runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-01-20:
Dette forslag fra skatteministeren indeholder en række justeringer og præciseringer af reglerne om beskatning af selskabers aktieavancer og aktieudbytter.
Det er de regler, der blev indført tidligere i forbindelse med forårspakke 2.0.
Et af elementerne er, at der indføres en overgangsregel om datterselskabsaktier, der var fradragsberettigede, inden de nye regler blev indført.
Efterfølgende er der sket et statusskift fra at være en datterselskabsaktie til at være en porteføljeaktie.
Det betyder, at vi får løst den problemstilling, der har været rejst på området, hvor reglerne uden de foreslåede ændringer vil betyde, at man kunne komme i den ulogiske situation, at man skulle beskattes af et samlet nettotab, hvis blot der havde været avance efter statusskiftet og der forud havde været et tab, som med reglerne fra før 2009 ville have været fradragsberettiget.
Jeg ved godt, det er temmelig teknisk, men jeg er helt sikker på, at der er mange her i salen, der er stødt på problemstillingen, og vi er i Venstre sådan set godt tilfredse med, at vi har fundet en model, der kan håndtere den situation, så man altså ikke bliver beskattet af et tab.
Lovforslaget indeholder generelt mange tekniske ændringer, justeringer og præciseringer, men også ændringer og præciseringer i forhold til værnsregler, der skal forhindre skattehuller.
Det drejer sig bl.a. om regler for mellemholdingselskaber, brug af realisationsbeskatning på investeringsforeningsbeviser, regler om skattefri omstrukturering, regler for genanvendelse af fortjeneste vedrørende fast ejendom og en stribe yderligere ændringer.
Som sagt er det et meget teknisk lovforslag, og det er altså nødvendigt for at sikre klarhed om nye regler.
Det skal ses på baggrund af de erfaringer, der er blevet gjort, siden de nye regler trådte i kraft, og så er det selvfølgelig for at forhindre en utilsigtet brug af skattereglerne.
Som sagt har vi nu set, hvordan reglerne fungerer, og derfor er det, vi bruger de erfaringer, vi har gjort, til at få dem justeret og præciseret, så alle ved, hvad der er de helt præcise regler, så der ikke er nogen uklarheder.
Vi skal selvfølgelig også altid være klar til at gribe ind, hvis der er risiko for misbrug af gældende lovgivning, f.eks. hvis der opstår skattehuller.
På den baggrund kan Venstre naturligvis støtte forslaget fra skatteministeren.
Så skal jeg oplyse, at Det Konservative Folkeparti også støtter forslaget.
Klaus Hækkerup (S), 2011-01-20:
Som Venstres ordfører, hr. Torsten Schack Pedersen, var inde på, er det her jo et rimelig teknisk forslag, der indeholder en række detaljerede ændringer af den lovgivning, vi gennemførte i forbindelse med forårspakke 2.0 i foråret 2009.
Jeg vil også godt rose koncipisten af lovforslaget.
Jeg synes, at bemærkningerne til lovforslaget er meget omhyggelige og meget grundige og giver med eksempler en god belysning af de forhold, hvor lovgivningen foreslås ændret på nuværende tidspunkt.
Et så kompliceret lovforslag giver selvfølgelig også anledning til nogle spørgsmål, som vi gerne vil have besvaret fra Socialdemokratiets side, og vores endelige stillingtagen afventer selvfølgelig besvarelsen af spørgsmålene, og hvad besvarelserne af spørgsmålene går ud på, men vores udgangspunkt er, at vi kan støtte lovforslaget, som det ligger nu.
Mikkel Dencker (DF), 2011-01-20:
Som de to foregående ordførere var inde på, er det et lovforslag, som er temmelig teknisk, og derfor ligger det måske ud over mine pædagogiske evner at skulle forklare i detaljer for det øvrige Ting, hvad det går ud på.
Men som de to foregående ordførere har været inde på, handler det her i bund og grund om, at vi jo i Folketinget har lavet en harmonisering af selskabers aktieafkastsbeskatning her for et par år siden som en del af forårspakke 2.0, som jo blev indgået mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Nu har loven så fungeret i praksis i knap 2 år, og man har jo så i mellemtiden høstet en del erfaringer med, hvordan loven fungerer.
