runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2010-06-16:
Hvis der er noget, der har medført en kæmpe stigning i bureaukratiet, er det jo, at regeringen tvinger kommunerne til at sidde og måle og veje alting og lave masser af udbud og konsulentrapporter og hvad som helst, fordi regeringen har et mantra om, at alting skal drives, som om det var en privat virksomhed, og at private virksomheder er meget bedre, på trods af at det endnu ikke har kunnet dokumenteres.
Når ministeren taler om frihed til at bruge borgernes penge, er det jo regeringen, der bruger borgernes penge.
Ude i kommunerne har man løbende, indtil denne regering kom til, haft muligheden for, at borgerne løbende tog stilling til, om de ønskede at betale mere skat eller ej.
Men i forhold til denne regering har borgerne jo ikke fået valget.
Regeringen er ikke gået ud og har sagt: Vi ønsker, at der skal være flere penge til kaviar og champagne til de rigeste, og så skærer vi på velfærden.
Man har jo påstået, at der var råd til det hele, og så har man bare ladet pengene fosse ud, selv om borgerne egentlig hellere vil have velfærd.
Flemming Bonne (SF), 2010-06-16:
Det er meget underligt at stå her i Folketingssalen, hvor folketingsmedlemmernes fornemste opgave vel i virkeligheden er at prøve at skabe de bedst mulige vilkår for den danske befolkning, at prøve at øge vores velfærd, og at prøve at gøre det bedre i hverdagen for alle danskere, når man står her og diskuterer et lovforslag, som handler om straf og sanktioner.
Mit spørgsmål til ministeren i den forbindelse kunne jo være: Hvad har man af erfaringer med at straffe sig og sanktionere sig frem til noget positivt?
Jeg kan jo se, at på alle andre områder, hvor man øger straffen, får man de forkerte resultater – kriminaliteten stiger osv.
Derfor efterlyser jeg sådan lidt at få at vide, hvad baggrundsmaterialet og dokumentationen er for, at man tror på, at sanktionerne vil give borgerne en bedre velfærd.
Jeg kan ikke få det til at hænge sammen i mit hoved.
Vi står med en lang række kommuner – jeg vil ikke påstå, at det er alle kommuner, der har massive problemer, men det er mange kommuner, især sammenlagte kommuner – som har utrolig vanskeligt ved at få enderne til at nå sammen.
Det er ikke ualmindeligt, at en sammenlagt kommune i dag diskuterer minimumstimetal i folkeskolen, at man skal skære ned på daginstitutionsområdet, at man yderligere skal beskære normeringerne i daginstitutionerne, at man nedlægger børnehaver, at man nednormerer SFO-ordninger osv. osv.
Ældremaden skal udliciteres, og de ældre skal kun have mad en gang om ugen.
Det er altså massive borgerforringelser, der kommer den ene dag efter den anden i de udmeldinger, vi får i den tid her.
Jeg er ikke i tvivl om, at når vi nærmer os efteråret, når vi nærmer os det tidspunkt, hvor kommunerne skal lægge sidste hånd på deres budgetter, bliver der virkelig problemer derude.
Jeg er sikker på, at mange forældre ikke vil finde sig i det her, så derfor vil jeg gentage mit spørgsmål fra forrige runde til ministeren: Er ministeren parat til at rykke ud og forsvare denne såkaldte aftale?
Sophie Løhde (V), 2010-06-16:
Er det en straf, at det kan betale sig at holde sine budgetter?
Er det en straf, at det kan betale sig at have et regnskab for kommunehusholdningen, som rent faktisk holder sig inden for de aftalte økonomiske rammer?
Nej, det er ikke en straf, men det er et incitament i forhold til at tage et ansvar for også at overholde de indgåede aftaler og dermed rammer for kommunernes økonomi.
Og det er i virkeligheden den grundlæggende forskel på oppositionen og regeringspartierne.
Vi tager nemlig ansvar for dansk økonomi og sikrer, at regningen for den massive kriseindsats bliver betalt, hverken fordi det er let eller sjovt, men fordi det er det eneste rigtige og ansvarlige.
Det er derfor let i dag som oppositionspolitiker at stå her og kritisere.
