runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-27:
Jeg har jo hørt, og jeg kan forstå, at statsministeren er blevet stillet præcis det samme spørgsmål tidligere i dag.
Jeg henviser til spørgsmål 3.
Og jeg har ikke yderligere at tilføje i forhold til det, statsministeren svarede.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-10-27:
Er ministeren enig med Rigsrevisionen i, at forløbet om at få kendskab til rapporten fra regeringsarbejdet om en »fair konkurrence mellem offentlige og private sygehuse«, inden rapporten blev oversendt til Rigsrevisionen den 2. juli 2009, er »særdeles utilfredsstillende«?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-27:
Nu kommer vi jo ind til sagens kerne.
Al den snak om alle de her ting dækker jo over, at hr. Jens Peter Vernersen og Socialdemokratiet ikke ønsker de private sygehuse.
Hr. Jens Peter Vernersen siger: Vi kunne have brugt pengene på det offentlige sygehusvæsen.
Og det er jo lige præcis forskellen mellem hr. Jens Peter Vernersen og mig og regeringen – vi vil gerne have, at der er en mulighed for at blive opereret på private sygehuse, at man har et alternativ, at patienterne har den ret, hvis de ikke kan blive behandlet på et offentligt sygehus inden en måned.
Så al den her snak dækker over, at hr. Jens Peter Vernersen vil afskaffe de private sygehuse.
Jens Peter Vernersen (S), 2010-10-27:
Det er lige præcis ikke den simple mekanisme, der gør sig gældende.
Den mekanisme, der har gjort sig gældende på sundhedsområdet, er, at vi har haft en sundhedsminister, som senere blev finansminister og nu er statsminister, og som har haft det udgangspunkt, at man skulle sikre de private operatører, uanset hvad prisen var, og i øvrigt også uanset hvad kvaliteten var.
Der skulle skabes et marked.
Det er vel ganske rigtigt, at det i 2002 næppe ville have gjort en stor forskel, men allerede fra 2003, 2004, 2005, 2006 og 2007 er der et meget, meget voksende marked, og det er over disse år, at man altså bruger 4 mia. kr. af statens penge, af de offentlige midler, til behandlinger på privathospitalerne.
Man kunne have fået rigtig meget sundhed, hvis man havde ladet disse behandlinger ske på et offentligt hospital,
det er der vist ikke nogen som helst tvivl om.
Og når man i regeringens egen rapport taler om, at det er 1 mia. kr. for meget, altså 25 pct., der er blevet brugt, så må det vel gøre et indtryk på finansministeren.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-27:
Lad mig nu gentage, at markedet i 2002 var et andet, end markedet er i dag.
Det er jo klart, at når markedet er blevet større, kan man også indhøste visse stordriftsfordele, og udviklingen i den private sektor skabte jo grundlag for, at man kunne justere i samarbejdet, herunder i afregningstaksterne mellem de offentlige og de private sygehuse.
Og hr. Jens Peter Vernersen overser jo fuldstændig de hundredtusinder mennesker, som har haft glæde af denne mulighed for at blive behandlet på privatsygehuse.
Jeg har selv engang for mange år siden købt en mobiltelefon for 10.000 kr., og som markedet er i dag, kan man få den for 1 kr.
Så tingene kan jo altså udvikle sig til at blive billigere, og det er jo også bare den simple mekanisme, der gør sig gældende på sundhedsområdet.
Aftalen betyder jo, at afregningen for patienter, der benytter det udvidede frie sygehusvalg, vil ske til en forhandlet pris med udgangspunkt i de referencetakster, jeg omtalte før.
Forud for forhandlingerne mellem Danske Regioner og de private sygehuse var der et behov for at arbejde videre med de foreløbige beregninger, der fremgår af udredningsarbejdet, med henblik på at udmelde de referencetakster, som der skulle forhandles med udgangspunkt i.
På baggrund af det videre arbejde med de foreløbige beregninger udmelder det daværende Sundhedsministerium referencetaksterne den 28. oktober 2009, og i den forbindelse får Sundhedsudvalget oversendt udredningsarbejdet, og udredningsarbejdet offentliggøres på det daværende Ministeriet for Sundhed og Forebyggelses hjemmeside.
1. april-aftalen overhaler således udredningsarbejdet.
