runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2012-11-23:
Der er simpelt hen ikke den sammenhæng, som Liberal Alliances ordfører siger der er.
Det er sådan, at når der kommer gang i væksten – vi kan se, at sådan går det jo – er virksomhederne også parate til at tilbyde flere praktikpladser.
Så får de en lærling ud, og så følger der et tilskud med, og sådan er det også fortsat.
Der kan man så sige, at når krisen kradser, har arbejdsgiverne med det her lovforslag overtaget at betale til skolepraktikdelen, men man skal altså huske, at der stadig væk går penge fra AER-fonden, der nu bliver til et uddannelsesbidrag.
Når der kommer lærlinge ud i virksomhederne, følger der et tilskud med, og når de gennemfører uddannelsen med skolepraktik, følger der også et tilskud med.
Så det er jo forbundne kar, og det er i virkeligheden meget fint, at vi har det system.
For det, at arbejdsgiverne rent faktisk også får noget tilskud til de lærlinge, som de tager, giver dem også motivation til at sørge for at udbyde praktikpladser, når de kan – og der må meget gerne være flere, der udbyder flere praktikpladser.
Når der ikke er så meget gang i væksten, er der skolepraktikken.
Det er de med til at finansiere, men det betyder også, at de får nogle dygtige lærlinge bagefter.
Merete Riisager (LA), 2012-11-23:
Nu taler ministeren om det her med italesættelse, men der er jeg nok sådan indrettet, at hvis folk forstår noget bestemt ved et ord, så skylder man måske lige folk den respekt at anvende ordet, sådan som det faktisk bliver brugt.
Og ordet praktik anvender de fleste af de her unge mennesker, som vi står og taler om i dag, om at være i en virksomhed.
Giver ministeren ikke de unge mennesker falske forhåbninger, når hun siger, at hun nu er kommet ud med en praktikaftale, når det egentlig handler om at flytte de unge mennesker fra virksomhederne og ind på skolebænken og lade virksomhederne betale, og når vi ved det, at vi jo så lader virksomhederne betale en større regning, også kommer til de facto at nedlægge nogle af de arbejdspladser, som de unge mennesker skal ud at have, når de er færdige med deres uddannelser?
Christine Antorini (S), 2012-11-23:
I den bedste af alle verdener vil det være fantastisk, at alle de unge, der kan og vil gennemføre en erhvervsuddannelse, også kan få en praktikplads ude i en virksomhed, men der kan være forskellige grunde til, at det kan være svært.
Noget af det skyldes, at der kommer nye brancher, der ikke har en tradition for at oprette praktikpladser, andet, at der er små virksomheder eller meget specialiserede virksomheder, som ikke har de samme muligheder for at tilbyde en fuld praktikplads, og så kan der være det, som vi desværre har oplevet, nemlig at der er kommet en international krise, som også har sat sig dybe spor i Danmark i forhold til erhvervslivet, sådan at de simpelt hen ikke har så mange ordrer i kassen og derfor ikke kan tilbyde så mange lærepladser, som de har kunnet før.
Den vil vi gerne gøre endnu bedre med forslaget til praktikcentre, som vi skal diskutere i forbindelse med det næste lovforslag.
Derfor synes jeg også, at vi skylder at minde hinanden om at italesætte, at dem, der gennemfører og har gennemført uddannelsen med skolepraktik, faktisk har fået en rigtig god praksis med i bagagen, som giver dem job bagefter.
Det ændrer ikke ved, at vi vil gøre alt, hvad vi kan, og det er også en del af aftalen, at man gennemfører uddannelsen med praktik i en virksomhed.
Merete Riisager (LA), 2012-11-23:
Nu er jeg jo skruet sådan sammen, at jeg godt kan lide at kalde en skovl for en skovl og en spade for en spade, og jeg mener ikke, at virkeligheden ændrer sig, fordi man kalder den noget andet.
Så er ministeren ikke enig i, at det grundprincip, der ligger i den her aftale, er, at vi i krisetider flytter eleverne fra virksomhederne og ind på skolerne?
Og er det derfor ikke lige at tage munden for fuld at kalde det her for en praktikaftale?
