runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-11-09:
Jeg er ikke enig med spørgeren i, at det er nemt at komme til Danmark.
Hvad handler det helt konkret om?
Det handler om, at når en udenlandsk virksomhed kigger sig rundt i verden og spørger om, hvorvidt den skal lægge sin virksomhed i Belgien eller i Danmark, kigger den på flere parametre.
Den kigger bl.a. på, om det er nemt at få et visum til medarbejderne, om de godt kan komme frem og tilbage, for selv om man lægger en virksomhed i Silkeborg og åbner 1.000 danske arbejdspladser, kan det jo godt være, at man får lyst til at tage en eller to kinesere til Danmark i en periode for netop at hjælpe virksomheden i gang og lære noget kultur i forhold til det kinesiske hovedsæde.
Der oplever vi vanskeligheder i dag, og det er, fordi den gældende administration og bureaukratiet ikke har fungeret godt nok.
Her har vi sagt, at det vil vi gøre op med.
Vi vil kigge på regelforenkling, for vi er nødt til at sikre danske arbejdspladser også på sigt.
Vi kan ikke på den måde lukke os for omverdenen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-11-09:
Jamen jeg anerkender ikke ministerens præmisser, og det er jo også derfor, at vi tager denne diskussion i dag.
Altså, jeg synes, det er underligt, at man skal opleve en relativt nytiltrådt minister gå ud og sige, at Danmark er et lukket land, og at det er meget svært at få udenlandsk arbejdskraft til landet.
Vi kan se, at tallene på, hvor mange der kommer til Danmark enten for at arbejde eller studere, er steget fra omkring 30.000 pr. år tilbage i 2001 til godt 80.000 i 2010.
Det er jo sådan, at der aldrig nogen sinde før har været så store muligheder for at få udenlandsk arbejdskraft til Danmark og i øvrigt for at komme til Danmark for at studere.
Der er faktisk sket et stigning fra 2008 til 2010 på 34 pct.
Det er jo et tegn på, at der både er et stigende antal studerende fra udlandet i Danmark, og at der også er sket en firedobling af antallet af udlændinge, der kommer til Danmark for at arbejde.
Så er det jo en kende underligt, at ministeren stadig væk påstår, at det er meget svært at komme til Danmark.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-11-09:
Når jeg kigger på tallene, kan jeg konstatere, at det er korrekt, som spørgeren siger, at der kom flere udlændinge til Danmark i 2010, end der gjorde i 2001.
Vi taler ikke om, at 80.000 kom til Danmark i 2010 – vi taler om, at der alt i alt af både tredjelandsborgere og EU-borgere i 2010 kom lidt over 21.000 til Danmark for at arbejde.
Jeg tror faktisk, at både spørgeren og jeg har en interesse i, at vi får arbejdspladser til Danmark, så vi kan klare os i den internationale konkurrence, og at vi ikke, som vi gør i dag – og det gør vi – skal opleve, at man vælger at investere i Sverige, Tyskland og Storbritannien, bare for at nævne nogle af vores nærmeste markeder.
De lægger arbejdspladserne der, og det betyder, at vi i virkeligheden taber arbejdspladser i Danmark, og det gjorde vi de sidste 10 år under den borgerlige regering, hvor vi tabte 100.000 arbejdspladser.
Den problemstilling tager vi fat på, for vi mener ikke, at Danmarks velfærdssamfund kan eksistere på sigt, hvis vi ikke også sørger for, at der kommer arbejdspladser.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-11-09:
Jeg håber jo så bare, at ministeren til trods for den her uenighed vil anerkende – så kan vi diskutere tallene bagefter over en kop kaffe – at der har aldrig nogen sinde været flere udlændinge, end der er nu, som er kommet for at uddanne sig eller få et arbejde i Danmark.
Der har aldrig været flere i Danmark, end der er nu ifølge de nyeste tal, vi har til rådighed.
Danmark har aldrig været mere tilgængeligt, end Danmark er i dag, og det synes jeg at ministeren skal have med, når ministeren bl.a. til Berlingske Tidende siger, at det er 10 års forkert politik, som har gjort, at Danmark er et lukket land.
