runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2008-05-06:
Nej, det er ikke rigtigt forstået, at jeg er sådan tilhænger af alt, hvad der kommer i forbindelse med det indre marked, og det kan jeg også konstatere at den radikale ordfører, fru Lone Dybkjær, heller ikke er.
Men det, som vi sådan set har at gøre med her, er jo grundtanken, nemlig at der skal være en fri bevægelighed, en fri handel med energi - varme og el, primært el - og det er så det, der fører til, at man har lavet kvotehandelssystemet, der jo så i tredje led fører til, at det er de mest effektive værker, som også kommer til at opkøbe kvoterne og dermed afbrænde kullet og dermed udlede CO2'en.
Nej, det var det, jeg forsøgte at sige med det kapitalistiske system, fordi det er sådan, at hvis der er en fast mængde af kvoter, man kan opkøbe, vil det normalt være dem med den bedste rentabilitet og den bedste købekraft, der først vil kunne købe.
Det vil jo så føre til, at de værker i f.eks. Østeuropa - det vil det typisk være - som har en ringere produktivitet og derfor en ringere købekraft, simpelt hen en dårligere konkurrenceevne, også vil være dårligere i stand til at opkøbe af den kvote.
Derfor må man forvente, at de lande, som har værker med en høj produktivitet og dermed bedre konkurrenceforhold, først vil være i stand til at købe på markedet.
Det er sådan set ikke så adskilt fra alle mulige andre forhold, hvor de, der har den bedste konkurrenceevne, den bedste effektivitet, den bedste anvendelse af likviditet osv., er førende og derfor bedst er i stand til at opkøbe de udledningskvoter, som man altså qua kvotesystemet har indrettet.
Mette Gjerskov (S), 2008-05-06:
Nu bad jeg faktisk om et konkret svar.
Jeg bad ikke om nogen henvisninger til teoretiske eller empiriske teorier om noget som helst, der handler om den kapitalistiske markedsøkonomi.
Det, jeg er interesseret i at få at vide, er, om Dansk Folkeparti kan sige, at det her lovforslag medfører, at vi nu lukker et eller andet elendigt værk i Østeuropa, som åbenbart må være lidt skummelt og meget ineffektivt.
Det var sådan set det, jeg spurgte om.
Jeg kan ikke se det.
Jeg kan ikke se, at vi gavner nogen som helst steder med det her forslag.
Jeg kan kun se, at vi forøger kulforbruget i Danmark, og det kan jeg ikke se gavner hverken os eller klimaet.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-05-06:
Garantien beror jo altså på den empiri, man normalt henviser til, når man snakker om det kapitalistiske markedssystem og de almindelige markedsmekanismer, der gælder for den vesteuropæiske økonomi.
Det er klart, at det der med regulering og sådan nogle ting også har været prøvet før.
Det brød sammen efter en årrække.
Det ebbede lidt ud i starten af 1990'erne, men det er fru Mette Gjerskov måske ikke bekendt med.
Jeg vil sige, at jeg undrer mig lidt over, at Socialdemokraterne har det som en decideret målsætning at nedbringe kulafbrænding.
Jeg troede, at målsætningen var at nedbringe CO2-udledningen.
De to ting kan man selvfølgelig godt sige er sammenhængende, men der er trods alt den forskel, at man sagtens kan nedbringe sit CO2-udslip og samtidig forøge sit kulforbrug.
Det er jo faktisk det, vi gør ved den her aftale, som fru Mette Gjerskov har indvilliget i.
Mette Gjerskov (S), 2008-05-06:
Det er jo sådan, at vi står over for nogle klimaforandringer ikke bare i Danmark, men det gør vi på hele kloden, og der er alverdens kloge folk, der sætter sig sammen for at prøve at finde ud af, hvad vi kan gøre ved det.
En af de ting, vi kan gøre ved det, er at reducere vores CO2-forbrug eller vores CO2-udledning og dermed også reducere vores forbrug af fossile brændstoffer og reducere vores forbrug af kul.
Det er det, der er vores mission i Socialdemokratiet, nemlig at reducere kulforbruget.
Hr. Morten Messerschmidt siger, at vi er rigtig gode til at afbrænde kul effektivt i Danmark, og det er rigtigt, men bare fordi vi er rigtig gode til det i Danmark, behøver vi jo ikke at brænde alverdens kul af.
