runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2010-01-20:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at regeringen ingen aktuelle planer har om at fremsætte de forslag til en arbejdsmarkedsreform, som regeringen fremsatte for ca. 1½ år siden.
Da var der ingen politisk vilje til at gennemføre de initiativer, som regeringen fandt ville være noget af det, der kunne være med til at løse de udfordringer, som vi har på lang sigt, hvor dansk økonomis indtægter og udgifter ikke hænger sammen.
De kunne have været med til at løse problemet, men det var der ingen politisk vilje til, og det var der så ikke noget at gøre ved.
Jeg tror, at det, som aktuelt optager mig med hensyn til erhvervslivets rammevilkår, bl.a. er at sørge for, at Den Grønne Fond kommer i gang, så vi kan få sat gang i nye projekter, få skabt en omstilling i erhvervslivet og få skabt nye arbejdspladser, hvor vi bruger den efterspørgsel, der er efter grøn teknologi, til at lave nye arbejdspladser.
Jeg tror meget på, at vi skal arbejde på at blive mere innovative, og så tror jeg meget på, at den dagsorden, som har været meget vigtig – også for min forgænger Bendt Bendtsen – bliver fortsat, nemlig at få lempet de administrative byrder på erhvervslivet, så erhvervslivet kan koncentrere sig om det, de er bedst til, nemlig at sælge en masse varer og få skabt en masse arbejdspladser.
Frank Aaen (EL), 2010-01-20:
Jamen vi hører altså stadig væk mest om, hvad der er blevet fremlagt og gennemført i Folketinget, og meget, meget lidt om, hvad der er på vej.
Vi kan jo tage dagens debat – og det svar, jeg også lige fik, tak for det – om, at det med at forringe efterlønnen, hvad man ellers har markedsført sig en del med, og det med at forringe dagpengene til de arbejdsløse er blevet taget af bordet.
Men hvad så?
Hvad er der så på vej?
Så kan man sige, at der er et andet rammevilkår, der er meget vigtigt, og det er nemlig, at der er orden i statens finanser, og i øjeblikket fosser milliarderne ud af statskassen.
Vi har oven i købet hørt, at der skal gives flere penge til regionerne – det var det, statsministeren sagde før, og tak for det – og at pengene så skal tages andre steder.
Kan vi ikke prøve at komme det lidt nærmere?
Det kan jo ikke nytte noget, at regeringen bare går og gemmer på tingene.
Vi er også nødt til at have en offentlig debat om det, og det er jo det, vi har i dag: en debat om den økonomiske politik.
Hvad er det for nogle redskaber, man overvejer at anvende for at få balance i den offentlige økonomi?
Lene Espersen (KF), 2010-01-20:
Jeg synes måske, at det spørgsmål, hr. Frank Aaen nu stiller, mere relaterer sig til den debat, der var tidligere i dag, og der må jeg sige, at hr. Frank Aaen bare kan se på, hvad jeg har sagt.
Jeg har klart fortalt, hvad regeringens plan er.
Der kommer planer både her i starten af året om et konvergensprogram og om, hvad der skal ske i 2011, men senere på året egentlig også om, hvad planen er helt frem til 2020.
Så man kan i hvert fald ikke komme og sige, at regeringen ikke i rigtig god tid forbereder befolkningen på, hvordan dansk økonomi ser ud.
Men tilbage til spørgsmålet om, hvordan erhvervslivets rammevilkår kan forbedres.
Jeg vil gerne sige til hr. Frank Aaen, at der faktisk er konkrete lovforslag under forberedelse nu, der gerne skulle medvirke til at reducere de administrative byrder for erhvervslivet.
Derudover har jeg sat et arbejde i gang med sådan set at arbejde videre med at fjerne flere administrative byrder, for jeg tror faktisk, det er en af de ting, der er afgørende for, at der stadig væk er motivation og begejstring og glæde i erhvervslivet, ganske som vi har oplevet, at de offentligt ansatte også synes, det er dejligt, hvis vi fjerner irritationsbyrder i form af for meget administration.
Så jeg vil sige, at vi virkelig prøver at holde en offensiv dagsorden inden for forskning, uddannelse og innovation, men også på de nære ting i dagligdagen, der kan irritere ikke mindst de små virksomheder, hvis de bruger for meget tid på bureaukrati.
Frank Aaen (EL), 2010-01-20:
Jo, men jeg synes jo ikke, man hjælper befolkningen til at debattere, hvad der er på vej, når man ikke vil komme tættere på.
