runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-13:
Som jeg sagde i min ordførertale, går det fremad med integrationen, bl.a. når vi kigger på job, og når vi kigger på uddannelse.
Flere og flere nydanskere får en lang videregående uddannelse, så det går fremad.
Men der er fortsat problemer, og det sagde jeg også meget klart i min ordførertale.
Vi er nået et stykke hen ad vejen, fordi vi har ført en fast og fair udlændinge- og integrationspolitik i stedet for at videreføre den politik, som bl.a. Det Radikale Venstre lagde frem, før regeringen kom til i 2001, og jeg kan forstå, at Det Radikale Venstre nu - hvis de på et tidspunkt skulle komme til magten i Danmark – vil ønske at tilbagerulle vores politik.
Det ønsker vi og regeringen ikke.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-13:
Jeg er glad for, at hr. Karsten Lauritzen er enig i, at resultaterne af integrationsindsatsen er utilstrækkelige.
Der er jo ligesom kun de to muligheder: Det er tilstrækkeligt - det var det ifølge Venstre ikke - og derfor må det jo så være utilstrækkeligt.
Så er spørgsmålet, hvad man gør.
Jeg vil bare spørge, om det er gået op for hr. Karsten Lauritzen, at der aldrig er så mange mennesker, der er blevet sat ud af deres bolig ved fogedens hjælp, som der er i dag - en kraftig vækst.
Måske kunne det skyldes, at en væsentlig del af regeringens integrationsindsats har været baseret på en fattigdomsstrategi, hvor man har gjort mennesker fattigere.
Er hr. Karsten Lauritzen opmærksom på, at de her unge mennesker, som altså har en næsten dobbelt så høj kriminalitetsrate som etniske danskere - det er altså indvandrere og efterkommere, mænd - var mellem 8 og 12 år, da VKO kom til?
Er hr. Karsten Lauritzen og Venstre ikke nervøse for, at når nu nye store årgange af indvandrere og efterkommere kommer til, vil de have den samme overrepræsentation i kriminalitetsstatistikken?
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-13:
Modsat Det Radikale Venstre ønsker vi rent faktisk i Venstre at gøre noget ved kriminelle udlændinge, det vil sige f.eks. folk, der ikke har deres statsborgerskab, men blot har en arbejds- og opholdstilladelse i Danmark, og som begår kriminalitet.
Bl.a. derfor har regeringen fremsat et lovforslag, som vi i Venstre støtter, der handler om at stramme op på udvisningsreglerne, så hvis man begår simpel vold som udlænding i Danmark og ikke er dansk statsborger, kan man udvises, hvis man vel at mærke er dømt.
Det kan jeg så forstå at Det Radikale Venstre ikke synes er nogen god idé.
Man synes, det er bedre, at kriminelle udlændinge kan få lov til at bevæge sig frit rundt i Danmark, efter de har udstået deres straf.
Der har vi bare en fundamental forskellig opfattelse af, hvordan tingene skal være.
I regeringen tager vi os af problemet i forhold til, at der er kriminalitet blandt indvandrere og blandt nydanskere, blandt udlændinge.
I Det Radikale Venstre ønsker man så at stå til.
Jeg accepterer, at der er den her uenighed, men jeg står ved det, som Venstre mener.
Meta Fuglsang (SF), 2009-05-13:
Der er jo nogle meget fine erklæringer om, hvor godt det går med integrationen, og nogle meget fine udtalelser om alt det, regeringen har gjort godt i den her periode.
Men i hr. Karsten Lauritzens ordførertale kom vi jo alligevel i løbet af talen sådan hen til, at der stadig væk er betydelige udfordringer.
Betydelige udfordringer er endda udtrykket.
Så vi kan da godt blive enige om, at det ikke kun er rosenrødt, men at der også er nogle udfordringer.
Som jeg umiddelbart ser det og ser de tal, vi får på, hvordan det går, oplever jeg i hvert fald, at der sker en vældig marginalisering i samfundet, og at der sker en marginalisering af de udlændinge, vi har.
Spørgsmålet er: Kunne Venstre ikke have gjort det lidt bedre med den integrationsindsats, der er gjort, så man havde undgået marginaliseringen, så man havde fået lidt mere ud af den indsats, der er gjort de sidste 8 år?
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-13:
Jamen det er fuldstændig rigtigt, at jeg sagde, at der stadig væk er betydelige udfordringer, og det er der.
