runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
Mange tak for en god debat om vores forslag om at nedsætte et biodiversitetsråd.
Jeg hører en del interesse for det, men selvfølgelig også en vis modvilje fra en stor del af salen – og det var jo som forventet.
Vi synes jo, at det er naturligt, når vi kigger på, hvordan vi har tradition for at skrue tingene sammen herhjemme, at have råd, der kan rådgive.
Vi har, som jeg også har nævnt, Skovrådet, Vildtforvaltningsrådet – og Klimarådet har været oppe at vende flere gange – og så ville det være naturligt i den situation, vi står i nu, hvor vi altså har meget få år til at vende tilbagegangen i biodiversitet til en fremgang i 2020, at vi sætter tingene mere i system, at vi får en systematisk inddragelse af den nødvendige viden og anbefalinger om, hvilken vej vi skal gå, og hvilke virkemidler der skal til, på samme måde, som de andre råd plejer at gøre.
Og det er jo grunden til, at vi har foreslået det her.
Så vil jeg også nævne som en kommentar til noget af debatten, at det jo er ganske rigtigt, at man ikke for de 7 mio. kr. får vendt tilbagegangen i biodiversitet, som fru Mette Abildgaard nævnte.
Et råd har jo, som vi har debatteret, en overordnet og koordinerende og rådgivende funktion.
Der skal selvfølgelig mange flere midler til for at få vendt tilbagegangen.
Men det kunne blive mere systematisk anvendte midler.
Det kunne blive midler, man ikke spilder på at udpege urørt skov, hvor det f.eks. ikke batter, men får den udpeget lige præcis dér, hvor det batter allermest.
Det er jo noget af tanken med sådan et råd.
Der er også det, at man kan følge op år for år og sige: Hvordan går det?
Hvad skete der med det, vi satte i værk sidste år?
Altså, man kan evaluere indsatsen løbende og få de bedste resultater – mest natur for pengene.
Så var der et forslag fra SF om, at vi kom med hele vores naturpakke på en gang.
Jeg vil sige, at det nok ville blive lidt af en mundfuld, for vores naturpakke indeholder 42 forslag, og de går i mange forskellige retninger.
Det ville ikke være noget, vi kunne behandle i én omgang eller som én pakke her i salen.
Derfor har vi udvalgt nogle af de forslag fra pakken, som vi synes giver mest mening at fremsætte som forslag, og det her er altså et af dem.
Mette Abildgaard (KF), 2016-05-12:
Hvis jeg skal være helt ærlig, tror jeg det faktisk ikke.
Altså, der er jo for nylig kommet en meget, meget stor rapport om urørt skov fra Københavns Universitet.
Den har rigtig mange af os brugt meget lang tid på at læse og diskutere osv.
Det er jo ikke, fordi vi tager dens indhold mindre seriøst, fordi den ikke kommer fra sådan en officiel statslig myndighed på den måde.
Og man kan sige, at der kommer anbefalinger fra Klimarådet, men så er f.eks. de miljøøkonomiske vismænd uenige i, hvad Klimarådet siger.
Så den der fuldstændige blåstempling tror jeg er svær at opnå, hvis jeg skal være helt ærlig.
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
Nu nævner ordføreren, at det jo ikke er sådan, at den nuværende regering lytter ekstra meget til Klimarådet, og det vil jeg sådan set give ordføreren ret i.
Det har også undret mig.
Men har det trods alt ikke en lidt større tyngde, når man i debatten siger noget og det ikke bare kommer fra en tilfældig forsker?
Det er simpelt hen det nedsatte Klimaområd for Danmark, som udtaler det her.
Det har altså et vedtaget sigte med sit virke, og det har nogle opgaver, der handler om at rådgive og anbefale netop om, hvad en regering bør gøre, og hvad Folketinget bør beslutte.
Carsten Bach (LA), 2016-05-12:
Jeg kan forstå, at ordføreren er utilfreds med, at nogle af de meget gode råd, vi får fra de meget kompetente eksperter, ikke bliver fulgt.
Mener ordføreren så dermed, at et såkaldt biodiversitetsråd skulle have en form for lovgivningskompetence?