Jens Peter Vernersen (S), 2010-10-27:
Men rapporten viser jo også, når den fremadrettet taler om 25 pct., at man har betalt en for høj pris bagud.
Det kunne man have gjort noget ved tidligere.
Det var der forhandlinger om allerede 2 år før, hvor den daværende sundhedsminister jo netop trak de bestemmelser ud af det forslag, der lå, som gjorde, at man kunne have lavet udbud på det tidspunkt.
Det kunne altså være sket allerede 2 år før.
Så at tale om, at det her kun drejer sig om det fremtidige, dokumenterer jo også, at der har været en overbetaling bagud.
Det kan man se.
Regionerne kunne jo have opnået et bedre resultat i deres forhandlinger, hvis de havde vidst, at der lå en rapport, der fortæller, at der kan spares 25 pct.
Nu lavede de en aftale omkring 17 pct.
Hvis rigsrevisor havde vidst, at der lå en sådan rapport, kunne han have fremkommet med en stærkere kritik af de problemer her.
Det er altid rart at have viden om, hvad der ligger af baggrundsmateriale, når man skal lave en rapport.
Det tror jeg at finansministeren må være enig i.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-27:
Der er tale om besparelser for skatteyderne.
Lad mig opfriske det primære formål med det udvidede frie sygehusvalg og lovgivningen, som var at sikre patientens ret til hurtig behandling og en reel valgfrihed via et bredt udbud af sygehusydelser.
Markedsstørrelsen var og er således afgørende for efterlevelse af ordningen og dens formål.
Markedet er et helt andet i dag, end det var dengang i 2002, og udviklingen har gjort, at der kan indhøstes visse stordriftsgevinster.
Udviklingen i den private sektor skabte et grundlag for at justere i samarbejdet, herunder i afregningstaksterne mellem de offentlige og de private sygehuse.
Udredningsarbejdet, som der refereres til, havde det primære formål at overveje et fremtidigt afregningssystem mellem det offentlige og de private sygehuse baseret på omkostningsniveauet på de mest effektive offentlige sygehuse.
I stedet for at tage afsæt i de offentlige sygehuses gennemsnitsomkostninger tager udredningsarbejdet afsæt i den billigste fjerdedel eller i den billigste tredjedel af de offentlige sygehuse.
Og det er jo netop denne tilgang, som fremgår af den aftale, som regeringen og Danske Regioner indgik den 1. april 2009.
Aftalen lægger rammerne for den fremtidige takstfastsættelse for de private sygehuse og skulle gælde fra tidspunktet for ophøret af suspensionen af det udvidede frie sygehusvalg den 1. juli 2009.
Jens Peter Vernersen (S), 2010-10-27:
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren ikke, at det er usædvanligt, at et udredningsarbejde om en »fair konkurrence mellem offentlige og private sygehuse«, som peger på overbetaling af private sygehuse og dermed store udgifter for skatteyderne, ikke offentliggøres ved dets afslutning?
Mener ministeren ikke, at det er usædvanligt, at et udredningsarbejde om en »fair konkurrence mellem offentlige og private sygehuse«, som peger på overbetaling af private sygehuse og dermed store udgifter for skatteyderne, ikke offentliggøres ved dets afslutning?
Det var jo faktisk en erkendelse, der kom fra finansministeren: at der blev forhandlet af regionerne, efter at den her rapport var klar i Sundhedsministeriet.
Man holdt den hemmelig i ministeriet, man bragte den ikke videre.
Regionerne kunne have lavet en bedre aftale.
Det burde gøre indtryk på finansministeren, at man alene på det her område kunne have sparet så stort et beløb, hvis man havde lavet de aftaler, som man nu kan lave, når man kender den her rapport.
Det er jo helt uacceptabelt, at regeringen bringer ikke bare Danske Regioner, men også det danske samfund i en situation, hvor man kommer til at betale en for høj pris.
Må jeg i øvrigt sige, når ministeren siger, hvad udgangspunktet var: Der skete jo ingen ændringer i ventetiden på de offentlige hospitaler i perioden fra 2003 til 2010.
