runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Boye Koch (RV), 2013-01-24:
Med dette lovforslag forbedres mulighederne for at bekæmpe doping i Danmarks motions- og fitnesscentre.
Helt konkret vil vi med lovforslaget skabe udtrykkelig hjemmel til at udveksle oplysninger om dopingsanktioner, så dopingmisbrugere kan udelukkes fra træning i de motions- og fitnesscentre og idrætsforeninger, som er undergivet dopingkontrol.
Dette register over dopingsanktionerede kan motions- og fitnesscentrene i fremtiden slå op i, f.eks. i forbindelse med indmeldelse af nye medlemmer, så man kan forhindre, at dopingmisbrugere kan træne videre i centeret.
Som situationen er i dag, kan et medlem, der er udelukket fra træning i et kommercielt fitnesscenter, blot træne videre i et foreningsbaseret center og omvendt, dvs. uden at sanktionen har effekt på tværs af centrene i henholdsvis foreningsregi og kommercielt regi.
Med lovforslaget sikres altså, at dopingsanktioner kan håndhæves mere effektivt, og vi får skabt et mere trygt og sikkert træningsmiljø.
Det er vigtigt, fordi doping blandt motionister desværre har vist sig at være et voksende sundhedsproblem, og fordi rigtig mange, særlig unge, dyrker idræt i motions- og fitnesscentrene.
Ud over disse kvaliteter ved lovforslagets indhold er det et retssikkerhedsmæssigt fremskridt, at videregivelsen af disse personfølsomme oplysninger kommer til at hvile på et sikkert hjemmelsgrundlag, og det er også en fordel, at der mere direkte tages stilling til forholdet til persondatalovens beskyttelsesregler.
Forslaget vil således også skabe en større retssikkerhed for dopingsanktionerede idrætsudøvere i forhold til i dag, fordi oplysningerne om dopingsanktionerne vil blive håndteret bedre.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-01-24:
Socialdemokraterne har meget, meget længe arbejdet for væsentlig bedre forhold i forhold til at kontrollere og dæmme op for dopingmisbruget i Danmark.
Vi har set, at dopingmisbruget i motionscentrene har været stigende; det er et kæmpestort problem.
For de mange, som ikke kommer i motionscentrene, og som måske ikke kommer i de motionscentre, hvor dopingmisbruget florerer, kan det være svært at forstå, at i titusindvis af især unge mænd doper sig med ulovlige midler, som skader dem selv.
Danmark har i mange år ført an på antidopingområdet, og det vil vi fortsat rigtig gerne gøre.
Det er derfor en glæde, at vi nu er nået dertil, at vi kan lave ny lovgivning på området, og at vi også sætter andre initiativer i gang, som ikke kræver lovgivning.
Der er som sagt i titusindvis af især unge mænd, som doper sig.
Det medfører meget alvorlige og store sundhedsmæssige skader for den enkelte.
Mange af skaderne er livsvarige.
En anden effekt af dopingmisbruget er psykisk uligevægt og aggressivitet, som påvirker samfundet i forhold til mere vold.
Vi ved også, at den sorte økonomi, når det gælder salget af dopingmidler, er på linje med, hvad den er, når det gælder salget af narkotiske stoffer.
Der bliver med baggrund i det arbejde, der er foregået i Kulturministeriet, iværksat otte nye initiativer.
Heraf er der så i hvert fald det her, som kræver en lovændring.
Vi laver nu en elektronisk registreringsordning, som vil hjælpe de motionscentre, som er tilknyttet Anti Doping Danmark, med at kunne kontrollere, om både eksisterende medlemmer og nye medlemmer er blevet taget i en dopingkontrol foretaget af Anti Doping Danmark, og om de er blevet idømt en sanktion i forhold til at komme i de centre, som er tilmeldt Anti Doping Danmark.
Vi laver en ordning, hvor man overholder persondatalovgivningen.
Det har været en udfordring, men vi har her fundet en løsning, som holder sig inden for rammen.
Det er rigtig, rigtig godt, og det er glædeligt.
Ordningen kommer til at fungere på den måde, at man via et cpr-nummer kan gå ind i et register.
Der kan man ved hjælp af et farvesignal, der enten er grønt, gult eller rødt, se, om personen har fået en dopingsanktion.
Der kunne siges meget mere om det tekniske, men det vil jeg ikke gøre.
