runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eigil Andersen (SF), 2010-06-01:
Der bliver sagt mange forskellige ting i den her debat fra ministerens side, og det er helt rigtigt, at jeg desværre ikke kunne være til stede ved det samråd, der var i sidste uge.
Det er også rigtigt, at der er lavet en undersøgelse, som viser, at arbejdskraften i udkantsområderne i Danmark hidtil er kommet ret hurtigt i arbejde, når de er blevet arbejdsløse.
Sagen er bare, vil jeg sige til ministeren, at vi står i en fuldstændig ny situation.
Der er sket det, at masser af industriarbejdspladser i udkantsområderne er lukket.
Det håber jeg regeringen også har indset, selv om man kan være i tvivl om det, når man ser på det, den laver over for arbejdsløse for øjeblikket i form af at forkorte dagpengeperioden.
Men masser af industriarbejdspladser er forsvundet, og der er 130.000 ufaglærte job i Danmark, der ikke kommer tilbage, og det gælder især i udkantsområderne.
Man kan ikke komme hurtigt i arbejde i udkantsområderne, hvis der ikke er nogen job.
De deltidsbrandmænd, som bliver arbejdsløse nu, har langt, langt sværere ved at komme i arbejde, end det har været tilfældet hidtil, og derfor kan den pågældende undersøgelse ikke bruges til noget.
Er ministeren enig i, at vi står i en helt ny arbejdsløshedssituation, hvor industriarbejdspladserne er lukket »en masse«, og at det derfor er langt sværere for deltidsbrandmænd at komme i arbejde nu, hvis de mister deres hovedjob?
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-06-01:
Det er lige før, at jeg har lyst til at sige: Vi tager den en gang til for prins Bjarne.
Altså, vederlagsmodellen i den rene form har jeg redegjort for ved førstebehandlingen, den redegjorde jeg for ved samrådet, og nu tager vi det så en gang til for prins Bjarne.
Vederlagsmodellen, den rene form, opfylder ikke EU's direktiv, og derudover fratager den arbejdstagerne deres rettigheder.
Vederlagsmodellen, hvis man siger en vederlagsmodel, som har de her arbejdstagerrettigheder, vil være at betragte som løn.
Det løser ikke problemet i forhold til de supplerende dagpenge.
Jeg ved jo godt, at den skjulte dagsorden er, at hr. Bjarne Laustsen og Socialdemokraterne er utilfredse med dagpengereglerne.
Det var jo sådan set også det, der fremgik af hr. Bjarne Laustsens kommentarer til hr. Morten Østergaard fra Det Radikale Venstre, som stod heroppe og netop argumenterede for, at Det Radikale Venstre var meget tilfreds med, at man havde ændret dagpengereglerne.
Det er jo den rene problemstilling her.
Hr. Bjarne Laustsen ønsker, at der skal slås huller i bolværket omkring de supplerende dagpengeregler, og det er sådan set det, som det her forslag bliver brugt til.
Det er derfor, jeg kan have mine tvivl om, hvorvidt hr. Bjarne Laustsen reelt set ønsker at løse problemet, fordi hvis hr. Bjarne Laustsen ønskede at løse problemet, havde hr. Bjarne Laustsen ikke fremsat et forslag om en vederlagsmodel.
Det må jeg bare sige til hr. Bjarne Laustsen.
Jeg troede sådan set, at hr. Bjarne Laustsen var klogere end som så.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-01:
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkepartis dyrevelfærdsordfører: Hvorfra ved han, at kyllingeproducenten ikke vil gå op til det maksimale?
For hvis det er det, der giver den bedste drift i hans stald, er det vel det, han gør.
For på den måde har vi jo simpelt hen styr på, om der er for mange dyr inden for det enkelte område eller ej.
Det, vi har fået at vide i de svar, justitsministeren har givet os, er, at stort set alle ville kunne komme ind under reglerne om en særlig god dyrevelfærd, og derfor kan man i perioder komme op på 42 kg, og det er det, der bærer forslaget fra SF om at lave et loft på 40 kg.
René Christensen (DF), 2010-06-01:
Jeg må jo sige, at det her forslag handler om nogle kilo, og hvis man havde gjort sig den ulejlighed lige at kigge på, hvad det er, vi har skrevet i vores politiske bemærkninger – som vi jo faktisk er det eneste parti der har gjort – ville man se, at vi sætter særlig fokus på dyrevelfærden.
Og man skal huske på, at bundlinjen nu er, at det som udgangspunkt drejer sig om 33 kg.