Til gengæld klinger kritikken bare en anelse hult, når man tænker på, at oppositionens såkaldte økonomiske plan er underfinansieret med et tocifret milliardbeløb.
Fortsæt derfor bare i dag med kritik og skåltaler.
Det kommer der bare ikke flere penge i kommunekasserne af.
Det gør der til gengæld ved at tage ansvar for dansk økonomi, et ansvar, som oppositionen fuldstændig har fralagt sig, hvilket vi i dag får et meget tydeligt eksempel på.
Men al mulig grund til at rose kommunerne for den indsats, de nu lægger for dagen, for også at tage et ansvar for at komme fornuftigt ud af den situation, som vi står i nu.
Bertel Haarder (V), 2010-06-16:
Jeg vil bare gentage over for hr. Rasmus Prehn, at jeg også i mine tidligere bøger har skrevet, at frihed ikke er frihed til at bruge andres penge i ubegrænsede mængder, og det er jo den frihed, hr. Rasmus Prehn her dyrker.
Så vil jeg sige til hr. Flemming Bonne: Skulle vi ikke lade en neutral opmand vurdere, om det er hr. Flemming Bonne, der har ret, eller det er mig, der har ret?
Vi kunne jo f.eks. finde et par økonomiprofessorer, som kunne fortælle, om den offentlige personalemængde er steget, eller om hr. Flemming Bonne har ret i, at den er faldet i de sidste mange år.
Der tror jeg da at vi nemt kan få nogle objektive personer til at afgøre, så vi ikke behøver at hugge pinde om det her fra Folketingets talerstol.
Marianne Jelved (RV), 2010-06-16:
Men det var den ansvarlige økonomisk politik – som det blev kaldt – som jeg gerne lige vil kommentere.
Noget af det mest asociale, som er blevet vedtaget og gennemført her i Folketinget, er skattestoppet.
Det har alene mindsket vores indtægter igennem 10 år i størrelsesordenen 100 mia. kr.
Alene for i år, 2010, er det en mindreindtægt på 19 mia. kr. Hvis ikke vi havde haft det skattestop, havde vi heller ikke haft den økonomiske situation i Danmark, som vi har nu, og det kalder fru Ellen Winther Christiansen … fru Anne-Mette Winther Christiansen, undskyld, for en ansvarlig økonomisk politik.
Regningen er nemlig ikke betalt.
Når vi når 3 år frem, har vi stadig væk et underskud på 45 mia. kr., og det skal vi have i flere og flere år, fordi regeringen ikke har nogen som helst forestilling om, hvordan man ændrer på den situation.
For man kan ikke spare sig ud af det her.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-06-16:
Det er vigtigt, at vi behandler vores borgere korrekt.
Et åbent samråd viser jo, hvor stor vores interesse er for sagerne, og viser, hvordan vi tager dialogen, og hvordan vi får ministeren til at svare.
Men at der sidder én spørger fra hele oppositionen, synes jeg faktisk er uanstændigt, ja.
Christine Antorini (S), 2010-06-16:
Jeg synes, at Venstres ordførers svar viser, med hvilken arrogance Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti er gået ind i denne hastelovgivning, som er gennemført så hurtigt, at der stort set ikke har været tid til det, der har været helt normal praksis: ordentlig tid til spørgsmål og svar.
Vi sidder her i dag og har for et par minutter siden fået de sidste ti svar på spørgsmål, der har med L 223 at gøre, på grund af de partiers måde at beslutte ting på.
Man synes åbenbart, det er forkert at indkalde til åbne samråd, når det er den eneste mulighed, vi har for at få en diskussion med ministeren.
Lad os gå over til sagens substans.
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, hvorfor det skulle være noget, der var helt skjult for os alle sammen, da vi havde andenbehandlingen, at man ud over en række nedskæringer på voksen- og efteruddannelsen, herunder at man halverer den tid, hvor der kan læses med voksen-SU, SVU'en, at man vil skære yderligere i selve ydelsen
med 20 pct.
Hvorfor skulle det være en hemmelighed, der ikke kunne indgå i debatten, da vi havde anden behandling?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-06-16:
Det skjulte eksisterer ikke.
Det var på det samråd, der var den 1. juni, det blev omtalt.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-16:
Jeg er den skyldige.
