runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2009-01-14:
Tak for svaret.
Det er også det, der bekymrer mig.
I den fine rapport, jeg så får overdraget efter vores snak her, står der jo ikke noget om, at der er behov for en tredje Limfjordsforbindelse.
Der står, at der er behov for det, som vi talte om før, nemlig at lave et eventuelt tredje spor.
Det, der bekymrer mig, er, at transportministeren ikke siger: Ja, selvfølgelig skal vi have en ny tredje Limfjordsforbindelse, for den gamle bro og den nuværende tunnel er ikke nok til at sikre, at der kan være en udvikling i vores samfund også i Vendsyssel og i Nordjylland i det hele taget, hvis ikke vi allerede nu får det planlagt.
Der er noget med VVM-redegørelser osv. Jeg vil gerne sikre, at en ny tredje Limfjordsforbindelse er med på lige fod med alle de andre projekter i Danmark, der er tale om.
Og det er det, jeg håber at transportministeren vil give et tilsagn om og sige nu her i dag: Ja, der er et behov.
Selv om de folk, vi har haft til at kigge på Infrastrukturkommissionens rapport, ikke har nævnt det, er det regeringens ønske, at den kommer med i de her forhandlinger.
Jamen det bekymrer mig meget, at det eneste tilsagn, ministeren vil give, er det, jeg kunne have læst i rapporten, nemlig at der måske kommer et tredje spor i nordgående retning efter tunnellen.
Det er det eneste, ministeren siger i dag.
Det, jeg har erfaret, er jo, at der slet ikke er afsat flere penge, end der ellers ville være brugt på området.
Det er jo den klassiske model: Regeringen siger, at der er så og så mange penge over så og så mange år, og det ser ud til at være en rigtig stor sum penge, men det er ikke flere penge, end der nogen sinde før har været investeret i vejene i Danmark.
Men hvis ministeren ikke kan være mere klar i sin tale, vil jeg love hver onsdag, så tit jeg kan komme af sted med det, at minde ministeren om, at der altså her er et uafklaret problem, som vi skal se at få løst.
Og så håber jeg jo, at udgangen på dagens spørgetid kan blive, at ministeren sætter i gang med hensyn til de midlertidige forbedringer deroppe, således at vi trods alt kan komme i gang med det.
For det vil hjælpe fra dag et, lige så snart man træffer den beslutning.
Lars Barfoed (KF), 2009-01-14:
Jeg kan berolige hr. Bjarne Laustsen med, at det, vi forhandler om i de her par uger, ikke vil resultere i, at vi gør op med alt, hvad der skal investeres i infrastruktur i dette land frem til 2020 eller, som hr. Bjarne Laustsen siger, de næste 30-40 år.
Regeringen har fremlagt planer om at investere samlet for 150 mia. kr. i infrastrukturen i Danmark frem mod 2020.
Deraf har vi allerede disponeret med, at der investeres i Femern Bælt-forbindelsen og Metrocityringen, og så laver vi en infrastrukturfond, hvori der er 90 mia. kr. Og det er dem, vi så er gået i gang med at disponere i de forhandlinger, der finder sted i øjeblikket.
Men det er også sådan, at det, vi tager stilling til nu, vil være de projekter, der er beslutningsklare, altså hvor der er foretaget grundige undersøgelser, så man kan træffe en endelig beslutning om at gå i gang.
Sådan er det ikke ved Limfjordstunnelen - jo, for så vidt angår et nordgående tredje spor, og for så vidt angår også i virkeligheden en ITS-løsning, altså en intelligent trafikstyringsmodel deroppe.
Så kan vi ret hurtigt komme i gang.
Men for så vidt angår en helt tredje forbindelse ved Limfjorden, kræver det altså betydelig grundigere undersøgelser end dem, der foreligger på nuværende tidspunkt, før vi kan træffe nogen som helst endelig beslutning om, hvorvidt der skal investeres, hvor der skal investeres, og hvor mange penge der skal investeres.
Bjarne Laustsen (S), 2009-01-14:
Jeg kan oplyse til transportministeren, at der er ingen uoverensstemmelse mellem spørgeren og Socialdemokratiets trafikordfører på de her områder.
Vi er enige om, at vi skal have en ny tredje Limfjordsforbindelse, og derfor håber jeg jo, at det kan lykkes, jeg vil bare gerne have vished for, at også ministeren, der er ansvarlig for det her område, siger: Ja, den er i spil.