Og så har jeg stadig væk ikke fået svar fra ordføreren på, hvem det egentlig er, der skulle være en del af det her biodiversitetsråd.
Jeg mener sådan set, at vi allerede har en lang række eksperter, som ytrer sig i debatten om biodiversitet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-12:
Jo, det er helt klart, men da jeg regnede med, at Liberal Alliances ordfører havde læst bemærkningerne til beslutningsforslaget, var det ikke det, jeg troede han tænkte på, altså den faglige sammensætning.
Jeg synes mere, det lød, som om jeg skulle stå og præsentere nogle konkrete navne heroppefra.
Det vil jeg selvfølgelig ikke.
Jeg synes, det er et godt forslag til sammensætning, som Alternativet er kommet med.
Det kunne måske også se lidt anderledes ud, men jeg synes, det er fint.
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
Jeg vil bare lige i halen på den her diskussion spørge, om ikke ordføreren kan bekræfte, at det, der står i vores forslag, som vi drøfter her, jo er, at vi faktisk foreslår en formand og seks øvrige medlemmer, og at medlemmerne sammensættes af faglige eksperter med bred ekspertise og højt naturfagligt niveau inden for biodiversitet, økosystemer, naturformidling, naturgenopretning og naturforvaltning, og at der derfor er en stærk faglighed på netop de områder, vi lægger vægt på der skal være i rådet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-12:
Det er helt rigtigt.
Det har vi, men deres råd bliver ikke fulgt.
Og hvis der er et folketingsflertal, som nedsætter et råd ligesom Klimarådet, så er det jo ikke sikkert, at alle anbefalinger bliver fulgt, men jeg er sikker på, at det vil have en større vægt over for en regering og også en regering, der måske ikke er enig i alle anbefalingerne, altså en legitimitet, fordi der er et folketingsflertal, der har nedsat det råd til at sige: Det går den forkerte vej med biodiversiteten, på den og den måde kan I leve op til det osv.
Sluttelig vil jeg sige, at jeg jo ikke vil stå her og komme med navne på nogen, der skal sidde i det råd.
Mette Abildgaard (KF), 2016-05-12:
Tak for det.
Det her biodiversitetsråd skulle jo have til formål at rådgive Folketinget med henblik på at stoppe tabet af biodiversitet i Danmark.
Og den tidligere ordfører fra SF sammenlignede det lidt med Klimarådet og mente, at det ville have en særlig vægt hos regeringen.
Og nu skal vi ikke diskutere energi og klima, men hvis man bare laver den parallel til Klimarådet, må jeg nok indrømme, at det jo ikke er, fordi Klimarådets anbefaling om 40 pct.s CO2-reduktion eller anbefaling om ikke at flytte PSO'en på finansloven sådan har gjort det store indtryk på regeringen.
Så jeg synes måske godt, man kan diskutere den her type råds gennemslagskraft – det kan vi nok have en længere diskussion om en anden gang – men derfor kan de nu godt have værdi alligevel.
Jeg kunne ikke lade være med at trække lidt på smilebåndet, da der et eller andet sted i det her forslag står, at man foreslår at afsætte 7 mio. kr. årligt på finansloven, »så FN’s mål om at stoppe tabet af biodiversitet inden 2020 kan nås.«
Så kunne jeg ikke lade være med at tage mig selv i at grine og tænke: Gud, kan det gøres så billigt?
Det er da en kanongod handel, vi kan gøre her.
For 7 mio. kr. sikrer vi, at vi overholder målsætningerne om at stoppe tabet af biodiversitet i 2020.
Det er noget dyrere, og vi opnår ikke det mål ved at lave sådan et råd.
Vi opnår det mål ved at træffe de politiske beslutninger, som gør, at vi gavner biodiversiteten herhjemme.
Der er masser af ekspertise inden for det her i dag, masser af rådgivning – både fra Aarhus Universitet, Københavns Universitet og andre universiteter.
Vi skal jo til EU indberette en masse data, som også overvåges og registreres i dag.
Så jeg må sige, at vi fra konservativ side ikke ser, at der sådan lige nu og her er behov for et biodiversitetsråd, men der er behov for, at vi lader os rådgive i spørgsmål om biodiversitet.
