hverken lever op til internationale konventioner eller menneskerettigheder osv. Så står vi diskuterer noget, som vi jo ikke er i nærheden af at røre ved.
Så det er jeg fuldstændig enig i.
Jeg synes, det ville være mere på sin plads at kæmpe kampen om det, vi ser i dag.
Christian Juhl (EL), 2016-05-31:
Jeg tænker lidt på, at hvis man følger den model, der går ud på, at vi altid bakker op om FN, så synes jeg, vi er godt kørende med basisydelsen.
Men hvis vi så siger, at vi vil have nogle resultater, er det vel også vigtigt, at vi bruger den styrke, vi har, f.eks. over for Marokko.
Jeg går ud fra, at ordføreren er enig i, at det er ganske uacceptabelt at smide FN's folk ud af området, og at man lukker FN-kontorer.
Der skal selvfølgelig svares igen.
Det er også ganske uacceptabelt, at tre journalister fra Information bliver smidt ud af det besatte område, bare fordi de er til stede.
De havde intet gjort andet end at kontakte nogle folk dernede.
I andre lande sker der jo det, at ambassaden f.eks. besøger politiske fanger, følger retssager osv.
Det har vi f.eks. gjort i Tyrkiet og andre lande.
Kunne det ikke også være et bidrag, sådan at ambassadefolkene kunne udfylde en del af det mandat, som FN mangler.
FN er jo ikke stærkere end landene tilsammen, og det vil sige, at vores fælles aktiviteter også er vigtige, så vi ikke bare læner os tilbage og siger: Sikkerhedsrådet må levere.
Så bliver FN jo aldrig ret stærkt.
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-05-31:
Tak for det.
Allerførst vil jeg sige helt kort, at jeg er fuldstændig enig.
Det er selvfølgelig en totalt uanstændig opførsel, at FN's civile folk på den måde bliver smidt ud.
Det kan vi kun tage meget kraftig afstand fra, og jeg kan også forstå, at FN's Sikkerhedsråd har vedtaget en resolution, som kraftigt fordømmer, at det er sket.
I forhold til om vi ellers kunne gøre noget, jævnfør også debatten, vi havde for nogle dage siden om Tyrkiet, vil jeg sige, at Marokko faktisk er et programland i Det Arabiske Initiativ.
Så Danmark gør jo faktisk allerede rigtig meget for at promovere demokrati, ytringsfrihed osv. i Marokko.
Det arbejde synes jeg at vi skal fortsætte med, men at sende, skal vi sige observatører til forskellige retssager osv., hvilket jeg synes jeg hørte Enhedslistens ordfører, hr. Christian Juhl, tale om, synes jeg ikke er den rigtige brug af vores udsendtes tid.
Der er der andre lande, som har større ambassader, og som har stærkere repræsentationer, og der er ikke mindst FN's mission.
Så det, jeg vil anbefale, er, at man bruger FN's mission til sådan noget.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-31:
Tak for det.
Jeg hæftede mig ved det, jeg hørte ministeren sige i morges i radioen, nemlig at hun sådan set ikke er sikker på, at det her ikke er i strid med menneskerettighederne.
Er det noget, der bekymrer Venstre?
Er man sikker på, at vi ikke nu laver endnu en hastelovgivning, som vi så får dømt ude ved EU-Domstolen?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-05-31:
Det, som hr. Søren Søndergaard efterlyser, prøvede vi jo sidste år, og det havde vi ikke ret meget held med at prøve.
Nu kan man jo så sige, at det her forslag går på en intern dansk situation, altså at hvis et folketingsflertal ønsker at bekræfte, at vi skal have en folkeafstemning om tyrkisk medlemskab, så kan vi bare beslutte at gøre det, og så er vi ikke afhængige af nogen andre, ligesom den tidligere østrigske kansler Wolfgang Schüssel besluttede at de skulle have det i Østrig.
Jeg synes, det er lidt sjovt, at Enhedslisten tilsyneladende slet ikke har nogen grænse for, hverken kulturelt, religiøst, økonomisk eller geografisk, hvem der kan blive medlem af EU.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at vide, hvordan Enhedslisten ville stille sig, hvis der kom en ansøgning fra Israel om at blive optaget i EU.
Marcus Knuth (V), 2016-05-31:
Med al respekt tror jeg ikke, at vi ville gennemføre et lovforslag, hvis vi mente, det var i strid med menneskerettighederne.
Uden at skulle lægge ord i ministerens mund vil jeg sige, at jeg er helt sikker på, at det ville ministeren ikke gå ud og sige.
Det, vi har sagt, også om andre tiltag, er, at vi er villige til at acceptere en vis procesrisiko, fordi det er vigtigt for os at have ansvarlige familiesammenføringsregler.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-31:
Jeg beklager, hvis jeg fik sagt det forkert.
Det er fuldstændig rigtigt, som ministeren sagde, at hun anerkender, at der måske er en procesrisiko i det her.
Men det synes Venstre ikke er problematisk?
I virkeligheden kunne man tolke det sådan, at der bliver spekuleret i at stramme loven lidt for meget, for så er der en procesrisiko.
Men så går den i hvert fald nogle år.