Det skal stå
Pernille Boye Koch (RV), 2013-01-24:
Med dette lovforslag gennemføres en gennemgribende reform af kunststøttesystemet i Danmark.
Det har været tiltrængt, det har været efterspurgt i mange år, og nu gennemføres det med det formentlig bredest mulige flertal i Folketinget.
Blot vil jeg fremhæve to forhold.
For det første er det vigtigt, at lovforslaget etablerer et langt enklere kunststøttesystem, idet vi får en ny samlende organisation, nemlig Statens Kunstfond, og et system med mere åbenhed, en mere enkel udvalgsstruktur og i det hele taget øget samordning.
For det andet vil jeg pege på, at reglerne om de livsvarige ydelser ændres.
De ændrer navn til Statens Kunstfonds hædersydelser.
Vi får en mere tidssvarende fordeling mellem kunstarterne, og de kan fremover sættes til 0 kr., hvis modtagerens egenindtægt overstiger et vist maksimumbeløb.
Hædersydelserne vil altså fremover blive mere målrettet efter økonomisk behov, og det er godt.
Samtidig har man med lovforslaget sikret, at ændringerne af disse ydelser indfases på en måde, så ingen af de nuværende modtagere af de livsvarige ydelser stilles ringere end nu.
Alt i alt er det altså et rigtig godt lovforslag, som Radikale Venstre kan bakke op om.
Mette Reissmann (S), 2013-01-24:
Det er et af de mere tekniske lovforslag, vi behandler her i dag, nemlig ændring af reglerne for tinglysningsafgift og virksomhedspant i lov om retsafgifter, tinglysningsafgiftsloven og lov om tinglysning.
Tinglysningssystemet blev digitaliseret i 2009, hvilket betyder lettere adgang til systemets oplysninger og enklere registrering af rettigheder i systemet.
Med nærværende lovforslag foretager vi nu en yderligere forenkling af adgangen til oplysninger, som nu bliver gjort umiddelbart tilgængelige, idet der ikke længere vil blive opkrævet en særskilt afgift for opslag i og udskrift af akter fra det digitale tinglysningssystem.
Det er jo et grundlæggende træk ved det danske tinglysningssystem, at der er offentlighed omkring omsætningen af fast ejendom.
Det betyder, at man kan finde ud af, hvem der ejer en bestemt fast ejendom, hvilke lån der er optaget, eller hvilke servitutter der er tinglyst.
Tinglysningssystemets oplysninger skal til fulde udnyttes af dem, der har gavn af det, og det skal samtidig holdes opdateret med aktuelle oplysninger.
Det forslag om ændring, vi behandler i dag, vil betyde en enklere sagsbehandling og administrative lettelser både for de offentlige myndigheder, der administrerer systemet, og for de privatpersoner, erhvervspersoner og myndigheder, der benytter systemets oplysninger.
Så det bliver hermed gjort enstrenget; det bliver gjort mere gennemsigtigt og enklere.
Lovforslaget indeholder desuden flere ændringer af reglerne om virksomhedspant.
Reglerne blev indført i tinglysningsloven i 2005 og betyder, at en erhvervsdrivende har mulighed for samlet at underpantsætte en række aktivtyper.
Med ændringen foreslås det at udvide virksomhedspanteordningen, så det bliver muligt for bl.a. bilforhandlere og at pantsætte indregistrerede biler, dvs. brugte biler, efter virksomhedspanteordningen.
Desuden foreslås det at give mulighed for at anvende ejerpantebreve frem for skadesløsbreve i forbindelse med virksomhedspant, og det giver nemlig erhvervsdrivende mere fleksible muligheder for at udnytte virksomhedspantsordningen og bedre finansieringsmuligheder via ordningen.
Opsummerende vil jeg sige, at lovforslaget altså forenkler brugen af tinglysningssystemet og giver virksomhederne flere fleksible muligheder for brug af virksomhedspant.
Dermed kan Socialdemokraterne støtte forslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2013-01-24:
Tak for det.
Nu har de to foregående ordførere jo gennemgået, hvad forslaget drejer sig om.
I Dansk Folkeparti synes vi faktisk, at forslaget er ganske glimrende.
Der er dog nogle spørgsmål, som jeg ganske givet vil stille på skrift i forbindelse med udvalgsbehandlingen, men noget af det går bl.a. på, at der har været en problemstilling om det her med virksomhedspant.