Så når vi eksempelvis kommer til at skulle udpege mere urørt skov, hvad vi forhåbentlig kommer til, skal vi jo lytte til nogle af de der eksperter i biodiversitet inden for skovområder.
Og forslagsstillerne fra Alternativet har jo fuldstændig ret i, at det har man ikke gjort i tilstrækkelig grad tidligere; man har i hvert fald fået udpeget nogle arealer til urørt skov, som ikke har den biodiversitetsværdi, som vi stræber efter.
Men jeg mener nu ikke, at rådgivningen er afhængig af, om der lige kommer det her råd eller ej.
Anni Matthiesen (V), 2016-05-12:
Jeg må sige, at jeg synes, at vi faktisk allerede er godt klædt på med rigtig mange dygtige folk, som kender en masse til bl.a., som Alternativets ordfører selv nævner, urørt skov.
Jeg synes faktisk, at vi allerede har rigtig stor viden også på det område.
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
Nu nævner ordføreren selv det her med urørt skov, og det har jo været til meget debat på det sidste.
Hvis nu man forestiller sig, at der kommer en naturpakke med en del urørt skov, altså skov, hvor man ikke har tømmerproduktion, kan det jo være rigtig relevant at få sat gang i de rigtige områder først.
Det skal selvfølgelig vurderes ud fra en biologfaglig, en biodiversitetsfaglig vurdering.
Det er jo netop det, sådan et råd ville kunne give os og ville kunne følge op på året efter med en rapport om, hvor vi så står, hvor vi nu er henne, og næste år og næste år.
Tak til ordføreren.
Jeg tænker lidt på, at vi i oppositionen har stor glæde af i samarbejdet om f.eks. den kommende naturpakke og landbrugspakken at trække på alle de her gode forskere, der ved en masse om naturen.
Og vi har jo en tradition herhjemme for at have nogle råd, hvor man kan få en større kontinuitet i arbejdet, og hvor man kan planlægge og følge udviklingen og lægge nogle ting i spor.
Ville det ikke være naturligt også at gøre det på biodiversitetsområdet netop i de her år, hvor vi ved at vi skal vende en voldsomt negativ udvikling til en positiv udvikling?
Simon Kollerup (S), 2016-05-12:
Socialdemokratiet støtter op om intentionen med beslutningsforslaget, nemlig at sætte en stopper for tabet af biodiversitet i Danmark.
Biodiversiteten er under pres i Danmark, og tilbagegangen i natur og biodiversitet skal vendes til fremgang.
Det kræver, at vi bevarer sammenhængende naturarealer, hvilket ikke kun er til gavn for biodiversiteten, men også for naturen, så den bliver et fælles gode.
Da Socialdemokratiet sidst sad i regering, lancerede vi Naturplan Danmark, som følger op på FN's og EU's mål for biodiversitet i 2020.
Formålet med Naturplan Danmark er at arbejde for, at tilbagegangen i naturens mangfoldighed standses inden 2020, og dens formål er at sikre, at naturen bindes sammen på tværs af landet, så der skabes forbindelser mellem byernes parker, de grønne områder uden for byerne, enge og overdrev, de levende hegn, de åbne heder, og naturen i skovene, ved kysterne og i havet.
Det vil gavne naturen og give mulighed for flere og større fælles naturoplevelser.
Planen indeholder bl.a. Grønt Danmarkskort, som udgør grundlaget for at udvikle eksisterende naturområder og bevare den nuværende biodiversitet ved at prioritere placeringen af ny natur.
Med Grønt Danmarkskort ville Danmark for første gang få en konkret og samlet plan for den danske natur.
Jeg vil derfor gerne benytte anledningen til at huske regeringen på det vigtige arbejde for naturen og miljøet, som Socialdemokratiet fik lavet, da vi sad i regering, og jeg vil også gerne opfordre regeringen til at videreføre arbejdet.
Socialdemokratiet finder det på den baggrund relevant, at Alternativet sætter biodiversitet på dagsordenen.