Det har jo selvfølgelig givet anledning til, at man har fået øje på nogle ting, som kunne justeres og gøres en smule bedre.
Det er jo sådan set det, der er grundlaget for lovforslaget her, og der er en lang række af små justeringer, som skal forbedre det lovarbejde, som vi færdiggjorde for et par år siden.
Den vigtigste klump i lovforslaget er nok, at der bliver indført adgang til at kunne fradrage tab på datterselskabsaktier, nemlig nogle tab, som var opstået, inden den nye lovgivning trådte i kraft, og som på det tidspunkt gav adgang til fradrag, men hvor fradraget bortfaldt på grund af den nye lovgivning.
Der er, kan man sige, rejst en berettiget kritik af, at det fradrag faldt bort, og det gives der så under visse betingelser adgang til at man kan få alligevel.
Så det er ganske tilfredsstillende.
Jeg må da sige, at jeg undrer mig over, at Liberal Alliance ikke er til stede i dag.
Liberal Alliance har jo ellers virkelig kritiseret loven netop på den her baggrund, og når vi så justerer den og bringer den i overensstemmelse med det, som Liberal Alliance vil have,
gider man ikke engang deltage i det parlamentariske arbejde.
Der er måske ting, der er prioriteret højere.
Men grundlæggende kan vi i Dansk Folkeparti støtte lovforslaget her, fordi det er så mange gode justeringer, der er, af lovgivningen.
Jeg vil ikke komme ind på detaljerne i hvert enkelt lille element i lovforslaget her, men da lige sige, at der er et element omkring personligt drevne virksomheder, som under visse betingelser skattefrit skal kunne omdannes til et udenlandsk selskab.
Men bortset fra det skal jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti er meget positive over for lovforslaget og derfor støtter det.
Frank Aaen (EL), 2011-01-20:
Jeg har fået lov til så at fortælle, hvad der er Enhedslistens holdning.
Som andre har sagt, er der gode ting og dårlige ting i det her lovforslag.
Det gælder, både når arbejdsgiverne ikke har indbetalt feriepenge, og når lønmodtageren skal have penge fra Arbejdsmarkedets Feriefond.
Det er også fint, at lønmodtagere, der er fritstillet og får nyt arbejde i fritstillingsperioden, har krav på feriepenge fra den tidligere arbejdsgiver, når de ikke kan holde ferie i det nye arbejdsforhold.
Endelig er det udmærket, at der indføres stikprøvekontrol af arbejdsgivernes indbetalinger af uhævede feriepenge, sådan at vi er sikre på, at de penge, arbejdsgiverne skal betale, faktisk bliver betalt.
Hvis de gør det for sent, skal de betale morarenter.
Det er det positive.
Så kommer der en hel del negative forhold, der gør, at vi samlet set alligevel ikke kan stemme for loven.
Det, vi er meget betænkelige ved, er de kontrolfunktioner, som a-kasserne bliver pålagt i forbindelse med de elektroniske oplysninger fra Feriekonto.
Hvis vi har forstået bemærkningerne rigtigt, skal a-kassen levere anmodning om udbetaling af en ydelse til et medlem, tjekke oplysningerne fra Feriekonto om optjente feriedage, optjent feriegodtgørelse, tidspunkt for afholdelse af ferie samt udbetaling af feriepenge.
Vi håber, at vi har taget fejl, med hensyn til at det hele skal opbygges så bureaukratisk, og vi håber, man ved en forhandling med AK-Samvirke kan finde frem til en fornuftig løsning til erstatning for det system, vi har i dag, og det system, som bliver foreslået her.
Bestemmelsen om, at arbejdsgiverne og lønmodtagerne frit kan aftale at overføre den femte ferieuge til det efterfølgende ferieår, er vi også imod, fordi det er en utidig indblanding i overenskomsterne.
Overførsel af ferie har hidtil skullet aftales ved kollektiv overenskomst, og det mener jeg at den skal vedblive med at skulle.
Vi er også imod, at Pensionsstyrelsen tiltager sig kompetence til at afgøre, hvor mange feriedage en lønmodtager har optjent, hvor mange dages ferie der skal modregnes i arbejdsløshedsdagpengene.
Det er jo ikke noget, a-kasserne har bedt om, det er noget, de bliver pålagt.
