runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2011-12-14:
Så skal jeg starte med at beklage, hvis jeg skal gentage mig selv, men jeg vil gerne sige en gang til: I Danmark har vi en lov.
Den gælder alle.
Der findes ikke noget, der er højere end den danske lov i Danmark.
Det, det gælder om for mig, er at gøre folk bevidste om og meget tydeligt klar over, hvad det er for en lovgivning, man skal rette sig efter, når man er i Danmark.
Man skal også være klar over, hvilke rettigheder og muligheder man har ifølge loven, og det er lige præcis noget af det, som SFI-rapporten jo har vist, nemlig at der er mange kvinder med minoritetsbaggrund, som ikke er klar over, hvilke rettigheder de faktisk har.
Det synes jeg vi skal gøre noget ved, og jeg har redegjort for, hvordan regeringen har tænkt sig at lægge op til ændringer i strategien, både i forhold til æresrelaterede konflikter, parallelsamfund og mange andre ting.
Så jeg vil sige, at det tager jeg faktisk rigtig, rigtig alvorligt.
Jeg synes, en vigtig del af det her er at få bearbejdet holdninger og få skabt holdningsændringer, og derfor kaster jeg mig jo også over det med ildhu, for jeg synes, det her er et vigtigt område.
Men jeg forestiller mig ikke, at det ville have nogen som helst gavnlig effekt, at jeg tog telefonen og ringede til Iran for at fortælle dem, hvordan de skal tage imod eventuelle fraskilte kvinder.
Jeg tror, vi skal tage udgangspunkt i det sted, hvor vi er.
Det er Danmark, og det er her, jeg har mulighed for at påvirke tingene.
Karin Nødgaard (DF), 2011-12-14:
Det synes jeg også lyder positivt sådan på længere sigt, men lige nu står der jo en masse skatteborgere, som synes, det virker fuldstændig urimeligt, at man betaler så mange penge i skat, og at det så faktisk ender med, at man i en udsendelse på tv kan få oplyst, at regnskaberne overhovedet ikke stemmer, at opholdsstederne ikke kontrolleres, og at tallene ikke dækker de faktiske udgifter, der har været i forbindelse med en anbringelse.
Et af eksemplerne var jo, at det kunne ses på nogle lønsedler, at man havde fået 30.000 kr., men på det samlede regnskab til kommunen stod der 54.000 kr.
Hvor er den difference så endt?
Ja, den er nok endt i de forkerte lommer.
Og der kan man jo sige, at det er dårlig moral hos anbringelsesstedet – det kan vi sikkert blive helt enige om – men jeg synes faktisk også, det er sjusk fra kommunens side, at man ikke fører noget mere opsyn med, hvad pengene går til.
Én ting er, at der er nogen, der ikke får det, de er berettiget til og visiteret til,
noget andet er, at der faktisk bliver nogle penge væk i systemet, og at der sidder nogle bagmænd, der kan tjene en masse på nogle sarte sjæle.
Og det kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre ministerens kommentar til, for jeg synes, det er meget problematisk, at man har så mange embedsfolk i kommunerne, og at der så ikke, når man får et regnskab fra et opholdssted, sidder nogen bagefter og lige tjekker igennem, om det nu også er helt realistisk, at de får så og så meget i løn f.eks.
Karen Hækkerup (S), 2011-12-14:
Nej, det er naturligvis helt uacceptabelt, når kommuner ikke får det, de betaler for, og sådan set også, når det betyder, at udsatte børn og voksne ikke får den tilstrækkelige indsats.
Og derfor har jeg også taget initiativ til det partnerskab, som jeg omtalte i det sidste spørgsmål, og det første, der bliver taget hul på med partnerskabet, er lige præcis styrkelsen af kommunernes tilsyn.
Det er det første vigtige skridt.
Dernæst kan jeg sige, at jeg også er gået i gang med i det hele taget at se på en gennemgang af reglerne, hvilket eventuelt også kan resultere i ny lovgivning.
Men indtil videre vil jeg sige, at det er partnerskabet, som jeg tror skal være nøglen til at få løst de her problemer.
Louise Schack Elholm (V), 2011-12-14:
Problemet for kvinderne er jo ikke kun, at de rejser i udlandet; det er også, at andre muslimer måske ikke anerkender den skilsmisse, som de har fået gennem dansk lov.