Hele Folketinget bad om, at sagen skulle tilbage mellem anden og tredje behandling, og der er det meget normalt, at man tager en snak om de spørgsmål, der er blevet svaret skriftligt på.
Derfor stillede jeg de spørgsmål.
Og jeg mener bestemt, at vi havde et godt samråd – det kan i øvrigt ses på tv – og jeg mener, at der blevet stillet en række meget, meget kvalificerede spørgsmål, der også har gjort, at der er blevet fulgt op på de skriftlige spørgsmål, som vi først har fået svar på nu, som fru Christine Antorini også lige har sagt.
Hvad er der galt i den sagsbehandling, ud over at regeringen og Dansk Folkeparti vil haste det her igennem, og at man ikke kan få et samlet overblik over alle de besparelser, som regeringen og Dansk Folkeparti kommer med?
De bliver jo først kendt til efteråret, fordi man ikke engang er i stand til at fremlægge den samlede pakke med de nedskæringer, der bl.a. kommer her på SVU-området.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-06-16:
Det var jo nærmest konstateringer det hele, men det, jeg kan sige, er, at den samlede pakke kommer, for det er jo blevet lagt frem, hvad der skal ske, og der er også blevet svaret på spørgsmål om, hvad det er, der kommer.
Men det næste spørgsmål er, hvor den samlede pakke fra S og SF er.
Hvor er den samlede pakke, der dækker hele finansieringen af den gæld, som staten har?
Det kan jo ikke hjælpe, at vi venter 5 år, før vi overhovedet begynder at forholde os til, at der ligger en gæld derude.
Vi fik meldinger fra EU i går om, at det er nu, og at det skal rettes op.
Vi har så sagt, at det bliver alle områder, der kommer til at bidrage, det bliver alle områder, der kommer til at tage et træk her, at det bliver over 3 år, og så er vi kommet ud på den anden side.
Og sådan er det jo.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-16:
Jamen jeg tror da, at folkeoplysningen har svigtet et sted, for fru Anne-Mette Winther Christiansen kan jo se på tavlen her bagved, hvad det er for et forslag, vi behandler, og det handler jo om nedskæringer på SVU.
Men vi kan ikke få hele pakken, fordi regeringen åbenbart ikke er i stand til at levere alle de lovforslag, der skal til for at implementere den aftale, som Dansk Folkeparti og regeringen har indgået.
Jeg synes, det er synd og skam, at vi ikke kan få et samlet overblik over det.
Før pinse mente regeringen ikke, at der skulle spares en bukket 25-øre på uddannelsesområdet, men lige pludselig, midt i pinseforhandlingerne, skulle der spares op imod 1 mia. kr. eller mere.
Hvorfor skal der det?
Ministeren har, synes jeg, svaret meget klogt, nemlig at det havde man heller ikke gjort, hvis ikke der var behov for det.
Derfor kigger vi jo på, hvilke uddannelsesmæssige konsekvenser det har, hvis man skærer ned på uddannelsesområdet.
Vi ved, at vi står i en tid med stor ledighed, dagpengeperioden bliver halveret osv., der er et vældig stort pres på dem, der har trukket mindst på uddannelseskontoen, og de har heller ikke fået glæde af regeringens skattelettelser.
Hvorfor er det lige, at der skal skæres ned på det her område?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-06-16:
Jamen det drejer sig jo om, at alle områder kommer til at skulle være med til at løfte den svære opgave, det er, at få dansk økonomi på fode igen.
Her er så et område, hvor der er sat reservepenge af til, at et stort antal mennesker kan gå videre i 2 år med SVU, men man finder ud af, at det ikke er alle, der bruger den løsning – det er faktisk ganske få, der ender med at bruge hele 2 år, set i forhold til hele det store, samlede uddannelsesområde.
Altså siger man så: Nu går vi ind og tager et kig på det her.
1 år må være godt.
1 år kan allerede sagtens løfte rigtig mange videre igennem, og derfor bliver det det område, som kommer med i spil.
Christine Antorini (S), 2010-06-16:
Det er jo simpelt hen helt utroligt, at vi skal sidde her og høre fra Venstres ordfører, at det er for galt, at vi tillader os at invitere undervisningsministeren til et samråd om et meget, meget vigtigt forslag, som underminerer hele voksen- og efteruddannelsen, og at man her fra talerstolen skal hånes for, at man indkalder undervisningsministeren.
