runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eigil Andersen (SF), 2015-02-18:
Jeg læser spørgsmålet op: Hvad er ministerens holdning til at lempe reglerne, så der gennem den såkaldte varslingspulje kan tilbydes efterog videreuddannelse til medarbejdere på en virksomhed, som arbejdsgiveren har bebudet at han vil lukke, men hvor der endnu ikke er sat dato på lukningen og dermed heller ikke på fyringen af medarbejderne?
Hvad er ministerens holdning til at lempe reglerne, så der gennem den såkaldte varslingspulje kan tilbydes efter- og videreuddannelse til medarbejdere på en virksomhed, som arbejdsgiveren har bebudet, at han vil lukke, men hvor der endnu ikke er sat dato på lukningen og dermed heller ikke på fyringen af medarbejderne?
Skriftlig begrundelse
Spørgsmålet rejses på baggrund af en aktuel sag i Faaborg, hvor virksomheden Danish Crown har varslet afskedigelse af cirka 400 slagteriarbejdere uden at sætte dato på.
Den manglende dato betyder, at slagteriarbejderne er i en stor klemme, idet de efter de nuværende regler ikke kan tilbydes efteruddannelse og opkvalificering finansieret af de statslige varslingspuljemidler, selv om de meget gerne vil have sådanne kurser for at forøge deres jobmuligheder.
Det sidste er korrekt.
Det ønsker jeg bestemt heller ikke.
Ministeren drager i tvivl, om Danish Crown i Faaborg har besluttet at lukke virksomheden.
Jeg mener ikke, det kan drages i tvivl, at det har de, og det har de annonceret meget kraftigt, og det er ikke på nogen måde trukket tilbage.
De vil, så vidt jeg har forstået, flytte produktionen til England.
Men det, der står fast, er så, at vi har over 400 slagteriarbejdere i Faaborg, som er kommet i en ganske utrolig klemme.
Vi skal tænke på, at de her slagteriarbejdere jo er meget, meget positive og konstruktive.
De siger til sig selv: Vi skal have sat gang i noget videre- og efteruddannelse, sådan at vi kan finde job andre steder.
Det kunne f.eks. være inden for bygge- og anlægsområdet, eller måske kunne det være på boreplatforme i Nordsøen, hvor der også er brug for folk, men der er ikke de rigtige kurser, sådan som det er nu.
Og derfor er det utrolig godt, og jeg mener, at det skal roses utrolig meget, at slagteriarbejderne i Faaborg er så fremsynede, at de siger til sig selv: Det er bare om at få gjort noget ved det her allerede nu.
Så synes jeg, det er utrolig trist, at staten kvitterer for den positivitet ved så at sige: Nej, vores pengekasse til efteruddannelse i forbindelse med sådan en virksomhedslukning er smækket i.
Jeg synes ikke, det har sin rimelighed.
Og derfor vil jeg da sige, at en bedre model efter min mening ville være, at man simpelt hen sagde, at når en virksomhed har bebudet, at den skal lukke, så vil man også hjælpe medarbejderne videre med noget efteruddannelse.
Og derfor vil jeg igen appellere til, at ministeren siger ja til at give slagteriarbejderne i Faaborg en hjælpende hånd.
Jeg mener, at det er det eneste, vi som samfund kan være bekendt.
Magnus Heunicke (S), 2015-02-18:
Ja, det er det.
Og det burde vel sådan set heller ikke komme som den store overraskelse for Folketinget, al den stund at det står nedfældet i selve forligsteksten, at partierne forpligter sig til at lave et eftersyn i 2024.
Jeg mener også, at jeg har sagt det før til spørgeren, men pyt være med det.
Vi laver altså et kasseeftersyn i 2024, hvor vi ser på: Hvor mange penge kom så ind?
Hvordan er det gået med olieprisen?
Den vil jo helt sikkert gå både op og ned.
Selv om man som bilejer kan håbe på, at benzinprisen i lang tid vil blive nede, så tror jeg ikke på det.
Den går nok op og ned.
Det er estimatet, og trenden vil så være – siger Det Internationale Energi Agentur – at den formentlig vil gået noget opad i de næste par årtier.
Og det er det, vi har lagt til grund.
Det er altså aftalt, så mit svar er bekræftende.
