runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2012-04-13:
Nu handler det her lovforslag alene om at udskyde en revision af ungdomsuddannelsen for unge med særlige behov.
Så er det korrekt, at regeringen har et ønske om at indføre en tredje ungdomsuddannelse, nemlig fleksuddannelsen, og der er vi netop gået i gang med bl.a. at drøfte, hvad målgruppen er for den her uddannelse.
Fleksuddannelsen har som overordnet mål, at det er for de unge, som af forskellige grunde sandsynligvis ikke ville kunne gennemføre en ordinær ungdomsuddannelse i første hug.
Det er den gruppe af unge, som kan have store faglige eller andre problemer, og hvor det vil være et bedre tilbud, at de starter på en fleksuddannelse.
Målgruppen for STU'en eller for unge med særlige behov er jo anderledes.
Det er unge, som typisk har alvorlige fysiske eller psykiske handicap.
Jeg vil ikke udelukke, når vi er i mål med fleksuddannelsen, at der skal være en diskussion om, om der er nogle, der i virkeligheden ville få en bedre uddannelse via fleksuddannelsen.
Det er derfor, at vi er gået i gang med en beskrivelse af, hvem målgruppen for fleksuddannelsen er.
Merete Riisager (LA), 2012-04-13:
Ministeren vil ikke udelukke, at der er et overlap imellem målgruppen for STU og målgruppen for fleksuddannelse.
Regeringen skal nu i gang med at lave den her fleksuddannelse.
Men er det så ikke uheldigt, at man udskyder revisionen af STU, således at man på den måde udskyder det datagrundlag, som vil være relevant, når man skal i gang med at lave en fleksuddannelse?
Mai Henriksen (KF), 2012-04-13:
Ungdomsuddannelse for unge med særlige behov er vigtigt for os Konservative, men jeg har faktisk indtryk af, at alle partier har det sådan.
Det er der så også flere partier som har givet udtryk for her i dag.
Begrundelsen er, at der mangler et analyse- og erfaringsgrundlag.
Da jeg sad og læste lovforslaget, måtte jeg konstatere, at jeg synes, det er en lidt tynd forklaring.
Det havde sådan set været meget rart at få nogle flere ord på, og det tror jeg sådan set måske også kunne have kvalificeret diskussionen her.
For når der ikke kommer flere ord på, begynder alle spørgsmålene jo at melde sig.
Kunne det være for at få den fri ungdomsuddannelse tilbage, som fastholder unge i endeløse forløb uden videre udvikling?
Det har nogle partier allerede bebudet at de gerne vil.
Vi siger altså nej tak til parkering.
Så vær i dag forvisset om i hvert fald en ting: Det her er hjerteblod for Konservative, og vi vil kæmpe for, at den her gruppe elever også i fremtiden får det bedst mulige uddannelsestilbud.
Merete Riisager (LA), 2012-04-13:
Det er jeg naturligvis enig i, men det er jo en vurdering, som ordføreren fra DF også sagde, om der er tilstrækkeligt materiale allerede nu til at foretage en vurdering.
Der vil jeg sige, at man også skal tænke på, at de unge mennesker, som allerede nu går på uddannelsen, så får udskudt revisionen et år i forhold til, om det tilbud, de modtager, er tilstrækkeligt, og om det kunne forbedres.
Orla Hav (S), 2012-04-13:
Jamen jeg forstår, Venstre er enig i, at der skal være randzoner.
Hvad er det så, den store brøde består i?
Er det at give offentligheden adgang, eller er det at sikre, at landskabet stadig væk er tilgængeligt, så man får indblik i den herlighedsværdi, som landskabet også repræsenterer?
Jeg skal bare sige, at jeg har et lille citat fra den tidligere fødevareminister, som siger, at muligheden for at dyrke energipil i randzonerne i teorien lyder fint nok.
I praksis vil det for de fleste være en utilstrækkelig og uanvendelig løsning for de fleste.
Dels må der ikke gødes og sprøjtes i randzonerne, hvilket forringer muligheden for en succesfuld etablering og et acceptabelt udbytte, og dels vil det ikke være rentabelt udelukkende at etablere energiafgrøder i et 8 m bredt bælte langs vandløbene.
Så er det jeg spørger: Hvad det er, der er sket i Venstre, siden man i den grad løber fra det her udsagn, som den tidligere fødevareminister gav i forbindelse med Venstres egen opbakning til princippet om at have bræmmer langs de danske vandløb?