Marcus Knuth (V), 2016-05-31:
Men vi har også sagt, at vi er villige til at gå til kanten, og jura er nu engang ikke altid så sort-hvid.
Derfor er vi villige til at acceptere en vis procesrisiko, fordi man har stået i en flygtningesituation, hvor man var ved at ende som flygtningemagnet.
Man behøver blot at kigge på Sverige for at se, hvad der sker, hvis man ikke fører en ansvarlig udlændingepolitik.
Hvad vi gør, mener vi er inden for skiven, men vi er villige til at gennemføre en så konsekvent politik, at vi også accepterer en vis procesrisiko.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-31:
Liberal Alliance er en del af det tre fjerdedeles flertal i Folketinget, som sammen med de øvrige borgerlige partier og Socialdemokraterne har stemt for, at vi kan foretage en hastebehandling af det foreliggende forslag.
Det har to elementer, som vi kan se har hastende karakter.
Når jeg lægger ud med at tale om det, er det, fordi vi generelt er meget tilbageholdende i Liberal Alliance med at medvirke til dispensationer, så der kan komme hastebehandlinger her i Folketinget, da vi selvfølgelig har det udgangspunkt, at sagerne skal behandles grundigt og ordentligt.
Men en gang imellem kan det være nødvendigt, og det er det så i disse to sager.
Den ene sag handler om mennesker, som er gået fra uddannelseshjælp og kontanthjælp over til integrationsydelse, og som i forvejen havde opsparet ret til ferie på deres tidligere ydelser.
lader nåde gå for ret så at sige og siger, at de så kan få lov til at afholde den allerede optjente ferie.
Det synes vi sådan set er meget fair.
Da det drejer sig om noget, der skal ske i år, må man jo sige, at det har en hastende karakter, og derfor har det givet mening at give dispensation.
Det andet handler om familiesammenføring for børn.
Der er faldet en EU-dom, der gør, at man ikke længere kan have den her 2-årsundtagelse, der har været hidtil i de sager, der handler om familiesammenføring med børn, hvor den anden forælder stadig er boende i hjemlandet.
Vi synes, det er dejligt, at regeringen for en gangs skyld reagerer hurtigt på de ting, der kommer fra EU, så man ikke skal plages med senere tvivlstilfælde, så man ikke længere kan gøre det på en ordentlig måde, som det f.eks. ses i PSO-forhandlingerne, hvor der kun er grund til at kritisere regeringen.
Så har der været rejst et spørgsmål om, om man skulle dele lovforslaget i to.
Da der helt åbenlyst er tale om to helt forskellige elementer, støtter Liberal Alliance selvfølgelig, at vi skal dele lovforslaget i to, så man kan få lov til at stemme for det ene og imod det andet, hvis man måtte have det ønske.
Vi appellerer altid selv til andre partier om at tage hensyn til os, når man er i den situation og der er forskelligartet indhold, og derfor vil vi selvfølgelig også altid strække os til det yderste, for at andre partier ikke bliver sat i den ubehagelige situation, og derfor støtter vi en deling.
Jeg ved godt, at man rent teknisk ikke kan skrive det ind i betænkningen, hvilket jeg er blevet belært om, men jeg kan alligevel her afsløre, at efter delingen kommer vi til at støtte begge halvdele, når vi kommer dertil.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-05-31:
Tak for det.
Først og fremmest synes jeg, det er positivt, at Liberal Alliance støtter, at lovforslaget bliver delt op i to.
Jeg synes, der skal være rigtig gode argumenter, hvis man skal haste et lovforslag igennem, fordi det bl.a. betyder, at civilsamfundet ikke bliver hørt.
Man når ikke at have den høringsproces, som man normalt har, man når ikke at få alle de indspark fra civilsamfundet, som man normalt har, og som jeg synes det vældig ofte er yderst relevant at lytte til.
Er ordføreren for Liberal Alliance bekendt med, at der skulle være et eller andet, der gjorde, at man ikke kunne vente med at ændre loven til efter sommerferien, sådan at vi fik en normal lovgivningsproces med de høringsfrister osv., som normalt gør sig gældende for at sikre en ordentlig kvalitet i loven?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-31:
Jeg er sådan set enig med fru Johanne Schmidt-Nielsen i, at der skal være gode grunde til, at man haster lovgivning igennem.
Det har vi i lighed med regeringen vurderet at der er i denne sag, og det vurderer vi, på baggrund af at der er faldet den før omtalte EU-dom.
Vi synes, det er på sin plads, at man hurtigst muligt får retstilstanden på plads.
Havde der nu været tale om et meget kompliceret stykke lovgivning, så havde vi måske været mere tilbageholdende, men det er jo bare undtagelsesbestemmelsen, som man i virkeligheden fjerner.
Derfor er det jo i virkeligheden mere enkelt, end det umiddelbart bliver fremstillet her i debatten.
Marcus Knuth (V), 2016-05-31:
Der er jo en række ting.
Man gør det bl.a. på grund af barnets tarv, og fordi Danmark ikke skal blive en magnet for familiesammenføringer.