Uanset at man har betalt 4 mia. kr. til privathospitaler, er ventetiden for de 97 pct., der behandles på et offentligt sygehus, præcis den samme i 2003, som den er i 2010.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-10-27:
Noget af det, statsministeren kom ind på, var jo, at statsministeren som sådan mener, at Rigsrevisionens arbejde er utrolig vigtigt, men at statsministeren ikke har nogen beføjelser til at gøre noget ved de angreb, der er kommet fra bl.a. Venstres sundhedsordfører og formand for Folketingets sundhedsudvalg, hr. Preben Rudiengaard.
Derfor bliver jeg da også nødt til at høre, om finansministeren stiller sig op i det hylekor, der er ovre hos Venstre, eller om finansministeren er enig med statsministeren i, at rigsrevisor selvfølgelig altid har ret til også selv at vurdere, hvilket materiale der er relevant at få udleveret i en given sag.
Jamen så lad mig til allersidst slutte af med et spørgsmål: Blev det her interne udredningsarbejde drøftet i regeringens økonomiudvalg?
Altså, blev det arbejde, der foregik på de møder i styregruppen, hvor man efter ministerens egne ord forbereder sager til regeringens økonomiudvalg, forelagt og drøftet i regeringens økonomiudvalg?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-27:
Det, fru Sophie Hæstorp Andersen er ude i, er meget mystisk, for der er jo ikke noget usædvanligt i at drøfte sager i styregruppen forud for behandlingen i regeringens økonomiudvalg, herunder det udredningsarbejde.
Styregruppen forbereder jo økonomiudvalgets drøftelser og tilrettelæggelsen af regeringens økonomiske politik og den overordnede prioritering af finanspolitikken, og for at få de bedst mulige beslutningsgrundlag sker der selvfølgelig en grundig forberedelse i styregruppen af alle sager, der forelægges regeringens økonomiudvalg.
Det er en helt sædvanlig praksis, så det er der slet ingen grund til at mistænkeliggøre.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-10-27:
Jeg synes, det er slående, at finansministeren netop ved at oplæse det her svar, nærmest igen og igen og igen, skulle jeg til at sige, jo med al tydelighed viser, at det udredningsarbejde, som da det blev oversendt til Sundhedsudvalget i oktober 2009, bliver benævnt en rapport, på 95 sider, viser sig bagudrettet at pege på, at der er sket overbetaling af private sygehuse, at man kunne have fået priserne billigere, at man f.eks. kunne have fået opereret endnu flere end de omkring 300.000 patienter, som regeringen peger på, for hvis man havde fået operationerne billigere, skulle der have været store besparelser for skatteyderne, og at hele det her stykke arbejde åbenbart samtidig bliver drøftet i regeringens styregruppe.
Det kan jo overraske, at Finansministeriet ikke presser mere på, for at skatteydernes penge skal gå til mere sundhed for borgerne, og det kan undre, hvornår Finansministeriet er blevet vidende om, at det her arbejde fandt sted, og hvornår man er blevet vidende om, at Rigsrevisionen ikke havde adgang til det her arbejde.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-27:
Der er ikke noget usædvanligt i at drøfte sager i styregruppen.
Det gælder i særdeleshed sager, som følger op på regeringsgrundlaget.
Der står i regeringsgrundlaget fra november 2007, at »der skal sikres størst mulig grad er fair konkurrence mellem offentlige og private sygehuse.
Regeringen vil derfor arbejde for, at afregningen med private sygehuse skal afspejle forpligtelserne og rammevilkårene for de private sygehuse«.
Som jeg tidligere har nævnt, omhandler udredningsarbejdet, som der refereres til, det primære formål at overveje det fremtidige afregningssystem mellem det offentlige og de private sygehuse, baseret på omkostningsniveauet på de mest effektive offentlige sygehuse.
I stedet for at tage afsæt i de offentlige sygehuses gennemsnitsomkostninger tager udredningsarbejdet altså afsæt i den billigste fjerdedel eller i den billigste tredjedel af de offentlige sygehuse, og denne tilgang fremgår jo også af den aftale, som regeringen og Danske Regioner indgik den 1. april.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-10-27:
Det fremgår jo af det notat, som Rigsrevisionen er kommet med omkring rigsrevisors oplevelse af det forløb, der har været, at man ad flere omgange ligesom har fået afvist, at det her skulle være relevant.
Ikke desto mindre er det her udredningsarbejde jo åbenbart noget, der har været så relevant, at det har været drøftet i styregruppen for regeringens økonomiudvalg, som har til huse i Finansministeriet.
