runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2009-10-29:
Jeg kan sagtens forstå, at hr. Knud Kristensen har en interesse i at dække over, at tingene ikke er helt i orden, og at der er mangler, men når man stiller sig op og bidrager til det synspunkt, at Socialdemokratiet og andre gode partier her i Folketinget har valgt at udvandre fra forhandlinger om »Grøn Vækst«, så er det jo ikke rigtigt.
Det, der er den skinbarlige sandhed – og det håber jeg også andre ordførere fra oppositionen vil sige – er, at den konservative forhandlingsleder på hele regeringens vegne sagde: Det er umuligt at nå en aftale, så vi bryder af her.
Der var masser af ordførere, der sagde: Vi kan lave delaftaler, og vi kan træffe aftaler om, at det når videre end til næste regeringsskifte osv.
Der var masser af muligheder, men samlet set var regeringen ikke interesseret i at lave delforlig eller noget som helst med oppositionen.
Derfor giver det jo ingen mening at stå og sige: Tænk på et tal – for sandheden er, at vi blev smidt ud af forhandlingerne.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-10-29:
Ja tak.
Jeg vil gerne kvittere for bemærkningerne fra ordførernes side og jo især fra de ordførere, som agter at støtte lovforslaget.
I forhold til det konkrete forslag skal jeg ikke gøre mange bemærkninger, fordi det er mit indtryk, at debatten mere har kredset om »Grøn Vækst«-initiativerne som sådan.
Jeg vil dog gerne sige til hr. René Christensen og hr. Henrik Høegh, at jeg selvfølgelig gerne under udvalgsarbejdet følger op på, hvordan de økonomiske konsekvenser er, hvad det er for nogle forskelle, vi risikerer i forhold til nogle bestemte bedrifter, fordi jeg er opmærksom på, og som det også klart er fremgået af høringssvarene, at der er nogle, der kan blive særlig hårdt ramt, hvis de ligger i nogle specielle områder.
Så det arbejder vi selvfølgelig videre med og tager det også op i udvalgssammenhæng.
Ellers må jeg jo sige, at der fra en række partiers side er givet klar besked til landbruget.
Hr. Bjarne Laustsen førte an med, at det her ikke var ambitiøst nok.
Jeg vil gerne kvittere over for fru Lone Dybkjær og hr. Per Clausen for dog at fremhæve, at der er enkelte positive elementer i lovforslaget.
Men det er jo klar besked til et landbrug, der i forvejen synes, at de har det hårdt med, at det er et meget højt ambitionsniveau, regeringen har lagt sammen med Dansk Folkeparti, og som i øvrigt befinder sig i en voldsom krisesituation, at budskabet er, at vi skulle have stillet endnu flere krav til landbruget.
Men det er klar besked, og så ved man derude jo også, hvad man har at forholde sig til.
Den sidste bemærkning, jeg bare skal gøre i denne omgang, er, at jeg synes, det er ærgerligt, at hr. Per Clausen vil holde fast i, at vi skal gå ind og regulere på størrelsen af bedrifterne.
Det, der jo netop er det vigtige i hele »Grøn Vækst«-planen, ud over at vi nu samtænker og prøver at opnå synergieffekter både i forhold til miljø og klima osv., er, at vi også nu siger, det er miljøbelastningen, der er det afgørende.
Det er der, vi går ind og regulerer, og det gør vi jo bl.a. her ved at stille krav til mindskelse af kvælstofudvaskningen.
Det er det, der er væsentligt for mig.
Men det er jo så det, vi skal behandle under det senere forslag om en modernisering af landbrugsloven.
Per Clausen (EL), 2009-10-29:
Jeg er sådan set overbevist om, at hvis man har en udvikling af det danske landbrug, hvor man fokuserer på landbrugsproduktion, som ikke anvender pesticider, som har en reduceret anvendelse af kunstgødning, et landbrug, som er baseret på økologi, hvad enten det landbrug så er stort eller lille, så vil vi få en udvikling, som miljømæssigt er langt, langt mere fornuftig end den, vi har i dag.
