runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-12:
Jeg ved ikke, om der var noget spørgsmål i det.
Jeg synes kun, at jeg kan replicere ved at gentage, at vi synes, at de forslag, som Enhedslisten kommer med, er for ufleksible og betyder, at enhver teknisk ændring inden for en lang række områder vil skulle udløse en folkeafstemning, og så krydrer man det med, at man opstiller nogle skrækscenarier om, at vi eksempelvis vil komme til at få afskaffet strejkeretten i Danmark, hvis vi stemmer ja til folkeafstemningen.
Det er der jo ingen der ønsker, hverken i EU eller i Danmark, og derfor kommer det ikke til at ske, at der bliver vedtaget sådan en retsakt i EU, og det kommer aldrig til at ske, at det danske Folketing vil tilslutte sig den.
Der er det bare lidt tilfældigt, at man lige slår ned, og så definerer man de her skrækscenarier, især også med tanke på, hvordan det repræsentative demokrati i øvrigt fungerer.
Folketinget har generelt mulighed for at tilslutte sig aftaler og har generelt mulighed for at træffe nogle ganske vidtgående beslutninger på Danmarks vegne.
Der er det ikke hensigtsmæssigt, at vi så her påtager os at sige, at vi definerer en hel masse scenarier, nogle af dem lidt tilfældigt udvalgt her, fordi de lige har en genklang
sådan rent reklamemæssigt op til en folkeafstemning.
Stine Brix (EL), 2015-11-12:
Jeg synes ikke, at det, som hr. Rasmus Jarlov siger, hænger sammen.
På den ene side siger hr. Rasmus Jarlov, at det aldrig vil ske, at det er et skrækscenarie, og at det slet ikke er relevant, men på den anden side siger hr. Rasmus Jarlov, at det er meget rart, hvis vi sådan lige kan ændre lidt på de her områder og lave nogle tekniske eller nogle mindre ændringer.
Det må jo være et enten-eller, altså enten er det aldrig relevant, eller også vil man skulle bruge den her mulighed for at kunne afgive suverænitet på de her otte områder vældig ofte.
Er de her otte områder totalt urealistiske, eller er det rart at kunne afgive suverænitet på de her otte områder?
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-12:
Jeg mener, at de scenarier, Enhedslisten maler, er totalt urealistiske, altså om, at så bliver vi tvunget til at afskaffe strejkeretten, vi kommer til at afskaffe rettigheder for transseksuelle og homoseksuelle i Danmark, og vi får en fælles europæisk anklagemyndighed, som fratager os retten til at have vores eget retssystem i Danmark.
Det er fuldstændig urealistisk – fuldstændig urealistisk.
Der er ingen, der ønsker det, og derfor er det lidt spild af tid at bruge tid på det, og så er den måde, Enhedslistens forslag er udformet på, meget uhensigtsmæssig, nemlig at ved enhver ændring inden for retsområdet, inden for en lang række områder, selv den mindste tekniske ændring, skal vi have en folkeafstemning om det.
Det giver ikke mening.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-12:
Mange tak.
Jeg vil også takke ordføreren for at stille op her i dag.
Jeg vil ikke spørge til to tusind forskellige scenarier, jeg vil spørge til noget meget konkret, noget, som jeg tror ligger ordføreren meget på sinde, og det er i hvert fald også noget, der ligger mig meget på sinde.
Det handler om familiers rettigheder, og det handler om børns rettigheder.
Når jeg synes, det er meget vigtigt, at vi drøfter det i dag, og når vi også har stillet ændringsforslag 4 og ændringsforslag 8, er det jo, fordi vi i Danmark er foran på lige præcis de her områder.
Vi er foran, når det handler om børns lige ret til samvær med begge forældre, hvis de har samme køn, fælles forældreansvar og børns rettigheder til deres far.
Vi er foran en lang række andre EU-lande, og det er derfor, jeg gerne vil spørge ordføreren, om ordføreren ikke er enig med mig i, at hvis fremtidige retsakter kan betyde, at vi forringer børns og familiers rettigheder, så er det så vigtigt, at der må vi spørge befolkningen.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-12:
Jo, det kan jeg godt på det principielle plan være enig i, men så er det bare et spørgsmål om, hvordan vi definerer »forringer rettigheder«.