Det synes jeg er en ganske grov form for overdrivelse, som ministeren giver udtryk for, og det er derfor, jeg har ønsket den her præcisering i dag.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-11-09:
Nu synes jeg, man skal passe på med »aldrig nogen sinde«, for det kan være, at der i 1800-tallet har været mere udenlandsk arbejdskraft i Danmark, end vi har i dag, og derfor ville jeg passe på med de der store generaliseringer.
Men jeg noterer mig, at under den tidligere borgerlige regering kom der mere udenlandsk arbejdskraft til Danmark – også flere studerende – i forhold til i 2001; det vil jeg anerkende, og det har jeg sagt hele tiden i mine svar.
Men jeg har samtidig understreget, at vi har et problem med at få investeringer til Danmark, og når vi spørger, hvad udfordringen bl.a. er, og spørger udenlandske virksomheder, så er et af de parametre, der dukker op, at Danmark er et svært land at komme til.
Så handler det selvfølgelig også, som ordførerens næste spørgsmål kommer til at handle om, om Danmarks omdømme og Danmarks image ude i verden.
Hvis Danmark virker lukket, er det heller ikke specielt attraktivt at komme hertil.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-11-09:
Kan ministeren forklare, hvordan Danmark har tabt arbejdspladser, og hvor mange arbejdspladser Danmark har tabt som følge af, at »den tidligere regering etablerede grænsebomme og gav efter for Dansk Folkepartis nationalistiske snæversynethed«, jf. Berlingske Tidende den 2. november 2011?
Kan ministeren forklare, hvordan Danmark har tabt arbejdspladser, og hvor mange arbejdspladser Danmark har tabt som følge af, at den tidligere regering etablerede grænsebomme, og »gav efter for Dansk Folkepartis nationalistiske snæversynethed«, jf. Berlingske Tidende den 2. november 2011?
Martin Henriksen (DF), 2011-11-09:
Altså, ministeren siger, at de må acceptere de regler, vi har i Danmark.
Det er vi fuldstændig enige i.
Problemet er bare, at det gør de ikke.
Og hvad vil vi så gøre ved det?
Vil vi lave nogle kampagner, hvor vi oplyser om, at det skal de?
Det kan vi da godt gøre, men det virker ikke.
De hører ikke efter.
De fortsætter, som de hidtil har gjort, og som de har gjort i lang tid, og derfor skal der jo noget nyt til.
Selvfølgelig skal man det, men nogle steder er det bare ikke virkeligheden.
Derfor må vi bare bede regeringen om at komme med noget, der er lidt mere konkret end at sige, at man vil holdningsbearbejde, at man vil iværksætte projekter osv.
Det er altså ikke nok.
Karen Hækkerup (S), 2011-11-09:
Jeg synes egentlig, at når hr. Martin Henriksen siger, at det ikke er den virkelighed, de oplever, og at vi skal finde på nogle andre løsninger, så er den løsning, der ligger lige for, jo en løsning, som jeg ved at både Dansk Folkeparti og regeringen er imod.
Det kunne jeg forestille mig at der ville være nogen der ville pege på.
Det ville aldrig være fra mig, det kom, men der ville være nogle, der ville sige, at det er shariaråd, der er løsningen.
Og det vil jeg bare gerne sige at regeringen bestemt vil tage afstand fra.
Vi skal ikke løse de problemer, der er med, at der er nogle selvbestaltede grupper, der ikke vil anerkende den danske lovgivning, ved at imødekomme den tanke, at den danske lovgivning ikke gælder for alle.
Den danske lovgivning gælder for alle, og det må alle acceptere.
Det må alle anerkende.
Derfor handler det her om oplysning.
Det handler om at gøre de mennesker, som lever i vores land, oplyste nok, til at de tør stå ved, at de bor i Danmark, at den danske lovgivning beskytter dem, at man ikke har behov for shariaråd eller for imamernes velsignelse eller alt muligt andet.
Den danske lovgivning gælder for alle.
Sådan er det, og det kan ikke være anderledes.
Tina Nedergaard (V), 2011-11-09:
Jeg fik indkaldelsen til forhandlingen – det kvitterer jeg for – efter at spørgsmålet var stillet, men jeg synes alligevel, at det er relevant nok at få det drøftet hernede.
Kan ministeren redegøre for, hvorvidt den bevilling, der lægges op til på forskningsområdet generelt, er højere eller lavere end det, der anvendtes i 2011, altså på den sidste finanslov, som VK-regeringen har haft ansvaret for, nemlig de penge, der bliver bruges helt aktuelt på forskning i 2011?
