runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2013-09-10:
I Liberal Alliances udspil »Råd til at stifte familie« har man et ønske om at sikre – og det er et citat – familierne bedre mulighed for at træffe beslutninger om familie- og arbejdsliv.
For mange børnefamilier er det fuldstændig afgørende, at man har velfungerende daginstitutioner, der både leverer omsorg, pasning og en pædagogisk indsats for ens børn, så man er tryg ved at aflevere dem, men jo også, at institutionerne har åbent og i det hele taget kan levere en ordentlig service til børnefamilierne og til de børn, der er i institutionerne.
Så jeg tror egentlig, at mange familier kunne være interesseret i at vide, om det kan lade sig gøre at undvære 75 mia. kr. i den offentlige sektor – hvad Liberal Alliance mener man kan – sådan ganske umærkeligt for daginstitutionerne og pasningstilbuddene i det hele taget og for børnene.
Jacob Jensen (V), 2013-09-10:
Nu spurgte min kollega, hr. Peter Christensen, før helt stilfærdigt, om ikke ordføreren kunne løfte lidt af sløret for regeringens planer i forhold til helt konkret, hvad det er for en vækst, man forudser i økonomien på sundhedsområdet.
Vi er blevet skoset for, at vi ikke har været konkrete, og så synes vi, det må være rimeligt, at regeringen, der sidder med hele apparatet i ryggen, dog trods alt kommer med en konkret udmelding på, hvor stort et beløb man forudser væksten på sundhedsområdet skal være.
Og bare som en serviceoplysning kan jeg nævne, at under VK-regeringen steg serviceudgifterne på sundhedsområdet i gennemsnit med 3,3 mia. kr. om året.
Er det det niveau, vi taler om, eller er det en lavere vækst end den, som VK-regeringen leverede?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-09-10:
Vi tager hensyn til den udvikling, der sker, både med hensyn til hvilket udstyr vi bliver i stand til at købe, som kan give bedre kvalitet i den offentlige sektor, og i sundheden.
Det, som vi spurgte hr. Peter Christensen om tidligere, var jo, at hvis man vil have nulvækst, hvordan vil man så finansiere den udvikling af velfærden.
Det er derfor, det er interessant at vide, hvad man skal bruge pengene til.
Vi finansierer med den moderate stigning i de offentlige udgifter, der skulle også meget gerne være en stigning i den private vækst, der gør det relativt mindre, men med den stigning skal vi finansiere de udfordringer og de muligheder, som vi bliver budt i fremtiden, bl.a. ved bedre udstyr, bedre muligheder i sundhed.
Jacob Jensen (V), 2013-09-10:
Nu spurgte jeg ikke til finansieringen, jeg spurgte sådan set blot helt konkret, hvad det er for en forventning, man ser fra regeringens side, fra Det Radikale Venstres side, i og med at man vil øge udgifterne på sundhedsområdet i de kommende år.
Det vil jeg godt bede om et konkret svar på.
Mike Legarth (KF), 2013-09-10:
Bare til almindelig brugeroplysning: Kommunerne sprængte jo budgetterne endnu mere under den forrige røde regering.
Men der er en anden problemstilling, som ordføreren selv adresserede, nemlig de store underskud på de offentlige finanser.
Statsgælden vokser med 100 mio. kr. om dagen.
Vi skal blive ved med at betale meget store renter i stedet for at bruge de penge til at sænke skatter og afgifter og gøre vores land og vores virksomheder konkurrencedygtige.
Burde man ikke tage sådan et initiativ?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-09-10:
Jeg forventer, at der vil være en moderat stigning i udgifterne på sundhedsområdet, fordi vi får bedre mulighed for at udvikle velfærden.
Men vi har jo, som hr. Jacob Jensen ved, både budgetlofterne at holde rammen inden for – det ved hr. Jacob Jensen alt om, for det er han også ordfører for – og samtidig har regeringen en plan for en moderat stigning i de offentlige udgifter, netop sådan at man kan tage højde for de muligheder, der bliver også på sundhedsområdet.
René Christensen (DF), 2013-09-10:
Det er sådan en sjov debat.
Det er faktisk ikke det, der er så vigtigt.
Det er ikke vigtigt, om der er 24.000, eller der er 35.000.
Det, der er vigtigt, er, at den ydelse, som borgerne skal have, er til stede.
