runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benedikte Kiær (KF), 2012-10-26:
Det er jo så kun de mennesker, der er visiteret til udredning på et hospital.
De mennesker, der er under udredningsforløb hos den praktiserende læge eller hos en speciallæge, er jo ikke under det her.
Ordføreren nævner det her med, at det jo så er muligt, at de, det her drejer sig om, og som skal have skiftet hoften, lige kan holde deres sommerferie med familien og ikke behøver at lave om på det, og der vil jeg blot lige sige, at det jo ikke er sådan, at man har en behandlingspligt eller en pligt til at modtage den behandling, som man skal have, på et bestemt tidspunkt.
Det kan man allerede i dag, og det sker jo sådan set også allerede i dag, at nogle simpelt hen siger: Jamen så vil jeg egentlig gerne lige vente et par måneder med at få foretaget den her behandling.
Det sker jo sådan set allerede i dag.
Så hvis vi trækker dem fra – for det kan de jo godt gøre i dag – hvem er det så egentlig, det drejer sig om?
For man må jo have gjort sig nogle tanker om det, selv om ordføreren siger, at det ikke er politisk.
Man må bare have gjort sig nogle tanker, når man i lovforslaget under bemærkningerne vedrørende økonomien kan sige, at det der med ret til hurtig udredning kommer til at koste noget mere, mens behandlingsgarantien på de 30 dage, der nu bliver lavet om til en differentieret behandlingsgaranti, kommer til at koste lidt mindre.
Så ordføreren må have nogle bud på, hvem og hvor mange det egentlig er, det drejer sig om.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-10-26:
De patienter, som kommer til at vente lidt længere, når diagnosen er stillet, er de mennesker, som har en sygdom eller en skavank, som skal behandles, men som ikke forhindrer dem i at leve det liv, de måske gør i dag.
Det kan være mennesker, som ikke har meget, meget stærke smerter, det kan være mennesker, som f.eks. i en lang periode har gået og godt vidst, at den her hofte ikke er god, men hvor det heller ikke har været sådan, at de var parat til at lægge hele familiens sommerferie om for at få hoften repareret.
Det er et eksempel på sådan nogle mennesker, hvor man godt kan se, at det selvfølgelig skal fikses, men også at det ikke er noget, som vil forhindre dem i at leve det liv, som de gør i dag.
De mennesker, for hvem det ikke skal gælde, er de mennesker, der har meget, meget stærke smerter, det er de mennesker, hvis livssituation står til at blive stærkt forringet, hvis de venter i lang tid, og det kan være mennesker, hvor symptomerne har været diffuse, det kan være mennesker, hvor det viste sig at være noget neurologisk, altså noget, der krævede hurtigere behandling.
For de mennesker vil det her forslag være en klar forbedring, for der er alt for mange i dag, der cykler rundt i vores system.
Benedikte Kiær (KF), 2012-10-26:
Jeg synes ikke rigtig, vi bliver klogere af det her.
Når man har læst det her lovforslag igennem, synes jeg, der kommer en masse usikkerhed op.
Ordføreren bliver ved med at fremhæve mennesker med tunge øjenlåg som et godt eksempel på nogle, der sagtens kunne vente længere, og ordføreren siger også, at det samlede forløb jo bliver kortere.
Men jeg mener ikke, at mennesker med tunge øjenlåg vil skulle have brug for at komme igennem et hurtigt udredningsforløb på 30 dage, så jeg vil egentlig gerne høre ordføreren om, hvem det drejer sig om, og hvem det er, der kommer til at vente længere.
Hvem er det?
For det må jo være nogen, når man i lovforslaget kan sige, at det her er udgiftsneutralt.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-10-26:
Det er ikke en politisk beslutning, hvor mange der skal vente længere på at få lov til at tage på privathospitaler, efter at de har fået stillet en diagnose, forhåbentlig hurtigere end de gør i dag.
Det beror alene på den læge, der sidder over for patienten og vurderer vedkommendes situation, ikke bare om de er i arbejde eller ej, som det blev antydet fra Dansk Folkepartis side, nej, ud fra devisen om, hvordan det ser ud i forhold til de smerter, de har, hvordan det ser ud i forhold til at kunne leve det liv, som de hidtil har levet.