Skal man spare 100 mia. kr. på de offentlige udgifter, kender jeg i hvert fald en del virksomheder, der vil synes, at deres rammevilkår er blevet meget forværret.
Eller hvor har man tænkt sig at tage pengene?
Man vil ikke hæve skatterne, heller ikke for de rigeste.
Man vil give flere penge til sygehusene – godt for det – men hvad er det så, der lurer?
Kan vi ikke bare få lidt at vide om de redskaber, der skal forbedre de offentlige finanser med i størrelsesordenen 100 mia. kr.?
Det må man da kunne oplyse befolkningen lidt mere om, før man bare lige kommer med en fuld og færdig plan.
Thomas Jensen (S), 2010-01-20:
Ja tak, jeg skal læse mit spørgsmål op: Er det ministerens holdning, at det forslag til lejelov, som er sendt i høring, lever op til den huslejegaranti, som skatteministeren giver i sit svar på spørgsmål nr. 9 af 7. maj 2009 i forbindelse med behandling af skatteforslag L 203, hvor det bl.a. fremgår: »…det betyder ingenting om statsministeren hedder Anders Fogh Rasmussen eller Lars Løkke Rasmussen –
regeringen har siden valgkampen i 2001 stået ved sit ord og bekræftet det såvel ved valgkampen i 2005 som i 2007 – huslejereguleringen vil ikke blive givet fri.
Med andre ord vil huslejen hverken komme til at stige i den almene eller den private udlejningssektor som følge af en frigivelse af huslejerne.«?
Lene Espersen (KF), 2010-01-20:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at for så vidt angår konvergensprogrammet og de udfordringer, som dansk økonomi står over for, når vi ser på statens budget for 2011, så kommer der som sagt et oplæg om det i starten af februar.
Det er selvfølgelig meget sjovt at spørge ministeren om det, når man ved, at det først er om nogle uger, ministeren kan svare på det.
Men til den tid kommer regeringen naturligvis med en plan for, hvad det er, vi vil, og hvilken størrelsesorden det er, vi arbejder med.
Så er det selvfølgelig klart, at der i løbet af foråret jo skal forberedes oplæg
både til kommune- og regionsforhandlinger og senere også til finanslovforhandlinger, der skal adressere de spørgsmål.
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at jeg faktisk derudover mener, at det er meget afgørende, at vi bliver ved med at sætte fokus på, hvordan vi sikrer, at dansk erhvervsliv med sin konkurrenceevne kan klare sig i en global verden.
Vi kan jo se, at det ikke alene er industriarbejdspladser, der flytter ud nu; det er faktisk også forskningsarbejdspladser, der flytter ud af Danmark.
Derfor mener jeg, at den fokus, vi har på globaliseringsaftalen, er vigtig, og de 9 mia. kr. i forbindelse med den er nogle meget, meget vigtige penge, hvis vi skal kunne klare os globalt.
Frank Aaen (EL), 2010-01-20:
Nu spurgte jeg jo til, hvad der var på vej.
Vi fik at vide, hvad der er sket, og jeg må da medgive ministeren, at der er sket meget, og det har også haft det resultat, at aktiekurserne er steget, ikke mindst bankaktiekurserne er steget voldsomt.
Men det har jo ikke brudt den negative udvikling i beskæftigelsen, så det fortsætter derudad.
Når jeg så spørger til, hvad der er i pipelinen, er det selvfølgelig, fordi jeg har hørt de forskellige meldinger, der er kommet fra regeringen.
Vi har talt om efterløn, og det er så ikke lige med det samme, at den skal laves om, kan jeg forstå.
Et andet af de forslag, der har været fremme, som jo også er et rammevilkår for erhvervslivet,
Er det endnu en gang sådan, at dem, der har skabt krisen, har fået belønning i form af stigende aktiekurser, hvorimod dem, der er ramt af krisen, skal se en voldsom diskussion om det, der er deres redningsplan, nemlig, hvis ikke de kan få arbejde, at gå på efterløn eller på dagpenge i den normale periode?
Kunne vi ikke høre lidt om de planer.
Bjarne Laustsen (S), 2010-01-20:
Hvor mange arbejdspladser flere tror ministeren at der bliver ved at afskaffe efterlønnen, og hvilken ydelse skal de efterlønsmodtagere have, der er gået direkte fra ledighed over på efterløn, fordi der ikke var noget arbejde at få?