Der er ingen tvivl om, at vi frem mod 2020 vil opleve, at der kommer nye tiltag, så vi frigør hænder, altså så der skal bruges færre hænder på nogle områder.
Jeg nævnte det her med toiletbesøg.
Jeg tror, der er rigtig mange ældre, som i fremtiden vil sige: Vi vil hellere ordne vores toiletbesøg selv; vi vil have noget teknik, der hjælper os i forhold til toiletbesøg.
Derfor skal der bruges færre hænder.
Det, der er vigtigt for os, er, at der så er råd til at købe den toiletteknik.
Det er derfor, vi er nødt til at have vækst.
Vi kan ikke være bekendt, som der står på forsiden af Jyllands-Posten i dag, at der findes en kræftbehandling, om hvilken læger siger, at de bliver nægtet at bruge den på folk, og hvor de har en fornemmelse af, at det er, fordi der ikke er råd til den.
Magnus Heunicke (S), 2013-09-10:
Nu siger Dansk Folkeparti, at det er en sjov debat.
Næh, jeg tror ikke, det er en særlig sjov debat; jeg tror det fuldstændig er kernen i, hvordan vores samfund skal udvikle sig i de kommende år.
Det er ikke bare sådan en sjov debat, hvor man kan vælge, hvem det er, man lige er venner med nu, om det er Konservative, eller om det er Venstre.
Så siger Dansk Folkeparti: Det vigtige er, at der er en vækst.
Det er derfor, regeringen har fremsat et forslag om at sikre en vækst i den offentlige sektor fremover på ca. 9.000 ekstra, for der kommer flere ældre.
Vi skal have flere igennem vores skoler, så de kan få en uddannelse.
Men de partier, som man er venner med, og som man regner med at danne flertal med, vil jo have nulvækst.
Så drop nu det med, at det er en sjov debat, og kom nu med et konkret svar: Er man i Dansk Folkeparti enige med Konservative, der siger, at nulvækst vil betyde 24.000 færre offentligt ansatte til at passe vores ældre og vores børn og lære vores unge at læse og skrive og regne, eller er man enige med Venstre?
Nu har ordføreren talt udenom gang på gang: Kom nu med det svar!
Det er de partier, man regner med at danne flertal med.
Det er ikke bare for sjov.
René Christensen (DF), 2013-09-10:
Der er ingen tvivl om, at nulvækst ikke er lig med, at der bliver råd til flere ydelser og flere ansatte.
Nulvækst er lig med, at der bliver mulighed for færre ydelser, fordi vi har en demografisk udvikling, der går os imod, og fordi vi har nogle sundhedsudgifter, som er stigende.
Og det er jo sådan, at regeringen har lagt op til de her 0,5 pct., men man skal huske, hvad det var, der skete før valgkampen.
Da var det sådan, at 0,8 pct. var en katastrofe.
Og det er det, vi lægger op til.
Den debat vil vi meget gerne tage både med Venstre og De Konservative.
Det er sådan, at det, vi glæder os over nu, bl.a. er Venstres forslag.
Så nogle gange skal man jo stå fast og ikke bare lade sig rive med.
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Tak for det.
Da jeg var på som ordfører, blev jeg afkrævet svar på, hvor mange penge der i årene fremover skal bruges på sundhedsområdet.
Det var jeg ikke i stand til at give et nøjagtigt svar på, så jeg er interesseret i at høre, hvor mange penge Det Radikale Venstre forventer, der skal bruges på sundhedsområdet i de kommende år.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-09-10:
Jamen Venstres ordfører ved udmærket, at regeringen har en plan for stigningen i det offentlige forbrug.
Og det har vi, fordi vi indregner det demografiske pres.
Det er derfor, at vi i kommuneaftalerne og regionsaftalerne netop har afsat flere penge til bl.a. de nye supersygehuse, så de kan blive bygget på en ordentlig måde.
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Jamen det var sådan set et meget interessant svar, for betyder det, at Det Radikale Venstre mener, at fremtidens vækst på sundhedsområdet skal svare til det demografiske pres og ikke mere?
For jeg vil henlede opmærksomheden på, at det er en meget, meget lille vækst.
Det var jo det, Venstre blev bedt om at være, så når man spørger om det, har man vel selv en idé om, hvad væksten skal være.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-09-10:
Jamen vi skal tage hånd om de udfordringer, vi står med på sundhedsområdet.
