runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magni Arge (T), 2016-06-01:
Det har vi, så snart vi har et flertal på Færøerne, der bakker os op omkring det.
Det kunne godt ske inden for relativt kort tid, men det vil altså have en økonomisk konsekvens.
Jeg vurderer, at vi skal op i at være i stand til at betale fuldt ud for vores udgifter.
Så er vi ved at være der, hvor det ikke gør den store forskel, om vi er med eller ej, set ud fra et økonomisk synspunkt.
Men politisk selvstændighed kan man godt opnå før det.
For at vende lidt tilbage til det spørgsmål, som du også kommenterede, og som jeg fik tidligere, angående det her med det militære og lignende, så er det jo sådan, at det militære forsvar for Færøerne stort set ligger i hænderne på briterne og på NATO og ikke nødvendigvis på Danmark.
Det kan man jo se i den islandske model, så det ser jeg egentlig ikke som den helt store udfordring.
Aleqa Hammond (SIU), 2016-06-01:
Hvis Danmark i henhold til Taksøerapporten skal være arktisk stormagt, hænger det altså ikke sammen med, at den arktiske stormagt ikke prioriterer søkortsproduktion af den arktiske del af rigsfællesskabet.
It doesn't make sense.
Det må man altså kunne gøre bedre, og det synes jeg ville være helt naturligt, så jeg har store forventninger til, at man gerne vil prioritere det, og jeg håber også, at statsministeren og hans staff vil sørge for, at det får en prioritering, som det fortjener.
Hvad angår Thule Air Base vil jeg sige, at den generelle holdning i befolkningen vel er sådan: Bare det var Grønland, der fik gavn af amerikanernes tilstedeværelse, ikke bare af skatteindkomsterne fra den civile del af basen.
Men det er det jo ikke.
Det er Danmark, der gør det på vegne af Grønland eller på vegne af rigsfællesskabet, og i den sammenhæng vil jeg naturligvis håbe, at den aftale, der nu måtte komme, bliver mindst lige så god, men også endnu bedre og med forbedringer, men det kræver så også, at den danske regering og den grønlandske regering i tæt samarbejde sikrer, at den tilgodeser rigsfællesskabet og ikke mindst Grønland.
Vi har ikke skiftet holdning.
Vi har ikke ændret holdning, tværtimod.
Vi har altid stået klokkeklart med vores holdning: Grønland er den udøvende og lovgivende magt på råstofområdet.
Det har det altid været.
Men eftersom Grønland endnu ikke er en nation og vi har Danmark at læne os op ad, når det drejer sig om ratificering af konventioner, som Grønland ikke er en del af, men hvor Danmark har gjort det på vegne af staten, er det nødvendigt, at vi laver en samarbejdsaftale, ligesom vi har gjort det med uransamarbejdsaftalen mellem naalakkersuisut og regeringen, og det er helt på sin plads; det er helt naturligt, at vi har fælles ståsted på dette område, så vi kan understøtte hinandens prioriteringer på råstofområdet.
Jeg er også rigtig glad for, at man under min ledelse nedsatte et udvalg, der skal sikre, at de problemstillinger, der måtte være mellem Grønland og Danmark, bliver taget op, og dette udvalg er efterfølgende fremkommet med nogle gode anbefalinger, som begge regeringer står sammen om, og som vi behandler i Folketinget med stor opbakning.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-06-01:
Mange tak.
Nu var ordføreren jo ikke til stede ved debatten om uran i går, og derfor vil jeg benytte anledningen til at stille et spørgsmål.
Ordføreren har jo tidligere været formand for naalakkersuisut, og uranrapporten udkom for få år siden, hvor ordføreren bakkede op om, at det er Grønland, der har den lovgivningsmæssige kompetence.
Det gav hun meget klart udtryk for dengang.
Hvad er årsagen til, at ordføreren har ændret holdning siden da?
Aleqa Hammond (SIU), 2016-06-01:
Jeg var desværre ikke til stede, for jeg var i Nordgrønland, da han var der, men det var, efter at han var færdig med sin rapport.
Den skulle vises frem, der skulle indkaldes til borgermøde, for at man kunne høre, hvad han havde af prioriteringer på baggrund af sin rapport.
Hverken naalakkersuisut eller nogen i Grønland har været medinddraget i selve udformningen af rapporten, trods, som jeg sagde i mit ordførerindlæg, at Grønland jo er den arktiske del af rigsfællesskabet.