Jeg vil gerne minde Venstres ordfører om, at det rent faktisk er regeringen og Dansk Folkeparti, der inden for ganske kort tid har gennemført dramatiske nedskæringer på uddannelsesområdet, der skal hastebehandles igennem Folketinget på et tidspunkt, hvor Folketinget egentlig ikke var indkaldt.
Det har vi i oppositionen accepteret, så jeg synes, det, som Venstres ordfører gør her nu, er så upassende.
Jeg vil så gerne spørge Venstres ordfører, der har så travlt med, hvad der sker i samråd, hvorfor i alverden Venstres ordfører så ikke selv gik ind og tog ordet til andenbehandlingen.
Men Venstre mente åbenbart ikke, at det var vigtigt at give sit bidrag til debatten under andenbehandlingen.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-06-16:
Jeg kritiserer ikke sagsbehandlingen.
Jeg undrer mig såre dybt over fremmødet og måden, man prioriterer sin tid på, når der bliver indkaldt til samråd, og man så prioriterer noget andet som væsentligere, og dermed ikke møder frem.
Vi skal altså have den danske økonomi på fode igen.
Vi skal have løst, hvordan vi kommer ud af den krise, og vi skal have levet op til EU's konvergenskrav.
Vejen er, at alle mand er nødt til at bidrage, og her er vi altså også inde og tage på SVU-området.
Ja, vi vedkender os, at det er træls, det er hårdt, det er ikke det, der var sået i vores have, men når det nu er sådan, at alle skal bidrage, er her et område, som vi siger vi så må tage med.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-06-16:
Tænk, at det kommer fra en ordfører, der, så vidt jeg husker, ikke gik på talerstolen med en ordførertale under andenbehandlingen.
Det kan være, at jeg husker forkert.
Ordføreren kan måske bekræfte det, når ordføreren får lejlighed til det.
Ordføreren svarede ikke på mit spørgsmål.
Jeg spurgte til det her med de 3 år.
Ordføreren siger, at om 3 år er regningen betalt.
Det er jo sådan med de mest velhavende i det her land, at de bare får udskudt deres topskattelettelser 3 år.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, om det også forholder sig sådan for nogle af de allermest udsatte borgere, vi har i vores samfund, borgere uden uddannelse, som i den grad er i risiko for arbejdsløshed, at de her nedskæringer kun gælder i 3 år for dem, eller skal man permanent på dem i modsætning til de mest velhavende borgere?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-06-16:
Jeg kan af gode grunde ikke vide, hvordan tingene ser ud om 3 år, og derfor har jeg heller ikke mulighed for at svare på, hvordan tingene ser ud om 3 år.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-06-16:
Jeg ved ikke, om vi lever på den samme planet, og jeg er nødt til at stille Venstres ordfører et spørgsmål angående det at skelne mellem en beskæftiget og en arbejdsløs.
Forskellen er, at den beskæftigede har en tilknytning til sin virksomhed, og netop ved at gøre brug af muligheden for at få en opkvalificering af de færdigheder, som folkeskolen svigtede med, kan man modtage en SVU i den situation, hvor man ellers ville være blevet arbejdsløs.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-06-16:
Under uddannelsesområdet er der utrolig mange forkortelser.
Vi kunne holde lange taler med forkortelser, og de, der så kender indholdet af dem, ville måske kunne få en sammenhæng ud af det.
FVU, forberedende voksenundervisning, eksisterer jo stadig væk, og der har man mulighed for at få et forberedende kursus og hjælp inden for ordblindeundervisning, inden for matematik, inden for it og inden for engelsk.
Så det er ikke, fordi det ikke eksisterer.
Der er altså kun tale om 40 uger nu på SVU, mod at det var 80 uger før, men der er altså muligheder for, at SVU'en kan bidrage med noget, for 40 uger er et helt år.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-06-16:
Det her er jo interessant, for nu må ordføreren så fortælle mig, hvad forskellen på en FVU og en SVU er.
Skal man betale for FVU, men ikke for SVU?
For så er det jo rigtigt, at man forringer forholdene yderligere for de læsesvage.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-06-16:
Tingene bliver jo rodet sammen, for det ene er en forsørgelse, mens det andet er en uddannelse.
