runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Krarup (DF), 2016-04-19:
I Dansk Folkeparti ser vi positivt på viljen til at genopbygge Syrien, men vi går ud fra, at beslutningsforslaget som sådan er faldet bort, fordi det jo rummer en finansiering, der skulle komme fra en forkastelse af beslutningsforslag nr. B 108.
Og det er vedtaget her i dag, så pengene er brugt en gang, og så kan beslutningsforslaget jo ikke fortsætte i sin nuværende facon.
Vi foreslår, at man bruger de midler, der opspares i asylsystemet ved at sørge for at få hjemsendt syriske flygtninge og få dem huset i nærområderne, med henblik på at de skal komme tilbage til Syrien, når det er muligt.
Men pengene er som sagt brugt én gang til en militær indsats i Irak og Syrien, hvilket vi absolut støtter, og vi mener ikke, at det er ansvarligt at bruge de samme penge flere gange.
Men når vi har sparet tilstrækkeligt på at føre en mere ansvarlig udlændinge- og asylpolitik og fået hjemsendt syriske flygtninge, kan vi debattere et lignende forslag igen.
Så vi kan ikke støtte forslaget, som det ligger her, men vi vil kunne se positivt på et forslag, der bliver fremsat, når man har nedbragt asylomkostningerne vedrørende syriske flygtninge.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-04-19:
Det er vi fuldstændig enige i.
Så må jeg sige, at jeg ikke helt forstår Enhedslisten.
Det eneste, vi siger – og sådan set også Alternativet, som er medforslagsstiller – er, at i stedet for kun at snakke om Kobane og kurderne, så skal I snakke om hele Syrien, for så kunne I få os alle sammen med uden problemer.
Det er bare det, vi beder om.
Hvorfor skal det være så besværligt?
Det er jo netop, at vi faktisk er optaget af, at der kommer en humanitær hjælp ind, og at det kan gøres på andre måder end den, Enhedslisten lige foreslår her.
Det er rent faktisk også det, Alternativet er inde på, og at vi på det grundlag kan få en diskussion i udvalget efterfølgende.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-19:
Selvfølgelig skal vi genopbygge i hele Syrien.
Jeg tror også, at alle vi, der er her i salen i dag, er klar over, at der er specifikke politiske udfordringer i forskellige dele af Syrien.
Det er selvfølgelig klart, at en by som Aleppo, hvor der er krig, voldsom, voldsom, forfærdelig krig, lige nu, er svær at få genopbygget.
Der er andre byer, hvor kampene er holdt op.
Det kan være Homs, for der har regimet vundet, og der har FN jo mulighed for at komme frem, fordi FN agerer i de regimekontrollerede områder.
FN agerer desværre ikke i de befriede områder omkring Kobane og heller ikke i andre oprørsbefriede områder.
Der er det så bare at vi prøver at tage fat om den problematik.
Kunne Danmark ikke bidrage her også?
Vi er meget åbne over for, at vi generelt kan øge den humanitære bistand, men det er da selvfølgelig også klart, at vi bliver nødt til at tage fat om den politiske udfordring, der eksempelvis er i Kobane og andre steder, hvor det er oprørere, der har befriet områderne, men hvor man ikke kan få hjælpen frem af politiske grunde.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-04-19:
Jamen jeg går da ud fra, at det her ikke handler om Tyrkiet.
Det handler da om Syrien, gør det ikke?
Eller hvad?
Jeg går ud fra, at det er civilbefolkningen i Syrien, vi her diskuterer.
At gøre det til en eller anden stedfortræderdagsorden i forhold til Tyrkiet synes jeg da bliver noget mærkeligt noget; det må jeg sige.
Jeg synes, at Tyrkiet opfører sig tåbeligt med hensyn til det her, og jeg har kritiseret dem sønder og sammen.
De er kontraproduktive i deres dobbeltmoral og den måde, de bekæmper kurderne på i stedet for at bekæmpe Islamisk Stat.
Det er jeg fuldstændig enig i, og det synes jeg også man skal kritisere kraftigere, end man har gjort.
Men lad os nu lige holde tingene en lille smule adskilt.
Det her handler om Syrien.
Det handler om, at hele Syrien skal have en genopbygning, går jeg ud fra.
Det handler om, at vi i dag har besluttet at gå i krig, og at det er en fejl, da de penge, vi bruger på krigen, kunne bruges til genopbygning i hele Syrien.
Vi har det udgangspunkt.