Vi vil også få en udvikling, der beskæftigelsesmæssigt er langt mere fornuftig end den, vi har i dag, fordi der vil langt flere af de arbejdspladser, som skabes af det landbrug, ligge i nærheden af landbruget, og derved vil det skabe beskæftigelse i landdistrikterne og ikke på et tysk slagteri, hvor forskellige mennesker går rundt og arbejder til underbetaling.
Knud Kristensen (KF), 2009-10-29:
Så vil jeg gerne stille hr. Per Clausen et spørgsmål.
Hvis vi har et stort landbrug, hvor der ligger en VVM-redegørelse, hvor der ligger en miljøgodkendelse, og et landbrug, som ikke skal have en miljøgodkendelse og en VVM-redegørelse, på hvilke af de to landbrug mener hr. Per Clausen at der er mest styr på udledning i forhold til vores vandmiljø og natur?
Per Clausen (EL), 2009-10-29:
Nu ved jeg jo, at hr. Knud Kristensen sikkert har et tættere førstehåndskendskab til både Morten Korch-landbrug og til andet landbrug, end jeg har.
Jeg vil sige til hr. Knud Kristensen, at jeg sådan set ikke har argumenteret for, at vi skulle indføre Morten Korch-landbrug.
Jeg har argumenteret for, at vi skulle omlægge dansk landbrugsproduktion i økologisk retning.
Vi skal omlægge det i en retning, som vi i dag må konstatere, i hvert fald som vi kan se det nu, er det miljømæssig mest bæredygtige og er det økonomisk mest bæredygtige.
Og det har ikke ret meget med Morten Korch at gøre.
Knud Kristensen (KF), 2009-10-29:
Jeg kan give hr. Henrik Høegh ret i, at hr. Per Clausen virkelig var langt omkring – det er selvfølgelig det, som resten af eftermiddagen står på, og som vi skal igennem – men hr. Per Clausen nævnte, at det handler om, at der kun skulle laves ukontrollerede storbrug, det var i hvert fald begrebet de store brug, som hr. Per Clausen anvendte i sin ordførertale.
Er hr. Per Clausen indstillet på, at det er sådan, virkelighedens verden hænger sammen, at et Morten Korch-landbrug, som man kan sige at hr. Per Clausen er fortaler for, ikke forurener, men at det er de store landbrug, som udleder mest?
Henrik Høegh (V), 2009-10-29:
Jeg skal bare lige være sikker på, hvordan vi definerer rammelovgivningen.
I det her forslag ligger der en meget specifik og målrettet indsats.
Pil er en meget specifik og målrettet indsats, og efterafgrøder – med de fordele og ulemper, de har – er en specifik og målrettet indsats, og det er det, der nu skal bruges.
Frem for et generelt handicap af hele erhvervet laver man nu noget specifikt der, hvor det er noget sårbart, der, hvor man får mest miljø for pengene.
Er hr. Per Clausen enig i det?
Per Clausen (EL), 2009-10-29:
Hr. Henrik Høegh må jo erkende, at det er umuligt at behandle de enkelte delforslag i forhold til »Grøn Vækst« uden at inddrage det i helheden.
Det andet, jeg vil sige, er, at det er rigtigt, at der ligger nogle bemærkninger i det her lovforslag, som antyder, at der forsøges etableret de sammenhænge, som hr. Henrik Høegh skitserer.
Til gengæld må vi, og her vil jeg bare igen citere Landbrug & Fødevarer, jo konstatere, at lovgivningen i meget, meget stor udstrækning er en rammelovgivning, og det er derfor helt uklart, hvordan den vil blive udmøntet i praksis.
Det klager Landbrug & Fødevarer over er et problem i forhold til landbruget og den enkelte landmand.