Jeg redegjorde også for nogle af dem.
Det er jo specielt, fordi den gruppe, der så er tilbage, som ikke er ude på arbejdsmarkedet, er ekstra svær at få ud på arbejdsmarkedet, også fordi der jo desværre er nogle indvandrere, som følger en værdimæssig norm, hvor kvinderne ikke skal have lov til at arbejde, ikke skal have lov til at integrere sig for deres mænd, hvor der bestemt ikke er ligestilling, så der er nogle kraftige udfordringer.
Dem arbejder vi i regeringen også med.
Vi forsøger også at tilstræbe, at så få som overhovedet muligt bliver marginaliseret.
Regeringen har jo haft en arbejdsgruppe, der bl.a. har fokuseret på marginalisering af nydanske børn og unge.
Den arbejdsgruppe kom frem med - tror jeg - 18 konkrete forslag til, hvad man kan gøre.
Det er noget, der bl.a. indgår i satspuljeforhandlingerne, hvor SF også er med, så i fællesskab løser vi jo problemet med de indvandrere, de børn og unge, som er marginaliseret.
Meta Fuglsang (SF), 2009-05-13:
Jeg tror, at et af de steder, hvor der er forskel på regeringen og oppositionen, er, hvor det er, man skal sætte ind.
Når regeringen siger, at de sætter ind over for kriminelle udlændinge, de jo gør noget, de vil udvise, og de vil straffe hårdere, så tror jeg nok, at vi i oppositionen starter et skridt før og siger: Der er jo en grund til, at man bliver marginaliseret.
Der er en sammenhæng mellem de sociale forhold, man er vokset op under, og risikoen for f.eks. at blive kriminel.
Jeg vil gerne spørge nu, hvor regeringen har været her i 7-8 år: Hvordan ser ordføreren en sammenhæng mellem de sociale forhold, regeringen har ansvaret for gennem de 8 år, og så det faktum, at der faktisk er en marginalisering, dårlig sociale forhold og en forhøjet kriminalitet blandt udenlandske unge?
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-13:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at der i forhold til kriminalitet, både når det gælder danskere og nydanskere, er en sammenhæng mellem, hvilken indkomstgruppe man befinder sig i, og hvilket uddannelsesniveau man har.
Det er jo derfor, regeringen og vi i Venstre har valgt at lægge en linje, som går ud på, at vi skal have så mange ud i beskæftigelse som muligt, for så stiger deres indkomster, vi skal have så mange som muligt til at uddanne sig i så lang tid som overhovedet muligt.
Der går det jo fremad, og integrationsministeren har bl.a. redegjort for, hvordan vi ser betydelige stigninger, stigninger, som vi ikke så under en socialdemokratisk-radikal regering.
Så ved at fokusere på uddannelse og ved at fokusere på beskæftigelse mindsker vi forhåbentlig også kriminaliteten.
Hvis vi kigger på nogle af de områder, som vi kalder ghettoer, ser man faktisk, at indkomstniveauet er stigende i de områder, bl.a. fordi en hel del er kommet i beskæftigelse.
Jeg tror også, det kommer til at betyde, at der er færre, der begår kriminalitet.
Karen Ellemann (V), 2009-05-13:
Lad mig starte med at slå fast, at plejeboliggarantien er en god og nødvendig garanti, der skal sikre, at ældre hurtigt får en plejebolig eller en plejehjemsplads at bo i, når kommunen har vurderet, at de har behov for pleje og omsorg.
Når det er sagt, kan jeg selvsagt ikke stå her i dag og garantere, at alle kommuner lever op til garantien.
Men lad mig da bare endnu en gang gentage, at regeringen har indført plejeboliggarantien og skabt rammerne for, at kommunerne kan efterleve den, men at det er kommunernes ansvar at overholde garantien, som er vedtaget ved lov og er trådt i kraft for kort tid siden.
Regeringen har allerede gjort meget for at sikre, at kommunerne har mulighed for at leve op til plejeboliggarantien.
Regeringen har nedsat den kommunale grundkapital for plejeboliger til 7 pct. i 2008 og 2009.
I perioden fra 2001 til 2006 var grundkapitalen for almene boliger nedsat til samme niveau.
Regeringen har sikret, at kommunerne har kunnet bygge plejeboliger til en grundkapital på 7 pct. i stedet for 14 pct.