Hvordan vil ministeren sikre, at muslimer og islam generelt, imamerne, kan man sige, i Danmark anerkender de skilsmisser, som bliver bevilget gennem dansk lov?
Karen Hækkerup (S), 2011-12-14:
Jamen jeg tror, der er behov for holdningsbearbejdning på det her område, og derfor er jeg sådan set meget optaget af, at vi starter med de unge, at vi har dialog, at vi fortæller og oplyser de unge om, hvad det er for nogle rettigheder, der gør sig gældende.
Men det skal selvfølgelig ikke kun være de unge, der skal være meget bevidste om, hvad for nogle rettigheder de har; jeg kunne godt tænke mig, at vi bliver langt bedre til, at alle bliver fuldstændig klar over, hvad for nogle rettigheder man har, når man er i Danmark.
Derfor handler det om oplysning, og det handler om rådgivning.
SFI-undersøgelsen viser jo lige præcis, at mange etniske minoritets-kvinder slet ikke er bevidste om deres rettigheder og muligheder i det danske samfund, og derfor synes jeg, vi har en udfordring foran os dér.
Jeg synes også, der er grund til at fokusere på initiativer, der handler om oplysning og om rådgivning af de religiøse minoriteter og også af de socialarbejdere, som arbejder med religiøst betingede konflikter.
Jeg har selv for nylig foreslået, at der kunne oprettes kontaktpunkter, hvor kvinderne kan henvende sig for at få hjælp, for det er et projekt, som jeg tror vil være rigtig godt.
I øvrigt findes der heldigvis også allerede nu mange vellykkede initiativer på området, eksempelvis LOKK og det korps af unge frivillige, som er etableret med støtte fra satspuljen.
Karin Nødgaard (DF), 2011-12-14:
Er det ministerens opfattelse, at landets kommuner fører det fornødne økonomiske og pædagogiske tilsyn med opholdssteder, hvortil borgere er visiteret?
Karen Hækkerup (S), 2011-12-14:
Spørgsmålet, som fru Karin Nødgaard stiller, er, om kommunerne er gode nok til at føre tilsyn, og til det vil jeg sige, at det er der bestemt nogle kommuner der er.
Det løbende tilsyn er helt centralt, både i forhold til borgerne, f.eks. beboere i botilbud, at de får den hjælp og støtte, som de har brug for, og at de mange penge, der bruges på området, anvendes korrekt.
Derfor har jeg også sammen med KL besluttet mig for at sende en opfordring til kommunerne, jeg tror nok, den udgår i morgen, om, at tilsynsopgaven i højere grad løses i fællesskab.
Det kan f.eks. ske, ved at kommuner går sammen i klynger og samarbejder om tilsynet, så vi får nogle professionelle og fagligt bæredygtige tilsynsenheder, og derfor vil jeg selvfølgelig følge området rigtig tæt.
Karin Nødgaard (DF), 2011-12-14:
Tak, og tak for det indledende svar.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at vi alle, både ministeren og undertegnede og alle, der er interesseret i det sociale område, er interesseret i, at alle mennesker, der er udsatte, og det er lige meget, om det er børn, unge eller voksne, skal have den fornødne hjælp, støtte og vejledning, når der er nogle ting, der halter i deres tilværelse.
Men jeg synes jo, at vi har hørt alt for mange eksempler på, at det halter rundtomkring i kommunerne, og jeg synes også, det er væsentligt i den her forbindelse at sige, at netop når vi snakker om mennesker, levende væsener, så er det vigtigt, at kommunerne ligesom tager den her sag noget mere alvorligt, end de har gjort hidtil.
Det drejer sig jo ikke om, at de skal til at bygge en ny svømmehal eller de skal finde ud af, hvor de skal placere et rådhus osv., det her er altså mennesker og menneskeskæbner, som det drejer sig om.
Og i forbindelse med at også ministeren nu siger, at man melder ud, at man vil opfordre kommunerne til yderligere tiltag, mener jeg måske ikke, at en opfordring er nok.
Jeg mener måske hellere, man skulle skride til nogle krav, og det kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre ministerens kommentarer til, nemlig om ikke det var bedre at stille nogle krav til kommunerne i stedet for bare at komme med en opfordring, for for mig ligger der lidt i ordet opfordring også, at der er en frivillighed.