Og det er derfor, jeg tror, at det kræver nogle noget mere grundige overvejelser om, hvad det giver mening at sende til folkeafstemning, end at vi allerede nu sidder her og siger, at enhver teknisk ændring inden for familieret skal medføre en folkeafstemning i fremtiden.
Det mener jeg altså ikke er hensigtsmæssigt.
For der kan være nogle områder inden for familieret, hvor det faktisk giver mening at vi har et europæisk samarbejde, eksempelvis hvis det kan forbedre rettighederne for børn.
Og man kunne godt forestille sig, at der kunne være nogle muligheder for, at man kunne forbedre rettighederne, eksempelvis hvis det handler om familier, der er spredt over flere lande; så kan der f.eks. være nogle EU-spørgsmål om, hvordan danske børns rettigheder gælder, hvis familien eksempelvis flytter til Tyskland.
Der giver det mening at have et europæisk samarbejde, og hvis man så låser sig fast og siger, at der må man slet ikke samarbejde om noget som helst, og at det skal kræve en folkeafstemning, selv hvis der er den mindste tekniske forbedring på et område, så mener vi ikke, at det er hensigtsmæssigt.
Så mener vi, at det vil være til skade for børnene, at vi ikke får den fleksibilitet at tilslutte os aftaler inden for det område.
Det er derfor, vi mener, at Enhedslistens meget ufleksible tilgang til det ikke er hensigtsmæssig.
Der mener Det Konservative Folkeparti at vi i Folketinget er voksne nok til at kunne tilslutte os aftaler med andre europæiske lande, når det er til gavn for danskerne.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-12:
Tak for svaret.
Vores ændringsforslag handler jo ikke om enhver teknisk ændring.
Så jeg vil bare gerne spørge igen: I forhold til det, der handler om forringelser, er ordføreren så ikke enig med mig i, at det er så vigtigt, at der er vi nødt til at kræve en folkeafstemning?
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-12:
Nej, det er jo ikke konkret, for hvad er en forringelse?
Det kan man jo diskutere.
Det er jo et politisk valg, hvorvidt man kan anse nogle ændringer for at være en forringelse eller en forbedring.
Det er derfor, det ikke giver mening, at Enhedslisten mener, at det skal låses fast i forhold til forringelser.
Man kan jo have alenlange diskussioner om, hvad der er en forringelse, og hvad der er en forbedring.
Og det er jo det, vi har til hensigt.
Vi vil gerne forbedre vilkårene for danske børn, og nogle gange er det altså, ved at man samarbejder med andre europæiske lande, i stedet for at man bare siger: Vi er modstandere af alt, hvad der handler om EU.
Der er rigtig mange ting, jeg er modstander af i EU, og jeg ønsker samlet set egentlig også, at der var nogle områder, hvor vi havde meget mindre EU.
Men det, som Enhedslisten foreslår, er for ufleksibelt.
Jeppe Jakobsen (DF), 2015-11-12:
Mange tak.
Jeg kan forstå på spørgeren, at grunden til, at man ikke vil kræve folkeafstemninger om f.eks. strejkeret eller afgivelse af suverænitet på domstolsområdet, er, at ordføreren mener, at det aldrig nogen sinde ville komme igennem Folketinget.
Er grunden til, at man giver løfte om folkeafstemning på asyl- og indvandringsområdet, så, at man mener, at det er overvejende sandsynligt, at der er et flertal i Folketinget, som vil overdrage netop det til EU?
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-12:
Det er, fordi vi har den holdning, at der er intet inden for asylog flygtningepolitik, der skal gøres til et EU-anliggende.
Og der kan vi ikke sige lige så klart inden for f.eks. familieret, som jeg havde en diskussion om før i forbindelse med børns rettigheder, at der er intet område, hvor vi kunne forestille os at det ville give mening at lave nogle aftaler med andre europæiske lande.
Derfor kan vi ikke som en blok tage et område ud – ud over asyl- og flygtningepolitik – og sige: Her er ingenting, som nogen sinde skal blive noget, vi samarbejder med andre EU-lande om.
Jeg ved ikke, hvorfor der skulle være efterladt det indtryk.
Løftet gælder selvfølgelig i al fremtid, det er ikke bare i indeværende valgperiode.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-11-12:
Nu sluttede ordføreren jo af med noget meget positivt, og det var, at der skulle være samarbejde mellem europæiske lande.
