runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2012-05-15:
Jeg vil gerne kvittere for ministerens fremlæggelse og afsluttende bemærkninger, og især vil jeg hæfte mig ved ministerens klare udsagn om, at det handler om at skabe nogle arbejdspladser.
Der blev nævnt kickstarten og energiaftalen, og jeg hørte også ministeren sige, at der også skal yderligere tiltag til, og det ser jeg frem til at vi får et godt samarbejde om.
Det er jo en anden tilgang, må jeg sige, end den, vi har hørt fra den anden side af salen.
Det siger jo selv, at i takt med at vi kan skabe nogle arbejdspladser, letter vi også problemet med ungdomsarbejdsløsheden.
Så har vi nogle uenigheder.
Dem skal jeg ikke trampe i nu, men bare stille et enkelt spørgsmål.
Når nu ministeren tager proppen af den her diskussion om 2020-planen, er det jo med fare for, at vi skal ud i en anden runde og være her resten af aftenen, men jeg vil prøve at begrænse spørgsmålet, så vi slipper for det.
Er ministeren bekendt med den seneste rapport fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, der hæfter sig ved nogle tal fra Danmarks Statistik, der viser, at antallet af personer i de arbejdsdygtige aldre, stiger frem mod 2020 – altså stik imod det, der egentlig er forudsætningen for 2020-planen, nemlig at arbejdsudbuddet af mennesker i de arbejdsdygtige aldre falder.
Ifølge tallene fra Danmarks Statistik stiger de.
Der er oven i købet et lille plus, når vi når frem til 2020, og det må vel så gøre, at man ikke behøver at være så fanatisk optaget af at øge det her arbejdsudbud.
Mette Frederiksen (S), 2012-05-15:
Jeg vil gerne sige, at der ikke er nogen i regeringen, der er fanatisk optaget af at sikre arbejdsudbuddet, men vi er meget optaget af at levere en økonomi videre, som vi kan stå inde for, fordi det er forudsætningen for, hvordan og om man kan drive et samfund på en ordentlig måde.
Vi kommer til at mangle hænder.
Indtil nu er det jo desværre sådan, at borgere med minoritetsbaggrund har en markant lavere erhvervsfrekvens og beskæftigelsesfrekvens end borgere, der i flere generationer har levet i det danske samfund.
Medmindre vi får ændret på det, hvad jeg synes vi bør have som ambition, i regi af en kontanthjælpsreform og i andre sammenhænge, så kan man ikke ud af de tal udlede noget om udfordringen i forhold til at have hænder og hoveder – de to ting hænger jo uløseligt sammen – nok på det danske arbejdsmarked; det er for tidligt at sige noget om nu.
Finn Sørensen (EL), 2012-05-15:
Jeg vil bare høre, om ministeren er enig i, at der er balance i et samfunds økonomi som helhed betragtet, når der er balance i forholdet mellem udbud og efterspørgsel af arbejdskraft.
Det vil sige, at når de to ting går lige op, er der orden i økonomien.
Er vi enige om det?
Det er den ene ting.
Den anden ting er: Selvfølgelig skal vi øge indvandrernes mulighed for at komme ud på arbejdsmarkedet, men er vi enige om, at det gør vi vel ved en ordentlig integrationspolitik, ved uddannelsestilbud, danskkurser osv.?
Mette Frederiksen (S), 2012-05-15:
Jeg tror, det er for let sluppet at sige, at hvis man når balancepunktet mellem udbud og efterspørgsel af arbejdskraft, er der også styr på økonomien, for der er mange andre faktorer.
Jeg tror, at det, der er vigtigt at få sagt – og det er ikke, fordi det skal udvikle sig til en lang 2020-diskussion; vi er her for noget andet – er, at hvis ikke vi slår ind på et reformspor, er der ikke balance i statens finanser, når vi når frem til 2020, men lad os tage den diskussion i anden sammenhæng.