Men det her er jo noget, man gør for at gå ind og vurdere, hvor barnet har en tilknytning, om det er til hjemlandet eller til forældre.
Så selvfølgelig er det et bredere billede, hvor det er en blanding af barnets tarv, forældrene, og hvad der giver mest mening.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-31:
Jeg skal lige forstå det: Det er altså ordførerens vurdering, at det her – at gennemføre en integrationsegnethedsvurdering af børn på helt ned til 6 år – gør ordføreren og ordførerens parti af hensyn til barnets tarv.
Marcus Knuth (V), 2016-05-31:
Mange tak.
Der er ikke nogen grund til at lægge skjul på, at det her lovforslag er en solid opstramning af reglerne på familiesammenføringsområdet.
Forslaget sikrer, at alle børn over 6 år fremover som udgangspunkt skal integrationsvurderes, hvis en af forældrene bor i hjemlandet.
Det gælder fremadrettet, uanset hvornår ansøgningen om familiesammenføring indgives.
Lovforslaget er fremsat af regeringen, efter at Gencdommen blev afsagt af EU-Domstolen, da denne har åbnet for et hul i de danske regler.
Det hul vil Venstre ikke ignorere, og vi mener, at hullet skal lukkes hurtigst muligt.
Deraf også hastebehandlingen.
Vi er nemlig ikke interesserede i, at det skal være nemmere at blive familiesammenført til Danmark, hvis det ikke er rimeligt, og især ikke, hvis man ikke opfylder kravet om vellykket integration.
Venstre står på mål for en ansvarlig og stram udlændingepolitik og integrationspolitik, også på familiesammenføringsområdet.
Vi skal kunne integrationsvurdere, så de mennesker, der kommer hertil, har den optimale mulighed for at blive integreret.
Den mulighed mister vi som følge af EU-dommen, hvis vi ikke gennemfører den her stramning.
For en god ordens skyld skal jeg nævne, at Venstre selvfølgelig også støtter det andet hovedelement i lovforslaget, som gør det muligt at afholde optjent ferie, når man overgår fra kontant- eller uddannelseshjælp til integrationsydelsen.
Og jeg skal hilse fra De Konservative og sige, at de beklager, at de ikke kan være her i aften, men at de selvfølgelig også støtter lovforslaget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-05-31:
Kan Venstres ordfører beskrive et barn på 6 år, som Venstre mener ikke kan integreres?
For det bliver jo konsekvensen af den her lov.
I dag er der reelt en aldersgrænse på 8 år, før man risikerer at blive udsat for en såkaldt integrationspotentialevurdering.
Nu skal også 6- og 7-årige børn udsættes for integrationspotentialevurderinger.
Kunne Venstre ikke for mig og for offentligheden beskrive, hvornår et 6-årigt barn ikke er integrerbart i Danmark?
Marcus Knuth (V), 2016-05-31:
Jeg synes sådan set, at ordføreren for Socialdemokratiet kom med nogle udmærkede eksempler før.
Nu er det jo ikke os politikere, der skal vurdere det
, men lad os sige, at der er et barn, som i langt overvejende grad har tilknytning til den ene af sine forældre, som f.eks. bor i Somalia, mens barnet ikke har nogen tilknytning til den anden forælder, og den forælder har boet meget, meget lang tid i Danmark.
Så er det jo som sagt ikke os politikere, der skal vurdere den enkelte sag, men der kan være tilfælde, hvor man vurderer, at barnet har langt større tilknytning til den forælder, som bor i hjemlandet.
Mere kompliceret er det sådan set ikke.
Vi gennemfører jo allerede de her vurderinger i dag, som ordføreren selv var inde på, af børn, der er 6 år, og hvor forældrene har været her i op til 2 år.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-05-31:
I den dom, som det her handler om, står der i præmis 66, at man faktisk ikke bare er bekymret over den her 2-årsregel, man er også bekymret over, om de danske regler i tilstrækkelig grad sikrer, at vurderingen af integrationspotentialet hos et barn på f.eks. 7 eller 10 år foretages på grundlag af tilstrækkelig præcise objektive og ikkediskriminerende kriterier.
Kan ordføreren pege på, hvordan det her lovforslag på nogen måde gør den danske lovgivning i overensstemmelse med den her bekymring?
Marcus Knuth (V), 2016-05-31:
er lige over min tekniske kunnen her på stående fod, men faktum er jo, at vi gør det her i kølvandet på en EU-dom, og det gør vi jo for at rette ind efter de EU-regler, der er, således at de familiesammenføringer, vi har, foregår på en måde, så de flygtningebørn, der kommer herop, ikke risikerer at blive fjernet fra den ene forælder i deres hjemland – det kunne lige så godt også være, hvad ved jeg, Tyrkiet – for så at komme op til en forælder og en integrationssituation i Danmark, som ikke er optimal.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-31:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ikke det er korrekt, at for at rette ind efter den her EU-dom, kunne regeringen også have foretaget andre valg.
Regeringen kunne have valgt at droppe integrationsegnethedvurderingen af børn; regeringen kunne have valgt at sætte en aldersgrænse på f.eks. 8 eller 10 eller 15 år og derved opfylde EU-dommens krav.