Peter Juel Jensen (V), 2012-04-13:
Tak, formand.
Regeringen foreslår, at den lovpligtige revision af lov om uddannelse for unge med særlige behov udsættes 1 år.
Det bakker Venstre op om.
Den tidligere regering indførte ordningen, som sikrer alle unge retten til en ungdomsuddannelse, og har løbende fulgt op på uddannelsen.
Venstre vurderer ligesom regeringen, at der ligger klare fordele i, at uddannelsen fungerer 1 år mere, inden en egentlig revision gennemføres.
Med til historien hører også, at Dansk Folkeparti arbejdede hårdt for at få gennemført retten til, at alle unge kan gennemføre en uddannelse, og at VK-regeringen gennemførte det.
Derfor håber vi i Venstre på, at regeringen vil tage ansvaret på sig og være med til at udvikle uddannelsen.
Regeringen bør indprente sig, at Venstre agter at følge uddannelsen nøje, og at vi forudsætter, at der ikke kommer yderligere forsinkelser i revisionen.
Troels Ravn (S), 2012-04-13:
Lovforslaget her indebærer en ændring af den eksisterende revisionsklausul vedrørende lov om ungdomsuddannelse for unge med særlige behov, så loven før skal tages op til revision i næste folketingsår, altså 2012-13, i stedet for i indeværende folketingsår.
Når vi i Folketinget skal vurdere behovet for en eventuel justering af uddannelsens rammer og indhold, er det nødvendigt at have et tilstrækkeligt og fyldestgørende analyse- og erfaringsgrundlag i forhold til, hvordan den nye ungdomsuddannelse fungerer i praksis.
Og dette grundlag mangler altså for nuværende.
I øvrigt er uddannelsen løbende blevet evalueret siden indførelsen af den i 2007, og de foreløbige erfaringer tyder på, at ungdomsuddannelsen i almindelighed er velfungerende.
Formålet med evalueringen er bl.a. at undersøge, om ungdomsuddannelsen lever op til lovens formål, om målgruppen for loven er klart nok afgrænset, om de afsatte midler anvendes hensigtsmæssigt, samt om der er noget administration, der kan forenkles.
For Socialdemokraterne er det en mærkesag at sikre, at alle unge mennesker, også udviklingshæmmede unge, som på grund af deres handicap ikke kan gennemføre en uddannelse i det traditionelle uddannelsessystem, kommer i uddannelse og beskæftigelse.
Alle mennesker i vores samfund skal have mulighed for at tilegne sig personlige, sociale og faglige kompetencer, således at hvert enkelt menneske kan få en så aktiv og selvstændig deltagelse i voksenlivet som muligt.
I forhold til forslaget om en ændring af lov om ungdomsuddannelse for unge med særlige behov er det som nævnt vigtigt at sikre det nødvendige erfarings- og vidensgrundlag, før vi eventuelt igangsætter en evaluering og laver ændringer.
Socialdemokraterne kan således tilslutte sig forslaget her.
Karina Adsbøl (DF), 2012-04-13:
Vores uddannelsesordfører er ikke til stede i dag, så derfor er det mig, der står her.
Det af regeringen fremsatte lovforslag vedrører ungdomsuddannelsen for unge med særlige behov.
Derfor bekymrer vi os også særdeles meget om, hvordan den lov bliver fortolket og udfyldt.
Der henvises til, at der mangler erfaringsgrundlag.
Det er vi ikke nødvendigvis enige i, da vi kan se, at der allerede nu er forhold, som vi gerne ser der bliver rettet op på.
Er ministeren på vej til at lægge revisionen i syltekrukken?
Det ville Dansk Folkeparti selvfølgelig ikke kunne leve med.
Der er faktisk mange gode grunde til, at loven om STU'en kalder på en revision.
Dansk Folkeparti er selvsagt enig i, at ungdomsuddannelsen, når den tilbydes, er velfungerende.
Unge menneskers forcer og kompetencer, som ikke tidligere er blevet udnyttet, udnyttes nu langt bedre.
Det er selvfølgelig komplet uacceptabelt med den form for kassetænkning i kommunerne, og det var noget, som vi i Dansk Folkeparti gerne ville bruge en revision af lovgivningen i indeværende år til at sætte fokus på.