Er der flere eller færre penge i 2012 end i 2011?
Ministeren skal have tak for at erindre mig om, hvilken procentandel man bruger af BNP på forskning med det forslag, som regeringen nu er kommet med, og det, vi så rent faktisk bruger i 2011, altså med den sidste finanslov, som V og K har haft ansvaret for.
Heri bruger vi 1,07 pct. af BNP, hvorimod den nye regering lægger op til at bruge 1,04 pct.
Det er bare lige for at sige det helt præcist.
Det er fair nok, vi har stor forståelse for, at man passer på pengene.
Det var det, vi gik til valg på.
Det er bare ikke helt det billede, vi synes tegnede sig forud for valget hos Det Radikale Venstre og de øvrige partier, som indgår i regeringen.
Det er derfor, vi spørger lidt interesseret til, hvorfor noget så væsentligt for det danske samfund som strategisk forskning skal beskæres, efter de løfter, man udstak under valgkampen.
Ministeren nævner de statistiske præmisser, og det var så vist mig, der gjorde sig skyldig i at bruge de statistiske præmisser, eller også var det ministeren selv.
Så var der noget, der hed de politiske præmisser, som man kunne argumentere ud fra.
Men man kunne jo også vælge de faktiske præmisser, og de faktiske præmisser er, at i 2011, altså i den finanslov, i hvis periode vi er midt i lige nu, og som er den sidste, som den forrige regering har haft ansvaret for, og som vi lavede med Dansk Folkeparti, er bevillingerne til forskning og ikke mindst til strategisk forskning betydeligt over det niveau, som den nye minister nu lægger op til vi skal forhandle om ovre i Uddannelsesministeriet.
Martin Henriksen (DF), 2011-11-09:
Hvordan agter ministeren at dæmme op for det stigende problem med muslimske ægteskaber indgået mellem henholdsvis muslimer og danskere og muslimer, som ikke er retligt bindende i Danmark, men som i allerhøjeste grad er bindende i de muslimske miljøer, og hvor et ønske om skilsmisse kan resultere i udstødelse af kvinderne?
Hvordan agter ministeren at dæmme op for det stigende problem med muslimske ægteskaber indgået mellem henholdsvis muslimer og danskere og muslimer, som ikke er retligt bindende i Danmark, men som i allerhøjeste grad er bindende i de muslimske miljøer, og hvor et ønske om skilsmisse kan resultere i udstødelse af kvinderne?
Karen Hækkerup (S), 2011-11-09:
Tak for spørgsmålet og tak for spørgsmålet til en debat, som er rigtig vigtig.
Vi havde lidt af debatten i morges, da vi havde samråd i Integrationsudvalget, men for dem, der ikke hørte debatten der, synes jeg, det er fint, at vi gentager den her.
Jeg vil sige, at vi i Danmark har love, og de vedtages her i dette rum .
Det er det danske Folketing, der vedtager de love, som skal gælde alle, der bor i Danmark.
Når der er borgere i Danmark, som ikke har en fornemmelse af, at en dansk lov er en lov, der gælder for dem, vil jeg sige, at vi i fællesskab har et problem; et problem, som vi skal tage rigtig alvorligt, og som vi skal finde løsninger på.
SFI har netop offentliggjort en meget omfattende og nuanceret undersøgelse af parallelle retsopfattelser i Danmark.
Ud over at rapporten peger på et meget alvorligt problem ved indgåelse og opløsning af muslimske ægteskaber set i forhold til dansk ret, viser den også, at problemerne med parallelle retspraksisser på det familieretlige område ofte er ganske komplicerede.
Jeg vil sige, at det for mig er fuldstændig og absolut afgørende, at vi får hjulpet de kvinder og mænd, som er underlagt forskellige former for sociale normer.
Derfor har jeg nedsat en arbejdsgruppe, som skal arbejde hurtigt.
Den kommer til at aflevere sit papir allerede i starten af marts måned, og til den tid vil det være gennemgået, om der er behov for lovgivningsmæssige tiltag, og hvad der ellers er behov for.
Hvordan kan vi styrke mennesker, der bor i Danmark?
Hvordan kan vi styrke deres rettigheder og oplevelse af, at de er lige for loven, og at de danske love også beskytter og gælder dem.
