runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (LA), 2012-01-19:
Ganske kort igen: Verdensøkonomien er katastrofal, og den europæiske økonomi er præget af store, store gældsproblemer.
I den situation skal vi handle.
Det svarer til, at en landsby mister en masse arbejdspladser, og hvor der tidligere var plads til tre bagere, er der måske kun plads til to; den tredje skal udkonkurreres.
Det betyder ikke, at der ikke er plads til bagere, det betyder bare, at der er plads til en bager mindre.
Den situation, verden er i nu, betyder altså ikke, at Danmark går fallit, fordi de andre går fallit.
Vi kan gøre noget, så det er os, der kommer til at sælge brød.
Det er det, vi skal gøre.
Og det gør den her finanslov intet for.
Jonas Dahl (SF), 2012-01-19:
Men er det så økonomisk ansvarlighed, når hr. Joachim B. Olsen fra Liberal Alliance også er ude at sige, at vi skal spare de her 150 mia. kr., for jeg må indrømme, at jeg synes, at det er en interessant tanke, hvis man kan annoncere de her besparelser på 150 mia. kr., men ligesom mange andre kunne jeg godt tænke mig at høre, hvor de kommer fra.
Nu har man jo ikke fra Liberal Alliances side fremlagt et idékatalog over de her 150 mia. kr., og det ville jo være oplagt at gøre det her til finansloven, men det kommer så forhåbentligvis til den kommende finanslov for 2013, går jeg ud fra, og det håber jeg at hr. Anders Samuelsen kan love mig nu her om lidt.
Men kan hr. Anders Samuelsen bare løfte en lille smule af det slør for, hvor de her 150 mia. kr. skal findes i den offentlige sektor?
Er det folkeskolen, er det plejehjemmene, eller hvad er det for nogle samfundsgrupper, som skal stå for skud?
Anders Samuelsen (LA), 2012-01-19:
Liberal Alliance har lagt et forslag frem, som peger på, hvordan vi kan skaffe 72 mia. kr. For få år siden havde vi et overskud på de offentlige finanser på ca. 60 mia. kr.
Vi er altså dykket 160 mia. kr., så hvis man skulle se det fra den vinkel, er det det, der er udfordringen.
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Jeg har jo mange gange hørt hr. Anders Samuelsen beskrive regnestykket eller opgørelsen, eller hvad man nu vil kalde det, med Liberal Alliances politik kørt igennem DREAM-modellen, og vil bare komme med den bemærkning som indledning, at man jo kan putte tal i maskinen, og så kommer der nogle andre tal ud.
Det, der er interessant, er jo, hvilke tal man putter ind, fordi det jo også siger noget om, hvad det er for et samfund, man gerne vil have.
Man kunne f.eks. lave en præmis, der hed, at man afskaffede dagpengene.
Så ville man få et andet resultat – bare for at bruge det som eksempel.
Sådan som jeg husker det, har Liberal Alliance argumenteret for, at der kunne være 40.000 færre i den offentlige sektor.
Der plejer at blive brugt den vending, at det jo er, som det var på Nyrups tid, og det tror jeg helt på er tjekket.
Nu har vi jo så fået at vide forleden dag, at der er knap 20.000 færre i den offentlige sektor, end der var, da Anders Fogh Rasmussen overtog regeringsmagten i 2001, og så spørger jeg: Hvis det nu af sig selv, altså via det arbejde, der foregår i kommunerne og regionerne, primært tror jeg det er, reduceres med 40.000 i den offentlige sektor, inden Liberal Alliance kommer til og kan få sin politik gennemført, hvilke konsekvenser får det så for regnestykket?
Anders Samuelsen (LA), 2012-01-19:
Det får ingen konsekvenser, hvis man lader være med at bruge pengene fra den besparelse, der opstår, men problemet er, at den her regering bruger pengene.
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Jeg havde den opfattelse, at besparelsen på de 40.000 offentligt ansatte var i størrelsesordenen 20 mia. kr., og de skulle bruges til at finansiere den omlægning, men de 20 milliarder jo gået til nogle andre ting eller sparet væk allerede nu, så hvor vil Liberal Alliance skaffe de 20 milliarder fra, som allerede er et eller andet sted, hvor det er mindre nemt at hente dem?