Julie Rademacher (S), 2010-01-20:
Mener ministeren, at det er bedre, at de mange lønmodtagere, der bliver nedslidt på arbejdsmarkedet, kommer på førtidspension frem for på efterløn, siden ministeren ønsker at afskaffe efterlønsordningen?
Pernille Frahm (SF), 2010-01-20:
Mener ministeren i forhold til styrkelsen af danske investorers sociale ansvarlighed, at lovgivning og frivillighed udelukker hinanden, eller at frivillighed og lovgivning kan gå hånd i hånd, idet virksomheder kan tage yderligere frivillige initiativer, der bygger oven på lovgivningen?
nr. S 832
Morten Østergaard (RV), 2010-01-20:
Er det ministerens vurdering, at regeringens økonomiske politik kun hænger sammen, hvis der i de kommende år er nulvækst i det offentlige forbrug?
nr. S 834
Frank Aaen (EL), 2010-01-20:
Hvordan vil regeringen sikre en demokratisk debat forud for ændringer af erhvervslivets rammevilkår?
Kirsten Brosbøl (S), 2010-01-20:
Hvordan harmonerer ministerens planer om private universiteter med brugerbetaling med gratisprincippet for uddannelse, som alle Folketingets partier har tilsluttet sig?
Spørgsmålet lyder: Hvordan harmonerer ministerens planer om private universiteter med brugerbetaling med gratisprincippet for uddannelse, som alle Folketingets partier har tilsluttet sig?
Helge Sander (V), 2010-01-20:
Jeg tror ikke, der er politisk uenighed om vigtigheden af et stærkt dansk offentligt undervisningssystem.
Det mener jeg også vi i fællesskab har skabt her i Danmark.
Og vi skal til stadighed arbejde for at udvikle og styrke de offentlige danske universiteter.
Regeringen ønsker naturligvis ikke at ændre på, at det skal være gratis at tage en ordinær dansk universitetsuddannelse.
Gratisprincippet er helt centralt.
Det har jeg slået fast ved flere lejligheder, og det vil jeg også meget, meget gerne gøre her i dag.
Min tanke er jo netop ikke, at private universiteter skal erstatte det nuværende universitetssystem.
Jeg ønsker private universiteter som et supplement til det, vi har i dag, dels fordi jeg tror, at private universiteter kan øge både udbud af og efterspørgsel efter uddannelse og forskning, dels fordi jeg tror, at private universiteter kan tilføre nye kompetencer til den danske universitetssektor.
Benny Engelbrecht (S), 2010-01-20:
Finder ministeren det acceptabelt, at virksomheder tilsyneladende bevidst overtræder markedsføringsloven, fordi den straf, de kan få, er meget beskeden?
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-01-20:
Nu taler vi så om, hvorvidt – og det er jo så en navngiven person, dramachefen, Ingolf Gabold, i Danmarks Radio – skulle lade sig undertrykke, fordi et folketingsmedlem fortæller, hvad man mener om en eller anden serie.
Altså, jeg bliver da ofte – og det tror jeg måske også andre folketingsmedlemmer er ude for – ringet op og spurgt, hvad jeg synes om »Livvagterne«, og hvad jeg synes om dit og dat. Det tror jeg også godt vi kan forvente med hensyn til den her nye serie, der også kommer fra dramachefen.
På Borgen, tror jeg nok den skal hedde.
Jeg er meget spændt på, hvordan den bliver.
Men den tror jeg da også at vi bliver ringet op om: Kan I genkende jer selv i nogle af de der situationer osv.?
Der kunne jeg da godt finde på at sige nogle ting.
Skulle jeg lade min mening undertrykke?
Er det sådan, at man, fordi man har en statslig institution, så ikke må sige noget om den statslige institution?
Altså, for mig er det her østeuropæisk Stasipolitik.
Er ministeren enig?
Carina Christensen (KF), 2010-01-20:
Jeg er meget enig.
Jeg synes, at fru Pia Kjærsgaard er velkommen til at ytre sin mening om enhver dramaserie, der måtte komme på DR, eller en anden udsendelse.
Der er ytringsfrihed i det her land.
Det gælder alle lyttere og seere, og det gælder selvfølgelig også folkevalgte politikere.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-01-20:
Jeg vil blot slå fast, at fra socialdemokratisk side ønsker vi om noget, at seere og lyttere deltager i debatten om kvalitet i produktionen og om public service.