Der har jo igennem århundreder været en kamp, hvor vi i Danmark har vundet nogle frihedsrettigheder, og de frihedsrettigheder, som handler om kønnenes ligestilling og om frihed til at vælge, hvem man vil giftes med, hvilken uddannelse man vil tage, og hvilket liv man vil føre, skal vi selvfølgelig gøre alt, hvad vi kan, for at alle individer, der vokser op og er i vores samfund, skal nyde. Derfor handler det om rettigheder.
Det handler om at tage den holdningssnak med unge mennesker, som oplever at være udsat for social kontrol eller oplever, at der er parallelle retsopfattelser i de kredse, de befinder sig i.
Det handler om oplysning, det handler om lovgivning, det handler om rettigheder.
Martin Henriksen (DF), 2011-11-09:
Tak for det.
Der er jo meget af det, som ministeren siger, som de fleste fornuftige mennesker er enige i.
Problemet er bare, at der ikke er så meget konkret handling i det, ministeren siger.
Vi kan alle sammen holde en tale om, hvor vigtigt det er, at man selv vælger, hvem man skal gifte sig med, og om, hvor vigtigt det er, at man selv tilrettelægger sit liv.
Det kan vi alle sammen holde en tale om.
Det, vi er interesseret i fra Dansk Folkepartis side, er at sikre, at det så rent faktisk også sker.
Når der nu har været flere undersøgelser og rapporter, der viser, at social kontrol er meget udbredt, og at der i det her tilfælde er mennesker, typisk kvinder, som ikke kan få anerkendt en skilsmisse – de ønsker at gå fra manden – fordi f.eks. imamen eller familien ikke ønsker at anerkende, at vedkommende rent faktisk er blevet skilt, og hvor vedkommende dermed bliver udstødt, så har vi behov for nogle initiativer, som konkret går ind og tager hånd om det her.
Der er det altså ikke nok, at ministeren siger det, ministeren gør, og holder den tale, ministeren holder.
Vi kunne godt fra Dansk Folkepartis side tænke os at høre, hvilke konkrete initiativer man har, ud over at man f.eks. ønsker at nedsætte en arbejdsgruppe.
Karen Hækkerup (S), 2011-11-09:
Jeg vil sige, at spørgeren sådan set tager fejl, når spørgeren siger, at der kan være kvinder, der oplever ikke at få anerkendt deres skilsmisse, for skilsmissen bliver anerkendt, når den blivet givet af de danske myndigheder.
Så kan det være, at der nogle i familien, som ikke vil anerkende den, og det er en problemstilling, som vi skal tage fat på, og den løser vi måske ikke nødvendigvis med lovgiving, men med holdningsbearbejdning.
Jeg vil gerne sige, at jeg synes, at det her er et ekstremt kompliceret, men også meget, meget vigtigt område.
Vi har fået nogle forskelllige rapporter inden for de sidste par dage, som har været rimelig rystende.
Det er også slemt at konstatere, at der er opbakning til den sociale kontrol, og at der sker mere social kontrol af efterkommere af de indvandrere, der kom i første omgang.
Det vil sige, at denne proces og metode med social kontrol altså bliver bakket op og videreført af nye generationer.
Derfor skal vi sætte ind med holdninger.
Derfor skal vi sætte ind med viden om rettigheder.
Derfor skal vi sætte ind med undervisning og med hjælp til de frontpersonaler, der møder vores borgere ude i første led.
Der skal man være meget bevidst om, hvad det er for en opgave, vi har foran os, og den handler primært om oplysning om rettigheder.
Martin Henriksen (DF), 2011-11-09:
De her kvinder kan selvfølgelig gå ned på statsforvaltningen og dér få papir på, at de er skilt, men sådan er deres virkelighed ikke.
Efterfølgende er de ikke skilt i en religiøs og kulturel forstand i deres familie og i det miljø, hvor de nu færdes.
Det er problemet.
Dermed har vi jo en lovgivning i Danmark, som bliver tilsidesat, som ikke bliver efterlevet, som ikke bliver respekteret, og det kan vi ikke løse ved kun at holdningsbearbejde, for det har vi gjort igennem lang tid.
Det er ikke noget nyt, det har vi gjort igennem lang tid, og det er altså ikke alle mennesker, vi kan nå ved at holdningsbearbejde.
