runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Høegh (V), 2013-12-17:
Tak for det.
Under førstebehandlingen af L 71 og L 72 var der en del betænkeligheder fra blå bloks side, og jeg skal sige, at vi har arbejdet intenst, vi har brugt gode argumenter, og det er lykkedes at få ministeren til at stille fire ændringsforslag til L 71.
Det første betyder, at vi fastholder klageadgangen til eventuelle tilvejebringelsesmangler på L 71, det tror jeg henset til det historiske er en rigtig god idé.
Det andet er, at dræning stadig væk kan være årsag til, at man nedklassificerer vandløb som stærkt modificeret i de vandløb, som er en væsentlig del af dræning.
Den tredje og rimelig vigtige ting er, at ministeren tre gange under en vandplans tilblivelse kommer til forligspartierne for at tage en debat om ambitionerne for mål og indsats på miljøområdet og, hvad der ikke mindst er vigtigt, om konsekvenserne af disse ambitioner.
Man kan sige det lidt på en anden måde: Kommer det her til at ødelægge vækst og arbejdspladser?
Det er det, der kommer nogle beregninger om tre gange under sådan en plans tilblivelse.
Der var mange bekendtgørelser i det her forslag, og det er nu som den fjerde ting lovet, at de bliver gjort så åbne, at der bliver mulighed for lokal kompetence til at beslutte, f.eks. hvor i et vandløb man konkret vil lave en forbedring af miljøtilstanden.
Det korte af det lange er, at det her er en lov om en proces, som der nu er bred enighed om, og det er vi glade for.
Der kommer senere en debat om mål og indsats.
Så når man stemmer for her, stemmer man ikke for miljømæssige mål eller indsatser, man stemmer alene for en proces, altså hvordan man vedtager en vandplan.
Jeg glæder mig over, at vi er nået til enighed om det, og det tror jeg jeg kan sige på vegne af blå blok.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-12-17:
Det gør jeg af den simple grund, at vi ikke havde alle svarene på spørgsmålene, da der skulle afgives betænkning, og derfor fremgår det også af betænkningsbidraget, at vi vil redegøre for vores holdning til de enkelte ændringsforslag og til det samlede lovforslag her ved andenbehandlingen.
Derfor skal jeg på Venstres vegne sige, at vi kan støtte de tekniske ændringsforslag fra kulturministeren.
Vi støtter op om Dansk Folkepartis ændringsforslag, som netop vil sikre en overgangsordning for de små medier som eksempelvis Samsø Posten, som ellers risikerer at komme i klemme, og vi er af den klare opfattelse, at det her lovforslag fortsat på ingen måde lever op til det, der var ønsket, nemlig at modernisere mediestøtten, gøre den reel platformsneutral og sikre en ny mediestøtte, som også gjaldt ind i fremtiden, og at det derfor er en utilstrækkelig lovgivning, som vi har tænkt os at stemme imod ved tredje behandling.
Vi skal bede om, at lovforslaget kommer tilbage til udvalget mellem anden og tredje behandling, så vi kan få afgivet en tillægsbetænkning.
Jane Heitmann (V), 2013-12-17:
Jeg ved ikke, hvad det er for nogle mennesker, ordføreren møder, men de mennesker, som jeg møder på min vej, er i hvert fald mennesker, som sætter stor pris på, at man kan stole på det, folk siger, både før et valg og efter et valg.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-12-17:
Jeg siger: Vi holder fast i den dagpengeperiode, vi har nu.
Vi laver den her arbejdsmarkedsydelse netop for at gøre mennesker trygge, og så kigger vi på en kommende dagpengereform bredt.
Men når jeg hører fru Jane Heitmann sige skuffe og love og skuffe og love, er jeg bare nødt til at sige, at fru Jane Heitmann sådan set kan kalde det, hvad hun vil.
Vi gør ikke, ligesom Venstre har gjort over for de her mennesker: skuffe, skuffe, skuffe, skuffe.
Vi går sådan set ud og siger: I kan regne med, at fra om 14 dage har I rent faktisk noget at leve af.
Jeg ved ikke, hvad man ville kalde det, hvis vi havde en borgerlig regering i dag, for så vidste man i hvert fald, at så havde man ikke noget at leve af om 14 dage.
Og jeg er bare nødt til at sige det: Det er det, mennesker går op i.
Det er det, der interesserer dem.