Dermed ville vi kunne sørge for, at man i kommunerne netop ikke forsøgte sig med at overtale den unge og den unges forældre til at give afkald på tilbuddet. Vi ser frem til et konstruktivt samarbejde med ministeren i udvalget, men vi kan på nuværende tidspunkt ikke sige, om vi vil udskyde det eller vi ikke vil udskyde det.
Tak for ordet.
Lotte Rod (RV), 2012-04-13:
Verden omkring os er i konstant udvikling.
Vi kan ikke forudsige fremtiden, vi kan ikke forudsige den virkelighed, som vores børn skal klare sig i, når de går ud af skolen, men vi kan give de unge den bedste forudsætning for at klare sig.
Vi vil alle sammen gerne lære noget, men vi har forskellige forudsætninger for det.
Derfor skal vi behandle børn og unge forskelligt, for de har brug for noget forskelligt, for at de kan få mere lige muligheder for at få et godt og selvstændigt liv.
Der skal være lige rettigheder og lige muligheder for alle unge, og det er det, der er grundtanken bag den særligt tilrettelagte ungdomsuddannelse for unge med særlige behov.
I dag førstebehandler vi et lovforslag, der udskyder den lovede revision af lov om STU'en til næste folketingsår, men derfor skal de mange ildsjæle, der gør et fantastisk stykke arbejde for unge med særlige behov, ikke snydes for at få en velfortjent anerkendelse her fra Folketingets talerstol.
STU'en giver ret til 3 års uddannelse til unge, der ikke kan tage en almindelig ungdomsuddannelse, selv ikke med særlig støtte.
Det er vigtigt for Radikale Venstre, at de mange smukke ord og gode intentioner, der er bag loven om STU'en, også i praksis bliver omsat til et individuelt tilrettelagt forløb.
Vi har et fælles ansvar for at sikre, at de unge får en helhedsorienteret indsats.
Så med de ord vil Radikale Venstre sige, at vi kan støtte lovforslaget.
Vi vil lytte til og lære af de erfaringer, der er gjort med STU'en, og vi glæder os til at sætte STU'en på dagsordenen i næste folketingsår.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-04-13:
Lovforslaget som fremsat vil ændre revisionsklausulen, så loven først bliver taget op til revision i folketingsåret 2012-13 i stedet for i indeværende år.
Fra SF's side anerkender vi, at forslaget om den her lov og implementeringen af den har været rigtig god, men den er også målrettet en meget bestemt gruppe unge mennesker, og derfor er det vigtigt, at vi har alle informationer på plads, når vi skal evaluere.
Børne- og Undervisningsministeriet har sideløbende iværksat en række initiativer, og de initiativer skal undersøge, om midlerne anvendes hensigtsmæssigt i forhold til at bringe den her målgruppe i beskæftigelse, samt komme med overvejelser om, hvorvidt lovgivningen kan forenkles for at gøre administration bedre.
Fra SF's side er vi altid meget optaget af at se, om vi kan afbureaukratisere og regelforenkle.
Vi vil selvfølgelig gerne have det bedst mulige grundlag for at foretage eventuelle lovændringer, og derfor støtter vi forslaget om at ændre revisionsklausulen, så revisionen udskydes 1 år.
Christine Antorini (S), 2012-04-13:
Nej, tværtimod, for i virkeligheden kører processerne jo nu parallelt.
Der har jo, som jeg har sagt her fra talerstolen, løbende været evalueringer af ungdomsuddannelsen for unge med særlige behov, og de tyder på, at det er en god uddannelse for de unge.
Men det er relativt få, der har været igennem den, og det er få, der har mange forskellige typer af handicap.
Nu er vi også i regeringen gået i gang med at kigge på, hvem målgruppen for fleksuddannelsen er, og hvad indholdet så skal være, så det er jo nogle diskussioner, som kommer til at køre parallelt, og det synes jeg er godt.
Rosa Lund (EL), 2012-04-13:
I Enhedslisten støtter vi også, at der tilvejebringes et bedre grundlag forud for revisionen af lov om ungdomsuddannelse for unge med særlige behov.
Men når det så er sagt, mener vi, at ministeriet samt Børne- og Undervisningsudvalget før revisionen af uddannelsen bør forholde sig til forsørgelsesgrundlaget, for vi ser i dag alt for mange eksempler på, at unge på den her uddannelse ikke har tilstrækkeligt med økonomiske midler til rådighed.