Socialdemokratiet vil også meget gerne drøfte, hvordan vi sammen kan sikre, at Naturplan Danmark ikke bliver lagt i graven, men lever videre og forbedres.
Men vi kan ikke støtte forslaget om at oprette et biodiversitetsråd.
Og det er bl.a., fordi forslaget er ufinansieret, ligesom det ikke helt klart fremgår, hvad det såkaldte biodiversitetsråd kan, som man f.eks. ikke kan i de grønne organisationer, Det Grønne Kontaktudvalg i ministeriet og den forskningsbaserede myndighedsbetjening, som også har været omtalt af ministeren.
Med de ord vil jeg sige, at Socialdemokratiet ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-12:
Tak for spørgsmålet.
Nej, det gør jeg ikke.
Altså, regeringen har givet det den største fokus, man overhovedet kan, ved i sit regeringsgrundlag at skrive om det her område, at vi ønsker at tage hånd om biodiversiteten.
Derfor forhandler vi en naturpakke.
Da en regering i samarbejde med Folketinget er det højeste råd i landet på baggrund af et valg, ja, så kan det jo ikke få større fokus end ved at blive skrevet ind i et regeringsgrundlag.
Og regeringen har både den forskningsbaserede myndighedsbetjening at støtte sig op af plus helt almindelig dialog med biodiversitetsforskere, med det grønne kontaktudvalg osv.
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
Det handler jo bl.a. om, at vi synes, at man for det første skal tage sagen alvorligt, og for det andet, at der er brug for en kontinuitet, som man også har i de to råd, jeg nævnte før.
Sagen er, at vi står over for noget, som flere forskere kalder den sjette masseuddøen, og samtidig har vi forpligtet os til at stoppe tilbagegangen i biodiversitet allerede i 2020, altså om 4 år.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-12:
Der er meget stor forskel på, om et vildtforvaltningsråd giver en minister rådgivning om, hvordan en jagtindsats kan være, eller hvordan man f.eks. håndterer en problemstilling om erstatning ved f.eks. for mange krondyr i et område, og så til en forskningsbaseret tilgang til f.eks. biodiversitet.
Det er derfor, vi har forskningsbaseret myndighedsbetjening i det her land.
Vi har jo også det grønne kontaktudvalg i Miljø- og Fødevareministeriet, hvor en række organisationer er repræsenteret til at rådgive regeringen i spørgsmål, der f.eks. vedrører biodiversitet.
Jeg kunne da godt tænke mig bare retorisk at sige til hr. Christian Poll, om hr. Christian Poll har undersøgt, hvordan processerne er for de her rådgivningsorganer, når det gælder hele biodiversitetsforholdet, i relation til at bede om et nyt råd.
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
Nu bliver jeg lidt nysgerrig.
Når ministeren siger, at det er unødvendigt med et biodiversitetsråd, er ministeren så også ved at overveje at nedlægge Skovrådet og Vildtforvaltningsrådet, for hvad kan de råd, som gør et biodiversitetsråd overflødigt?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-12:
Tak for det, formand.
Og tak til Alternativet for at have fremsat B 121.
Regeringen ønsker at værne om den danske natur og vil prioritere indsatsen for at standse tilbagegangen af biodiversiteten.
Naturindsatsen skal understøttes af fagligt solide data og uafhængig videnskabelig rådgivning.
Det er regeringen meget enig med Alternativet i.
Der findes imidlertid allerede et omfattende system af permanent, uafhængig og fagligt baseret overvågning, afrapportering og evalueringer om natur og biodiversitet.
Vi har allerede i dag en grundig viden om, hvordan vores biodiversitet har det, og hvad der kan gøres for at forbedre den.
I regeringen mener vi derfor ikke, at der skal afsættes 7 mio. kr. årligt til endnu et råd på naturområdet.
Det får naturen det ikke bedre af.
Det er allerede sat i system, hvordan vi indsamler data, evaluerer og får rådgivning i biodiversitetsspørgsmål.
Vi har f.eks. et stort overvågningsprogram, NOVANA-overvågningen, som justeres hvert sjette år.
Programmet leverer data til hovedparten af de rapporteringer, der foretages.