Anders Samuelsen (LA), 2012-01-19:
Det vil vi gøre ved bl.a. at lade os inspirere af den politiske chef i den kommune, jeg bor i, som er socialdemokrat, tidligere socialdemokratisk minister, Jan Trøjborg, som sammen med resten af den kommunalbestyrelse, som jeg selv er medlem af – på nær SF, tror jeg – har lagt en plan frem, som viser, at hvis man bare, hver gang der er 17, der forlader den offentlige sektor, nøjes med at genansætte 16, og det her bakker Jan Trøjborg op om, kan man nå frem til det her tal uden problemer.
Det tror man på som socialdemokrat i Horsens, og jeg tror på det som Liberal Alliance-mand i Danmark.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-19:
Det synes jeg selvfølgelig er rigtig godt, fordi der så er flere mandater, der kæmper for en folkeafstemning.
Hr. Anders Samuelsen kunne måske bruge anden runde til at forklare lidt om baggrunden for, at også Liberal Alliance synes, det er vigtigt, at vi er skeptiske over for europagten.
I Dansk Folkeparti ser vi jo europagten som eurolandenes lidt desperate forsøg på at redde en valuta, som i sin fødsel ikke var skabt på den rigtige måde.
Man skal have nogle meget, meget kraftige centrale styringsredskaber for, at man i virkeligheden kan tvinge landene, som jo så vil være en slags delstater, til at føre den rigtige økonomiske politik, der kan holde sammen på tingene.
Når man ikke har det, får man en helt forudsigelig situation, hvor tingene falder fra hinanden.
Det forsøger eurolandene at undgå med en europagt, men det mener vi ikke Danmark skal fedtes ind i.
Vi har vores forbehold over for euroen.
Vi har vores krone, og vi mener, at hvis de andre vil lave sanktionsordninger over for hinanden og de vil prøve at styre finanspolitikken og skal have finanslovene til årlige gennemsyn og godkendelse hos Kommissionen i Bruxelles, så er det noget, vi skal sige nej tak til, og vi skal bevare vores handlefrihed her i Danmark.
Anders Samuelsen (LA), 2012-01-19:
Svaret er ja.
Pia Kjærsgaard (DF), 2012-01-19:
Hr. Frank Aaen behøver sådan set ikke at stå og prædike for mig, men jeg går ud fra, at prædiken også har været til stede ovre i Finansudvalgets lokale i forhold til de tre partier, som sidder i regering, nemlig Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti – en regering, som Enhedslisten jo varmt støtter, står bag, holder hånden under og over, og vi har allerede opdaget, at Enhedslisten vil gøre det til hver en tid.
Sådan vil det være.
Men tilbagetrækningsreformen er jo en klar del af det.
Jeg tror bestemt, at regeringen har en anden holdning til den økonomi, der ligger i tilbagetrækningsreformen, end den, som hr. Frank Aaen giver udtryk for her på talerstolen, og som sådan er den altså en del af finansloven, den er en del af finansieringen, for man kunne godt bruge de penge.
Og i modsætning til regeringen har Dansk Folkeparti jo lagt det frem i valgkampen, det har der altid været åbenhed omkring, vi snød ikke nogen overhovedet, tværtimod, det er der andre partier, der har gjort, og det må de stå ved.
Men nu spørger jeg om Enhedslistens holdning, altså at man ved en accept af finansloven vedkender sig og står ved, at tilbagetrækningsreformen er en væsentlig del af den.
Frank Aaen (EL), 2012-01-19:
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Vi har stemt imod elimineringen af efterlønnen, vi stemte også imod, dengang man halverede dagpengeperioden.
Vi har stemt imod alle de forringelser, der er lavet på det område, i modsætning til Dansk Folkeparti, der har støttet det hver eneste gang, og det gør vi stadig væk, så vi vedkender os det ikke.
Vi har gjort alt, hvad vi kunne for at bekæmpe det, og vi gjorde altså også det, at vi stemte imod.
Der er ikke noget med, at vi bruger penge ved den her finanslov, der stammer fra elimineringen af efterlønnen.
Efterlønnens eliminering er jo en udgift.
Lad os sige, at nogle af de der fantasiregnestykker, som Finansministeriet laver, skulle virke, så virker de jo ikke i år, men de virker først om mange år.