Hvis man har en særdeles god dyrevelfærd, kan man komme op på 40 kg i gennemsnit.
Man kan så i en periode være oppe på 42 kg, men det skal man så kompensere for.
Det vil sige, at det jo ikke er noget incitament for landmanden at komme op på 42 kg, for der skal han så senere hen graduerede det til væsentlig mindre end de 40 kg, og derfor vil landmændene ikke prøve på at komme op på 42 kg, det vil de netop prøve på ikke at gøre.
Samtidig får de det her incitament til at have en god dyrevelfærd, ellers mister de faktisk 7 kg, og det er jo det, der er det gode i det her forslag.
Kristen Touborg (SF), 2010-06-01:
Jeg sagde, som det fremgik af min ordførertale, at der er nogle klare fordele i det, der ligger fra EU, men at det desværre bliver undermineret af dansk lovgivning.
Jeg går ud fra, at Dansk Folkepartis ordfører vil medgive, at det ser ud, som om samtlige producenter af kyllinger vil komme ind under den her dispensationsordning, og så hjælper det jo ikke så meget, at man holder fanen højt og siger, at det er altså er 33 kg, det gælder, når det i øvrigt bliver sådan, at vi har væsentlig tættere belægning end det.
René Christensen (DF), 2010-06-01:
Nu er der jo faktisk lagt op til her, at man går ned til 33 kg, og hvis man så har særlig god dyrevelfærd, kan man komme op på de i gennemsnit 40 kg.
Og vi har jo faktisk gjort opmærksom på i vores bemærkninger, at vi nu også forventer, at der bliver ført øget kontrol med de landmænd, som har de her kyllinger.
Hvis man kommer ud og finder ud af, at der hos en landmand er for stor dødelighed, og at der ikke er en god dyrevelfærd, kommer vedkommende jo faktisk helt ned på 33 kg, fordi der ikke er blevet handlet i overensstemmelse med god landmandspraksis.
Så det her er en forbedring for kyllingerne, fordi landmanden forpligter sig stærkere til at have en god dyrevelfærd, og hvis han ikke har det, kan han ikke drive sin forretning.
Kristen Touborg (SF), 2010-06-01:
Det er fuldstændig rigtigt, hvad ordføreren siger.
Problemet er jo bare, at de kyllinger, der går alt, alt for tæt, ikke har meget gavn af, at næste hold kommer længere ned.
Så dyrevelfærdsmæssigt kan det ene hold næppe have gavn af, at det næste hold har det bedre.
Det er sådan set i erkendelse af det, at vi stiller ændringsforslaget, og derfor er jeg lidt uforstående over for, at Dansk Folkeparti, som ellers i tide og utide bryster sig af, at de er dyrenes parti, ikke synes, at det trods alt ville være rimeligt at give det her lillebitte løft til dyrevelfærden.
Kyllingerne har det mildest talt ikke for godt i forvejen, og det vil de såmænd heller ikke få med vores ændringsforslag – de vil bare få det lidt bedre.
Kim Christiansen (DF), 2010-06-01:
Dansk Folkeparti har i betænkningen anført, at vi ønsker at kalde forslaget tilbage mellem anden og tredje behandling.
Det gør vi af den årsag, at vi har stillet nogle ændringsforslag, som bl.a. går på strafniveauet for narkokørsel.
Desværre er der ikke den store opbakning at spore blandt Folketingets partier til, at man skal straffe narkokørsel hårdere, end man gør i dag.
Det kan så virke en lille smule underligt, i og med at et stort flertal i 2007 vedtog en nultolerance for netop narkokørsel.
Efter at man har vedtaget en nultolerance, ønsker man så altså ikke at straffe for det.
Det, som Dansk Folkeparti ønsker med ændringsforslagene, er at få strafniveauet op til mindst svarende til spirituskørsel på 1,2 promille, så der vil være en ubetinget frakendelse af førerretten.
Jeg har selvfølgelig noteret mig tilkendegivelser fra justitsministeren om at ville se nærmere på det her strafniveau i forbindelse med en gennemgang af det generelle strafniveau inden for færdselsloven til efteråret.
Og så har jeg også med tilfredshed noteret mig, at det bliver obligatorisk at foretage de her kliniske test, i det øjeblik der er mistanke om, at en fører af et motorkøretøj er narkopåvirket.
Men det er, som om en obligatorisk klinisk test falder en lille smule til jorden, hvis man så ikke også ønsker at straffe folk, der reelt kan påvises at have indtaget narko.