Men der, hvor jeg kan se at kulturministeren er fuldstændig blind, og ikke bare er nuanceblind, er netop, når det drejer sig om en politisk påvirkning fra magthaverne, altså når magthaverne går ind og vil have bestemte produktioner eller bestemte karaktertræk i produktionerne i public service-kanalerne og i det her tilfælde Danmarks Radio.
Der anser vi det fra socialdemokratisk side for at være et problem, endda et meget stort problem.
Jeg vil gerne spørge kulturministeren: Er kulturministeren enig i de udsagn, som medlem af Folketinget hr. Søren Espersen er kommet med, om produktionen af »Forbrydelsen«, og mener kulturministeren også, som der er blevet givet udtryk for her, at DR’s dramaafdeling repræsenterer venstrefløjen i dansk politik?
Carina Christensen (KF), 2010-01-20:
Når hr. Flemming Møller Mortensen synes, at jeg svarer det samme, kan det måske hænge sammen med, at det er det samme spørgsmål, der bliver stillet igen og igen.
Jeg har ingen problemer med, at folketingspolitikere eller andre politikere, f.eks. kommunalpolitikere, eller nogen som helst andre i det her land ytrer sig og har holdninger til DR’s virksomhed.
Hr. Søren Espersen har sagt forskellige ting, og jeg ved ikke helt præcis, hvad der henvises til her, og om jeg er enig eller uenig, men jeg har ikke noget problem med, at man har en holdning til det.
Det betyder, at vi ikke kan diktere programindholdet, at vi ikke kan diktere, hvad indholdet skal være i enkelte programmer, og det tror jeg sådan set at alle bakker op om.
Men selvfølgelig må man gerne have holdninger til det, og jeg synes kun, det er sundt, at der er en bred debat om vores public service-medier i det her land.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-01-20:
Vil ministeren redegøre for, om ministeren finder det rimeligt og i overensstemmelse med armslængdeprincippet, at MF Martin Henriksen offentligt kritiserer enkeltforestillinger på Det Kongelige Teater, og hvorvidt ministeren finder denne form for specifik politisk kritik hæmmende for Det Kongelige Teaters kunstneriske og faglige frihed?
Tak for det.
Vil ministeren redegøre for, om ministeren finder det rimeligt og i overensstemmelse med armslængdeprincippet, at MF Martin Henriksen offentligt kritiserer enkeltforestillinger på Det Kongelige Teater, og hvorvidt ministeren finder denne form for specifik politisk kritik hæmmende for Det Kongelige Teaters kunstneriske og faglige frihed?
Carina Christensen (KF), 2010-01-20:
Armslængdeprincippet betyder, når det gælder kulturinstitutioner, herunder Det Kongelige Teater, at det er politikerne, der udstikker de overordnede økonomiske rammer, og at institutionen har fuldstændig frihed til at fastlægge sit repertoire og træffe de kunstneriske beslutninger, som skal træffes.
Det bestemmer de helt suverænt selv.
Armslængdeprincippet betyder dog ikke, at politikere ikke må udtale sig om kunsten.
Politikere har ytringsfrihed på linje med alle andre danske borgere, og jeg er også helt sikker på, at vores kulturinstitutioner sagtens kan håndtere, at der er ytringsfrihed.
I det hele taget glæder jeg mig over, at kunsten bliver diskuteret.
Jeg hilser det generelt velkommen, når danskerne diskuterer kunsten, og sådan set også, når politikerne gør det.
Det synes jeg kun er sundt for et demokrati.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-01-20:
Er kulturministeren slet ikke præget af, at der gives kraftig kritik af, at der netop på det her område sker en udvikling?
Tidligere har det slet ikke været sådan, at man fra politisk side gav udtryk for sin mening og blandede sig, slet ikke, når man ligesom tilhørte gruppen, vi her i salen i dag siger er magthaverne.
For ministeren siger jo i sin besvarelse her, at det er politikerne, der sætter den økonomiske ramme, og at det er de faglige, der sætter det faglige program op.
Har ministeren slet ingen fornemmelse af, at man ude på en kulturinstitution, som er fuldstændig afhængig af den økonomiske ramme herindefra, føler sig præget, presset og påvirket af, at man får så personlig kritik, også helt ned på enkeltproduktion, her fra Folketingssalen, som man aldrig tidligere har hørt, hvilket medieprofessoren, jeg refererede i sidste spørgsmål, altså helt klart udtrykker?