Regeringen har også i de seneste år forhøjet maksimumsbeløbet for ældreboliger de steder i landet, hvor det er dyrest at bygge.
Og med den nylig indgåede boligaftale mellem regeringen, Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti om den almene sektors styring og finansiering har vi altså også forlænget nedsættelsen af grundkapitalen til udgangen af 2010 og sørget for, at yderligere seks kommuner får forhøjet maksimumbeløbet.
Så med regeringens initiativer har kommunerne haft og vil fortsat have rigtig fornuftige rammer til at kunne leve op til deres ansvar.
Og jeg forventer naturligvis, at kommunerne opfylder plejeboliggarantien over for vores ældre medborgere.
Karen Jespersen (V), 2009-05-13:
Det var et dejlig klart svar, og det bliver så interessant at høre, hvad de andre partier i oppositionen svarer til det samme.
Men jeg kunne så godt lige tænke mig at spørge hr. Morten Østergaard: Betyder det, at det er Det Radikale Venstres holdning, at antallet af mennesker med flygtninge/indvandrerbaggrund, der kommer til Danmark, ikke har nogen betydning for vores mulighed for at integrere?
Lene Espersen (KF), 2009-05-13:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at jeg har den meget klare opfattelse, at havde vi ikke lavet bankpakken og kreditpakken, så ville vi for alvor have været i problemer i Danmark.
Så havde vi været i en meget, meget vanskelig situation.
Det er selvfølgelig lidt svært, for det er jo påstand mod påstand: Hvad ville der være sket, hvis vi ikke havde gjort det her?
Men det er min klare opfattelse - og det tror jeg faktisk er en opfattelse, som de fleste økonomer, der har forstand på det her område, vil give mig fuldstændig ret i - at vi ville være rigtig ringe stillet, hvis ikke vi havde gjort det, som vi har gjort for at sikre finansiel stabilitet her i landet.
Jeg vil også sige til hr. Frank Aaen, at jeg ikke har aktuelle planer om hverken at åbne nogen bankpakke eller komme med nye initiativer.
Jeg har en meget stor forhåbning om, at kreditpakken vil blive benyttet.
Jeg har også taget det lidt utraditionelle skridt, at jeg faktisk har været ude at opfordre bankerne til at søge om at være med i kreditpakken, og det har jeg gjort, fordi jeg mener, at det jo ikke er for sjovs skyld, at Folketinget har lavet en bankpakke og en kreditpakke.
Vi har gjort det, fordi vi ved, at bankerne betyder noget for det danske samfund, men også fordi bankerne har et samfundsansvar.
Og jeg har opfordret bankerne til at huske på, at de altså også skal aflevere noget tilbage til samfundet, når vi nu hjælper dem.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-05-13:
Det lyder jo, som om det ikke er ministeren selv, som ønsker, at det skal være på den måde, men at hvis ministeren havde muligheden for det, ville han faktisk gerne ændre på det.
Det lyder jo lidt som et forsøg på at fralægge sig ansvaret for den meget centralistiske og drastiske beslutning, det var i 2005 at sige, at nu bestemmer vi centralt fra Folketingets side, fra et snævert folketingsflertals side, hvordan eksamen skal foregå ude på uddannelsesinstitutionerne.
Det her lugter af, at videnskabsministeren prøvede at sige: Det var faktisk ikke mig, der gerne ville det.
Det var et folketingsflertal, så det vil jeg ikke helt tage ansvar for, men jeg kan desværre ikke ændre på det, fordi der er et folketingsflertal imod.
Jeg synes, det er lidt billigt sluppet, og jeg vil da bare sige, at nu har vi jo fået sat det fuldstændig på plads i dag, at videnskabsministeren ingen intentioner har om at gå sammen med oppositionen for at få ændret på det her.
Helge Sander (V), 2009-05-13:
Jeg kan bekræfte over for fru Kirsten Brosbøl, at det har videnskabsministeren ingen intentioner om.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-13:
Tak for ordet.
Vi diskuterer jo på mange måder integration og udlændingepolitik i dansk politik i almindelighed og i det danske samfund.
Vi får igen og igen nye forslag og har konkrete diskussioner, men vi synes, at det er et godt tidspunkt at få en mere overordnet diskussion om de integrationsproblemer, der er i det danske samfund.