Og derfor synes jeg da også, det er interessant, at det af det udredningsarbejde, der er blevet oversendt efterfølgende, hverken fremgår særlig klart, hvem der er afsender på det, hvem der har udarbejdet det, eller hvem der har ansvaret for det.
Efterfølgende har alle, inklusive finansministeren, indenrigs- og sundhedsministeren og statsministeren, jo sagt, at ingen vil kendes ved den her rapport, den har aldrig været brugt, og det var også det svar, vi fik nu, men ikke desto mindre var den altså så vigtig, at den blev drøftet i regeringens økonomiudvalg.
Er det ikke lidt mærkeligt, at en rapport, som ikke har nogen forside, som ikke har nogen afsender, og som ingen vil kendes ved, alligevel har været drøftet i styregruppen i regeringens økonomiudvalg?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-27:
Daværende sundhedsministerium var hovedansvarlig for udredningsarbejdet om afregning af de private sygehuse.
Som jeg tidligere har nævnt i forbindelse med besvarelsen af spørgsmål S 226, blev udredningsarbejdet overhalet af den aftale, som regeringen og Danske Regioner indgik den 1. april 2009.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-10-27:
Hvad er ministerens holdning til, at regeringsarbejdet om en »fair konkurrence mellem offentlige og private sygehuse« blev drøftet i styregruppen for regeringens økonomiudvalg, når det synes at være temmelig vanskeligt at identificere de ansvarlige for resultatet af arbejdet?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-27:
Jeg er bare nødt til at gentage over for fru Sophie Hæstorp Andersen, at jeg kan henholde mig til de svar, der tidligere er blevet givet i den her sag, og som hr. Morten Bødskov, som sidder her bag ved mig, jo flittigt har dyrket – tak.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-10-27:
Det er da interessant at vide, at statsministeren bliver nødt til at rundsende en anmodning til alle regeringens ministre om, at man skal behandle Rigsrevisionen ordentligt.
Det er jo særlig interessant, fordi Finansministeriet selv deltog i mødet den 18. maj sammen med Indenrigsog Sundhedsministeriet og Rigsrevisionen, hvor man jo netop drøftede det spørgsmål, der handlede om, at Rigsrevisionen ikke følte sig fuldstændig sikker på, at man var kommet til bunds i alle ting, ikke følte sig fuldstændig sikker på, at man havde fået udleveret alle ting, og derfor anmodede om, at der decideret skulle underskrives dokumenter om det.
Jeg bliver nødt til at spørge her til sidst
: Drøftede ministeren mødets afholdelse med Finansministeriets daværende departementschef og departementschefen i Indenrigs- og Sundhedsministeriet og Rigsrevisionen forud for den 18. maj 2009?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-27:
Jeg vil svare, som jeg har svaret tidligere, nemlig at indenrigs og sundhedsministeren tidligere over for Folketinget har oplyst, at når det daværende sundhedsministerium ikke udleverede udredningsarbejdet, før Rigsrevisionen henvendte sig den 2. juli 2009, kan det ses i lyset af, at udredningsarbejdet primært gik ud på at finde et fremtidigt afregningssystem for patienter under det udvidede frie sygehusvalg.
Indenrigs- og sundhedsministeren har jo i et brev til rigsrevisor af 7. oktober 2010 gentaget det, og jeg citerer: Der var altså tale om et arbejde, som var fremadrettet, hvor Rigsrevisionen beretningsundersøgelse havde fokus på forholdene i den foregående periode.
I forlængelse af statsrevisorernes brev til Folketingets formand har statsministeren, som anført i brev af 14. oktober til Folketingets formand,
over for alle regeringens ministre indskærpet vigtigheden af at stille relevant materiale til rådighed for rigsrevisor.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-10-27:
Jamen altså, det er jo en køn samling, men så kan jeg jo gå tilbage til hr. Jens Peter Vernersens spørgsmål.
Der var jo et møde, som Finansministeriet også var inviteret med til, og det var den 18. maj, hvor Finansministeriet, Indenrigs- og Sundhedsministeriet og Rigsrevisionen diskuterede om, hvorvidt man havde fået udleveret al materiale.
