Birgitte Josefsen (V), 2008-02-05:
Med den kommunalreform, der blev gennemført her for ikke så lang tid siden, flyttede vi forebyggelsesopgaverne tættere på borgerne, nemlig ud i primærkommunerne - der, hvor den daglige kontakt mellem fagligt uddannet personale og den enkelte borger er.
Jeg tænker på sundhedsplejersken, skolesundhedsplejersken, børnehavepædagogen, skolelæreren og de mange voksne, der yder frivilligt arbejde understøttet af kommunen.
Vi har altså at gøre med en række voksne personer med en faglig uddannelse, som hver dag er i kontakt med børn og unge, men som også hver dag er i kontakt med en stor gruppe af den voksne del af befolkningen.
Den daglige omgang bør kunne bruges til at få sat skub i hele sundhedsog forebyggelsesprocessen og få den på dagsordenen hver dag.
Det sker så heldigvis også mange, mange steder.
Her er der jo også mulighed for at tage en dialog om rådgivning og vejledning, om at finde den rigtige vej til en sund kost for den enkelte.
Det er en opgave, som jeg mener at kommunerne skal påtage sig, og som faktisk også mange kommuner allerede i dag har påtaget sig.
Vi skal have større fokus på forebyggelse.
Derfor har vi i Venstre været optaget af at få nedsat en forebyggelseskommission, som skal komme med forslag til, hvordan vi kan øge middellevetiden i Danmark, og ikke mindst forslag til, hvordan vi kan lægge mere liv til årene.
Forebyggelseskommissionen har set dagens lys og skal komme med forslag til, hvordan vi kan hjælpe hver enkelt borger til et endnu sundere liv, derunder også hvorledes den enkelte borger kan blive motiveret til at spise sundere.
En god start på livet er vigtig, og det er derfor afgørende og grundlæggende, at vi satser på at give nogle gode vaner lige fra dag et - især at vi går ind og understøtter de børn, hvis forældre ikke har styrken til at understøtte dem.
Her kan man så også fra kommunal side sætte speciel fokus på den del, for det duer jo ikke, at man eksempelvis har 25 fødselsdage i en børnehave med sodavand, kage og slik.
Det kan den enkelte kommunalbestyrelse sådan set sætte nogle mål og rammer for i et tæt samarbejde med de forældre, der er repræsenteret i de respektive bestyrelser, og den samme øvelse kan gennemføres i hver enkelt folkeskole.
Så herfra kan vi jo kun sige, at vi gerne vil være med til at motivere kommunerne til at rykke med i forhold til at gøre alle danskere sundere.
En god start på livet for børn, et sundt arbejdsliv, en sund alderdom, en målrettet bekæmpelse af uligheden i sundhed er jo også elementer, der er vigtige at sætte fokus på; de fire elementer synes jeg er meget afgørende.
Medvirkende til et sundt liv hører selvfølgelig en sund livsstil uden for meget alkohol, uden tobak, uden stress, med rigelig motion og også sund kost.
Når vi i dag skal diskutere bl.a. momsnedsættelse på sund kost, synes jeg i den grad, at jeg kommer til at stå i et dilemma, for det er mig, der så skal afgøre, hvad der er sund kost for den enkelte.
For det lille barn er sødmælk det sundeste, for mig er skummetmælk sikkert det sundeste.
Til det lille barn skal der en smørklat i havregrøden, det har jeg så ikke behov for.
Så derfor er den her diskussion altså ikke uproblematisk, og grunden til, at jeg trækker de sammenligninger frem, er, at jeg faktisk for nylig har været i kontakt med en børnelæge, der kunne fortælle mig, at al den gode snak om, hvad der er sundt, og hvad der ikke er sundt, faktisk giver nogle uheldige virkninger.
I dag ser vi faktisk flere og flere små børn, der kommer ind med fejlernæringer.
Her for nylig så jeg en udtalelse om en 14-årig pige, der kom ind på et hospital og vejede 10 kg, fordi moren og faren var gearet fuldstændig over og havnet i den forkerte boldgade, i forhold til hvad der er sundt, og hvad der ikke er sundt.
Så derfor synes jeg, vi skal passe lidt på.
Meget har været forsøgt for at få danskerne til at ændre adfærd.
I går kunne vi så se i alle medier, at de kampagner, som har været iværksat fra både Folketingets og kommunernes side - faktisk har givet pote.
En stor, stor del af befolkningen er optaget af at have et sundere liv og løber med i forhold til at få løst opgaven.
Derfor er jeg meget, meget glad for, at den regering, vi har, har sat hårdt ind på at få en større del af befolkningen til også at blive bevidst om, hvad der er sund levevis.
Og det gør vi jo ikke alene ved at sætte fokus på at sætte momsen ned på sunde fødevarer; det gør vi bl.a. ved at sætte fokus på uddannelse, for vi ved allerede i dag, at jo bedre uddannet man er i en befolkning, jo mere bevidst bliver man også om sin egen sundhedstilstand.
Altså kan man sige, at den linje, regeringen har lagt, med at sætte fokus på bedre uddannelse - at få en større og større del af befolkningen bedre uddannet - også er med til at hjælpe i forhold til en positiv udvikling på sundhedsområdet.
Når jeg siger, at de her tiltag hjælper, mener jeg, at det gør de generelt.
Det, der så er vigtigt, synes jeg, er at få sat fokus på, hvordan vi får den sidste del af befolkningen med.
Derfor er vi i Venstre optaget af at afvente det udspil, som Forebyggelseskommissionen vil komme med, og vi vil ikke på forhånd udelukke gode initiativer, som kan være med til at sikre en endnu bedre sundhedstilstand for hele befolkningen.
Intet er i den sammenhæng helligt fra vores side, og derfor vil vi meget gerne herfra sige, at vi synes, at vi skal lægge de to beslutningsforslag til side og afvente kommissionens rapport.
Skal vi så have debatten om pris, må jeg blot konstatere, at når jeg går i butikker, kan jeg se, at de sunde fødevarer er de billigste: En flaske vand er billigere end 1 l cola; 2 kg havregryn er altså billigere end 750 g morgenmadsprodukt med sukker; gulerødder og æbler er stadig væk billigere end både et helt kilo chips og et wienerbrød.
Så inden vi nu kaster os ud i at træffe nogle beslutninger, synes jeg, det er vigtigt at få nogle fakta og nogle faglige argumenter på bordet.
De, der har fremsat beslutningsforslagene i dag, vil så sige, at nogle lande har kunnet indføre differentieret moms.
Det er fuldstændig rigtigt, men når man så går ind og kigger på og graver ned i de sundhedsrapporter, der kommer for de pågældende lande, er jeg nødt til at konstatere, at de netop ikke har fået løst opgaven.
Selv om de har differentieret moms, har de de samme problemstillinger, som vi står med i Danmark, nemlig at vi har en større del af befolkningen, der bliver for overvægtig og har en usund levevis.