runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Peter Vernersen (S), 2009-04-29:
Umiddelbart efter at regeringen var tiltrådt, var jeg med Energiudvalget i Berlin.
I Berlin sagde man: Hvorfor skulle tyskerne købe danske vindmøller, når I har besluttet ved regeringen i Danmark - at det ikke er noget, man satser på?
Hvorfor skulle vi have tiltro til danske vindmøller, når jeres regering træffer den beslutning?
Derfor har det jo konsekvenser, hvad regeringen har gjort, og der er jo ikke nogen som helst tvivl om, at det, man siger på Vestas, er rigtigt.
Man bygger vindmøllerne, hvor der er aftagere til dem.
Vi har besluttet at være tilbageholdende med at aftage, og det har, som jeg har sagt tidligere, ikke noget med den krise at gøre.
Omsætningen hos Vestas har været stigende, voldsomt stigende.
Årsresultatet er forbedret fra bare 2007 til 2008 med faktisk næsten 2 mia. kr.
Der er en forbedring af omsætningen, en forbedring af resultatet også fra 1. kvartal 2008 til 1. kvartal 2009.
Så der er kun ét svar på det her, og - det ved finansministeren - det er, at regeringen har været tilbageholdende og ikke har ønsket at investere i vindmøller.
Jeg synes, det er trist, og jeg synes, det er trist for de medarbejdere, det går ud over.
Det har regeringen altså et ganske betydeligt ansvar for.
Nu kan man jo ikke forlange alt af en ganske ny finansminister, og jeg forstår i hvert fald, at finansministerens historie kun går tilbage til 2001.
Hvis finansministeren var gået længere tilbage, ville ministeren jo vide, at det under Nyrupregeringen rent faktisk lykkedes at få gælden bragt meget, meget voldsomt ned, og det lykkedes at få renterne bragt meget, meget voldsomt ned.
Det spørgsmål, jeg skal stille her, er jo om den konsekvens, det har for beskæftigelsen, at regeringen har ført den politik, man har, når det drejer sig om vindkraft.
I perioden 2004-2008 har vindkraftudbygningen i Danmark været fuldstændig sat i stå.
Der blev bygget 13 MW, som det hedder i det sprog.
I perioden før, da vi havde den miljøminister, som man ikke elskede i Venstre, nemlig hr. Svend Auken, blev der bygget 25 gange så meget på vindkraftområdet.
Det er årsagen til, at man nu må fyre 1.275 medarbejdere på Vestas - det har regeringen et ganske stort ansvar for.
Og det har - som man sikkert vil forsøge at bortforklare - ikke noget med finanskrise eller økonomisk krise at gøre, for man har haft stigende vækst hos Vestas år for år, også her frem til 2009; stigende vækst, stigende overskud, det går rigtig godt.
Man sælger bare alt for lidt i Danmark, og derfor må 1.275 medarbejdere nu betale prisen for regeringens politik.
Hvordan har finansministeren det egentlig med det?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-04-29:
Hvis det nu er sådan, at Københavns Kommune har fået rigtig, rigtig mange penge, må fru Anne Baastrup jo kontakte sin kollega, SF-borgmesteren, på Københavns Rådhus og stille en pulje til rådighed.
For det er jo noget af det, der kan hjælpe lidt på de her ting, hvis der er nogle, der er villige til at komme med nogle penge for at hjælpe nogle andre.
Anne Baastrup (SF), 2009-04-29:
Nu er det sådan, at finansministeren ved - eller burde vide - at Kommunernes Landsforening jo aldrig går ind i konkrete spørgsmål om udligningsreformen, for der siger Kommunernes Landsforening at de ikke kan være enige.
Det har Odense Kommune også, men der er nogle kommuner - sammenlagte kommuner, vækstkommuner, nedgangskommuner - der har nogle konkrete problemer, og de har så bedt KL om at rejse det.
KL har sagt, at det har man ikke så meget lyst til at rejse, for så kommer man til at skændes internt.
Så spørger jeg finansministeren: Vil finansministeren være indstillet på konkret at gå ind og tage imod disse 34 kommuner, hvis de kommer med en henvendelse til finansministeren svarende til det, de 6 kommuner på Fyn og de 6 kommuner i Østjylland gjorde, og som andre kommuner har tilsluttet sig.