Eigil Andersen (SF), 2015-02-18:
Jeg er enig med ministeren i, at man selvfølgelig ikke kan lave en lex Faaborg – det er jeg enig i.
Det skal være en generel regelændring.
Men jeg vil gerne sige, at jeg ikke tror, at arbejdsgivere i flæng bebuder, at de vil lukke deres firma, hvis de ikke vil gøre det.
Det er til stor skade for et firma og dets omdømme, hvis man bebuder en lukning og så derefter laver det om.
Så det tror jeg ikke på sker.
Og derfor må jeg sige, at jeg er uendelig ked af det på slagteriarbejdernes vegne og er trist over, at ministeren ikke vil træde til her med en hjælpende hånd.
Jens Ejner Christensen (V), 2015-02-18:
Jeg vil gerne sige tak for svaret.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-02-18:
Det er jeg rigtig glad for, og jeg er også meget glad for den skattelyaftale, som vi lavede i december.
Jeg synes også, det var rigtig, rigtig fint, at ministeren på vegne af regeringen forpligtede sig på, at det skulle være Danmarks rolle at gå forrest i EU og lægge pres på det, så man kan få nogle udbudsregler, som i højere grad kan tage hensyn til nogle samfundsforhold, herunder om offentlige kroner bliver brugt til selskaber, der opererer fra skattely.
Derfor vil jeg gerne høre, om ministeren kunne komme lidt nærmere ind på det i forhold til det førstkommende rådsmøde, eller hvilke fora det kunne være relevant at tage det op i helt konkret.
Henrik Sass Larsen (S), 2015-02-18:
Det er selvfølgelig langtfra hensigtsmæssigt, at virksomheder, der vinder udbud, kan kanalisere penge over i skattely.
Konkret vil vi gøre det ved at tage problemstillingen om skattely og udbud op i alle de relevante europæiske fora.
Og det er i den forbindelse værd at notere, at spørgsmål om at bekæmpe skattely også er noget, der faktisk fylder i EU.
Det er ikke i Det Europæiske Fællesskabs interesse, at offentlige kroner kanaliseres i skattely.
Det kan bl.a. ses ved, at skattely er et indsatspunkt i Kommissionens nye arbejdsprogram.
Og derfor forventer vi handling på europæisk plan, og regeringen vil lægge pres på Europa-Kommissionen og de andre medlemslande for, at problemstillingen vedrørende udbud også løses.
Og ved at tage problemstillingen om udbud og skat op i forbindelse med de drøftelser, der pågår, sikrer vi, at problemstillingen med udbud indgår som et væsentligt aspekt i de aktuelle diskussioner.
Endelig skal det understreges, at kampen mod skattely ikke kun handler om udbud; som det fremgår af skattelypakken, som også SF er med i, vil regeringen også her sætte øget fokus på gennemsigtighed i forhold til virksomhedernes regnskaber.
Så regeringen vil derfor arbejde for mere åbenhed om store børsnoterede virksomheders skattebetalinger i forbindelse med den kommende revision af regnskabsdirektiverne.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-02-18:
Hvad vil ministeren konkret tage af initiativer for at ændre udbudsdirektivet i EU, jf. skattelyaftalen fra december 2014, hvor regeringen har forpligtet sig til i EU at arbejde for, at krav om skatteforhold kan indgå i udbud?
Henrik Sass Larsen (S), 2015-02-18:
Vi tager det jo op ved alle lejligheder, hvor vi møder repræsentanter for Kommissionen.
Det er jo sådan lidt bøvlet ved det, at vi for nylig har fået vedtaget et udbudsdirektiv, og så er vi ved at lave en ny udbudslov her i Danmark – det er også et af de andre spørgsmål.
Så hvis vi skulle vente på den normale procedure i EU, ville der nok gå rigtig lang tid, og derfor har vi også sagt i de samtaler, vi har løbende med repræsentanter for Kommissionen og med de andre lande, at vi synes, at det her haster.
Vi synes, det haster med at få løst den problemstilling, fordi vi også forventer, at befolkningen derude forventer nogle klare svar på, at vi kan løse den problemstilling.
Så derfor tænker vi ikke, at det skal vare den sædvanlige tid.
Vi tænker, at det skal gå hurtigere, men også, at det må Kommissionen så finde en vej ind til, altså hvordan de kan handle, f.eks. i forbindelse med den diskussion, de jo også har om EU-medlemslandenes brug af diverse skattekonstruktioner og andet.