Jeg synes alligevel, at man hele tiden glemmer, at der altså er nogle patienter i vores sundhedsvæsen, som skal behandles, men som også i dag sådan set lever ganske glimrende med den sygdom, de nu har, og selvfølgelig så også godt nogle gange vil kunne vente lidt længere, for til gengæld at sikre, at de mennesker, som har oplevet nogle lange forløb, og hvor der ikke var nogen behandlingsgarantier, der trådte i kraft, nu kan få en højere prioritering i vores sundhedsvæsen, så de mest syge behandles hurtigere end de lidt mindre syge.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-10-26:
Det lyder jo interessant, fordi det lyder til, at ordføreren – og forhåbentlig også sundhedsministeren – har været inde at vurdere de økonomiske konsekvenser af det her.
Det vil sige, at ordføreren og regeringen må have gjort sig nogle overvejelser, og jeg er helt sikker på, at den socialdemokratiske sundhedsordfører må være klar over de overvejelser om, hvor mange patienter man så forventer der får en længere ventetid på at komme i behandling, efter at de har fået stillet diagnosen.
Der må ligge et tal.
Hvor mange drejer det sig om?
vil jeg gerne spørge fru Sophie Hæstorp Andersen.
Jeg er glad for at få bekræftet, at det drejer sig om nogen.
Nu spørger jeg bare: Hvor mange drejer det sig om, som, efter at de har fået stillet diagnosen, kommer til at vente længere på at komme i behandling, end de gør i dag?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-10-26:
Vi kan hånden på hjertet ikke i dag sige, at der er nogle, der får længere behandlingstid.
Der er nogle, der også kan få kortere behandlingstid, og det er dem, som er mest syge, og som før har ventet og ventet uden at få en hurtig behandling.
Det afhænger jo utrolig meget af, hvad det er for et udredningsforløb, man har været igennem.
Men ja, der er nogle patienter, som vil opleve, at der vil gå 8 uger, før de får retten til at tage på privathospital, hvis det, de fejler, kan behandles der.
Til gengæld vil der være en lang række andre patienter, som får en hurtigere adgang til både udredning og behandling, og det synes vi er en god måde at bruge sundhedskronerne og skatteborgernes penge på i Danmark.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-10-26:
Nu får fru Sophie Hæstorp Andersen det til at lyde, som om det her lovforslag alene er godt.
Jeg bliver simpelt hen bare nødt til at bede ordføreren om at bekræfte, at når det drejer sig om behandlingsgarantien, vil der være borgere, der får forringet deres rettigheder med det her lovforslag.
Det kan besvares med et enkelt ja eller nej, og jeg taler kun om behandlingsgaranti.
Jeg tager udgangspunkt i, at patienten har fået stillet en diagnose, så hvis vi taler om behandlingsgarantien og retten til det udvidede frie sygehusvalg, er det så ikke korrekt, at der er borgere, der får forringet den rettighed, de har i dag – ja eller nej?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-10-26:
Det er sådan, at det bliver lægerne, der i den enkelte persons situation skal afgøre, om man skal vente 1 eller 2 måneder for at få behandling.
Har man været igennem en undersøgelse eller en udredning, der viser, at det, man fejler, ikke er alvorligt, men faktisk noget, man godt kan gå på arbejde med eller komme videre i sit liv med – det er måske også noget, man f.eks. kan tage på ferie med – så siger vi, og det gør lægen formentlig også, at der går 2 måneder, og så får man retten til at tage på privathospital, hvis ikke det offentlige sundhedsvæsen har leveret den behandling, der skal til.
Men er man i den situation, at man har fået en hurtig undersøgelse på grund af den nye udredningsgaranti, og det viser sig at være noget alvorligt, skal man langt hurtigere til.
Nogle gange skal man måske til inden for 14 dage, for sådan er det, hvis man opdager, at det er leddegigt, man fejler.
Man vil i dag komme hurtigere til på f.eks. Frederiksberg Hospital, fordi leddegigt er en meget alvorlig sygdom.
Og så vil det være på sin plads, at man kommer hurtigt til.
Men vi siger altså også, at der er nogle patienter, hvor det ikke er alvorligt, men hvor de selvfølgelig skal behandles, fordi det er en skavank, og fordi det er noget, der skal behandles – selvfølgelig skal det det – men i de tilfælde kan man godt vente op til 8 uger, før man får retten til at tage på privathospital.