Man bruger den argumentation, at det kul, vi brænder af i Danmark, reducerer kulforbruget i nogle skumle - kan jeg forstå - ineffektive værker rundtomkring i Østeuropa.
Hvilken garanti har Dansk Folkeparti for, at det ekstra kul, der bliver brugt her i Danmark med det her forslag, er noget, vi kommer til at tage direkte fra et eller andet skummelt, ineffektivt værk i Østeuropa?
Mette Gjerskov (S), 2008-05-06:
Det er vi rigtig enige i i Socialdemokratiet.
Vi skal bruge kullene der, hvor det giver bedst energi.
Selvfølgelig skal vi det.
Men det er jo ikke det, som det her forslag drejer sig om.
Hvis det her forslag alene drejede sig om, at vi skulle flytte nogle kul fra et værk til et andet og bruge dem der, ville Socialdemokraterne være til at tale med.
Men det er ikke det, forslaget drejer sig om.
Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti har jo netop nægtet at lægge en maksimumgrænse for kulforbruget.
Vi har under forhandlingerne adskillige gange sagt: Kunne vi dog i det mindste ikke bare blive enige om, at der bliver lagt en maksimumgrænse?
Men nej.
Hvad er det, man leverer?
Det er en ophævelse af kulforbuddet, som medfører øget anvendelse af kul til elproduktion i Danmark.
Det er det, der ligger på bordet, det er det, vi tager stilling til i dag, og det kan Socialdemokratiet ikke støtte.
Lars Christian Lilleholt (V), 2008-05-06:
Man bruger kullene der, hvor man får den højeste energieffektivitet.
Ordføreren siger jo helt præcist, at der vil være kul i en overskuelig fremtid.
Hvorfor så ikke bruge kullene der, hvor der er den højeste energieffektivitet ved at bruge kullene?
Mette Gjerskov (S), 2008-05-06:
Altså, uanset om vi taler om 20 pct. vedvarende energi, 30 pct. eller 50 pct. vedvarende energi, så vil der jo altså være en stor mængde af vores energi, som kommer fra fossile brændsler, så ja, jeg er fuldstændig enig med hr. Lars Christian Lilleholt i, at der i dag kommer og at der også i fremtiden vil komme energi i Danmark baseret på kulfyring.
Lars Christian Lilleholt (V), 2008-05-06:
Tak for det.
Mener ordføreren, at man sådan på den mellemlange bane eller korte bane kan se bort fra, at der fortsat vil være kulforsyning i Danmark?
Og er det så ikke afgørende, at vi bruger kullene der, hvor vi har den højeste energieffektivitet?
Mette Gjerskov (S), 2008-05-06:
Hvad har de bulgarske værker overhovedet med denne diskussion at gøre?
Det relevante her er, hvad vi gør i Danmark.
Vi mener ikke, at vi skal øge kulforbruget i Danmark, vi vil i det hele taget hellere have strøm og energi fra vedvarende energikilder.
Det har vi masser af muligheder for at sikre her fra Folketinget, og det skulle vi hellere tage at gøre frem for at tillade, at der bliver brugt mere kul i det her land frem for mindre kul.
Det må vel være for vores skyld og for klimaets skyld, for klodens skyld.
Målet må være mindre kul.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-05-06:
Jeg synes, det var et meget enkelt spørgsmål, jeg stillede fru Mette Gjerskov, et spørgsmål, som måske kræver et svar: Hvad er bedst for klimaet - at vi fyrer kul af på effektive værker i Danmark eller på ineffektive værker i f.eks. Bulgarien eller andre steder i Østeuropa?
Mette Gjerskov (S), 2008-05-06:
Jeg forstår ikke rigtig, hvad det er, både De Konservatives ordfører og Dansk Folkepartis ordfører har med det der med, at jeg skulle »indrømme«, at vi handler energi over grænserne.
Ja, excuse me, det er da logik for perlehøns.
Det er ikke noget, jeg indrømmer, det er vel noget, vi alle sammen bare konstaterer.
Sådan ser virkeligheden ud.
Den virkelighed er vi fuldstændig enige om.
Der handles energi over grænserne.
Det her forslag drejer sig om, hvorvidt der skal fyres med kul på Avedøre 2 og på Skærbæk.