Så jeg håber meget, at man måske vil overveje det her endnu en gang.
Om ikke andet må vi jo så tage debatten til efteråret.
Jeg synes ikke, det er godt nok, men det er det, vi kan nå.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-01:
Jeg vil bare sige ganske kort, at vi under udvalgsarbejdet har haft gode drøftelser om det her, og i forbindelse med førstebehandlingen var det sådan, at, tror jeg, alle partier sagde: 42 kg kyllinger på en kvadratmeter – det er godt nok mange kyllinger på en kvadratmeter.
De små forbedringer, der er i lovforslaget, har vi alle sammen hilst med tilfredshed, og vi kan støtte lovforslaget, men vi har under udvalgsarbejdet diskuteret, om vi i stedet for at have det med de 42 kg som en gennemsnitsbetragtning kunne finde et andet mål, og der har SF foreslået 40 kg.
Og selv om vi måske synes, at det er et stort tal, er det jo selvfølgelig en forbedring, og der vil jeg bare gerne på Socialdemokratiets vegne ganske kort her ved andenbehandlingen i dag give tilsagn om, at vi kan sige ja til det forslag, som SF har stillet.
Det er med til at gøre et godt forslag endnu bedre.
Kristen Touborg (SF), 2010-06-01:
Som det fremgik ved førstebehandlingen, er der blevet taget nogle EU-tiltag, som indebærer, at man får væsentlig bedre forhold for slagtekyllingerne, og det hilser vi naturligvis meget velkommen.
Det er sådan, at man i EU-medlemslandene kun må have 33 kg kyllinger pr. kvadratmeter.
Der er imidlertid en dispensationsmulighed, sådan at man under særlige produktionsforhold kan gå op til 42 kg i gennemsnit, og da det så samtidig er sådan, at samtlige kyllingefarme i Danmark, går jeg ud fra, vil kunne opnå denne dispensation, er der for dansk vedkommende ikke særlig mange dyrevelfærdsmæssige forbedringer i det her lovforslag.
Derfor har vi stillet et ændringsforslag om, at der højst må være 40 kg pr. kvadratmeter, og det vil jeg så anbefale at Folketinget stemmer for.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-06-01:
Men i SF undrer vi os en lille smule over, at det ikke gælder dem, der kører under 50 km/t. – så at sige.
Altså, hvis man der, hvor der er tavler om, at man må køre 50 km/t., vælger at køre 100 km/t., så bliver der ikke slået ned på en.
Alle andre steder siger vi, at hvis man kører mere end 100 pct. for stærkt, skal man mærke hammeren, mens hvis man i et skoleområde, hvor man måske i dag må køre 20 km/t., vælger at køre 80 km/t., dvs. en overskridelse på langt over 100 pct., så gælder reglerne ikke.
Det stiller vi os meget undrende over for og har derfor stillet et ændringsforslag til L 179 for at gøre opmærksom på, at det faktisk er mindst lige så farligt, at man kører alt for stærkt i skoleområder eller områder med daginstitutioner, som det er at køre for stærkt på motorvejen.
Det er lige før, det sidste er mindre farligt, end når vi kører rundt blandt vores børn, og vi vil derfor gerne have strammet loven på det her område.
René Christensen (DF), 2010-06-01:
Når jeg går op, er det lige for at præcisere det her med de 40 og 42 kg.
Det er jo faktisk sådan, at det over de 3 gange, man fylder sin stald med kyllinger, ikke overstiger 40 kg.
Så de fleste landmænd vil jo kæmpe for ikke at komme over de 40 kg, for så skal de efterfølgende skære ned i den næste opfedningsperiode, de har for deres kyllinger.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-01:
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører, hr. René Christensen, om ikke det er sådan, at baggrunden for det ændringsforslag, som SF er kommet med, bygger på nøjagtig den kendsgerning, at det ville være sådan, at hovedparten af alle farmerne ville gå op til maksimumsgrænsen, og at det jo er derfor, man ligesom går ind og siger, at der skal være en top i stedet for det der.
For hvad gavner det de slagtekyllinger, der er på det hold, som er oppe på 42 kg?
Det gavner ikke det hold, det får de ingen glæde af, hvorimod der måske kunne blive lidt mere plads, hvis de så i en periode var nede på 38 kg – så giver det selvfølgelig lidt mere plads til dem.