Det, vi er forpligtet til i aften på opfordring fra Enhedslisten i øvrigt, og tak for det, er at diskutere ungdomsarbejdsløshed. Der har ordføreren da ret: Hvis vi skal fremme erhvervsdeltagelsen, og det skal vi – det er en bunden opgave, synes jeg – for vores borgere med minoritetsbaggrund, så kræver det en bedre integration.
Der skal helt andre ting til: uddannelse, ordentlig integration, en ordentlig introduktion til det danske arbejdsmarked, men selvfølgelig også, vil jeg gerne sige til ordføreren, nogle meget klare krav og forventninger fra samfundets side om, at når man kommer til Danmark, skal man selvfølgelig efterstræbe at blive selvforsørgende så hurtigt som overhovedet muligt.
Mai Henriksen (KF), 2012-05-15:
Det er jo en interessant debat, men måske skulle Enhedslisten i virkeligheden tage debatten med Socialdemokraterne, regeringen og regeringspartierne sådan overordnet set.
For mig er det rigtig vigtigt, at tingene hænger sammen, sådan at der selvfølgelig altid vil være en moralsk forpligtelse og et moralsk ønske, et egenhændigt ønske, om at være i arbejde, men der skal altså også være et økonomisk ønske, og når man gør incitamentet, altså tilskyndelsen til at komme i job, mindre, får man altså et problem i et velfærdssamfund.
De løsninger, som Konservative vil pege på, når vi skal ind og forhandle de her store reformer – jeg håber meget, at vi bliver inviteret indenfor i forhandlingslokalet – er jo netop, at vi får fundet ud af at få puffet unge over i retning mod uddannelse.
Det er netop ved ikke at gøre det attraktivt at være på offentlig forsørgelse, men ved at gøre det attraktivt at være på SU, og så er det at lave nogle initiativer, som netop sikrer, at den unge bliver vendt i døren og altså, som jeg sagde lige før, ikke kommer ind og søger om kontanthjælp, men det er at sørge for, at den unge er mere uddannelsesparat, som jeg også nævnte i min tale, så den unge ikke falder fra, men får sin ungdomsuddannelse, også får sin uddannelse efterfølgende, fordi så ved vi jo, at så vil den unge være meget bedre rustet til arbejdsmarkedet efterfølgende.
Rosa Lund (EL), 2012-05-15:
Tak, og tak til den konservative ordfører for anerkendelsen af, at det her er et spørgsmål, som betyder rigtig meget for os i Enhedslisten.
Jeg vil gerne spørge fru Mai Henriksen, om Konservative reelt mener, at man bare i morgen kan gå ud og tage en uddannelse, altså, om vores uddannelser er så gode, at alle kan gennemføre, hvis de ville?
Mai Henriksen (KF), 2012-05-15:
Det er dem, der ikke har andre problemer, end at de ledige og at de er på kontanthjælp.
De har ikke sociale problemer, de har ikke psykiske problemer, de har ikke de problemer, som bremser dem i at gå direkte i gang.
Det er jo derfor, at vi gerne vil have dem
direkte i gang.
Som jeg hørte den radikale ordfører, så kom hun jo faktisk med en række rigtig, rigtig gode forslag til initiativer til, hvordan man så kunne sikre den her hurtige tilgang.
Men det er jo altså vigtigt at sige, at for unge på kontanthjælp uden de her problemer, må jeg bare insistere på at prioritere midlerne anderledes.
Så må jeg insistere på at prioritere midlerne til dem, der har behov, og dem, der har behov, er jo netop dem, der har problemer.
Det er jo dem, som har en udfordring, dem, som ikke umiddelbart kan komme ud på arbejdsmarkedet, ikke umiddelbart kan komme ud.
Det er jo dem, vi skal fokusere på.
Det er jo derfor, at vi skal lave et system, hvor vi prioriterer dem, der har behov, frem for bare at prioritere alle over en kam.