Det er ikke noget med at handle over grænserne.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-05-06:
Nu nævnte fru Mette Gjerskov begrebet varm luft i sin ordførertale, og man kan vel egentlig godt sige, at hvis man tager ordførertalen som sådan, rummer den i hvert fald meget store mængder af netop varm luft.
I forlængelse af hr. Morten Messerschmidts spørgsmål, hvor fru Mette Gjerskov jo i svaret indrømmer, at energi bevæger sig over grænserne, kunne jeg godt tænke mig at stille fru Mette Gjerskov det helt enkle spørgsmål: Hvad er bedst for klimaet, at man fyrer kul af på effektive værker i Danmark, eller at man f.eks. fyrer kul af på ineffektive værker i f.eks. Bulgarien eller andre steder i Østeuropa?
Jens Peter Vernersen (S), 2008-05-06:
Jeg forstår, at Venstres ordfører er så fuldstændig fastlåst i sin tankegang, at det er klogere at være dybt ideologisk i stedet for måske at hjælpe kræftpatienter og hjertepatienter, der ikke bliver behandlet, hjælpe patienter, der ligger på gangene, medicinske patienter.
Vi synes, at det ville være rigtigt at gøre brug af disse 500 mio. kr., som det her drejer sig om, til at gøre en langt større sundhedsindsats.
Pengene bliver bare brugt et andet sted i stedet for, og hvis arbejdsgiverne ikke vælger at tegne disse forsikringer, bliver der for så vidt heller ikke noget tab.
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-05-06:
Nu er det sådan, vil jeg sige til hr. Jens Peter Vernersen, at kvinder godt kan multitaske, så jeg kan godt aflevere et stykke papir til min kollega, der sidder ved siden af, samtidig med at jeg lytter til hr. Jens Peter Vernersens udtalelser fra Folketingets talerstol.
Jeg manglede ligesom et svar på, hvad den socialdemokratiske definition af skattestop er.
Det er måske, fordi den socialdemokratiske definition af et skattestop i forbindelse med det, der ligger fra arbejdsgiverne, er, at der ikke er et skattestop.
Socialdemokraterne vil simpelt hen ikke støtte, at der er et skattestop for arbejdsgiverne.
Det må jo være sådan, jeg kan forstå det, i og med at hr. Jens Peter Vernersen og Socialdemokraterne ønsker at afskaffe det fradrag, som ligger i forbindelse med de arbejdsgivertegnede sundhedsforsikringer.
Lars Christian Lilleholt (V), 2008-05-06:
Er det ikke ganske uansvarligt at se bort fra en reduktion af CO2-udledningerne på 150.000 t pr. år?
Mette Gjerskov (S), 2008-05-06:
Det er fuldstændig korrekt, at treledstariffen er indgået som et meget væsentligt element i energiforhandlingerne.
Vi har gentagne gange sagt, at den treledstarif skal der ikke pilles ved, og vi har gentagne gange fået bekræftet, at den treledstarif ville der ikke blive pillet ved.
Men det er altså noget, regeringen er løbet fra med forslaget her, hvor man lige pludselig bare sløjfer treledstariffen, og det mener vi er fuldstændig uacceptabelt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2008-05-06:
Jeg vil gerne gøre fru Mette Gjerskov opmærksom på, at treledstariffen rent faktisk er indgået som noget meget centralt i de forhandlinger, vi har gennemført.
Allerede i sommer præsenterede regeringen treledstariffen som et klart element i den samlede energiaftale, og jeg vil gerne spørge fru Mette Gjerskov, om hun ikke er enig i, at en afskaffelse af treledstariffen vil betyde en markant lavere CO2-udledning i Danmark.
Mette Gjerskov (S), 2008-05-06:
Det er sådan, at når Socialdemokraterne indgår forlig, står vi ved forligene, og det gør vi også ved det her forlig.
Hvad der sker, når forliget udløber, er der jo ikke nogen af os der ved.
Vi kan jo være så heldige, at vi har en socialdemokratisk regering og et socialdemokratisk flertal i Folketinget på det tidspunkt.
Det synes jeg er at spekulere lige lovlig meget.
Jeg synes, at vi må holde os til det, vi har i dag, og det er altså den her energiaftale, hvor vi forhåbentlig har fået en masse vedvarende energi.
Det venter vi stadig væk lidt med at se på, men så har vi altså også accepteret afgiftspakken, som den er - også med NOx-afgiften, som vi jo synes er positiv.