Hvis man laver trafikinvesteringer for de næste 10, 15, 20 år, så ved jeg godt, at der måske går 30-40 år, og så er jeg bange for, at vi vil stå i en situation, hvor det ikke vil være den nuværende transportminister, der kommer og indvier den ny Limfjordsforbindelse.
Jeg vil gerne give en cadeau og være den, der sørger for, at det bliver en ordentlig invitation og en fest, for det har der været, hver gang vi har fået en smule asfalt i Nordjylland, og så har vi altid sørget for behørig invitation.
Hvis ikke ministeren vil være med til det, bliver forbindelsen udskudt, måske 30-40 år, og det er der ikke nogen grund til.
Det er et behov, som regeringen og Folketingets partier må sikre kommer med på samme måde, som alle mulige andre.
Lars Barfoed (KF), 2009-01-14:
Nu er det jo, som jeg lige nævnte, sådan, at vi har startet forhandlingerne med partierne her til morgen.
Ja, de startede i virkeligheden allerede ovre i Finansministeriet i sidste uge, og nu diskuterer vi konkrete investeringsprojekter i Transportministeriet i de næste par uger for at sætte den første bølge af investeringer i gang.
I den situation ville det være lidt underligt, hvis jeg samtidig forhandlede her i Folketingssalen direkte med hr. Bjarne Laustsen i stedet for at forhandle med Socialdemokratiets trafikpolitiske ordfører ovre i Transportministeriet.
Så en egentlig forhandling om, hvad der nu skal sættes i gang, og hvad der ikke skal sættes i gang, vil jeg altså forbeholde mig, at vi tager med trafikordførerne og ikke her i salen.
Men regeringen er opmærksom på problemerne.
Det fremgår af vores udspil; på side 28 står der, at ved Aalborg fungerer den jyske motorvej både som international transportkorridor og som lokal pendlerrute.
Det giver store trafikmængder, og der er begyndende trængselsproblemer omkring Limfjordstunnellen.
Så vi har helt klart gjort rede for her i vores udspil, at vi er opmærksomme på trængselsproblemerne ved Limfjordstunnellen, og det kan meget vel være noget, som indgår i forhandlingerne.
Men hvordan forhandlingerne vil ende, kan jeg ikke stå og sige her, for det ved jeg jo ikke, da vi først lige er begyndt på dem.
Men det er jo rigtigt, at det er mig, der starter; det er jo et nyt spørgsmål, beklager.
Det er ikke en egentlig investeringsplan, hvor der sådan er en endelig liste over en række investeringsprojekter.
Det er et transportpolitisk udspil med nogle visioner, ikke mindst nogle grønne visioner, for udviklingen af infrastrukturen i Danmark.
På baggrund af det udspil er det så, at vi nu er i gang med at konkretisere nogle investeringer, og det gør vi sammen med partierne, fordi vi jo altså skal finde det her flertal bag bevillingerne.
Vi har i vores udspil opstillet en række fokusområder for de kommende investeringer og peget på, at vi skal sætte ind dér, hvor trængslen er størst.
Der er for mig at se ingen tvivl om, at Limfjordstunnellen er et af de områder, som kan komme i spil i den forbindelse.
Vi har sagt i udspillet, at vi skal investere dér, hvor trængslen er størst, og hvor den samfundsøkonomiske nytteværdi er størst af at gå ind og investere.
Det er ikke mindst i hovedstadsområdet og i Østjylland, hvor Infrastrukturkommissionen har peget på, at trængslen stiger mest i de kommende år og vil være størst.
Men derudover er der selvfølgelig en lang række andre flaskehalse og såkaldte hængsler rundt omkring i landet, hvor vi skal ind og investere for at få trafikken til at glide fornuftigt.
Der tror jeg som sagt at en udbygning af strækningen nord for Limfjordstunnellen under alle omstændigheder kommer til at indgå, men jeg er også helt opmærksom på de overvejelser, der er lokalt om forskellige vejføringer af en helt ny tredje Limfjordsforbindelse.
Men det er jo altså noget, som ligger længere ude i fremtiden med anlæggelse af et tredje spor nord for Limfjordstunnellen end en akut løsning på trængslen, som vi talte om før.