Det har Konservative sagt i årevis, og det er jo sådan set glædeligt, at der er nogle, der begynder at følge op.
Det er jo glædeligt, at vi hører SF i dag sige, at man vil begynde at lette topskatten, det er glædeligt at høre, at man skal begynde at prioritere uddannelsestilbuddene.
Rosa Lund (EL), 2012-05-15:
Jeg vil undgå at bruge lejligheden til at diskutere SF's skattepolitik, men blot spørge fru Mai Henriksen: Hvis de her unge ikke har andre problemer, end at de er uden uddannelse og ikke har noget job, tror fru Mai Henriksen så måske, det kunne hænge sammen med, at det i dag er svært at få en praktikplads; at man i gennemsnit har 13 timers undervisning på lærer/pædagoguddannelsen; at der er brugerbetaling på vores gymnasiale suppleringskurser; altså at der er de her forhindringer, vil jeg vove at kalde dem, i vores uddannelsessystem, som kan gøre det svært at gennemføre en uddannelse, også selv om man ikke har stemplet som psykisk syg, eller hvad vi ellers betegner som et problem?
Jeg tror ikke, vi har et problem med unge, men jeg tror, vi har et system, som har svært ved at håndtere alle vores unge.
Jeg vil gerne spørge fru Mai Henriksen: Kunne det ikke være, fordi der var nogle ting i vores uddannelsessystem, som gjorde, at det var rigtig svært for en del unge – en del flere unge end dem, vi taler om i dag – at gennemføre en uddannelse?
Mai Henriksen (KF), 2012-05-15:
De Konservative har jo foreslået, at ungdomsuddannelserne skal kunne afvise elever, som ikke er uddannelsesparate, men at de samtidig skal forpligte sig til at lægge en plan sammen med den unge og sammen med vejlederne, så den unge får bygget de færdigheder, der skal til, på, så han eller hun på sigt kan komme hen og begynde på sin ungdomsuddannelse og gerne være bedre rustet til at være på sin ungdomsuddannelse frem for at falde fra og dernæst få det her nederlag.
Så jeg vil egentlig bare spørge ministeren, om det er et forslag, ministeren kunne forestille sig at tage med i sin buket af forslag, der måtte komme til drøftelse her i efteråret.
Jeg er rigtig glad for, at vi ikke har et problem, der hedder unge, og det kan jeg fuldt ud tilslutte mig at vi ikke har.
Jeg slog i min tale ned på et punkt, og det var erhvervsuddannelserne.
Alt for mange kommer ind på erhvervsuddannelserne, selv om de ikke er uddannelsesparate, og det betyder et kæmpe stort frafald.
Det giver utrolig store nederlag til følge for de her unge mennesker, og det er det, jeg er så optaget af.
Men jeg kunne lige så godt have nævnt praktikpladser, og det var derfor, jeg i indledningen af min tale sagde, at jeg ville dykke ned i nogle meget enkelte og nogle meget få punkter, fordi det her er så utrolig bredt, men jeg kunne lige så godt have nævnt praktikpladserne.
Jeg skal gerne sige, at jeg var kisteglad over at indgå praktikaftalen i efteråret, og det var jeg bl.a., fordi man fik stoppet de sociale klausuler, sådan at man ikke kom ud ad det spor og der kun blev lavet en tværministeriel arbejdsgruppe.
Det var ærgerligt, at Liberal Alliance ikke ville være med, men vi ville gerne ind og tage ansvar, for vi ville gerne ind og sikre, at der kom flere praktikpladser.
Vi har også siddet i en kreds og talt om selvsupplering, og om, at det ikke kan være rigtigt, at der er så meget selvsupplering efter eksempelvis en ungdomsuddannelse, når de skal videre.
Man skal lette de her overgange, både overgangen fra folkeskolen til ungdomsuddannelse og overgangen fra ungdomsuddannelse og videre.