Nu siger ministeren, at den ene praktik ikke er finere end den anden, men nu er det jo sådan, at hvis man spørger unge mennesker, hvad praktik er, så vil de fleste svare, at det er noget med at være ud i en virksomhed og arbejde.
Rosa Lund (EL), 2012-11-23:
Nu har jeg sådan set den holdning, og det synes jeg også at vi meget klart har set, at arbejdsgiverne har svigtet deres uddannelsesansvar i 10 år, og så synes jeg ikke, at vi på den måde skal begynde at klappe af, at de nu tager ansvar.
Det har vi sådan set ventet i 10 år på at de skulle gøre.
Nu er vi i 2012, og der er 11.000 unge mennesker, der mangler en praktikplads.
Jeg vil gerne sige undskyld til hr. Alex Ahrendtsen, hvis jeg ikke lige står og klapper af, at arbejdsgiverne har svigtet deres ansvar i 10 år og nu endelig langt om længe løfter det.
Merete Riisager (LA), 2012-11-23:
Det er jo meget fint at henvise til en fase to, for så kan man altid sige: Det kommer, det kommer.
Nu er det jo altså sådan, at det, vi står og taler om i dag, hedder en praktikaftale.
Det er regeringens praktikaftale, og så må man jo gå ud fra, at den fører til flere praktikaftaler.
Hvis jeg var et ungt menneske, som stod og skulle ud at have en praktikaftale, ville jeg da gå ud fra, at det var det, man mente.
Men det ser ikke ud til, at jeg får et klarere svar på det.
Derfor vil jeg gerne spørge til ordførerens holdning til, at der jo også i den her aftale ligger flere udgifter til virksomhederne.
Det er jo sådan, at regeringen – i hvert fald nogle af ministrene – har erkendt, at konkurrenceevne også handler om, at virksomhederne ikke skal pålægges flere udgifter.
Hvordan har ordføreren det med, at den her aftale pålægger virksomhederne flere udgifter og derfor de facto nedlægger arbejdspladser for de unge mennesker?
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-11-23:
Jeg vil da gerne have røde faner inde i salen, bare de har et hvidt kors i sig.
Jeg fæstnede mig lidt ved ordførerens tale om arbejdsgiverne og blev egentlig lidt forarget, for sagen er jo, at arbejdsgiverne er med til at betale det her.
De offentlige arbejdsgivere betaler en tredjedel af udgifterne, og de private betaler to tredjedele.
Burde ordføreren ikke sende dem en venlig tanke i stedet for den her krigeriske Enhedslisteretorik?
Vi er faktisk i en krisetid.
Lotte Rod (RV), 2012-11-23:
Lad mig starte med at sige, at det jo gør mig glad helt ind i mit radikale hjerte, at det er lykkedes os at lande den her meget brede aftale.
Som nyt folketingsmedlem er jeg virkelig imponeret over tålmodigheden hos vores minister, og jeg er virkelig glad for, at det lige netop på vores område her ikke endte med at gå op i hat og briller i forbindelse med finansloven, for jeg synes virkelig, at vi skylder skolerne og ikke mindst eleverne at lande den her brede aftale.
Alle de partier, der står bag den her aftale, har taget et ansvar.
Vi stod over for en bunden opgave, fordi AER-ordningen simpelt hen ikke hang sammen.
Så det var blevet dyrere for arbejdsgiverne uden den her aftale, og jeg synes, at det er rigtig godt, at vi nu har taget ansvar og fundet en ret fin balance ved at omlægge AER til AUB, og at vi så udfaser den her præmie- og bonusordning, og at vi til gengæld bruger ordningen til at finansiere ydelsen.
Merete Riisager (LA), 2012-11-23:
Jeg skal medgive, at jeg tillod mig at diskutere det her sammenhængende, når nu også ordføreren selv kom ind på vekselvirkningsprincippet, men jeg skal da gerne stille spørgsmålet under næste lovforslag, hvis ordføreren foretrækker det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-11-23:
Nærværende lovforslag handler jo egentlig om finansieringsdelen.
I forbindelse med det næste lovforslag skal vi jo diskutere indholdet, så det er jeg ikke enig med spørgeren i.