Og så synes jeg, at vi skal holde Tyrkiet ude af den diskussion.
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-19:
Jamen vi vil da bestemt genopbygge i hele Syrien, og jeg mener da i høj grad, at der er brug for genopbygning i Aleppo.
Altså, det er slet ikke det, der er spørgsmålet her.
Det er også derfor, vi skriver Kobane og andre områder – for der skal ikke være nogen tvivl om, at vi fra Enhedslistens side gerne vil opbygge i hele Syrien.
Men når Kobane er særlig interessant, også at diskutere her, er det, fordi Kobane jo er en befriet by.
Det burde være nemt at komme ind og lave genopbygning i Kobane.
Det burde være et sikkert område.
Der er masser af flygtninge, der vender tilbage.
Det burde være nemt.
Altså, det er meget mere vanskeligt i Aleppo, som jo ikke er befriet endnu.
Kobane burde være et nemt sted at komme ind og lave genopbygning.
Grunden til, at det ikke er tilfældet, er, at Tyrkiet forhindrer det.
Det synes jeg da nok der er grund til at udvise ekstra interesse for, sådan at vi kan få sat effektivt ind – både i Kobane, men så sandelig selvfølgelig også andre steder.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-04-19:
Hvorfor er det mere relevant i Kobane end i Aleppo?
Det vil jeg da godt have et svar på.
Der er da masser af områder i Syrien, som er blevet smadret – f.eks. smadret af russerne, smadret af Assad.
Russerne har begået krigsforbrydelser i kampene der.
Hvis det er tilgangen til det, synes jeg altså, det bliver et problem; det må jeg sige.
Jeg forstår slet ikke, at Enhedslisten tager det her ud.
Jeg mener, at Kobane er dybt relevant – også fordi der bliver ført en meget modig kamp der, og fordi den blev ødelagt.
Men Aleppo er da så sandelig også ødelagt, og det er der andre steder i Syrien der også er.
Derfor forstår jeg simpelt hen ikke, hvorfor man ikke vil tage som udgangspunkt, at det simpelt hen er Syrien, der skal have humanitær hjælp i stedet for krig.
Sådan er det jo.
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-19:
Jeg er glad for, at ordføreren siger, at man kan støtte forslaget og er enige i intentionen om, at vi jo netop gerne ville have haft genopbygning og humanitær hjælp i stedet for den krigsindsats, der er blevet besluttet i dag.
Jeg vil også bare lige spørge ordføreren uddybende: Er ordføreren ikke enig i, at der også omkring Kobane og i nogle andre af de der kurdiske områder er et særligt behov for genopbygning, netop fordi det af politiske årsager har været meget, meget svært at komme ind med nødhjælp, altså så der er en oplagt mulighed for virkelig at sætte ind med en effektfuld indsats der?
Holger K. Nielsen (SF), 2016-04-19:
Jeg er fuldstændig enig med forslagsstillerne i, at den humanitære hjælp skal forøges, og at det også er et alternativ til den militære indsats, at vi satser mere på den humanitære hjælp.
Den sammenhæng og det perspektiv synes jeg er fuldstændig rigtigt set i det her forslag fra Enhedslisten og Alternativet.
Spørgsmålet er så, hvad det konkret betyder, og derfor synes jeg, det var interessant, hvad hr. René Gade sagde.
Han er jo også en af forslagsstillerne, og han lagde meget stor vægt på, at det ikke kun var Kobane, det var også andre steder i Syrien.
Det kan man også godt læse ud af forslaget med god vilje, vil jeg sige, men har man ikke så god vilje, kan man også godt læse det sådan, at det stort set kun er Kobane, der skal have hjælp.
Det synes jeg godt nok er et problem ved det her forslag, og jeg forstår simpelt hen ikke, at Enhedslisten har formuleret det på den her måde.
Det må jeg sige.
Men det ville Enhedslisten ikke.
Vi havde nogle snakke om det.
Jeg synes bestemt, at Kobane er relevant.
Det er helt afgjort.
De har gjort en kæmpe indsats dernede.
Men som et alternativ til krigen er det hele Syrien, der skal have hjælp her.
Jeg må også sige, at jeg opfatter det sådan, og sådan kan det også godt læses.
Og da jeg havde hørt hr. René Gades indlæg, må jeg tilstå, at det er sådan, jeg vil fortolke det fremadrettet.
Det går jeg ud fra at vi kan få gjort klart, når vi behandler det her i udvalget.