Så der er rigtig, rigtig god grund til både at få kigget på uddannelsessystemet og få gjort det mere smidigt og samtidig kæde det sammen med arbejdsmarkedet, sådan at de, når de kommer igennem deres uddannelser, og det er det, de gerne skulle, og det skulle de i øvrigt gerne hurtigere, så er klar til at stå med de rigtige kompetencer, når de ender ude på arbejdsmarkedet.
Christine Antorini (S), 2012-05-15:
Tak for ordet og tak for debatten.
Da vi er to ministre til stede, vil jeg vælge at koncentrere mig om den del af debatten, der har handlet om uddannelse.
Men det hænger selvfølgelig tæt sammen, for skal vi gøre noget ved ungdomsarbejdsløsheden, ved vi, at det, man skal tage fat i, i høj grad er at give de unge en uddannelse, for det er det, der giver dem bedst chance for at få et job.
Men det har selvfølgelig også det fremadrettede perspektiv med uddannelse, at vi gerne skulle have alle unge, når de forlader 9. eller 10. klasse, til at gennemføre en ungdomsuddannelse, for så er de bedst muligt klædt på til ikke at risikere at komme i arbejdsløshed.
Der står nemlig alene, at Folketinget konstaterer, at frafaldet på ungdomsuddannelserne er alt for høj, og at der er brug for en helt særlig indsats for at mindske dette.
Det tager jeg nu ikke som udtryk for, at man ikke har et ønske om at gøre noget ved uddannelsesområdet, og derfor vil jeg bare, som jeg også gjorde i starten, sige, at vi glæder os til de reformer, der kommer her i foråret og efteråret.
Regeringen har nemlig en række initiativer, der netop bl.a. vil betyde, at frafaldet på ungdomsuddannelserne bliver langt mindre, og derfor vil jeg bare gentage invitationen til et bredt samarbejde, så vi får løst uddannelsesopgaven.
Det handler om en reform af folkeskolen, så vi får et markant fagligt løft af alle, det handler om at indføre en ny fleksuddannelse for unge, der ikke kan gå den lige vej, det handler om, at vi får lavet en reel uddannelsesgaranti med praktikpladser, som mange har snakket om.
Jeg vil bare notere her, at det er noget, som arbejdsmarkedet parter er helt enige i er helt afgørende, fordi de ved, at de har brug for dygtige unge inden for hele viften af erhvervsuddannelser.
De værdsætter, at vi har et vekseluddannelsessystem med praktikpladser, så det er der et bredt ønske om vi får løst her i den kommende tid, og at vi får lavet endnu mere attraktive erhvervsuddannelser, også med højniveauforløb, sådan at unge får en rigtig god uddannelsesvej, også sådan at der bliver nogle bedre overgange fra at tage en erhvervsuddannelse og til f.eks. at tage en akademiuddannelse.
Alle de her ting drøfter vi dels i det tværministerielle 95 pct.-udvalg, det er noget, vi vil drøfte med arbejdsmarkedets parter i forbindelse med trepartsforhandlingerne, og vi vil selvfølgelig også drøfte det med alle de relevante forligskredse, der er på uddannelsesområdet.
Rosa Lund (EL), 2012-05-15:
Jeg ved, at ministeren deler Enhedslistens bekymring for de her unge mennesker, som i dag står uden en praktikplads, og jeg ved, at spørgsmålet om, hvordan vi styrker erhvervsuddannelserne, betyder lige så meget for ministeren, som det gør for Enhedslisten.
Og jeg har fuld respekt for, at man i regeringen har besluttet, at man skal drøfte en praktikpladsgaranti med arbejdsmarkedets parter.
Jeg vil alligevel gerne spørge børne- og undervisningsministeren om, hvordan ministeren ser en ideel praktikpladsgaranti.
Hvordan ser en uddannelsesgaranti ideelt set ud fra regeringens side?