Det forstår jeg godt de klager over.
Henrik Høegh (V), 2009-10-29:
Hr. Per Clausen nåede langt omkring og sagde mange ting om meget andet, end hvad det her lovforslag indeholder.
Jeg vil dog lige sikre mig, at hr. Per Clausen også har læst det hele grundigt igennem ved at spørge, om han er enig i, at der her ligger nogle af de synergier, som jeg også nævnte ved et tidligere spørgsmål, synergierne mellem natur, miljø og klima – de synergier, man kan lave, hvor man kan tage flere stik hjem på det samme areal.
Skulle vi så ikke prøve at holde os til det, som lovforslaget egentlig handler om?
Lone Dybkjær (RV), 2009-10-29:
Altså, jeg erkender, at regeringspartierne er suveræne til at fordreje ens bemærkninger, og det er også sket i dag i forbindelse med nogle andre forhandlinger, og det må jeg bare tage til mig.
Jeg har ikke på noget tidspunkt sagt det, ordføreren nævner.
Jeg kom med nogle nøgterne tal: 2 pct. af produktionen, 2 pct. af arbejdsstyrken.
Jeg sagde ikke noget om, at det ikke havde betydning, jeg sagde bare, at det var 2 pct.
Så kan man jo tolke det, som man vil, men det har ikke noget med det at gøre.
Jeg medgav også, at selve landbrugserhvervets betydning for naturen spiller en stor rolle.
Det, jeg bare vil sige, er, at det er meget vigtigt, at vi får det på et bæredygtigt grundlag.
Det her er da et skridt i den retning, men vi har også været gået i stå meget længe, og derfor synes vi, at der skulle gøres mere.
Jens Kirk (V), 2009-10-29:
Så må jeg sige, at fru Lone Dybkjær er radikal, for hun sagde for lidt siden, at det var af mindre betydning, og nu er det faktisk blevet af ret stor betydning.
Lone Dybkjær (RV), 2009-10-29:
Jeg synes, det er fint, hvis jeg har kunnet provokere, også selv om jeg ikke er ordfører.
Og jeg synes selvfølgelig, det er helt i orden, når jeg har sagt, som jeg har sagt, at man tager ordet, selv om det er kutyme, at det gør man ikke, når det er en gæsteordfører – på det her område, vel at mærke.
Så det synes jeg er godt.
Jeg vil sige, at hver gang jeg kører rundt i landet, siger jeg til mig selv: Sikke dejligt det dog ser ud.
Og det er da klart, at det er, fordi vi også har formået at bevare landbruget, som vi har bevaret det.
Vi er nogle, der godt kan være noget bekymrede for den ændrede økonomiske struktur, der er – det skal jeg ikke tage op her, for vi kommer til nogle forslag senere hen – men jeg vil meget håbe, at man vil kunne bevare landbruget.
Det er en meget vigtig del af det danske landskab, det er jeg fuldstændig enig i.
Og som sagt glæder jeg mig, hver gang jeg bevæger mig rundt i landet, over det danske landskab.
Så er jeg også opmærksom på, at en del af arbejdspladserne ligger i yderområderne.
Jeg sagde 2 pct. af arbejdsstyrken, og det er vel ikke fuldstændig forkert, og det var sådan set bare for at sige lidt om proportionerne.
Men vi er da også nogle, der har sagt, at det er vigtigt netop at skabe nye muligheder i yderområderne som erstatning for noget af det landbrug, som måske ikke – i hvert fald i sin tidligere form – var bæredygtigt, hverken økonomisk eller naturmæssigt.
Jens Kirk (V), 2009-10-29:
Jeg havde sådan set ikke tænkt mig, at jeg ville spørge fru Lone Dybkjær om nogen ting, men jeg synes sådan set, at fru Lone Dybkjær var lidt udfordrende ved at sige, at de 2 pct., dvs. primærerhvervet, ingenting betød, og at det ikke var noget, man skulle tage hensyn til.