Jeg synes, at det ville have klædt rigsfællesskabet rigtig, rigtig godt, hvis man i det mindste havde inddraget myndighederne og arktiske eksperter hjemmefra til at gøre rapporten til en rigsfællesskabsting og ikke noget rent dansk.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-06-01:
Mange tak.
Det er jo også en anden holdning end den, som ordføreren gav udtryk for tidligere.
Ordføreren nævnte også i talen, at engelsk skal styrkes, og ideelt set så vi gerne fra Inuit Ataqatigiits side, at vi fik styrket sproget både i forhold til grønlandsk-dansk og engelsk.
Vi ved også, at en stor del af vores unge studerer i Danmark, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad ordføreren forestiller sig med hensyn til fortsat at sikre, at de unge i Grønland også har mulighed for at tage en uddannelse.
Hvad er det for nogle planer, som man har fremadrettet?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-06-01:
Tak for det.
Det tror jeg sådan set at vi er meget enige om.
Nu nævner fru Aleqa Hammond udenrigsgranskeren ambassadør Taksøe-Jensen og hans rapport.
Kan fru Aleqa Hammond bekræfte, at ambassadør Taksøe-Jensen sådan set var i Nuuk og tale med så vel naalakkersuisut som Inatsisartut?
Aleqa Hammond (SIU), 2016-06-01:
Jo, det er det absolut.
Vi i Grønland har også altid syntes, at det var vigtigt, ikke bare i forbindelse med vores fælles stemme under Arktisk Råds arbejde mellem otte arktiske lande, men også helt bestemt under Arctic 5-arbejdet, at Danmark og Grønland i rigsfællesskabet har en stemme at arbejde med.
Når det er sagt, så synes vi stadig væk også, at rigsfællesskabet er en dynamisk størrelse, som har forskellige prioriteringer og værdier.
Derfor synes vi, at det helt naturligt er på sin plads, at rigsfællesskabet udviser respekt for vores forskelligheder i rigsfællesskabet.
Med den tilgang tror jeg helt bestemt, at rigsfællesskabets dynamiske virke også vil smitte af på vores samarbejdspartnere, hvad angår de arktiske regioner med oprindelige folk.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-06-01:
Tak for det, og mange tak til fru Aleqa Hammond for talen.
Jeg vil bare sikre mig, at ordføreren deler min opfattelse af, at rigsfællesskabet, altså med verden, som verden ser ud i øjeblikket med de internationale udfordringer og den internationale interesse, som hele Arktis er ramt af, altså virkelig Grønlands nærområde, sådan set er vigtigere i dag end om ikke nogen sinde, så i hvert fald meget, meget vigtigt i den tid, vi er i nu og her.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-06-01:
Jeg tror egentlig, at den holdning, som spørgeren giver udtryk for, er den holdning, som vi så for et par år siden, netop at råstofområdet skulle redde alt i Grønland.
Jeg tror, der er kommet mere realisme i grønlandsk politik, og jeg synes, det klæder grønlandsk politik, at der er kommet noget mere realisme.
Jeg tror, det handler om at bygge tingene op og stille og roligt og netop kigge på flere forskellige tiltag både i forhold til turisme og i forhold til fiskeri.
Vi ser jo, at verdensmarkedspriserne på hellefisk og rejer er rigtig gode lige nu, og at det har en positiv indvirkning på den grønlandske økonomi.
Aleqa Hammond (SIU), 2016-06-01:
Nu skal jeg ikke svare på vegne af den grønlandske regering, jeg sidder her som folketingsmedlem, men vi følger med i, hvad der foregår, og hvad naalakkersuisut er fremkommet med af forslag til Inatsisartut.
Det er ikke noget nyt, at man diskuterer, om man skal gøre engelsk til første fremmedsprog og dansk til andet fremmedsprog og grønlandsk til det officielle sprog.
Den diskussion har stået på i en del år, og det kan være, at spørgeren har overset det, men det er noget, der har stået på i et godt stykke tid, og jeg er rigtig glad for, at vi nu har en regering, som tør tage det næste skridt og sige, at globalisering er vejen frem, internationalt samarbejde er vejen frem, og at sproget derefter naturligvis også skal følge med, men ikke hermed sagt, at vi opgiver dansk.