Det er bare for at være helt sikker på, at vi er på samme linje, når regeringen sætter sig til forhandlingsbordet i trepartsforhandlingerne.
Christine Antorini (S), 2012-05-15:
Jeg tror ikke, at man kan lave dén ideelle praktikpladsgaranti.
Det, vi lægger op til, og som vi også drøfter i det tværministerielle 95-procents-udvalg, er: Skal vi kigge på indgangene til erhvervsuddannelserne?
Skal de måske skal være bredere?
Skal vi kigge på, at man måske specialiserer sig lidt senere i løbet af erhvervsuddannelserne?
Så handler det selvfølgelig også om det, som vi desværre kun har gjort på kort basis i et antal år, nemlig at lave en udvidet uddannelsesgaranti, så man har en ret til, hvis man har gennemført det, der hedder trin et, en kort erhvervsuddannelse, også at kunne gennemføre den fuldt ud som trin to.
Det er bare for sige, at der er en række ting, der skal i spil, for at vi får en reel uddannelsesgaranti.
Rosa Lund (EL), 2012-05-15:
Jeg hørte også ministeren sige, at det kunne være en mulighed at indføre højniveaufag på erhvervsuddannelserne.
Men jeg er måske mere interesseret i, hvad det er for nogle andre tiltag, vi kan lave, for i Enhedslisten tror vi ikke, at vi har brug for højniveaufag på erhvervsuddannelserne.
Vi tror måske nærmere på de her bredere indgange, som ministeren også nævnte.
Så jeg vil egentlig bare gerne spørge ministeren: Når der står i regeringens 2020-plan, at man vil styrke erhvervsuddannelserne, betyder det så kun, at de skal styrkes gennem højniveaufag, eller betyder det også, at de skal styrkes gennem andre tiltag?
Christine Antorini (S), 2012-05-15:
Jeg tror, at Enhedslistens ordfører godt ved, at det er et lidt retorisk spørgsmål.
Der står jo både i 95-procents-udvalgets kommissorium og i regeringsgrundlaget, at det netop er hele viften af initiativer, der skal sættes i spil, og det var dem, jeg nævnte, da jeg kom her op igen.
Når jeg synes, at vi alligevel også skal sige noget om højniveauspor, er det jo, fordi noget af det frafald, der er på erhvervsuddannelserne, faktisk også skyldes unge, der synes, at de ikke får nok faglige udfordringer.
Der er også unge, der ikke vælger erhvervsuddannelserne, fordi de tænker, at det lukker deres muligheder, og at de, hvis de vælger en erhvervsuddannelse, har svært ved at bruge den kompetence, hvis de på et tidspunkt har lyst til at starte på en videregående uddannelse.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi også giver det kvalitetsløft til erhvervsuddannelserne, at det åbner uddannelsesveje, i stedet for at det lukker nogle muligheder.
Så det er ikke et enten-eller, men et både-og.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-05-15:
Jeg synes i hvert fald, det er en vigtig diskussion, for når man er ude ved produktionsskolerne, siger de jo, altså underviserne og dem, der arbejder med de unge, at nogle gange har de brug for en lille smule mere tid, om det handler om at få nogle kompetencer eller noget modenhedsmæssigt eller det sociale, eller hvad det nu kan være, der er grunden til, at de unge går på produktionsskolen.
Og der synes jeg at fleksuddannelse er rigtig, rigtig spændende, fordi der jo er en hel verden af muligheder.
Vi skal først til at se på nu, hvordan det kan skrues sammen.
Men noget, vi i hvert fald har talt om, er, hvordan vi kan få et uddannelsestilbud til de unge, som måske ikke bare skal have et modul, hvor de lærer noget praktisk og teoretisk, men hvor de også får noget støtte og rådgivning til at komme videre og nå dertil, hvor de kan få en kompetencegivende uddannelse.
Så jeg synes, vi skal se på alle de tilbud, vi har, og på, hvordan de kan komme til at spille rigtig godt sammen.
