Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-11-11:
Tak for muligheden for her i dag at præsentere regeringens syn på kommunerne og regionerne umiddelbart forud for lokalvalgene den 17. november.
Lad mig indledningsvis slå fast en gang for alle: Regeringen ser lyst på det lokale selvstyres fremtid.
Danmark har tradition for en stærk decentral offentlig sektor, og regeringen har en stærk tro på det lokale selvstyre og på kommunernes og regionernes muligheder for at finde løsninger tilpasset lokale behov og lokale ønsker.
Gennem det seneste år er det lokale selvstyre i Danmark blevet styrket.
Med kommunalreformen blev de 271 kommuner lagt sammen til 98 større og fagligt stærkere kommuner.
Kommunerne overtog i den forbindelse en række tidligere amtslige opgaver.
Samtidig blev der dannet de fem nye stærke regioner, som har hovedansvaret for sundhedsområdet.
Den nye struktur har styrket den faglige og økonomiske bæredygtighed i kommuner og regioner, hvilket også giver gode rammer for en mere effektiv opgavevaretagelse.
Med samlingen af beskæftigelsesområdet i et enstrenget beskæftigelsessystem i kommunerne i år har regeringen yderligere styrket kommunerne og fortsat decentraliseringen af den offentlige sektor.
Regeringen har siden 2001 prioriteret forbedringer af servicen i kommunerne og i regionerne meget højt.
I en delaftale i forbindelse med de igangværende finanslovforhandlinger har vi f.eks. aftalt at afsætte 300 mio. kr. til kommunerne med henblik på at styrke kvaliteten i ældreplejen.
Vi har også skabt bedre rammer for de ældre med et loft på prisen for udbragt mad.
Regeringens prioritering af servicen afspejler sig også i de aftaler, vi har indgået med Kommunernes Landsforening og Danske Regioner.
I aftalerne i sommer blev regionerne tilført yderligere godt 1,2 mia. kr. i 2010 til sygehusene og knap 0,6 mia. kr. yderligere i 2010 til bl.a. medicintilskud og øget aktivitet hos lægerne.
Samtidig løftede vi de kommunale serviceudgifter med 0,5 mia. kr. og afsatte op til 400 mio. kr. i 2010 til et sundt måltid mad i daginstitutioner.
Bloktilskuddet til kommunerne fastsættes således, at de aftalte udgifter er fuldt finansierede for kommunerne under et.
Kommunerne har endvidere en budgetgaranti på de konjunkturfølsomme overførselsudgifter, altså udgifter som kontanthjælp og aktivering samt for de overtagne opgaver på beskæftigelsesområdet.
Derudover kan kommunerne ved budgetteringen af skatteindtægterne vælge en statsgaranti for skattegrundlaget, hvilket langt de fleste kommuner har valgt i 2010.
Dermed afskærmes kommunerne for følgerne af konjunkturudsvingene, og det giver sikkerhed i forhold til leveringen af den borgernære service.
Ser man på udviklingen i det samlede offentlige forbrug i perioden 2001 til 2010, så forventer vi en stigning på knap 62 mia. kr., når der er korrigeret for den almindelige pris- og lønudvikling.
Tilsvarende afspejles de øgede ressourcer til sundhedsområdet f.eks. i, at antallet af sygehuslæger er øget med 2.800 personer svarende til 27 pct. i perioden 2001 til 2008.
Deres udgiftsniveau er det højeste
nogen sinde.
Jeg synes, det er på sin plads at nævne dette, fordi der tilsyneladende er forskellige opfattelser af de økonomiske rammer, og jeg kan altså ikke nikke genkendende til formuleringerne i spørgsmålet for forespørgslen.
Regeringen ønsker derudover, at der skal ske et mærkbart løft af de fysiske rammer på de borgernære serviceområder i kommuner og regioner.
Det er en central prioritet for regeringen, at de fysiske rammer i de kommunale og i de regionale institutioner er tidssvarende.