Merete Riisager (LA), 2012-11-23:
Ordføreren roser vekselvirkningsuddannelsesprincippet, og det er jeg også helt enig i er et rigtig udmærket princip.
Men er ordføreren ikke også enig i, at det princip, der er i den nærværende aftale, er, at man i krisetider flytter eleverne ud af virksomhederne og ind på skolebænken og lader virksomhederne betale?
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-11-23:
Kun 11 pct. af folkeskoleeleverne ville i dag vælge en erhvervsuddannelse, og 7 pct. af forældrene ville anbefale deres børn at gøre det.
Disse tal fortæller mere end mange redegørelser, hvor galt det egentlig står til med erhvervsuddannelserne blandt danskerne.
Det er med andre ord sidste udkald, hvis vi skal redde vekselvirkningsuddannelsen, som Danmark er så berømmet for i udlandet.
Hvordan er det kommet så vidt?
Det er der flere grunde til.
For det første er det almene gymnasium blevet en modeungdomsuddannelse, hvor alt for mange søger hen.
For det andet har erhvervsuddannelserne ikke kunnet tilbyde samme sikkerhed som gymnasieuddannelserne.
Hvorfor begynde på en uddannelse, hvis man ikke er sikker på at kunne afslutte den?
For det tredje har erhvervsuddannelserne været forvirrende at overskue.
109 uddannelser spredt ud over det ganske land med en indviklet struktur er ikke let at sælge.
For det fjerde har folkeskolerne og erhvervsskolerne ikke været dygtige nok til at samarbejde.
Og for det femte har erhvervsuddannelserne været plaget af frafald og elever, der har haft svært ved at følge undervisningen på grund af bl.a. personlige problemer.
Med de to lovforslag, som vi i dag behandler, tager vi første skridt mod at rette op på forsidens synder, og det er vi i Dansk Folkeparti glade for.
Det er ingen hemmelighed, at vi ønsker flere unge over på erhvervsuddannelserne og færre i det almene gymnasium, fordi man om ganske få år i erhvervslivet kommer til at mangle kvalificerede unge med håndværksuddannelse, handelsuddannelse og teknisk uddannelse.
Forhandlingerne forud for aftalen var lange og teknisk komplicerede.
Omkring 100 spørgsmål blev det til fra ordførerne, hvilket siger en del om både ildhu og sværhedsgrad.
Især slagsmålet om pengene var længe en anstødssten, og heldigvis blev vi enige.
Det private erhvervsliv kommer med aftalen til at betale mellem 170 og 178 mio. kr. årligt som følge af loven, fordi de overtager betalingen af skolepraktikydelsen.
Desuden bortfalder bonusordningen helt og bliver erstattet af en midlertidig ordning for de under-25-årige i 2013.
Og løntilskuddet til EGU-elever består i 2013, dog i en beskåret udgave.
I en krisetid er det selvfølgelig ikke rart at pålægge erhvervslivet flere udgifter.
Vi har i Dansk Folkeparti forståelse for kritikken.
Omvendt er det i erhvervslivets interesse at have en veluddannet arbejdsstyrke til rådighed, og det koster.
De offentlige arbejdsgivere betaler da også til ordningen.
Det var vigtigt for Dansk Folkeparti og andre, at det økonomiske grundlag ikke ville skride.
Derfor har vi gennem aftalen sikret os, at vi gennem kvartalsvise opgørelser kan følge udviklingen.
Sker der ændringer, skal forligskredsen skride ind.
Vi kan støtte forslaget.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-11-23:
Jeg har det da rigtig fint med, at vi har faglært arbejdskraft i fremtiden.
Jeg har det rigtig fint med, at vore unge får lov til at gøre deres uddannelse færdig.
Uddannelse er ikke gratis – det ved vi jo godt alle sammen – så det koster nogle penge, og jeg mener slet ikke, at vi har råd til at lade være.
Og virksomhederne har heller ikke råd til at lade være.
Nu er jeg ikke sikker på, at fru Merete Riisager nåede at få første halvdel af min tale med, men sådan kan det jo gå.