Karen Hækkerup (S), 2011-12-14:
Altså, jeg vil gerne sige, at det jo er svært at opfordre til noget, der allerede er omfattet af lov, men det er sådan set det, jeg gør.
Jeg henviser til, at loven er der, og indskærper selvfølgelig, at man skal undersøge, om man på alle måder dækker det tilsyn, som man skal.
Det, som jeg tror vi må se i øjnene, er, at der har været noget forvirring hos nogle kommuner om, hvornår man er ansvarlig for tilsynet.
Er det, når man er anbringende kommune, eller når man er stedlig kommune?
Andre steder er tilsynsopgaven ikke blevet udført med samme ildhu, og derfor tror jeg sådan set, at når jeg sammen med Kommunernes Landsforening sender sådan et brev til kommunerne, så ved de jo godt – de har jo også set fjernsyn og set nogle af de her meget grelle eksempler på kommuner, der virkelig har betalt rigtig mange penge for noget, der slet ikke er i orden, noget, jeg tror forarger os alle sammen – at der er mennesker, der på den måde kan sidde og spekulere i at suge penge ud af systemet, når de i virkeligheden skulle sørge for at passe på vores svage borgere.
Karin Nødgaard (DF), 2011-12-14:
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren har tænkt, at man, når nu man har gennemført den her opfordring og der er gået en rum tid, måske et halvt år, så vil følge op på det og bede samtlige kommuner i landet om at melde tilbage om, hvordan de egentlig har ageret i forhold til den her opfordring.
Karen Hækkerup (S), 2011-12-14:
Jeg vil gerne sige, at siden jeg blev minister, synes jeg, der er dukket mange rapporter op, som har vist, at der er plads til forbedring.
Der har været børn, der er blevet hjemtaget fra anbringelse, og som ikke har fået samtaler, og der har været rigtig mange rapporter og problemer fremme, der har dokumenteret, at det ikke altid løftes godt nok i kommunerne.
Det tager jeg som socialminister selvfølgelig rigtig alvorligt, for det er børn, det er udsatte, det er handicappede, det er folk med svære problemer, som vi tit taler om, der kommer til at betale prisen for, at der eksempelvis ikke er tilsyn, eller at man ikke lever op til de regler, vi har sat i lovgivningen.
Derfor har jeg indgået et partnerskab med KL, som består af tre delelementer: for det første en understregning af, at kommunerne naturligvis skal leve op til loven; for det andet en forpligtelse for mig til at blive bedre til at tydeliggøre over for kommunerne, hvad det er for nogle indsatser, der virker, så man kan tage de gode eksempler; og for det tredje i fællesskab at tilvejebringe et bedre datagrundlag.
Dernæst har vi aftalt at have opfølgende møder, så vi skal mødes en gang i kvartalet, og lige præcis det her med tilsyn er noget af det, jeg vil tage rigtig, rigtig meget fat på.
Karin Nødgaard (DF), 2011-12-14:
Det er jeg meget glad for at høre, for der er jo ikke nogen tvivl om, at de konsekvenser, der kan være af, at man ikke fører det fornødne tilsyn, kan være katastrofale, ikke bare for barnet og den unge, men også for plejefamilien f.eks., som ikke får den fornødne støtte.
For jeg synes jo også, det er vigtigt, at når vi snakker tilsyn, skal det ikke lyde, som om det er en kontrol.
Altså, jeg opfatter det egentlig mere, som om det er støtte og vejledning, både til den anbragte og til den plejefamilie, som faktisk yder en fantastisk stor indsats i hverdagen i forhold til at have et barn med store problemer eller et ungt menneske med store problemer i sit eget hjem.
Men jeg synes, det er problematisk, at vi i dag hører, at der er tal, der viser, at fire ud af fem kommuner faktisk ikke lever op til det, som de er forpligtet til, og derfor vil jeg egentlig godt høre ministeren måske præcisere lidt mere: Vil det sige, at vi om et halvt år kan forvente, at samtlige kommuner lever op til de her krav, og at vi ikke vil se de her forfærdelige sager på tv-skærmen eller blive konfronteret med dem som landspolitikere?
Karen Hækkerup (S), 2011-12-14:
Jeg tror, jeg har fået sendt et meget klart signal til KL, og jeg oplever, at de reagerer på det.
