runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-08:
Ja, det gør vi, og det gør vi gerne højt og længe og alt det, vi kan komme af sted med, men det er jo ikke sådan, at vi kun har to brikker at flytte med – nogle ville sige noget andet – men der er jo ikke kun ulandsbistand og skattelettelser.
Der er jo en lang række områder, det er et stort puslespil, og vi går ind til de forhandlinger med en holdning, der hedder, at vi synes, at 0,7 er alt for hård en beskæring, men vi er også klar til at diskutere for det første, hvordan vi bruger udviklingsbistand, og for det andet, hvilken størrelse den skal have.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2015-10-08:
Det er et jo et eller andet sted forståeligt nok og klogt nok ikke at stille ultimative krav eller udstede garantier her, så det kan jeg sådan set godt forstå.
Men vil hr. Søren Pape Poulsen så ikke svare på, hvor realistisk hr. Søren Pape Poulsen vurderer, at det med den regering, vi har nu, er, at man kan få udviklingsbistanden op på det niveau, som De Konservative ønsker, hvis først man én gang har skåret det ned til 0,7 pct. af BNI?
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-08:
Det kan jeg da helt sikkert sige at vi ikke kan.
Jeg står i hvert fald ikke her fra talerstolen og siger: Nu skal I i øvrigt lige høre, hvad alt det, vi har med til finansministeren i morgen, er, og hvordan vi vil prioritere det, og hvilken karakter på skalaen det vil få.
Vi siger det, vi mener på hvert eneste politikområde, der er, og så går vi ind i et forhandlingsrum og forhandler om det, og vi har sagt, at vi er helt med på at diskutere, hvordan vi bruger den nuværende udviklingsbistand, hvordan vi sikrer mere hjælp i nærområderne, mere humanitær bistand, og om der er steder, der i dag får udviklingsbistand, men som ikke skal have.
Vi synes blot, at det forslag, der ligger, skærer for hårdt ind til benet.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2015-10-08:
Jeg er rigtig glad for, at der i det mindste er ét parti i den borgerlige lejr, som prioriterer de allerfattigste mennesker i verden og ikke mindst de her berømte nærområder højt nok, til at man ikke ønsker at skære i ulandsbistanden – i hvert fald ikke så meget, som regeringen ønsker det.
Jeg er ligesom flere af de andre spørgere nysgerrig efter, hvor fast De Konservative står på det her synspunkt, når det kommer til stykket, altså hvordan man vægter det i forhold til nogle af de andre ønsker.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-08:
Det er ret fantastisk, at vi i dag skal stå her og præcis sige, hvad vi siger ja og nej til, hvad vi gør, og hvordan forhandlingsforløbet skal være.
Vi møder jo op med det, vi mener, og så har vi en konstruktiv forhandling med regeringen, og så går vi da ud fra, at vi er en del af en kommende finanslov, og så kan fru Pernille Skipper være helt sikker på, at vi både vil tage hensyn til ulandsbistand og klima og miljø.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-08:
Jeg prøver sådan set heller ikke at påstå, at det er en ny holdning fra De Konservative, men det er jo en holdning, som er anderledes end regeringens, og derfor må jeg høre, om vi ikke kan komme det en lille smule nærmere, for der er jo lagt op til nedskæringer for 2 mia. kr. på finansloven.
Kan De Konservative garantere, at sådan kommer det ikke til at se ud, den dag de sætter et ja ved finansloven?
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-08:
Jeg kan jo svare på samme måde, som jeg svarede fru Mette Gjerskov om udviklingsbistanden, at vi har et andet synspunkt end det, der er spillet ud, og det tager vi med ind i forhandlingerne.
Jeg tror meget på, at vi med den grønne omstilling kan holde fast i rigtig mange jobs.
Vi mener det faktisk.
Der er nogle, der har udlagt det her, som om at nu er der kommet sådan en ny holdning fra Det Konservative Folkeparti.
Det er jo ikke tilfældet, det er jo ikke en ny holdning.
Vi har jo faktisk i mange år været ret bevidste om, at klima og miljø er vigtigt at prioritere også politisk.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-08:
Jeg er blevet reddet af en god kollega fra Socialdemokratiet.
Beklager – det sker så tit, det er rigtigt.