Per Clausen (EL), 2008-05-06:
Jeg synes da, det var rart at få det bekræftet.
Så vil jeg bare spørge fru Mette Gjerskov: Skal det udsagn også forstås på den måde, at når det her forlig løber ud - man har jo valgt at lave det forholdsvis kortsigtet vel på grund af det forholdsvis begrænsede indhold - er Socialdemokraterne faktisk indstillet på at omlægge de her afgifter, så de får den maksimale effekt i forhold til at begrænse CO2-udslip og i forhold til at sikre udvikling af vedvarende energi?
Mette Gjerskov (S), 2008-05-06:
Ja, det har Enhedslisten forstået korrekt.
Hvis det var os, der skulle have skruet afgiftssystemet sammen, ville det have været meget mere baseret på nogle reduktioner i Danmark.
Her gør man jo det, at man skubber tingene fra det ikkekvotebelagte område over i det kvotebelagte område, og så satser man på, at man kan købe CO2-kvoter for at rette op på systemet.
Det er ikke normal socialdemokratisk politik, men som det vil være Enhedslisten bekendt - vi har dog været sammen i nogle forlig - er det sådan, at man giver og man tager, og det her er så en af de ting, vi har accepteret som det mindst ringe.
Til gengæld har vi så sikret, at vi får en masse vedvarende energi, eller vi håber i hvert fald, at det ender med, at vi får en masse vedvarende energi i Danmark i de kommende år.
Per Clausen (EL), 2008-05-06:
Nu synes jeg jo, at det er dejligt positivt, at forligsforhandlingerne ikke er mere færdige, end at der stadig er noget at snakke om i Folketingssalen.
Jeg vil godt spørge fru Mette Gjerskov, om fru Mette Gjerskovs udtalelser skal forstås på den måde, at hun i grunden ikke mener, at den måde, den her afgiftspakke er skruet sammen på, er særlig optimal i forhold til det, der er målsætningen - ud fra en CO2-reduktionsmålsætning og en målsætning, der handler om omstilling til vedvarende energi - men at det er en pakke, hun tager med, hvis hun så også får noget andet, som er bedre.
Lars Christian Lilleholt (V), 2008-05-06:
Vi har i EU besluttet os for en regulering af CO2 med hensyn til kvoter, som sikrer, at der er et loft over udledningen af CO2.
Det betyder, at der rent faktisk sker en mindre udledning af CO2, og derfor har skatter og afgifter mindre betydning i forbindelse med forbrugernes valg af energi.
Per Clausen (EL), 2008-05-06:
Jamen er det ikke rigtigt forstået, at det i bemærkningerne til et af lovforslagene bl.a. nævnes, at det, at man tilbagefører pengene ved at lempe på energiafgiften, fører til, at forbrugernes begrundelse for at spare på energien, bliver reduceret?
Der står så, at det heller ikke gør noget, fordi det på grund af CO2-kvoterne osv. i grunden er fuldstændig ligegyldigt, om man sparer på energien i Danmark.
Lars Christian Lilleholt (V), 2008-05-06:
Man kan altid overveje, hvilken tilbageføring der skal finde sted, og en del af disse penge føres også tilbage til områder, hvor det er miljømæssigt fornuftigt.
Per Clausen (EL), 2008-05-06:
Jeg vil godt spørge hr. Lars Christian Lilleholt, om det ikke er rigtigt, at man, hvis man havde valgt at tilbageføre midlerne til nogle miljømæssigt fornuftige projekter i virksomhederne i stedet for bare at tilbageføre dem som nogle lempelser i andre energiafgifter, så ville have opnået en betydelig større miljømæssig effekt for de penge?
Mette Gjerskov (S), 2008-05-06:
Når vi når frem til en række andre lovforslag i dag, vil vi jo kunne konstatere, at regeringen ser bort fra en masse CO2-reduktioner, som regeringen også kunne have gennemført.
Der er jo ikke nogen grund til at gøre det der, hvor det gør mest ondt, der er masser af potentielle muligheder for at reducere CO2-udledningen, uden at det nødvendigvis skal gå ud over de allerallermindste værker, vi har i det her land, og uden at vi nødvendigvis skal smadre deres økonomi.