Der er jo forskel på at tage højde for den demografiske udvikling og så finansiere de andre velfærdsting, hvilket vi gerne vil gøre ved netop at udvikle sundhedsområdet og uddannelsesområdet og finansiere meroptaget på uddannelserne krone for krone, sådan som regeringen gør
Mike Legarth (KF), 2013-09-10:
Af finanslovsforslaget fremgår det, at den offentlige sektor skal udvides med 2.000 personer.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-09-10:
Det er fin radikal politik, at vi udvider i en tid, hvor der har været ret drastiske nedskæringer, netop fordi der var et overforbrug, da den daværende regering, som hr. Mike Legarth var en del af, havde magten, hvor kommunerne, må jeg minde om, sprængte budgetterne år efter år.
Så var vi nødt til at justere det, da vi kom til.
Det var vi nødt til for at tage hånd om de økonomiske udfordringer.
Og så er det helt, helt fint med Radikale Venstre, at der er plads til den her udvidelse også fremover.
Stine Brix (EL), 2013-09-10:
Det er også rigtig vigtigt, at dem, som allerede er på arbejdsmarkedet, lærer nyt og tilegner sig nye kompetencer og efteruddannelse.
Den version mener jeg egentlig at høre at De Radikale plejer at være enige i, og derfor har jeg svært ved at forstå, at en del af finanslovsforslaget fra regeringen indebærer, at man skal spare 120 mio. kr. på voksen-SU.
Det betyder jo konkret, at lærere, politibetjente, sygeplejersker, pædagoger og andre med en mellemlang videregående uddannelse ikke vil kunne få mulighed for at kunne videreuddanne sig ved den her ordning.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre De Radikales ordfører om, hvorfor det er en klog besparelse at spare på efteruddannelse til dem, der har en mellemlang videregående uddannelse.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-09-10:
Med vækstplanen blev der afsat en pulje på 1 mia. kr. til et kompetenceløft af arbejdsstyrken.
Så vi har faktisk sat rigtig mange penge af til netop at efteruddanne.
Når vi nu siger, at man tager en uddannelse, som man får fuldt betalt, og derfor sparer de penge, som ordføreren rigtig siger, på SVU'en, altså voksenuddannelsesstøtten, er det jo, fordi vi er nødt til at prioritere, og vi prioriterer altså her, at dem, der allerede har en lang videregående uddannelse, kan, hvis de har brug for efteruddannelse, meget ofte få det betalt af arbejdsgiveren, og så er det arbejdsgiveren, der får refunderet statens penge.
Det tror vi godt på at arbejdsgiveren selv vil være med til at finansiere.
Det troede jeg sådan set at Enhedslisten var de fremmeste fortalere for, altså at de skulle hjælpe til der.
Ellers vil vi gerne prioritere, at vi netop løfter fra ufaglært til faglært, som jo også er noget af det, jeg hører at Enhedslisten bakker op om.
Det er et spørgsmål om, hvor man prioriterer efteruddannelsesmidlerne.
Der er faktisk afsat flere.
Stine Brix (EL), 2013-09-10:
Formanden for FTF, Bente Sorgenfrey, som jo repræsenterer de medarbejdere i den offentlige sektor, som har en mellemlang videregående uddannelse, siger meget klart, at den her forringelse kommer til at betyde, at der vil være færre sygeplejersker, pædagoger og politibetjente, som vil tage en efteruddannelse.
Er De Radikales ordfører enig med FTF i, at det vil være det, der bliver konsekvensen af finanslovsforslaget fra regeringen?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-09-10:
Jeg håber, at rigtig mange danskere – både sygeplejersker og politibetjente og andre – vil blive ved med, som vi har en god tradition for, at efteruddanne sig og opkvalificere sig gennem hele livet.
Lige nu er det, det danske arbejdsmarked har rigtig meget brug for, det dobbelte uddannelsesløft, der sker, når man går fra ufaglært til faglært og fra faglært til videregående uddannelse.
Det er der, vi virkelig har brug for at sætte ind, for det er det, der gør, at vi kan blive ved med at have flere og nye private arbejdspladser – også produktionsarbejdspladser – i Danmark.
Og det er der, vi har prioriteret uddannelsesløftet.
René Christensen (DF), 2013-09-10:
Tak, og tak til ordføreren.
Det, jeg gerne vil spørge om, er, om SF går ind for, at udlændinge, som arbejder i Danmark, skal arbejde på danske løn- og arbejdsvilkår, også fordi der jo her bliver talt om social dumping.