Jeg hørte den konservative formand tale om den grønne omstilling og netop om, hvordan man ikke skal skære den grønne gren over, som vi sidder på, for det har faktisk vist sig at være rigtig, rigtig godt for det danske erhvervsliv, at vi er foran i den grønne omstilling.
Så jeg kan forstå, at De Konservative har lyttet til de mange røster, der lige nu er bekymret for de nedskæringer, der er blevet stillet i udsigt i regeringens finanslovsforslag.
Er det noget af det, som De Konservative kan love eller måske give en gisning om, nemlig hvor det er, man vil lægge sit lod, når man kommer til finanslovsforhandlingerne?
For her er der stillet knap 2 mia. kr. i udsigt i nedskæringer, og noget af det håber jeg jo så at De Konservative kan sige at de vil forsøge at ændre på.
Det ved jeg simpelt hen ikke hvad jeg skal gøre ved, men det beklager jeg.
Tak for ordførertalen – nej, det kan jeg simpelt hen ikke, jeg bliver nødt til at gå ned.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-08:
Jeg er utrolig glad for og taknemmelig over, at spørgeren har lagt mærke til den konservative »stop«-kampagne – det var der indtil flere der gjorde på mange måder, har jeg konstateret.
Men jeg må også sige, at det jo ikke giver god mening, at jeg, inden vi overhovedet er gået ind i et forhandlingsrum, skal stå her og sige: Hvis vi ikke får det ene eller det andet på den ene eller den anden måde, er vi bare ude.
Jeg tror, jeg har gjort det meget klart ved at sige, at jeg står fuldstændig ved det, jeg har sagt i den artikel.
Det er jo noget, vi er fælles om at have på hver vores måde.
Kaare Dybvad (S), 2015-10-08:
Hr. Brian Mikkelsen siger jo også, at I har den største indflydelse, I har haft de sidste 20 år, og at I altså har de her afgørende mandater.
Når man nu har dem, og når vi nu har fået at vide, at du ikke vil love dine vælgere, dit partiorgan og alle andre, som nu har fået det her løfte præsenteret, at I vil sikre de her 600 mio. kr., vil du så dog love at sikre nogle af millionerne eller give bare en eller en form for løfte, der matcher det, at I altså har de afgørende mandater, og at I, som du selv siger, ikke vil gå ind i en aftale uden at få det her med grundskylden med?
Christian Juhl (EL), 2015-10-08:
Det andet spørgsmål handler om Thule.
Nu er der jo kommet en forlængelse på ½ år, som sikrer det arbejde og de indtægter, der følger af serviceaftalen.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-10-08:
Retsvæsenet er et meget vigtigt område i Grønland, og vi har fra Grønlands side i alle årene, hvor vi har siddet i Folketinget, påpeget, at det er meget forarmet i forhold til resten af Danmark.
Jeg ved i hvert fald, at vi i forbindelse med forberedelsen af politiforliget lige har haft et møde med Grønlands politimester her i Danmark sammen med justitsministeren, hvor der blev gjort rede for, at standarden i Grønland simpelt hen er under al kritik.
Der findes politistationer, som mere eller mindre er skure; 14 ud af 60 bygder er uden kommunefoged, dvs. rettens repræsentant.
Retssikkerheden i Grønland er meget svag, og det betyder også, at retsvæsenet på alle ledder og kanter er et område, hvis problemer vi ikke længere kan spare os ud af.
Vi bliver nødt til at gøre noget for at få garanti for retssikkerhed for alle rigets statsborgere, også dem i Grønland.
Christian Juhl (EL), 2015-10-08:
Og tak for en god tale.
Jeg synes, at der var rigtig, rigtig mange spændende ting, som man kunne have lyst til at diskutere – det må vi jo klare i udvalget.
Den ene handler om retsområdet, som ordføreren nævnte.
Hvilke ting kan Grønland og hvilke ting kan Danmark være med til at forbedre helt konkret, ikke bare sådan generelt – for vi snakker så tit om retsområdet – for at det bliver bedre, og at det får samme standard som i Danmark?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-10-08:
Det er der utvivlsomt.
Jeg tænker, det er den tidlige indsats, forebyggelse og en bedre balance mellem behandling og forebyggelse, hvor vi i dag kommer alt for sent.