Carina Christensen (KF), 2010-01-20:
Hr. Flemming Møller Mortensen undervurderer vores kulturinstitutioner og de dygtige medarbejdere, der er ansat på vores rigtig mange kulturinstitutioner.
Jeg tror sådan set sagtens, de kan håndtere, at der er ytringsfrihed i det her land, og at der er nogle mennesker, der har en holdning til deres arbejde.
Jeg tror, de vil være enige med mig i, at det er sundt, at der er folk, der diskuterer kunsten og kulturen i det her land.
Jeg så gerne, at man diskuterede kunsten og kulturen endnu mere, end man gør det i dag.
Så nej, jeg ser ikke de samme spøgelser.
Til det her med, at det skulle være en tendens, der er taget til, vil jeg sige: Jeg tror sådan set, at man, uanset hvor langt man går tilbage i tiden, altid vil se, at folk har ytret sig om enkeltforestillinger eller andet, såmænd også politikere.
Jeg kan godt nævne i hvert fald en, der er til stede i salen, som også har været ude at ytre sig.
Det er fru Pernille Frahm.
Der var et teaterstykke – jeg kan ikke huske, hvor det var - der hed Pretty Woman, som der var nogle prostituerede kvinder, der optrådte i.
Det var fru Pernille Frahm ude at tage stærkt afstand fra.
Hun syntes, at det var forkert at gøre det.
Det er hun jo i sin gode ret til.
Der er ytringsfrihed i det her land, også for politikere som eksempelvis fru Pernille Frahm.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-01-20:
I forhold til at kulturministeren tror, at jeg undervurderer de faglige personers evne til selv at drive deres faglige linje og retning, så kunne jeg godt tænke mig at høre kulturministeren: Har kulturministeren overvejet med baggrund i debatten her i dag og den megen mediedebat, der har været om, at netop enkeltpolitikere fra Dansk Folkeparti involverer sig så konkret i kunstneriske produktioner, at kulturministeren måske kunne tage en dialog eller en drøftelse med nogle af de faglige og kunstneriske organisationer om det her?
Måske det kunne åbne op for en anden virkelighed for kulturministeren.
Så må jeg lige som det sidste spørgsmål spørge kulturministeren om armslængdeprincippet.
Kunne kulturministeren forestille sig, at armslængdeprincippet kunne komme under pres, jævnfør en permanent glidende påvirkning som den, vi nu har stillet spørgsmål til her i dag?
Carina Christensen (KF), 2010-01-20:
Jeg har hverken problemer med, at medlemmer af DR's bestyrelse ytrer sig, eller at folketingsmedlemmer ytrer sig.
Tværtimod synes jeg, det er sundt, at man har en debat, ikke mindst om vores public service-virksomhed.
Vi sender over 3 mia. kr. via licensen ind til de her virksomheder, og der synes jeg kun det er fint at lyttere og seere aktivt forholder sig til det.
Det tror jeg sådan set sagtens man kan håndtere i DR og også i DR's bestyrelse.
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-01-20:
Jeg vil bare spørge ministeren: Er det ikke sådan – det er i hvert fald min opfattelse – at kunstnere, der mange gange godt kan lide at provokere og udfordre og sætte tingene på spidsen, også en gang imellem har godt af selv at blive udfordret og få sat tingene på spidsen?
Det tror jeg faktisk kun de har godt af.
Jeg synes jo, det er helt, helt tåbeligt, hvis folketingsmedlemmer nu også i lighed med Danmarks Radios bestyrelse, som venstrefløjen mener, skal holde bøtte, i forhold til hvad der sker.
Jamen jeg har da aldrig oplevet noget lignende.
Altså, specielt folketingsmedlemmer har jo både en ret og en pligt til at udvise holdninger, til at sige, hvad man mener, uanset hvad der sker i det her samfund.
Skulle det på nogen måde kunne begrænse nogen?
Det er mit spørgsmål til ministeren.
Carina Christensen (KF), 2010-01-20:
Nej, det billede kan jeg ikke genkende, og sådan tror jeg heller ikke det forholder sig.
Altså, der er ytringsfrihed i det her land, og det tror jeg sådan set sagtens at DR, DR's bestyrelse og medarbejdere kan håndtere inden for lovgivningens rammer.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-01-20:
Ja, det er også en holdning at have.
er, at der er mange, der har udtalt sig i de her sammenhænge, og det har professor i medievidenskab Stig Hjarvard bl.a. også.