F.eks. har vi i Børne- og Undervisningsudvalget modtaget to henvendelser fra forældre til unge, som går på den her uddannelse, og som har meget svært ved at klare sig.
Det synes jeg at vi skal forholde os til i udvalget og at ministeren også skal forholde sig til.
Jeg synes, vi skal diskutere det i udvalget, og det tror jeg og håber også at vi kommer til.
Jeg synes, det er meget vigtigt, at forsørgelsesgrundlaget kommer med i overvejelserne og kommer med i revisionen af den her uddannelse.
Men når det er sagt, vil jeg jo sige, at vi selvfølgelig bakker op om, at grundlaget for at revidere uddannelsen skal være bedre, og så kommer vi blot med en bøn om, at vi selvfølgelig også kigger på eleverne på den her uddannelses levevilkår, herunder også deres forsørgelse.
Men ellers bakker vi op om forslaget.
Troels Ravn (S), 2012-04-13:
Det, der lige får mig op at stå, er et spørgsmål til ordføreren: Er ordføreren enig i, at det her lovforslag omhandler lov om ungdomsuddannelse for unge med særlige behov, som trådte i kraft i 2007, og at det er en udskydelse af revisionsklausulen i forhold til det her lovforslag?
Det her omhandler altså en revisionsklausul i en lov fra 2007.
Merete Riisager (LA), 2012-04-13:
Det er jeg klar over, men jeg øjner en tendens her til at udskyde tingene, til ikke at komme med konkrete løsninger, til at sylte ting i stedet for at komme i gang med at anvise konkrete løsninger.
Troels Ravn (S), 2012-04-13:
Jamen sylte ting?
Jeg går ud fra, at ordføreren er enig i, at når vi eventuelt skal ind at justere på et lovgrundlag, er det nødvendigt, at vi har et tilstrækkeligt og fyldestgørende erfarings- og videngrundlag i forhold til, hvordan den her lov også fungerer i praksis.
Det håber jeg da meget at Liberal Alliance vil være enig i, nemlig at det er måden, vi arbejder på.
Merete Riisager (LA), 2012-04-13:
Det kan være en god idé at tænke sig om, før man ændrer lovgivning, men at regeringen efter 10 år i opposition skal tænke sig så grundigt om, før de ændrer noget, får en holdning eller blot tager noget op til vurdering, giver anledning til undren hos Liberal Alliance.
Ved at udskyde en revision af lov om ungdomsuddannelse for unge med særlige behov til det kommende folketingsår udskyder regeringen også de løsninger, der er kraftigt behov for.
Det er jo altid belejligt og bekvemt at udskyde noget til senere, men efter 10 års tænkepause havde jeg forventet mere af en regering, der sagde »uddannelse« i hver anden sætning under valgkampen.
Af hensyn til de unge bør regeringen derfor gå i gang med at evaluere og revidere, for ellers tabes vigtig tid for de unge.
Sagen er nemlig den, at vi er ved at udvikle en særlig tilgang til uddannelse i Danmark, der har rod i gode hensigter, men skaber mere rod i de unges liv end fremtidsmuligheder.
Med blikket stift rettet mod de 95 pct. og med et taxameterprincip, der underbygger tankegangen om at få flere igennem uanset hvad, er vi godt i gang med over en kam at file det faglige niveau ned på ungdomsuddannelserne.
Vi skal have mere fokus på resultatet, og hvad det er for en faglighed, de unge får med sig, når de har færdiggjort en ungdomsuddannelse, uanset om denne hedder gymnasiet eller STU eller noget helt tredje.
Det faglige niveau på gymnasierne og erhvervsskolerne skal hæves.
Når man gør det, opstår der også nye behov for andre ungdomsuddannelser, da ikke alle unge kan nå det faglige niveau.
Det betyder, at vi skal udvikle udbuddet af ungdomsuddannelser.
Regeringen har bebudet, at den vil komme med en ny fleksuddannelse, der forventeligt vil give et tilbud til unge, der i dag oplever, at der ikke rigtig er noget til dem.
En sådan fleksuddannelse bør lægge sig som et nyt, attraktivt tilbud, der tiltrækker unge fra STU, produktionshøjskoler og erhvervsskoler.
Fleksuddannelsen må ikke blive en ny ungdomsuddannelse, der ikke ved, hvad den vil.
Den skal give de unge realkompetencer, og den skal kobles direkte på arbejdsmarkedet ved at tilbyde moduler der, hvor der aktuelt er jobåbninger.