Vi har en lang række udfordringer, bl.a. i forhold til seksuelle overgreb på børn, og selv om det er nogle ting, som vi måske er lidt trætte af at tale om, så synes jeg ikke, at vi kan være det bekendt over for vores børn, at vi ikke taler om de problemer.
For hvis vi ikke taler om dem og har fokus på dem, er det også svært at få dem løst.
Christian Juhl (EL), 2015-10-08:
Tak for det.
Åh, hvor kunne jeg tænke mig, at vi havde nogle regler, der var lettere at huske.
Med hensyn til det der med de sociale udfordringer tænker jeg også på, at der i Grønland også er problemer i de små bygder, hvor det er svært at komme ud.
Er der mulighed for, at selvstyret kan gøre mere ved det og løse nogle af de alvorlige problemer, der f.eks. er ude på østkysten?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-10-08:
Jeg vil starte et helt andet sted og sige, at vi er mindre end 56.000 mennesker på Grønland, og vi skal kigge mere end 20 år tilbage for at se, at vi har været så få mennesker på Grønland.
Det synes jeg er ret tankevækkende.
Vi ved, at der er en del sociale problemer, både for os derhjemme, men også for grønlændere i Danmark.
Det synes jeg vi bliver nødt til at tale mere om.
Jeg synes, det måske nogle gange har en tendens til at være lidt et tabu, at det er sådan, det er.
Men vi har jo set en SFI-rapport, som Socialministeriet har fået udarbejdet her for ikke så længe siden, og som understregede, at der er rigtig mange grønlændere i Danmark, som har sociale problemer, og som ikke altid får hjælp.
Noget af det, der har været diskuteret i Grønland, er også, om flygtninge eller folk, der flytter til Danmark, som ikke er danske statsborgere, i virkeligheden får en bedre hjælp end den hjælp, man får, når man kommer som grønlænder til Danmark.
Vi skal inkluderes.
Det gøres ikke godt nok i dag.
Vi ved, der er nogle særlige udfordringer, og at det er en særlig gruppe, som har brug for en særlig indsats.
Så en styrket social indsats for grønlændere i Danmark ser jeg rigtig gerne.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-10-08:
Jeg tror ikke, at Grønland og Danmark generelt som sådan er uenige med hinanden om, hvordan det her skal løses.
Jeg tror, at Grønland og Danmark begge to er enige om, at servicekontrakten skal tilfalde en grønlandsk virksomhed, og hvis det ikke kan lade sig gøre, skal det være en virksomhed inden for det danske rigsfællesskab.
Når det er sagt, tror jeg også, at det, som vi har været udsat for nu, og sådan som tingene er, nemlig at servicekontrakten tilfaldt nogen uden for rigsfællesskabet, gør, at der er mange områder, som vi alle sammen skal være opmærksomme på.
Hele processen og proceduren og udbudssituationen er i sig selv også under al kritik, og derfor må vi alle sammen lære af det her, ved at vi i fremtiden ser på udbudsmodellen på ny og sikrer, at det ikke sker igen.
Marcus Knuth (V), 2015-10-08:
Under Folketingets seneste besøg i Grønland oplevede vi, hvordan der er et problem omkring domstolene, hvor der har været en ophobning af sager i de seneste år, som vi nu prøver at afhjælpe.
Har ordføreren et forslag til, hvordan man kan styrke den grønlandske kapacitetsopbygning til selv at tage hånd om dele af det her problem?
Magni Arge (T), 2015-10-08:
Det kan vi helt sikkert.
Christian Juhl (EL), 2015-10-08:
Jeg vil gerne sige tak for svarene, og jeg vil gerne sige held og lykke, ikke mindst med jeres arbejde med en ny forfatning.
Det bliver rigtig spændende at se, hvordan den bliver indrettet.
Jeg håber, at vi stadig væk kan have et godt og ligeværdigt samarbejde i rigsfællesskabet.
Magni Arge (T), 2015-10-08:
Ja, det sidder de myndigheder på Færøerne, som skal behandle de her sager og stå for den administrative proces med at overtage dem, så med flere oplysninger om, end jeg har.
Men jeg kan sige, at man har diskuteret det her om udlændingeområdet, og vi ved godt, at der ikke kun er fordele ved at skulle overtage administrationen af det her.
I mange tilfælde har vi mange problemer med at kunne få familiesammenføringer og få folk af fremmed herkomst til Færøerne, hvad vi virkelig har brug for, fordi de er havnet i en bureaukratisk proces i Danmark, som næsten ikke er til at komme igennem.