Hvordan forholder ministeren sig f.eks. til, at hvis imamer er involveret i social kontrol og ikke anerkender de skilsmisser, som ellers er lovlige ifølge dansk ret, så tager man vielseskompetencen fra de trossamfund, der har vielseskompetence, og siger: Hvis I har imamer ansat hos jer, som er med til at lave social kontrol, som er med til at undertrykke kvinder, så tager vi vielseskompetencen fra jer, så I ikke længere har mulighed for at vie folk efter dansk ret?
Dermed mister de jo en række fordele, bl.a. skattefordele.
Er det nogle forslag, som regeringen vil være med til for at sikre, at vi ikke bare taler om, at vi synes, det er vigtigt, at kvinder har frihed og lighed, men at vi rent faktisk også sætter handling bag ordene og også med lovgivningsinitiativer viser, at det altså ikke er rimeligt, at man kommer til et land, og at man så stort set siger til den befolkning, man kommer til, at man er fuldstændig ligeglad med dets værdier, at man er fuldstændig ligeglad med den lovgivning, som bliver vedtaget i Folketinget, fordi man har sine egne love og regler?
Thomas Danielsen (V), 2011-11-09:
Vi er meget enige i, at det er vigtigt, at vi er til stede på disse markeder.
Det er vel også derfor, at vi netop har lavet den her ordning, som så ikke fik lov til at bevise sit værd.
Det mener ministeren så at der er lavet en analyse af, som viser, at det ikke kunne svare sig.
Jeg har talt med virksomheder, som var meget begejstrede for den her ordning.
Der var en virksomhed, som sagde: Vi har faktisk lige lavet vores eksportstrategi sammen med Mariann Fischer Boel.
Nu har den fået lov til at køre i 4 måneder.
Vi har lagt et arbejde i det.
Så slår man den ihjel, og det gør Danmark til grin.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge til den rapport, som ministeren henviser til.
Den 8. oktober ønskede ministeren, at den her ordning skulle blive evalueret, hvilket ministeren så siger at den er.
Kan ministeren fortælle mig, hvordan jeg kan finde den rapport?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-11-09:
Vi har lavet en vurdering i ministeriet.
Det er ikke det samme, som at vi har lavet en rapport – for det første.
For det andet noterer jeg mig i hvert fald, at dengang ordningen blev opstartet, var der ingen på erhvervsområdet, der umiddelbart begejstret bød ordningen velkommen.
Jeg gjorde også det, da jeg besluttede at lukke eksportambassadørordningen, at jeg skrev til mange af de partnere, vi har på eksportområdet, for at gøre opmærksom på, at vi lukkede ordningen.
Af de svar, jeg har fået tilbage, er der ingen af dem, der har været kritiske over for at lukke den.
Jeg ved, at der er flere af eksportambassadørerne, som på samme måde, som ordføreren gør opmærksom på, har gjort en indsats, og at der er nogle, der er særlig begejstrede lige præcis for en bestemt eksportambassadørs indsats.
Jeg synes også, at deres indsats har været fin.
Det tror jeg at jeg startede med at sige.
Men vi må bare erkende, at de penge, vi bruger der, kan bruges endnu bedre.
Vi kan få mere ud af pengene ved et langvarigt, vedholdende engagement ude på ambassaderne.
Det tror jeg altså er det, der skal til, hvis vi reelt skal komme til at eksportere til de her lande, og det skal vi, hvis vi skal sikre arbejdspladser i Danmark.
Thomas Danielsen (V), 2011-11-09:
Hvilke saglige begrundelser har ministeren lagt vægt på ved afgørelsen om at nedlægge eksportambassadørordningen?
Mit spørgsmål er: Hvilke saglige begrundelser har ministeren lagt vægt på ved afgørelsen om at nedlægge eksportambassadørordningen?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-11-09:
Lad mig understrege, som jeg også sagde før, og jeg vil gerne understrege det igen, at jeg har stor respekt for alle eksportambassadørerne.
De har gjort en fin indsats.
Men som allerede nævnt peger min vurdering og ministeriets vurdering på, at eksportambasadørordningen var for dyr.
Det efterlyser de, det er vi nødt til at sikre.
Dernæst handler det om at iværksætte tiltag på de områder, hvor Danmark har styrkeposition og anses som en god samarbejdspartner.