Og så kunne det måske være meget hensigtsmæssigt også i den forbindelse at få fremmet noget.
Så alle de steder, hvor vi måtte møde folk, der har noget med det her at gøre, påpeger vi, at vi synes, det er en aktuel problemstilling.
Christian Langballe (DF), 2015-02-18:
Jeg forsøger udelukkende – hvis ministeren vil høre efter – at diskutere det principielle i den fatale flygtningepolitik, der er blevet ført, især siden flygtningeloven af 1983, hvor man har sammenblandet flygtningepolitik og indvandrerpolitik, fordi man bare gør folk til indvandrere og egentlig tilkendegiver, at de her mennesker aldrig nogen sinde bliver sendt hjem igen.
Det skal danskerne jo bare vide.
På et eller andet tidspunkt kommer de her mennesker til landet, og så vil de få opholdstilladelse, de vil få permanent opholdstilladelse, og i sidste ende vil de få statsborgerskab.
Der vil ikke blive sendt nogen tilbage.
Det synes jeg jo så at regeringen kunne sige klart, altså at det sådan set er det, der er motivet med den lovgivning, man har fremført.
Man har i øvrigt også gjort det sådan, at de opsparer folkepension i deres hjemland, som de flygter fra, og så får fuld folkepension i Danmark, hvilket jeg også synes er en katastrofe.
Men det kan ministeren jo svare på.
Når jeg siger det, jeg siger, med hensyn til ikke at sige det klart, så handler det jo om, at man skal gå ud og melde ud: Kære venner, de folk, der kommer her til landet, bliver integreret med det samme, de kommer aldrig tilbage, så drop enhver tale om, at de er flygtninge, der på et tidspunkt skal sendes tilbage.
Det kunne man sige.
Det ville jeg have respekt for, for så ville man tone klart flag.
Det er ikke det, man gør i det her forslag.
Man begynder integrationen fra dag et med det skjulte motiv så at sige bare at gøre dem til danske statsborgere, fordi man har erkendt, at de aldrig kommer hjem igen, og det er der, hvor vi er dybt uenige.
For den flygtningepolitik, vi står for, og som vi i hvert fald vil kæmpe for, er, at de folk, der kommer hertil som flygtninge, selvfølgelig skal sendes hjem på et tidspunkt.
Det er selve forudsætningen, det er det, der ligger i begrebet at være en flygtning.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-02-18:
Hvad vil ministeren konkret tage af initiativer for at ændre udbudsdirektivet i EU, jf. skattelyaftalen fra december 2014, hvor regeringen forpligter sig til i EU at arbejde for, at krav om skatteforhold kan indgå i udbud?
Det synes jeg jo er klar tale fra ministeren, for det er rigtig nok, at vi er blevet overhalet lidt af omstændighederne eller omvendt, hvordan man nu vil sige det, i og med at direktivet lige er blevet revideret, samtidig med at der specielt det sidste halve år har været en række sager, som har sat fokus på det her.
Derfor vil jeg også spørge, om ministeren i Danmark nu, hvor vi har vores egen udbudslov, vil kigge på de satser, der ligger under udbudsdirektivet, og om man vil kunne implementere det der – for også at vise EU, at vi gerne vil gå forrest i Danmark.
Henrik Sass Larsen (S), 2015-02-18:
Det kan jeg svare på allerede nu.
Det vil jeg gerne kigge på.
Det er, så vidt jeg forstår, også ovre i det næste spørgsmål, men pyt nu med det.
Det vil vi gerne.
Med hensyn til de her grænser, der ligger under det, vi har forpligtet os til i forhold til EU, altså de 1,5 mio., vil vi konkret gå i gang med at finde ud af, hvordan vi kan lave en vejledning, sådan at vi kan stille nogle krav til udbydere i forhold til skatteforhold og andet.
I det hele taget vil vi meget, meget gerne eftersætte alt, hvad vi kan, på dette område.
Det kunne også være det, som jeg tror vi i fællesskab og på baggrund af inspiration fra SF sagde, nemlig: Lad os prøve at få udviklet noget ligesom et fair trade-mark.
Vi kunne få et fair tax-mark, så virksomheder på en eller anden måde måske kunne kvalificere sig på den og den måde.