Rosa Lund (EL), 2012-05-15:
I Enhedslisten er vi jo fuldstændig enige med SF's ordfører i, at det handler om, at man først skal have en uddannelse, og så skal man i beskæftigelse.
Det er jo dejligt, at vi nu har et flertal for, at det forhåbentlig er den vej, vi skal.
Jeg bed mærke i en ting, som ordføreren sagde.
Ordføreren nævnte produktionsskolerne som en uddannelsesmulighed for en særlig type unge.
Det er jeg meget enig med ordføreren i, og derfor vil jeg gerne spørge fru Lisbeth Bech Poulsen, om det er SF's politik, at man skal have mulighed for at gå på en produktionsskole i mere end 1 år, altså om det skal være muligt for produktionsskolerne at lave forløb, som passer lige præcis til den enkelte elev, også selv om de vil vare mere end 12 måneder.
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-05-15:
Min vision er, at når man sidder i 9. klasse i folkeskolen og skal vælge, hvad man gerne vil være, kan man lige så godt vælge gymnasiet, som man kan vælge at blive frisør, murer, tømrer eller automekaniker.
Der skal ikke være den usikkerhed om det at tage en erhvervsuddannelse, som der er i dag, som blokerer og gør, at man vælger en anden vej.
Hvis man drømmer om at blive mekaniker, skal man have mulighed for det og have præcis den samme garanti for at kunne få et svendebrev i den anden ende, som hvis man starter i 1. g og får en studenterhue.
Det er min vision for en praktikpladsgaranti.
Rosa Lund (EL), 2012-05-15:
Kan jeg tolke det sådan, at Socialdemokratiet mener, at man skal have en praktikplads inden for den uddannelse, man er startet på?
Er det sådan, jeg skal forstå fru Ane Halsboe-Larsen?
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-05-15:
Jeg deler fru Rosa Lund bekymring over, at man tidligere har kaldt noget for en uddannelsesgaranti, uden at det har været det.
Det mener jeg ikke at vi kan være bekendt over for de unge.
Jeg mener, at vi skal tage det her meget seriøst, og jeg mener, at vi rent faktisk skal gøre noget og ikke bare snakke om det.
Når det så er sagt, er det jo ikke noget nemt område, og derfor er jeg også ret glad for, at vi har både arbejdsmarkedets parter og et bredt politisk flertal bag, at der skal ske noget, for jeg mener helt oprigtigt, at det, vi har i øjeblikket, hvor vi kan se, at søgningen til erhvervsuddannelserne falder, samtidig med at den generelle søgning til vores uddannelse stiger, er enormt problematisk, fordi det jo selvfølgelig viser, at der er en enorm usikkerhed om, hvorvidt det er en vej, man kan gå.
Det kan vi ikke leve med.
Finn Sørensen (EL), 2012-05-15:
Tak til ordføreren.
Ordførertalen lignede jo lidt nogle af de andre ordførertaler, ved at man beskrev elendigheden, om jeg så må sige, altså alle de problemer, der er.
Jeg søgte lidt forgæves nogle konkrete svar på, hvordan man vil løse problemerne, men det kan ordføreren så måske uddybe.
Men jeg vil gerne stille ordføreren et konkret spørgsmål: Er ordføreren enig i det forslag, som fru Mai Henriksen fremførte, og som jeg forstod partiet Venstre også er enig i, nemlig at man skal halvere kontanthjælpen for de unge helt op til 30 år?
Bent Bøgsted (DF), 2012-05-15:
Det er jo den her ordning, hvor unge under 25 år får halveret kontanthjælpen, fordi de skal i gang med en uddannelse.
Der vil man så udvide ordningen, så den gælder for de 25-30-årige.
Det er det, det forslag er gået på.
Man kan ikke bare sige, at de 25-30-årige, hvis man halverer kontanthjælpen, så går i gang med at tage en uddannelse.