Formålet er rigtig, rigtig godt, men der kunne være nogle problemer med, hvordan loven bliver udformet.
Men det er meget teknisk, og derfor er det helt klart noget, vi vil spørge om under udvalgsbehandlingen.
Noget andet, jeg godt vil spørge om, er gebyrerne.
Det er jo ganske glimrende, at man nu kan gå ind og trække på de tinglysningsoplysninger, der er digitaliserede, og det kan man så gøre ganske gratis.
Det betyder jo så også, at mange flere mennesker sandsynligvis vil gøre det, og det er også godt.
Man sætter så grundgebyret for tinglysning op fra 1.400 kr. til 1.660 kr., og det er jo ikke sådan det store beløb.
Det synes jeg er væsentligt i forhold til, hvilke gebyrer vi har.
Vi vil jo gerne alle sammen have, at gebyrerne dækker udgifterne, men det skal ikke være en indtægtskilde som sådan.
Der har jeg dags dato fået at vide, at det fungerer rigtig godt for alle dem, der har de helt almindelige sager, men at nogle sager jo trækkes ud til manuel behandling.
Og jeg var faktisk lidt bekymret, da jeg hørte om en, der så har haft en manuel behandlingstid på 2 år.
Det synes jeg simpelt hen ikke er i orden.
Det er alt for lang tid.
Så det vil jeg sandsynligvis nok også spørge ind til: Hvordan fungerer det, og hvordan kører sagerne?
Men ellers støtter vi forslaget.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-01-24:
Tak for det.
Men jeg vil fortælle, at vi i Radikale Venstre også kan bakke op om dette lovforslag.
Vi synes, det er en fornuftig afgiftsomlægning, der højner incitamentet til at undersøge boliger dybdegående, inden man overvejer køb af dem.
Og med fri adgang til dokumenter i tingbogen, giver man jo et incitament til at undersøge servitutter osv. mere grundigt.
Omvendt kan man sige, at det nok ikke er de 260 kr. ekstra i tinglysningsafgift, som er afgørende for, om man går ud og bruger millioner på køb af en bolig.
Vi kan også støtte de ændringer, der er vedrørende virksomhedspanteordningen, både i forhold til udvidelsen med ejerpantebreve og i forhold til udvidelse af erhvervstyper og også i forhold til bedre brug af retspant og i forhold til prioritetsstillingen mellem på den ene side virksomhedspantet og på den anden side de almindelige panterettigheder, som den individuelle person måtte have.
Som nævnt i lovforslaget er der ikke negative økonomiske konsekvenser for det offentlige, der er tale om afbureaukratisering, mens der kan være tale om positive økonomiske konsekvenser for borgerne og for virksomhederne.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-01-24:
Der er jo efterhånden sagt så mange ting fra talerstolen om lige præcis det her forslag, så det giver ikke mening, at jeg står og remser op, hvad det indeholder.
Jeg vil bare nøjes med at sige, at jeg synes, det er et dejligt afbureaukratiseringsforslag.
Jeg har jo været med i opstartsfasen i forhold til de digitale tinglysningssystemer, og der må jeg bare sige at der var en hel del problemer – det ser ud til at fungere langt bedre nu.
Og jeg synes, det er rigtig fint, at det nu fremover bliver gratis at slå op i tingbøger og få udskrifter.
Så det her forslag kan vi bakke op om.
Jeg synes også, at høringssvarene generelt er ret positive, og at der de få steder, hvor der var noget, der skulle præciseres, også er gjort opmærksom på det.
Så jeg synes i det store hele, at man også har været imødekommende her, så det forslag kan vi støtte.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-01-24:
Vores retsordfører, fru Pernille Skipper, kan desværre ikke være her
, så derfor har jeg lovet hende at læse følgende op: Det er Enhedslistens opfattelse, at der er tale om et lovforslag, som først og fremmest forenkler de mange afgifter, der er forbundet med tinglysningssystemet i dag.
Og det er positivt, at man fremover ikke længere vil skulle betale for enkelte opslag i tingbøgerne.
Samtidig udvides muligheden for at stifte virksomhedspant, herunder at virksomhedspant fremover også vil kunne stiftes via ejerpantebreve, hvilket øger fleksibiliteten og formentlig også i realiteten muligheden for at skaffe finansiering via virksomhedspant.