Til gengæld virker tilbagebetalingen af 20-30 mia. kr., som er kontingent, der er blevet indbetalt, og som nu skal tilbagebetales, lige med det samme og er med til at gøre, at statens underskud er så stort, som det desværre er.
Så fru Pia Kjærsgaard har været med til at øge underskuddet på finansloven for 2012, og det er ikke nogen penge, som vi har været med til at bruge – tværtom.
Erling Bonnesen (V), 2012-01-19:
Tak for det.
Grøn omstilling er jo det store mantra i, hvad der sådan skulle ske af fornyelser, og der kan da også komme nogle gode ting ud af en grøn omstilling, hvis man gør det rigtigt.
Det kunne f.eks. være, hvis man fik gang i noget mere biogas til landbruget, at de fik nogle bedre muligheder.
Men når man prøver at se på, hvad det er, der rent faktisk er kommet ud af det, man har gjort indtil nu fra rød bloks side, kan man se, at der f.eks. er kommet NOx-afgifter i gartnerisektoren, og så begrunder man det jo lidt med, at det er for at prøve at motivere til nogle omstillinger og effektiviseringer.
Der er bare det ved det, at i gartnerisektoren har de været rigtig gode til at omstille sig og effektivisere.
De har faktisk været nødt til det bare for at overleve.
Og resultatet er jo nu, at når man så banker den her nye afgift ind over, udraderer man jo store dele af gartnerisektoren.
Hvordan har Enhedslisten det egentlig med, at man løfter fanen så højt, at fødderne så at sige ikke kan nå jorden, fordi det medfører direkte tab af arbejdspladser og tab af værditilvækst i samfundet?
Frank Aaen (EL), 2012-01-19:
Nu har jeg jo været med til den slags debatter i nogle år efterhånden, og lige før havde vi også en diskussion om Aalborg Portland.
Jeg ved ikke, jeg tror, Aalborg Portland er lukket mindst tre gange på grund af grønne afgifter, i den tid jeg har siddet i Folketinget.
Men det er en velfungerende virksomhed oppe i Aalborg, som jeg håber vil være velfungerende i lang tid endnu, og som laver ganske udmærket cement.
Sådan tror jeg også det er med gartnerier.
Jeg er sikker på, at sidst der blev indført NOx-afgift, og det var jo under den gamle regering, ville gartnerierne også lukke, men det har de så ikke gjort.
Der var et gartneri, der skrev ind, at så var de jo nødt til at fremrykke deres overgang til fjernvarme, for det giver mindre NOx-forurening.
Det var da på tide, siger jeg så, det skulle I have gjort noget før.
Og andre gartnerier indfører nogle forskellige former for katalysatorer, så de kommer af med deres NOx.
Mon ikke de finder ud af at spare på NOx-en, så de også sparer på afgiften og vi får et bedre miljø?
Erling Bonnesen (V), 2012-01-19:
For mange år siden var der en kendt politiker, der sagde: Hvis det er fakta ude i virkeligheden, så benægter jeg fakta.
Det er faktisk det, som vi hører at ordføreren for Enhedslisten gør nu.
Det kan da ikke være gået helt upåagtet hen over Enhedslistens ordfører, hvad det er, der bliver konsekvensen af den politik, man selv har gennemført.
Så kan det jo godt være, der kan lægges en lille smule til og fra i vurderingerne, det er fair nok, men når det er, at det står så dramatisk til, at man kommer med så store afgiftspålæg i forbindelse med sine ting, at det udraderer store dele af en sektor og konsekvensen bliver, at vi i stedet for at købe sunde danske grønsager skal til at købe udenlandske grønsager med højere pesticidindhold, og man så oven i købet vil pakke det ind i sundhed, selv om det har den direkte modsatte effekt, så kan jeg ikke undgå at komme til at tænke lidt på det, der var citatet fra den tidligere kendte politiker: Hvis det er fakta, så benægter jeg fakta.
Frank Aaen (EL), 2012-01-19:
Jeg har sådan set
bare henvist til det faktum, at Aalborg Portland, der har truet med at lukke, jeg ved ikke hvor mange gange, stadig væk er en velfungerende virksomhed.