For dette er et konkret problem her og nu, som i virkeligheden afspejler, at velfærdssamfundet nogle steder har det rigtig, rigtig skidt på skoleområdet og på ældreområdet, alt det, som regeringen i og for sig gik til valg på skulle være godt.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-04-29:
Hr. Morten Bødskov må undskylde, at jeg interesserer mig for de familier, der skal have passet børn, fordi de har et arbejde at passe.
Det er sådan set det hensyn, vi skal tage, og det er jo også derfor, vi skal tage en alvorlig diskussion.
Det her er så lige dagens overskrift.
Det kræver jo, at jeg får snakket med Kommunernes Landsforening.
Men en væsentlig forudsætning for, at det her land kan få vækst, er jo, at vi har en offentlig sektor, som kan løse opgaverne med at passe børn, så folk kan passe deres arbejde.
Det ved jeg godt at Socialdemokraterne ikke lægger så meget vægt på, men det gør vi altså fra regeringens side, for det er det, der skaber vækst, og det er derfor, det er bekymrende, hvis det sætter fleksibiliteten over styr.
Morten Bødskov (S), 2009-04-29:
Nu er det finansministeren, der er finansminister, og ikke mig, der er finansminister.
Forhåbentlig skifter regeringsmagten på et eller andet tidspunkt, og så bliver der gjort noget ved det her.
For sandheden er jo den, at den her regering har haft næsten 8 år til at gøre noget ved det her.
Ham, der nu har ansvaret for det, sidder lige der.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-04-29:
Må jeg så ikke lige til min vejledning høre, når hr. Morten Bødskov nu har løsningen på det her, hvad der så er den socialdemokratiske løsning på det her spørgsmål?
Morten Bødskov (S), 2009-04-29:
Jamen den socialdemokratiske løsning på det er, at der ikke skal være lukkedage.
Det har vi sagt gang på gang på gang.
De spørger sig selv: Kvalitetsreform, hvad var det?
Ja, det ved de ikke rigtig.
Dengang sagde regeringen, at man ville give 65 mio. kr., og så lovede man, som jeg altså sagde og citerede den tidligere vicestatsminister for, at det var en stor dag for børnefamilierne, for nu var lukkedagene på vej i graven.
De skal væk.
Man har haft næsten 8 år til at gøre noget, og nu er vi altså i en situation, hvor lukkedage bliver til lukkeuger, og det eneste, den nuværende finansminister har at sige, er ingenting.
[Lydudfald]
… fleksibelt arbejdsmarked og flaskehalse, tror jeg faktisk børnefamilierne er meget ligeglade med.
Det, børnefamilierne er interesserede i at høre, er, om regeringen har tænkt sig at leve op til sine løfter om at sætte en stopper for lukkedagene.
Det svar fik vi ikke fra den nye finansminister.
Kan man give et klart svar?
Har man tænkt sig at leve op til de løfter, man har givet børnefamilierne?
Eksempelvis da man lavede den forrige finanslov, sagde den tidligere økonomi- og erhvervsminister, Bendt Bendtsen, og jeg citerer: Det her er en stor dag for børnefamilierne, fordi lukkedagene er på vej i graven.
Det var altså regeringens vicestatsminister, der sagde det, og nu viser det sig altså, at lukkedage bliver til lukkeuger.
Hvad har finansministeren tænkt sig at gøre ved det?
Vi må konstatere, at det beløb, man troede man kunne klare det med, åbenbart ikke har været tilstrækkeligt.
For det, borgmestrene siger, er jo, at der ikke er penge nok til det, og at man derfor er nødt til at gøre det sådan her.
Hvad har finansministeren tænkt sig at gøre ved det?
For én ting står i hvert fald klart: Af de mange løfter, som regeringen har givet børnefamilierne, er det her omkring lukkeuger, og altså ikke lukkedage, jo bare det sidste eksempel på, at ingen af de her løfter bliver holdt.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-04-29:
Altså, nu har jeg været finansminister i 3 uger, tror jeg, og jeg suger jo viden til mig.
Det er jo derfor, jeg er utrolig nysgerrig efter at høre, hvad den socialdemokratiske løsning er, hvor mange penge Socialdemokraterne har afsat i deres finanslovforslag til de her ting, og hvordan man gør det.
Eller er det bare en lov om forbud, vi her taler om?
Anne Baastrup (SF), 2009-04-29:
Så vil jeg fortælle finansministeren noget.