Vi synes, at det er urimeligt, at fristen for arbejdsgivernes indbetaling af feriepenge ikke længere er den 1. i måneden efter hvert kvartals udløb eller den 1. i måneden efter lønmodtagerens fratræden.
Sådan mener vi at det skulle blive ved med at være, og det skal stå i selve loven. Så altså, vi støtter selvfølgelig de gode ting, der er i loven, men samlet set kommer vi til at stemme imod.
Søren Pind (V), 2011-01-20:
Det vil være SF's ordfører udmærket bekendt, hvad den danske regering gør på det her område.
Hun har jo stor erfaring inden for udviklingsarbejdet og ved bl.a., at der er gennemføt talrige antikorruptionsprogrammer, at der er gennemført good governess-programmer, at vi altid følger op på de problemer, vi bliver gjort opmærksom på i de programsamarbejdslande, vi har.
Det vil føre for vidt, hvis jeg skulle stå og redegøre for hele omfanget af det antikorruptionsarbejde, den danske regering gør.
Det skulle være svaret på den totale korruptionsbekæmpelse.
Jeg kan sige, at vores tilgang til det her er den samme, som Amerikas, Canadas, Australiens, Tysklands, Belgiens, Finlands, Frankrigs, Italiens, Japans, Nederlandenes, Spaniens, Sveriges, Schweiz' og Storbritanniens.
Jeg ved så ikke, om de lande også understøtter korruption, eller hvad ordførerens synspunkt er.
Trine Mach (SF), 2011-01-20:
Det her handler lidt om noget andet, nemlig den rolle, som danske selskaber og som private virksomheder også spiller, kan spille og bør spille i forhold til bekæmpelse af korruption.
Som hr. Frank Aaen tidligere var inde på, så er der rigtig meget at hente i den relation, der er imellem råstofudvindende selskaber og lokale myndigheder i udviklingslandene.
Der ligger rigtig meget at hente der.
Det er alene den bane, jeg ønsker at spørge ministeren om.
Hvilke andre redskaber ønsker man så at trække ind i fuld anerkendelse af det, som Danmark allerede gør under udviklingsbistanden?
Søren Pind (V), 2011-01-20:
Det er sådan allerede i dag, at de virksomheder, også danske virksomheder, jo er omfattet af EITI's krav om rapportering af skatteindbetalinger i de udviklingslande, der deltager i EITI.
Så for mig at se er det noget, vi konstant skal arbejde på
Jeg er sådan set overhovedet ikke lukket for nye ideer, tværtimod, vi skal intensivere arbejdet mod korruption, fordi korruption er noget af det allermest undergravende.
Men i sagens natur er det her regeringens tilgang, at danske virksomheder selv må beslutte, hvilken status de ønsker i andre organisationer.
Vi går ikke ind for organisationstvang.
Det overlader vi trygt til andre partier her i salen.
Karsten Lauritzen (V), 2011-01-20:
Baggrunden for hele debatten, også om tilslutning, er jo det paradoksale forhold mellem udviklingslandenes økonomiske udfordringer, nogle landes armod og udviklingslandenes store rigdom på naturressourcer.
Det er selvfølgelig trist at se, at rigtig mange bl.a. afrikanske lande har væsentlige naturressourcer, som giver og kan give mulighed for udvikling af velstand, men at disse udviklingslande til stadighed er hårdt ramt af fattigdom og manglende sund samfundsøkonomi.
Det er vigtigt, at vi i Danmark er med til at bekæmpe fattigdom.
Det er formålet med vores udviklingsbistand og den strategi, som Folketinget for nylig har bakket op om, og det er vigtigt, at der bliver arbejdet på at få brudt den negative udvikling i verdens fattigste lande.
Derfor er det selvfølgelig også nødvendigt, at vi diskuterer, hvordan sådan en udvikling kan sikres.
Men det er jo nu engang sådan, at vi har tilsluttet os initiativet gennem støtte, som også udviklingsministeren har redegjort for.
Der er ingen andre lande i Europa ud over Norge, som er et implementerende land, og derfor kan vi ikke støtte op om beslutningsforslaget, sådan som det ligger.
Jeg bliver også nødt til at sige, at ikke som jeg læser beslutningsforslaget, men i hvert fald ud fra de spørgsmål, jeg har hørt der har været til udviklingsministeren, så er der nogle, som egentlig har en dagsorden om at tvinge danske selskaber til at blive en del af nogle ordninger, som ellers er frivillige.
