runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-05-25:
Jeg synes, at vi skal drøfte det spørgsmål under de forhandlinger, som pågår.
Det tror jeg ikke vi skal drøfte her i salen i dag.
Men jeg hører da gerne uddybende kommentarer om det spørgsmål fra fru Anne Grete Holmsgaard.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-05-25:
Jeg vil gerne høre, om hr. Per Ørum Jørgensen så ikke er enig med mig i, at det er vigtigt, at der i en eventuel energiaftale også kommer en målsætning for reduktion af CO2-udslippet i Danmark.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-05-25:
Det er klart, at 10 t pr. indbygger er for meget.
Regeringen har også lige iværksat en plan for netop at styrke bevidstheden hos de danske borgere – jeg tror også, at fru Anne Grete Holmsgaard deler den betragtning – så alle de problemstillinger, som klimaforandringerne byder, er med til at skabe et billede, som også den enkelte dansker i høj grad tager til sig.
Derfor er der egentlig grund til at være fuld af fortrøstning over de her ting.
Som jeg også nævnte i min ordførertale, er jeg sikker på, at der vil blive en væsentlig større bevidsthed også på baggrund af den klimakonference, vi får i 2009.
Det er et fremragende springbræt til at øge kendskabet til, hvad vi kan gøre i dagligdagen for at bringe det her ned.
Men jeg er da enig i, at det ikke er beundringsværdigt med de 10 t, det er det da ikke.
Men der er absolut også perspektiv i at få det forbrug bragt ned.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-05-25:
Jeg har to ting, jeg vil sige.
Vil hr. Per Ørum Jørgensen for det første bekræfte, at årsagen til, at vi i Danmark har været i stand til at holde bruttoenergiforbruget uforandret igennem temmelig mange år, er, at vi har udbygget med kraft-varme og er gået fra kul til gas, og at det, hvis ikke vi fortsætter den linje, vil være usandsynligt, at vi kan holde energiforbruget i ro?
Når hr. Per Ørum Jørgensen for det andet på hr. Per Clausens spørgsmål igen fremhæver energiforbruget, er det så ikke også korrekt, at Danmark har et af verdens højeste CO2-udslip pr. indbygger?
Er 10 t pr. indbygger noget at fremhæve som noget godt eksempel?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-05-25:
Jeg tror, at det er et svar, som giver sig selv.
Vi står internationalt set med en kæmpeudfordring, og jeg siger netop også, at det her også er en opgave, der skal løses ude i de danske hjem, hvor man hver især har et personligt ansvar for at nedbringe andelen af CO2.
Det, jeg bare også gør opmærksom på, er jo, at hvis man ser det danske energiforbrug, så har vi været i stand til at holde det i ro, og det er ambitionen fortsat at holde energiforbruget i ro, så vi faktisk gennem 50 år vil være i stand til at holde energiforbruget i ro trods stor økonomisk vækst.
Det er enestående, vil jeg sige til hr. Per Clausen.
Per Clausen (EL), 2007-05-25:
Jeg vil prøve at spørge hr. Per Ørum Jørgensen lidt mere omhyggeligt denne gang.
Mener hr. Per Ørum Jørgensen, at jorden kan bære, at alle mennesker på jordkloden har det samme CO2udslip og bruger lige så meget af jordklodens ressourcer, som danskerne gør i dag?
Og mener hr. Per Ørum Jørgensen, at det også kan gentages i de kommende generationer?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-05-25:
Jeg var i min ordførertale sådan set inde på, at fakta, når det gælder energibesparelser, jo er, at vi i Danmark er i stand til at holde energiforbruget i ro, og at vi har en meget, meget ambitiøs målsætning om, at man gennem energibesparelser frem mod 2025 igennem en 50-årig periode vil holde energiforbruget i ro.
Så det lever i høj grad op til de holdninger og værdier, som ligger bag.
Men det er klart, at vi også står med nye udfordringer og en mere og mere påtrængende udfordring på grund af klimaforandringer, og det er netop kernen i det konservative værdisæt om, at vi har et ansvar, der rækker fremad; at vi i dag gør noget, hvor der er mulighed for at gribe ind over for de udfordringer, som klimaforandringen byder os.