Derfor kan vi da støtte det her forslag.
Martin Lidegaard (RV), 2016-04-19:
Det forstår jeg nu ikke er tilfældet.
Man ønsker sådan set at bidrage bredt, alt efter hvor vi kan komme til og hvem der har mest brug for det, og herunder selvfølgelig også til Kobane, under forudsætning af at vi kan arbejde for, at det bliver muligt – og så i øvrigt også inden for en anden finansiering.
Det vil så sige, at det jo er meget tæt på den form for hjælp, vi allerede yder; men jeg ser gerne den hjælp øget, og hvis det er i den retning, forslaget drejer nu, kan det jo godt være, at vi kan tale os til, at vi også kan støtte det.
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-19:
Nu siger ordføreren, at det er mærkelige årsager, der gør, at Enhedslisten har stemt imod de senere forslag.
Altså, i Irak var det jo bl.a. på grund af den voldsomme sekteriske vold, som vi også har set den irakiske regering være repræsentant for og være med til at støtte gennem shiamuslimske militser, der begår overgreb på civilbefolkningen.
Det er en af grundene til, at vi ikke har kunnet støtte det her.
Det undrer mig sådan set, at ordførerens parti er gået med på det.
Men i forhold til den her humanitære genopbygning vil jeg sige: Hvis ordføreren er enig i, at det er væsentligt, at vi får nødhjælpen frem til Kobane, og at vi kan lave genopbygningsarbejde der, så ser jeg meget frem til, at vi kan drøfte det i den videre proces her, og så må vi jo finde en løsning på det.
Og jeg kan forsikre ordføreren om, at vores intention både er at hjælpe generelt i Syrien og også at sikre, at der kommer konkret hjælp frem til Kobane.
Martin Lidegaard (RV), 2016-04-19:
Måske tager jeg fejl, men når jeg kom til at sige, at Enhedslisten har støttet våbenhjælp til kurderne, så er det, fordi Enhedslisten jo støttede vores allerførste bidrag med transportfly.
Så vidt jeg husker – men det kan være, jeg tager fejl – støttede man også, at der skulle kastes våben ud fra fly over Kobane på et tidspunkt.
Det eneste, Enhedslisten ikke har støttet, var sådan set det, der virkelig gjorde en forskel, nemlig at koalitionen hjalp kurderne i Kobane med støtte fra luften.
Altså, jeg tager meget gerne diskussionen om, hvad vi kan gøre for at forbedre situationen på jorden, så man kan få mere hjælp ind til Kobane.
Jeg forstår, at der er sikkerhedsproblemer.
Jeg er ikke helt up to date på, præcis hvori de sikkerhedsproblemer består, men hvis vi kan gøre noget ved dem, vil jeg da også meget gerne bidrage til det.
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-19:
Først vil jeg lige opklare for ordføreren, at Enhedslisten aldrig har foreslået at sende F-16-fly til kurderne.
Det er jo det, der er blevet vedtaget i dag, nemlig at sende F-16-fly ned – det har vi nu ikke på den måde støttet, det har været en anden diskussion.
Men i forhold til det humanitære her vil jeg bare sige, at nu peger ordføreren jo også selv på, at man fra Radikales side gerne vil være med til at støtte genopbygning, også af Kobane, og det er lige præcis det, Enhedslistens og Alternativets forslag handler om.
Det handler om, at vi gerne vil lave genopbygning og yde humanitær hjælp i mange områder i Syrien, også i Kobane.
Og vi ser jo, at der er politiske problemer i forhold til at få hjælpen ind, og derfor fremhæver vi det også.
Så jeg vil bare gerne høre: Når ordføreren nu siger, at ja, man vil gerne støtte humanitær hjælp og genopbygning i Syrien, og ja, man vil også gerne støtte, at der kommer hjælp til Kobane, hvorfor stemmer ordføreren så imod det her forslag?
Og hvad har ordføreren så tænkt sig at gøre for at sikre, at der kan komme hjælp ind til Kobane?
Martin Lidegaard (RV), 2016-04-19:
Så ser vi frem til en spændende udvalgsbehandling.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-19:
Vi vil da gerne have hjælp ind i hele Syrien, men vi vil også bare gerne have det i de områder, hvor det lige nu ikke kan lade sig gøre, eksempelvis omkring Kobane.