Med hensyn til synligheden vil jeg sige, at jeg sådan set ikke synes, det er så mærkeligt, for uanset hvor fru Lone Dybkjær bevæger sig i Danmark, ser man jordbruget.
Og vi har alle sammen en kommentar til det; vi har en kommentar, og jeg havde nær sagt, at jo mindre vi i grunden ved om, hvordan det fungerer sammen, jo stærkere er vi i vores holdninger.
Er fru Lone Dybkjær slet ikke klar over, at der trods alt fortsat er omkring 150.000 arbejdspladser?
Og det er nok ikke mindst ude i yderområderne af Danmark, de findes, og de er ret stabile, hvis vi ellers gav dem vilkårene til at være det.
Er fru Lone Dybkjær ikke enig i, at der sådan set er en væsentlig del af den danske arbejdsstyrke, der i dag er beskæftiget i det private erhverv?
Lone Dybkjær (RV), 2009-10-29:
Jeg sagde jo til hr. Henrik Høegh, at jeg ikke synes, at forslaget totalt er negativt.
Det sagde jeg da klart.
Og det er sådan set det, der er mit hovedbudskab.
Derved får vi ikke den grønne vækst, som vi gerne vil have.
Jeg synes da, at det er fint, at også regeringen begynder at tænke de her ting sammen.
Jeg kan godt huske de første slagsmål, jeg tog med hr. Henrik Høeghs parti tilbage i 1980'erne om netop de her synspunkter.
Da var det ikke så nemt at få partiet til at acceptere, at man måske skulle samtænke.
På det tidspunkt nævnte man jo ikke klima så meget, der nævnte man bare miljø og natur i forbindelse med f.eks. landbrugserhvervet.
Men al respekt for det, der er sket en udvikling, og det er jo fint, det er bare ikke nok.
Henrik Høegh (V), 2009-10-29:
Jeg skal jeg bare lige for at være helt sikker til sidst
spørge fru Lone Dybkjær, om hun har læst, at det nu er første gang, at vi indtænker natur, miljø, klima, og at vi udnytter de synergier, der er imellem de her forskellige elementer, for der ligger også nogle vækstdele her.
Så når vi gør noget og reducerer belastningen af miljø og natur, kan vi gøre det ved samtidig at reducere CO2-udslippet.
Jeg skal bare høre, om fru Lone Dybkjær finder det positivt.
Der har været en del negativt omkring forslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2009-10-29:
Ja tak.
Det er altid meget interessant og specielt, når en regering laver et smalt forlig og man ved førstebehandlingen allerede har fortrudt noget af det, man har lavet.
Nu siger ministeren, at der er kommet høringssvar ind, der gør, at man er interesseret i at kigge på det.
Jeg synes, befolkningen har krav på at vide, hvad det er, der er sket.
Siden man fik høringssvarene ind og så til nu, hvor man har førstebehandlingen, er der lige pludselig sket det, at ministeren godt vil se på det.
Normalt er det jo sådan, at man sender et lovforslag i høring.
Så kommer der nogle høringssvar tilbage, og hvis det er sådan, at man gerne vil imødekomme dem, ja, så ændrer man selvfølgelig på tingene.
Det har man valgt ikke at gøre inden, det vil man først gøre bagefter.
Derfor ved vi jo ikke, præcis hvad det er, vi sidder og forhandler om.
Her er der nogle grupper inden for nogle erhverv osv., der bliver ramt forkert osv.
Hvad er det præcis, vi sidder og behandler her i dag, som regeringen og Dansk Folkeparti har tænkt sig at lave om på, som ikke fremgår af lovforslaget?
Eva Kjer Hansen (V), 2009-10-29:
Jeg kan sige, at vi ikke har fortrudt noget som helst i forhold til den aftale, vi har indgået, og de lovforslag, der nu er til behandling.