Per Clausen (EL), 2007-05-25:
Jeg synes jo, det var meget flot, at hr. Per Ørum Jørgensen sagde, at vi ikke skal foretage os noget i vores tid, som belaster de kommende generationer.
Jeg ville måske udvide det til at sige, at vi også skal opføre os på en sådan måde, at alle mennesker på jordkloden får de samme muligheder, som vi har, også i fremtiden.
Hvis det er præmissen, vil jeg gerne spørge hr. Per Ørum Jørgensen, om han i fuld alvor mener, at den politik, Det Konservative Folkeparti har stået for frem til i dag, har sikret, at vi i Danmark ikke bruger flere af jordklodens ressourcer end dem, som fremtidens danskere så også får mulighed for at bruge, altså om han mener, at det energiforbrug, det ressourceforbrug og det CO2-udslip, der har været frem til i dag, kan opretholdes i fremtiden.
Walter Christophersen (DF), 2007-05-25:
Da Dansk Folkepartis energipolitiske ordfører er forhindret i at give møde, skal jeg på vegne af fru Tina Petersen oplæse hendes ordførertale.
Den 19. januar 2007 fremlagde regeringen sit ambitiøse udspil, »Energistrategi 2025«.
Dansk Folkeparti tog godt imod energiudspillet og synes fortsat, at udspillet var og er ambitiøst.
Det trækker i den rigtige retning på en lang række områder.
Det har været et rigtig godt grundlag.
Særlig vil jeg gerne fremhæve indsatsen for at mindske Danmarks afhængighed af fossile brændstoffer, hvilket overordnet set er en rigtig satsning.
Regeringen har hermed lagt en strategi ud, som efter Dansk Folkepartis mening har nogle realistiske mål samt nogle visioner.
Det er heller ikke forbigået Dansk Folkeparti, at interessen omkring strategien har været stor.
Der har været mange spørgsmål.
Et af de typiske spørgsmål har nok været: Hvornår foreligger strategien så?
Hvorfor så længe om det
Hvad der er nyt i dag, kan være forældet i morgen.
Energiområdet står over for nogle kæmpe udfordringer i fremtiden.
Som vi alle ved, sidder Mellemøsten og Centralasien på 75 pct. af verdens olieressourcer.
Det er uroplagede områder, som vi i videst muligt omfang skal gøre os uafhængige af, og dette kan kun ske ved, at vi omstiller os og begynder at ændre adfærd.
Med energistrategiplanen vil der ske en reduktion af anvendelsen af fossile brændsler frem til 2025, svarende til 15 pct. Samtidig skal vi undgå en stigning i energiforbruget frem til 2025.
Vi skal have mere vedvarende energi.
Her er Dansk Folkeparti enig med regeringen i, at det mest realistiske mål må være de 30 pct. vedvarende energi, og for at nå målet med bl.a. disse tiltag må midlet være, at der afsættes langt flere midler til at forske i udvikling af nye teknologier og demoer.
Desuden vil der i fremtiden blive sat langt mere fokus på nybyggeri, fornyelse, den offentlige sektor og forhåbentlig også den private – som er både naboen og en selv – med hensyn til, hvordan vi hver især kan bidrage til, at energiforbruget bliver nedsat.
Dansk Folkeparti ønsker ligesom alle andre partier at fremme en så ren og forsvarlig miljø- og energipolitik som overhovedet muligt.
Dansk Folkeparti støtter til fulde alle tiltag, der via lavere energiforbrug, omlægninger, rationaliseringer og teknologiske fremskridt kan mindske energiforbruget.
Ligesom vi var indstillet på en omlægning af bilafgifterne, er vi også indstillet på andre tiltag, der mindsker CO2-udslippet og afhængigheden af de fossile brændstoffer.
Men i modsætning til andre partier her i salen insisterer vi på, at disse omlægninger ikke må ramme de svageste borgere i Danmark, som de gjorde under hr. Svend Auken.
Punktafgifter rammer altid de svageste hårdest, fordi de vender den tunge ende nedad.