Men det her er jo ikke samarbejde.
Det her er jo ensretning.
Det er jo afskaffelse af suverænitet over for en række nationalstater, i det her tilfælde Danmark, hvor vi skal afgive vores forbehold på det retlige område.
Det er jo ikke samarbejde, det er det ikke.
Så vil jeg sige, at ordføreren jo tilhører et parti, som har tradition for at være sådan et lov og orden-parti.
Nu har vi haft diskussionen om en fælles EU-anklagemyndighed, og ordføreren kan ikke give et konkret svar på, om det er noget, man vil give en garanti i forbindelse med – eksempelvis ved at stemme for det her ændringsforslag.
Det vil man så ikke fra Det Konservative Folkepartis side.
Det må vi så tage til efterretning.
Men det er jo lidt underligt for et lov og orden-parti, at vi skal til at underlægges samme love og regler, som man har i Bukarest og Rom og Madrid.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-12:
Jeg synes bare ikke, det er seriøst, at vi skal sidde her og tage stilling til, om vi ville kræve en folkeafstemning, hvis EU besluttede sig for, at vi alle sammen skulle være vampyrer eller ville afskaffe strejkeretten eller nogle af de her andre helt langt ude scenarier, som bliver opstillet.
Altså, der er jo ingen af dem, der er realistiske.
Og der er så mange ting, man i teorien kunne forestille sig de kunne vedtage i EU, og som man kunne være imod, så jeg synes ikke, at det her med, at vi så skulle opstille 2.000 scenarier for, hvad der kunne ske og så definere dem i detaljer, er en seriøs tilgang til den her folkeafstemning.
Det handler om, at man fra Dansk Folkepartis og Enhedslistens side forsøger at male nogle skræmmebilleder af, at den her folkeafstemning medfører en hel masse ting, som den aldrig nogen sinde kommer til at medføre.
Og så handler det om, at vi mener, at Folketinget, som er valgt af det danske folk til at varetage Danmarks interesser, er i stand til at tage stilling til, at inden for visse områder giver det rent faktisk mening at vi samarbejder med andre europæiske lande.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-12:
Nu må jeg snart bede om mine himmelblå, for det er altså ikke mange minutter siden, at hr. Rasmus Jarlov sagde, og jeg citerer: at han ikke kan give løfter om folkeafstemninger på vegne af fremtidige konservative grupper.
Så jeg forstår simpelt hen ikke de to ting.
Altså, hvor lang tid varer det her løfte fra hr. Rasmus Jarlov om potentielle folkeafstemninger?
Varer det, til solen brænder ud?
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-12:
Jeg kan jo ikke påtage mig ansvaret for, hvad hr. Kenneth Kristensen Berth forstår, man jeg kan påtage mig ansvaret for, hvad jeg har sagt, og jeg har sagt, at jeg ikke kan give yderligere garantier i forhold til de garantier, vi allerede har givet.
Men vi har jo bl.a. givet en garanti for, at vi ikke kommer til at gå med til, at asyl- og flygtningepolitik skal være et fælles EU-anliggende, og den garanti gælder fremad.
Det er ikke en garanti, jeg giver, men jeg forklarer, hvad det er for en garanti, vihar givet.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-12:
Ordføreren siger, at man ikke vil støtte Enhedslistens forslag, fordi det kan være svært at afgøre med de her konkrete ting, og hvis der så bare kommer et lille hjørne af noget, vil man skulle have en folkeafstemning.
Men hvordan adskiller det sig fra, at ordføreren – ligesom Enhedslisten i øvrigt – stemte for forslaget om at love en folkeafstemning, hvis man skulle afgive suverænitet på udlændingeområdet?
For der gør jo præcis det samme sig gældende, nemlig at der vil være spørgsmål, hvor man kan sige: Er det et lille hjørne eller noget andet?
Alligevel gav man befolkningen den garanti.
Jeg forstår det godt; jeg synes også, udlændingespørgsmålet er vigtigt.
Jeg er ikke nødvendigvis enig med ordføreren, men det er et vigtigt spørgsmål, som vi skal afgøre her i Folketinget, og derfor synes jeg, det var klogt, at man gav det løfte.
Men jeg synes bare også, at spørgsmål som f.eks. retssikkerheden, som de danske domstoles kompetence, og som en europæisk anklagemyndighed er på nogenlunde samme niveau.