Det giver en skævvridning, som den tidligere velfærdsminister anerkendte var til stede, og det havde den konsekvens, at hun så ville tage initiativ til at få det lavet om, men hun kunne først overskue at få det lavet om i 2012.
Det betyder konkret, at man rundtomkring i de kommuner, der er berørt Kerteminde, Nyborg, Svendborg - må gå ind og skære i det indeværende budget på skoleområdet og på ældreområdet, nogle af de kerneområder, som kommunerne jo skal være garanten for, når det drejer sig om velfærdssamfundet.
Har finansministeren ikke et andet bud end den tidligere velfærdsminister?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-04-29:
Jeg vil sige, at udligningsordningen jo er en ordning, hvor nogle kommuner får og nogle kommuner giver i det der store spil, og jeg vil som finansminister være utrolig lydhør over for kommunernes forslag til, hvorledes de her ændringer kan gennemføres, så man tilgodeser de hensyn, som fru Anne Baastrup nævner.
Jeg har forstået på de tidligere diskussioner, jeg har hørt, når finansministre og KL-formænd har fremlagt de her problemer, at udligningsordningen består af nogle delikate balancer, der bygger på nogle forhandlinger.
Derfor kan jeg bare sige, at jeg da er utrolig lydhør over for, hvad de 34 kommuner forestiller sig.
Det indebærer jo specielt, at de så skal påpege, hvilke andre kommuner der skal have noget mindre i den forbindelse, og det er da en meget, meget stor opgave.
Men det er jo sådan, at vi nu her i næste måned og i juni måned skal have økonomiske forhandlinger med kommunerne, og så forventer jeg da, at kommunerne rejser de her problemer, så vi kan drøfte dem og forhåbentlig også få en samlet kommuneaftale.
Anne Baastrup (SF), 2009-04-29:
Jeg syntes ikke rigtig, at finansministeren kom med et svar.
Den tidligere velfærdsminister anerkendte, at der var et problem, men hun ville ikke være med til at lave noget som helst før i 2012, for det kunne hun ikke overskue.
Vi står konkret med en lang række kommuner, der skal skære ned på skoleområdet, gå helt ned på minimumstimetallet, og skære voldsomt i hele ældreområdet.
Hvis vi tager en kommune som f.eks. Svendborg, skulle den, hvis den skulle ligne de andre kommuner, have en skattestigning på 3 pct. for overhovedet at komme op på niveau med de andre.
Hvis vi tager basisudgifterne for Gentofte Kommune, kan vi se, at den har den et overskud på næsten 4.000 sammenlignet med Kerteminde, der har et underskud på næsten 3.000, før man går i gang med at regulere.
Så vil jeg spørge: Mener finansministeren, at det er o.k., at i størrelsesordenen 34 kommuner har et problem i indeværende budgetår, som betyder, at de allerede i dette budgetår, indtil den 1. august, skal i gang med at skære?
Karsten Lauritzen (V), 2009-04-30:
Jeg skal takke ordføreren for det svar.
Jeg skal oplyse ordføreren om, at man, hvis man er valgt i et udkantsområde, vil vide, at det typisk er sådan, at de dér måske har to biler, hvoraf den ene så er en ældre gulpladebil.
Og hvis man gør det, som Socialdemokraterne foreslår, så vil det have en effekt i Udkantsdanmark.
Derfor ville jeg gerne spørge ordføreren – hvis det nu viser sig, at det, jeg står og refererer her, rent faktisk kan dokumenteres – om det så forholder sig sådan, at Socialdemokraterne vil frafalde det krav, som Socialdemokraternes ordfører lige har fremført, om, at hvis det rammer Udkantsdanmark, så er det jo en anden sag, så må vi se på det.
Altså, er det sådan, at hvis det nu kan påpeges, at det med gulpladebilerne har en negativ effekt i forhold til Udkantsdanmark, vil man så være med til at stemme for, at det som sagt undtages, som regeringen lægger op til her i forslaget?
Klaus Hækkerup (S), 2009-04-30:
Jeg siger bare, at jeg kan se, at der her er et problem; vi kan se, at der kan være et problem med udkantsområderne.
Men jeg vil godt sige, at jeg, hvis jeg forstod hr. Karsten Lauritzen ret - altså at man i udkantsområderne har to biler, hvoraf den ene er en gulpladebil - sådan set også synes, at der ikke burde være noget i vejen for, at gulpladebilen så bidrog til at mindske forureningen.
