runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2013-04-03:
Igen er det ligesom vigtigt, at vi er klar over, hvad rollefordelingen er i det her.
Det er ikke Folketinget eller skatteministeren, der skal gå ind i de konkrete forvaltningsafgørelser.
Det er SKAT, der skal det.
Det, vi siger, er, at langt de fleste forældre ikke får noget problem med det her, og forældre kan trygt tage deres børn med på arbejde.
Det er kun i de tilfælde, hvor man kan definere det som et egentligt personalegode, at der kan blive et skattemæssigt problem.
Derfor siger vi også, at vi opfordrer virksomhederne til at henvende sig til SKAT med henblik på at få et bindende forhåndstilsagn om, hvorvidt det her skal beskattes eller ej, så man får en sikkerhed for det på forhånd, så man undgår, at der kommer overraskelser senere hen.
Men som sagt, er det vores helt klare opfattelse, at forældre godt kan tage deres børn med på arbejde, få dem passet på arbejde, uden at de behøver at frygte at blive ramt efterfølgende af en beskatning.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-04-03:
Jeg kan forstå på det, at skatteministeren ikke vil give en egentlig garanti til de her forældre om, at de ikke bliver beskattet, så jeg vil prøve at høre om det principielle i det, og om skatteministeren så synes, at det er fair, at man risikerer at få den her ekstra beskatning, for det er jo en form for dobbelt beskatning.
Forældrene har jo en gang betalt deres skat af deres løn, for at børnene så kan gå gratis i en folkeskole.
Når der så er den her lockout, kan de så ikke gå gratis i deres folkeskole, som man har betalt ind til i SKAT, man får så et skattesmæk for at få passet sine børn på anden vis.
Er skatteministeren ikke enig i, at det er en form for dobbelt beskatning, og om det ikke sådan rent principielt er et problem, at man kan risikere at blive beskattet en ekstra gang for at få passet sine børn, når man har betalt regningen en gang?
Jeg synes i hvert fald selv, at det af rent principielle årsager burde være grund nok til, at man fra skatteministerens side – og jeg er ret sikker på med stor opbakning fra Folketinget – vil sende det signal til borgerne derude, at de selvfølgelig ikke skal dobbeltbeskattes af noget, som de ellers har betalt for en gang.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-04-03:
Jeg synes bestemt, at hr. Dennis Flydtkjær har nogle relevante betragtninger her, og jeg er også helt overbevist om, at SKAT udmærket er klar over, at der er en eller anden særlig situation i øjeblikket, men det, jeg bare siger, er, at i det omfang, man er usikker på det, skal virksomhederne henvende sig til SKAT med henblik på at få et bindende forhåndstilsagn om, hvorvidt man skal beskattes af det eller beskattes af det.
Jeg tror, at vi alle sammen er interesserede i, at vi i den her ekstraordinære situation kan få nogle løsninger, så vi alle ligesom kan være tilfredse med det, og så børnene kan blive passet på en ordentlig måde.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-04-03:
Tak, hr. formand.
Jeg vil tillade mig at stille nogle spørgsmål til skatteministeren om et emne, som – desværre, kan man sige – har tradition for at komme op i Folketinget ganske ofte.
Og det er jo problemet med den omfattende svindel, der er i danske døgnkiosker.
Så sent som i dag kan man jo se, hvis man læser metroXpress, at i 2012 var SKAT på kontrolbesøg 850 gange i kiosker over hele landet.
I over 500 af de besøg blev der uddelt bøder.
Det vil sige, at 500 ud af 850 besøg medførte bøder på minimum 5.000 kr.
I 80 pct. af de sager, hvor der blev givet en bøde, var det sager, som omhandlede ulovligt slik, typisk importeret fra Sverige.
Det er en gammel problemstilling, det anerkender jeg.
Det er noget, som regeringen har arvet, kan man sige.
Men det er også en problemstilling, som der desværre ikke er blevet gjort ret meget ved, og som vi kan se på de tal, vi får, er det en eskalerende udvikling, som gør, at der desværre kun bliver flere og flere, som begiver sig ud i kriminel beskæftigelse ved at tjene penge på illegalt indførte varer uden danske afgifter.