Vi oplever jo ofte, at vi taler for døve øren, når vi taler om behov for at få en forstærket integrationsindsats, fordi regeringen og Dansk Folkeparti står last og brast og ikke er interesseret i et bredt samarbejde om integrationspolitikken, men den 20. februar 2009 lød der trods alt nye toner og en antydning af selvransagelse fra en del af det herskende flertal på integrationsområdet.
Det var fru Pia Kjærsgaard, som ifølge Politiken krævede en helt ny integrationspolitik med: »en konkret plan for de udsatte boligområder og de mange indvandrere, som står totalt uden for samfundet.«
Fru Pia Kjærsgaard fortsatte: »Men vi må bare sige, at udviklingen skal vendes nu, og i den forbindelse er det primært regeringen, som skal i arbejdstøjet.« Den vurdering er vi i oppositionen i almindelighed meget enig i, og derfor har vi syntes, at det var relevant i dag at få regeringen repræsenteret ved flere ministre til at redegøre for, hvad det er for en konkret plan, man har tænkt sig at lægge frem, og om vi eventuelt kan få et bredt samarbejde om den.
Det, der står fast, er nemlig, at vi har store integrationsproblemer i Danmark, som på mange måder er vokset i de seneste år, og at der er behov for en ny integrationspolitik og en ny samlet plan for de udsatte boligområder, hvis den opgave skal løses og udviklingen vendes.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-13:
Jeg kan forstå, at udgangspunktet for venstrefløjens forespørgselsdebat er, at man ønsker at tilslutte sig Dansk Folkepartis integrationspolitik.
Det synes jeg er interessant, og det vil jeg meget gerne kvittere for.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvilke præcise konsekvenser det vil få i forhold til Det Radikale Venstres generelle udlændingepolitik og integrationspolitik.
Det væsentligste for Dansk Folkepartis integrationspolitik, det allervæsentligste, som sådan set går igen på en lang række politikområder, er jo at forstå, at en ordentlig og ansvarlig og anstændig udlændingepolitik er forudsætningen for, at man kan have en bare nogenlunde vellykket integrationspolitik.
Det er jo forudsætningen for Dansk Folkepartis integrationspolitik, så tingene hænger sammen.
Så undrer det mig bare, når nu baggrunden for forespørgslen er, at man tilslutter sig Dansk Folkepartis politik på området her, at man i sit forslag til vedtagelse ikke har forstået og sagt, at det er udlændingepolitikken, der er forudsætningen for en vellykket integration.
Jamen hr. Morten Østergaard svarer jo slet ikke på spørgsmålet.
Hr. Morten Østergaard siger på vegne af venstrefløjen og måske som oppositionens nye leder i stedet for hr. Villy Søvndal - hvad ved jeg at på baggrund af fru Pia Kjærsgaards udtalelser og Dansk Folkepartis integrationspolitik ønsker man at rejse en forespørgselsdebat.
Så vil jeg bare høre, om Det Radikale Venstre nu anerkender, at en ordentlig udlændingepolitik, der har styr på tilstrømningen af indvandrere og flygtninge, der kommer til Danmark, er en forudsætning for en vellykket integrationspolitik.
Hr. Morten Østergaard kender jo godt til nogle af de boligaftaler, der ligger, for hr. Morten Østergaard er mig bekendt selv med i nogle af dem, så det, der foregår, kan jo ikke komme som noget nyt for hr. Morten Østergaard.
Jeg vil bare høre: Hvori består kursændringen hos Det Radikale Venstre?
Der må jo være en kursændring.
Jeg kan orientere hr. Morten Østergaard om, at Dansk Folkepartis integrationspolitik ikke er den samme som Det Radikale Venstres integrationspolitik.
Det er hr. Morten Østergaard vel også bekendt med, så derfor må der jo være en kursændring i hr. Morten Østergaards linje, og hvori består den så?
Morten Østergaard (RV), 2009-05-13:
Hr. Martin Henriksen må jo anerkende, at det, som vi har gjort, sådan set bare er at tage Dansk Folkeparti på ordet.
Det var jo Dansk Folkeparti, der sagde, at der var behov for en ny integrationspolitik, selv om man altså nu i 7 år har haft de afgørende mandater og på et hvilket som helst tidspunkt kunne have sat sig igennem, som man har gjort på så mange andre områder.
Så er det rigtigt, at der er lavet en boligaftale, som jo er udmærket.