Mener man, at de skal det, når de arbejder i Danmark på en dansk arbejdsplads?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-09-10:
Der var lige lidt larm dernede, men hvis jeg forstod spørgsmålet korrekt om, at vi vil gøre alt, hvad vi kan for at sikre, at man skal arbejde efter danske løn- og arbejdsvilkår på danske arbejdspladser, så ja, naturligvis, det mener hele regeringen.
Det er jo derfor, at vi har sat ind med 75 mio. kr. om året i den her finanslov, ligesom vi tidligere har taget en række initiativer om bedre samarbejde mellem SKAT og myndighederne og fagbevægelsen for netop at sikre, at der er ordentlige arbejdsvilkår på de danske arbejdspladser.
Det er en hovedprioritering – og det er jo noget, der går over forskellige ministerier – for både Finansministeriet, Skatteministeriet og Beskæftigelsesministeriet osv., og det er noget, der er meget fokus på fra regeringens side, og det er en mærkesag for SF.
René Christensen (DF), 2013-09-10:
Det, der så undrer mig, er jo, at Dansk Folkeparti i foråret 2013 fremsatte sådan et forslag, netop om det, men det kom ikke igennem i Folketingssalen, netop fordi SF stemte imod og regeringen stemte imod.
Vi er selvfølgelig rigtig glade for, at der nu bliver sat fokus på social dumping, men vi synes, det er lidt mærkeligt, at ordføreren står og siger i sin ordførertale, at Dansk Folkeparti intet har gjort mod social dumping, når vi sådan set er enige – kan jeg forstå nu – om, at det, det gælder om, bl.a. er, at der er danske løn- og arbejdsvilkår.
Og det beslutningsforslag er faktisk blevet behandlet her i salen.
Det var mere sådan en konstatering.
Men jeg vil spørge ordføreren: Er ordføreren stadig væk enig i, at det er det, det gælder om?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-09-10:
Nu er der jo forskel på, hvordan VK-regeringen administrerede i 00'erne, da den offentlige sektor voksede og voksede, og hvordan VK-regeringen vil administrere med nulvækst i forhold til regeringens moderate stigninger i det offentlige forbrug, hvor vi netop ønsker at udvikle velfærden.
Så det er meget godt, at VK-regeringen investerede i sundhed i 00'erne.
Det synes jeg sådan set, vi er kommet rigtig godt videre fra.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-09-10:
Ifølge regeringens egne tal kan det for 250.000 danskere ikke betale sig at arbejde, og det er, efter at regeringen har gennemført en skattereform og en kontanthjælpsreform osv.
Har Det Radikale Venstre nogen bud på, hvordan det tal – altså at der er 250.000 danskere, for hvem det ikke kan betale sig at arbejde – kan bringes ned?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-09-10:
Spørgsmålet er jo, hvordan man definerer, hvordan det kan betale sig at arbejde.
Jeg tror sådan set, de fleste mennesker rigtig gerne vil have et arbejde, og det er derfor, vi har lavet den række reformer, vi har, om kontanthjælp, SU, førtidspension – de ting, der gør, at man skal hurtigere igennem uddannelserne, og at man skal have mere incitament til at arbejde.
Hvis man kan arbejde, så skal man arbejde, og hvis man kan tage en uddannelse, så skal man tage en uddannelse.
Jeg tror faktisk, de fleste mennesker er interesseret i det.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-09-10:
Og jeg har et ganske simpelt forslag: Lad os sænke skatten for folk, der er i arbejde, ved et højere beskæftigelsesfradrag på den ene eller den anden måde.
Det er det mest effektive instrument.
Men hvad siger De Radikale til det?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-09-10:
Jamen vi har jo lavet en skattereform, hvor vi netop hæver beskæftigelsesfradraget for bl.a. den enlige forsørger, som jeg fornemmer at hr. Ole Birk Olesen også er optaget af.
Det er jeg i hvert fald personligt – jeg har også været meget interesseret i netop de indkomstgrupper, for hvem incitamentet er lidt mindre, når de netop har en ret høj sammensat marginalskatteprocent.
Det synes jeg er interessant at se på.
Nu vil jeg gerne have, at nogle af de mange reformer, som regeringen faktisk har vedtaget – enkelte af dem også med Liberal Alliances assistance – bliver implementeret og rullet ud.
Skattereformen er en af dem.