Var finansministeren vidende om det møde, og mente finansministeren og Finansministeriet også dengang, at Rigsrevisionen blev behandlet ordentligt i den her sammenhæng?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-27:
Jeg vil sige til hr. Jens Peter Vernersen, at jeg ikke har yderligere at tilføje.
Jens Peter Vernersen (S), 2010-10-27:
Nej, men jeg synes, ministeren bør svare på det helt enkle spørgsmål, der bliver stillet.
Der blev holdt et møde den 18. maj 2009 mellem Rigsrevisionen og departementschefen i Finansministeriet og folk fra Indenrigs- og Sundhedsministeriet.
Blev ministeren orienteret af departementschefen om det møde umiddelbart efter, altså den 18. maj?
Ministeren siger ganske vist, at der ikke er mere at svare, men det her er jo et helt enkelt spørgsmål, som ministeren bør kunne svare på.
Blev ministeren orienteret?
John Dyrby Paulsen (S), 2010-10-27:
Spørgsmålet lyder: Er det i dag udenrigsministerens opfattelse, at Talebanbevægelsen kan karakteriseres som presset, desperat og i færd med sin sidste krampetrækning?
Er det i dag udenrigsministerens opfattelse, at Talebanbevægelsen kan karakteriseres som presset, desperat og i færd med sin sidste krampetrækning?
Lene Espersen (KF), 2010-10-27:
Nej, det er bestemt ikke korrekt, og jeg vil sige, at jeg simpelt hen synes, det er utroligt at opleve hr. John Dyrby Paulsen på den måde forsøge at forvride enhver udtalelse, man kommer med.
Hvis vi læser, hvad jeg sagde i Berlingske Tidende, som jo sådan set er det, hr. John Dyrby Paulsen refererer til, kan vi se, at jeg faktisk siger, at jeg for det første mener, at der i den militære optik er nogle tegn på, at NATO-styrkerne nu begynder at rykke ind i territorier, hvor Taleban tidligere har siddet.
Det er også det, general Petraeus bekræfter.
Men det er hårdt også bare at holde nogle af de områder, som man har vundet fra Taleban.
Så sagen er den, at man vinder over Taleban i nogle områder, men det er ikke sådan, at Taleban opgiver de områder, fordi ISAF-styrkerne er der.
De bliver ved med at angribe, men det er ISAF-styrkerne, der får overtaget.
Men jeg vil sige, at jeg er fuldstændig enig med general Petraeus, med NATO's generalsekretær, med den amerikanske udenrigsminister og med mange andre, der har udtalt, at den strategi, man har valgt at lægge i Afghanistan – at lægge et voldsomt militært pres på Taleban – har den effekt, at NATO får et øget momentum og styr på Afghanistan, men den har også den effekt, at kampene bliver hårdere, og at tabene på ISAF’s, NATO's side også bliver hårdere.
John Dyrby Paulsen (S), 2010-10-27:
Hvis vi så går tilbage og ser på, hvad general Petraeus egentlig har sagt, kan vi se, at han jo meget præcist og meget rammende har sagt, at det er helt klart, det er evident, det er tydeligt, at kampen mod Taleban bliver langvarig, og at den bliver hård.
Der findes ikke nogen hurtige løsninger.
Så må jeg bare konstatere, at general Petraeus så åbenbart mener det stik modsatte af det, som udenrigsministeren mener.
Er det korrekt?
John Dyrby Paulsen (S), 2010-10-27:
Jo, det er jo godt nok, men derfor må udenrigsministeren alligevel forholde sig til, om den modstander, bl.a. danske soldater har i Afghanistan, nemlig Taleban, er i gang med sin sidste krampetrækning, eller det er noget andet.
Det er jo ikke en strid om ord.
Det er en meget konkret anvisning.
Det, jeg forstår på udenrigsministeren, er, at tja, det er i virkeligheden ikke helt det, der er sagt.
Så må jeg spørge: Betyder det, at journalist Christian Brøndum fra Berlingske Tidende, teksten, som citatet oprindelig er taget fra, har misforstået det, som udenrigsministeren siger?
Jeg er med på, at udenrigsministeren ikke direkte citerer general Petraeus, men hvad er det så for nogle kilder, udenrigsministeren kan henvise til?
Lene Espersen (KF), 2010-10-27:
Sådan er det heller ikke fremstillet i interviewet i Berlingske Tidende, og det kan derfor også ærgre, at det er fremstillet sådan i andre medier efterfølgende.