De CO2-udledninger kunne vi hente hjem på rigtig mange andre måder, og hvis det er det, diskussionen drejer sig om, indgår jeg gerne i en drøftelse om, hvordan vi kan få nogle flere CO2-reduktioner nogle andre steder.
Men jeg kan ikke se, hvorfor det skal gøres uden for den aftale, som vi nu har indgået.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-05-06:
Jeg kan forstå, at hr. Morten Messerschmidt og Dansk Folkeparti har bevæget sig fuldstændig tilbage til den position, som V og K havde i 2004, hvor man mente, at alt kunne lade sig gøre, ved at det bare var markedet, der regulerede på energiområdet.
Den position har V og K faktisk forladt, og de har erkendt, at dette ikke går, hvis man rent faktisk vil have en progressiv energipolitik, hvor man både får energiforbruget ned, og hvor man får mere vedvarende energi.
Men der er tilsyneladende nogle, der skal holde fast ved det ekstreme synspunkt.
Med hensyn til den afgiftspakke, der er på bordet nu, vil jeg sige, at der er en del af den, der er en del af energiaftalen fra den 21. februar i år, men der er også en del af den, der ikke er en del af energiaftalen, og det er forslaget om at afskaffe treledstariffen for de små decentrale kraft-varme-værker.
Det kan vi selvfølgelig ikke acceptere, og derfor kan vi heller ikke give tilsagn om pakken, så længe vi har en strid om treledstariffen.
Hvorfor er det så vigtigt for os?
Ja, det er det, fordi det ikke er en del af aftalen fra den 21. februar.
Det blev bekræftet på det seneste forhandlingsmøde, vi havde - det må så have været den 21. februar - at aftalen om decentral kraft-varme fra 2004 stod ved magt.
Jeg skrev efterfølgende til regeringens hovedforhandler, klima- og energiministeren, og bad om at få det bekræftet sammen med en række andre ting, der var sagt under de afsluttende møder, og det fik jeg bekræftet.
Jeg replicerede også.
Så fik jeg til min store overraskelse et brev fra skatteministeren, som mente, at det var aftalt, at treledstariffen var afskaffet.
Men det står der faktisk intet om i aftalen; det er simpelt hen ikke med i aftalen, og derfor vil vi ikke acceptere, at det her forslag er med.
Det er vigtigt, fordi det gør det væsentlig vanskeligere at få gang i biogassen igen, efter at den har ligget død i 7 år, til trods for at biogas er en fremragende teknologi, som har en af de laveste skyggepriser, altså hvor man fortrænger CO2 til den billigste pris.
Men det er også vigtigt, fordi det er ganske besværligt for de helt små værker at gå ud på markedet.
Og det var præcis derfor, vi lavede en aftale med en anden minister, nemlig økonomi- og erhvervsministeren, tilbage i 2004, hvor vi sagde: Jamen de små værker skal ikke presses ud på markedet, de kan gå ud på markedet, hvis de vil det selv.
Det er simpelt hen årsagerne til, at det her er uacceptabelt, sådan som det er præsenteret.
Og jeg vil sige, at jeg virkelig håber, at ministeren vil tænke sig om en yderligere gang, frem for at lave noget, som jeg synes er et klart brud med den aftale, vi har, og et klart brud med de bekræftelser, jeg har fået fra regeringens forhandler efterfølgende.
Kristian Jensen (V), 2008-05-06:
Ved at gøre det sikrer vi, at vi får reduktionen af CO2 der, hvor det økonomisk set bedst kan betale sig, og sådan at vi kan bevare et samfund også med plads til vækst.
Derfor har jeg ikke gjort mig nogen betragtninger om og nogen beregninger af, hvad skadevirkningen af 1 t CO2 egentlig er.
Så jeg kan ikke svare på, om det ligger over eller under de 150 kr. pr. ton, som afgiftsforslaget her tager udgangspunkt i.
Med hensyn til NOx er det regeringens forventning, at det er muligt på andre områder at gennemføre besparelser, altså reduktioner, i udledningen, således at vi får det, som vi afgiftsmæssigt skal have med hjem for at sikre, at vi overholder vores internationale aftaler, med et niveau på 5 kr. pr. kg.
Per Clausen (EL), 2008-05-06:
Mine spørgsmål er afstedkommet af hr. Morten Messerschmidts jo meget interessante spørgsmål.
Jeg vil stille skatteministeren to spørgsmål.