Og det er meget uhensigtsmæssigt.
På den anden side må man så også sige, at den nuværende regering ser sådan på det, at vi også må tage stilling til, hvordan vi deltager i det arbejde, som man må gøre i Europa for at tage imod flygtningene.
Men det er til gengæld ikke nogen meget nem sag at sidde med i et samfund med så få mennesker, som vi er – vi er knap 50.000, faktisk 49.000, og det er det højeste antal, vi har været nogen sinde.
Men vi kigger egentlig meget på, hvordan man gør det i Island f.eks., og vil gerne se på, om vi kan overføre en del af de erfaringer, man har derfra, sådan at det kan gøres på en kontrolleret måde.
Og jeg er overbevist om, at man fra dansk side vil sige, at det er en umulig sag, men vi har igennem så mange år vist, at også det umulige kan gøres muligt, bare viljen til at finde de rigtige politiske løsninger er til stede.
Christian Juhl (EL), 2015-10-08:
Først vil jeg gerne sige velkommen til hr. Magni Arge i Folketinget, og jeg vil gerne sige tillykke med jeres valg.
Det virker, som om det bliver en spændende periode at samarbejde med Færøerne, og jeg tror, vi får travlt i Færøudvalget, når vi nu både skal diskutere overførelse af det ene og det andet og det tredje af områderne til Færøerne.
Jeg synes, det er en god og fornuftig aftale, vi har, nemlig at de nordatlantiske lande kan trække tingene hjem i den takt og den rækkefølge, de har lyst til.
Jeg vil sige, at det har været et interessant år, og hr. Magni Arge nævnte jo selv konflikten mellem EU og Færøerne, som vi har diskuteret meget, også i denne sal.
Jeg var flov over at se, at danskere skulle udelukke folk fra rigsfællesskabet, fjerne deres ret til at aflevere deres fisk i danske havne.
Det var flovt, og det viser, at vi ikke altid har valgt rigtigt med hensyn til EU's suverænitet over den danske lovgivning.
Jeg vil gerne høre lidt nærmere om de områder.
Hvordan vil I f.eks. håndtere udlændingeområdet og selv styre jeres luftrumsområde, når I vil have de områder hjem?
Aleqa Hammond (SIU), 2015-10-08:
Til det vil jeg også gerne sige, at retsvæsenets område er et område, som vi heldigvis kan se at man her i udvalget også finder meget vigtigt; derfor rejser man også snarest til Grønland.
Det er altid meget godt at se tingene med egne øjne, fordi det kan virke meget fjernt.
Kulturen er meget anderledes, sproget er anderledes, Grønland ligger på et helt andet kontinent.
Men når man selv har været deroppe, bliver de fleste overrasket over at se, at det faktisk er et område, som Danmark ikke kan gøre noget ved ud over ved at handle og ved at gøre noget for at sikre, at alle rigsfællesskabets statsborgere får en værdig retssikkerhed og en værdig rettergang, hvis det kommer dertil.
Marcus Knuth (V), 2015-10-08:
Jeg vil blot yderligere sige, at jeg er glad for, at vi ser ens på det her.
Aleqa Hammond (SIU), 2015-10-08:
Vi har i sin tid arbejdet rigtig godt sammen med Danmark i forbindelse med Retsvæsenskommissionens arbejde, som varede i hele 10 år, og hvorfra der kom en række anbefalinger, som alle sammen pegede på konkrete løsningsmodeller for, hvordan det grønlandske retsvæsenssystem kunne komme op på et niveau, som vi alle sammen kan være tilfredse med.
Det var rigtig godt.
Men nu er der gået så lang tid, før man i realiteten er kommet med noget, og tiden går, og det bliver forældet med tiden.
Derfor er det vigtigt, at vi løber stærkt for at sikre, at vi lever op til de målsætninger, vi har opstillet sammen, Grønland og Danmark.
Bunkebekæmpelsen skyldes, at sagerne ophober sig, fordi folk slet ikke kan følge med i sagsbehandlingerne og der er for få ansatte.
Bunkebekæmpelsen i sig selv viser, at der er sager, der ophober sig, og at vi må gøre et eller andet.