Det er tryghed, at de har noget at leve af, så vi sammen også kan gøre nogle indsatser, så vi kan få dem i arbejde.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-12-17:
Måske kunne hr. Leif Lahn Jensen sige det lige så klart som beskæftigelsesministeren, for det kan godt siges lidt mere klart: Hr. Leif Lahn Jensen ønsker at holde fast i den 2-årige dagpengeperiode, fordi hr. Leif Lahn Jensen som ordfører for Socialdemokraterne foretrækker at bruge pengene på noget andet frem for at hæve dagpengeperioden.
Kan hr. Leif Lahn Jensen gentage det?
Leif Lahn Jensen (S), 2013-12-17:
Jeg vil godt sige til hr. Ole B. Olesen, at det, vi har diskuteret, og det har jeg sagt flere gange, er vi herovre fuldstændig enige i, og jeg er helt enig med beskæftigelsesministeren.
Alle er enige om, at vi holder fast i den her 2-årige dagpengereform.
Men nu laver vi en ny arbejdsmarkedsydelse, netop fordi de her mennesker skal have tryghed, de skal vide, hvad de har, og vi indfaser den 2-årige dagpengereform.
Det med, at vi siger, at vi indfaser den, er netop også at sige, at det er den, vi har.
Men så er vi også bagefter klar til at diskutere, hvad det er, vi så skal have i fremtiden.
Det har vi altid sagt, og det holder vi fast i.
Jeg kan bare ikke forstå, at hr. Ole B. Olesen ikke forstår det.
Jeg synes, det er meget enkelt, og jeg er sikker på, at alle, der sidder og kigger på det her, tænker: Nu rejser hr. Ole B. Olesen sig sikkert op og spørger om det samme igen, men så må han jo få det samme svar.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-12-17:
Hr. Leif L. Jensen vil rigtig gerne diskutere dagpenge, men forudsætningen for, at man kan diskutere, er jo, at man ved, hvor hinanden står.
Ellers er der ikke megen meningsfuld diskussion, for man ved jo ikke, hvilket synspunkt man diskuterer med.
Så er mit spørgsmål til hr. Leif L. Jensen: Er det beskæftigelsesministerens synspunkt om, at dagpengeperioden kun skal være på 2 år, fordi hun og regeringen hellere vil bruge pengene på noget andet end på at have en 4-årig dagpengeperiode, som er Socialdemokraternes standpunkt, som vi skal diskutere med?
Eller er det hr. Leif L. Jensens synspunkt om, at dagpengeperiodens længde på 2 år er noget, som er blevet påtvunget Socialdemokraterne af et flertal i Folketinget, og som Socialdemokraterne er imod, som vi skal diskutere med?
Hvad er Socialdemokraternes holdning, som vi kan diskutere med?
Leif Lahn Jensen (S), 2013-12-17:
Jeg kan ikke forstå, at det kan komme som nogen overraskelse, for jeg sagde det sådan set også til fru Louise Schack Elholm – nøjagtig det samme.
Det står nemlig her, jeg gentog det bare, jeg læste det op igen.
Så det er okay, hvis hr. Ole B. Olesen ikke lige fulgte med der.
Men jeg er bare nødt til at sige, at det, der interesserer os, er netop at gøre noget for de her mennesker.
Vi skal sørge for – og det er vi sådan set enige om, men bare ikke om måden at gøre det på – at de her mennesker kommer tættere på arbejdsmarkedet.
Vi skal sørge for, at de er trygge, at de har mulighed for at få nogle gode indsatser, at vi hjælper dem, alt, hvad vi kan, for at få dem ind på arbejdsmarkedet.
Det var jo netop derfor, at vi med akutpakke 1 kaldte dem alle sammen ind og gav dem mulighed for jobrotation, gav dem mulighed for akutjob og gav dem mulighed for uddannelse.
Og det er derfor, at vi nu også gør alle mulige andre indsatser, som jo også er del af det her lovforslag, og som jeg udmærket godt ved Liberal Alliance slet ikke interesserer sig for, altså at vi gør noget for de her mennesker.
Det er jo netop derfor, folk skal lægge mærke til hele pakken.
Det er jo netop derfor, jeg brugte så mange ord på at fortælle om alt, hvad vi har gjort.
Jeg ved godt, at det er lidt svært for en Venstrepolitiker at forstå det, men jeg prøver igen: Vi har skabt arbejdspladser, vi får flere i uddannelse, vi laver gode indsatser, for at de kommer i gang, vi laver gode reformer, og vi sørger for at skabe tryghed.