Derfor vil jeg selvfølgelig gerne spørge skatteministeren: Hvad har skatteministeren tænkt sig at gøre ved det?
Jeg har jo tidligere spurgt skatteministeren, umiddelbart efter at skatteministeren blev skatteminister, og jeg var selvfølgelig glad for, at vi fik en ny minister på området, som måske vil tage mere hånd i hanke med de her problemstillinger.
Men svaret var jo, at man havde valgt at øge initiativet her med omkring 16 årsværk på landsplan.
Det siger sig selv, at det ikke er ret meget set i forhold til, hvor mange døgnkiosker og grønthandlere der er i hele Danmark.
De steder, hvor der begås svindel, er i forbindelse med sodavandshandel, det er øl, det er spiritus, det er chokolade og is.
Og derfor synes jeg selvfølgelig, at ministeren må prøve at reflektere over det.
En ting er jo, at vi kan se, at tallene går den forkerte vej,
men det andet er selvfølgelig, og det er det, jeg glæder mig til at høre: Hvad vil ministeren gøre ved det?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-04-03:
Tak for spørgsmålet.
SKAT prioriterer det højt, lige så vel som vi prioriterer andre skatteunddragelsessager højt.
Derfor er det jo sådan set en væsentlig del af den produktionsplan, som SKAT har formuleret for det næste år.
Jeg kan da nævne for hr. Hans Kristian Skibby, at den faktisk bliver gennemgået i Folketingets Skatteudvalg i morgen.
Der kommer ledelsen i SKAT og gennemgår den produktionsplan, som man arbejder efter i år, og der er det her faktisk et ganske, ganske stort og vigtigt indsatsområde for SKAT.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-04-03:
Men det, jeg gerne vil have lov til at måle det på, er sådan set, hvad udkommet bliver af de initiativer, som er sat i gang, og de initiativer, som vi kan påregne kommer i gang.
Kan vi se frem til endnu mere kontrol og endnu flere folk i felten, som er ude at inspicere?
Kan vi se frem til højere bødestraffe?
Det er noget af det, ministeren har sagt at ministeren ikke vil gå ind for.
Så sent som i oktober måned stillede jeg et spørgsmål om forhøjede bøder.
Det er jo i øvrigt noget, der også bliver efterspurgt i dag fra brancheorganisationen De Samvirkende Købmænd, altså netop at 5.000 kr. i bøde til en døgnkiosk eller en grønthandlerbutik for at begå omfattende svindel med danske afgifter simpelt hen er peanuts set i forhold til, hvad de her virksomheder tjener på deres ulovligheder.
Er det lavere afgifter, vi kan se frem til, så afgiftsspændet mellem Danmark og Sverige eller Tyskland bliver mindre, så vi også kan se frem til, at der vil være mindre incitament til at begå den her type af kriminalitet?
Endelig er der næringsbrevene.
Vil ministeren kigge på at få øget sanktionsmulighederne, så man simpelt hen kan tage næringsbrevet fra de pågældende erhvervsdrivende?
Marianne Jelved (RV), 2013-04-03:
Jeg har ikke spor imod, at de foreninger, der beskæftiger sig med museer, bliver hørt i sådan en proces, men vi skal bare længere frem i arbejdet.
Så med hensyn til Dansk Landbrugsmuseum, som ikke er økonomisk nødlidende eller på anden måde i fokus, er det jo alligevel i fokus, eftersom det her bliver anbefalet at vurdere bæredygtigheden i de fem søjler og den økonomi, som hører med til museet.
De fem søjler er jo krav, som museet skal opfylde.
Er det kvalificeret nok?
Det er jo den vurdering, som den her udredning giver.
Det ville jo være mærkeligt, hvis ikke vi kiggede efter, når udredningen her peger på, at det er tvivlsomt, om det kan holde på de små museer.
Men det vil jeg meget gerne vende tilbage til.
Vi er slet ikke i gang med det på det niveau, som spørgeren spørger til – om jeg så må sige – for de fire andre små.
Michael Aastrup Jensen (V), 2013-04-03:
Grunden til, at jeg spørger, er jo, at vi ikke rigtig ved noget, og at vi lige pludselig får breve fra Foreningen af Specialmuseer i Danmark og også får avisomtalen af det.