Sophie Løhde (V), 2012-10-26:
Jeg vil gerne endnu en gang kvittere for, at man har overtaget den tidligere VK-regerings plan om at indføre en udredningsret.
Så vidt så godt.
Vi undrer os bare over, hvorfor det her skal være et enten-eller.
For det første: Hvorfor skal det ikke være et både-og for patienterne, så de er sikret retten til hurtig udredning, en reel udredningsret, ikke en hul ret, som det, der er lagt frem i lovforslaget?
Og for det andet: Hvorfor skal alle patienter, uanset om de er i arbejde eller ikke er i arbejde, uanset hvem de er, ikke have retten til hurtig behandling, som de har i dag?
Så spørger jeg igen om det med, hvor mange patienter det kommer til at handle om.
Man må jo have gjort sig nogle overvejelser om, når man ændrer noget og fratager patienterne en helt central patientrettighed, hvor mange man så rammer fremadrettet?
Fremsætter man i dag et lovforslag, uden at ordføreren har den mindste anelse om, hvor mange patienter man anslår fremover ikke vil have ret til det udvidede frie sygehusvalg, som vi kender det i dag, med de foreslåede ændrede regler?
Er det, ordføreren meddeler Folketinget i dag, virkelig, at det ved ordføreren ikke, for det har man ikke set på i regeringen, og at der ikke foreligger nogen papirer på, hvor mange det kommer til at ramme fremadrettet?
Camilla Hersom (RV), 2012-10-26:
Jeg synes da, at man skal lave udbud af alt, hvad man overhovedet kan, og presse på for at få en god handel i forhold til nogle af de letgennemførbare operationer.
Jeg har ikke hørt nogen sige noget andet, jeg har ikke set, at der står andet i lovforslaget.
Tværtimod står der jo, at man stadig væk skal indgå aftaler osv. Pointen her er jo, at man kan få meget mere med, for hvis folk kan blive udredt tidligere og behandlet hurtigere, kan de også vende tilbage til deres liv.
De kan måske vende tilbage til arbejdsmarkedet, de kan andre ting.
Det offentlige sygehusvæsen, det system, vi har i Danmark, er jo ikke et system, hvor man kan afvise folk ved porten, afhængigt af om de er en god forretning eller ej.
Selvfølgelig kan man finde isolerede operationer, hvor de på et privathospital, som har specialiseret sig i det, kan gøre det billigere end i det offentlige system, og det skal det offentlige system da udnytte til at lave nogle aftaler.
Men hvad med alle de andre?
Det er jo dem, vi også får en masse mere for pengene for i det her forslag.
Så ud fra en helt kridtkold økonomisk analyse burde det her forslag appellere til Liberal Alliance.
At vi andre så er meget optaget af, at vi får utrolige goder derudover, er en anden sag.
Jeg har jo lagt mærke til, at Venstre i deres forslag til finanslov har en fastholdelse af den nuværende behandlingsgaranti, men jeg har ikke set noget sted, at Det Konservative Folkeparti skulle have forpligtet sig på samme måde.
Derfor vil jeg spørge, om det ikke gør indtryk, når f.eks. alle høringssvarene faktisk er positive.
Så er der nogle, hvori der nævnes nogle ting, man gerne vil have undersøgt, og at man skal holde øje med udviklingen og sådan noget, men helt overvejende er høringssvarene positive.
Det er altså Lægeforeningen, der faktisk anbefaler, at man kan have en differentieret ventelistegaranti inden for 3 måneder, og deres konklusion er, at de oven i købet vurderer, at det samlet set ville kunne forkorte ventelisterne.
Gør det ikke indtryk på Det Konservative Folkeparti?
Jeg hører en masse om udredning nu, at det er en god ting, men er garantien noget værd, og kan man klage?
Men hvad med det her med den differentierede ventelistegaranti, gør det ikke indtryk, at dem, som ved noget om det, siger sådan?
Benedikte Kiær (KF), 2012-10-26:
Der er rigtig mange spørgsmål fra ordføreren her.
Først må jeg sige til ordføreren: Ordføreren kan ikke sige, at kræftpakker og hjertepakker er lig med garanti, for det er de ikke.