Så kan man diskutere, om det er en god eller en dårlig idé, at selskaberne frivilligt tilslutter sig, men jeg kan forstå, at der er nogle partier i Folketingssalen, som, hvis de kunne, ville tvinge danske selskaber til at tilslutte sig det her initiativ og sikkert også en række andre initiativer.
Jeg tror ikke, det er den måde, man driver udviklingen og støtten på i forhold til bekæmpelse af korruption og i forhold til sikring af de selskaber, der arbejder multinationalt og også opfører sig ordentligt – i citationstegn – hvis man lægger den argumentation for dagen.
Danske selskaber er velkomne til at tilslutte sig initiativet, og det er jeg sikker på at der også er nogle der vil gøre, men tvang er ikke vejen frem.
Med den argumentation skal jeg sige, at vi i Venstre ikke kan støtte op om beslutningsforslaget.
Frank Aaen (EL), 2011-01-20:
Det er jo altid fint, når man kan opfinde et eller andet, som modstanderen mener, og så kan sige, at man derfor er imod.
Der står ikke noget sted i det her beslutningsforslag noget krav om, at virksomheder skal tilslutte sig.
Der er en opfordring til, at A.P. Møller-Mærsk som den allerstørste danske olieproducerende virksomhed tilslutter sig.
Der er en opfordring til, at DONG, som er statens eget olie- og gasselskab tilslutter sig.
Det er en opfordring.
Nu er det jo sådan, at VKO har skåret i ulandsbistanden.
Gør det i forbindelse med den reducerede ulandsbistand så ikke indtryk, når man hører, at realiteterne er sådan, at for hver gang vi betaler 1 krone i ulandsbistand, foregår der en kapitalflugt fra udviklingslandene på 10 kr.?
Og en del af den kapitalflugt foregår fra råstofudvindende selskaber, herunder olieselskaber.
Karsten Lauritzen (V), 2011-01-20:
Det er også derfor, som udviklingsministeren redegjorde for, at vi kommer til at støtte initiativet, ligesom alle europæiske lande undtagen Norge gør, og alle selskaber, der opererer i de lande, der har tilsluttet sig initiativet, skal så redegøre inden for den regnskabspraksis, som foreligger.
Hvis hr. Frank Aaen vil rejse den her debat og have noget ud af den, tror jeg i virkeligheden, at der er andre steder, hvor det er muligt at gøre.
Altså, sådan et land som Zambia, som vi nu er ved at trække vores bistand ud af, har en stor kobberindustri, som betaler næsten nul i skat.
Der er det da vigtigt at lægge et politisk pres, og det kan man selvfølgelig gøre med sådan et initiativ her, men man kan også gøre det, ved at vi bruger den danske udviklingsbistand til at lægge et politisk pres på de lande, vi er i, for at sikre, at de får en indkomst, som kan erstatte den danske og andre landes udviklingsbistand.
Det er måske der, hvor uenigheden mellem Enhedslistens ordfører og undertegnede ligger.
For det er jo det, vi gør.
Vi har faktisk skrevet det ind i strategien for dansk udviklingsbistand, at opbygning af skattesystemer er helt centralt, og at det er vigtigt, at det er noget, man arbejder med og også vil arbejde mere med i fremtiden.
Men det kan bare diskuteres, om det, at Danmark bliver et implementerende land, gør den helt store forskel i forhold til at opnå det, som hr. Frank Aaen ønsker, og der er det bare min og Venstres vurdering, at det ikke er tilfældet.
Vi er et supporting country, dvs. støttende land,
i dag; vi støtter initiativet økonomisk fremadrettet, og jeg kan ikke forstå, at det ikke skulle være nok.
Og så synes jeg sådan set, at der, hvis man skal rejse den her debat, er andre og mere effektive måder at sikre det, som hr. Frank Aaen ønsker at opnå.
Størstedelen af det, der står i det her beslutningsforslag, er jo sådan set gennemført.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-01-20:
Det må jeg sige at jeg ikke er helt tryg ved.
Jeg vil være mere tryg ved fru Malene Søgaard-Andersen, men vi må prøve at se, om det alligevel kan gå med hr. Jesper Petersen.