Jeg har selvfølgelig sendt det meget klare signal, at hvis tilsynet fortsat skal ligge i kommunerne, skal der rettes op på det her.
Man er klar til at påtage sig ansvaret og få løftet opgaven.
Det synes jeg er en god ting, for for mig er det vigtigt, at vi finder en løsning hurtigt, at vi hurtigt får det her system, som vi altså har reguleret i lovgivningen, til at være gældende og til at fungere.
Og jeg tror, at dialog og samtale, bl.a. med KL, hvor vi også meget tydeligt markerer over for hinanden, hvad vi forventer af hinanden for at løfte opgaven og ansvaret sammen, er det, der er vejen frem.
Derfor tror jeg faktisk, at partnerskabet, som jeg ser det, afløser mange års evig snak om, at kommunerne ikke gør det godt nok, og svar tilbage fra kommunerne om, at det også er, fordi de ikke har nogen penge.
Jeg lægger op til en anden vej, hvor vi i fællesskab og partnerskab løser opgaverne.
Karin Nødgaard (DF), 2011-12-14:
Finder ministeren, at kommuner, der ofte klager over dårlig økonomi, udnytter skatteborgernes penge optimalt, når der ikke følges op på, om penge til opholdssteder bruges bedst muligt, og at pengene dækker de faktiske udgifter, der er forbundet med en anbringelse?
Peter Skaarup (DF), 2011-12-14:
Jeg har to ting at sige som svar.
Professor Tim Knudsen, som kommer fra Institut for Statskundskab på Københavns Universitet, er netop meget negativ over for, at man har slået stillinger op, og at man så, allerede inden fristerne er udløbet og der kan foretages ansættelsessamtaler, har bestemt, hvem det skal være, så de såkaldt midlertidige spindoktorer jo bare fortsætter efterfølgende, uden at man tager hensyn til, hvad der har været af ansøgninger.
Også Christian Kurt Nielsen fra Mercuri Urval siger, at det ikke ser ud, som det er en reel jobannonce, og tidligere har Folketingets ombudsmand kritiseret Københavns overborgmester for de samme ting, nemlig at man, uden at overholde de frister, der er sat, altså har besluttet sig for egentlig bare at overføre nogle partiansatte til at blive betalt af skatteborgerne.
Så jeg synes, man i det mindste bør lægge sig det på sinde.
Jesper Petersen (SF), 2011-12-14:
Det er jo godt, at man må spørge to gange.
For det første er det, hr. Peter Skaarup står og siger, notorisk forkert.
Det er meget muligt, at man kan referere noget, nogen har sagt, men når man stiller sig op på talerstolen her, som hr. Peter Skaarup jo gør, har man altså det ansvar at sikre, at der er bund i, hvad man siger.
Ansættelsesprocedurerne er fulgt til punkt og prikke, og man må komme med en bedre dokumentation end at gengive, at man har hørt i pressen eller ude i byen, at nogle mener, at det ikke er tilfældet.
Den alvor skylder vi vel at behandle det med.
Det andet spørgsmål nåede hr. Peter Skaarup ikke at svare på, og så er det godt, at jeg har muligheden for at spørge en gang til.
For at få proportionerne helt på plads vil jeg spørge: Er hr. Peter Skaarup enig i, at der er tale om, at en eller måske to er ansat som særlige rådgivere i ministerierne, og at det skal sættes op imod, at der derudover er departementer, hvor folk er ansat efter en god dansk embedsmandstradition og altså bliver der, også selv om regeringen skifter, og at de departementer jo kan tælle over hundrede ansatte?
Det er bare for lige at være sikker på, hvor langt vi egentlig er i forhold til at have fået amerikanske tilstande.
Er det egentlig ikke o.k., at der bare er en eller måske to, der udfylder en helt bestemt funktion og altså går af med ministeren?
Peter Skaarup (DF), 2011-12-14:
Så kan man jo ikke nå alle de ting – samtaler osv. – som skal foregå i forbindelse med en ansættelse.
Det kan jo ikke lade sig gøre.