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at det ikke særlig røde dagblad Jyllands-Posten for nogle få uger siden bragte en forsideartikel, hvor de skrev, at netop det, at vi pålagde dansk erhvervsliv at spare på energien og dermed spare på forureningen, gav dansk erhvervsliv en konkurrencefordel i forhold til andre landes erhvervsliv, hvor man ikke gjorde det samme, fordi vi på den måde var forberedt på stigende oliepriser og stigende energipriser og dermed altså kunne klare os i en konkurrence med de andre, som stadig væk sviner løs med olie og anden energi.
Så det er ikke sådan, som det bliver sagt i de der dommedagsprofetier.
Jeg tror, at den kurs, vi er inde på, er en ganske sund kurs, også for erhvervslivet.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Tak, formand, og tak for indlægget.
Hvad Liberal Alliance ender med at stemme til finansloven, skal jeg overlade til Liberal Alliance selv at bestemme, men jeg synes jo, det er lidt flot ligesom at sige, at Liberal Alliance – ifølge hr. Anders Samuelsen selv – har løsninger på alle problemer, og at det er alle os andre, der bare ikke forstår, hvad der foregår.
Men kunne jeg så ikke bede hr. Anders Samuelsen om lige at forklare, hvor hurtigt det så egentlig er at Liberal Alliances model skal indfases.
Altså, vil der skabes arbejdspladser i år eller i 2013?
Jeg forstår, der skal fyres i hvert fald 40.000 i den offentlige sektor, og den del, som man henter ind på udlicitering, må jo også betyde en væsentlig reduktion i antallet af job i forbindelse med offentlig service eller offentligt arbejde på en eller anden måde i hvert fald.
Og hvad er egentlig Liberal Alliances egne synspunkter med hensyn til, hvad der sker i Liberal Alliances model, hvad angår privatforbruget og sådan noget?
Det er jo et af de problemer, vi har i øjeblikket, nemlig at danskerne holder pengene i lommen – af mange gode årsager – men økonomisk er det stadig en udfordring.
Så kunne hr. Anders Samuelsen ikke løse lidt op for posen og sige, hvad der er af forudsætninger i Liberal Alliances model?
Anders Samuelsen (LA), 2012-01-19:
Hvis den socialdemokratiske ordfører havde forberedt sig ordentligt, ville han være gået ind på Liberal Alliances hjemmeside og have kigget i vores reformplan og set de tal, som vi ikke har regnet os frem til, men DREAM-gruppen har regnet sig frem til.
Og af dem fremgår det, at beskæftigelsen vil stige i 2012 og i 2013 og i 2014 og i 2015 og i 2016 og i 2017 og i 2018 og i 2019 og i 2020, til vi har øget beskæftigelsen med 210.000 netto, dvs. inklusive 40.000 færre ansatte i den offentlige sektor.
Hvad vil der ske med det private forbrug?
Nej, der er tale om reelle skattelettelser via reelle besparelser via en bedre offentlig sektor, som jeg er fuldstændig overbevist om vil føre til langt større arbejdsglæde i den offentlige sektor, når der kommer ordentlig ledelse, når der kommer nogle klare mål, når der kommer en tillid til, at medarbejderne faktisk kan levere varen.
For vi er fuldstændig overbevist om, at folk, der er ansat i den offentlige sektor, gerne vil gøre det godt.
Vi herinde i Folketinget er med til at forhindre dem i at gøre det.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-01-19:
Så kan jeg sige, at jeg faktisk har læst Liberal Alliances oplæg, og jeg er ikke synderlig imponeret, for jeg synes ikke, der er nogen detaljer om, hvad der i virkeligheden er forudsætningerne for den her model.
Det kan vi jo så regne igennem på et eller andet tidspunkt.
Men det står rent faktisk ikke fuldstændig klart, hvor de her effektiviseringer skal komme fra, og hvad det er for nogle mennesker, der skal fyres i den offentlige sektor.
Altså, det er så let at gå ud og sige: Vi kan med et fingerknips fyre 40.000 offentligt ansatte, og vi får den samme offentlige service.
Det lader sig ikke gøre, vil jeg sige til hr. Anders Samuelsen.
Det er klart, at hvis man opfinder sådan nogle problemer, der i virkeligheden ikke er der, eller effektiviseringer, man bare lige kan bukke sig ned og samle op, er det let nok at få ens egen økonomisk model til at hænge sammen, men de effektiviseringer er der jo ikke i den offentlige sektor – og de kommer slet ikke med den hast, som hr. Anders Samuelsen gerne vil have dem til at komme.