Bjarne Laustsen (S), 2009-01-14:
Vil ministeren oplyse, hvilke muligheder han ser for, at den tredje Limfjordsforbindelse kan komme med i infrastrukturforhandlingerne, selv om regeringen i første omgang ikke har prioriteret et højt og veldokumenteret behov fra nordjyderne om en ekstra forbindelse, og hvornår en sådan forbindelse kan etableres?
Lars Barfoed (KF), 2009-01-14:
Nu tror jeg, at jeg flere gange har sagt, at jeg rent faktisk er i gang med at forhandle med partierne i Folketinget om at skabe bevillinger til en række investeringer i infrastrukturen i Danmark, derunder en løsning på de i virkeligheden akutte trængselsproblemer, der er omkring Limfjordtunnelen, dels ved intelligente trafikstyringsmodeller, dels ved anlægning af et tredje spor.
Med hensyn til nødsporet er det sådan, at der er belægningen i dag ikke bygget til, at man bare kan køre på den med den almindelige trafik.
Derudover skal det også overvejes, om der vil være behov for hastighedsreguleringer på området på strækningen, hvis der skal være mulighed for at køre i nødsporet.
Bjarne Laustsen (S), 2009-01-14:
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå, for asfalten ligger der jo i forvejen.
Det kan være, der skal lægges et ekstra lag på, og det vil være let at gøre.
Jeg vil gerne spørge, om ministeren har sikret sig, at der i det hele taget kan laves et tredje spor på den måde, som den nye bro er bygget på.
Det er her, jeg synes, skandalen ligger gemt: Hvis man ikke får lavet det rigtigt fra starten, når man laver så stort et stykke arbejde, så giver det da anledning til bøvl.
I tunnelen er der altså ikke noget nødspor.
Jeg er helt enig i, at redningskøretøjer og andre skal kunne komme frem, hvis uheldet er ude, men det her drejer sig om, at man kan skille det i den periode, hvor der er behov for det, og lukke det af, hvis der er behov for redningskøretøjer, så jeg kan simpelt hen ikke forstå det, også selv om der skal laves et aktstykke.
Her er jo helt klart et behov, så jeg kan simpelt hen ikke forstå, at ministeren ikke kan se at komme i gang med det.
Lars Barfoed (KF), 2009-01-14:
Jeg synes, jeg har sagt det meget klart: Vi er parate til at investere for at løse de umiddelbare trængselsproblemer, der er; vi er opmærksomme på, at trafikken er stigende i området; vi er opmærksomme på de lokale debatter og diskussioner, der er om en tredje forbindelse.
Jeg siger bare, at for så vidt angår det, kan vi ikke i den her forhandlingsrunde træffe nogen som helst endelige beslutninger, for det er sagen ikke er tilstrækkelig belyst til på nuværende tidspunkt.
Jeg vil ikke gå længere i retning af konkludere, hvad de her forhandlinger skal ende med, for det må være noget, der sker ved forhandlingsbordet - ellers kunne man jo spørge mig om alle mulige andre projekter i Danmark.
Det er jo sådan, at der overalt i Danmark lokalt og regionalt er ønsker til, hvad der skal med i den her investeringsplan eller i kommende investeringsplaner.
Der kan jeg ikke stå her og konkluderer på forhandlernes vegne om hvert eneste projekt, heller ikke dem i Nordjylland, som hr. Bjarne Laustsen særlig interesserer sig for.
Jeg kan bare sige, at det, man kunne nå til, var at sige: Nu må vi have undersøgt endeligt, hvad der er den optimale løsning på længere sigt i form af en tredje forbindelse ved Limfjordstunnelen.
Det er det, man kunne nå frem til, men vi kan umuligt træffe nogen beslutninger på et par uger her om noget, som slet ikke er tilstrækkelig undersøgt endnu.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-01-14:
Jamen jeg havde sådan set allerede gættet, at spørgeren vil komme igen og igen, fordi spørgeren ikke vil affinde sig med, at der kunne være andre holdninger her i Folketinget end spørgerens - og det er der.
Der bliver ikke ændret noget.
Jeg kommer gerne hver onsdag, men det er klart, at min ordrigdom vil blive mindre og mindre for hver onsdag.
Karina Lorentzen (SF), 2009-01-14:
Altså, den her debat kan jo komme til at tage de næste mange onsdage, hvis ministeren ikke snart giver en indrømmelse.
Jeg synes, at ministeren i det mindste godt kunne erkende, at her er et problem.