Det gælder bl.a. afrapporteringen til EU efter natur- og vandrammedirektiverne.
I de såkaldte landerapporter til FN evaluerer vi, hvordan den danske naturindsats bidrager til opfyldelsen af målet om at standse tilbagegangen af biodiversitet.
Landerapporterne sendes til sekretariatet for FN's biodiversitetskonvention hvert fjerde år.
Med den seneste landerapport samt en række supplerende oplysninger har vi også bidraget til midtvejsevalueringen af EU's biodiversitetsstrategi fra 2011.
Kommissionen har på baggrund af bidrag fra alle medlemsstaterne udarbejdet en rapport, som blev fremlagt i oktober 2015.
Forskningsinstitutioner på både Aarhus Universitet og Københavns Universitet rådgiver løbende Miljø- og Fødevareministeriet og dermed regeringen.
Den kvalificerede faglige rådgivning er et centralt element i fastlæggelsen af nye indsatser på naturområdet.
Der er allerede iværksat en bred indsats for naturen, som vil bidrage til målet om at standse tilbagegangen i biodiversitet.
Her er de nye planer for Natura 2000-områderne et væsentligt indspil til at forbedre forholdene for vores truede dyr og planter, ligesom de kommende vandområdeplaner og indsatsen i et nyt havprogram skal være med til at forbedre vores biodiversitet.
Derudover forventer jeg, at den kommende naturpakke vil medvirke til en ekstra indsats for at forbedre vores biodiversitet.
Der er brug for handling, og regeringen vil hellere bruge penge på en bedre natur og biodiversitet end at oprette endnu et råd på naturområdet.
Det er ikke viden om natur, som mangler, men handling.
Regeringen arbejder på et solidt faglig grundlag af valide data og uafhængig forskningsbaseret rådgivning.
Med det udgangspunkt sikrer regeringen en balanceret natur- og miljøpolitik, der bidrager til opfyldelse af FN- og EU-målet om at standse tilbagegangen i biodiversiteten i 2020.
Vi er desuden i gang med at se på, hvilke initiativer der skal indgå i en kommende naturpakke, som kan bidrage til at styrke biodiversiteten yderligere.
Regeringen kan derfor ikke støtte Alternativets forslag om oprettelsen af et biodiversitetsråd.
Simon Kollerup (S), 2016-05-12:
Jeg skulle måske starte med at sige – hvis der skulle være seere med derude – at det jo ikke er meget, vi som opposition er blevet inviteret til i forbindelse med naturpakken, og det kan vi måske i fællesskab ærgre os lidt over.
Jeg synes også på naturens vegne, at det er ærgerligt, at sådan noget køres helt smalt.
Men jeg synes i virkeligheden, at ordføreren for forslagsstillerne også kommer til at levere argumenterne imod sit biodiversitetsråd, fordi der netop er en rigtig god kontakt til den forskningsmæssige verden, som arbejder med biodiversitet, og de grønne organisationer.
Jeg har også indtryk af, at myndighederne har et tæt og struktureret samarbejde med folk, som arbejder på det her felt.
Og det, som forslaget lægger op til, er så at bruge 7 mio. kr. ekstra om året, uden at man fortæller, hvor de skal komme fra.
Så alt det gør for mig, at jeg ikke kan se behovet for at oprette et nyt råd.
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
Nu er 7 mio. kr. om året jo ikke det store.
Her vil vi kunne skabe en kontinuitet i arbejdet.
Det, vi ser for øjeblikket, når vi forsøger at påvirke naturpakkeforhandlingerne udefra, er sådan sporadiske input fra nogle af de forskere, som er betydende på området.
Tænk, hvis de jævnligt og fast kunne sidde omkring et bord med den respekt omkring sig, som de har, når de er et råd og skal rådgive regering og Folketing.
Anni Matthiesen (V), 2016-05-12:
Beslutningsforslag B 121 om etablering af et uafhængigt fagligt baseret biodiversitetsråd stemmer Venstre imod.
Vores natur i Danmark er til rigtig stor glæde og gavn for både mennesker og dyr, og personligt elsker jeg rigtig meget ligesom mange andre danskere at gå tur i skoven og for den sags skyld også at gå tur ved stranden.