Så hvorfor vil ordføreren ikke udvide den her Løkkegaranti, som blev givet på udlændingeområdet, på præcis samme måde til en række andre specifikke områder?
Det er det, jeg ikke forstår.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-12:
Fordi på udlændingeområdet har vi den holdning, at der skal intet blive til et EU-anliggende, intet overhovedet.
Selv ikke de mindste ting skal overdrages til EU på det område.
Vi har ikke mulighed for på samme måde at sige, at inden for alt, hvad der handler om eksempelvis opklaring af forbrydelser, politisamarbejde eller nogle af de andre områder, som vi har på det retlige område, er der ingenting overhovedet, vi ønsker at være med i.
Og derfor har vi ikke mulighed for så kategorisk, som Enhedslisten ønsker, at sige, at enhver ændring inden for de andre områder skal kunne udløse en folkeafstemning.
For vi har den holdning, at der er ting inden for det retlige område, som ikke er asyl- og flygtningepolitik, og hvor det rent faktisk giver mening, at vi samarbejder med andre europæiske lande.
Og det ville være dumt at udelukke sig fra det så kategorisk, som man ville gøre, hvis man stemte for Enhedslistens forslag.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-12:
Tak for svaret.
Jeg forstår godt tankegangen, men der må vel også være andre områder, hvor man kan være lige så kategorisk.
Nogle af de forslag, Enhedslisten har stillet, handler jo f.eks. om en europæisk anklagemyndighed og danske domstoles kompetence.
Jeg mener: Er det områder, hvor Det Konservative Folkeparti gerne vil afgive noget?
Og hvorfor kan man i så fald ikke støtte de forslag på præcis samme vis, som man støttede den såkaldte Løkkegaranti?
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-12:
Jeg har jo allerede svaret på det flere gange til andre spørgere fra Enhedslisten, nemlig at vi ikke mener, det er hensigtsmæssigt, at vi skal opregne så mange konkrete scenarier på ting, man kunne forestille sig.
For man kan forestille sig 500, 1.000, 2.000 ting, som vi ikke ville være tilhængere af, og hvor det også ville være rimeligt at sige at der i fremtiden skal være en folkeafstemning.
Vi ved også, at der er partier herinde, som forsøger at tegne et billede af, at vi er ved at overdrage udlændinge- og asylpolitikken til EU, og der har vi sagt fuldstændig krystalklart: Det kommer ikke til at ske.
Men vi har svært ved at gøre det på andre områder, fordi der er små ting rundtomkring inden for politisamarbejdet, samarbejde om bekæmpelse af forbrydelser, indkrævning af beløb fra virksomheder osv., hvor vi mener at det giver mening, at vi har mulighed for at samarbejde.
Jesper Kiel (EL), 2015-11-12:
Jeg vil gerne spørge hr. Rasmus Jarlov, om han mener, når han taler om små tekniske detaljer, at strejkeretten i Danmark er en lille teknisk detalje, som man ikke er stand til at tage stilling til fra Det Konservative Folkepartis side.
Vil man garantere, at der kommer en folkeafstemning?
Vi har ikke lagt op, at de her ting ikke er noget, som EU kan blande sig i, til solen brænder ud.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-12:
Så er vi ved at være ovre i det, som jeg nævnte før.
Så er vi ved at male de her 2.000 scenarier af forfærdelige ting, som man kunne forestille sig der kunne blive vedtaget i fremtiden.
Det mener jeg bare ikke er hensigtsmæssigt.
Altså, hvad er sandsynligheden for – det er jo en ren skræmmekampagne – at man i EU skulle ønske at fratage os strejkeretten i Danmark?
Er det virkelig et sandsynligt scenarium?
Og derefter vil jeg spørge, om det virkelig er et sandsynligt scenarium, at Folketinget skulle ønske at tilslutte sig en sådan retsakt.
Det er jo helt ude i hampen at tro, at det nogensinde skulle finde sted.
Det kommer ikke til at ske.
Jesper Kiel (EL), 2015-11-12:
Grunden til, at Enhedslisten har stillet de her konkrete forslag, er jo, at bl.a. hr. Rasmus Jarlov ved andenbehandlingen ikke kunne nævne nogen konkrete ting, som Det Konservative Folkeparti synes der skal være folkeafstemning om.