Julie Rademacher (S), 2011-01-20:
Venstre og Konservative – regeringen – havde sådan set nogle rigtig gode tanker for nogle år tilbage.
Der havde man en kamp imod korruption, der skulle gå fra 2003 til 2008, og jeg vil sådan set høre, hvad man egentlig har tænkt sig nu fra Venstres side.
Og hvorfor bakker man egentlig ikke op om et forslag her, der er fuldstændig i tråd med netop regeringens tidligere politik på området?
Trine Mach (SF), 2011-01-20:
Lad mig først sige, at jeg er glad for at møde udviklingsministeren i denne sag.
Frihed fra fattigdom, frihed til forandring og frihed fra korruption er en meget væsentlig del af det, som ministeren bygger sit arbejde på.
Så vil jeg gerne spørge ministeren, når man nu ikke ønsker at anvende et af de redskaber, der ligger absolut lige for, også i forhold til at påvirke danske selskaber og danske virksomheders ageren i udviklingslandene, hvordan er det så, ministeren rent faktisk vil bekæmpe den korruption? Hvilke andre redskaber ønsker ministeren så at trække ind, rundkredssamtaler?
Frank Aaen (EL), 2011-01-20:
For selvfølgelig skal vi hjælpe Zambia, selvfølgelig skal vi hjælpe andre udviklingslande til at få et bedre skattevæsen, men hovedproblemet er jo uigennemsigtigheden.
Hovedproblemet er, at de multinationale selskaber har mega mange flere skatteeksperter, end et udviklingsland nogen sinde vil få.
Derfor er en delløsning – måske den vigtigste delløsning – at få forbedrede regnskaber og større åbenhed.
Og det er jo det, det her går ud på: at få forbedrede regnskaber og større åbenhed, så man kan se, hvad der sker.
Jeg synes godt, at Venstre kunne være med til at støtte, at vi også skal være med til at skubbe på sådan en udvikling.
Frank Aaen (EL), 2011-01-20:
Det er naturligvis noget, vi ser positivt på.
Men jeg kan ikke forstå, at man ikke vil give, om jeg så må sige, den hjælp til udviklingen på det her område ved at blive implementerende medlem af den organisation og også være med til at presse A.P. Møller-Mærsk, som er en enormt stor råstofudvinder, også i udviklingslandene, og DONG, hvor staten jo bestemmer, fordi man har aktiemajoriteten, til også at tilslutte sig.
For det er jo i virkeligheden på råstofområdet, at størstedelen af udviklingslandenes problemer med at indkræve de rigtige skatter forefindes.
Det forstod jeg ikke helt.
Søren Pind (V), 2011-01-20:
Jeg synes jo sådan set, at det var det, hele min tale gik ud på at redegøre for, herunder bl.a. at EITI er målrettet mod udviklingslande.
Jeg vil samtidig sige, at det selvfølgelig er den danske befolkning generelt set bekendt, at hr. Frank Aaen bruger meget tid på at jagte danske selskaber i alle mulige sammenhænge.
Den trang deler regeringen sådan set ikke i udbredt grad.
Vi ser gerne, at danske selskaber bliver medlemmer, men vi har ikke noget middel til at tvinge dem; det må selvsagt være op til et frivillighedsprincip.
Frank Aaen (EL), 2011-01-20:
Jeg synes jo, at man skulle gå foran ved at sige til statens eget store olieselskab, DONG, at der her er en organisation, de bør tilslutte sig.
Jeg synes selvfølgelig, at det selskab, der sammen med andre selskaber har eneret til størstedelen af olien i den danske undergrund, men er meget aktivt ude i verden, også bør få den venlige opfordring, som det her jo er, til at tilslutte sig.
Det er jo, fordi det her problem ikke kun kan løses, ved at man hjælper ulandene.
Ikke engang den danske stat er jo i stand til at hamle op med de multinationale selskaber.
Det ville være umuligt at få et uland til at nå frem til selv at kunne løse problemerne, og derfor er man nødt til at presse selskaberne til mere åbne regnskaber.
Og det er jo sådan set det, det her går ud på: at man ønsker mere åbne regnskaber, i det her tilfælde i forbindelse med råstofudvindende selskaber.
Når Shell og Chevron og alle mulige andre kan, hvorfor kan de danske selskaber så ikke?