Så hvis ikke der er en politisk vilje eksempelvis til at sige, at når vi har sendt mineryddere af sted, skal de da også have lov at komme frem, så kommer de jo aldrig frem, og så har vi nogle store områder, hvor der lige nu sidder 100.000 mennesker, der gerne vil genopbygge deres byer, men ikke kan få lov til det.
Jeg tror sagtens, at vi i udvalget kan finde en mindelig løsning, hvor vi selvfølgelig arbejder for at få genopbygningshjælp og humanitær hjælp øget generelt, men selvfølgelig også tager fat om de områder, hvor der lige nu er det problem, at det slet ikke kommer frem.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-04-19:
Som sagt, hvis det er det, som er tilgangen til det, kan vi formentlig godt finde ud af det, men jeg står stadig væk og undrer mig lidt over, at det ikke skulle være muligt at skrive noget, der var sådan lidt mere altfavnende i forhold til at få løst nogle syriske problemer, men okay, sådan er det.
Kasper Roug (S), 2016-04-19:
Jeg synes godt nok, at den grønlandske spørger i den grad sætter tingene på spidsen.
Det er klart, at hvis man ikke lever op til de sikkerhedsforpligtelser, der bliver lagt op til her, kan man ikke behandle nukleart materiale.
Men det er noget, der er foregået i tæt samarbejde mellem de grønlandske myndigheder og de danske myndigheder.
Hvis det er noget, man virkelig mener der skal laves om på på den ene eller anden måde, så må det komme til debat senere under andenbehandlingen.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-04-19:
Så tror jeg ikke, at man helt har forstået formålet med de her to lovforslag, både det, vi behandler nu, og det, der kommer efterfølgende.
Det siger jo netop, at det er Danmark, der går ind og i virkeligheden giver tilladelse til, hvad vi kan eksportere.
I bund og grund kunne man stille det lidt på spidsen og sige, at det egentlig er Danmark, der får kontrollen med al minedrift i Grønland, og på den måde sker der også en tilbagerulning at den kompetence, som man har givet til Grønland i forbindelse med selvstyreloven.
Kasper Roug (S), 2016-04-19:
Det er sådan, at Grønland jo har hjemtaget ansvaret for at tage stilling til, om de vil udvinde uran eller ej.
Det, vi tager stilling til her i dag, er jo, hvad der skal ske, hvis grønlænderne vælger at udvinde uran.
Så Socialdemokraterne i Danmark tager ikke på den måde stilling til, om grønlænderne skal udvinde uran eller ej.
Det må grønlænderne selv om.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-04-19:
Mange tak.
Nu har Socialdemokraterne været ude at sige, at det her er et spørgsmål for Grønland.
Men i og med at vi har to lovforslag, som vi behandler her i Folketinget i dag, bliver det også et spørgsmål for Danmark.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad Socialdemokraterne mener om, at rigsfællesskabet bliver uraneksporterende.
Hvis man ser på det internationalt, vil det jo være Danmark, der i nogle tilfælde repræsenterer rigsfællesskabet og dermed også står som et rigsfællesskab, der er uraneksporterende.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-19:
Og derfor er det ikke bare et humanitært spørgsmål, det er også et politisk spørgsmål.
Så det er ikke et spørgsmål om, at vi ikke skal blande os, det er et spørgsmål om, at vi bliver nødt til at blande os, hvis det skal være muligt for nødhjælpsorganisationerne at agere.
Det er jo eksempelvis derfor, at vi står med det konkrete problem, som udenrigsministeren har beskrevet for os, altså at vi her i Folketinget kan beslutte, at vi ønsker at lave minerydning i Kobane, men at det ikke siden slutningen af 2015 har været muligt for Folkekirkens Nødhjælp at komme ind.
Nick Hækkerup (S), 2016-04-19:
Og deri ligger så også, at man er enig med sine medforslagsstillere i, at pengene ikke her i Folketingssalen skal placeres, vælges, allokeres til et bestemt område – det skal ske via de procedurer og de sædvanlige veje, som sådan en udvælgelse ville ske ad, ligesom medforslagsstillerne fra Alternativet sagde det: Ja, det er rigtigt, at det ikke er os her i Folketingssalen, som skal pege på de konkrete områder.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-19:
Det er klart, at Kobane er det konkrete eksempel, som vi kunne komme på, hvor man har en situation, hvor der er et befriet område – befriet af moderate oppositionskræfter – som har behov for genopbygning.
Hvis der er andre områder af Syrien, hvor det vil give mening at gøre det samme, og hvor det vil være muligt, kan vi også gøre det.