Det kunne være, at hr. Bjarne Laustsen har fortrudt, at han forlod forhandlingerne og dermed ikke har så stor en indflydelse, som han kunne have haft i forhold til at sikre bæredygtigheden i dansk landbrug.
Det er jo så det, vi forelægger her med et, vil jeg sige, meget højt ambitionsniveau, som også vækker bekymring i landbrugskredse.
De bekymringer tager vi rent faktisk alvorligt, og det er derfor, at ordførerne i dag, går jeg ud fra, med baggrund i høringssvarene har sagt: Vi bliver nødt til lige at have nogle beregninger i forhold til, at der er nogle bedrifter, der kan blive særlig hårdt ramt.
Jeg synes, det er yderst relevant, at vi får belyst, hvad det er for nogle konsekvenser, det her kan have.
Jeg er meget optaget af, at vi også sikrer maksimal metodefrihed for at opnå de mål, vi har sat.
Det, der bare ligger helt fast, er, at vi vil nå måltallene.
Knud Kristensen (KF), 2009-10-29:
Med L 37, forslag til lov om ændring af lov om journal over brug af plantebeskyttelsesmidler, bliver der skabt grundlag for efterfølgende elektronisk indberetning af sprøjtejournaler.
Det er en meget smidig indberetningsform, som også vil medvirke til en reel gennemskuelighed af forbruget af pesticider, som ikke er mulig i dag.
Oplysningerne fra indberetningerne skal danne grundlag for det videre arbejde med udviklingen af de virkemidler, som ligger til grund for »Grøn Vækst«.
I »Grøn Vækst« er det besluttet, at der skal skabes rammer for dyrkning efter retningslinjerne for integreret plantebeskyttelse.
Det kommer til at ske ved udvikling af specifikke dyrkningsvejledninger samt etablering af et demonstrationslandbrug og øget indsats for godkendelse af alternative plantebeskyttelsesmidler.
Pesticidplanen fra 1987 er det styringsinstrument, som har været anvendt til at nedbringe anvendelsen af pesticider i jordbrugserhvervet, sammen med pesticidplanen 2004-2009 og så den sidste i rækken.
Med hensyn til detaljeringen af indberetningerne af sprøjtejournaler er det vurderet, at indberetning af afgrødeniveau er fuldt ud tilstrækkelig, opfylder formålet med indberetningen og bringer ny viden om det egentlige pesticidforbrug, samtidig med at omkostningerne holdes på et minimum for erhvervet.
Der er fokuseret meget på, at de nye indberetningssystemer kan kommunikere med allerede eksisterende systemer på samme måde som det digitale system, som kan uploade gødningsregnskaber fra egen computer til det eksisterende gødnings- og husdyrindberetningssystem.
Virksomheder, der i dag dyrker over 10 ha som f.eks. gartnerier, planteskoler og frugtplantager, er fremover undtaget for indberetning af sprøjtejournaler, såfremt deres momspligtige omsætning er under 50.000 kr.
Fødevareministeriet vil efterfølgende etablere et elektronisk indberetningssystem, så man løbende kan føre sprøjtejournalen og når året er omme ved en enkelt tastning opsummere indberetningerne fra året til sprøjtejournalen og videresende dem til Plantedirektoratet.
Der vil også indgå obligatoriske krav om kontrolleret syn af sprøjteudstyret.
Retningslinjerne herfor vil ligge klar i foråret og vil formentlig ikke afvige meget fra den kontrol, som gennemføres i dag, da sprøjteudstyr i dag er meget avanceret, og indstillingerne foretages med et meget fint målersystem. Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Kristen Touborg (SF), 2009-10-29:
Det er faktisk nok 10-15 år siden, SF foreslog, at man skulle indføre sprøjtejournaler og indberette dem, så der var en chance for at se, hvad der egentlig foregik i landområderne på det her felt.