Men hvilken glæde får det hold, der er oppe på det maksimale, ud af, at det netop er en gennemsnitsbetragtning?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-06-01:
Jeg tror, der er nogle af os – det kan jeg vist godt sige – der måske er lidt trætte i dag efter en lang debat til hen på morgentimerne.
Jeg kan kun sige igen, at vi altså ikke løber fra vores holdninger i Dansk Folkeparti, men vi beder bare om, at man viser noget ansvarlighed, også i forhold til økonomien.
Vi står i en økonomisk krise, og så kan man altså ikke bare komme med forslag, hvor man ikke peger helt specifikt på, hvor man vil finde pengene henne.
Det duer altså bare ikke.
Men det er jo bare socialdemokratisk politik.
Vi så det også med den her S-SF-plan, »En Fair Løsning«, eller hvad man kalder den, som er underfinansieret med mellem 11 mia. og 29 mia. kr.
Den der uansvarlighed ser man bare igen og igen, og den klæder altså ikke Socialdemokraterne. Vi må så bare sige, at der står Dansk Folkeparti i hvert fald vagt om den økonomiske ansvarlighed, også i forhold til erhvervsuddannelserne.
Christine Antorini (S), 2010-06-01:
Jeg tror bare, vi må konstatere, at Dansk Folkeparti er løbet fra det, som Dansk Folkeparti sagde i offentligheden, nemlig at man syntes, det var en rigtig god idé.
Når Dansk Folkeparti ikke engang kan støtte et udvalgsarbejde, der bl.a. skulle kigge på økonomien i det, så viser det jo, at det bare var mundsvejr.
Men vi er en samlet opposition, som ønsker at prioritere idræt på erhvervsskolerne og de erhvervsgymnasiale uddannelser, og derfor må vi jo tage den afstemning, der nu er her ved andenbehandlingen.
Jeg må gå ned?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-06-01:
Vi er meget modige i Dansk Folkeparti, og det hænger sammen med, at vi også er meget ansvarlige, og jeg må indrømme, at intentionen bag beslutningsforslaget er udmærket, for vi kan godt lide, at unge dyrker motion, at de har nogle gode motionsvaner, for det betyder, at de forhåbentlig ikke får nogen livsstilssygdomme, som fedme bl.a. kan frembringe.
Så kommer vi til det essentielle spørgsmål: Hvad koster det?
Altså, jeg vil gerne vædde på, at det koster langt mere end et par kopper kaffe, og i den her krisetid ville det også klæde Socialdemokraterne at føre en ansvarlig økonomisk politik og sige: Jamen hvis vi skal finde de her penge, må de komme et sted fra.
Og så må Socialdemokraterne pege på, lige præcis hvor det er, de gerne vil have forringet noget. Altså, er det forringelser af undervisningen, man vil pege på?
Så må man komme med et forslag til, hvor det så er, man vil forringe tingene i stedet for.
Christine Antorini (S), 2010-06-01:
Jamen det er jo meget nemt at svare på Dansk Folkepartis spørgsmål, for hvad koster det, at man nedsætter et udvalg, hvor nogle mennesker, der har forstand på erhvervsuddannelserne og deres fagpakker, diskuterer, hvordan man kan samarbejde om at have idræt, trække på lærere fra forskellige uddannelser og bruge foreningslivet?
Det kræver et antal mennesker, som man skal give en kop kaffe, så der vurderede vi – og det håber jeg da egentlig også at Dansk Folkeparti synes –
at det at nedsætte et udvalg, som man giver en kop kaffe, hvilket jeg tror at Undervisningsministeriet gerne vil lægge økonomi til, burde være inden for det, vi kalder petitesseafdelingen.
Sagen er, at vi ønsker at kvalificere debatten om, hvordan vi får obligatorisk idræt på samtlige ungdomsuddannelser, og derfor vil jeg gerne bede Dansk Folkeparti om at genoverveje, at man faktisk har meldt positivt ud over for intentionen, men nu har tænkt sig at stemme nej.
Hvis Dansk Folkeparti stemmer nej til at nedsætte et udvalg, der kommer til at koste et par kopper kaffe og måske lidt rejseudgifter, viser det jo, at Dansk Folkeparti reelt kun vil ud på en gratis omgang og gå ud og sige noget pænt om idræt på erhvervsskolerne, men når det kommer til stykket, så tør man alligevel ikke.
Ib Poulsen (DF), 2010-06-01:
I de fleste tilfælde går jeg ind for nultolerance, og i særlige tilfælde kan jeg også godt være med til at give en enkelt chance.