Og i øvrigt har man, hvis man er under et udredningsforløb, også mulighed for at bruge den her garanti for at kunne få udredning inden for 1 måned, altså også selv om man er i et kræftforløb, hvis det er det, man har behov for, nemlig en screening eller en scanning eller noget i den stil.
Men man kan ikke sige, at hjertepakker og kræftpakker skulle være lig med en garanti på nogen som helst måde, for det er nogle helt andre forløb, der foregår der.
Derudover vil jeg blot anholde, at jeg jo ikke er den eneste, der siger, den her pligt er en tandløs pligt.
Der er jo også andre, der siger, at det er problematisk, hvis ikke det bliver fulgt op med en ret for borgeren til at gå hen til et andet hospital.
Og jeg sagde, at det både kunne være et offentligt hospital og et privathospital, så jeg siger ikke noget om, at der skulle stå et privathospital lige om hjørnet.
Jeg taler om, at man har mulighed for at gå hen et andet sted.
Det, der står i lovforslaget, er, at man kan få en plan.
Og det er rimelig bredt defineret.
Så derfor mener jeg, at det er noget af en tandløs rettighed, hvilket ordføreren jo også selv har været ude at sige, altså at man må true med, at man indfører en ret til at gå på privathospital, hvis det viser sig, at der er et problem, hvilket vil sige, at ordføreren også erkender, at der kan komme et problem.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-10-26:
Men når det er sådan, at man er i et akut kræftforløb eller hjerteforløb, så er ens eneste mulighed, hvis ikke regionerne og sygehuspersonalet lever op til det, at klage.
Og så skulle man jo tro, at når nu vi indfører en udredningsgaranti, hvor muligheden for borgerne er, at de kan klage, hvis ikke man lever op til det, vil det jo kunne ligestille de to.
Og man kan så sige, at det er søreme en hul garanti, vi har på kræftområdet.
Det må jo være konklusionen, når Konservative siger, at vi har hul garanti, fordi man kun kan klage.
Med andre ord: Regionerne og det danske sygehuspersonale ude rundtomkring er lige så forpligtet til at leve op til udredningsgarantien, som man er forpligtet til at sikre hurtige kræftbehandlinger og hurtige kræftundersøgelser i det her land.
Og er det ikke en ret stor mistanke og et sortsyn mod det danske sundhedsvæsen, når man nu står og siger, at det her tror vi ikke på, medmindre privathospitalerne står lige rundt om hjørnet?
Benedikte Kiær (KF), 2012-10-26:
Og man kan heller ikke sige, at det er noget, man kan sidestille med den behandlingsgaranti, der er.
For hjertepakkerne og kræftpakkerne sikrer et hurtigt og komprimeret forløb, hvor man allerede er hurtigt i gang med udredning og hurtigt kommer i gang med behandlinger, så snart udredningerne ligger klar.
Så man kan slet ikke siddestille de to ting på nogen som helst måde.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-10-26:
Jeg har bare et spørgsmål.
Da De Konservative i sin tid var med til at indføre ventetidsgaranti og ventetidskrav for akut kræftbehandling, syntes man da, at det var en hul garanti, fordi den ikke var fulgt op med, at patienterne kunne gå på privathospital, hvis ikke de blev udredt og behandlet?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-10-26:
Fordi det ikke kommer til at ske, du får ikke mere for pengene.
I dag er det sådan, at når man sender en patient til et privathospital, bliver operationen leveret til færre penge, end hvis den samme operation var blevet lavet i det offentlige.
Det har jeg papir på fra samtlige regioner, der siger, at de sparer mange penge ved at sende sundhedsydelser i udbud.
Så derfor er der ikke nogen besparelse i det her forslag.
Det er ikke en mere effektiv måde at bruge pengene på; det er at holde nogle af operationerne i det offentlige, hvor de er dyrere.
Så jeg forstår sådan set ikke helt fru Camilla Hersoms argumentation.
Camilla Hersom (RV), 2012-10-26:
Jeg er faktisk overrasket over, at Liberal Alliance ikke støtter eller i hvert fald ikke er åbne over for at støtte det her forslag, for som jeg hører Liberal Alliances politik til daglig, handler den jo utrolig meget om, at man kan effektivisere også den offentlige sektor og få mere for pengene.