Jesper Petersen (SF), 2009-04-30:
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører om det her med partikelfiltre, som vi var inde på før.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at SF synes, det er godt, og at det er på tide, at vi for alvor gør noget for, at alle de dieselbiler, der i dag kører rundt uden partikelfilter, de rigtig, rigtig mange dieselbiler, der i dag bliver solgt uden at have partikelfilter på, skal have det i fremtiden, så vi får mindre luftforurening.
Derfor er det selvfølgelig positivt, at man tænker over, om ikke der skal være en afgift for ikke at køre med det her partikelfilter.
Det får vi så, men den er blot på 1.000 kr.
Er det hr. Mikkel Denckers forventning, at der vil blive et stort rykind hos autohandlerne for at få installeret et partikelfilter, når man sætter en afgift på 1.000 kr. på for ikke at have partikelfilter?
Ville hr. Mikkel Dencker selv, hvis han havde en dieselbil uden partikelfilter og skulle betale 1.000 kr. om året for ikke at have det, så installere det, hvis det kostede op til 10.000 kr. eller 30.000 kr., sådan som en anden ordfører i dag har nævnt?
Mikkel Dencker (DF), 2009-04-30:
Til det sidste kan jeg sige til hr. Jesper Petersen, at jeg faktisk har en dieselbil uden partikelfilter, og at jeg overvejer at få sat sådan et partikelfilter på for at slippe for de 1.000 kr. om året.
Så det kan jeg bekræfte.
Så med udgangspunkt i mit eget eksempel vil jeg sige, at jeg faktisk tror, det vil have den effekt.
Parallelt hermed vil der selvfølgelig også være en effekt i retning af, at når folk skal ud og købe en ny bil og har besluttet sig for at købe en dieselbil, vil de 1.000 kr. selvfølgelig gøre, at man i højere grad vil vælge en bil med partikelfilter i stedet for en uden.
Desuden vil det nok også gøre, at folk, der så køber en brugt bil, vil foretrække en, der har partikelfilter på, og det vil nok føre til, eller i hvert fald trække i retning af, at gamle dieselbiler uden partikelfilter vil blive udfaset i et højere tempo, idet deres markedsværdi er marginalt lavere.
Jesper Petersen (SF), 2009-04-30:
Jeg synes, det er et interessant eksempel med nye købere, for situationen er jo, at det vil koste 1.000 kr. mere om året at eje en dieselbil uden partikelfilter - når man nu køber sådan en i stedet for at købe en med filter - men hvis situationen er, at det faktisk koster 8.000, 10.000 måske op til 30.000 kr. at få installeret det rigtige partikelfilter, skal man altså regne med, når man køber en ny bil med filter, at man i hvert fald skal have den i 10 år, for at det kan svare sig, for ellers vil der faktisk stadig væk være et økonomisk incitament til at lade være.
Så jeg synes, at skridtet er fint, men spørgsmålet er, om det virker.
Jeg vil meget gerne om et års tid eller to følge op på, om der faktisk er sket det - også i hr. Mikkel Denckers tilfælde - at man har fraprioriteret den dejlige rejse, som man kunne have fået for de penge, man ville have sparet, hvis man havde beholdt bilen uden partikelfilter i stedet for at få installeret et.
Altså, vi kan simpelt hen teste hr. Mikkel Denckers miljøvilje på den her facon: Er man villig til at opgive den flotte rejse for at få et partikelfilter på, eller kører man videre de sidste 2 år af bilens levetid uden partikelfilter til skade for miljøet og med den konsekvens, at der er flere med luftvejssygdomme her i København?
Det ser jeg frem til at få at vide.
Mikkel Dencker (DF), 2009-04-30:
De to lovforslag, vi har under det her dagsordenspunkt,
kan man sige er miljødelen af skatteaftalen, forårspakke 2.0.
Lovforslagene her indeholder flere forskellige elementer af miljømæssig karakter, bl.a. at spildevandsafgiftens satser for udledning af bl.a. kvælstof, fosfor og organisk materiale forhøjes med 50 pct., og at afgiften på CFC og andre industrielle drivhusgasser sættes op, så afgifterne matcher CO2-afgiften på 150 kr. pr. ton.