Og vi vidste jo intet, så det eneste redskab, jeg har som opposition, er at spørge og så håbe på, at jeg får nogle svar, så jeg da bliver lidt klogere.
Det er jeg også blevet, så tak for det.
Men jeg vil gerne prøve at anholde det der med, at fordi det står i en rapport, skal man kigge på museet.
Altså, grunden til, at jeg står her, er jo også, at der er en utryghed i museumsverdenen, fordi folk er nervøse for, hvad det her vil ende med.
Der har ministeren jo også et ansvar for, at den utryghed enten forsvinder eller bliver afløst af noget handling.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at vide: Hvad for en tidshorisont taler vi om?
Så er det inden sommerferien, er det i løbet af i år, eller hvad taler vi egentlig om af tidsplan?
For jeg tror, at mange gerne vil se noget konkret komme ud af det, så utrygheden kan forsvinde.
Marianne Jelved (RV), 2013-04-03:
Nu er jeg jo helt på glatis, fordi jeg ikke ved, hvor meget tid Kulturministeriet har brug for for at gøre det arbejde færdigt.
Jeg vil gerne bestræbe mig på at kunne være færdig med den proces inden sommerferien.
Det er i hvert fald min politiske ambition, og det siger jo så noget om, at det ikke er noget, der skal trække unødigt ud, og det bliver i givet fald også med involvering af de berørte museer.
Og som sagt vender jeg tilbage til Kulturudvalget, når vi når så langt, at det giver mening.
Karen Hækkerup (S), 2013-04-03:
Er det meningen, at jeg skal læse spørgsmålet op?
Jeg tænkte, at der måske var nogle, der hørte med, og som måske gerne ville vide, hvad jeg svarede på.
Jeg går lige til det en gang til.
Og mit svar til hr. Martin Henriksen på det, som hr. Martin Henriksen spørger om, drejer sig sådan set om, om jeg synes, at det er et problem, at emiratstaten Qatar bl.a. hjælper med penge til at finansiere opførslen af den her moské for.
Så der er mit svar i virkeligheden, at der ikke er noget ulovligt i at modtage udenlandsk finansiering til opførsel af en moské, en kirke eller andre former for bedehuse, ligesom det heller ikke vil være ulovligt for andre stater at acceptere, at man kan bygge danske kirker eller danske bedehuse der.
Det, der jo til gengæld kan være problematisk, er, hvis der forekommer ting, som man ikke synes er i orden.
Kan det på en eller anden måde påvirke integrationen negativt?
Kan det være i strid med dansk lovgivning?
Alle de her ting skal man selvfølgelig holde øje med, for de kan jo naturligvis ikke accepteres.
Men der er som sådan ikke noget ulovligt i at give penge til opførsel af et bedehus, heller ikke et bedehus opført i Danmark.
Martin Henriksen (DF), 2013-04-03:
Nej, det er der jo ikke, men derfor kunne man jo godt overveje, om det skulle være ulovligt at modtage donationer fra fundamentalistiske organisationer og stater til at opføre stormoskéer for her i Danmark.
Det kræver jo en lovændring, hvis det er sådan, at man mener, at det er så alvorligt.
Der synes jeg da, at det kunne være interessant at høre ministerens holdning til sådan en løsning.
Ministeren sagde, at man kunne forhindre det, hvis det var til skade for integrationen.
Det synes jeg var interessant.
For jeg vil vove den påstand, at hvis Qatar, som også yder bidrag til Det Muslimske Broderskab i en række lande, et broderskab, som jo er fundamentalistisk på en lang række områder, bidrager, skader det selvfølgelig integrationen i Danmark.
Sådan nogle ekstremistiske holdninger ønsker vi ikke i større grad, end tilfældet er i dag, får grobund i Danmark.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, om der så er en åbning fra ministerens side til, at man rent faktisk forhindrer opførslen af stormoskéen, eller i hvert fald, at donationen kommer fra Qatar.
Karen Hækkerup (S), 2013-04-03:
Jeg tror ikke, at jeg sagde, at det ville være ulovligt; jeg sagde, at man skulle holde øje med, at det ikke påvirkede integrationen negativt, og at det i givet fald ville være uacceptabelt.