Vi drøftede f.eks. tidligere Aleppo – lige nu er der jo voldsomme kampe i Aleppo, og lykkes det at få befriet Aleppo, er det da klart, at det er et sted, der skal sættes ind.
Så ja, Kobane er lige nu et sted, hvor vi konkret kan gøre en forskel, og det er det, som vi ønsker at gøre.
Er der andre steder, hvor det er muligt at gøre det, vil vi meget, meget gerne det.
Nick Hækkerup (S), 2016-04-19:
Jeg vil bare forsikre mig om, når nu vi har behandlingen her i Folketingssalen, at ordføreren er enig med medforslagsstillerne fra Alternativet i, at når Kobane omtales i det her beslutningsforslag, er det alene – alene – et eksempel.
Martin Lidegaard (RV), 2016-04-19:
Jo, det er desværre rigtigt, at der er mange steder i Syrien, hvor det både af sikkerhedsmæssige årsager og politiske årsager er rigtig svært at få nødhjælpen frem, og Kobane er et af dem.
Så selvfølgelig vil vi gerne være med på det og forsøge at se, hvad vi kan gøre fra dansk side for at få hjælpen frem, både til Kobane og alle de andre steder.
Jeg tror bare, at det, som nogle af os andre kan blive lidt pikerede over, er, at det nogle gange kan virke – men det er måske helt fejlagtigt – som om Enhedslisten, når det handler om f.eks. våbenstøtte, er helt imod det, bortset fra til kurderne.
Når man har en stor FN-forhandling, skal man jo støtte FN og ikke gå ind og ødelægge forhandlingen der, bortset fra hvis det handler om kurderne.
Og her kan man få lidt den samme fornemmelse.
Men det er jeg glad for hvis jeg har misforstået, og hvis det er alle de områder og alle de etniske grupperinger, der er i Syrien, vi skal hjælpe, inklusive Kobane, selvfølgelig.
Så tror jeg vi har talt os til rette, og så er det kun et spørgsmål om at finde de ekstra bevillinger og en finansiering af det.
Og det er da positivt for forslagsstillerne, hvis vi kan komme så langt.
Peter Juel Jensen (V), 2016-04-19:
Jeg vil da ærligt indrømme, at jeg har forholdt mig til det beslutningsforslag, som Enhedslisten og Alternativet har lagt frem til debat her i Folketingssalen.
At ordføreren så kommer frem til, at det hele nu handler om Tyrkiet, er noget af et spring fra det oprindelige beslutningsforslag.
Der er ingen tvivl om, at når vi står med et fuldstændig ødelagt land, hvor mange er drevet på flugt, både inden for Syriens grænser, men også uden for Syriens grænser, så er der en humanitær opgave af dimensioner, og den skal selvfølgelig løses, og det skal hele det internationale samfund stå sammen om.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-19:
Tak for det.
Som ordføreren selvfølgelig har set, og som vi også har diskuteret her i salen før, så har udenrigsministeren jo klargjort for Folketinget, at det her ikke bare er et humanitært spørgsmål
– i hvert fald i forhold til Kobane er det også et politisk spørgsmål.
Vi har tidligere fra dansk side besluttet, at der var et behov for minerydning i Kobane, men de tyrkiske myndigheder har forhindret, at det arbejde blev gjort.
Så spørgsmålet, jeg godt kunne tænke mig at høre Venstres ordførers svar på, er, om vi virkelig skal finde os i, at danske mineryddere ikke kan komme frem.
Det er ikke, fordi de lokale ikke gerne vil have det, for de vil rigtig, rigtig gerne have det, ikke fordi problemet ikke er der, ikke fordi vi ikke selv ønsker, at de skal frem, men ene og alene fordi den tyrkiske regering ikke lader dem komme frem, så man kan få fjernet minerne og genopbygget byen.
Skal vi finde os i det?
Peter Juel Jensen (V), 2016-04-19:
Tak for det, formand.
Krigen i Syrien har ødelagt hele landet, og Venstre er enig med forslagsstillerne i, at der er behov for humanitær hjælp.
Derfor er vi også blandt de fem største bidragsydere til ofrene for krisen i Syrien, målt i forhold til vores indbyggertal.
Men i Venstre er vi uenige i, at genopbygningen kan påbegyndes allerede nu.
Vi må afvente en fredsaftale, ligesom genopbygningen skal koordineres og løftes i fællesskab af hele det internationale samfund.