Christian Juhl (EL), 2016-06-01:
Jeg har i hvert fald også hørt ledende regeringsmedlemmer give tilsagn om, at de fire nordatlantiske mandater skal inviteres med til finanslovsforhandlingerne, så det bliver spændende at se, hvordan det kommer til at gå.
Jeg er fuldstændig enig i ordførerens kritik.
Det er så flovt, at vi har en regering, der ikke lever op til aftalerne om søkortene.
Det kan vi simpelt hen ikke være bekendt, og det skal der efter min mening findes en løsning på, og jeg glad for, at fru Aleqa Hammond også nævner det her, for det er skammeligt, at regeringen ser stort på det, bare fordi de ideologisk skal have flyttet nogle arbejdspladser ud.
De kunne bare vente med at flytte ud, til det var lavet.
Jeg vil gerne høre noget mere om basen i Thule.
Hvilken løsning ser fru Aleqa Hammond på det problem, der er opstået deroppe?
Hvad skal der til, for at problemet kan løses, og hvor ligger muligheden for at løse det henne?
Aleqa Hammond (SIU), 2016-06-01:
Nej, det er vi ikke.
Så kender du os ikke ret.
Jeg synes, det ville være helt naturligt, når man som finansminister på vegne af regeringen inviterer alle partier til forhandling, at man husker, at der er lidt flere partier i Folketinget end bare dem, der er her i Danmark, at der også er nordatlantiske mandater, og at de hver især repræsenterer et parti.
Det synes jeg ville være helt naturligt, og jeg synes også, det er sådan, det skal være, i stedet for at man antager, at de nok hører med til et eller andet parti, og at der måske bliver forhandlet på vegne af dem.
Nej, jeg synes, vi skal behandles på lige fod med alle andre partier her, sådan som det står i grundloven.
Det har man også lovet os at man vil huske næste gang, så der kommer forbedringer.
Søren Espersen (DF), 2016-06-01:
Har man ikke forståelse for, at det jo er årsagen til, at det ikke sker?
Jeg tror i øvrigt – uden at kunne tale på finansministerens vegne – at han ikke ville have spor imod at invitere de fire nordatlantiske medlemmer til en indledende drøftelse, ligesom alle andre partier bliver indbudt.
Så er det så et spørgsmål, om man vil hænge på og blive ved i finanslovsforhandlingerne, også dér, hvor det bliver træls.
Aleqa Hammond (SIU), 2016-06-01:
Jeg synes, det er utrolig vigtigt, at den til enhver tid siddende regering altid inviterer alle partier til finanslovsforhandlinger.
Jeg synes, det ville være helt naturligt og på sin plads, at man sendte en invitation ud som en god gestus og for at behandle alle folketingsmedlemmer på lige fod.
Det ville jeg synes var helt naturligt.
Vi har et rigtig godt samarbejde med andre partier.
Det har vi det fint med.
Jeg synes også, at det at kalde de samarbejdspartnere, vi har i Folketinget, for partier, som ingen indflydelse har, er at strække den lige lovlig meget, for jeg synes, at vi gør det godt sammen med de folk, som vi samarbejder med, og de partier, som vi samarbejder med.
Søren Espersen (DF), 2016-06-01:
Jeg forstår godt, at grønlænderne gerne vil med i de her finanslovsforhandlinger, men hvorfor byder man sig så ikke til?
Altså, jeg mener ikke, der er nogen finansminister, der vil sige: Nej, de 4 mandater fra Nordatlanten bliver ikke indbudt.
Det tror jeg da sikkert gerne man ville.
Problemet er jo så også ofte, at man skal være parat til at tage det ansvar, der følger med i at lave et finanslovsforlig – også de ting, som kan være ubehagelige.
Der vil jeg sige, at de grønlandske mandater fra IA og fra Siumut altid har været rigtig gode til at tilslutte sig alliancer, der ingen indflydelse havde.
I øjeblikket har man støttet den røde blok vel vidende, at den røde blok ikke har særlig meget indflydelse.
Hvorfor går man ikke derhen, hvor indflydelsen er?
Da der var en rød regering, sad man i alliance med Enhedslisten, som bestemt ikke havde ret meget at skulle have sagt på det tidspunkt.
Hvis man engagerer sig og går ind der, hvor indflydelsen ligger, så er jeg sikker på, at enhver finansminister vil modtage de 4 mandater med kyshånd.