Vi har jo alle sammen travlt herinde på Christiansborg, og det skal naturligvis ikke afholde hende fra at stille spørgsmål til min ordførertale, at hun ikke fik det første med.
Jeg mener i allerhøjeste grad, at vi alle sammen har en forpligtigelse til – det føler jeg i hvert fald at regeringen har – og interesse i at sikre, at det med anden fase af denne aftale bliver lige så sikkert et uddannelsesvalg at tage en erhvervsskoleuddannelse, som det i dag er at tage f.eks. en gymnasieuddannelse.
Vi skal sikre, at det bliver et sikkert uddannelsesvalg.
Det har de unge brug for, og det har samfundet brug for.
Merete Riisager (LA), 2012-11-23:
Helt ærligt, vil jeg sige til fru Lotte Rod.
Hvordan har ordføreren det med at stå her med en praktikaftale – altså den aftale, som ligger i de her to lovforslag, som vi behandler nu – hvor der ikke er indsat måltal for, hvor mange ordinære praktikpladser, der vil komme?
Skaber man ikke en forventning hos de unge om, at der nu kommer en masse praktikpladser?
Når man ikke engang tør sige, hvor mange praktikpladser man regner med kommer som følge af aftalen, svigter man så ikke de unge mennesker?
Lotte Rod (RV), 2012-11-23:
Noget af det, der sker, når der oprettes praktikcentre, er jo, at de får en meget praktikpladsopsøgende funktion, som jeg faktisk har ret store forventninger til.
Det er noget, man finder ud af, ved at mennesker mødes og finder ud af, at der her er en mulighed for, at et ungt menneske kan komme i praktik.
Derfor kommer de her praktikcentre, som vi skal til at diskutere lige om lidt, til at spille en vigtig rolle for, at der bliver skabt flere praktikpladser.
Rosa Lund (EL), 2012-11-23:
Det er jo sådan set dem, som lige nu står og mangler en uddannelse.
Skal vi endelig snakke om arbejdsgiverne, er det jo dem, der bliver ved med at råbe op om, at de kommer til at mangle arbejdskraft om 10 år.
Hvis de virkelig mente det, burde de jo netop tage et ansvar nu.
Det er jo også en af grundene til, at vi har lavet en aftale med regeringen om, at man skal fremme brugen af sociale klausuler, sådan at vi sikrer, at der faktisk kommer flere lærepladser.
Så tror jeg ikke helt på, at virksomhederne har det så dårligt i dag, som hr. Peter Juel Jensen gerne vil gøre det til.
Jeg tror, at der er masser af muligheder for at skabe praktikpladser i det private erhvervsliv.
Peter Juel Jensen (V), 2012-11-23:
Jeg er jo glad for, at der ikke er røde faner herinde, for det var jo hurtigt gået over gevind, når retorikken er så skarp fra ordførerens side.
Men hvis ordføreren anerkender, at der er en sammenhæng mellem en økonomi i lavkonjunktur og antallet af praktikpladser, er det jo lidt svært, hvis vi skal sikre, at vi har veluddannet arbejdskraft, at tvinge nogle mennesker, som ikke har noget arbejde, til det.
Når der ikke er nogen muligheder for at oplære de unge mennesker til at blive dygtige, fagligt uddannede arbejdere og det arbejde ikke findes, så kan vi jo ikke bruge tvang.
Nu har vi et godt system med en vekselvirkning.
Vi har et system, der hedder skolepraktik, til at tage dem ind, der ikke kan skaffe en ordinær praktikplads.
Så burde ordføreren ikke dæmpe sin retorik og måske komme lidt op i helikopteren og sige: Det kan godt være, at jeg skal stå på Folketingets talerstol og anerkende, at der er en sammenhæng mellem en lavkonjunktur og en mangel på praktikpladser, for det kan nok godt hænge sammen på den måde?
Det her er jo sådan en slags nødventil, så dæmp retorikken.
Jeg synes, at vi skylder arbejdsgiverne en stor tak, for at de vil finansiere det her.
Rosa Lund (EL), 2012-11-23:
Jo, jeg kunne da bestemt ønske mig, vil jeg sige til hr. Peter Juel Jensen, at der var røde faner herinde.