Så kan vi diskutere, om man formelt kan argumentere for og finde et eller andet musehul, der gør, at det er muligt alligevel at sige, at man har holdt sig inden for reglerne, men for mig at se er der med hensyn til en lang række af ministerierne ikke reel ansættelsesprocedure i det, der er foregået; der er måske nogle ganske få, der har overholdt de ting, som jeg tror at hr. Jesper Petersen og jeg selv vil mene er rimeligt i forbindelse med ansættelse af medarbejdere.
Det er det ene.
Det er andet er, at vi selvfølgelig er enige om de facts, at det er en eller to – og for mange ministre er det altså to – spindoktorer, der kan anskaffes pr. minister.
Per Clausen (EL), 2011-12-14:
Så vi er jo grundlæggende enige om, at der er grund til at kigge på det her spørgsmål om spindoktorer igen.
Men er hr. Peter Skaarup ikke enig med mig i, at grunden til, at det er nødvendigt at kigge på det igen, måske mere drejer sig om det, der er sket, siden man kom med den redegørelse tilbage i 2004, dvs. det, der er sket i de sidste 8-9 år, end det, der er sket umiddelbart efter valget?
Det er altså mere den udvikling, der har været i kulturen i ministerier mellem ministre og spindoktorer de sidste 10 år, som er dybt problematisk, end det er det, at der nu kommer et par spindoktorer mere, end der var tidligere.
Peter Skaarup (DF), 2011-12-14:
Nu er det måske ikke kun et par spindoktorer mere, der kommer.
Der sker jo en voldsom, eksplosiv udvikling, uanset om man kan lide det eller ej.
Men når det så er sagt, vil jeg sige, at det da også spiller en rolle, og det siger hr. Per Clausen også – og jeg er glad for støtten til forslaget til vedtagelse – at der har været nogle sager, hvor vi har kunnet se, at tingene er løbet af sporet i forskellige ministerier.
Det spiller bestemt en rolle, ligesom det også spiller en rolle, at man har haft den der eksplosive udvikling under den nye regering.
Så jeg synes, at der er brug for, at vi i fællesskab i Folketinget sætter fokus på det her og ikke bare lukker øjnene for, at verden udvikler sig omkring os.
Per Clausen (EL), 2011-12-14:
Når jeg synes, at det er lidt vigtigt at holde fast i, hvad der er den udløsende faktor her, er det jo, fordi den nuværende regering med en vis ret kan sige, at antallet af spindoktorer jo ikke har udviklet sig ud over, hvad reglerne gav mulighed for tilbage i 2004, altså de muligheder, der var der, hvorimod man næppe – det går jeg i hvert fald ikke ud fra – var i stand til i 2004 at forudse den udvikling i de arbejdsmetoder, der er blevet taget i anvendelse.
Derfor er det vel arbejdsmetoderne og de sager, der er blevet afsløret i den forbindelse, som er den virkelige begrundelse for, at der er brug for at kigge på spindoktorernes rolle igen.
Men grundlæggende må vi vel sige, at når den her debat er relevant, er det, fordi vi har haft en række sager, der viser, at spindoktorer og deres måde at arbejde på, er et demokratisk problem.
Jesper Petersen (SF), 2011-12-14:
Det sidste må jo så blive genstand for en efterprøvning.
Jeg mener ikke, det er rigtigt, at man ikke har overholdt de ansættelsesprocedurer, der er.
Det er jo lige præcis regeringens holdning, at reglerne skal efterleves, og det skal de også, når det kommer til ansættelser.
Jeg mener ikke, der er noget kød på påstanden om, at man ikke har efterlevet de regler, der er, for, hvordan man ansætter folk, for det har man faktisk.
Men det må hr. Peter Skaarup jo så dokumentere.
Det er måske lidt groft uden egentlig at kunne dokumentere det at komme og sige, at man har brudt reglerne.
Jeg vil gerne forsøge at få nogle proportioner i diskussionen om, hvorvidt man amerikaniserer det danske embedsapparat og den danske forvaltning, fordi der findes en eller måske to særlige rådgivere.
Derfor vil jeg gerne bede hr. Peter Skaarup bekræfte, at der er tale om, at der er en eller måske to særlige rådgivere i ministerierne, og at det skal ses i forhold til, at der er et kæmpestort embedsapparat, og at der er så mange ansat i departementerne, at der skal bruges rigtig mange hænder for at kunne tælle dem, og at de er ansat på præcis de vilkår, som hr. Peter Skaarup nævner.