I den her sag er det nu den tredje og absolut sidste chance, som regeringen får, for at rette op på de problemer, der er for deltidsbrandmændene.
Det ligger Dansk Folkeparti meget på sinde, at vi fortsat kan have den model med de deltidsansatte brandmænd.
Det er en rigtig god og billig løsning for det danske samfund.
I foråret sidste år lovede regeringen, ved hjælp af at man nedsatte et tværfagligt ministerielt udvalg, at komme med en løsning inden sommerferien sidste år.
Det kunne man ikke levere noget på.
Så lovede man til gengæld, at man ville komme med et lovforslag her sidste efterår.
Det har man også sprunget i målet på.
Så når vi nu hører, at ministeren her har taget fat i KL og Foreningen af Kommunale Beredskabschefer, så håber og tror vi på, at der nu kommer en åbning, så vi kan få nogle bedre vilkår for deltidsbrandmændene. Med hensyn til vederlagsmodellen, som vi i Dansk Folkeparti egentlig var meget positive over for, har vi kunnet konstatere, at lønmodtagerrettighederne helt forsvinder for de frivillige brandmænd.
Det er ikke noget, deres organisation ønsker, og det ønsker de deltidsansatte brandmænd heller ikke.
Derfor mener vi også fra Dansk Folkepartis side, at vederlagsmodellen er en rigtig dårlig løsning.
Men vi håber, at ministeren, som hun her og nu har lovet, inden for de rammer, der er, vil forsøge at forbedre vilkårene for deltidsbrandmændene.
Så det ser vi frem til at få en fortsat dialog med ministeren om.
Christine Antorini (S), 2010-06-01:
Da Socialdemokraterne fremsatte beslutningsforslaget om at indføre obligatorisk idræt på alle ungdomsuddannelserne, det vil sige sådan, at man også kan få det på bl.a. erhvervsskolerne og på de erhvervsgymnasiale uddannelser, var der en meget positiv opbakning til forslaget fra en række partier i Folketinget, herunder bl.a. Dansk Folkeparti, der var ude i adskillige medier og sige, at det bare var en rigtig god idé, og at Dansk Folkeparti absolut var positive over for at se på, om det ikke var den vej, man skulle gå.
Det er jo også svært at argumentere for noget andet, for når det er sådan, at vi i rigtig mange år politisk har prioriteret, at folkeskoleelever skal have obligatorisk idræt, og at man på det almene gymnasium har obligatorisk idræt, hvordan i alverden kan det så være, at vi ikke også lægger det ind som en del af erhvervsuddannelserne, handelsgymnasiet og det tekniske gymnasium?
Men lige så positivt, som Dansk Folkeparti udtrykte sig i en række medier, lige så lidt skete der så, da vi havde muligheden for at vedtage det.
For pludselig mente Dansk Folkeparti, at uha, det ville da være noget værre noget, og tænk, hvad det ikke ville komme til at koste.
Se, vi ville jo fra Socialdemokraternes side have forstået det, hvis der var nogen, der havde sagt, at vores forslag i virkeligheden var for uambitiøst, for det, vi foreslår med beslutningsforslaget, er alene, at der skal nedsættes et udvalg, der kigger på, hvordan vi kan få indført obligatorisk idræt på samtlige ungdomsuddannelser.
Når man synes, det er sundt i de øvrige uddannelser, når man synes, det er vigtigt, og når de unge i øvrigt selv synes, det er rigtig sjovt at have idræt, hvorfor så ikke sætte et udvalgsarbejde i gang?
Det var alt, hvad vi bad om med det her beslutningsforslag.
Hvordan kan det passe på f.eks. grundforløbet på erhvervsuddannelserne?
Og på baggrund af det ville vi være lidt bedre klædt på til at diskutere, om vi var parate til at tage springet, hvordan vi kunne få det ind i fagrækken, og hvad det ville komme til at koste.
Men nej, ikke engang det kunne Dansk Folkeparti være med til.
Så vi må bare konstatere, at Dansk Folkeparti igen er ude i en gratis omgang.
Man har sagt et eller andet om, at man da syntes, at det var fantastisk vigtigt, men når det kommer til stykket, kryber Dansk Folkeparti i et musehul og gør ingenting for at få det igennem.
Hvis Dansk Folkeparti havde støttet det her forslag, havde der været et flertal uden om regeringen, der ville have nedsat det her udvalg, som kunne have inspireret os med hensyn til, hvordan vi rent faktisk kunne have gennemført det.