Det er jo ministerens ressort, det er ministerens opgave at sikre, at vi har en overskuelig lovgivning, som også er mulig for borgerne at overholde.
Hvorfor kan ministeren ikke bare sige, at der her er et problem, som hun godt vil prøve at se på og tage nogle initiativer, så vi kan få den her sag ud af verden?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-01-14:
Jamen det har jeg overhovedet ikke i sinde.
Det ville fordre en fuldstændig ændring af vores samfund, af vores måde at lovgive på, af magtfordelingen mellem den udøvende, den lovgivende og den dømmende magt.
Det kunne jeg ikke drømme om.
Og erfaringen viser da også, at de fleste taxichauffører selvfølgelig udmærket kan finde ud af at overholde loven.
Karina Lorentzen (SF), 2009-01-14:
Jo, men sagens kerne er jo netop, at det her skulle undgå at komme til domstolene.
Det skulle undgå at resultere i kriminelle handlinger, som folk kan blive retsforfulgt for.
Kan ministeren da ikke i det mindste have en forståelse for, at taxachaufførerne er i en slags ingenmandsland her?
Der er godt nok en klar bestemmelse om, at man ikke må overtræde loven, men når det ikke er praktisk muligt, så er det jo svært at overholde loven.
Ministeren giver altså et meget, meget ukonkret svar til mig, nemlig at taxachauffører skal sikre en lovlig indrejse, men de skal ikke tjekke pas.
Hvordan kan lovlig indrejse så ske?
Det synes jeg at ministeren skulle tage at svare taxichaufførerne på.
De har jo ikke en jordisk chance for at efterleve noget, der er så uklart.
Jeg synes, at det må ministeren simpelt hen tage initiativ til at få en ordning på.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-01-14:
Det her er jo en strafbestemmelse som alle andre strafbestemmelser.
I et retssamfund er det altså sådan, at det er lovgiver, der vedtager lovene, men i de konkrete sager, hvor der skal foretages en bevisafvejning, og hvor der skal idømmes en straf, er det altså ikke noget, som lovgiver og slet ikke administrationen skal gøre.
Det er det, vi har de uafhængige domstole til.
Den bestemmelse afviger ikke fra alle mulige andre strafbestemmelser i særloven og i straffeloven.
Det kan ikke være anderledes, medmindre man ønsker sig et helt andet samfund eller en lovgivning, hvor hvert eneste eksempel som i middelalderen er nævnt i selve lovgivningen.
Det er heller ikke et princip, jeg kan gå ind for.
De enkelte eksempler og bevisafvejningen foretages af domstolene.
Sådan må det være i et retssamfund.
Karina Lorentzen (SF), 2009-01-14:
Jeg kan også regne, og jeg ved også godt, at det ikke er lang tid siden, vi har diskuteret den her sag.
Men når jeg tager den op igen, er det faktisk, fordi jeg synes, at den er ret vigtig.
Jeg kan godt følge ministeren i, at der er en klar strafbestemmelse, men der er altså ikke nogen klarhed over, hvordan de her taxachauffører skal indrette sig for at undgå domme for menneskesmugling eller for diskrimination.
Det er sådan set det, jeg leder efter.
Jeg er nødt til at spørge: Mener ministeren, at hun har levet op til sit ansvar for at sikre en klar og overskuelig lovgivning, når lovgivningen ikke siger noget om, hvordan de her mennesker rent faktisk kan sikre sig mod strafforfølgelse?
Jeg synes, at det er meget ukonkret.
I det sidste svar, som ministeren gav mig her i salen, sagde hun, at taxachauffører skal være forsigtige.
De skal se på, om folk har bagage med, og de kan måske bare vente på, at domstolene tager stilling til det enkelte strafgrundlag.
Men det vil de jo først gøre, når skaden er sket.
Mener ministeren, at hun har sikret, at der er en klar og overskuelig lovgivning på det her område?
Mener ministeren, at hun har sikret sig, at det rent faktisk også er praktisk muligt for taxachaufførerne at overholde lovgivningen?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-01-14:
Jeg har regnet ud, at det er fire arbejdsdage siden, at den samme spørger rejste spørgsmål til den samme minister om den samme sag.
Jeg håber ikke, at det vil blive opfattet som arrogant, at jeg her i starten af debatten siger, at vi nok ikke kan undgå, at det kommer til at virke lidt som en genudsendelse, for jeg kan kun gentage det, jeg allerede har sagt.