Hvordan vil han vurdere den økonomiske konsekvens af den miljøpåvirkning, som 1 t CO2-udslip har, hvis man ser på det i et langt perspektiv?
Det er det første spørgsmål, for hr. Morten Messerschmidt antydede jo åbenbart, at afgiften var for høj i forhold til den miljømæssige påvirkning, der ville være.
Det andet, jeg gerne vil spørge skatteministeren om, er, hvorfor man i forhold til det, det handler om, nemlig NOx- afgiften, er nået frem til, at afgiften skal være cirka det halve af den miljøpåvirkning, man har regnet sig frem til at et udslip har.
Kristian Jensen (V), 2008-05-06:
Den tilkendegivelse vil jeg klart gerne give, og jeg skal beklage, at jeg ikke fik besvaret hr. Johs. Poulsens ganske fornuftige forslag i mine bemærkninger.
Ikke alene er det ganske hyggeligt at mødes, det har også vist sig at være nyttigt, og jeg håber også, at både den hygge og nytte kan komme det til gode, så jeg skal gerne tage initiativ til endnu et møde i en efterhånden ganske omfattende møderække.
Jeg er helt enig med hr. Morten Messerschmidt i, at udgangspunktet i en miljømæssigt funderet afgift bør være, at afgiften svarer til den miljømæssige, økonomiske skadevirkning, som en eventuel handling eller udledning har.
Når vi taler om at lægge en afgift på her, er det for at sikre en ligestilling mellem den økonomiske belastning, det er at udlede CO2, inden for kvotesektoren og uden for kvotesektoren.
Det er korrekt, at kvoteprisen har været stigende, siden lovforslaget blev fremsat, og hvis der vedbliver at være en meget stor forskel mellem kvoteprisen og afgiftsniveauet, er det noget, som jeg mener at vi i forligskredsen bør se på, men hr. Morten Messerschmidt har klart ret i udgangspunktet.
Det, der bare er vigtigt at sige her, er, at her taler vi om en ligestilling mellem det, der er inden for kvoteområdet, og det, der er uden for.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-05-06:
Skatteministeren rettede en række kommentarer mod mit indlæg, bl.a. min indvending mod den ansættelse af både CO2-afgiften og kvoteprisen, hvor jeg synes, det ville være naturligt, hvis man ønsker at beskatte udledning af CO2, at den pris for at udlede 1 t CO2 også modsvarer den skadevirkning, som 1 t CO2 medfører.
Der vil jeg bare høre, om ikke skatteministeren er enig i, at det vil være en rigtig måde at se det på, nemlig at den skadevirkning, som man forårsager ved at udlede CO2, også er det, man betaler for, enten via kvoteprisen eller via afgiften, og at det princip burde være det bærende, men det er det desværre ikke.
Lars Christian Lilleholt (V), 2008-05-06:
Forslaget medfører, at vi får en reduktion på 150.000 t CO2 pr. år.
Jeg er meget forundret over, at Det Radikale Venstre ikke ønsker at være med til at gennemføre et sådant forslag.
… [lydudfald] en del af forhandlingerne.
Lars Barfoed (KF), 2008-05-06:
Det er for Det Konservative Folkeparti nogle meget vigtige lovforslag, vi behandler her i dag.
Her giver Danmark et betydeligt bidrag og bidrager altså også til, at vi frem mod klimatopmødet kan vise os som det gode eksempel, der virkelig rykker nogle afgørende skridt i den rigtige retning, når det gælder om at forbedre klodens klima.
Der sker en omlægning af energiafgifterne, og vi tilbagefører samtidig provenuet fra den forhøjede CO2-afgift og fra NOx-afgiften, sådan at det i sidste ende er provenuneutralt.
Vi opnår altså en rationalisering af energiafgifterne, en bedre energiadfærd - især i virksomhederne, men også hos borgerne - og dermed en betydelig reduktion af udledningen af klimagasser.
Det er en fornuftig og rigtig politik, og man skal være opmærksom på, at der jo samtidig er nedsat en Skattekommission, der arbejder på en omlægning af skatter og afgifter, som bl.a. skal føre til, at også den omlægning, der sker, understøtter målsætningerne på energi- og klimaområdet.
Så Det Konservative Folkeparti kan tilslutte sig både det lovforslag, vi behandler nu, og de næste to lovforslag - altså både L 168, L 169 og L 170.