Nuvel, så vil vi afvente denne undersøgelse.
Liberal Alliance er et ungt parti, men vi er allerede nu klar til diskutere reformer af ungdomsuddannelserne og give konkrete bud på det forskelligartede udbud til unge, som vil sikre et fagligt udbytte til de unge mennesker.
Lotte Rod (RV), 2012-04-13:
Jeg vil jo sige, at vi som undervisningsordførere har en vigtig forpligtelse til i fællesskab at sørge for, at der netop er tid mellem lærere og elever, og at vi også får en diskussion om, hvad det så er, vi vil bruge den tid til.
For det, der er lidt ærgerligt, hvis vi aldrig når længere end til diskussionen om, hvorvidt klasseloftet nu er strikket sammen på den rigtige måde eller ej, er jo, at så når vi slet ikke til at diskutere, hvordan vi i øvrigt kan forbedre vores undervisning.
Jeg er enormt optaget af, at vi kan blive endnu bedre til at bruge forskellige undervisningsmetoder og til at styrke det pædagogiske og det didaktiske arbejde, og det er jo den diskussion, vi gerne skal nå frem til.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-04-13:
Ordføreren vil ikke forholde sig til, at Venstre som regeringsbærende parti var ansvarlig for, at antallet af elever bare steg og steg i de år, Venstre var i regering.
Elevorganisationerne, studenterorganisationerne sagde, at det ikke kunne blive ved, at man var gået langt ud over, hvad der på nogen måde var ansvarligt.
Ordføreren siger, at det her ikke på nogen måde bliver finansieret, og at alle de gode initiativer, som gymnasierne også har sat på dagsordenen som lektiecafeer osv., ikke længere vil kunne lade sig gøre.
Men jeg bliver nødt til igen at bede ordføreren bekræfte, at der har været et overskud på 1 mia. kr. i de her mellemliggende år – 1 mia. kr. er langt mere, end vi havde regnet med, og det er på trods af alle de gode initiativer, der er blevet taget.
Hvis man har brug for det, hvis man har brugt op mod 75 pct. af sit overskud eller sin egenkapital på udvidelser, er der jo de her puljer, og der er bygningstaxameter osv. Vil ordføreren ikke anerkende, at der er det, plus at loftet er blevet gjort fleksibelt, så man i den ene klasse kan have 26 elever, i den anden 30, og at der for de gymnasier, som ligger ude i landdistrikterne, kan ske en undtagelse, hvis der er lang rejsetid?
Peter Juel Jensen (V), 2012-04-13:
Nu stiller ordføreren fra SF jo rigtig mange spørgsmål.
Jeg vil gerne anerkende, at der aldrig har været så mange, der har gennemført en ungdomsuddannelse, som der er i øjeblikket, og det må jo nok tilskrives den tidligere regerings meget fokuserede indsats på det her område.
Det har gjort, at der sidder mange elever ude i klasserne.
Men der skal altså også være luft på en selvejende institution til, at man har en kapital at arbejde med.
Hvad nu, hvis et gymnasium gerne vil opsætte solceller på sit tag og dermed reducere strømforbruget?
Skal man så ud på lånemarkedet for at finansiere det, eller kan man spare op til det selv?
Hvad nu, hvis et gymnasium vil iværksætte ekstra lektiecafeer?
Skal man så ud at låne til det, eller kan man gøre det med midler fra sin egenkapital?
Når vi giver muligheden for selveje, må der altså også ryge noget tillid med ud, og den tillid undergraver et flertal i Folketinget i dag.
Det vil Venstre ikke være med til.
Nu blev der sagt noget om rejsetid.
Jeg synes, at ordføreren glemmer at nævne, at rejsetiden, man skal tåle som studerende, er op til fem kvarter.
Troels Ravn (S), 2012-04-13:
For anerkender ordføreren ikke, at regeringen og Enhedslisten under lovarbejdet har lyttet til Rektorforeningen og erkendt, at de tal fra UNI-C, der blev brugt i forbindelse med finanslovforhandlingerne i november, ikke var retvisende, og at der derfor nu er afsat 206 mio. kr. årligt til fuld indfasning, mod 121 mio. kr. i første omgang?
Det er dog et klokkeklart eksempel på, at der er blevet lyttet.