Jeg og regeringen er alene interesseret i, at vi får fair, lige og ordentlig konkurrence, og skattelykonkurrence er ikke en konkurrence, vi ønsker at se.
Ja, det skal være sådan, at vi selvfølgelig skal overholde loven.
Hensigten er at lave en vejledning, hvor den enkelte offentlige udbudsgiver kan sige, at man faktisk ønsker, at der skal være en fair skattepraksis, hvad den så end defineres som, men man kan stille det krav, og det er en del af betingelsen for, at de får en ordre.
Det kan man jo så gøre, hvis man har lyst til det.
Vi vil bare gerne lave en vejledning, så den er helt præcis, i forhold til man gør det rigtigt på det tidspunkt.
Det her er jo nyt område, og derfor kræver det lige, at vi tænker os om, men det er det, der er hensigten, og det er det, der er meningen med det.
Jeg er sådan meget opmuntret ved tanken om, at i dag, hvis man køber kaffe, kan man købe fairtrade, og så kan man være sikker på, at det ikke er små børn eller slavearbejdere eller andre, der har rendt rundt og plukket de her kaffebønner, men at det er sket under nogle ordentlige arbejdsvilkår.
Ligeledes tror jeg også, at man fremover vil kunne komme til at glæde sig over, at de mennesker, man fra det offentliges side så køber et produkt af, faktisk også er mennesker, som er med til at bidrage med ordentlighed til fællesskab.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-02-18:
Det synes jeg lyder meget lovende.
Der har jo også været en vis interesse både fra kommuner og regioner om faktisk at kunne inkorporere det her, når de skal sende opgaver i udbud, senest med Region Sydjylland og med Gribskov Kommune.
Så det virker også, som om der ude i regioner og kommuner er en vis interesse for faktisk at kunne lægge vægt på det her på linje med pris og kvalitet og andre aspekter.
Så bliver der selvfølgelig et udredningsarbejde, som jeg kan forstå ministeren har sat i gang – det takker jeg for – om, hvordan man netop kan pålægge det de samme objektive grundlag, som der også skal være med andre udbudsaspekter som pris og kvalitet.
Henrik Sass Larsen (S), 2015-02-18:
Som vi netop har drøftet, skal vi følge EU's udbudsregler, når det offentlige køber ind.
Derfor vil regeringen i EU arbejde for, at kravet om skatteforhold kan indgå i udbud. Når det gælder de mindre indkøb, som vi også var inde på, som i dag er omfattet af tilbudsloven, har vi imidlertid lidt friere hænder.
Og regeringen fremsætter inden længe et forslag om en dansk udbudslov, der bl.a. skal erstatte en del af de regler, der i dag er i tilbudsloven.
Lovforslaget indeholder ingen begrænsninger i, at man kan stille krav om en bestemt skattepraksis, når det gælder mindre indkøb, der ikke har interesse for virksomheder i andre lande.
Men det betyder ikke nødvendigvis, at det offentlige altid vil kunne lægge vægt på skattepraksis i disse indkøb.
Det afhænger også af andre regler, f.eks. de forvaltningsretlige principper.
Derfor har vi brug for at blive lidt klogere på, hvordan regelsættene spiller sammen, for at kunne gøre det klart for de offentlige ordregivere, hvornår og hvordan de kan stille krav til skattepraksis.
Jeg har derfor sat et analysearbejde i gang, der skal skabe øget klarhed over, hvordan man kan stille krav til skattepraksis i forbindelse med de udbud, der i dag er omfattet af tilbudsloven.
Hensigten er som udgangspunkt, at analysearbejdet skal munde ud i en vejledning til de offentlige ordregivere, så det bliver helt klart, hvordan man lovligt kan stille krav om en særlig skattepraksis, hvis det er det, man ønsker.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-02-18:
Ud over at regeringen i skattelyaftalen fra december 2014 har forpligtet sig til, at regeringen i EU vil arbejde for, at krav om skatteforhold kan indgå i udbud, vil ministeren så også tage skridt til at ændre den danske tilbudslov, så skattepraksis kan være et parameter på linje med pris og kvalitet, når det offentlige sender opgaver i udbud?
Henrik Sass Larsen (S), 2015-02-18:
Det vil vi naturligvis gerne gøre.