Til sidst vil jeg gentage, hvad jeg sagde den 19. januar dette år: Jeg synes, det er et ambitiøst udspil, regeringen er kommet med, som trækker i den rigtige retning, og Dansk Folkeparti ser frem til de kommende forhandlinger.
Kim Mortensen (S), 2007-05-25:
Det vil jeg slet ikke svare hr. Lars Christian Lilleholt på her fra talerstolen.
Hr. Lars Christian Lilleholt ved udmærket godt, at vi nu kommer til et forløb, hvor vi skal prøve at få energisektoren til at hænge sammen, hvor vi skal have indfaset mere vind, og hvor vi skal have indfaset mere biomasse.
Jeg tror, at hr. Lars Christian Lilleholt vil være enig med mig i, at hvordan vi når frem til det, hvilke løsninger vi skal have, er det bedst vi klarer i forhandlingslokalerne ovre hos transport- og energiministeren i stedet for i Folketingssalen.
Lars Christian Lilleholt (V), 2007-05-25:
Jeg vil gerne spørge hr. Kim Mortensen, om han ikke er enig i, at det er fornuftigt at give de mindre, decentrale kraft-varme-værker og de mindre varmeværker et friere brændselsvalg, således at de får mulighed for at vælge andet end naturgas, hvis de synes, at det kunne være en fornuftig løsning.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-05-25:
Det er jo også tegn på, at vi er helt i front.
Nu vil jeg gerne lige gøre hr. Kim Mortensen opmærksom på den detalje, at i regeringens udspil siger man jo mindst 30 pct.
Det er jo ikke sådan, hvis vi når 30 pct., at vi stopper.
Ambitionen er mindst 30 pct., og det mener jeg også er realistisk med de tiltag, som vi håber, vi kan gennemføre sammen med Socialdemokraterne, nemlig at man så også kan nå den her meget ambitiøse målsætning.
Men er hr. Kim Mortensen ikke enig med mig i, at med målsætningen om en andel af vedvarende energi på mindst 30 pct. i 2025, så er man altså også helt i front på europæisk plan?
Søren Espersen (DF), 2007-05-25:
Dansk Folkeparti har svært ved at forstå, hvad det skulle gavne at bruge så mange penge på en undersøgelse af den her art, specielt når man tænker på, at en række internationale institutioner, tidsskrifter, regeringer allerede er i gang med projektet.
Vi er i Dansk Folkeparti i det hele taget, som udenrigsministeren også beskrev det, mere interesseret i at bruge penge på at ændre forholdene til det bedre for levende mennesker frem for at bruge penge på at tælle døde.
Der har som sagt allerede været lavet undersøgelser af dødstallet relateret til krigen i Irak.
De giver ganske vist vidt forskellige resultater spændende fra 60.000-70.000 til over en halv million mennesker, men det er værd at lægge mærke til, at selv om de institutioner, der står bag, alle er velrespekterede, således også The Lancet, ender de alligevel med vidt forskellige resultater.
Men sådan mener jeg det nødvendigvis må være i den stadig urolige og uafklarede situation, vi har i Irak, og som Irak gennemlever.
Jeg ved ikke, hvordan man fra forslagsstillernes side havde forestillet sig, at den forskergruppe, som den danske regering, hvis man tænkte sig, at beslutningsforslaget blev vedtaget, skulle arbejde, og hvorfor den gruppe, hvis den så kom i gang, skulle være bedre end de andre forskergrupper, som allerede har arbejdet på og arbejder på sagen.
Jeg vil ikke på nogen måde drage sammenligninger mellem denne konflikt og andre tidligere konflikter med store dødstal, men jeg tror, det gælder for dem alle, at det med at få en ordentlig og redelig opgørelse over konflikternes ofre altid har været en lang proces.
Ofte har den varet mange år efter konflikternes ophør, somme tider ligefrem årtier.
Men det kendetegnende for dem alle har været, at det ikke har været muligt at lave reel og ordentlig forskning, mens konflikten var i gang, først bagefter.
Vi kan derfor fra Dansk Folkepartis side tilslutte os regeringens holdning i denne sag og afviser beslutningsforslaget.
Rune Lund (EL), 2007-05-25:
Irakerne skal selv bestemme i Irak, det er der ingen tvivl om.