Jesper Petersen (SF), 2011-12-14:
Velkommen i Tinget til hr. Martin Geertsen.
Sikke en debut!
Man skruede sig virkelig op på de høje nagler.
Jeg vil bare lige igen sige noget om proportionerne i den her diskussion af det, der handler om lønningerne: Hvis det i virkeligheden er det, der er problemet i forbindelse med de særlige rådgivere, så vil jeg godt have hr. Martin Geertsen til at bekræfte, at den her regering faktisk har sat et lønloft, og at det var det, den gamle regering afviste at gøre, dengang hr. Martin Geertsens parti jo sad for bordenden.
Er det korrekt?
Er det korrekt, at gennemsnitslønnen for særlige rådgivere bliver lavere under den her regering, end den var under den forrige borgerlige regering?
Jeg kender jo godt svarene, men jeg spørger, fordi jeg synes, at den her debat jo ikke handler om, hvorvidt der er lidt flere særlige rådgivere, lidt flere millioner.
Det handler om, at vi har nogle dybt, dybt alvorlige regler, som man skal overholde, uanset hvordan man er ansat i ministerierne, ikke?
Martin Geertsen (V), 2011-12-14:
Det er jo klassisk spin, og jeg synes faktisk, at det er godt spin.
Jeg synes, at hr. Jesper Petersen skal have en cadeau for det spin, som både han og andre medlemmer af regeringspartierne jo har formået at sætte som dagsorden under hele den her debat om spindoktorer.
For uanset hvad gennemsnitslønnen måtte være for de særlige rådgivere i den her trekløverregering, er sandheden jo den, at de samlede omkostninger er steget.
De samlede omkostninger er allerede for nærværende steget med 50 pct., og regeringen har jo rent faktisk givet sig selv et loft med hensyn til at udvide, således at man i forhold til det, som VK-regeringen havde, kan udvide med op til 80 pct., ja, endda med mere, og det var for de 80 pct., jeg før nævnte, man kunne have fået en eller måske to lægeambulancer til et af yderdistrikterne i Danmark .
Det er jo helt op til regeringen selv at foretage den type prioritering, det skal jeg slet ikke blande mig i, men sandheden er bare, at de samlede omkostninger er steget.
Jesper Petersen (SF), 2011-12-14:
Vi kan jo godt give hinanden karakterer i spin.
Jeg synes egentlig, at det var nogle relevante spørgsmål, jeg stillede.
Skal vi gøre det, synes jeg egentlig, at hr. Martin Geertsen er fortrinlig.
Det er meget godt forsøgt, ligesom hr. Martin Geertsens parti jo har gjort, altså forsøgt at gøre en diskussion om dybt alvorlige lækager af personlige oplysninger, et påstået magtmisbrug, til en sag om statsministerens personlige skatteforhold.
Det var det, der skete hele sidste uge.
Det er vel det, der egentlig er spin, hvis definitionen er, at man prøver på at få bolden til at skrue på den måde, som man selv gerne vil have den til – eller hvad?
Det synes jeg var et tegn på manglede alvor i den her diskussion.
Og det jo det, den er.
Det er jo dybt alvorligt, hvis ikke vi kan regne med, at de folk, der er ansat til at forvalte og også skal kunne forvalte det, de har fået af fortrolige informationer, ikke kan det.
Derfor skal reglerne overholdes, og er hr. Martin Geertsen ikke enig i, at hvis bare reglerne er overholdt, har vi egentlig ikke det store problem med, at der findes særlige rådgivere under den nuværende regering, ligesom der gjorde under den forrige, altså selve det, at vi har dem, er ikke så tosset – eller hvad?
Martin Geertsen (V), 2011-12-14:
Men det, som jeg synes regeringspartiernes ordførere og statsministeren skylder at svare på, er jo det forhold, at man tager to enkeltsager, og så smører man dem ud over et helt parti og definerer et helt partis kultur – et 100 år gammelt partis kultur – som indbegrebet af råddenskab og som værende syg.
Jeg synes, at Socialdemokraterne og SF skylder den omkring 1 million mennesker, som har stemt på landets største parti ved det folketingsvalg, som vi lige har overstået, en forklaring på, hvem det er, der er smittebærere af den råddenskab, som man mener der er i partiet Venstre.