Det, man kan sige, er, at der er nogle mennesker, som gerne vil betale for, at der bliver opført en moské i Danmark.
Når man skal opføre et bedehus eller en moské, kan folk samle ind, man kan rejse penge på den ene eller den anden måde.
Det, der er vigtigt for mig, og det, der interesserer mig, er i virkeligheden, om der bliver stillet betingelser for den indsamling eller de finansieringsmuligheder, der bliver bragt til veje for at opføre et bedehus, her en moské.
Spørgsmålet går på, at det er en stat, der finansierer.
Og så kan man spørge: Er det ikke mærkeligt, at det er en stat, der finansierer?
Jo, det kunne man måske godt spørge om.
Men man kan omvendt ikke gå ind og forbyde det og sige, at en stat ikke må finansiere.
Det, man kan spørge om, og det, der i virkeligheden er det spændende, er jo: Hvad skal der ske med de penge?
Hvad skal der ske i den moské?
Er der nogle ting, man skal holde øje med, er det jo Politiets Efterretningstjeneste, der skal gøre det, så er det vores efterretninger, man skal have styr på, så er det, hvordan pengestrømmene er, man skal have styr på.
Hvis der eksempelvis kunne foregå terroraktiviteter, må man bruge den lovgivning, der er.
Men det er ikke forbudt at opføre bedehuse, heller ikke moskéer, i Danmark.
Martin Henriksen (DF), 2013-04-03:
Jamen det er jeg med på.
Ministeren redegør for lovgivningen.
Jeg synes jo så, at der er et hul i lovgivningen, når det forholder sig sådan, at organisationer og stater, som har en fundamentalistisk indgang til, hvordan samfundet skal være indrettet, finansierer stormoskéer i Danmark.
Ja, men pointen er, at de, som de donerer penge til i, jo er enige i den måde, som de mener samfundet skal indrettes på.
De, som det iranske præstestyre donerer penge til i nordvestkvarteret, til deres moské, er jo enige med det iranske præstestyre.
De, som Qatar donerer penge til til opførslen at den moské, som er omtalt i det spørgsmål, som jeg stillede, er jo enige i mange af de ting, som Det Muslimske Broderskab har af ideer og tanker om, hvordan samfundet skal være indrettet.
Så er det jo ikke noget, som man kan bruge til at hindre det.
Jeg vil gerne vide, om ministeren frygter og er bekymret for, at de her stormoskéer og de pengemænd, der står bag, vil have en negativ indflydelse på integrationen i Danmark.
Det burde man faktisk kunne svare ja eller nej på.
Karen Hækkerup (S), 2013-04-03:
Spørgsmålet er jo igen, om det er bekymrende, at det er Qatar.
Jeg siger så igen, at det ikke er lovligt eller vil være muligt inden for lovens rammer at sige, at det ikke er lovligt at give donationer til eksempelvis et bedehus, som kunne være en moské.
Hvis man nu tog eksemplet videre og sagde, at man godt kunne sige, at det ville være forbudt for Qatar at donere penge, så fred være med det, men vi ville jo aldrig kunne komme derhen, så vi ville kunne sige, at en eller anden privatperson i Qatar, en rigmand, som havde mulighed for det, ikke ville kunne donere penge via udenlandske banker.
Derfor er det for mig at se egentlig ikke så spændende at se på, om det er stater, eller om det er udenlandske bagmænd, der donerer.
Det, der er spændende, er at se på, hvad der skal foregå i de her moskéer.
Derfor har vi lagt det ene prorgram efter det andet frem, og det har vi gjort, fordi vi jo faktisk tager de her udfordringer rigtig, rigtig alvorligt.
Vi vil gerne styrke integrationen, og vi vil gerne bekæmpe dem, som ikke går ind for, at man skal have integration.
Omvendt vil vi ikke forbyde religionsfriheden, som eksempelvis er den, man benytter, når man vil opføre et bedehus.
Martin Henriksen (DF), 2013-04-03:
Men alle de der ting, som ministeren har skrevet ned på et stykke papir og lavet en fin handlingsplan om, forhindrer jo ikke, at de her stormoskeer bliver opført, og det forhindrer jo ikke, at de bagmænd, der betaler for det, har en interesse, som går på, at man ønsker, at der kommer en reklamesøjle for en fundamentalistisk udgave af islam.