Der sker desuden kodificering af prioritetsstillingen ved virksomhedspant, som der angiveligt har været tvivl om.
Alt dette er tilforladelige ændringer, som Enhedslisten kan støtte.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-01-24:
Forslaget er blevet gennemgået et par gange, for nu at sige det pænt, og det er et godt forslag.
Det synes jeg sådan set godt man kan sige.
Alligevel vil jeg som principfast liberal hælde lidt malurt i bægeret, for der foreslås jo også, at den faste del af tinglysningsafgiften ændres fra 1.400 kr. til 1.660 kr., altså en afgiftsstigning.
Og når jeg går ind og kigger på det, så oplever jeg jo det, at det er, fordi man gerne vil holde forslaget provenuneutralt, at man også har lavet den her lille stigning.
Man kunne jo også have forestillet sig, at man inden for Justitsministeriets område kunne have sparet det beløb, som åbenbart er så lille, at man ikke engang kan beskrive det – for det offentlige.
Så det kunne jo godt være, at man kunne have gjort det.
På den baggrund må jeg desværre sige, at Liberal Alliance alle forslagets gode elementer til trods ikke kan stemme for, fordi vi ikke stemmer for afgiftsstigninger.
Morten Bødskov (S), 2013-01-24:
Tak for det, formand.
Må jeg ikke starte med at takke hele Folketinget for den meget positive modtagelse, det her lovforslag har fået.
Jeg skal undlade at gå for meget i detaljer med indholdet; det er der flere der allerede har gjort.
Men for det første er formålet med lovforslaget jo at afskaffe den særskilte afgiftsbetaling for opslag i tingbøgerne som følge af retsafgiftsloven.
Der er ingen tvivl om, at når man læser høringssvarene til lovforslaget, fremgår det, at det bliver taget utrolig positivt imod og er en stor forbedring For det andet
foreslås der jo, som det også har været fremme, visse udvidelser af reglerne om virksomhedspant, og de er også blevet gennemgået heroppefra.
Et af spørgsmålene har været til omlægningen af afgiften.
Det var fru Pia Adelsteen fra Dansk Folkeparti, som spurgte til det.
Årsagen til, at omlægningen finder sted, er, at afgiftsfritagelserne ikke skal medføre tab af indtægter eller merudgifter for staten.
Det er det, der er baggrunden for det, og det er derfor, at man med de afgiftsændringer, der kommer – altså det, at det bliver gratis at foretage en hel række aktiviteter i systemet – så altså forhøjer den faste del af afgiften fra 1.400 kr. til 1.660 kr.
Det vil, som det også fremgår af rigtig mange af høringssvarene, betyde en utrolig stor lettelse og være en betydelig mere effektiv og også bedre anvendelse af hele tinglysningssystemet.
Vi besvarer selvfølgelig alle de spørgsmål, der måtte blive stillet.
Pia Adelsteen (DF), 2013-01-24:
Tak for det.
Jeg er slet ikke i tvivl om, at afgiftsforhøjelsen er der for at gøre det her system udgiftsneutralt.
Altså, det, som jeg studser lidt over, er, at der i fremsættelsestalen netop står om tinglysningsafgiften, at den foreslås forøget for at sikre, at lovforslaget ikke medfører tab af indtægter, og det kan jo forstås på flere måder.
Jeg stiller spørgsmål i udvalget, så det eneste, jeg bare vil have at vide, er, om den her ordning er udgiftsneutral, eller om staten har en indtægt fra ordningen.
Det kunne man jo også have haft med det tidligere gebyr; det ved jeg ikke.
Morten Bødskov (S), 2013-01-24:
Altså, ordningen er tilrettelagt således, at den hverken skal give tab for staten eller give staten merudgifter.
Det er derfor, at man laver omlægningen, som man gør.
Jeg betragter det sådan set som et relativt enkelt kneb, man laver, og som altså er med til, at vi her får lavet en model, som bliver betydelig bedre, mere effektiv og nemmere for folk at benytte sig af.
Eyvind Vesselbo (V), 2013-01-24:
Da Venstres ordfører, hr. Martin Geertsen, ikke har mulighed for at være til stede, har jeg lovet at tage det her lovforslag.
Jeg kan samtidig sige, at jeg også repræsenterer De Konservative, der deler den holdning, jeg kommer med her, og som støtter forslaget, som Venstre også gør.
Det drejer sig om doping.