Jeg kan jo ikke love, helt præcis hvornår Kommissionen handler, al den stund at det ikke er mig, der bestemmer over dem, men vi kan jo hele tiden blive ved med at skubbe på.
Det synes jeg også vi skal gøre.
Vi skal ikke glemme det her, sådan at vi, når der er gået et halvt år, tænker: Nåh ja, nu går alt godt igen, hvorfor ulejlige sig med det, for det kan være lidt besværligt.
Jeg mener faktisk, at vi hele tiden skal prøve at presse på, for jeg mener, det er en ny, stor og altafgørende dagsorden for den europæiske befolkning, herunder den danske selvfølgelig, at se efter, om de mennesker og de firmaer i verden, som er de allermest velhavende, faktisk også bidrager til fællesskabet.
Derfor synes jeg, det er en dagsorden, som i hvert fald mit parti og, tænker jeg også, spørgerens parti vil være med til hele tiden at sætte på dagsordenen, for det er en god dagsorden.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-02-18:
Jeg vil bare sige tak til ministeren for hans svar og for også at komme lidt ind på det næste spørgsmål, som jo er relateret hertil.
I forhold til ministerens positive tilgang til det her emne glæder jeg mig til og regner med, at vi også løbende vil blive orienteret om de fremskridt, der eventuelt kunne komme i EU-regi.
Karina Adsbøl (DF), 2015-02-18:
Jeg anerkender, at man gerne vil tydeliggøre vejledningen.
Det gør jeg bestemt.
Men når ministeren står hernede, og jeg kvitterer ministeren i en spørgetid for, at ministeren nu vil tage et møde med Landsforeningen Autisme, og ministeren så ikke selv er til stede, så synes jeg bare ikke, at det hænger sammen.
Så kunne ministeren have sagt, at det ikke er ministeren, der holder det møde, men at det er embedsværket.
Så jeg tror bare, at ministeren skal være lidt tydeligere omkring det, når ministeren signalerer, at han gerne vil holde møde med organisationerne, og gøre det klart og tydeligt, at ministeren ikke deltager selv i de møder, for så vil man da kunne forstå det.
Så er der måske mange, som undgår at blive skuffet i forhold til det.
Hvordan kan det være, at ministeren kan stå her i en spørgetime og sådan set give udtryk for, at han deltager i et møde med Autismeforeningen, og så nu kan sige, at det var embedsfolkene, der mødtes med Autismeforeningen?
Jeg citerer nu ministeren fra en tidligere spørgetime, hvor ministeren siger: »Man kan jo ikke sidde sådan et brev overhørig, og derfor bliver det selvfølgelig også diskuteret. Som sagt husker jeg det ikke helt præcist, men jeg tror nok, det er den 16. december, vi har et møde.« Nu siger ministeren så, at ministeren slet deltog i det møde med Autismeforeningen.
Og det undrer mig meget, når ministeren siger, at han ikke vil sidde sådan et brev overhørig, at ministeren ikke selv deltager, men sender sine embedsfolk.
Det kan man da ikke være bekendt som minister.
Vil ministeren redegøre for, hvad han fik ud af mødet med Autismeforeningen, som ministeren ville holde møde med på grund af deres henvendelse om forældrepålæg og trusler om tvangsfjernelse?
Vil ministeren redegøre for, hvad han fik ud af mødet med Autismeforeningen, som ministeren ville holde møde med på grund af deres henvendelse om forældrepålæg og trusler om tvangsfjernelse?
Christian Langballe (DF), 2015-02-18:
Altså, det er vel ikke nogen hemmelighed, at det er på et af de her punkter, hvor vi selvfølgelig er mest uenige med regeringen.
Der, hvor jeg synes at man toner urent flag, er jo i det forhold, at der aldrig nogen sinde er blevet gjort op med den sammenblanding af flygtningepolitik og indvandrerpolitik.
For det, der er udgangspunktet for det at være en flygtning, er, at man, når der er mulighed for det, rejser tilbage, og så skal man sendes hjem.
For man bygger fra dag et ovenpå, så de skal gøres til danske statsborgere og integreres i det danske samfund, og man bruger en masse, masse penge på det.
Jeg synes, at regeringen skylder at fortælle befolkningen, at det her ikke er flygtningepolitik, for det er indvandrerpolitik.
Flygtningepolitikken er blevet gjort til indvandrerpolitik, og det vil man ikke gøre op med.