Alt det der, ministeren siger, forhindrer det jo ikke.
Når ministeren nævner en række ting, som er problematiske, og som ministeren selv synes kan give anledning til forskellige former for bekymringer, så lad os da forhindre, at de her organisationer og stater kan give penge til at opføre stormoskeer i Danmark.
Det kan man godt lave en lov om.
Så vil der altid være forsøg på at komme uden om den lovgivning, sådan er det jo altid.
Der er altid nogle, der forsøger at bryde lovgivningen.
Men det kan aldrig være et argument for, at man ikke skal indføre lovgivning, hvis jeg hører, at vi rent faktisk er enige om, at det, der foregår, er problematisk.
Det er problematisk, at det iranske præstestyre finansierer en moské i nordvestkvarteret, og det er problematisk, at et land som Qatar, der støtter Det Muslimske Broderskab f.eks. i Hamas og i Ægypten, er med til at finansiere en stormoské i København.
Karen Hækkerup (S), 2013-04-03:
Der er nogle ting, vi er enige om, og så er der også nogle ting, vi er uenige om.
Rigtig mange af de mennesker, som har en muslimsk baggrund, lever et velfungerende liv, og de bidrager til det danske fællesskab.
Deres børn går i skole, de passer deres arbejde, de er en del af vores samfund, og det er o.k.
Hr. Martin Henriksen siger så, at den moské, som kommer ude i nordvest, jo er betalt af nogle mennesker, som sympatiserer med, at man skal hænge folk for at være homoseksuelle i Iran.
Så vil jeg sige, at uanset hvor mange moskeer der bliver bygget, og uanset hvor de bliver bygget henne, kommer der ikke til at blive hængt homoseksuelle, heller ikke i nordvest.
Når man er i Danmark, er det dansk lov, som skal følges.
Man har ret til som et religiøst menneske at have sit bederum, og det kunne jeg ikke tænke mig at lave om, for det synes jeg at vi skal respektere, men vi må omvendt også stille det krav, at det er dansk lovgivning, der skal følges, når man er i Danmark.
Det vil sige, at man kan have sin religion, men det er den danske lovgivning, som skal følges.
Vi har som regering fremlagt skrappe krav til, hvordan vi gerne vil styrke udlændinges muligheder for at blive integreret i det danske samfund.
Vi laver integrationsplaner, vi vil styrke medborgerskabet, vi har lavet integrationsbarometer, en indsats mod parallelle retsopfattelser, og vi sætter ind på mange forskellige steder, men der, hvor vi ikke vil sætte ind, er, at vi ikke vil forbyde stater eller enkeltpersoner at give et bidrag til at opføre et bedehus.
Hvis man tager hr. Martin Henriksens argumentation helt ud og siger, at man ikke må have en stat, som skal give penge, så skal man også ind at vurdere enkeltpersoner, for hvordan skulle man ellers vurdere, hvem der giver pengene, så synes jeg, at vi bevæger os på kanten af, hvad man kan sige er i orden.
Det, der er det vigtige for mig, er, at vi holder øje med, hvad der foregår, og at vi selvfølgelig ikke accepterer ting, der ikke fremmer integrationen, og at vi bekæmper noget, hvis det ikke er lovligt i Danmark.
Michael Aastrup Jensen (V), 2013-04-03:
Der var lige et spørgsmål, som ministeren ikke berørte, og jeg er sikker på, at det var, fordi ministeren glemte det.
Det var om foreningerne som f.eks. Foreningen af Specialmuseer i Danmark og andre lignende foreninger, som arbejder med det.
Vil de blive inddraget i den proces, der er igangsat under Kulturministeriet, om de her overvejelser for og imod?
Det var den ene ting, og tak for svaret med fri adgang.
Jeg tror for resten, at det vil give stof til eftertanke for rigtig mange, fordi entrebetaling faktisk er en stor del af indtægterne for mange af de her.
Den anden ting er jo det med Dansk Landbrugsmuseum.
Jeg forstår jo ikke, hvorfor de er med i de her forlydender om fusion, for hvis der ikke er problemer økonomisk eller fagligt osv., hvorfor i alverden skulle man så fusionere?