Det ville da bestemt klæde salen.
Men for at svare på dit spørgsmål vil jeg sige: Jo, selvfølgelig er der en sammenhæng.
Men der er jo også den sammenhæng, at vi forhåbentlig på et tidspunkt kommer ind i en højkonjunktur, og der har vi altså brug for arbejdskraften.
Derfor er det jo så afgørende, at vi i dårlige tider bruger tid og penge på og tager ansvar for uddannelse, sådan at når vi kommer til bedre tider, eller hvad vi skal kalde det, har vi den uddannede arbejdskraft, vi har brug for.
Peter Juel Jensen (V), 2012-11-23:
Det lød jo nærmest som en hel 1. maj-tale.
Vi manglede jo bare nogle røde faner og at høre, at arbejdsgiverne har et ansvar osv.
Det har arbejdsgivere selvfølgelig også, men anerkender ordføreren ikke, at der er en vis sammenhæng mellem en økonomi i en lavkonjunktur og antallet af praktikpladser?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-11-23:
Da SF's ordfører, fru Lisbeth Bech Poulsen, desværre ikke kan være til stede, skal jeg hermed på hendes vegne redegøre for SF's holdning til lovforslaget.
Lovforslag L 79 har til formål at lade arbejdsgiverne overtage finansieringen af skolepraktikydelse til elever i skolepraktik fra staten.
Yderligere er formålet med lovforslaget, at arbejdsgiverbidraget omlægges til et bredere uddannelsesbidrag, der skal dække de ordninger, der efter loven i dag er arbejdsgiverfinansieret, samt udgifter til skolepraktikydelse til elever i skolepraktik.
Endvidere er formålet, at præmie- og bonusordningen på op til 70.000 kr. til private og offentlige arbejdsgivere, der indgår en uddannelsesaftale med en elev under erhvervsuddannelse, ophæves, og at der i 2013 indføres en ny, midlertidig tilskudsordning målrettet unge under 25 år.
Baggrunden for forslaget er et ønske om at øge arbejdsgivernes ansvar for finansiering af erhvervsuddannelserne, så der sikres en bedre balance mellem arbejdsgiverfinansieringen og finansieringen fra det offentlige.
SF støtter naturligvis forslaget.
Lotte Rod (RV), 2012-11-23:
Jamen det sker ikke bare ved de gode hensigter.
Det sker jo ved, at det bliver en del af opgaven i praktikcentrene, at de skal lave praktikpladsopsøgende arbejde.
Så lad os vende tilbage igen om stykke tid, vil jeg sige til fru Merete Riisager.
Så må vi se, om det ikke har kastet nogle praktikpladser af sig.
Merete Riisager (LA), 2012-11-23:
Jamen hvis man nu er så sikker, som fru Lotte Rod er, og regner med, at tingene sker, uden at man sætter nogen mål for det, altså at det bare sker ved de gode hensigter, hvorfor så ikke sige helt ærligt, hvad forventningen er?
Hvad er problemet her?
Peter Juel Jensen (V), 2012-11-23:
Lovforslaget, vi behandler her lidt halvsent på eftermiddagen, bygger på en politisk aftale om bedre erhvervsuddannelser og en styrket uddannelsesgaranti mellem regeringen, Venstre, Dansk Folkeparti, Enhedslisten og Det Konservative Folkeparti.
Fundamentet for den her aftale er dels en indstilling fra det såkaldte Erhvervsuddannelsesudvalg bestående af arbejdsmarkedets parter, dvs. LO og DA, dels en tidligere politisk aftale fra november 2006 mellem den daværende regering, Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre om en udmøntning af globaliseringspuljen.
Nu styrker vi så uddannelsesgarantien ved at tiltræde de i alt 11 anbefalinger fra EUD-udvalget.
Man kan sige, at den aftale, vi behandler i dag, er rammen, og i næste fase kommer indholdet.
EUD-udvalget er altså kommet med 11 anbefalinger.
Det vedrører alt lige fra etablering af praktikpladscenter, en styrkelse af ungeindsatsen og styrkelse af det praktikpladssøgende arbejde, videreførelse af en praktikpladskampagne, tilskud til ophold på kostafdelinger, omlægning af en karensperiode og flere andre anbefalinger.