Der er jo klare forskelle på, hvordan det gøres, men undervisningen på ordblindeområdet fjernes ikke.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-06-16:
Jeg må sige, at det undrer mig, at Venstres ordfører kan finde på at angribe oppositionen for sagsbehandlingen i forbindelse med den pakke, der i dag er til behandling.
Hvis der er nogen, der skal kritiseres for lovsjuskeri, for sjusk i Folketinget, er det jo regeringen.
Så er det Venstre og Konservative, som haster alvorlige indgreb, alvorlige nedskæringer igennem i Folketinget.
Ordføreren siger, at om 3 år er regningen betalt, og det må alle bidrage til.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren: Topskattelettelserne er jo bare udskudt, og forholder det sig så også sådan med SVU'en, at om 3 år bliver den sat op fra 40 uger til 80 uger igen?
For ordføreren står jo her og siger, at alle må bidrage lige meget, og om 3 år er regningen betalt.
Så altså om 3 år skal perioden så sættes op fra 40 til 80 uger igen?
Flemming Bonne (SF), 2010-06-16:
Jeg tror, at det være mere klogt at spørge S og SF, hvordan man skal tolke »En Fair Løsning« og »Fair Forandring«.
Jeg har været oppe på talerstolen og fortælle, at kommunerne skal bidrage med 4 mia. kr. i effektivisering, fordi alle i vores samfund skal være med til at løfte og sikre velfærden.
Uanset hvad Indenrigsministeriet har svaret hr. Hans Kristian Skibby, står det til troende, at der er 4 mia. kr., der skal skaffes, og de skal anvendes i kommunerne.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-06-16:
Men der er det jo så også, at det her lovforslag faktisk ligger pænt i tråd med det, som hr. Flemming Bonne netop var inde på omkring det med, hvordan man skal gennemføre de her kommuneaftaler, hvor vi skal have en stor sikkerhed for, at når der er en given økonomisk ramme til kommunerne, er det også den ramme, som man skal arbejde ud fra, og de endelige regnskaber i kommunerne, når året så er gået, skal også ligge inden for skiven i forhold til de budgetter, som kommunerne selv vedtager.
Der er det jo så, vi kan se, hvis man går tilbage i historikken, at det har kommunerne gennemgående haft meget svært ved.
Der har simpelt hen været for stort et spænd imellem de budgetter, som man har vedtaget i kommunerne, og de endelige regnskaber, når året var gået.
Der er det her lovforslag jo så med til at give kommunerne et større incitament til netop at bakke op om den solidaritet, der er i hele aftalesystemet, og derfor synes jeg, at det er sund fornuft, at vi stemmer ja til det her lovforslag.
Line Barfod (EL), 2010-06-16:
Venstres ordfører, fru Sophie Løhde, indrømmede jo, at det ikke var muligt for kommunerne både at overholde lovgivningen og de økonomiske rammer, og at svaret fra Venstre derfor var, at man skulle se på at ændre lovgivningen på nogle af de områder, hvor kommunerne ikke kunne overholde begge dele.
Og derfor vil jeg gerne høre Dansk Folkeparti, hvad det er, Dansk Folkeparti mener at der skal ændres af lovgivning som opfølgning på kommuneaftalen og de her lovgivninger, som der bliver stemt om i dag.
Betyder det f.eks., at man vil ændre lovgivningen om, hvornår børn skal fjernes fra deres forældre og anbringes andre steder?
For det er jo et konkret problem, som vi har set igen og igen ude i kommunerne, at får man en familie med mange børn, der flytter dertil, og man opdager, at der foregår overgreb på børnene og kommunekassen er tom, så står man med valget, om man skal tage hensyn til børnene og til lovgivningen og anbringe børnene, eller man skal overholde den økonomiske ramme.
Er det ud fra Dansk Folkepartis holdning meningen, at man skal ændre på den lovgivning?
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-06-16:
Nu er jeg jo ikke socialordfører og kan selvfølgelig ikke svare på, hvorvidt vi skal komme med ændringsforslag til en gældende sociallov, men jeg vil gerne sige, at alle de sociale sager, der kører i kommunerne, hvor der er rejst tvivl om, hvorvidt børnene er blevet retmæssigt tvangsfjernet eller ej, jo er sager, der kører, og som bliver undersøgt.