Men grunden til, at vi fremsætter det her forslag, er, at vi kan se, at det mildest talt ikke går særlig godt i Irak.
Jeg kunne godt tænke mig at få et svar med den brede pensel.
Jeg kan forstå, at fru Gitte Lillelund Bech synes, det går enormt godt, og nævner alle de positive ting.
Jeg synes ikke, det går godt.
Irak er et land i fuldstændig og total opløsning, og det står for mig fuldstændig klart, at der skal helt andre boller på suppen, hvis Irak skal drejes i en anden retning end den katastrofale retning, som landet går i i dag.
Det er det, der er baggrunden for de her tanker.
Jeg må bare sige: Det er ikke mit indtryk, at det er den vej, det går.
Søren Espersen (DF), 2007-05-25:
Det med tallet har jeg vældig svært ved at bedømme – det kan jeg jo ikke bedømme – og jeg vil ikke desavouere nogen af de forskellige undersøgelser, der har været.
Jeg synes, de alle sammen lader til at være nogle, som er seriøse – fra tidsskrifter, institutioner, universiteter, hvad der nu har været – så jeg kan jo ikke sige, hvad der er det rigtige eller forkerte.
Jeg synes i øvrigt, at et tabstal på 60.00070.000 er så rigeligt, og 600.000 vil da være så rigeligt, og 1 million vil være så rigeligt.
Det er nogle underlige begreber og nogle underlige størrelser, vi opererer med.
Jeg mener, at anden verdenskrig kostede 50 millioner mennesker livet.
Det er også et ufatteligt tal.
Andre konflikter har heldigvis ikke haft så mange ofre, 2.0003.000 ofre.
Alligevel er det jo noget, man skal forholde sig til og lære af, og som bør gøre indtryk på en.
Gitte Lillelund Bech (V), 2007-05-25:
Jeg tror sådan set, at det her er et udtryk for, at hvis vi tog et glas og fyldte det halvt med vand, så ville hr. Rune Lund se glasset som værende halvtomt, mens jeg ville se glasset som værende halvfyldt.
Jeg har simpelt hen en anden og en positiv indstilling til, hvad der sker i Irak, for det er den opfattelse, jeg har fået ved at tale med irakerne.
Jeg ved ikke, om hr. Rune Lund for nylig har talt med irakere, som kommer fra den nordlige del, den kurdiske del.
Der er en lille sjov anekdote: I forbindelse med sådan en reception – jeg tror, det var i går – hvor der var en hel del repræsentanter fra det kurdiske mindretal i nord til stede, blev det faktisk fortalt, at der er ufattelig mange af de drengebørn, der fødes der, som bliver opkaldt efter Bush.
Det synes jeg sådan set siger lidt om, at man er så glad for og så tilfreds med det, der er sket i Irak i den nordlige del, fuldstændig ligesom man er det i den sydlige del, hvor jeg tilfældigvis har været.
Så derfor vil jeg sige: Jeg siger ikke, at det går supergodt alle steder i Irak, men jeg ser altså glasset som værende halvfyldt og at det går den rigtige vej, mens hr. Rune Lund ser glasset som værende halvtomt.
Jeg har bare meget, meget svært ved at forstå, hvad Enhedslisten så vil, når man opfordrer irakerne til, at de skal nedsætte et irakisk råd.
For mig at se er det, Enhedslisten gør, lige præcis at underkende den demokratiske proces, der foregår i Irak i dag, og som er foregået siden 2003.
Jeg synes, det har været enormt positivt at opleve de valg, der har været i Irak, fordi der rent faktisk har været enormt høje stemmeprocenter og der har været folk, der har stillet sig op i kø, selv om sikkerhedssituationen har været meget faretruende.
Der har været trusler om, at man ville bombe valgstederne og sådan noget lignende.
Folk har stillet sig i kø og ventet i flere timer for at komme til at stemme.
Folk har stemt om, og et meget, meget stort flertal har stemt for den grundlov, som irakerne har i dag.
Rune Lund (EL), 2007-05-25:
Fru Gitte Lillelund Bech kan ikke have læst forslaget helt grundigt, for der står, at irakerne skal bestemme i Irak.