I aftalekredsen er der en fælles forståelse for, at erhvervsuddannelser af en høj kvalitet og et tilstrækkeligt antal erhvervsuddannede er en væsentlig forudsætning for at fastholde arbejdspladser i Danmark.
Det er vi i Venstre meget enige i, og vi ser selvfølgelig frem til fase 2.
I forhandlingerne om aftalen lykkedes det Venstre at få hegnet økonomien inde.
Lige meget hvor nobelt formålet er, er det ikke tiden til at øge erhvervslivets udgifter.
Regeringen har måttet sluge nogle kameler, og det har vi nok også.
Det gør Venstre ikke alene i dag, men også i morgen.
Lotte Rod (RV), 2012-11-23:
Jeg tror, at der, hvor vi først og fremmest skal tage snakken, er, som man f.eks. har gjort i Vejle, hvor jeg har været på besøg i deres jobcenter.
Her har man sat sig ned og sagt: Ved I hvad, vi vil faktisk gerne lave en partnerskabsaftale, hvor vi forpligter hinanden på at skabe flere praktikpladser.
Så spiller kommunen sammen med virksomhederne og sammen med den lokale erhvervsskole, fordi man så får kigget hinanden i øjnene og sagt, at man forpligter sig til at finde en løsning på det her.
Og så er det klart, at i en tid, hvor økonomien er stram og virksomhederne måske ikke kan have en fuld praktikperiode, så må man få det stykket sammen af nogle kortere perioder.
Og der ser man jo mulighederne, når man får talt om det, og når man får holdt hinanden op på, at man har aftalt, at man gerne vil skabe flere praktikpladser.
Så jeg har ret store forventninger til den slags partnerskabsaftaler, og jeg synes, at det er den dialog, vi som politikere også bør indlede med virksomhederne.
Det håber jeg også at Liberal Alliance vil være med til.
Merete Riisager (LA), 2012-11-23:
Jeg er fuldstændig enig med fru Lotte Rod i, at praktikpladser ikke er noget, der hænger på træerne.
Det er jo også derfor, at et praktikforløb skal opfattes som værdifuldt, både af praktikpladsen og af eleverne, og det er jo derfor, at vi også skal kigge på de rammevilkår, der er omkring praktikpladserne.
Så er fru Lotte Rod parat til det?
Er fru Lotte Rod parat til at gå ud og tage en reel snak med virksomhederne om, om det er for dyrt, og om det er for besværligt at ansætte elever, og så gøre noget ved det?
Lotte Rod (RV), 2012-11-23:
Jeg er helt uenig med Liberal Alliances ordfører om, at aftalen ikke skaber flere praktikpladser.
Hele ideen med at skulle skabe flere praktikpladser er jo, at praktikpladser ikke er sådan noget, der bare findes som en eller anden fast størrelse, som nogle ting, der hænger på træerne,
som man så kan tage ned.
Nej, praktikpladser bliver skabt ved, at mennesker mødes, og man finder ud af at sige: Ved du hvad, i den her virksomhed har vi mulighed for at tage dig ind.
Derfor kommer praktikcentrene til at udføre en vigtig opgave, fordi de skal lave praktikpladsopsøgende arbejde, hvor det simpelt hen bliver en del af deres arbejde at sørge for at få lavet den her forbindelse mellem elever og virksomheder og sørge for, at man på den måde kan få lavet flere aftaler.
Der skal være rigtig høj kvalitet i praktikken og inde på praktikcentrene, men det er i lige så høj grad vigtigt, at det kan være med til at få flere aftaler bundet sammen og få eleven til at komme ud i en virksomhed.
Merete Riisager (LA), 2012-11-23:
Fru Lotte Rod er medlem af et parti, Radikale Venstre, som har blandt mange teorier en grundlæggende teori om, at ordet skaber det, det nævner, altså at virkeligheden ændrer sig, hvis man kalder den noget andet.
Er det det, der er slået igennem i den her aftale, når man kalder det en praktikaftale, selv om aftalen ikke skaber flere ordinære praktikpladser?