Peter Juel Jensen (V), 2012-04-13:
Jamen så er der jo ikke blevet lyttet godt nok, for Rektorforeningen har jo afgivet sit høringssvar, hvor de siger, at det hele er underfinansieret, efter man fandt de ekstra penge.
Så selv om der er fundet ekstra penge, hævder man stadig væk fra Rektorforeningen – som har ansvaret for at implementere den her lov og sidder derude og skal gennemføre det her – at det er underfinansieret.
VUC'erne hævder også, at det er underfinansieret.
Som ordføreren startede med at sige, tager vi i Venstre gerne ansvaret for 95-pct.-målsætningen, og så kan vi undre os over, at man går ind og stiller krav til klassestørrelserne på gymnasierne, men ikke gør det på erhvervsgrunduddannelserne.
Har de ikke også behov for at få gjort op med et frafald, som nok er større?
Hvorfor har man glemt dem?
Er det ikke Socialdemokratiets kommende kernevælgere?
Troels Ravn (S), 2012-04-13:
Der er altså nu afsat 206 mio. kr. årligt i forhold til de 121 mio. kr. i første omgang.
Og så er der derudover aftalt en lang række tilpasninger, som øger fleksibiliteten og gør det nemmere at opnå den her nødvendige kapacitet og fordeling af eleverne.
Det er bare et eksempel på, at der er blevet lyttet i høringsfasen og i lovarbejdet.
I det andet spørgsmål insinuerer ordføreren, at lovforslaget er spild af penge, fordi der efter ordførerens mening ikke er en sammenhæng mellem antallet af elever i klasserne og elevernes mulighed for at gennemføre uddannelsen.
Men er ordføreren ikke enig i, at der er en analyse fra UNI-C, der viser, at klassekvotienten faktisk har betydning for de ressourcesvage elever – når det kommer til eksamensresultater og gennemførelsen – at man ikke behøver være professor for at indse, at det ikke er muligt for en lærer at nå lige så godt rundt omkring 35 elever, som det er at nå omkring 28 elever, og at en rapport fra AKF faktisk også viser, at lærerne mener, at det er ulige noget nemmere at få en hel klasse igennem de 3 år, jo færre elever der er i klassen.
Nogle elever siger også, at de mister motivationen og koncentrationen, hvis der ikke er mulighed for at få hjælp i klassen.
Har antallet af elever i klasserne ikke betydning?
Peter Juel Jensen (V), 2012-04-13:
Altså, jeg forholder mig til den statistik fra UNI-C Statistik og Analyse fra august 2011, hvor konklusionen siger, at der ikke umiddelbart er en sammenhæng mellem antallet af elever i klassen og frafaldet.
Jeg forholder mig også til et høringssvar, der siger, at man kan måle, at skolernes selvstyre – deres mulighed for at gå ind og tilpasse klassestørrelser, holddannelser og for at lave lektiecafeer osv. – har en klar effekt på gennemførelsesprocenten.
Det er det, jeg forholder mig til.
Jeg tror, at når man vil sende elever ud at køre 5 kvarter med offentlig transport for derefter at gå i skole en hel dag, så er det noget, som har indflydelse på frafaldet.
Jeg tror, at sådan noget vil være de negative konsekvenser af det her forslag, og det er jo noget, som man slet ikke har taget stilling til.
Det her er jo et lovforslag, der udelukkende henvender sig til de større byer, hvor der er mulighed for at vælge alternative gymnasier.
Det er der ikke ude, hvor der er langt mellem husene.
Der vil det her give frafald.
Rosa Lund (EL), 2012-04-13:
Tak for talen fra Venstres ordfører.
Jeg hæftede mig meget ved, at Venstres ordfører går meget op i høringssvarene, hvilket jeg sådan set synes er rigtig godt, og jeg synes, at det er rigtig vigtigt, at vi forholder os til høringssvarene.
Derfor vil jeg også gerne bede Venstres ordfører om at forholde sig til de høringssvar, der er kommet fra GL, altså gymnasielærernes fagforening, og fra DGS, Danske Gymnasieelevers Sammenslutning.
Det er jo høringssvar fra dem, der er ude i virkeligheden, altså fra hverdagens eksperter, dvs. dem, der sidder med tingene, dem, vi skal have tillid til.
Jeg er helt enig i det ordføreren siger om tillid, og derfor vil jeg meget gerne høre ordførerens kommentarer til GL's og DGS's høringssvar.