Derfor er ideen om FN-tropper en mulighed, men det er jo ikke et krav, og ingen fra Enhedslisten kommer og løfter pegefingeren og siger: Sådan og sådan skal I gøre i Irak.
Det samme gælder også i forbindelse med det råd, som kan nedsættes som en grundlovgivende forsamling.
Men jeg tror da også, at fru Gitte Lillelund Bech måske delvis kan erklære sig enig i, at den proces, som har ført frem til den nuværende grundlov, jo også har været en proces, som startede, da der var en besættelse og der ikke var etableret en irakisk regering – det var på det tidspunkt, processen startede.
Og så kan man sige, at det rigtige afsæt for en sådan debat ikke har været til stede, i hvert fald ikke set med Enhedslistens øjne.
Per Stig Møller (KF), 2007-05-25:
Hr. Rune Lund vil bare sige, at han ikke har hørt dem.
Jeg har sagt hundrede sytten gange, hvor der er fremgang og tilbagegang.
Men jeg siger det af hensyn til Folketingstidende og ikke af hensyn til hr. Rune Lund, for han vil ikke høre efter.
Det, der er det afgørende her, hvis jeg skal give det overordnede billede, er, at Iraks regering er muligheden for at få et demokratisk, moderne Irak.
Der er kræfter, som jeg også sagde ved forrige debat, hvor hr. Rune Lund heller ikke hørte efter, der prøver at undgå dette.
Der er ekstremister på begge sider, som er skyld i den etniske konflikt, den religiøse konflikt, som har ført til fordrivelsen, til internt og eksternt fordrevne.
Det er derfor, vi sætter disse 100 mio. kr. af – plus penge næste år.
Det har hr. Rune Lund hørt flere gange.
Der er kræfter, som ikke vil have demokratiet til at virke; det er de totalitære kræfter, som gør alt, hvad de kan, for at undgå dette.
Så hr. Rune Lund har fået besked, men han har også fået besked om, hvem det er, der modarbejder udviklingen.
Og vi vil ikke svigte de demokratisk valgte i Irak.
Rune Lund (EL), 2007-05-25:
Når jeg spørger, er det, fordi jeg godt kunne tænke mig, at udenrigsministeren ville give et overordnet billede af, hvordan han synes det går.
Så nævner udenrigsministeren nogle enkeltelementer, hvor man kan sige, at der er der tale om nogle fremskridt.
Men når man ser det store billede, hvordan ser det så ud?
Der synes jeg ikke, det går særlig godt, og det er det, som jeg synes udenrigsministeren skulle forholde sig til.
Udenrigsministeren går altid ned på mikroplan, når man stiller ham det her spørgsmål.
Det er derfor, jeg stiller det flere gange.
Jeg håber, at udenrigsministeren på et tidspunkt vil give sin mening til kende om, hvordan han synes det går, hvis han skal male med den brede pensel.
Men jeg kunne da godt tænke mig så at spørge til en af de ting, som indgår i Enhedslistens forslag til en freds- og forsoningsplan, og det er vedrørende flygtningesituationen, hvor der jo er 4 millioner flygtninge.
2 millioner af dem er flygtet ud af Irak, 750.000 af dem befinder sig i Jordan, et land med omkring 5 millioner indbyggere.
Danmark modtog 13 irakiske flygtninge i 2006.
Er det virkelig nok?
Per Stig Møller (KF), 2007-05-25:
Det er jo sådan med hr. Rune Lund, at han kan stille de samme spørgsmål hele tiden.
Altså, det her spørgsmål: Hvordan synes du selv det går? stiller hr. Rune Lund konstant.
Jeg har egentlig hørt ham stille det i hver eneste debat.
Prøv dog lige at bruge Folketingets tid lidt bedre i stedet for bare at promovere hr. Rune Lund ved at sige det samme hele tiden.
Der er ting, der går dårligt, og der er ting, der går bedre.
Lad mig sige, at indkomsten pr. indbygger er steget fra et lavpunkt på omkring 480 US-dollar i 2003 til 2.060 US-dollar i 2007.