Aleqa Hammond (SIU), 2016-06-01:
Der er i øjeblikket et rigtig godt samarbejde mellem politiet, brandfolkene, Arktisk Kommando, sundhedsvæsenet og deslige.
For nylig har der været en storstilet øvelse i Nuuk for i det mindste at se, hvor meget vi kan løfte, i tilfælde af at der sker en katastrofe.
Det er et forsøg på at se, hvad man selv kan gøre hjemmefra i stedet for bare at hakke på den danske regering.
Vi forsøger alt, hvad vi kan, men vi ved også, at i tilfælde af at der sker noget, kan vi ikke rede et krydstogtskib med 3.000 om bord, når vi knap nok kan redde os selv, hvis der er en mindre ulykke hjemme hos os.
Så det er nødvendigt med en særlig indsats.
Karin Gaardsted (S), 2016-06-01:
Efter de besøg, jeg har haft i Grønland, er det min opfattelse, at der faktisk er et rigtig godt samarbejde mellem de danske myndigheder og de grønlandske myndigheder om løsningen af de opgaver, der fra tid til anden kan opstå, når der sker en ulykke til søs.
Jeg er selvfølgelig enig i, at man skal gøre det allerbedste, man kan.
Jeg tænker også på, at noget af det jo hører til det grønlandske område, altså det, der er 3 km fra kysten ind til det sted, og derefter er det så det danske beredskab.
Jeg vil gerne høre ordføreren, om der er andre ting, der kan sættes ind.
Jeg er jo helt enig i det med søkortene, men er der andre ting?
Aleqa Hammond (SIU), 2016-06-01:
Jeg tror i hvert fald som udgangspunkt, at vi skal gå ud fra Rigsrevisionens meget, meget kritiske rapport, som udkom for 3 år siden til september.
Der er rettet en meget skarp kritik af regeringen om, at de manglende søkort i Grønland kan resultere i store ulykker til havs, og at man ikke har prioriteret det godt nok.
Den Arktiske Kommando siger oven i købet, at hvis ikke man følger op på de opgaver, som er underlagt dem, og dermed også sikrer gode søkort i dag, er det kun et spørgsmål om tid, før der vil ske en katastrofe til søs, hvor krydstogtskibe sejler ind i skær, som ikke er søopmålte, og det er rent dansk ansvar.
Hvis denne ulykke sker i et område, hvor det er meget svært – hvis man skal redde folk i en fjord, som ligger to dages sejlads væk – så står vi over for et meget stort problem og international kritik, som Danmark står til ansvar for.
Og det synes vi på ingen måde er rigsfællesskabet værdigt.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at rigsfællesskabet står sammen om sikkerhed til søs, uanset hvor man måtte være i rigsfællesskabet.
Karin Gaardsted (S), 2016-06-01:
Tak for det, og tak for indlægget.
Vi venter på forsvarets rapport om beredskabet, og det bliver interessant at se, hvad der står deri, for vi ved jo godt, at det er en meget svær opgave at løse i Grønland.
Hvor meget mener ordføreren at beredskabet skal øges, før man kan sige, at det er tilstrækkeligt?
Henrik Brodersen (DF), 2016-06-01:
Jo, det er meget godt, men det er jo rent faktisk sådan, at hvis man eksempelvis sagde, at det skulle være minedriften, der skulle redde Grønlands økonomi, så skulle der jo ikke alene være småminedrift rundtomkring i Grønland, nej, så skulle der være en hel række af store miner i drift for i det hele taget at komme op på et niveau, så den grønlandske økonomi bare kunne gå i nul.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Er der andre tiltag på Grønland, som ville kunne løfte et område?
Det er jo ikke nok med minedrift og turisme.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-06-01:
I dag er det allerede sådan, at hvis man ikke tager imod anvist arbejde, kan man miste sin kontanthjælp.
Det gælder både mænd og kvinder af forskellig herkomst, både udenlandsk og dansk herkomst.
Det, vi har foreslået, er, at det også skal gælde i forhold til uddannelse; at vi giver de her kvinder en mulighed for at komme ned og gå i 9. klasse, måske lære dansk.
For det, jeg mener er afgørende for at sikre integrationen, er at hjælpe de her kvinder ud af hjemmene.