Vi har haft midlertidige anstalter, fordi ventelisten over de folk, som har fået en dom og ikke kan komme ind i anstalterne, har gjort, at vi har måttet finde midlertidige løsninger.
Det er symptombehandling af noget, som kræver, at vi skal se bedre på området, hvis vi skal være med til at give et løft, der vil noget, og som er danske statsborgere værdigt.
Jeg har store forventninger til regeringen.
I regeringsgrundlaget står der nemlig, at retsvæsenets område i Grønland skal på samme niveau som i Danmark.
Christian Juhl (EL), 2015-10-08:
Tusind tak, og tak til ordføreren for en stærk og visionær tale.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at sige, at jeg glæder mig meget over, at vi har fire nordatlantiske mandater, som alle er på den røde side.
Vi kan desværre ikke levere et så entydigt og stærkt hold fra Danmarks side.
Jeg glæder mig rigtig meget til samarbejdet med alle de nordatlantiske mandater.
Jeg vil gerne sige tak for de modige overvejelser om selvstændighed og forfatningsforberedelserne.
Jeg er fuldstændig enig, og Enhedslisten vil bakke fuldt ud op om alle skridt, I vil tage, mod selvstændighed.
Jeg kunne godt tænke mig at høre noget mere om det mest alvorlige problem, som jeg mener der er på Grønland i øjeblikket, og det er de sociale forhold.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-10-08:
Det er lidt ligesom: Ulven kommer, ulven kommer.
Sådan er det, hver gang vi har stillet miljøkrav i Danmark.
Vi har hørt det fra borgerlig side igen og igen, at hver gang vi stiller miljøkrav, forsvinder virksomhederne ud af Danmark.
Hvad er det, der f.eks. har betydet, at vi har udviklet nogle af verdens stærkeste vandvirksomheder i Danmark?
Der ligger 200-300 mellemstore vandvirksomheder i det midtjyske, som bl.a. er blevet udviklet, fordi vi har stillet krav til, hvordan vi producerer og håndterer vand i Danmark.
I Danmark har vi lovgivning, der stiller krav om, at vi maks. må spilde 10 pct., fra man tager vandet op fra grundvandet, til man leverer det i husholdninger.
I Allerød er man så gode, at man er nede på 2 pct. Alle andre steder i verden efterspørger man nu vandløsningerne, og vi ser vandvirksomhederne i stigende grad eksportere til resten af verden.
Det er ved at blive et, man kan sige nyt grønt eventyr.
Det var aldrig sket, hvis man ikke havde haft lidt ambitioner på miljøområdet, og derfor er det at gå galt i byen altid at tro, at vi skal slække på miljøkravene, fordi det bare vil medføre flere arbejdspladser.
Jeg tror, det er den forkerte løsning.
Undskyld.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-08:
Mange af de ting, der er i finanslovsforslaget, er vi jo ganske enige i.
Vi har så nogle politiske holdninger på nogle punkter, hvor vi godt vil tydeliggøre det lidt.
Jeg er helt sikker på, at grunden til, at regeringen spiller ud, som de gør, selvfølgelig er, at man jo venter på en bunke rigtig gode forslag, der nu kommer til finansministeren i de kommende dage.
Jeg synes sådan set, finanslovsforslaget er ganske udmærket, og især hvis man tager de konservative rettelser til det med.
Ida Auken (RV), 2015-10-08:
Jeg har siddet og lyttet lidt til debatten og har bare et simpelt spørgsmål, nemlig om De Konservative er imponeret over visionerne i regeringens forslag til finanslov.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-08:
Det er et stort spørgsmål i en kort bemærkning.
Jeg vil blot sige, at vi mener, det er mere militær, forstået på den måde, at det jo er Assad, der i øjeblikket flyver ud med tøndebomber og bomber sin egen befolkning.
Assad skal have at vide: Hvis du flyver ud og bomber din egen befolkning, så skyder vi dine fly ned.
Der skal være sikre zoner, og så skal der være tropper på jorden i en humanitær korridor, så syrerne kan være sikre.
Det skal vi nok ikke kun arrangere i Danmark, men en international aftale på det område, der indeholder det her, vil jeg mene er det rigtige.
Christian Juhl (EL), 2015-10-08:
Jamen når jeg spørger ordføreren og ikke Lene Espersen eller Per Stig Møller i det her øjeblik, er det jo søreme også, fordi der er en ny mand ved roret i staten.