Det handler om hele det grønne område, det handler om sundhed og velfærdsteknologi, og det handler om oplevelsesøkonomi.
Her kommer ambassaderne til at spille en større rolle via deres veludviklede evne til at forstå de nye og ofte komplicerede markeder.
Sidst, men ikke mindst skal vi sikre, at Danmark får en større del af de udenlandske investeringer fra vores vækstmarkeder.
Men vigtigst af alt vil den her regering prioritere vækstmarkederne endnu højere.
Det har vi understreget, ved at vi har fået en minister for handel og investering.
Jeg er glad for, at der er lagt op til en større bevilling til den her indsats, og at der i alt afsættes 50 mio. kr. over 2 år til at styrke indsatsen over for BRIK-landene og de andre vækstområder.
Så vi har opprioriteret indsatsen og herunder også brugt midlerne fra eksportambassadørerne.
Thomas Danielsen (V), 2011-11-09:
Jeg kan godt høre, at ministeren har nogle flotte ord for, hvad regeringen gerne vil.
Men det, jeg efterlyste i mit spørgsmål, var: Hvilke faglige begrundelser har ministeren lagt til grund for den beslutning, hun har taget?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-11-09:
Vi har vurderet, at hvis man sammenligner det beløb på 28 mio. kr. fordelt over 2 år brugt på eksportambassadørerne med, hvad man kan bruge af f.eks. lokalt ansatte, kan vi få en del flere menneskelige ressourcer ud af samme beløb.
Jeg lagde mærke til, at ordføreren tidligere sagde, at for de her særlige personer – eller tunge personer, tror jeg at ordføreren sagde – er det rigtigt, at de i en dansk kontekst og til dels også i en international kontekst er anerkendte individer.
Men vi må bare anerkende, at rundtomkring i verden er det enten en ambassadør eller en minister eller en statsminister eller et kongehus, som reelt er dem, som de andre lande forstår og derfor også åbner døre for.
Det anerkender vi, og derfor har regeringen også fået en handels- og investeringsminister, og noget af det, jeg skal bruge min tid på, er bl.a. BRIK-landene.
Thomas Danielsen (V), 2011-11-09:
Ministeren sagde ganske rigtigt, at der skal skabes en direkte kontakt.
Det er jeg meget enig i, og det er det, som jeg synes er det gode ved netop de eksportambassadører, man har udvalgt.
Det var de meget tilfredse med, og det havde de rigtig gode erfaringer med i den korte periode, det nu stod på.
Så siger ministeren, at det er en opgave, som hun bl.a. skal varetage, men mener ministeren dermed, at hun er et mere kendt ansigt i BRIK-landene end de eksportambassadører, der er udvalgt?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-11-09:
Nu tror jeg ikke, at det handler om min person.
Jeg tror, det handler om, at det er en minister, der kommer.
Man benytter sig af alle muligheder for både at hive investeringer til ens land og så sandelig også at sørge for bedre eksportmuligheder.
Jeg vil også have gang i at bruge den palet.
Regeringen har meget ambitiøs sagt i regeringsgrundlaget: Vi vil satse på de her markeder, vi vil have andel i deres vækst.
Det er jo ikke kun voksende økonomier, det er førende økonomier i verden, og derfor har vi en interesse i at have en tæt forbindelse til dem.
Det kræver jo, at vi nu tænker kreativt.
Vi går i gang med arbejdet med at lave BRIK-strategier for netop at nytænke og sætte alle ideer i spil.
For jeg er sådan set enig med spørgeren i det om at putte fem personer ind i en person.
For det første kan man ikke det, men man skal være opmærksom på, at en ministertitel er noget andet end en ambassadørtitel.
For det andet er jeg meget interesseret i at bruge mine kollegaer på hele regeringsholdet til også at løfte den her opgave, for der er ingen tvivl om, at hvis Danmark skal sikre arbejdspladser på sigt, kræver det, at vi alle sammen spiller sammen.
Det regner jeg bestemt også med at vi kan gøre sammen med en aktiv opposition, når de rejser ud i verden, altså sådan at de også vil være med til at skabe de her kontakter.
Thomas Danielsen (V), 2011-11-09:
Hvad kan vi melde ud at den nye ordning går ud på?
Hvad er alternativet til den nuværende ordning?