Nogle af dem har ikke muligheden.
Nogle af dem er nærmest spærret inde 24 timer i døgnet af deres mand.
De kvinder skal vi hjælpe.
Jeg overlader det til den konkrete socialrådgiver at vurdere, hvad det er for nogle tiltag, der skal til.
Men når jeg besøger krisecentre, som jeg har gjort rigtig meget på det sidste, og oplever kvinder, der bliver banket hele dagen; kvinder, som oplever ting, man slet ikke kan forestille sig eksisterer i Danmark, så er jeg villig til at tage alle instrumenter i brug for at hjælpe dem.
Jeg synes ikke, det er acceptabelt, at kvinder i den grad bliver underlagt patriarkalske kvindesyn.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-06-01:
Jeg vil bestemt ikke benævne noget som helst af det, som den her regering har foretaget sig, som en fiasko, og man skal sådan set være blind for ikke at se, at der er kommet flere asylansøgere til Danmark.
Det var det, jeg nævnte i min tale, som jo altså så ikke var helt indholdsløs, nemlig at stigningen i Danmark har været på omkring 40 pct.
Sammenlignet med landene omkring os er vi jo altså sluppet temmelig nådigt i Danmark.
Og vi er jo særlig sluppet nådigt, hvis man sammenligner med den regering, der sad tidligere, som jo lempede udlændingepolitikken et eller andet sted mellem 31 og 45 gange.
Så jeg tror nu, at vi står i en noget bedre situation med Venstre i regeringskontorerne, end vi gør med Socialdemokraterne og De Radikale i regeringskontorerne.
Nicolai Wammen (S), 2016-06-01:
Tak for det.
Og tak til ordføreren.
Hvis man skulle give stilkarakter, ville den blive tårnhøj.
Problemet er, at der jo også er indhold i sådan en tale.
Og det interessante er, at hr. Jakob Ellemann-Jensen sagde, at regeringen nærmest til forveksling havde levet op til sine valgløfter.
Et af de løfter, regeringen gik til valg på, og en af de ting, som statsministeren har sagt han skal bedømmes på, med hensyn til om regeringen en fiasko eller ej, er i forhold til straksopbremsning af asylansøgere.
Jeg skal bare helt stilfærdigt spørge ordføreren: Kan ordføreren bekræfte, at der i modsætning til, hvad Venstre lovede i valgkampen, er sket en stigning i antallet af asylansøgere, der er kommet til Danmark, i den tid, regeringen har haft ansvaret?
Og hvis det er tilfældet, vil jeg gerne høre ordføreren, om han vil beskrive det som en fiasko, eller om ordføreren er tilfreds med regeringens indsats?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-06-01:
Nej, jeg anerkender, at det også er et både-og.
Vi har gjort det med den finanslov, der er lavet for i år, at selv om der er blevet afsat 4,4 mia. kr. af den samlede udviklingsbistand til flygtninge i Danmark, har vi samtidig haft fokus på, at en større del af de ressourcer, vi bruger rundtomkring i verden, kunne bruges i nærområderne.
Og den øvelse bør vi gøre igen, også i forbindelse med finansloven for næste år.
Herudover er der så bare det perspektiv i det, at hvis man bruger 1 kr. mindre på flygtninge i Danmark, på migranter i Danmark, så kan man bruge den krone i nærområdet, og der batter den altså mere og hjælper flere mennesker.
Derfor ser vi også en klar mulighed for Danmark i at blive førende inden for at hjælpe i nærområderne, ved at man konverterer flygtningepolitik i Danmark til flygtningepolitik i nærområderne.
Altså, jeg ser meget gerne, at Danmark bliver et af de absolut førende lande i forhold til at hjælpe i nærområderne.
Jeg synes, det har været grotesk at følge de historier, der har været, om, at man ikke har haft tilstrækkeligt med madrationer i flygtningelejrene, altså at de mest basale fornødenheder ikke har været til rådighed.
Og det er, fordi landene ikke samlet set har doneret nok til arbejdet i nærområderne.
Jeg synes, det er helt logisk, at når vi samtidig har den politik, at det er dér, man hjælper bedst, så skal vi også være parate til at hjælpe mere dér.
Det har vi arbejdet på i forbindelse med den indeværende finanslov, men det skal vi også arbejde med i forhold til finansloven for næste år.