Mine udtalelser om situationen i Afghanistan forholder sig til de overordnede tendenser og baserer sig på en række kilder, samtaler, udtalelser, rapporter og artikler.
Jeg vil sige, at det, jeg lægger vægt på, er udviklingen på jorden, som jeg også redegjorde for i det meget lange interview, jeg gav til Berlingske Tidende, og jeg synes, at det er vigtigere, end om den ene eller den anden metafor nu er den mest rammende.
Det er en strid om ord, som jeg ikke synes burde optage os særlig meget.
Det, der burde optage os, er de udfordringer og de resultater, der er af vores indsats i Afghanistan.
John Dyrby Paulsen (S), 2010-10-27:
Spørgsmålet lyder: Kan udenrigsministeren oplyse de konkrete kilder, herunder de konkrete udtalelser fra ISAF's øverstkommanderende general, David Petraeus, hvorpå hun byggede sin udtalelse om, at »de tendenser, vi ser, og det, vi hører fra øverstkommanderende general Petraeus, er faktisk, at Taleban bliver mere og mere presset og derfor mere og mere desperat for som en sidste krampetrækning at forsøge at skabe mest mulig tab på den allierede side«?
Kan udenrigsministeren oplyse de konkrete kilder, herunder de konkrete udtalelser fra ISAF's øverstkommanderende general, David Petraeus, hvorpå hun byggede sin udtalelse om, at »de tendenser, vi ser, og det, vi hører fra øverstkommanderende general Petraeus, er faktisk, at Taleban bliver mere og mere presset og derfor mere og mere desperat for som en sidste krampetrækning at forsøge at skabe mest mulig tab på den allierede side«?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-10-27:
Når spørgeren siger her til sidst, at det var afgørende for TV 2 og statsministeren, at det pågældende klip ikke blev bragt, så kan jeg jo ikke svare på TV 2's vegne, men kun på egne.
Jeg har ikke blandet mig i, og ingen i mit ministerium har blandet sig i, hvordan TV 2 bruger det materiale, de selv frembringer.
Det har i øvrigt ikke været svært at få mig til at svare i den pågældende sag, hverken her i salen eller andre steder.
Jeg har også givet en række interviews den selv samme dag.
Der deltog jeg netop i et magasinprogram, hvor hovedindholdet var den her sag, og jeg gav i øvrigt også i forlængelse af det magasinprogram et interview til TV 2, hvor dele af det blev bragt samme dag.
John Dyrby Paulsen (S), 2010-10-27:
Jeg synes altså ikke, vi kommer det så meget tættere på, men lad mig så spørge meget præcist: Mener udenrigsministeren, at NATO's generalsekretær har sagt, at det, vi nu ser, er Talebans sidste krampetrækninger?
Og hvor har NATO's generalsekretær i givet fald sagt det?
Det andet punkt er: Hvis man kan henvise til et sted, hvor der står »sidste krampetrækninger« eller den tilsvarende oversættelse til engelsk, kunne vi så ikke få det oversendt?
Det er jo ikke en strid om ord.
Når der bliver brugt ordene sidste krampetrækninger, er det jo meget præcist.
De sidste krampetrækninger er, når man er ved at være færdig, død – færdigt arbejde.
Og hvis det er det, der menes, synes jeg, det vil være relevant at give os de kilder, der oplyser det her.
Jeg må jo så konstatere, at når udenrigsministeren i Berlingske Tidende er citeret for, at Taleban bliver mere og mere presset og derfor mere og mere desperat for som en sidste krampetrækning at forsøge osv., så er meningen ingenlunde, at Talebanbevægelsen kan karakteriseres som mere presset, mere desperat og i færd med sine sidste krampetrækninger.
Altså, begge dele kan jo ikke være rigtige.
Enten er udenrigsministeren fejlciteret i Berlingske Tidende – og det har jeg ikke hørt at udenrigsministeren har sagt – eller også er udenrigsministeren siden interviewet og artiklen i Berlingske Tidende blevet meget klogere, og det hilser jeg da velkommen.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-27:
Indenrigs- og sundhedsministeren har også sagt, at ministeriet skal tage ved lære af den konkrete sag, så der ikke opstår en lignende situation i fremtiden.
Jeg har ikke yderligere at tilføje.