Han siger, at Dansk Folkepartis kritik af Danmarks Radio har været pågående, den har varet længe, men at det, der sker og måske er en ny udvikling i det her, er, at den bliver så personlig, som den gør, at man ved navns nævnelse hiver kunstneriske personer frem derude.
Og det mener altså medievidenskabsprofessoren kan være et problem i den her sammenhæng.
Men jeg må spørge kulturministeren endnu en gang, om kulturministeren vitterlig slet ikke er præget af, at det her kan komme til at hæmme den kunstneriske frihed.
Carina Christensen (KF), 2010-01-20:
Nu er det altså sådan, at vi har en bestyrelse i Danmarks Radio, en meget, meget dygtig, effektiv bestyrelse, som Michael Christiansen sidder i spidsen for, og det er dem, der har det generelle programansvar og et tæt samarbejde og dialog med direktionen, som så har det daglige programansvar.
Jeg har intet at udsætte på bestyrelsens arbejde, jeg har ikke noget at udsætte på de enkelte bestyrelsesmedlemmer, og jeg synes sådan set, at alle gør det godt, de udtrykker sig forskelligt, alle arbejder forskelligt.
Men igen: Der er ytringsfrihed i det her land, og jeg har altså ikke noget at udsætte på nogen, og jeg kan ikke genkende det her skræmmebillede, der bliver tegnet.
Mogens Jensen (S), 2010-01-20:
Jeg vil gerne høre, hvordan ministeren definerer armslængde.
Er vi enige om, at der skal være armslængde mellem politikerne og så programindholdet og medarbejderne i Danmarks Radio?
Kan ministeren svare på det – ja eller nej?
Det er det første spørgsmål.
Og hvis ministeren svarer ja til det spørgsmål: at den armslængde skal være til stede – og det håber jeg hun gør – mener ministeren så, at det er fornuftigt og i overensstemmelse med det armslængdeprincip, at hr. Søren Espersen går ind og forholder sig direkte, ikke generelt, til Danmarks Radio og tager først enkeltprogrammer ud og dernæst enkelte medarbejdere og giver dem negativ omtale, kalder dem røde lejesvende og andre ting i det offentlige rum?
Kan ministeren virkelig mene, at det ikke er med til at lægge pres på de pågældende medarbejdere?
Carina Christensen (KF), 2010-01-20:
Jamen jeg vil meget gerne igen definere armslængdeprincippet i forhold til DR.
Det er som sagt beskrevet i radio- og fjernsynsloven og i DR's public service-kontrakt.
Armslængdeprincippet indebærer, at DR's bestyrelse har det overordnede programansvar og DR's generaldirektør har det daglige programansvar.
DR's redaktionelle uafhængighed er altså sikret i loven og via public service-kontrakten, og det betyder, at ingen – hverken jeg som kulturminister eller andre politikere – kan diktere DR en bestemt redaktionel linje.
Sådan er armslængdeprincippet.
Når det så er sagt, har jeg ingen problemer med, at der er ytringsfrihed i det her land – selvfølgelig har jeg ingen problemer med det – og at man naturligt har en holdning til DR.
Nej, jeg har ikke nogen planer eller overvejelser om at indkalde kulturinstitutionerne til en meget stor drøftelse af det her, for jeg ser simpelt hen ikke det problem, som Socialdemokraterne ser.
Hvis jeg skulle få øje på et problem i salen her lige nu, er det den her nye linje fra Socialdemokratiets side, hvor man åbenbart nu ønsker at indskrænke ytringsfriheden.
Det synes jeg da er et langt større problem.
Måske skulle vi indkalde til et møde om det.
Jeg synes, det er utroligt at høre hr. Mogens Jensen.
Når jeg hører hr. Mogens Jensen sige, at hr. Mogens Jensen går ind for ytringsfrihed, må jeg spørge: Hvad er det for en form for ytringsfrihed, hr. Mogens Jensen går ind for?
For her lyder det, som om det bestemt er ytringsfrihed minus den og den og den persons.
Jeg vil sige, at jeg går ind for fuldstændig ytringsfrihed.
Jeg synes sådan set, at alle lyttere og seere i det her land skal lov til at ytre sig om DR.
Det gælder sådan set også politikere; det har jeg ingen problemer med.
Det kan jeg forstå at hr. Mogens Jensen har store problemer med, og det er så den store forskel mellem, hvordan vi ser på ytringsfrihed.