Det er en god socialdemokratisk tankegang, som man har kendt, også før jeg blev socialdemokrat, dengang jeg gik rundt ude på havnen.
Så det er ikke noget nyt.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-12-17:
Jeg glæder mig over, at frugten fra de andre arbejdere i Socialdemokratiet sandsynligvis ikke når hele vejen herover.
Jeg vil gerne spørge hr. Leif Lahn Jensen, om han er opmærksom på, at den nye indfasning af dagpengeperioden ifølge et meget forsinket svar til Beskæftigelsesudvalget faktisk hæver den strukturelle ledighed med 12.000.
Nu er jeg godt klar over, at hr. Leif Lahn Jensen er den dygtigste student i statsministerens retorikskole, og at jeg derfor nok ikke kan få et konkret svar, men når man går så meget op i almindelige menneskers vilkår, er det så ikke bekymrende, at den reform, som ordføreren står og maler med glasur, skaber en øget strukturel ledighed på 12.000 mennesker?
Leif Lahn Jensen (S), 2013-12-17:
Altså, hvis jeg stod her og sagde åbent, at jeg var den sidste arbejder i Socialdemokratiet, ved jeg, at der ville komme nogle rådne bananer eller tomater herovrefra – og det har jeg ikke lyst til – for det er der nogle af mine venner der også kan prale af at være.
Så desværre må jeg skuffe hr. Jakob Engel-Schmidt, hvad det angår.
Men jeg er også igen nødt til at sige, at for os er det jo netop vigtigt at holde fast i den her tryghed.
Prøv at høre her: Det er mennesker af kød og blod, vi snakker om.
Det er mennesker, som nu i dag sidder og ryster i deres bukser og tænker: Hvad har vi at leve for efter jul?
De mennesker er jeg bare nødt til at interessere mig for, og derfor er jeg også bare klar til at diskutere det fremtidige dagpengesystem.
Hvorfor skulle vi ikke være klar til det?
Det ville den borgerlige regering jo ikke diskutere med nogen, men det vil vi gerne.
Men jeg er altså bare nødt til at interessere mig for de her mennesker – og det er ikke, fordi jeg er arbejder, det er simpelt hen, fordi jeg er venstrefløjspolitiker – og det gør stort set alle, der sidder herovre i den her side.
Jeg beklager, men det ved jeg at de gør.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2013-12-17:
Tak for det.
Jeg er jo godt klar over, at hr. Leif Lahn Jensen slår sig op som den sidste arbejder i Socialdemokratiet, og derfor er jeg også interesseret i at vide, hvor langt hr. Leif Lahn Jensens fantasi udfolder sig i forhold til længden på offentlige ydelser.
Er der tale om en længde a la den uendelige historie, hvor man i den optimale verden sådan forestiller sig, at dagpengeperioden kan strække sig i en uendelighed, eller hvor ligger begrænsningen hos Socialdemokratiets ordfører?
Leif Lahn Jensen (S), 2013-12-17:
Vi holder fast i det, vi har nu, og så snakker vi om det, når vi skal kigge på dagpengereformen, som vi har lagt op til om et par år.
Jane Heitmann (V), 2013-12-17:
Tak for det.
Ordføreren siger, at han interesserer sig for mennesker.
Jeg synes godt nok, det er en lidt løjerlig måde at interessere sig for mennesker på, at man år efter år kan love og skuffe og love og skuffe.
Jeg vil bare gerne stilfærdigt spørge ordføreren, om han deler det synspunkt, at dagpengeperioden skal være på 2 år, som beskæftigelsesministeren har udtalt.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-12-17:
Ja, og det er jo sådan set også bare det, vi egentlig lægger op til, nemlig en god diskussion med alle parter.
Jeg tror ikke, man kan beskylde den her regering for ikke at forhandle bredt.
Det er vi selvfølgelig også klar til.
Vi vil gerne have så mange holdninger som overhovedet muligt med ind i det her, og vi vil gerne have en dagpengereform, som netop kan blive sikret i fremtiden, og som kan skabe tryghed og fleksibilitet.
Det er der brug for i fremtiden.
Så det er jeg meget enig i.
Per Clausen (EL), 2013-12-17:
Det har hr. Leif Lahn Jensen jo fuldstændig ret i, nemlig at bag al den her retorik om strukturel arbejdsløshed, og hvad der er sket den ene eller den anden dag, så ville højrefløjen i Danmark kaste i titusindvis af mennesker ud af et system med den konsekvens, at de ikke havde noget at leve af.