Søren Pind (V), 2011-01-20:
Det kan de danske selskaber også sagtens, men forskellen er selvfølgelig, om regeringen skal diktere det eller de pågældende selskaber skal træffe den beslutning selv.
Som jeg sagde i min tale, ser jeg gerne, at de bliver medlemmer, men det er ikke noget, som jeg synes at vi skal lovgive om, endsige tvinge til.
Og så kan hr. Frank Aaen kalde det en venlig opfordring alt det, han vil.
Julie Rademacher (S), 2011-01-20:
Nu kan man jo undre sig lidt over, at udviklingsministeren bruger Grønland i den her sammenhæng, når vi lidt tidligere i dag har stemt om de såkaldte CIA-flyvninger.
Men min pointe her er egentlig at bakke lidt op om det, hr. Frank Aaen siger.
Der er jo mange store virksomheder, der rent faktisk bakker op om EITI, bl.a. BP, Chevron og Exxon Mobil.
Det er ikke ligefrem firmaer, som er kendt for at være ræverøde, som udviklingsministeren måske vil påpege de er.
Så vil jeg egentlig høre, hvad der er udviklingsministerens kommentar til, at der på side 15 i »Frihed fra fattigdom – Frihed til forandring.
Udvikling 2.0«, ministerens eget udspil, står, at man vil bekæmpe korruptionen i alle former og på alle niveauer i samfundet.
Er det noget, der gør sig gældende, eller gør det sig kun gældende, når det ikke lige rammer regeringens hovedsponsor, Mærsk?
Søren Pind (V), 2011-01-20:
Det er egentlig lidt skræmmende at høre oppositionens tilgang til private virksomheder i Danmark, herunder en af Danmarks største virksomheder.
Men jeg kan også forstå, at man tidligere har haft betragtninger om, at hvis ikke halvdelen af bestyrelsen var kvinder, skulle den pågældende virksomhed lukkes ned.
Den diskussion kan man for min skyld sagtens fortsætte.
Jeg deltager ikke i den form for vulgariteter.
Min tilgang til det er, at vi skal bekæmpe korruption på alle de niveauer, vi overhovedet kender, og det gør vi også.
Hvad det har med at gøre, om vi skal tvinge danske selskaber ind i bestemte organisationer, kan jeg ikke se.
Men jeg synes, at det er meget illustrativt for oppositionens tilgang til dansk erhvervsliv, og jeg synes måske nok, at man burde mærke sig dette og disse synspunkter mere generelt i den politiske debat.
Julie Rademacher (S), 2011-01-20:
Hvad angår det med kønskvotering, må man også bare sige, at vi jo på en lang række andre områder slet ikke er blege for at sætte nogle konkrete målsætninger for, hvad vi egentlig gerne vil nå i Danmark.
Sådan har regeringen det også på alle områder, lige på nær hvis det rammer regeringens egne sponsorer.
Når det er sagt, vil jeg sige, at der på side 15 i udviklingsministerens eget udspil »Frihed fra fattigdom – Frihed til forandring« også står: »Danmark kan og vil ikke acceptere korruption – alle mennesker har ret til at leve i frihed fra korruption. Vi vil derfor bekæmpe korruption i alle former og på alle niveauer.
Korruption er gift for udvikling, rammer de fattigste hårdest og reducerer statens legitimitet.«
Jeg har meget svært ved at se, hvorfor udviklingsministeren ikke kan bakke op om et egentlig meget konstruktivt initiativ, som rigtig mange private virksomheder rundtom i verden har tilsluttet sig og støtter, og som vores allierede i Norge sådan set også bakker op om.
Hvad er udviklingsministerens begrundelse for, at vi ikke i den her sammenhæng skal hjælpe med at bekæmpe korruption?
Per Dalgaard (DF), 2011-01-25:
Tak for det.
Det er en debat og nogle emner, som kalder på følelserne: fra sort energi til grøn energi.
Nu skal vi have noget grøn energi.
Nu har vi lige hørt, hvad det vil koste at opfylde nogle af de planer, som venstrefløjen har: et tocifret milliardbeløb
Men man vil ikke svare på, hvor de penge skal komme fra.
Det er så nemt fra venstrefløjens side bare at forlange.
Omkostningerne skal betales af alle forbrugerne.
Det bliver virkelig et rivegilde uden lige, men det er venstrefløjen fuldstændig ligeglade med.