Det her forslag har som sit primære formål at sikre bedre sundhed, kvalitet og retfærdighed, men der er faktisk også en gevinst ved det, som handler om, at vi får meget mere for de samme midler, og at det oven i købet er sådan, at man med den aftale, regeringen har lavet med regionerne, ligesom giver hinanden håndslag på, at det her kan frigive yderligere midler.
Altså, det er jo en illusion at tro, at det er folk selv, der betaler, hvis der er nogle private aktører, som foretager sig noget på det her område.
Det er jo det offentlige, der betaler, altså skatteyderne, der betaler, hver gang der bliver lavet en operation under ventelistegarantien på et privathospital.
Så vil ordføreren ikke uddybe, hvorfor man ikke støtter et forslag, hvor det faktisk er lykkedes at få ikke bare det samme, men meget mere for det samme og oven i købet også med en potentiel økonomisk gevinst i sundhedsvæsenet?
Hvorfor er man ikke villig til i det mindste at kigge på det?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-10-26:
Det kunne man jo bare have indført.
Patienterne har ikke nogen garanti.
Og man kunne jo indføre i lovforslaget, at der var en garanti for, at patienterne kunne blive behandlet på et privathospital, altså at der var den her udredning.
Det er der jo ikke nogen garanti for.
Derfor kan vi jo ikke vide, om det kommer til at ske.
Man kunne bare have indført, at patienten fik den garanti.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-10-26:
Nu ved jeg ikke, om ordføreren har læst lovforslaget.
Men der står jo i lovforslaget, at hvis regionen ikke kan løse opgaven med at sikre udredning inden for 1 måned på hospitalet, så er man forpligtet til at sikre sig, at patienten enten kan komme til en anden regions sygehus og blive udredt der, eller man skal indgå en aftale med f.eks. et privathospital eller en klinik om at udrede borgeren.
Derfor undrer jeg mig lidt over det der koncept med en hul garanti, for da den tidligere regering indførte akutte kræftpakker, akutte kræftudredningsting, hørte jeg ikke nogen tale om, at det skulle være en hul garanti.
Der er ikke nogen her, der i dag taler om, at fordi de patienter, som lægen mistænker for at have kræft, nu bliver henvist til et hurtigere udredningsforløb og behandling i det danske sygehusvæsen, så er det en hul garanti, fordi den kræftudredning og kræftbehandling ikke foregår på et privat sygehus.
Er der helt ærligt ikke lidt et problem med den retorik?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-10-26:
Naturligvis.
Men derfor er der jo ikke noget til hinder for, at man kunne dele lovforslaget i to og så se på den del af lovforslaget, som handler om udredningsgarantien, for at kunne forbedre den og være med til at sørge for, at man måske fik nogle andre aktører med, sådan at der var en sikkerhed for patienten.
For er det sådan, at regionerne ikke kan løse den her opgave, fordi de ikke har kapacitet – det er jo set tidligere, at de ikke har været hurtige til at løse opgaver – skal patienten, og det er jo patienten, vi skal tænke på her, have en mulighed for at gå et andet sted hen.
Og hvis det er sådan, at regionerne kan leve op til den her garanti, så er der jo ikke noget problem i, at man siger, at så lader vi også nogle private aktører få lov til at komme ind.
Kan de ikke, vil det så være en hjælp til de patienter, idet de så vil kunne komme over i et andet system og få en hurtig udredning der.
Der er måske to ting i det, for jeg enig i, at man bør lægge de her ydelser i udbud.
Men det kunne man jo også have gjort i forhold til udredningsgarantien.
Hvorfor ikke have det inde i forslaget og sige: Vi stiller en udredningsgaranti, vi lægger det i udbud og ser, hvem der kan løse den her opgave?
Det er derfor, vi gerne vil have forslaget delt, så vi kunne se på det her.
Det kan jeg ikke forstå hvorfor De Radikale skulle have noget imod.
Camilla Hersom (RV), 2012-10-26:
Jeg anerkender fuldt ud, at ventelisterne blev nedbragt.
Det kostede også rigtig, rigtig mange penge, og en af de helt store anklagepunkter og spørgsmål er jo, om de penge samlet set blev brugt rigtigt, eller om man kunne have gjort det på en anderledes måde.
Og det, der nu bliver anmodet om fra dem, der arbejder med de her ting, er jo netop, at vi bløder op, at vi differentierer det, fordi det er en måde at få mere sundhed til flere for de samme penge på.