Der er jo ingen grund til at tro, at det, højrefløjen i Danmark lagde sig fast på, er endemålet og slutmålet for et dagpengesystem.
Det må vi kunne gøre bedre.
Mads Rørvig (V), 2013-12-17:
Tak for det.
Jeg har et helt simpelt spørgsmål til hr. Leif Lahn Jensen: Hvor lang synes hr. Leif Lahn Jensen dagpengeperioden bør være?
Leif Lahn Jensen (S), 2013-12-17:
Jeg er enig på mange punkter, for det, jeg sådan set bare ønsker, og det, regeringen ønsker – og der tror jeg at jeg er meget enig med hr. Per Clausen – er netop et fremtidigt dagpengesystem, som er trygt, som er fleksibelt, og som man kan bruge til noget.
Det er sådan set bare det, jeg ønsker, det, vi ønsker i Socialdemokratiet.
Samtidig ønsker vi jo også at gøre noget for alle de her mennesker, og det er derfor, at jeg er rigtig, rigtig glad for, at vi også løbende har lavet aftaler med Enhedslisten, for der er faktisk ikke nogen, der er faldet ud.
For husk nu, vil jeg sige til dem, der sidder og lytter til det her: Alle kender garanteret nogen, som, hvis ikke vi havde haft en rød regering, ikke havde haft noget at leve af siden den 1. juli 2012.
Det er til at forholde sig til, og det tror jeg at der er rigtig mange mennesker der ved, selv om jeg ved, at der er en højre side herinde, der vil prøve at ignorere det.
Per Clausen (EL), 2013-12-17:
Jeg deler jo hr. Leif Lahn Jensens glæde over, at vi om lidt vedtager det her lovforslag, for ellers var der i titusindvis af mennesker, som ikke ville have noget at leve af næste år, og det er i hvert fald for venstrefløjen i dansk politik en uholdbar situation, for højrefløjen vel nærmest en fornøjelse – og så fik vi også det skel præciseret.
Men jeg vil godt stille et enkelt spørgsmål til hr. Leif Lahn Jensen: Er det ikke rigtigt forstået, at det, vi laver her, vel mere end en indfasning er et pusterum, som sikrer, at mennesker har noget at leve af, mens vi gør os nogle overvejelser om, hvordan vi kan indrette et dagpengesystem, som både er fleksibelt, solidarisk og holdbart?
For meget tyder på, at det dagpengesystem, vi har i dag, og som det her er en lap på, ikke på den lange bane fungerer tilfredsstillende.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-12-17:
Det, vi jo er interesseret i, er at gøre, som vi har gjort masser af gange nu, nemlig skabe nogle gode reformer, som får flere mennesker i arbejde, som giver mennesker et bedre liv og sørger for, at mennesker kommer fra offentlig forsørgelse til en arbejdsplads.
Det er jo netop det, vi vil.
Det er også derfor, vi mener, at det er på tide at diskutere, hvordan et fleksibelt og godt fremtidigt dagpengesystem skal se ud.
Jeg kan bare ikke forstå, at der er nogle, der har noget imod, at vi skal det på en god og ordentlig måde.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Mads Rørvig (V), 2013-12-17:
Kan hr. Leif Lahn Jensen ikke være lidt mere specifik, når han skal tale om, hvad det er for en reform, man ruller ud nu?
Hvad er det, man mener med en reform af dagpengesystemet?
Kan hr. Leif Lahn Jensen ikke komme nærmere ind på indholdet, som hr. Ole Birk Olesen også efterspørger?
Hvad er det for et synspunkt på dagpengene, man egentlig har?
Kirsten Brosbøl (S), 2013-12-17:
Regeringen prioriterer uddannelse højt.
Det afspejles også i finansloven for 2014, hvor der er afsat ekstra ressourcer til, at flere kan få en uddannelse på SU.
Men i en tid med et stort pres på de offentlige udgifter må alle sten vendes.
Vi må overveje minutiøst, om vi bruger ressourcerne der, hvor de var tiltænkt, og der, hvor de gør mest gavn.
Det gælder også på uddannelsesområdet.
Da den daværende SR-regering i 1999 besluttede at gennemføre voksen- og efteruddannelsesreformen, hvor voksen-SU'en blev introduceret, var hensigten klar, nemlig at forbedre mulighederne for kompetenceudviklingen bredt og især at styrke indsatsen for de kortuddannede.