René Christensen (DF), 2013-09-10:
Jeg vil følge op på det sidste.
Den del af kontanthjælpsreformen, som Dansk Folkeparti ikke var så glad for, gjaldt det her med, at man blev økonomisk afhængig af hinanden, hvis man levede i et parforhold og var på kontanthjælp.
Det medførte, at hvis den ene af et par på kontanthjælp med f.eks. to børn søger et job og får det, mister den anden også kontanthjælpen.
Det vil sige, at begge mister kontanthjælpen på en gang.
Så det kan næsten ikke betale sig for den gruppe at finde et job.
Hører jeg nu, at ordføreren siger, at det vil man tage op og kigge på, for det ville da glæde Dansk Folkeparti?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-09-10:
Jeg sagde, at jeg er rigtig optaget af, hvordan bl.a. den enlige forsørger har incitament til at arbejde.
Det synes jeg er rigtig interessant, og det vil glæde mig, hvis Dansk Folkeparti vil være med til at se på, hvordan man kan indrette tingene anderledes i fremtiden, så der bliver incitament til det.
Nu har vi fremlagt et finanslovsforslag, som er balanceret, og som investerer i beskæftigelse, i grøn omstilling, i uddannelse og i socialt ansvar, så må vi se, hvad vi kan få plads til i fremtiden.
René Christensen (DF), 2013-09-10:
Det er ret interessant, hvad ordføreren siger lige nøjagtig på det område, fordi det skal kunne betale sig at gå på arbejde.
Der er altså en gruppe her, som det ikke ville kunne betale sig at tage et job til 25.000 kr. om måneden for.
Det har ikke noget med de her mennesker at gøre.
Det er jo regelsættet, der gør, at det ikke kan betale sig.
Så spørger jeg bare ordføreren: Skal det kunne betale sig for to på kontanthjælp med to børn at tage et job til 25.000 kr. om måneden og selvfølgelig få en gevinst ved det?
Det er spørgsmålet til ordføreren.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-09-10:
Jeg har forstået spørgsmålet, og jeg tror faktisk, at de fleste mennesker er interesseret i at komme i arbejde og ikke være på kontanthjælp.
Der er så mange andre ting ved det at have et arbejde, som er en kæmpestor fordel for en familie.
Det tror jeg de fleste mennesker er interesseret i.
Vi har en indsats, også i kontanthjælpssystemet – det er en del af reformen – der hedder: Kan man arbejde, skal man arbejde.
Kan man tage en uddannelse, skal man i uddannelse, ellers er der en håndholdt indsats for at hjælpe de her mennesker videre.
Det vil også ske i de her tilfælde.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-09-10:
Jeg vil egentlig gerne følge op på nogle af de spørgsmål, som det endnu ikke rigtig er lykkedes at få et svar på, nemlig: Hvor meget mere skal danskerne forvente, at Det Radikale Venstre vil investere i vores sundhedsvæsen?
Fru Sofie Carsten Nielsen syntes jo, at det var et enormt let spørgsmål at få Venstres ordfører til at svare på.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-09-10:
Uanset hvor mange ordførere Venstre sætter til at stille det her spørgsmål, tror jeg, at jeg har svaret på, hvad det er vi gerne vil med den offentlige sektor.
Derfor er der en moderat stigning i regeringens planer for udviklingen af den offentlige sektor.
Det er der bl.a., fordi vi på sundhedsområdet gerne vil være i stand til at købe det nyeste udstyr, uden at vi skal ud at fyre læger og sygeplejersker, og bl.a. derfor er der en moderat stigning i de offentlige udgifter i regeringens planer, som jo er finansieret.
Det skal man være i stand til at kunne.
Det er derfor, det er interessant at spørge Venstre, hvordan man vil finansiere nulvæksten i sundhed.
Det er derfor, det er interessant at vide.
Vi har en plan for en moderat stigning af de offentlige udgifter, fordi vi gerne vil investere i velfærd.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-09-10:
Nu skal man jo ikke finansiere; det er et spørgsmål om at prioritere.
Det Radikale Venstre vil jo gerne gøre verdens største offentlige sektor endnu større.
Der vil vi bruge det råderum, der er til stede i økonomien, på at skabe gode danske arbejdspladser.