Doping er jo ikke noget, man kun stifter bekendtskab med ved at læse sportssiderne i aviserne eller følge de årlige udsendelser fra Tour de France.
Doping har langsomt, men sikkert sneget sig ind især i den kommercielle idræt i fitnesscentrene, men desværre også i landets mange foreningsbaserede idrætstilbud.
I sagens natur er det svært at sige noget helt entydigt om, hvor udbredt et problem motionsdoping er i Danmark.
Dog viser en undersøgelse fra 2008, at 9 pct. blandt et bredt udsnit af mænd i alderen 15-25 år har overvejet at bruge anabole steroider.
En anden undersøgelse fra 2010, som havde til formål at kortlægge holdninger, erfaringer og forekomsten af motionsdoping, viste, at ca. 44.000 personer i Danmark har erfaring med muskelopbyggende stoffer.
Et udbredt problem er det under alle omstændigheder.
Tilsvarende er der heldigvis bred enighed om både politisk og blandt såvel den frivillige breddeidræt som de kommercielle udbydere af fitness, at vi af al magt skal forsøge at komme dette uvæsen til livs.
En del af den indsats hører under Justitsministeriets ressort og drejer sig om at bringe danske straffe for dopingkriminalitet på omdrejningshøjde med de omkringliggende lande.
Danmark skal ikke være transitland eller katalysatorland for international dopingkriminalitet.
En anden del af indsatsen handler om at give idrætten tilstrækkelige redskaber til selv at kunne bekæmpe dopingmisbrug blandt motionister.
En arbejdsgruppe under Kulturministeriet barslede sidste sommer med en række forslag til at lette adgangen til og administrationen af dopingkontrollen i motions- og fitnesscentre.
Et af forslagene, som altså af hensyn til persondataloven kræver lovgivning, handler om at etablere et register, således at de idrætsorganisationer, som har indgået en aftale med Anti Doping Danmark om at bekæmpe doping, kan tjekke, om nye medlemmer har en igangværende dopingsanktion og dermed kan nægtes medlemskab.
Det kræver som nævnt en bred vifte af forskellige initiativer, og det er et af dem, vi støtter i det her forslag fra regeringen.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-01-24:
Enhedslisten kan støtte forslaget, som er en udmøntning af den politiske aftale, som alle Folketingets partier har indgået.
Selvfølgelig vil jeg også komme med noget kritik.
Vi finder det faktisk kritisabelt, at vi først får høringssvarene og høringsnotatet 1 dag før førstebehandlingen.
Høringsfristen var den 2. november 2012, så der har været rigelig tid til at oversende svarene til Kulturudvalget.
På den baggrund forventer vi, at der bliver god tid til i udvalget at gennemgå de 142 siders svar og drøfte alle de problemstillinger, som organisationerne rejser i deres høringssvar, da det var umuligt at nå at læse alle svarene på 1 dag.
Vi vil gerne rose ministeren for, at man i det fremsatte forslag har taget hensyn til mange af de indvendinger, der er rejst i høringssvarene, men vi mener også, at der er behov for en grundig udvalgsbehandling.
Overordnet synes vi, at det er et godt forslag om en positiv ændring af kunststøttelovgivningen.
Det er fint, at det overflødige og bureaukratiske Statens Kunstråd nu bliver fjernet.
Den foreslåede struktur virker fornuftig og enkel.
Vi er også tilfredse med, at armslængdeprincippet er væsentlig styrket, og at den direkte politiske indflydelse er væk, når Folketingets partier ikke længere kan udpege repræsentanter politisk.
Men vi kan faktisk også godt følge de mange organisationer og kunstnere, der savner et forum for dialog med politikerne ud over det ene årlige seminar.
Det må være op til den kommende bestyrelse og det kommende repræsentantskab at finde en løsning på spørgsmålet om møder og dialog mellem politikere og kunstnere.
Til sidst har jeg tænkt mig at stille et spørgsmål til ministeren.
Jeg tror, at jeg skal have et skriftligt svar på det.
Jeg vil gerne have et svar fra ministeren angående den henvendelse, der kom fra Dansk Kunstnerråd i dag, for det handler om dem, der søger, men ikke får støtte.
Så derfor synes jeg, at vi skal have et godt svar, før vi kan komme videre med det her forslag.
Men overordnet er vi tilfredse med forslaget og vil stemme for det.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-01-24:
Det er lige før, at gåturen bliver længere end talen.