Selv om SVU i udgangspunktet ikke var forbeholdt kortuddannede, lå der jo i reformen en klar målretning af indsatsen mod mennesker uden uddannelse eller med en kort uddannelsesbaggrund.
Målretningen indebar, at den offentlige finansiering i højere grad end tidligere blev prioriteret til personer, som i ungdomsårene ikke havde fået en kompetencegivende uddannelse.
Så når vi i dag kigger SVU'en efter i sømmene, kan vi se, at ordningen bruges af flere og af andre, end den oprindelig var tiltænkt.
Cirka halvdelen af SVU på videregående niveau udbetales i dag til folk, der har en videregående uddannelse i forvejen.
Derfor har partierne bag finanslovsaftalen for 2014 fremadrettet valgt at målrette voksen-SU til dem, ordningen var tiltænkt, nemlig dem med ingen eller kort uddannelsesbaggrund eller dem, som har en forældet uddannelse.
Prioriteringen af de kortuddannede hænger godt sammen med vores fokus i »Vækstplan DK«, det såkaldte dobbelte uddannelsesløft.
Vi skal løfte flere fra ufaglært til faglært og forbedre faglærtes mulighed for at få en videregående uddannelse.
Forslaget her er i overensstemmelse med den prioritering.
Lovændringen betyder jo så, at retten til SVU bortfalder for personer, der allerede har en mellemlang eller lang videregående uddannelse.
Er det så et udtryk for, at regeringen ikke mener, at det er vigtigt, at denne gruppe også opkvalificerer sig?
Nej, det er det selvfølgelig ikke, for livslang læring er vigtig for alle grupper i samfundet.
Men når vi ser på, hvordan efter- og videreuddannelsesindsatsen er tilrettelagt, kan vi se, at der også stadig vil være gode muligheder for denne gruppe for at opkvalificere sig.
Efteruddannelse på deltid berøres ikke af lovforslaget, så det vil det fortsat være muligt at tage på samme vilkår som i dag.
Og det er jo netop tiltænkt folk på arbejdsmarkedet, som så oppebærer løn, samtidig med at de uddanner sig på deltid.
Så dem, der allerede har en mellemlang eller lang videregående uddannelse, må altså forventes at kunne uddanne sig i arbejdstiden eller i fritiden, sådan som det i vid udstrækning også sker i dag.
Mads Rørvig (V), 2013-12-17:
Jeg ved ikke, om det er, fordi det, vi skal beskæftige os med her, er uinteressant.
Det her forslag er en del af finansloven 2014 og omhandler en målretning af SVU'en, også kendt som statens voksenuddannelsesstøtte til videregående uddannelser.
Helt konkret betyder lovforslaget, at SVU fremover som udgangspunkt kun tildeles personer, der ikke har en uddannelse over erhvervsakademiniveau.
Dermed målrettes SVU'en i langt højere grad de personer, som har allermest brug for yderligere uddannelse, nemlig den gruppe af danskere, der aldrig har taget en kompetencegivende uddannelse i ungdomsårene, men som har været på arbejdsmarkedet i en årrække.
Denne gruppe er ofte i fare for at ryge ud af arbejdsmarkedet på grund af eksempelvis udflytning af arbejdspladser, og derfor er det vigtigt at tilbyde netop den her gruppe en mulighed for et uddannelsesmæssigt løft.
Ordningen blev indført tilbage i 2001 i forbindelse med en reform af området, og derfor synes jeg, det er fint, at vi kigger på, om ordningen fortsat lever op til sit formål.
Ordningen tilpasses ved hjælp af denne foreslåede lovændring med de erfaringer, der er blevet gjort siden 2001.
Samtidig er det vigtigt at understrege, at lovændringen ikke omfatter de personer, som efteruddanner sig på deltid, hvilket burde imødekomme de bekymringer, som også har været rejst i høringsprocessen.
Venstre kan naturligvis støtte lovforslaget, eftersom vi også er en del af finanslovsaftalen med regeringen.
Marianne Jelved (RV), 2013-12-17:
Jeg vil gerne kvittere for de meget konstruktive indlæg, der har været, også om spørgsmålet om, hvordan vi kan samarbejde om at finde den bedst tænkelige konstruktion.
For historieskrivningens skyld kan jeg ikke bare mig for at nævne, at jeg for en del år siden fik den ære at åbne den første ordbog over dansk tegnsprog, hvor jeg i øvrigt selv havde hjulpet med at finde delvis finansiering til det store arbejde, og at jeg på det tidspunkt anerkendte, at tegnsprog er et modersmål for dem, der bruger tegnsprog i deres hverdag, og dermed skal paralleliseres med alle andre modersmål.