For kommunerne er de 22 mia. kr. målrettet et løft af de borgernære serviceområder, dvs. dagtilbud, folkeskoler, idrætsfaciliteter målrettet børn og unge samt ældreområdet.
Alene i 2010 udmøntes 4 mia. kr., hvormed kommunerne skal løfte investeringerne på de her områder fra niveauet i de senere år på 5 mia. kr. til mindst 9 mia. kr. i 2010.
Der er med andre ord tale om et markant løft af investeringerne til glæde for brugerne af de offentlige institutioner.
De 25 mia. kr. i regionerne er målrettet investeringer i en moderne og fremtidssikret sygehusstruktur.
Når man medregner den regionale egenfinansiering og medfinansiering, har regeringen med Danske Regioner aftalt et samlet niveau for investeringer i en ny sygehusstruktur på 40 mia. kr., og det er historisk højt.
Det lokale selvstyre afspejler sig i den måde, vi har indrettet styringen af kommuner og regioner på.
Styringen tager udgangspunkt i aftalesystemet og budgetsamarbejdet, hvor rammerne om den kommunale og regionale økonomi aftales for henholdsvis kommunerne og regionerne under et.
Rammerne fastsættes under hensyn til regeringens overordnede styring af den samlede økonomiske økonomi, herunder den langsigtede holdbarhed af de offentlige finanser og konjunktursituationen.
Det er derfor centralt, at kommuner og regioner under et respekterer og overholder de aftalte rammer.
Men inden for de aftalte rammer giver det lokale selvstyre mulighed for at fordele og prioritere udgifterne.
Et omdrejningspunkt i dialogen mellem regeringen og kommunerne er de ti principper for god decentral styring, som regeringen og Kommunernes Landsforening er enige om.
Principperne indebærer bl.a., at der er en klar ansvarsfordeling mellem staten og kommunerne, og at mål- og rammestyring er det bærende princip i relationen mellem staten og kommunerne.
Vi har som eksempel indgået en gensidighedsaftale, som indebærer, at kommunerne i de kommende år skal realisere et serviceløft for borgerne via omprioriteringer og bedre ressourceudnyttelse.
Regeringen og Kommunernes Landsforening er enige om, at kommunerne har potentiale for at omstille aktiviteter for 1 mia. kr. i 2009 stigende til 5 mia. kr. i 2013.
Der er enighed om, at kommunerne ved egen indsats kan frigøre halvdelen af potentialet via f.eks. bedre arbejdstilrettelæggelse og udbredelse af bedste praksis for opgaveløsningen.
Samtidig har staten forpligtet sig til at levere de resterende 2,5 mia. kr., og det tilvejebragte råderum skal anvendes til bedre service til borgerne.
Med det afsæt har regeringen netop indgået en aftale om afbureaukratisering i kommuner og regioner i forbindelse med finanslovforhandlingerne.
Det sker ved at give de ansatte i kommuner og regioner større frihed til at tilrettelægge arbejdet under lokalt ansvar.
Samlet set kan afbureaukratiseringen frigøre ressourcer svarende til ca. 750 mio. kr., idet det antages, at de igangværende forhandlinger på folkeskoleområdet forventes at bidrage med ca. 200 mio. kr.
Med aftalen følger også en forventning om, at den enkelte kommune og region kontinuerligt arbejder videre med afskaffelse af unødvendige lokale regler og dokumentationskrav.
Derfor opfordrer vi i aftalen til, at kommuner og regioner selv udarbejder planer for den lokale indsats.
Samlet set er det min opfattelse, at vi med kommuner og regioner har et stærkt lokalt selvstyre i Danmark.
Regeringen har gennem de seneste mange år taget en række initiativer, som har styrket kommunernes og regionernes placering i den offentlige sektor og som omdrejningspunkt for den borgernære service i landet.
Og der har aldrig tidligere været prioriteret flere ressourcer lokalt.
Derfor ser regeringen lyst på det lokale selvstyres fremtid.
Med disse bemærkninger vil jeg gerne give ordet videre til indenrigs- og socialministeren.