Der er en klar strafbestemmelse om, at man ikke må smugle mennesker ind i Danmark.
Der er en klar beskrivelse af, hvad man må, og hvad man ikke må.
Og da det er en strafbestemmelse, har vi indrettet os sådan i Danmark, at det er Folketinget, der beskriver gerningsindholdet, beskriver strafferammen, men det er domstolene, der undersøger, om der er de objektive beviser, og om der er de subjektive betingelser til stede, altså om man har udøvet det fornødne fortsæt.
Det er der nogle domme der har taget stilling til.
Karina Lorentzen (SF), 2009-01-14:
Mener ministeren, at hun har et ansvar for at sikre klar og overskuelig lovgivning, således at borgerne ved, hvordan de skal indrette sig efter lovgivningen og dermed sikre sig mod strafforfølgelse?
Skriftlig begrundelse
Spørgsmålet stilles på baggrund af sagerne om taxachaufførers transport af personer over den dansk-tyske grænse.
Lars Barfoed (KF), 2009-01-14:
Jeg må så lige forklare hr. Bjarne Laustsen lidt om det der med forhandlinger.
Det hænger jo sammen med, at ministre ikke bare selv kan - og det overrasker måske hr. Bjarne Laustsen - disponere og bruge penge, uden at der er en bevilling i Folketinget til det enten ved finansloven, eller ved at Finansudvalget vedtager et aktstykke, hvor der bliver bevilget de fornødne penge.
Den forhandling, jeg i øjeblikket har med Folketingets partier, går ud på at skabe flertal for nogle bevillinger til investeringer i infrastrukturen, og deri indgår trafikforholdene lige nord for Limfjordstunnelen.
Med hensyn til at benytte nødsporet, som man kunne sige måske var en hurtigere løsning end at anlægge et tredje spor,
der synes jeg bestemt - det har jeg også sagt i debatten - at vi skal overveje mulighederne for i myldretiden at inddrage nødsporet, hvis vi er sikre på, at vi kan dirigere trafikken effektivt ud og ind af nødsporet, især så nødhjælpskøretøjer kan komme frem, for det er jo altså det, det først og fremmest skal bruges til.
Men det kan man heller ikke gøre på det her sted, uden at der sker en ombygning, bl.a. fordi der ikke er kapacitet på nødsporet til, at man bare lige kan begynde at køre hen over det med alle mulige biler, så det kræver også en ombygning at bruge nødsporet.
Bjarne Laustsen (S), 2009-01-14:
Det er allerede i dag et problem.
Det kan en blind mand føle med sin stok.
Nu har regeringen jo skiftet transportminister tre-fire gange inden for det sidste års tid, og det er jo hverken min eller nordjydernes skyld.
Men vi har altså et meget påtrængende problem her, og det kan løses meget enkelt.
Spørgeren har endda tilladt sig at foreslå, hvad det er, der skal gøres.
Det er simpelt hen bare at komme i gang, og derfor er det, jeg siger: Lad nu være med at nøle for meget med det her.
Vi skal selvfølgelig have sikret, at sikkerheden omkring det er i orden, men det er en meget lavbureaukratisk ordning at give mulighed for, at man kan køre i nødsporet, indtil der er truffet en mere permanent løsning.
Der er ingen grund til at forstyrre hverken kollegaer, partiformænd eller andre med at lave store planer for, hvordan trafikudviklingen skal være i Danmark.
Det her er simpelt hen så lillebitte en ting, som man godt kunne se særskilt på fra ministerens side.
Se at komme i gang med det.
Jeg kan slet ikke forstå, at det ikke blev lavet, samtidig med at man fik den nye bro på det pågældende sted.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-01-14:
Vi har en opgave i forbindelse med begge dele.
Man kan sandelig sige, at vi har en praktisk opgave i at få konferencen afviklet.
Det er ikke os, der har lagt op til, at den skulle udskydes en uge, det er andre, der har gjort det, men vi er fleksible.
Indholdsmæssigt - og det er jo trods alt det, der er det afgørende
Det bliver en svær opgave.
Ida Auken (SF), 2009-01-14:
Nu er vi jo altså kommet ind i 2009, og det er et spændende år, for der skal Danmark være vært for klimatopmødet.