Det er også rigtigt, som integrationsministeren var inde på, at der er blevet taget nogle satspuljeinitiativer, men det, som vi er enige med fru Pia Kjærsgaard i, er jo, at der mangler en samlet plan - en konkret plan for de udsatte boligområder, fordi vi finder integrationsproblemerne koncentreret i 37 boligområder i Danmark.
Vi håbede på at kunne vejre en form for morgenluft, i forhold til at Dansk Folkeparti, godt nok først efter 7 år, var kommet til den erkendelse, at der er behov for en sådan plan.
Derfor synes jeg, det er lidt mærkeligt at opleve, at hr. Martin Henriksen i dag i stedet for at sige: Det var da herligt.
Det kan godt være, regeringen ikke lytter til os, men det gør oppositionen da i det mindste - i stedet for at være imødekommende over for det forsøger med forskellige former for polemik.
Der er forskellige synspunkter om udlændingepolitik, men jeg er sikker på, at vi også her sagtens kan diskutere os frem til nogle løsninger.
Men det, der ligger i det, fru Pia Kjærsgaard sagde, har vi foreslået adskillige gange fra Det Radikale Venstres side, og vi er kun glade for at have fået selskab af fru Pia Kjærsgaard på det punkt.
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-13:
Man kan forstå af forespørgslens tekst og baggrunden for forespørgslen, at hr. Morten Østergaard og den samlede opposition synes, at regeringens integrationsresultater er utilstrækkelige.
Hr. Morten Østergaard siger i sin ordførertale, at indsatsen særlig er målrettet ghettoerne og boligområdet, og så er det jo tankevækkende, at såvel hr. Morten Østergaards eget parti som en lang række andre partier i Folketinget er med i satspuljeforhandlingerne.
Jeg kan ikke rigtig forstå på hr. Morten Østergaard, når man er så utilfreds, om den utilfredshed er opstået lige pludselig, eller om den har været der hele tiden.
Hvis den har været der hele tiden, jamen hvorfor har hr. Morten Østergaard så ikke fremlagt denne store plan, som man ønsker, i forbindelse med de satspuljeforhandlinger, der har været, og i forbindelse med de aftaler, man i øvrigt har lavet på boligområdet, hvor Det Radikale Venstre jo er med?
Det er jo mærkeligt at komme og sige, at resultaterne er utilstrækkelige, når man selv sidder med ved bordet og bestemmer, hvilke redskaber vi skal bruge.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-13:
Der går så lang tid imellem, at Det Radikale Venstre bliver beskyldt for i almindelighed ikke at udtrykke utilfredshed med regeringens integrationspolitik, at det selvfølgelig i sig selv er værd at bemærke.
Vi har jo stillet og stiller mange forslag, også f.eks. om afskaffelse af starthjælpen for nu at nævne noget.
Men vi har jo fremsat forslaget her 2 år i træk ved satspuljeforhandlingerne og spurgt: Skal vi ikke skære en ordentlig bid af den kage, som udgør satspuljen, og kanalisere den ind i de udsatte boligområder med det ene formål at sørge for, at der ikke er boligområder, der skal huse store dele af integrationsindsatsen i 2015?
Vi har foreslået det netop med henblik på at sige, at i stedet for at lave et hav af små projekter og sporadiske indsatser og handlingsplaner for det ene og det andet og det tredje, lad os så lave et samlet træk, hvor man kanaliserer ressourcerne og indsatsen derhen, hvor problemerne er, nemlig i de udsatte boligområder.
Hr. Karsten Lauritzen kan besøge den radikale hjemmeside og konstatere, at vores ideer ligger her, og at udspillene har været der.
Men regeringen har ikke villet være med, og nu håber vi på Dansk Folkeparti.
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-13:
Tak til hr. Morten Østergaard for svaret.
Som jeg forstår hr. Morten Østergaard, går det værre og værre med indsatsen i de 37 boligområder.
Jeg må foreholde hr. Morten Østergaard virkeligheden, og virkeligheden er desværre en lidt anden end den, hr. Morten Østergaard fremlægger.
Det er jo sådan, at der er sket et fald i antallet af beboere uden arbejdsmarkedstilknytning i de pågældende områder fra 47 pct. i 2001 til ca. 40 pct. i 2007, så det går jo faktisk i den rigtige retning, og hvorfor vil hr. Morten Østergaard ikke anerkende det?