Derfor kan man sige, at vi nu prøver at komme med syv konkrete forslag.
Kan man forholde sig til det?
Så kan man sige: Er det teoretisk?
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-12:
Det her handler jo kun om, at Enhedslisten vil efterlade folk med den opfattelse, at vi nu er på vej til at afskaffe strejkeretten i Danmark gennem den her folkeafstemning.
Dermed skabes et totalt mudret og forfalsket billede af, hvad folkeafstemningen handler om.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-11-12:
Tak, fru formand.
Jeg synes jo, det er interessant, at hr. Rasmus Jarlov flere gange har sagt, at det ville være skødesløst at stå på talerstolen her i dag i forbindelse med tredjebehandlingen af det her lovforslag og gå ind at kigge på de her otte ændringsforslag og kigge på, hvad de indeholder af andre former for garantier end den, man mener man har givet med den her såkaldte Løkkegaranti.
Men ordføreren siger så også noget om at svare efter 10 sekunders betænkningstid.
Men jeg synes, at ordføreren retfærdigvis må erkende, at det ikke bare er 10 sekunder.
Det er jo 2 døgn siden, vi havde andenbehandlingen.
Det var tirsdag, vi havde andenbehandlingen.
Og der var da flere her i salen, der stillede konkrete spørgsmål til netop Det Konservative Folkeparti om, hvilke andre steder der er tale om, og om man ikke ville være så flink i forhold til folkeoplysningen her i Danmark at give bare tre eksempler på steder, hvor Det Konservative Folkeparti ville være med til at give den her form for garanti, og hvor man gerne ville have folkeafstemning.
Nu er der gået 2 døgn, og så må ordføreren dog være i stand til at finde tre konkrete eksempler.
Det kunne f.eks. være blandt de her otte, som er blevet skitseret.
Jeppe Jakobsen (DF), 2015-11-12:
Der vil jeg bare igen bede om et svar.
Hvem skal tage det her initiativ, hvis det ikke må være et parti i Folketinget og det ikke må være regeringen?
Er det så domstolene, for det er vel den sidste magt, vi har tilbage?
Jeg kan ikke se, hvem det er, der skal tage et initiativ, hvis det ikke er et enkelt parti i Folketinget, der må tage sådan et initiativ og bede om en folkeafstemning, som et flertal i Folketinget så derefter kan støtte og effektuere.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-11-12:
Som jeg nu har sagt et par gange, mener vi, at det her er en principiel ting.
Det var derfor, vi stemte for Enhedslistens ændringsforslag ved andenbehandlingen, der handlede om, at når man tilvalgte retsakter, skulle der være en folkeafstemning.
Pernille Skipper (EL), 2015-11-12:
For det er vi nogle der godt kunne tænke os.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-12:
Jeg vil i hvert fald sige, at det er temmelig usædvanligt, at man vælger at holde sin ordførertale fra sin plads, fordi det jo netop får den konsekvens, som fru Pernille Skipper nævner, at vi andre ikke har mulighed for at stille spørgsmål til ordføreren.
Jeg håber ikke, at det bliver sådan en fast procedure i Folketinget, for så får vi nogle mærkværdige debatter, tror jeg.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-12:
Den her tale og hr. Søren Søndergaards ændringsforslag viser jo meget godt, hvad det er for en kampagne, der bliver kørt fra Enhedslistens side, hvor man tager alle mulige hypotetiske spørgsmål op.
Der kan ske det, der kan ske det, der kan ske det – ja, der kan sandelig ske meget i den her verden.
Den her folkeafstemning handler om noget meget mere konkret, som vi skal stemme om, og derfor synes jeg, det er useriøst, at man både her, men også generelt kører ud i alle mulige hypotetiske situationer, som man måske kunne forestille sig, og som vi så i givet fald skal have en folkeafstemning om.
Men gør det ikke indtryk på hr. Søren Søndergaard, at mange af de der eksempler bliver skudt ned, senest i dag med hensyn til den kriminelle lavalder, som forskellige juridiske eksperter i Berlingske skyder ned, og hvor de siger, at det er fuldstændig ude i hampen, at man kører frem med det eksempel, og at de andre eksempler i virkeligheden også er ude i hampen?