Det var der dengang ikke nogen særlig stor tilslutning til, men regeringen skal jo ikke have utak for, at det kommer nu, så det er klart, at SF er enig i, at det er en rigtig god idé at få indsamlet sprøjtejournalerne.
I øjeblikket sker der jo det, at enten fører landmanden en sprøjtejournal, eller også gør han det ikke, og det kan sådan set stort set være ligegyldigt, for der kommer stort set ikke nogen og ser i sprøjtejournalen, og det animerer jo ikke ligefrem til, at man følger reglerne.
Men som sagt skal regeringen ikke have utak for, at der nu kommer et forslag, så man får lidt mere styr på det her område, og det er jo egentlig meget oplagt, at man, ligesom når man indsender gødningsregnskaberne, så også indsender sprøjtejournalerne.
Men hvis det skal give mening, kræver det, at der indrapporteres mere end de oplysninger, der noteres i dag.
Det vil være nødvendigt med hensyn til andre indikatorer end behandlingshyppighed.
Vi vil også godt se på, om man ikke skulle indsamle de sidste 5 års sprøjtejournaler for at få et bedre statistisk grundlag for, hvor vi egentlig står i dag, men det er alt sammen noget, vi vil tage fat på under udvalgsarbejdet.
Loven træder i kraft den 1. januar 2010, men er det ikke sådan, at man reelt godt kunne begynde på det tidspunkt og altså få den første færdige indberetning, når der er gået et år?
Jeg ved godt, at man lægger op til at bruge høståret som skilledato, men når vi taler pesticidforbrug, ville der vel ikke være nogen speciel grund til at anvende høståret, eller hvad?
René Christensen (DF), 2009-10-29:
Forslag til lov om ændring af lov om journal over brug af plantebeskyttelsesmidler og eftersyn af udstyr til udbringning af plantebeskyttelsesmidler i jordbruget, lovforslag nr. L 37, er en del af implementeringen af aftalen om »Grøn Vækst«.
Forslaget indebærer, at landmænd fremover ligesom i dag skal indberette en journal over brug af plantebeskyttelsesmidler, og at ejerne og brugerne af jordbrugsvirksomheder fremover skal indberette disse sprøjtejournaler digitalt.
Aftalen om »Grøn Vækst« indeholder en »Miljø- og Naturplan Danmark frem mod 2020«.
Planen skal sikre bedre miljø og klima samt mere natur af høj kvalitet.
Med planen lever Danmark også op til sine forpligtelser i EU's vandrammedirektiv og Natura 2000, ligesom planen følger op på Vandmiljøplan III og pesticidplanen.
Det fremgår af aftalen om »Grøn Vækst« fra juni 2009, at der skal ske indberetning af sprøjtejournaler.
Obligatorisk indberetning af sprøjtejournaler er et middel, der skal medvirke til at opnå aftalens målsætning om en markant reduktion af plantebeskyttelsesmidlernes skadevirkning.
Samtidig skal indberetningerne indgå i udviklingen af en ny pesticidindikator, som er en langt mere retvisende målestok for pesticidernes påvirkning af natur og miljø end den nuværende indikator for belastningshyppighed, altså for, hvor meget vi kører på marken.
Men langt størstedelen af dette forslag er, at vi går fra blok og papir over til at være digitale.
De mindste brug, som har en omsætning på under 50.000 kr., skal dog stadig kun opbevare en sprøjtejournal på ejendommen.
Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2009-10-29:
Også til det lovforslag er der grund til at sige, at vi ikke er en del af aftalen om »Grøn Vækst«.
Vi blev smidt ud, og det er ikke, som fødevareministeren siger, at vi valgte at gå.
Jeg vil også gerne sige, at ingen fra oppositionen mødte op med ultimative krav til de forhandlinger, der var.
Alligevel endte det med, at regeringen sagde: Vi kan ikke blive enige, vi kan få en billigere aftale eller en bedre aftale eller mindre miljø sammen med Dansk Folkeparti, så dem vælger vi at lave aftale sammen med.