Der går man ind og kigger på den måde, hvorpå sagsbehandlerne har været tilknyttet, hvordan hjemmehosserne, vejlederne til familierne har været tilknyttet, hvordan børn og unge-udvalget i kommunen har været klædt på, hvilke informationer der er blevet givet videre til dommerne osv.
Der ligger en klar aftale om, hvordan man undersøger alle de sager.
Ligesom i Brønderslev, som jeg tidligere har været inde på, er der selvfølgelig nogle steder, hvor det går virkelig galt i kommunerne, og hvor der også er nogle familier, der bliver dybt ramt, og hvor det så er børnene, der betaler den allerstørste pris.
Det skal vi selvfølgelig gøre alt, hvad vi kan, for at minimere, og det synes jeg også at vi gør.
Men når sagerne opstår, synes jeg også, det er fair, at vi går ud og siger, at de her sociale sager – hvad enten det er klagesager, eller hvad det er – selvfølgelig skal undersøges.
Men det gør jo ikke, at vi skal gøre det, som SF har foreslået, nemlig at lave et rejsehold, som fra Indenrigsministeriets side så skal rejse rundt i alle kommunerne og bestemme over kommunerne, altså hvad de skal gøre, og hvad de ikke skal gøre.
Det skal kommunerne selv gøre.
Line Barfod (EL), 2010-06-16:
Jamen hr. Hans Kristian Skibby svarede jo ikke.
Når regeringen og Dansk Folkeparti mener, at de, når kommunerne ikke kan overholde både lovgivningen og de økonomiske rammer, som er dikteret af regeringen og Dansk Folkeparti for at sikre penge til skattelettelser, så vil ændre på lovgivningen, så må Dansk Folkepartis ordfører da kunne sige, hvad det er for nogle elementer i lovgivningen, man vil ændre.
Vil Dansk Folkeparti ændre på, hvornår børn skal fjernes, så det f.eks. ikke er nok med ét seksuelt overgreb, eller vil de ændre på, hvornår handicappede skal have hjælp, så man ikke skal have en elektrisk kørestol, bare fordi man mangler sine ben?
Eller hvad er det for nogle ændringer, som Dansk Folkeparti mener at der skal gennemføres i lovgivningen, når man nu mener, at det er lovgivningen, der skal ændres, og velfærden der skal sænkes?
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-06-16:
Jeg ved ikke, om fru Line Barfod hørte mit første svar, men jeg synes faktisk, jeg sagde det udtrykkeligt og klart: Jeg er ikke socialordfører, jeg sidder ikke i Folketingets Socialudvalg, det er ikke mit bord.
Det, jeg bare siger, er, at jeg har fuld tiltro til den sagsbehandling, der foregår i kommunerne – og det ved jeg også at min kollega fra Venstre har – og vi tror faktisk også på, at tingene, når der så opstår de her meget kedelige sager, hvor man kan se, at der er foregået noget, der ikke skulle foregå, selvfølgelig så skal undersøges.
Man skal høre borgmesteren, man skal høre børn og unge-udvalgene, man skal høre hjemmevejledernes funktion, altså hvad de har gjort over for de familier, man skal spørge socialrådgiverne, som har været tilknyttet osv., og så skal man selvfølgelig ud fra den vurdering vurdere, om kommunen har ageret forventeligt og korrekt, eller om de bevidst eller ubevidst har lavet fejl i deres sagsbehandling.
Det er en helt anden principiel sag, og der synes jeg faktisk at det, som der i dag foregår i kommunerne, foregår på en ganske god og sober måde, hvor man behandler de klagesager, når de kommer.
Er der så kommuner, som ikke har overholdt gældende lovgivning, jamen så skal de selvfølgelig have det at vide i den undersøgelse, som pågår.
Men jeg har da noteret mig, bl.a. fra en af de sager, der har været – nu nævnte vi tidligere sagen fra Brønderslev, hvor en af vores egne tidligere kollegaer her i Tinget jo er borgmester i dag, nemlig fru Lene Hansen – at man jo siger, at man faktisk vurderer, at kommunen har opfyldt de kriterier, som ligger til grund.