Lad mig sige, at hvor der i starten af 2003 ikke fandtes nogen form for uafhængige medier, var der i marts 2006 54 kommercielle tv-stationer, 114 kommercielle radiostationer og 268 uafhængige aviser og tidsskrifter.
Hvor der i maj 2003 ikke var nogen dommere uddannet i henhold til moderne retsstandsprincipper, var der i januar 2007 ca. 800 uddannede dommere.
Det er dog bedre end 0.
Den officielle arbejdsløshed i Irak lå i 2003 på 50 pct. I december 2006 var den på mellem 25 og 40 pct., afhængigt af hvor man målte den henne. Så der er altså fremgang, og der er tilbagegang.
Tilbagegangen kan vi jo alle se, men fremgangen er den, hr. Rune Lund har svært ved at få øje på.
Rune Lund (EL), 2007-05-25:
Man må spørge sig selv: Hvordan synes udenrigsministeren selv det går?
Der er borgerkrig i Irak.
Så en af forudsætningerne for, at de her ting overhovedet vil kunne lade sig gøre, er, at den nuværende strategi og den nuværende udenlandske militære tilstedeværelse ophører, sådan at man derefter vil kunne igangsætte nogle af de her initiativer.
Man må også sige, at der da helt klart er nogle initiativer i det her, som går langt videre end det, regeringen vil.
Niveauet for krigsskadeserstatning her er jo langt større, fordi forslaget går ud på, at man skal fortsætte med at bruge den samme sum penge, man bruger på militær i dag, fremover, bare i stedet for på civil genopbygning og krigsskadeserstatning og på hele flygtningeproblematikken.
Hvordan synes udenrigsministeren egentlig det går med den nuværende situation og genopbygningsindsats?
Villy Søvndal (SF), 2007-05-25:
Men man er jo nødt til, når man tager en beslutning, som hr. Søren Espersen står ved, hvilket er fair nok, at forholde sig til det og spørge: Er konsekvenserne af det her noget, man ville?
Nej, det tror jeg ikke.
Jeg tror ikke, at nogen har været så onde i det danske Folketing, at man har villet det her.
Man kunne så have lyttet til efterretningstjenesterne rundtom i verden, der forudsagde, hvad man risikerede at udløse med det her, bl.a. CIA i USA.
Det valgte man at overhøre.
Måske skal man også nærmere kalde folk som Bush, Blair, Fogh og Søren Espersen for fantaster på den måde, at de troede, at de kunne dirigere en verden og beskrive en verden, som bare ikke havde ret meget med virkeligheden at gøre, og så overså de samtlige de kvalificerede advarsler, der var.
Nu udløste man så katastrofen, og det, vi beder om i debatten i dag, er at få belyst katastrofens omfang.
Der synes jeg så, at det er en fantastisk situation, at de, som var villige til at udløse katastrofen – hr. Søren Espersen siger, at han ville gøre det igen – ikke er villige til at få omfanget af katastrofen belyst.
Afstemning
Søren Espersen (DF), 2007-05-25:
Det er jo ikke det, jeg spurgte om.
Jeg er enig i, at jeg blandt andre bærer det fulde ansvar for det, og det er jo ikke det samme, som at jeg står i kø ved håndvasken, eller at andre gør det.
Det er jo en ubehagelig måde at se på det på.
Jeg har faktisk fra starten sagt, at vi var parate til at gøre præcis det samme igen, og det har jeg sagt i meget, meget lang tid, og det er ikke at stå i kø ved håndvasken.
Jeg synes, at det er en dårlig måde at sige det på, og det er fuldstændig unfair.
Jeg vil lige igen tilbage til det her med det om den ultimative sorg.
Det er jo det, som rammer den enkelte familie, der mister en pårørende.
Den familie oplever den ultimative sorg.
Vi andre oplever jo ikke den sorg, når der er en person, vi ikke kender, der dør.
Vi bliver kede af det på de pårørendes vegne og forstår den sorg, de gennemlever.
Men den sorg er jo ultimativ for dem.
Den kan man ikke bare sådan gange op med 60.000 og sige, at der har man så en ultimativ sorg gange 60.000.
Det er absurd snak.