Vi, der bor midt i naturen, sætter i hvert fald rigtig stor pris på den hver eneste dag.
For at sikre en natur med en stor biodiversitet skal vi selvfølgelig værne om den.
Naturen kræver beskyttelse og pleje, så også fremtidige generationer kan få glæde ved naturen, sådan som vi har det.
Venstre tager fat om faldet i biodiversiteten.
Vi ønsker at finde løsninger, som baserer sig på en balancegang mellem natur og erhverv.
I sidste måned præsenterede Venstreregeringen bl.a. en ambitiøs plan i forhold til Natura 2000-områder, og ikke mindre end 1,8 mia. kr. er afsat til den indsats.
Og hvis det ikke skulle være gået op for alle, er det jo faktisk sådan, at vi i de her dage sidder og forhandler om en naturpakke, som vi håber inden længe kommer på plads.
Naturpakken har bl.a. til formål at standse faldet i biodiversiteten, men uden at vi sender en stor regning videre til skatteborgerne og til det erhverv, som lever i samspil med naturen.
Vi vil sørge for mest muligt natur for pengene, og noget af det, som jeg bl.a. også kæmper for, er, at vi får udlagt mere urørt skov.
Jeg ser frem til, at vi som sagt forhåbentlig inden ret lang tid kan blive enige om at lande en naturpakke, som jeg tror på kommer til at fremtidssikre mere af naturen i Danmark.
Jeg mener dog, at det forslag, som Alternativet har fremlagt her i salen i aften, ikke er godt nok, bl.a. fordi man jo ikke peger på, hvordan man vil finansiere det her nye råd.
Og så må jeg sige, at selv om 7 mio. kr. i Alternativets øjne måske ikke umiddelbart er så mange penge, synes jeg stadig væk, man skal tænke på, hvad vi ellers også ville kunne få for 7 mio. kr. år efter år.
Og derfor stemmer Venstre imod beslutningsforslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2016-05-12:
Jeg håber da, at de råd, vi får om biodiversitet, er rimelig retvisende og også viser en retning.
For vi får gang på gang at vide, at vi skal standse tabet af biodiversitet.
Jeg mener, hvis man ikke ved, hvad vej det går, kan man jo ikke fortælle os, at vi skal standse tabet, hvis det går fremad.
Så jeg formoder, at nu, hvor vi får de råd, vi får, så ved de også, hvad de taler om, uanset at vi ikke har indrapporteringer år for år.
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
Hvis man vil følge og påvirke en udvikling, bliver man jo nødt til at se, hvordan det går år for år.
Det kan godt være, man ikke kan måle de store skridt, men man kan typisk måle på nogle indikatorer, om det går frem eller tilbage.
Det vil sådan et råd typisk kunne påpege, og det kan foreslå nye virkemidler, eller at der skal strammes her, eller at man godt kan lempe lidt der.
Det gør andre råd, er det ikke fornuftigt?
Pia Adelsteen (DF), 2016-05-12:
Mit korte svar vil være nej.
Men hvis jeg skal uddybe det lidt, vil jeg sige, at hvis man skal lave en status på biodiversitet år for år, tror jeg ikke, det giver mening, slet ikke set i lyset af, at når det f.eks. handler om urørt skov, ved vi, at det tager rigtig mange år, før vi har et område, vi kan kalde urørt skov, fordi der går noget tid med forrådnelse osv., før biodiversiteten kommer.
Så kan man se, om processen går den rigtige vej.
Men hvis vi skal lave sådan en optælling år for år, eller hvordan man nu gør, så synes jeg faktisk, det er spild af penge.
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
Man kunne også sammenligne med Klimarådet, som jo er blevet nedsat.
Vi har her beskrevet noget af det, rådet skal.
Meget af det er jo ikke noget, som forskere gør, medmindre de får en særlig opgave og en særlig pose penge til at gøre den slags for.
Det er sådan noget med at vurdere status år for år.
Det er noget med at rådgive om virkemidler og baseret på forskningsviden at anbefale, hvordan de skal iværksættes, og den slags.
Det her er mere systematisk.