Vil han benægte, at det går i den rigtige retning i forhold til at få folk, der er bosiddende i disse områder, ud på arbejdsmarkedet og dermed ud i integration, så vi får færre og færre ghettoområder?
I øvrigt er det jo sådan, at antallet af ghettoer er faldet fra 20 til 9 alene i løbet af det sidste år som følge af regeringens indsats.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-13:
Jamen det er jo svært, når man diskuterer det med regeringen, fordi det nemt bliver lidt skizofrent, nemlig at man på den ene side gør alt det, der er nødvendigt, og på den anden side er alt sådan set godt, som det er.
Pointen er jo, at regeringens egen Programbestyrelse har sagt, at udviklingen i landets 37 mest udsatte boligområder er en trussel mod samfundets sammenhængskraft; det er jo det, den har sagt.
Regeringen nedsatte en arbejdsgruppe, som skulle kigge på de marginaliserede unge i Danmark, og som kom frem til, at der altså er tale om 47.000 unge.
Det vil sige, at næsten en fjerdedel af alle nydanske unge i Danmark bor i de udsatte boligområder, så kan hr. Karsten Lauritzen virkelig mene, at man har gjort en tilstrækkelig integrationsindsats, når man kan se, at en næsten dobbelt så stor andel af de 15-19-årige mandlige indvandrere og deres efterkommere end af etniske danskere er dømt for kriminalitet?
Man kan da ikke mene, at det er udtryk for en tilstrækkelig integrationsindsats.
Jeg synes, det er besynderligt, at man bryster sig af at have en stram udlændingepolitik og en stram retspolitik, men når man så bliver foreholdt de konkrete resultater, siger man, at tingene går, som de skal.
Karen Jespersen (V), 2009-05-13:
Nu er årsagen til, at det går godt med integrationen på en række områder, jo ikke mindst den stramme udlændingepolitik med 24-års-reglen og tilknytningskravet.
Der har været en del uklarhed også om, hvordan oppositionen ville stille sig, hvis den fik flertal.
Et af de, hvad skal man sige, helt grundlæggende spørgsmål i den forbindelse mener jeg er, om man - hvis man afskaffer forbeholdene i EU - så vil gøre det, regeringen vil gøre, nemlig stå uden for den fælles udlændingepolitik.
Jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Morten Østergaards holdning til det.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-13:
Der er nogle partier, der formentlig slet ikke går ind for at afskaffe forbeholdene; der er nogle, der går ind for den model, regeringen har foreslået; og så er der Det Radikale Venstre - jeg tør ikke helt redegøre for SF's holdning på det her område - som går ind for, at vi er fuldt og helt medlem af EU og dermed ikke har forbehold, heller ikke for visse politikområder.
Sådan er det jo.
Der må man jo arbejde sig hen imod dels selvfølgelig at blive enige i Folketinget, dels efterfølgende også at overbevise en tilstrækkelig stor del af befolkningen om, at det er en god idé.
Men for Det Radikale Venstres vedkommende kan jeg sige, at vi ønsker et fuldt og helt medlemskab af EU og dermed ingen forbehold, og heller ikke at politikområder bliver holdt uden for samarbejdet.
Nu ved jeg jo ikke, om det er hr. Martin Henriksen eller fru Pia Kjærsgaard, der udlægger, hvad der er Dansk Folkepartis politik.
Vi har valgt at tage Dansk Folkepartis formand til indtægt for synspunktet om, at der er behov for en ny integrationspolitik, og at en sådan må fokusere på - og jeg citerer igen: »... en konkret plan«
– ikke noget diffust, ikke noget spredt fægtning – »
… en konkret plan for de udsatte boligområder og de mange indvandrere, som står totalt uden for samfundet«.
Den 20. februar sagde fru Pia Kjærsgaard også til Politiken: »Men vi må bare sige, at udviklingen skal vendes nu, og i den forbindelse er det primært regeringen, som skal i arbejdstøjet«.
Jeg glæder mig til at høre hr. Martin Henriksens ordførertale, for jeg forventer da, at der kommer en skarp kritik af regeringen - selvfølgelig medmindre det bare var en gratis omgang for fru Pia Kjærsgaard, fordi man havde behov for at kippe med flaget.
Nogle gange er det jo sådan, når vi kommer herned i Folketingssalen, at Dansk Folkeparti er faldet ned på jorden igen, og at indsatsen ikke står helt mål med det, man giver indtryk af udadtil.