Jeg spørger endnu en gang: Hvad er det for nogle forudsætninger vedrørende danskernes privatforbrug?
For hvis man ser på, hvad der er sket de seneste år, kan man se, at den meget lave rente, der er i øjeblikket i Danmark, jo har gjort, at mange, specielt boligejere, har fået flere penge mellem hænderne.
Det har jo ikke gjort, at de er gået ud at bruge penge.
Og så er der altså ikke noget, der tilsiger, at man bare går ud og gør det, fordi Liberal Alliance og hr. Anders Samuelsen siger det.
Anders Samuelsen (LA), 2012-01-19:
Det er lige netop det, der er min pointe.
Liberal Alliance skal ikke gøre det her alene.
Vi opfordrer jo til, at Folketinget står sammen om det her, skaber en tillid i den danske befolkning, for det er rigtigt, at der faktisk er rigtig mange penge ude i den private sektor, men folk holder på pengene nu, og hvorfor?
Fordi de ikke stoler på os politikere.
Så er det da klart, at folk holder på pengene og tænker: Det her går da ikke godt.
Det vil enhver da gøre.
Vi kan løse Danmarks udfordring, hvis vi vil, og hvis vi tør lægge angsten og retorikken og gamle vaner på hylden og gøre det rigtige.
Jeg har så stor tiltro til den danske befolkning og dens evne til at omstille sig, at jeg tror på, at det her kan lade sig gøre – jeg er overbevist om det.
Og vi har ikke selv regnet tallene igennem; det har DREAM-gruppen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-19:
Tak for det.
Der er jo en del områder, hvor Liberal Alliance og Dansk Folkeparti ser forskelligt på tingene; sådan er det.
Men der er faktisk også flere områder, hvor jeg tror vi deler syn, og det, jeg vil spørge ind til, er euroen.
Liberal Alliance og Dansk Folkeparti deler, har jeg forstået, det udgangspunkt, at det er godt, at Danmark ikke har euro, men at vi har vores egen valuta, og at det, man har kunnet se de seneste år med euroens udvikling og de økonomiske problemer, har understreget det, hvad man måske også kan læse ud af, at et flertal af erhvervsledere nu også er begyndt at sige, at det nok er meget godt, at vi ikke har euro.
Men det, det leder mig frem til, er jo selvfølgelig et spørgsmål.
Dansk Folkeparti har til i dag stillet et ændringsforslag, hvor vi kræver europagten, som eurolandene jo nu bruger som et forsøg på at redde deres valuta, til folkeafstemning, så det er befolkningen i Danmark, der afgør, om Danmark, når vi nu har det her euroforbehold, alligevel skal være med i europagten, eller vi ikke skal.
Bare for en ordens skyld kunne jeg godt tænke mig lige at høre hr. Anders Samuelsen sige, hvad Liberal Alliances holdning er til det ændringsforslag.
Deler vi også der syn på, hvordan Danmark i givet fald skulle tiltræde den her europagt, hvis der er et flertal, der ønsker det?
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Jeg har den svaghed, at jeg tager de ord, der bliver brugt, alvorligt, og når den konservative ordfører taler om regeringens løftebrud, synes jeg altså, at det er vildledning af befolkningen.
Jeg vil gerne vide, hvilke løftebrud Det Radikale Venstre har begået.
Bjarne Corydon (S), 2012-01-19:
Jeg synes, det er en tilbagevendende oplevelse, når jeg står her på talerstolen, at der ved en eller anden form for slip of the tongue fra oppositionens side tales om en VKO-regering, altså, sådan en har vi jo ikke haft i Danmark endnu – det er muligt, vi får sådan en på et tidspunkt.
Men det var selvfølgelig et velsammentømret flertal, der gennemførte den skattereform, der sigtes til.
Jeg synes, at det, der er sagt fra skatteministerens side, er ganske klart og ganske præcist.
Vi skal prøve at lave en skattereform, der markant sænker skatten på arbejde.
Det bliver formentlig vanskeligt at finde den nødvendige finansiering, men sigtepunktet er det og alene det.