Søren Søndergaard (EL), 2015-11-12:
Nu vil jeg bare lige gøre hr. Holger K. Nielsen opmærksom på, at spørgsmålet om den kriminelle lavalder ikke er blandt de ændringsforslag, vi stemmer om her.
Det er bare mere til oplysning for SF's ordfører.
Men jeg synes jo, hr. Holger K. Nielsen har en pointe.
Mange af de ting, vi advarer imod i Enhedslisten, bliver skudt ned af eksperter.
Og så må befolkningen jo føle efter hos sig selv ud fra erfaringen med EU-systemet, om det, der er sket, når de er blevet lovet et eller andet – nødderne knækker vi selv, EU blander sig ikke i strejkeretten, EU får aldrig nogen sinde indflydelse på børnepengene osv. – er, at det er eksperterne, der altid har haft ret, især Justitsministeriets eksperter, eller det er nogle andre, der har haft ret.
Man bliver bare nødt til selv at føle efter, hvordan man har det med det, for den her folkeafstemning handler jo om, at vi overgiver den magt, befolkningen har i dag, til politikerne.
Har man ikke det, og synes man, at der er eksempler på det modsatte, så tror jeg, man skal overveje at stemme nej.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-12:
Det er jo meget godt: Det her er bare følelser; man skal mærke på sit hjerte; man skal mærke på sin krop; føler jeg, at det her er i orden?
Det giver sig jo udslag i en form for populisme, som jeg sådan set synes at venstrefløjen burde holde sig fra.
Vi burde diskutere, hvordan det faktisk hænger sammen, i stedet for det der føleri, som hr. Søren Søndergaard kører ud i.
Søren Søndergaard (EL), 2015-11-12:
Nu vil jeg sige, at hvis jeg var i lige præcis den ordførers sko, ville jeg måske ikke være helt så kæphøj.
Altså, fortalte hr. Holger K. Nielsen befolkningen, at EU kunne komme til at blande sig i de danske børnepenge?
Fortalte hr. Holger K. Nielsen, at EU har blandet sig i strejkeretten og erklæret en strejke i Sverige ikke overenskomststridig, men ulovlig og pålagt den pågældende fagforening at betale en kæmpe bod, fordi de kæmpede for, at udenlandske arbejdere i Sverige skulle have nøjagtig det samme som svenske arbejdere?
Advarede man imod det?
Eller er virkeligheden, at vi igen og igen har set, at de løfter, der er kommet, ikke har holdt?
Det er jo det, befolkningen må tage stilling til.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-11-12:
Jeg vil lige gøre rede for, hvordan vi har tænkt os at stemme til de her ændringsforslag, som Enhedslisten har stillet til tredjebehandlingen.
Ændringsforslagene vil jo pille politikområder, som der vil skulle stemmes om i fremtiden, hvis der tilvælges retsakter, ud, ligesom regeringens forslag i tirsdags ville gøre det på flygtninge- og asylområdet.
Vi har sagt mange gange før, at vi meget gerne ser, at vi fremadrettet, når vi flytter suverænitet, holder vejledende folkeafstemninger om retsakter.
Det var også grunden til, at vi ved andenbehandlingen stemte for Enhedslistens forslag om netop det principielle i, at vi holder vejledende folkeafstemninger.
Men jeg må desværre meddele, at vi hverken kan stemme for eller imod de ændringsforslag, der ligger her.
For os er det principielt, at der skal være de her vejledende folkeafstemninger.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-11-12:
Tak for det.
Jeg må sige, at Alternativets standpunkt undrer mig.
Altså, det var min opfattelse, at Alternativet gik meget varmt ind for afholdelse af folkeafstemning.
Og baggrunden for, at vi har stillet det her forslag i Enhedslisten, er jo meget, meget reel bekymring.
Hvis vi helt konkret tager ændringsforslag nr. 5 om at sikre, at hvis der sker tilbageskridt med hensyn til lgbt-rettigheder, skal der være en folkeafstemning, så er det en reel bekymring.
Vi ser jo, at Danmark er et af de få foregangslande i EU på det her område, mens der samtidig er store tilbageskridt blandt østeuropæiske og centraleuropæiske medlemslande.
Så hvorfor ikke give danskerne en garanti for, at de kan blive spurgt på det her område i en folkeafstemning?
Jeg synes, det virker oplagt, at Alternativet burde bakke op om Enhedslistens forslag i den her sag.