Men jeg synes både som medlem af Folketinget og som en del af offentligheden, at det faktisk er meget vanskeligt at finde ud af, hvordan det går med forberedelserne.
Altså, vi har selvfølgelig fået et lille problem, fordi man lige skubbede det hele en uge, og det kunne jo godt betyde, at der er fare for, at Klimaministeriet bruger alle sine kræfter på at finde hoteller og konferencecentre og busser og alt det her logistiske i stedet for at koncentrere sig om det politiske.
Og i så fald: Hvad skal en aftale indeholde?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-01-14:
Det fremstår nu ellers meget klart, for jeg brugte i går selv udtrykket på pressemødet og sagde, at jeg syntes, at det hele var ude af proportion.
Altså, det er ikke nok alene med en militær løsning på konflikten i Mellemøsten.
Der er på lang sigt kun en forhandlet, holdbar politisk løsning på det her.
Men vi er bare nødt til at slå fast, at Hamas er en terrororganisation, Hamas er ude på at ødelægge fredsbestræbelserne, og det er formentlig en af grundene til, at Hamas begyndte at sende raketter ind over Israel.
Og Israel har i den situation selvklart en ret til selvforsvar.
Et sådant selvforsvar skal holde sig inden for krigens love og internationale regler - det gjorde jeg klart på mit pressemøde i går og alle, der kender til det, ved, at i det ligger bl.a., at man også skal tage hensyn til civile og undgå civile tab.
Derfor er det for mig stærkt beklageligt, og jeg tager selvfølgelig stærkt afstand fra det, når civile bliver draget direkte ind i konflikten, enten ved at Hamas dækker sig bag civile mål, eller ved at Israel bevidst går efter civile mål.
Det må vi tage afstand fra lige fuldt, og det er den balance, man hele tiden skal sørge for er der.
Det er bare den balance i debatten, jeg hele tiden har efterlyst, og det gjorde jeg senest også i går.
Ida Auken (SF), 2009-01-14:
Jeg vil sige, at jeg ærlig talt har svært ved at se, hvordan man gør, hvis man vil være med til at forme forhandlingerne.
For det her med bare at komme med store ord om, at vi skal have en aftale, kan alle jo gøre, det kan alle lande være med til, og det bliver meget, meget fluffy.
Vi ved, at det konkrete er det, der er det svære.
Og jeg vil gerne vide, hvad Danmarks strategi er.
Hvad gør vi for at forme de internationale forhandlinger, og hvad er vores konkrete mål?
Det vil jeg gerne have svar på.
Og hvad er det for nogle løsningsmodeller, det drejer sig om?
Jeg synes ærlig talt, at Danmark skylder at være med til at lægge nogle konkrete løsningsmodeller frem, som er til at forhandle om, i stedet for at holde fine skåltaler om, at vi selvfølgelig skal en aftale på plads.
Og det er uigennemskueligt for offentligheden og for Folketinget, hvad den danske regerings strategi er, og hvad det er, man konkret arbejder på.
Og det her er vel ikke noget, der berettiger til hemmelighedskræmmeri i den grad.
Jeppe Kofod (S), 2009-01-14:
Det er helt absurd at skulle høre statsministeren sige det her, for jeg indledte faktisk med klart at slå fast, at jeg skal være den første til at forsvare Israels ret til selvforsvar - også med militære midler - mod Hamas' raketter, så jeg ved ikke, hvor statsministeren har fundet den talelinje henne, men det er i hvert fald ikke noget, der har med virkeligheden at gøre.
Jeg synes, at det, der er interessant, for det første er: Er den danske regering enig?
Jeg står med en masse citater, der stritter i forskellige retninger.
Eksempelvis nævner statsministeren selv proportionalitet.
Det begreb fejede statsministeren af på pressemødet i går og sagde, at det var absurd at tale om proportionalitet.
Men i dag hører vi statsministeren sige noget helt andet, nemlig at han er enig med sin udenrigsminister, der ikke mener, at det er absurd at tale om proportionalitet.
Jeg synes, det bliver mere og mere forvirrende og svært at fastslå, hvad statsministeren egentlig mener i den her sag.
Ja, Israel har ret til selvforsvar mod de modbydelige terrorraketter, herom er vi fuldstændig enige, men vi har vel også en forpligtelse til at finde en fredelig løsning på den her konflikt.
Eller tror statsministeren virkelig, at den her konflikt kan løses med militære midler?