Det er bare sådan, at vi i Danmark ikke har tradition for sproglove, og derfor har Dansk Folkeparti jo forgæves fremsat forslag om sproglove flere gange.
Det er fair nok, at vi har politisk uenighed om den type formelle ting.
Det er også vigtigt for mig at nævne, at sprognævnene i de nordiske lande har helt forskellige opgaver, og derfor er der ikke er en parallelitet imellem de fem nordiske landes sprognævns opgaver.
Lars Barfoed (KF), 2013-12-17:
Jeg vil gerne først sige, at det er dejligt at se mange døve i salen her i dag og se, at der bliver tolket til tegnsprog, også på direkte tv, forstår jeg.
Det er jo ikke så tit, vi oplever det her i Folketingssalen.
Det er vi glade for.
Det er klart sådan, at lovforslaget betyder, at tegnsprog skal forankres i Dansk Sprognævns sekretariat, men vi vil naturligvis være meget villige til at have en dialog, også med ministeren, om, hvordan den nærmere udformning skal tilrettelægges.
I den forbindelse er det naturligvis vigtigt, at vi ikke opbygger selvstændige, parallelle kompetencer, men udnytter de faglige kompetencer, der er i forvejen, i et samspil med forankringen i Dansk Sprognævn.
Forslaget betyder jo, som flere har været inde på, at vi nu officielt anerkender tegnsprog i Danmark.
Det tror jeg mange døve og hørehæmmede vil være glade for, og jeg tror også, der er mange døve og hørehæmmede, der følger debatten på tv her i dag netop af den grund.
Det er historisk, at vi nu gennemfører det her lovforslag.
Det har stor betydning for de mange døve og hørehæmmede og deres pårørende, at der sker en officiel anerkendelse, og herved kommer vi jo så i Danmark på linje med lande som Sverige, Norge, Finland og Island, der alle på forskellig vis har gennemført en officiel anerkendelse af tegnsprog.
Vi bringer os også, og det er jo nok så vigtigt, i overensstemmelse med FN's handicapkonvention.
Vi foreslår som sagt, at tegnsprog skal varetages i regi af Dansk Sprognævn.
Der er i forvejen et sekretariat og en organisation dér, som, når det gælder det danske sprog i øvrigt, er i stand til at varetage formidling af sprog og følge et sprogs udvikling, men det er klart, at det skal kombineres med faglige kompetencer, der knytter sig særligt til tegnsprog.
Som sagt er det noget, vi skal drøfte under udvalgsbehandlingen.
Det drejer sig jo selvfølgelig om at producere og udgive skrifter og vejledninger om dansk tegnsprog, at besvare spørgsmål om brug af tegnsprog og løbende indsamle nye ord, ordforbindelser og ordanvendelser.
Tegnsprog er en vigtig del af flere tusinde døves og hørehæmmedes identitet og kultur, og derfor vil vedtagelsen af dette lovforslag også være en anerkendelse af denne gruppe i vores samfund og af deres særlige identitet og kultur.
Det Konservative Folkeparti kan naturligvis støtte lovforslaget.
Mette Bock (LA), 2013-12-17:
Tak for det.
Jeg kan tilslutte mig de tidligere ordføreres glæde over, at vi nu står over for at få anerkendt tegnsprog som et officielt sprog.
Det er på tide; landene omkring os har for længst taget det her skridt.
Så det er på tide, at vi anerkender, at sprog er fuldstændig vigtigt og væsentligt for ethvert menneskes dannelse, ethvert menneskes identitet og ethvert menneskes samkvem og samvær med andre mennesker.
Vi kommer med det foreliggende forslag også i højere grad til at kunne realisere FN's handicapkonvention, og det synes jeg bestemt også er noget, vi kan være stolte af.
Jeg har også bemærket henvendelsen fra Dansk Sprognævn.
Det er klart, at der er nogle praktiske problemer og nogle praktiske udfordringer i forbindelse med realiseringen af indholdet i lovforslaget, men det har jeg et meget stort håb om at der fra Kulturministeriets side vil blive inviteret til en drøftelse af løsningen på, ligesom finansieringen også forestår som et problem.
Vi ser fra Liberal Alliances side frem til udvalgsbehandlingen og glæder os over, at det ser ud, som om dette lovforslag bliver vedtaget med et meget bredt flertal.
Det synes jeg klæder danskerne.