Det, der er interessant ved det her forslag, er sådan set, at det er ganske udmærket i sin substans.
Vi får et grundlag for at se, hvordan markerne bliver sprøjtet, hvad de bliver sprøjtet med, og hvor hyppigt det sker, og alt sammen skal bruges til at reducere pesticidforbruget i Danmark.
Det er ganske udmærket.
Men jeg har et par spørgsmål til fødevareministeren.
Der er nogle grænser heri, hvor man siger noget med, at for bedrifter under 10 ha skal man ikke gøre nogen ting.
Jeg tror endda, jeg selv var ordfører på det i 1994, det har jeg ikke haft tid til at tjekke, men man diskuterede i hvert fald også dengang sprøjteudstyr osv.
Det her er absolut en forbedring, i forhold til at det nu bliver gjort obligatorisk og at det skal indberettes digitalt.
Det er der sikkert nogle der vil sige er bureaukratisk osv., men vi er nu engang nødt til at have indsamlet de data, så vi har dokumentation, og så vi, når vi diskuterer de her ting, præcis ved, hvad det er, vi diskuterer. Så står der en undtagelsesbestemmelse her i lovforslaget, og det er, at der skal bruges en 5-årig indkøringsperiode.
Hvorfor skal der det?
Lovforslaget kommer, når det bliver vedtaget, ikke til at omfatte alle.
Hvis man synes, det her er et vigtigt og et godt redskab,
synes jeg, det er et relevant spørgsmål at stille: Hvorfor tager man ikke fat om nældens rod nu, nu når det er så godt, og så sørger for, at det bliver indfaset, så det kommer til at omfatte alle brugere af det her inden for de grænser fra dag et?
Henrik Høegh (V), 2009-10-29:
Det fremgår faktisk af lovforslaget – som jeg selvfølgelig forudsætter at hr. Bjarne Laustsen har gennemlæst – at den enkelte bedrift skal indberette, hvor stor en pesticidanvendelse der er, og så vil de, der har den største pesticidanvendelse på den enkelte bedrift, blive udsat for et rigtig godt tilbud om rådgivning og vejledning for at nedbringe forbruget.
Så det drejer sig altså både om en måde at måle på på landsplan, og så er der nogle individuelle hensyn, kan vi kalde det, der bliver taget.
Men stadig væk er det altså en debat, der hører til et kommende lovforslag.
Bjarne Laustsen (S), 2009-10-29:
Jeg kan love hr. Henrik Høegh en ting, og det er, at spørgsmålet om bæredygtighed vil blive bragt frem igen; selv om vi har diskussionen her i dag, vil den også komme senere.
Det er jo interessant, for det er jo de her sprøjtejournaler, der skal bruges til at dokumentere, hvor meget der rent faktisk bliver brugt, hvor det bliver brugt, hvor hyppigt osv., så det kommer til at danne grundlag for det andet spørgsmål, vi skal diskutere senere hen.
Det, der er interessant, er: Hvis man laver miljøforbedringer, skal det så komme miljøet til gode, eller skal det bare køres ud andre steder?
Henrik Høegh (V), 2009-10-29:
Det er lidt pudsigt, at vi skal have den her debat nu; det er faktisk slet ikke det, lovforslaget handler om, men lad os nu bare tage debatten, for så behøver vi ikke have den næste gang, når lovforslaget, der handler om belastningsindekset, kommer.
Så det er helt o.k. med mig.
Målet er at få en vurdering af, hvor meget vi belaster det samlede landbrugsareal.
Lovforslaget er ikke færdigt, men jeg har en stor og stærk tro på, at i det lovforslag kommer der både et måltal for den enkelte bedrift og et måltal for det samlede landbrug i Danmark.
Så der er to måleenheder på det.
Nu skal jeg jo ikke forudsige lovforslaget, men jeg har en formodning om, at det kommer til at se sådan ud.