Det synes vi selvfølgelig er rigtig ærgerligt ikke er tilfældet, og vi må så konstatere, at S, SF, De Radikale og Enhedslisten står bag det her udvalgsarbejde, men at Dansk Folkeparti er hoppet fra.
Men jeg kan se, at Dansk Folkepartis ordfører er på vej herop, så det kan jo være, at Dansk Folkeparti har ændret holdning til det, for det er som sagt bare et udvalgsarbejde, vi beder om med det her beslutningsforslag.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-01:
Jeg er optaget af at løse problemet i sagen, og jeg har hverken hørt Venstre eller Konservative i de her debatter, hvor det jo er dem, der har lovet at lave en vederlagsmodel.
Socialdemokratiet har sagt, at hvis det er den måde, det skal løses på, efter man lavede det der fatale indgreb i de supplerende dagpenge og tog deltidsbrandmændene med i 2008, er det da fint med os.
Men alle partierne var jo bekendt med, at der var de problemer med vederlagsmodellen.
Men det er da noget, hvor vi har sagt, at kunne man lave en løsning dengang, kan man også lave en løsning i dag.
Altså, hvor der er en vilje, er der da en vej.
Jeg har bare ikke hørt, at der er nogen som helst af de andre partier, der har været i stand til at komme med et ændringsforslag.
For det sker jo tit i de her tider, hvor regeringen laver forlig og kommer med et lovforslag, og inden blækket er tørt, er man kommet med et ændringsforslag.
Hvad er det for et ændringsforslag, der skal komme til B 85, for at det er spiseligt for regeringen?
Det kunne jeg godt tænke mig at få at vide, fordi jeg jo forstår, at regeringen har lovet hr. Ib Poulsen, Dansk Folkeparti, at der skal findes en løsning på problemet.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-06-01:
Der er ikke nogen tvivl om, at vi i Dansk Folkeparti synes, det er både godt og sundt, at unge mennesker dyrker motion, og vi synes rent faktisk, at der, hvor man egentlig først skulle tage initiativet i forhold til at lære de unge mennesker at have nogle gode motionsvaner så tidligt som muligt, var i folkeskolen.
Vi er også positive over for mere idræt på erhvervsuddannelserne, men da vi i Dansk Folkeparti behandlede dette beslutningsforslag fra Socialdemokraterne, gennemgik vi det selvfølgelig også minutiøst, og der faldt jeg bl.a. over en sætning om de økonomiske konsekvenser, hvor der stod, at forslaget kunne gennemføres inden for rammerne af ministeriets generelle driftsbudget.
Og så tænker jeg: Hvordan?
Hvor er det så, man tager de her penge fra?
For pengene skal jo tages et eller andet sted fra – og stadig væk under driftsbudgettet.
Så jeg vil gerne have at vide af fru Christine Antorini: Hvad er det så, der til gengæld ikke skal have en finansiering, så man kan finde de her penge til erhvervsuddannelserne?
Det synes jeg ikke vi har fået svar på, men det vil i hvert fald klæde Socialdemokraternes ordfører at komme med et svar.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-01:
De problemer, som vederlagsmodellen skulle have i sig, skrev de borgerlige partier, SF og Enhedslisten om i 1997-98.
Der står klart: Vederlagskonstruktionen medfører, at deltidsbrandmændene ryger ud af en del love.
Det vil sige, at partierne vil sikre brandmændene ved simpelt hen at skrive ind i lovteksten, at de skal skrives ud alle de steder, de ryger ud, som følge af den nye ordning.
De stilles altså på ingen områder ringere end i dag.
Det er forudsætningen for, at vi har foreslået vederlagsmodellen, for vi vil heller ikke være med til at forringe noget, slet ikke.
Men det er jo derfor, vi nu giver et rigtig godt tilbud til hr. Ib Poulsen og Dansk Folkeparti, og det lyder: Lev dog op til jeres egne løfter, få nu regeringen, der siger, det ligger dem meget på sinde, til at sige, at de vil lave en løsning, og få nu sommeren til at gøre det i og fremlæg den, når Folketinget mødes igen til oktober.
Hvem er det, man ikke må have lov at lave det for?
Jeg tror, at hr. Ib Poulsen har skrevet under på, at han vil overholde grundloven og stemme imod sin overbevisning.
Det lyder, som om det er med ført hånd, hr. Ib Poulsen vil stemme nej til et ellers fornuftigt forslag i dag.
Er det korrekt?