At sige, at det er lige lovlig frisk, er sgu ikke ... undskyld ... det er der ikke ret meget protest i, vil jeg sige.
Jeg ville sige til min samarbejdspartner i regeringen: Hvad er det, I laver her?
Prøv at tænke på, hvis en borgmester 9 måneder inde i et år fik at vide: Hej, I får alligevel ikke pengene.
Hvis det var det, der var sket, så tror jeg, der ville blive oprør i kommunerne.
Jeg vil gerne have et svar på et andet spørgsmål, som var med i talen, nemlig om problemets rod og flygtninge.
Der sagde ordføreren, at det var mangelen på sikre zoner i Syrien.
Jeg vil gerne høre: Er det ikke krigen i Syrien, der er problemets rod?
Og er det ikke vigtigt, at vi finder en løsning, som ikke bare er mere militær, som betyder flere døde, men at vi finder en politisk løsning?
Og hvis vi kan blive enige om det, hvad er den politiske løsning så set med konservative øjne?
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-08:
Jeg vil opfordre hr. Christian Juhl til – i hvert fald fremadrettet – at diskutere politik med de nuværende medlemmer af den konservative folketingsgruppe.
Ellers vil jeg blot sige – det var også noget af det, jeg var ude at kommentere i Politiken – at jeg nok også synes, det er lige til den friske side, at man vedtager, at nu cutter man lige det beløb i de sidste 3 måneder, og det skal man sådan set ikke spørge nogen om.
Christian Juhl (EL), 2015-10-08:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge ordføreren om noget.
Nu er det vel ikke så sært, at vi er en smule interesseret i ulandsbistanden, for DF er jo håbløs i det spørgsmål, og Venstre er løbet fra alle de gamle anstændige holdninger til det spørgsmål, og derfor leder vi selvfølgelig efter nogen, der vil prøve at stå fast på et ordentligt standpunkt på det område.
Jeg har diskuteret det meget med Per Stig Møller og Lene Espersen, der begge siger, at udviklingsbistanden skal ligge på 0,8 pct., det sagde de i hvert fald sidste år i den samme situation som her, og det var med i finanslovsforslaget, og det var også det, Konservative gik til valg på.
Jeg vil gerne stille et andet spørgsmål, når vi nu ikke kan komme videre.
Synes ordføreren ikke, det er ganske urimeligt, at nu, hvor vi – vistnok alle partier på nær Dansk Folkeparti – har lavet en fælles strategi på udviklingsområdet, stikker statsministeren og regeringen af fra de aftaler, vi har, så de allerede i år vil skære 2,85 mia. kr., som de skriver?
Det vil de skære i år, hvor der kun er 3 måneder tilbage af året.
Er det ikke uanstændig politik?
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-08:
Jeg kan umuligt tilføje noget, jeg ikke har sagt tidligere.
Jeg mener det, jeg har sagt i medlemsbladet, jeg mener det, jeg har udtalt til aviserne, nemlig at jeg ikke kan se os i en finanslovsaftale, uden at grundskylden adresseres.
Jeg kan ikke sige det mere klart end det.
Ida Auken (RV), 2015-10-08:
Det forstår jeg faktisk sådan, at man ikke er imponeret over visionerne; det var i hvert fald ikke et klart ja, der kom deroppefra.
Så jeg spørger bare igen, om De Konservative er imponeret over visionerne i regeringens forslag til finanslov.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-08:
Det her er sådan noget, hvor jeg, før jeg kom i Folketinget, har siddet derhjemme foran tv'et og har tænkt på: Hvad er det egentlig, sådan nogle spørgsmål skal bruges til i en debat i Folketinget?
Skal jeg, når det handler om mine følelser i forhold til regeringens visioner sige, at det er en 7'er, det er en 8'er, eller at det er meget visionært, eller at det er det ikke så meget?
Ja, der ligger et finanslovsforslag, og vi ønsker at gå videre på nogle punkter, og sådan er det.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-08:
Tak for det.
Jeg skal i hvert fald love, at vi ikke er berøringsangste.
Ser ordføreren, at det her arbejde om visioner for et moderne rigsfællesskab er noget, der kan foregå i hele rigsfællesskabet, altså parallelt i Danmark, Grønland og Færøerne?