Karina Adsbøl (DF), 2015-02-18:
Vil ministeren redegøre for, hvilke tiltag han vil tage for at sikre indsatsen og hjælpen til forældre, der har et barn med en nedsat funktionsevne?
Det vil så sige, at når ministeren står på tv eller andre steder og siger, at han vil holde et møde med nogen, så skal man ikke regne med, at det er ministeren, man får lov til at holde et møde med, men at det så er embedsværket, man holder et møde med.
Måske var det også det, der gik galt i forhold til servicelovens voksenbestemmelser i det lovforslag, ministeren fremsatte, nemlig at ministeren ikke holdt møde med organisationerne og måske ikke ved, hvad der foregår i praksis.
Når ministeren står hernede og siger, at man holder et møde med Autismeforeningen, så går jeg da stærkt ud fra, at ministeren deltager i det møde.
Christian Langballe (DF), 2015-02-18:
Tak for ordet, og spørgsmålet lyder: Hvad er baggrunden for, at regeringen på den ene side hævder at ville stramme flygtninge- og integrationspolitikken og på den anden side hævder, at flygtninge, der kommer til landet, fra dag et gøres til indvandrere med et stort og dyrt integrationsforløb?
Hvad er baggrunden for, at regeringen på den ene side hævder at ville stramme flygtninge- og integrationspolitikken og på den anden side hævder, at flygtninge, der kommer til landet, fra dag et gøres til indvandrere med et stort og dyrt integrationsforløb?
Karina Adsbøl (DF), 2015-02-18:
Ja, men netop i forhold til det med hjemmetræning har vi jo været inviteret, men mødet blev aflyst.
Så man må jo gå ud fra, at der kommer en invitation snarlig og ikke om flere måneder, som ministeren sagde.
Det forventer jeg i hvert fald.
Det, jeg synes er underligt, er, hvis der er 98 kommuner, der tolker serviceloven vidt forskelligt.
Nej, det har det ikke.
Når man tænker på, at det er forældre og børn, der virkelig har brug for hjælp, er det selvfølgelig under al kritik.
Og når vi nu snakker om sagsbehandlingstiden i Ankestyrelsen, er det jo sådan i forhold til det, man vurderer fristerne ud fra, at man tager gennemsnittet, fra en sag er afsluttet.
Så selv om den er sendt tilbage til kommunen, tager man jo ikke hele tidsperspektivet med, og det er derfor, at en sag kan vare, ja, i flere år – og det synes jeg er dybt problematisk.
Man hjemviser sagen, og så skal kommunen behandle den på ny.
Men noget andet er i forhold til den handicappolitiske handlingsplan og i forhold til den handicappolitiske tænketank: Der mangler jeg simpelt hen nogle tydeligere initiativer.
Det er blevet sat på dagsordenen, men jeg synes, der ligesom mangler noget handling, at der mangler at blive fulgt op på, hvordan det fungerer i praksis.
Lige netop i forhold til hjemmetræning kan det være, at ministeren kan uddybe, hvorfor det møde, vi skulle have om det, blev aflyst.
For det er jo noget, der er så vigtigt at få svar på og få gjort endnu bedre.
I min hverdag som handicapordfører får jeg også rigtig mange henvendelser fra forældre, som har et barn med handicap, og som synes, det er dybt problematisk, at der er så forskellige serviceniveauer rundt i de forskellige kommuner, sådan at de kan få hjælp i én kommune, men det kan de så måske ikke få i den kommune, de bor i, og derfor er der endda nogle, der overvejer at flytte.
For én ting er sagsbehandlingen, men der er jo også lighedsprincippet i forhold til sagsbehandlingen.
Hvad vil ministeren gøre, så man ikke ligefrem skal tvinges til at flytte, altså fordi man kan få hjælp i én kommune, men ikke i en anden kommune?
Også det med sagsbehandlingstiden i Ankestyrelsen, hvor der går så lang tid, og hvor der kan gå flere år, før de får en afgørelse, synes jeg det er vigtigt at ministeren tager fat på, altså så de hurtigere kan få en afgørelse og hurtigere kan få hjulpet deres barn videre.
Jeg har hørt om sager med børn – der ikke kan få deres benskinner, så de kan lære at gå, og andre ting – som tager op til flere år.