Yderligere nedsættes emballageafgiften for emballage til vin og spiritus, nemlig ved at den halveres, og det giver så det sådan lidt specielle resultat, at det faktisk giver flere penge i kassen at sætte afgiften ned.
Det er en øvelse, vi har foretaget en gang før i Folketinget - for nogle år siden - hvor vi fik samme resultat, nemlig at en nedsættelse af emballageafgiften førte til et større provenu i statskassen.
Og det ville jo være rart, hvis der var flere afgifter, man kunne gøre det med.
Inden for bilafgifter bliver der indført et afgiftstillæg på dieseldrevne personbiler samt nye varebiler, som ikke har noget partikelfilter.
Så i Dansk Folkeparti er vi rigtig glade for at få indført det her afgiftstillæg, som gerne skulle gøre, at vi får en renere luft.
Noget andet, der indføres, er, at nye varebiler fra og med 2010 vil blive beskattet af deres brændstofforbrug, på samme måde som personbiler allerede bliver det i dag.
Hidtil har det jo været sådan, at gulpladebiler er blevet beskattet med en årlig vægtafgift, som afspejlede bilens vægt.
I stedet for og af miljømæssige årsager - for at fremme, at der anskaffes mere brændstoføkonomiske varebiler - indføres den her grønne ejerafgift, som vi allerede kender fra personbilerne, også for varebiler.
I Dansk Folkeparti går vi også helt ind for, at registreringsafgiften for hyrevogne omlægges, på den måde at selve procentsatsen hæves fra 20 pct. til 70 pct., men for at kompensere for det, hæver man også bundgrænsen for registreringsafgiften fra 12.000 kr. til 230.000 kr.
Dermed skulle der gerne skabes et incitament til, at taxavognmændene vil anskaffe mere brændstoføkonomiske biler som taxaer, hvilket jo igen ikke blot skulle føre til nogle klimamæssige forbedringer - et lavere CO2-udslip - men sandelig også til en renere luft især i byerne.
Alt i alt er vi godt tilfredse med den miljømæssige del af skatteaftalen.
Så derfor skal jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti støtter lovforslagene her.
Klaus Hækkerup (S), 2009-04-30:
Det har jeg hverken noget grundlag for at sige ja eller nej til.
Men det, jeg har observeret i forbindelse med taxaerne - vi har fået en henvendelse fra taxaorganisationerne, der siger det - er, at det her lovforslag meget vel kan betyde, at det bliver vanskeligere at få taxaer, der kan forestå handicapkørslen især i de tyndtbefolkede områder.
Det er selvfølgelig en henvendelse, vi tager alvorligt.
Vi har ingen stillingtagen til, om de har ret eller de tager fejl, om det bare er en undskyldning for at undgå en afgift eller det er et reelt problem, men jeg kan godt se, at de kan have et argument for det her, specielt i områder, hvor regionen har udliciteret sygehuskørslen, så det, der alene er tilbage, er handicapkørslen for kommunerne.
Og det, der er mit signal, er bare at sige: Det vil vi se på i udvalgsarbejdet, og vi vil se fordomsfrit på det.
Karsten Lauritzen (V), 2009-04-30:
Nu kan jeg forstå på Socialdemokraternes ordfører, at når det handler om udkantsområderne, jamen så skal man tage nogle særlige hensyn - og det kan jeg jo godt identificere mig med; der kan være god fornuft i det - men samtidig kan der vel også argumenteres for, at man, når man gør det, så skal følge den argumentation fuldt ud.
Og derfor ville jeg godt spørge den socialdemokratiske ordfører til det her med gulpladebilerne - og her er de ældre biler som sagt, som ordføreren rigtigt refererede, blevet undtaget som følge af en aftale mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance - om han ikke kunne forestille sig, at det, hvis man opretholdt det, som jeg kan forstå er det, Socialdemokraterne gerne vil, så går uforholdsvis meget ud over Udkantsdanmark.
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-04-30:
Der er jeg ikke helt så optimistisk med hensyn til rengøringen af landet og slet ikke i de større byer
; der må jeg sige at det lader meget tilbage at ønske.
Jeg er da enig i, at der sker holdningsændringer på det punkt.
Det er godt, men er det ikke en del af den holdningspåvirkning, at man ved, at de flasker, man samler ind og putter i containere, bruges igen og ikke bare er et affaldsprodukt?
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-30:
Jeg betragter det jo som en stor erkendelse, at De Radikales ordfører måske tænker på affaldssituationen på gader og stræder i København.