Og der var mange elementer i den skattereform, som hr. Peter Christensen selv var med til at gennemføre, herunder en finansieringsside, som man ikke peger på, men som vi jo kommer til at mærke konsekvenserne af i de kommende år.
Vi var samlet set ikke enige i den måde, man sammensatte den på.
Vi kommer til at debattere regeringens konkrete forslag, når det fremlægges, og det ser jeg frem til.
Peter Christensen (V), 2012-01-19:
Jamen jeg tror, det står lysende klart for alle, at regeringen internt er langt fra at være enige om, hvad det egentlig er for en skattereform, man ønsker.
Det har jeg al mulig respekt for.
Men jeg er da sikker på, at finansministeren har nogle ideer til, hvad det skal være for en skattereform.
Og det er jo helt i orden, at man har nogle andre principper end dem, VK havde til en skattereform, men jeg kan bare ikke forstå, at vi ikke kan få lidt at vide om, hvad de går ud på.
Er det en ny holdning, eller mener finansministeren, at det har Socialdemokratiet altid ment om skattereformer?
Bjarne Corydon (S), 2012-01-19:
Der kom jo et meget, meget klart signal om skattereformen i går, som jeg har erklæret mig fuldstændig enig i, nemlig at den skal fokusere på folk, der arbejder.
Altså, jeg har jo selv i min tid som rådgiver for oppositionspolitikere ventet i uendelig lang tid på kommissioner og på meldinger fra regeringspartiet Venstre.
Jeg husker også, hvordan det var med den skattereform, der så blev gennemført.
Så ordføreren har jo en række erfaringer med den slags.
Og jeg kommer såmænd nok til at gøre mig mine erfaringer, også med skattereformer, men jeg tager det i den rækkefølge, det kommer.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-19:
Tak, formand.
Jeg kunne godt tænke mig at blive lidt i samme boldgade.
Hvis vi tænker lidt tilbage til det, der var forud for den sidste skatteomlægning, der blev lavet i 2009, kan vi se, at der var en skattekommission, der havde siddet og lavet et oplæg.
Da det oplæg kom, sagde de nuværende regeringspartier eller i hvert fald S og SF, som jeg forstod det, at det lå inden for skiven, det brugte man som betegnelse, og det var i forhold til, om det var for ulighedsskabende.
Så lavede man i 2009 en skatteomlægning, som var mindre ulighedsskabende end det, Skattekommissionen havde lagt op til.
Man skulle altså tro, at det var mere inden for skiven.
Derfor er det jo ikke mærkeligt, når man står her i 2012 med en forholdsvis nytiltrådt regering, der siger, at en af de første ting, der skal ske, er en skattereform, at man så spørger, hvad det er i forhold til den skatteomlægning fra 2009, der markant skal laves anderledes, altså ud over at der er en eller anden floskelagtig udtalelse om, at dem, der er i arbejde, skal opleve nogle lavere skatter.
Vi ved godt, at det jo er nemt for os alle sammen at sige det.
Det svære bliver jo, hvor finansieringen til det skal komme fra, og hvem det belaster.
Det må da være muligt for finansministeren at give bare nogle pejlemærker på, hvor det er, at visionerne er anderledes nu end for den skatteomlægning, der fandt sted i 2009.
Bjarne Corydon (S), 2012-01-19:
Jeg tror ikke, at det fører så vidt at repetere alle detaljer i et forhandlingsforløb omkring den tidligere regerings skattereform for 3-4 år siden.
Men det er korrekt, at S og SF også på det tidspunkt stillede sig konstruktivt an, bare med den forskel, at der i forhandlingslokalet ikke var nogen, der havde en reel interesse i at forhandle med S og SF som ved så mange andre lejligheder.
Jeg er ked af, at der er en polemisk tone her i Folketingssalen.
Jeg synes, at det er forkert og urimeligt at betegne den melding, der er kommet fra skatteministeren i går, som floskelagtig.
Jeg synes, at den er vigtig og den er principiel og den er klar.
Man får den fornemmelse, når man lytter til spørgsmålene i debatten, at der er et vist ubehag i dele af oppositionen ved, at man for skatteministerens vedkommende i den grad placerer sig i midten af dansk politik med et budskab, der burde kunne samle bredt.
Det burde man da tage positivt imod i stedet for at udstille sit ubehag.