Så er det jo sådan lidt centralisering bare for centraliseringens skyld.
Marianne Jelved (RV), 2013-04-03:
Allerførst vil jeg sige, at det er jo klart, at hvis man kommer ind i regi af Nationalmuseet, så er der tale om fri entré, og det er selvfølgelig et spørgsmål, man så må forholde sig til, og som må indgå i den samlede vurdering af, hvad der er hensigtsmæssigt at gøre i det enkelte tilfælde.
Det eneste, jeg har sagt på nuværende tidspunkt er jo, at udredningen peger på fem små statslige museer, og det foreslås, at man vurderer bæredygtigheden i forhold til de krav, vi stiller til museer i dag.
Så har spørgeren stillet et konkret spørgsmål om et af museerne, nemlig Statens Forsvarshistoriske Museum, som er i en særlig situation sammenlignet med de andre fire museer, fordi det har en særlig økonomisk sårbarhed, som Folketinget tidligere har forsøgt at gribe ind over for.
Men det er noget, som ikke er løst grundlæggende endnu, og det er det, vi arbejder med for at finde et svar på, hvad der er det bedst tænkelige at gøre her.
Og som sagt vender jeg tilbage.
Men der er ikke nogen fokuserede planer med hensyn til de fire andre museer på nuværende tidspunkt.
Nicolai Wammen (S), 2013-04-03:
Jeg er selvfølgelig meget glad for, at hr. Jens Henrik Thulesen Dahl er glad for at se europaministeren.
Jeg er også glad for at se spørgeren.
Men det ændrer ikke på, at sagen altså ligger hos en anden minister, og jeg har fuld tillid til, at den pågældende minister i forbindelse med SU-forhandlinger og andet fortsat vil varetage vores gode og stærke SU-system i Danmark, og at vi selvfølgelig i den forbindelse også vil leve op til de gældende EU-regler.
Der vil jeg svare hr. Jens Henrik Thulesen Dahl, at jeg har fuld tillid til, at vi med det forslag, som regeringen har lagt frem til SU-reform, også i fremtiden vil have et stærkt og et godt SU-system i Danmark, der sørger for, at vores unge mennesker kan tage en uddannelse og samtidig også få opbakning fra fællesskabet.
Og i forhold til EU-Domstolen har vi grundlæggende den holdning i regeringen, at vi synes, det er godt, at der er en EU-Domstol, som kan være med til at afgøre de uenigheder, der måtte være.
I en række tilfælde får Danmark medhold ved EU-Domstolen, så er der sager, hvor vi har en anden fortolkning, og i forhold til den konkrete sag her omkring SU har jeg fuld tillid til, som jeg har sagt, at den redegørelse, der er kommet fra fagministeren, kan både spørgeren og jeg tage som et stærkt udgangspunkt for den videre diskussion.
Michael Aastrup Jensen (V), 2013-04-03:
Har ministeren planer om at lade Statens Forsvarshistoriske Museum fusionere med andre museer eller institutioner?
Marianne Jelved (RV), 2013-04-03:
Jeg er blevet bedt om at svare på, om jeg har planer om at lade Statens Forsvarshistoriske Museum fusionere med andre museer eller institutioner.
I 2011 kom der en udredning om det danske museumslandskab.
Det er den, jeg står med her i hånden.
Den kom, fordi det var 10 år siden, at vi havde fået den seneste museumslov, og fordi der var sket rigtig mange ting, der havde udfordret museerne.
Derfor var det vigtigt for Kulturministeriet og Folketingets flertal at få en udredning af, hvordan fremtidens museumslandskab ser ud, så vi kan få mere bæredygtige museer i Danmark.
Det gælder både de statslige og de statsstøttede museer.
Jeg er optaget af at finde den mest bæredygtige udvikling for også det museum.
Det er muligt, at en anden administrativ organisering kan være med til at udvikle museets bæredygtighed og styrke dets faglige arbejde, men der er ikke på nuværende tidspunkt taget nogen endelig beslutning.
Processen er undervejs, og der vurderes forskellige muligheder, lige så snart vi er færdige med at vurdere mulighederne, vender jeg tilbage til Kulturudvalget.