En del af løsningen er jo også, at der bruges færre penge – det er så vores holdning – på flygtningepolitik i Danmark, og at de penge så kan bruges bl.a. i nærområderne til at løfte niveauet for Danmarks og andre landes hjælp dér.
Josephine Fock (ALT), 2016-06-01:
Tak til ordføreren.
Det er vi jo meget enige i i Alternativet.
Vi synes så også, vi skal investere her i Danmark, for vi vil gerne integrere de mennesker, der kommer til Danmark.
Men hvis vi lige holder fast i det med nærområderne, kunne ordføreren så uddybe ordførerens politik i forhold til en kommende finanslov, nemlig om man er villig til at afsætte flere penge til nærområderne netop for at hjælpe der, så vi forhåbentlig kan begrænse den store gruppe af mennesker, der er nødt til at flygte?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-06-01:
Hr. Jesper Petersen er på gyngende grund.
Han har simpelt hen scoret et gigantisk selvmål, og i stedet for bare at erkende det siger han et eller andet om ophidselse på talerstolen.
Jeg svarede præcis på det, jeg blev spurgt om.
Jo, jeg sagde præcis, at hvis vi selv havde lavet skattereformen i 2009, havde den set anderledes ud.
Ja, selvfølgelig havde den det.
Så spurgte jeg tilbage: Når det, der skete i 2009 – nemlig at de allerrigeste fik en for stor skattelettelse – var det mest usympatiske, der næsten er sket i nyere tid, og man så har haft regeringsmagten i 3½ år siden, hvorfor har man så ikke lavet det om?
Hvorfor har man givet de samme mennesker en yderligere skattelettelse?
Det er det, som Socialdemokratiet bliver nødt til at svare på i løbet af i dag i den her afslutningsdebat.
Og jeg kan love Socialdemokratiet for, at vi kommer tilbage til det spørgsmål.
Josephine Fock (ALT), 2016-06-01:
Tak for det svar.
Men det, jeg hører ordføreren sige, er, at det er et enten-eller.
Det er ikke et både-og.
Alternativet er af den opfattelse, at det er et både-og, men jeg hører ordføreren sådan, at det er et enten-eller.
Skal jeg forstå det sådan, at ordføreren ikke vil give flere penge til nærområderne, hvis der også bruges penge på flygtninge her i Danmark?
Jesper Petersen (S), 2016-06-01:
Hr. Kristian Thulesen Dahl vælger den taktik i dag, at når man ikke kan svare på spørgsmålet, må man hidse sig op.
Så står man på talerstolen og hidser sig gevaldigt op for ligesom at aflede opmærksomheden, så vi kan snakke om noget andet.
Hvorfor kan man ikke bare svare på, om man synes, det var en retfærdig måde at lave skattepolitik på, da man sidste gang gik ind i et rum sammen med statsministeren og skabte den her ekstreme ulighed mellem de rigeste danskere og almindelige folkepensionister?
Siden hen blev der så lavet en reform, hvor det var almindelige lønmodtagere, der var i fokus.
Det var dem, der fik broderparten af en skattelettelse.
De mest vellønnede metalarbejdere fik det samme ud af den reform, som de allermest velstillede danskere gjorde.
Hr. Kristian Thulesen Dahl får for vel nu syvende gang chancen for at svare på, om man vil afvise at give topskattelettelser, og om man synes, det var retfærdigt, at de rigeste danskere dengang skulle have så stor en lettelse.
Nicolai Wammen (S), 2016-06-01:
Det er jo godt at høre, at Venstres ordfører åbent og ærligt nu her i sit svar siger, at man ikke har levet op til det, man lovede i valgkampen.
Der er sket en stigning på 40 pct. på et område, hvor man havde lovet der ville ske et fald.
Det var jo statsministeren selv, der definerede fire pejlemærker, hvoraf det her var et af dem; det var det, regeringen skulle måles på, om den var en succes eller en fiasko.
Så man må vel bare sige, at der i mellemtiden står fiasko.
Så langt ville ordføreren så ikke helt gå, men statsministeren har selv udtrykt: Vi har ikke været en kæmpesucces som regering.
Det tror jeg vi alle sammen kan blive enige om, men hvis det ikke er en fiasko, og det ikke har været en kæmpesucces, hvad er så Venstres ordførers opfattelse af, hvordan regeringen har leveret på det her?