Det går over min forstand, at Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte.
Astrid Krag (S), 2012-10-26:
Nogle vil måske kalde det et ledende spørgsmål, men jeg kunne forestille mig, at svaret er, at man også fra den nuværende opposition, den daværende regering, faktisk benyttede sig af at lave nogle vurderinger med Danske Regioner, som jo er driftsherrer og dem, der står med ansvaret her, og det synes jeg jo ikke der er noget fordækt ved.
Det synes jeg da er det, der giver os nogle solide vurderinger, som også vil kunne holde vand ude i virkeligheden og som gør, at vi ikke skal have alle mulige slagsmål efterfølgende.
Så jeg synes jo faktisk også, at man fra den nuværende opposition og daværende regering greb det klogt an dengang, og derfor kan jeg også bare opfordre til, at man føler sig betrygget fra den nuværende opposition i forhold til det.
Det er solide vurderinger foretaget af de driftsherrer, der skal få det her til at hænge sammen.
Det er vel vores bedste garanti for, at det har en realistisk gang på jord, nemlig at de mennesker, der ellers står med de økonomiske problemer, har sagt god for det her.
Så jeg synes faktisk, at det er noget, der burde betrygge alle her i Folketingssalen i forhold til det.
Og nu hørte jeg en lille kritik fra De Konservatives ordfører om, at der så er nogle, der kun ville få en udredningsplan.
Jeg går ud fra, at Det Konservative Folkeparti ikke kan trylle og kan trylle den gruppe af patienter væk, som har så diffuse symptomer, at vi ikke inden for den sundhedsfaglige viden, vi har i dag, kan udrede dem inden for 30 dage.
De patienter vil jo også findes fremadrettet, medmindre man kan trylle fra Det Konservative Folkepartis side.
Men den markante forskel er nu, at ansvaret for deres videre udredning er samlet et sted.
Ansvaret er samlet et sted.
De skal ikke selv holde styr på det her, og de kan få en plan for det videre forløb.
Det er også en markant forbedring, selv for de mennesker, der har så diffuse symptomer, at de ikke kan udredes inden for 30 dage.
Benedikte Kiær (KF), 2012-10-26:
Nu har jeg så også prøvet at sidde på den anden side af bordet i Danske Regioner, når vi har siddet i de her forhandlinger med regeringen.
Derfor må jeg så også fremhæve det her igen, for hvem er det egentlig, det drejer sig om?
Vi kan se, at de her forhandlinger, man har haft med regionerne, har reduceret »alle« til kun dem, der bliver henvist til et hospital i offentligt regi til udredning.
Og retten er blevet reduceret til, at regionerne har en pligt, og at man kan få en plan, såfremt man ikke har fået en udredning inden for 30 dage.
Det synes jeg er rigtig ærgerligt, særligt for alle dem, der havde regnet med, at man kunne stole på ministerens ord her i foråret.
Jeg vil blot stille et spørgsmål til ministeren.
Når man har de her forhandlinger med regionerne ligesom med kommunerne, så har man jo også forhandlinger om økonomi.
Og regionerne vil jo ligesom kommunerne ikke sige ja til nogen som helst aftale, før man har en forventning om, hvad økonomien vil blive.
Derfor vil jeg høre ministeren: Hvor mange mennesker er det egentlig, vi taler om?
For man kan jo ikke bare skrive, at det ene kommer til at koste lidt mere, og at det andet kommer til at koste lidt mindre, og at det derfor er udgiftsneutralt.
Astrid Krag (S), 2012-10-26:
Jamen som jeg også lige svarede fru Sophie Løhde – det ved jeg ikke om ordføreren hørte – så er der jo sket det, siden jeg lancerede regeringens visioner i april, at vi har forhandlet det her udspil med regionerne.
Og der lyttede vi selvfølgelig til de input, regionerne havde.
Jeg er glad for, at vi nu behandler et lovforslag, hvor de mennesker, de driftsherrer, der skal føre det her ud i livet og få det til at blive til virkelighed, er med på vognen.
Det betyder jo, at vi kan komme i gang og også forvente af dem, at de kommer i gang, straks det her lovforslag er vedtaget, så det hurtigt kan blive virkelighed for danske patienter.