Det er en helt anden gruppe, det er målrettet en helt anden gruppe.
Der er måske nogle, der har været ude på arbejdsmarkedet i 8 år og haft arbejde, men er så blevet ledige og er så havnet på kontanthjælp.
De har måske købt en lejlighed eller et hus og har en kæreste, de bor sammen med.
Det er ikke så enkelt igen.
Nej, det er ikke løsningen at gå den vej og sige, at vi nu halverer kontanthjælpen for de 25-30-årige.
Dengang sagde Dansk Folkeparti nej til det.
Finn Sørensen (EL), 2012-05-15:
Men jeg forstår, vi sådan set er enige om, at det ikke hjælper et hak i forhold til de unges uddannelse og beskæftigelse.
Så er ordføreren vel enig i, at vi også skal have afskaffet den lave ydelse, vi har for de unge op til 25 år.
Bent Bøgsted (DF), 2012-05-15:
Nej, der har vi en helt anden sag.
Så vi har et helt andet syn på netop den alder.
Så det er ikke så enkelt igen at sige, at den ydelse så skal fjernes.
Vi går ind for, at når man er under 25 år, skal man hjælpes i gang med en uddannelse, så skal man ikke gå på kontanthjælp.
Men når man er over 25 år, er man i en helt anden situation, og de to grupper kan ikke bare sådan sammenlignes.
Rosa Lund (EL), 2012-05-15:
Og tak for ordførertalen.
Jeg vil benytte lejligheden til at spørge om noget andet end praktikpladsgarantien, for jeg synes, ordføreren var inde på noget meget interessant, nemlig det her med: Hvad skal der til for at komme videre?
Hvad skal der til for at få den uddannelse, man gerne vil have?
Jeg vil bare gerne spørge ordføreren for Dansk Folkeparti, om han er enig i, at det, der kan gøre, at vi kan sende vores unge ordentligt videre, er, at de får en god vejledning i en tæt relation.
Det vil altså sige, at det ikke er en kontakt med en computer, men en kontakt med et voksent menneske, som har en vejlederuddannelse.
Mener Dansk Folkeparti, at det ville hjælpe vores unge mennesker i dag?
Bent Bøgsted (DF), 2012-05-15:
Det kan sagtens være, at det er den vej, man skal gå.
Vi har jo i forvejen kendskab til skolevejledere, uddannelsesvejledere på skolerne, og det foregår også i dag.
Nu er jeg jo i den situation, at jeg har syv børn, og jeg har kendskab til den vejledning, de har fået, og der er flere af dem, der har været i god kontakt med en uddannelsesvejleder, som har hjulpet dem med at få en uddannelse.
Der er tre af mine børn, der går på produktionsskole, så mit hjerte banker varmt for produktionsskolerne.
De har fået en uddannelse og klarer sig rimelig godt.
Men stadig væk er det sådan, at det ikke er alle, der har fået job i dag – og jeg vil ikke sige, hvem af mine børn der ikke har fået et job.
Rosa Lund (EL), 2012-05-15:
Tak for ordførertalen.
Jeg vil gerne spørge til noget, der allerede nærmest har fyldt halvdelen af min egen taletid, nemlig en praktikpladsgaranti.
Jeg har forstået, at man i regeringen ønsker at forhandle om en praktikpladsgaranti i trepartsforhandlingerne.
Det har jeg forstået nu, så det er ikke det, jeg spørger til.
Jeg spørger til: Hvad er Socialdemokratiets vision for en praktikpladsgaranti?
Hvad er det for en praktikpladsgaranti, man ville indføre, hvis man selv kunne bestemme?
Grunden til, at jeg spørger, er selvfølgelig, at jeg er rigtig bange for, at vi ender op med at få en eller anden halv uddannelsesgaranti, som vi har i dag.
Jeg vil rigtig gerne høre: Hvad er Socialdemokratiets vision for en praktikpladsgaranti?