Det vil jeg anbefale at den radikale ordfører tager op med sin radikale borgmesterkollega på Københavns Rådhus, som har ansvaret for det.
Jeg er slet ikke i tvivl om, at der dér er rum til forbedringer.
Med forslaget gør vi altså, at det afgiftsmæssigt ikke bliver subsidieret, at man i Danmark skyller sine flasker og så eksporterer dem til udlandet, hvor vi jo ikke engang kan være sikre på, om de bare bliver knust og så smeltet om.
Det vil sige, at vi så laver en afgift, tilbagebetaling på noget, som ender med at kunne blive smeltet om, som det sådan set lige så godt kunne være blevet i Danmark.
Der er altså her tale om, at afgiftssystemet ikke fremmer en optimal adfærd, og det er det, vi får rettet op på.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-30:
Nu kom hr. Klaus Hækkerup lidt ind på det til sidst.
Jeg stillede spørgsmålet før til Socialdemokratiets skatteordfører, hr. Nick Hækkerup, som behændigt undlod at komme med opklaringen.
Nu vil jeg så høre, om hr. Klaus Hækkerup kan komme med den.
Hvem er det, man skal lytte til i Socialdemokratiet, når man skal høre, hvad karakteristik skattereformen skal have?
Er det dem, der siger, at skattereformen er for grøn og lægger for mange afgifter på miljøbelastning og energiforbrug?
Eller er det dem, der mener, at den er for sort og ikke rammer hårdt nok?
Klaus Hækkerup (S), 2009-04-30:
Tak for det.
Jeg er lige ved at sige, at man her godt kunne forfalde til sådan et rigtigt politikersvar og sige: begge parter.
Men jeg vil godt uddybe det lidt nærmere.
Præcis som i Venstre har der jo også i Socialdemokratiet været nogle, især fra udkantsområder, der er bekymrede for - det er jo meget mere energiafgifterne i L 207, som vi skal behandle den 7. maj, end de her forslag, som de i virkeligheden bekymrer sig om, og om de henvendelser, de har fået - at de her miljøafgifter, energiafgifter, kan vælte deres virksomheder i området.
Der er så andre, der siger: Vi må virkelig gøre noget for miljøet, og det hjælper altså ikke, at vi gang på gang lader os true af, at vi måske mister nogle arbejdspladser, for det bliver jo kun ved truslen.
Hvordan løser man den gordiske knude?
Den løser man, sådan som regeringen også har foreslået det, ved at man går virksomhederne igennem virksomhed for virksomhed eller område for område, branche for branche, som er det, der ligger i lovforslag nr. L 207.
Det, der bare er bekymrende - nu er det her jo godt nok ikke L 207 - er, at der går så lang tid, før man finder en afslutning på det.
Men det kan vi tage den 7. maj.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-30:
Jeg kvitterer for svaret, som siger: både lidt her og både lidt der.
Men det må jo så også være en anerkendelse af, at den ændring, der er lavet af L 207, burde kunne vinde opbakning hos i hvert fald dele af Socialdemokratiet.
Det må vi så se, når vi kommer til stemmeafgivningen.
Er det efter hr. Klaus Hækkerups opfattelse de forslag, som indeholder miljøfremmende tiltag, som indeholder elementer, der styrker klimaet, der gør, at vi kan tale om en grøn skattereform?
Eller hvad er det for nogen ting, som Socialdemokratiet mener er for meget eller for lidt i den her reform?
Klaus Hækkerup (S), 2009-04-30:
Hvis vi vil et bedre miljø, har vi jo i princippet fire veje, vi kan gå.
Vi kan give et forbud eller et påbud, vi kan lægge en afgift på, eller vi kan give et tilskud.
Det, som bare er bekymrende set fra et miljømæssigt synspunkt, er, hvis man bruger skatte- og afgiftsvejen til at lægge en afgift på, der ikke har nogen virkninger på miljøet, så det i virkeligheden bare fremtræder som en ny skat, en ny indtægtskilde.
Og det synes jeg at der er elementer i de lovforslag , vi behandler, der gør.
Jeg har allerede nævnt spørgsmålet om partikelfiltre for varebiler.
Det har jo ikke noget med et bedre miljø at gøre.
Og det synes jeg da at man er nødt til at stille sig kritisk over for, hvis man vil et bedre miljø.