Men jeg vil dog spørge ordføreren en gang til, for det må jo være, fordi den radikale ordfører ikke ønsker at svare befolkningen, at regeringen jo reelt set ikke har noget at investere i sundhedsvæsenet, og at når VK-regeringen i gennemsnit investerede 3,3 mia. kr. ekstra i sundhedsvæsenet hvert år, er det et højere beløb, end regeringen har til rådighed til al offentlig vækst inden for hele sin ramme.
Derfor er det da meget naturligt, at danskerne får at vide helt konkret i enten kroner og øre eller i procentdel, hvad Det Radikale Venstre vil give til sundhedsvæsenet – ikke udenomssnak.
Erling Bonnesen (V), 2013-09-10:
Tak for det.
Det er jo ærgerligt, at det er kommet til den her konflikt og boykot, som vi er vidne til.
Er ordføreren enig i, at den danske regering burde have gjort noget mere for at prøve at undgå det her, f.eks. have bragt forhandlinger op på et højere niveau, simpelt hen have trukket noget stærkere i trådene?
Er ordføreren ikke enig i det?
Jamen det er jo ganske udmærket, at man har taget tråden op og nævnt det og sagt det og bedt om at få møder.
Det er jo fint nok, det er jo det, man selvfølgelig skal gøre som det første skridt.
Men det næste skridt, og det var det, jeg ville frem til, var, at man så sådan mere præcist havde taget fat i sagen og sagt, at der skulle nogle løsninger på bordet, og prøvet at få bragt tingene et skridt videre.
Det er det, jeg savner lidt at man gør i en regeringsposition, og det er jo også det, som ordførerens eget parti bakker op, nemlig at man støtter den nuværende regering.
Burde man så ikke netop med de stjerner på skuldrene have trukket noget hårdere i trådene, så man så at sige kunne bringe nogle løsninger i spil i stedet for bare at sige: Vi har banket lidt på dørene, men der blev ikke åbnet, og så er den ikke længere?
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Finansministeren vælger at bruge sin taletid til at stå og gengive en debat – oven i købet på forkert vis.
Det vil jeg ikke gå nøjere ind i.
Jeg synes, det siger alt om finansministerens niveau i dag.
Heldigvis oplever vi jo en gang imellem, at niveauet godt kan være højere, og at resultaterne dermed også kan være konstruktive.
Mit spørgsmål og det, jeg er optaget af, er, hvad mulighederne er for Venstre til at komme ind og få indflydelse på finansloven – og dermed se lidt igennem alt det, der blev sagt.
Helt konkret: Hvad er mulighederne?
Man kan se i finansloven, at der er sat en række udisponerede midler af, der kan forhandles.
Mit spørgsmål til regeringen er: Er de penge øremærket til offentlige udgifter, eller kan de også disponeres til f.eks. skattelettelser?
Og nu spørger jeg ikke til, hvad regeringen vil, men om der er nogle tekniske ting til hinder for, at pengene kan bruges til skattelettelser.
Bjarne Corydon (S), 2013-09-10:
Jo, men jeg forstår sådan set godt, at Venstres ordfører ikke har lyst til at gå ind i de ting, der blev rejst i mit indlæg.
Det synes jeg har sin helt egen naturlige forklaring.
I forhold til det, der spørges til rent teknisk: Jamen det er, som alle ved, rent teknisk sådan, at de reserver, der er afsat, kan disponeres, sådan som man aftaler sig til det – sådan som et flertal i Folketinget i medfør af de aftaler, vi måtte lave om vores finanslov, bliver enige om det.
Og det må vi så tage ved forhandlingsbordet.
Peter Christensen (V), 2013-09-10:
Så det er altså ikke sådan, at de penge er bundet til og skal indgå i et niveau på 0,5 pct. i offentligt forbrug – og at det dermed vil umuliggøre, at man vil kunne flytte pengene til skattelettelser?
Bjarne Corydon (S), 2013-09-10:
Så vidt jeg ved, nævner hverken grundloven eller budgetloven noget som helst om en bestemt højde af det offentlige forbrug.
Det er jo et politisk valg og et politisk spørgsmål, hvordan vi stiller os der – og at det i øvrigt foregår ansvarligt og foregår inden for de rammer, vi har valgt at binde os til.
Og der tror jeg så at der er nogle grundlæggende uenigheder mellem Venstre og regeringen.
Det, jeg bare stille appellerede til – og det kan jo godt være, at ordføreren opfatter det som værende under niveau – er, at man fra Venstres side lægger tingene lige så åbent frem, som alle andre partier i Folketinget har gjort det.