Det her er jo bare sådan et lille appendiks til den diskussion, vi i virkeligheden havde i forbindelse med L 119, og den er jo en del af den aftale omkring kunststøttereformen, som samtlige af Folketingets partier har indgået.
Jeg synes sådan set, at det er fint, at man ikke bare retter sit fokus mod de mere klassiske kunstopfattelser, men også udvider med arkitektur, kunsthåndværk og design.
Men man kan sige, at det jo næppe er den her del, der har været afgørende for nogen af partierne for at indgå aftalen.
Men det er da et fint lille forslag, som jo kun er et selvstændigt forslag, fordi det er en selvstændig lov.
Så vi stemmer selvfølgelig for.
Lars Barfoed (KF), 2013-01-24:
Som andre har sagt, er det her jo et led i den samlede ændring, som fører til, at vi formentlig vedtager det lovforslag, vi lige har behandlet, om Statens Kunstfond.
Her er primært tale om, at der nu i fuldt omfang på linje med det, der gælder andre kunstarter, kan gives projektstøtte til arkitektur, kunsthåndværk og design.
Og når man ser det her, siger man næsten til sig selv, at det jo er en selvfølge, at det også må være en lige del af mulighederne for at få projektstøtte, at man udøver sin kreativitet inden for de områder.
Man kan jo måske netop sige om arkitektur, kunsthåndværk og design, at det er noget af den kunst, den kreativitet, som vi alle sammen møder i hverdagen, og som når ud til flest mennesker.
Derfor er det vigtigt, at man også har de samme muligheder for projektstøtte der.
Så Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Marianne Jelved (RV), 2013-01-24:
Også her vil jeg gerne have lov at takke for indlæggene fra ordførerne, som jo udtrykker opbakning til lovforslaget.
Og det er jo, som det er blevet sagt af flere ordførere, en naturlig ting, eftersom det er en del af det store aftalekompleks, der blev indgået i 2012.
Det er jo ikke bare ændringen i strukturen, der sådan set slår igennem her, men også at man træffer en afgørende beslutning i aftalekredsen, nemlig at udvide kunstområderne med arkitektur, kunsthåndværk og design, som skal ind i lovgivningen med navns nævnelse, så de også i lovgivningen ligestilles med de øvrige kunstområder.
Da de kunstområder har mange berøringsfelter med billedkunsten, ligger det jo lige for at gøre dem til en del af den lov, som gælder for billedkunsten.
Lovforslagets bestemmelser om støtteformer er opbygget på samme måde som forslagene til ændring af lovene om film, litteratur, musik og scenekunst.
Kunststøttereformen vil give den kunstneriske dimension af arkitektur, kunsthåndværk og design flere penge.
Pengene kommer fra de midler, som det overordnede Statens Kunstråd hidtil har kunnet uddele på tværs af kunstområderne.
Så også økonomisk vil arkitektur, kunsthåndværk og design komme styrket ud af kunststøttereformen.
Jeg kan ikke lade være med at anbefale en udstilling, som blev åbnet for en uges tid siden i Dansk Arkitektur Center, med tre berømte danske arkitektvirksomheder, som har vundet adskillige internationale opgaver.
Det er meget, meget spændende, og i hvert fald skulle jeg holde en tale der, som blev indledt med følgende ord, som jeg godt vil slutte min tale med her, fordi det giver lidt stof til eftertanke.
Det er et citat efter hukommelsen af Winston Churchill, som har sagt: Først former vi arkitekturen, dernæst former arkitekturen os.
Det siger jo lidt om – og jeg tror, at alle kan nikke genkendende til det – hvor central en kunstart arkitektur også er for vores velbefindende og kultur.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-01-24:
Enhedslisten kan støtte forslaget, som er en del af udmøntningen af aftalen om en reform af kunststøttesystemet.
Vi synes, det er godt, at arkitektur, kunsthåndværk og design nu bliver omfattet af kunststøtten.
Lovforslaget passer til den nye struktur i lovforslaget om Statens Kunstfond og har derfor den samme opbygning, som de tilsvarende love om litteratur, musik, film og scenekunst.
Vi har ikke så meget mere at sige om selve lovforslaget, men vi håber på, at der bliver taget højde for de betænkeligheder, som kunsthåndværkerne og designerne har i forbindelse med nedlæggelsen af Danish Crafts.