Det ville ikke være hensigtsmæssigt, at vi fra dansk side skulle øremærke bistand til genopbygningen i et bestemt område.
Det er også vigtigt at notere sig, at kampene stadig væk bølger frem og tilbage, og at fysisk sikkerhed er en forudsætning for, at genopbygningsarbejdet kan påbegyndes.
Danmark støtter allerede i dag det humanitære arbejde gennem flere af de landskendte organisationer, men det er en stor udfordring at arbejde i en krigszone.
Der skal være en høj grad af sikkerhed, såfremt hjælpen og genopbygningen skal nå ud i hele landet.
Jeg skulle hilse fra Det Konservative Folkeparti, som er enige med Venstre i, at vi ikke kan støtte det her beslutningsforslag.
Marie Krarup (DF), 2016-04-19:
Der er mange folk rundtomkring i verden, som jeg har sympati for, og som jeg godt kunne tænke mig at sende nogle pengegaver til.
Det er jo ikke det, diskussionen går på.
Diskussionen går på, hvordan vi skal finansiere at genopbygge.
Det er såmænd et sympatisk forslag, men vi har ikke nogen finansiering.
Pengene er brugt.
De er blevet brugt for ganske kort tid siden, hvor vi var et flertal, der trykkede på den grønne knap.
Så må vi finde pengene et andet sted, og der er et oplagt område.
Der er udgifterne på asylområdet, og flygtninge- og asylområdet hænger jo lige præcis sammen med det område, der skal genopbygges.
Så kunne der måske findes en finansiering til genopbygning af syriske områder.
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-19:
Vi bliver nok ikke helt enige om finansieringen her, kan jeg fornemme.
Jeg vil bare høre ordføreren, om det ikke kan være sådan, at når folk, som det er sket i Kobane, faktisk har klaret at smide Islamisk Stat på porten, for det har befolkningen, kvinderne, i Kobane jo klaret og betalt en meget, meget stor pris for, kan man sige – rigtig mange mennesker er blevet dræbt i den her kamp for at få smidt Islamisk Stat ud af Kobane, men det er lykkedes – at det vil være et godt signal at sende til de mennesker at sige, at når I forsvarer jeres egne områder mod IS, når det lykkedes at få en sejr og få smidt i IS på porten, så kommer vi faktisk også og hjælper med genopbygningen af den by, sådan at folk har mulighed for at rykke tilbage og genrejse den, så det ikke bare er ruiner.
Marie Krarup (DF), 2016-04-19:
Der er jo ikke nogen, der tvinger folk til at tage til Danmark.
Det er en meget, meget lang vej, så det er Danmark, der bestemmer, hvem der kommer ind i landet.
Det er noget, vi kan regulere os ud af.
Derudover har Danmark jo en økonomi.
Vi kan ikke bare sige, at okay, nu bruger vi bare så og så mange ekstra millioner og milliarder kroner på udviklingsbistand til Syrien.
Vi har nogle rammer, som vi har bestemt på forhånd, og hvis man vil gå ud over dem, er man nødt til at finde en anden form for finansiering.
Og der er det, at vi foreslår, at vi kan spare noget på asylomkostningerne.
Det er noget, som vi går meget op i, og som vi synes er meget, meget vigtigt.
Vi vil også gerne hjemsende syriske flygtninge.
De omkostninger, vi sparer ved at sørge for, at syriske flygtninge får behandlet deres sager i nærområdet og bliver huset der, kan vi bruge til at hjælpe med til en genopbygning i Syrien i stedet for blot at øge vores ulandsbistand, som jeg ikke mener at vores økonomi kan holde til.
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-19:
Først vil jeg da gerne opfordre Dansk Folkeparti til ligesom at gå forrest i den videre behandling for at forsøge at finde noget finansiering til den her genopbygning i Kobane.
Jeg synes ikke, det giver mening at sætte det op som et spørgsmål om de udgifter, der er til flygtninge her i Danmark.
Lige nu vender hundredtusindvis af flygtninge tilbage til Kobane og forsøger at få et liv der.
Men i øjeblikket er de ved at opdage, at det simpelt hen ikke er muligt, fordi der ingenting er.
Så derfor er der nogle af dem, der bliver presset videre ud i at tage den farlige færd til Europa.
Så det er da netop her, man skal sætte ind og prøve at give et løft med genopbygning, så folk faktisk får mulighed for at blive der og ikke skal ud på den her farlige vej til Europa.
Vil Dansk Folkeparti ikke være lidt med til den forebyggende indsats?