runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Henriksen (KF), 2011-11-25:
Jeg skal starte med at sige, at jeg holder denne ordførertale for den konservative socialordfører, hr. Tom Behnke.
Det Konservative Folkeparti er umiddelbart positiv over for forslaget.
Vi finder, at det er helt relevant at hæve aldersgrænsen for folkepension fra de nuværende 65 år til 67 år.
Folkepensionsalderen har før været 67 år, så det er ikke noget nyt, og i takt med at vi alle heldigvis lever længere og længere er det kun rimeligt, at vi bidrager til samfundet i nogle flere år, inden vi trækker os tilbage.
Samtidig med dette forslag har Folketinget behandlet forslag om forhøjelse af aldersgrænsen for efterløn, et forslag, som vi også støtter.
Men vi er som konservative meget optaget af, at folk, der er nedslidte og ikke længere kan være på arbejdsmarkedet, også skal have en reel mulighed for at træde tilbage, og derfor er det rigtig godt, at der nu indføres en seniorførtidspensionsordning, hvor det muligt 5 år før folkepensionsalderen at søge seniorførtidspension, hvis man er nedslidt, og at proceduren sker på en enkel og hurtig måde.
Det følger det konservative princip om, at vi alle skal tage ansvar for vores eget liv og i fællesskab tage hånd om dem, som har brug for hjælp.
Finn Sørensen (EL), 2011-11-25:
Det tror jeg alle er klar over.
Og så vil jeg bare kort svare, som vi har gjort ved tidligere lejligheder, at vi jo ganske klart har markeret, og det er vi glade for, i samarbejde med regeringen, at det altså har været muligt at bruge de øgede indtægter til at hjælpe lige nøjagtig de befolkningsgrupper, som Enhedslisten lægger meget stor vægt på at hjælpe igennem lovgivningsarbejdet herinde.
Til det første spørgsmål, om det er svært at fungere som støtteparti fremover: Det tror jeg såmænd ikke det er.
Vi har da fået en rigtig god start sammen med regeringen og de partier, som har dannet den, så det ser vi da med stor optimisme på.
For det var jo det, Dansk Folkeparti gjorde, da de, før den tidligere statsminister kom med udmeldingen om, at nu skulle vi fjerne efterlønnen, sagde, at Dansk Folkeparti ikke ville være med til at pille ved velfærdsforliget og den tilbagetrækningsordning, der lå der.
Men det gjorde man bare alligevel, og Dansk Folkeparti er jo nøgleparti i den her situation af den simple grund, at hvis Dansk Folkeparti havde holdt fast i, at de ikke ville pille ved velfærdsforliget, så havde vi slet ikke behandlet de lovforslag, som vi har behandlet her i dag
Karin Nødgaard (DF), 2011-11-25:
Jeg kunne godt tænke mig at høre Enhedslistens ordfører om noget.
Nu er det jo sådan, at det lovforslag, som vi behandler lige nu, er fremsat af regeringen, og Enhedslisten agerer jo støtteparti for den nuværende regering, men når det nu er så fæle ting, der laves her, er det så ikke lidt svært for Enhedslisten at agere støtteparti, også fremadrettet?
Jeg kunne egentlig også godt tænke mig at høre – nu har Enhedslisten jo været rimeligt aggressiv over for V, O, K og De Radikale i dag i de debatter, der har været – om man alligevel ikke anerkender, at især Dansk Folkeparti fremlagde sine tanker og sin støtte til tilbagetrækningsreformen før valget, så vælgerne faktisk vidste, hvad det var, de havde at gå til stemmeurnerne om.
Karin Nødgaard (DF), 2011-11-25:
Jeg vil gerne lige gøre det helt klart, at når man lægger sin politik frem før et valg, så har vælgerne altså mulighed for at vende tommelfingeren opad eller nedad i forhold til det, og det var netop det, Dansk Folkeparti gjorde.
Det vil jeg gerne lige slå helt fast.
Så vil jeg gerne høre ordførerens kommentar til, at en af Enhedslistens ordførere i dag – jeg har hørt det mange gange også tidligere i den foregående samling – siger, at Enhedslisten er med til alle forbedringerne, og at man er imod alle forringelser.
Jeg kan godt fornemme, at Enhedslisten er imod det her, fordi man mener, at det er en forringelse – jeg mener nu egentlig, der er nogle gode tiltag i det, og det har jeg også redegjort for i min ordførertale – men når Enhedslisten så kommer med energiafgifter, når de kommer med fedtafgifter, når de begynder at nedlægge arbejdspladser, hvilket vi har hørt om i de tidligere debatter i dag, er det så ikke forringelser for en stor gruppe af de borgere, vælgere, som Enhedslisten egentlig meget gerne vil have fat i?
Finn Sørensen (EL), 2011-11-25:
Så er det, jeg spørger
: Betyder det, at der er nogle uklarheder i lovforslaget efter ordførerens opfattelse, og hvad består de uklarheder så eventuelt i?
Marlene B. Lorentzen (RV), 2011-11-25:
I forhold til ordet, altså om man er nedslidt eller man er slidt,
vil jeg sige, at det meget hurtigt kan blive en kamp om ord.
Jeg synes, det er meget vigtigt, at vi sammen og forhåbentlig bredt samarbejder om at få lavet et arbejdsmarked og få lavet arbejdsvilkår, som gør, at mennesker hverken bliver slidt eller nedslidt.
Det må så absolut være den højeste målsætning, at mennesker kan være på arbejdsmarkedet så længe som overhovedet muligt.
Så skal jeg lige bede om den sidste del af spørgsmålet igen.
Der er ikke noget som helst til hinder for, at man kan gå ud og oplyse om det, og det vil sagsbehandlerne ude i kommunerne selvfølgelig også gøre.
Det er klart, at man på lignende måde, som man gør, når vi indfører ny lovgivning, jo oplyser om det.
Om det decideret skal være en kampagne, og om Folketinget skal stå for den, ved jeg ikke, eller om man skulle sige, at det ligger et andet sted.
Karin Nødgaard (DF), 2011-11-25:
Ja, det er vi sådan set.
Vi er enige om, at der bliver lavet en ordning, som også hedder en førtidspension, men hvor der bare er nogle særlige vilkår for en bestemt gruppe borgere, som er tæt på pensionsalderen.
Der er nemlig den fordel ved ordningen, at denne gruppe ikke skal ud i arbejdsprøvning, fordi det vil blive nemmere at vurdere deres sag ud fra det grundlag og det materiale, der er på forhånd.
Dermed vil det ske hurtigere og trækker ikke i langdrag.
Finn Sørensen (EL), 2011-11-25:
Jeg skal bare høre fru Karin Nødgaard, om ordføreren er enig i, at der ikke er tale om en nye ordning, når vi taler om seniorførtidspension, men bare en ny ansøgningsmulighed til en eksisterende ordning.
Er vi enige om det?
Finn Sørensen (EL), 2011-11-25:
Vi er vel enige om, at man skal opfylde nøjagtig de samme krav for at blive tilkendt seniorførtidspension, som man skal for at blive tilkendt førtidspension.
Maja Panduro (S), 2011-11-25:
Jeg beklager meget, hvis fru Mai Henriksen er forvirret.
Jeg vil gerne prøve at afhjælpe forvirringen, men der er måske grænser for mine pædagogiske evner.
Jeg gentager gerne, at det er min faste og meget klare overbevisning, at danskerne og også de mennesker, som det ligesom går ud over i de her lovforslag, er væsentlig bedre tjent med en socialdemokratisk ledet regering end med det VKO-flertal, som har siddet i de sidste 10 år.
Jeg har faktisk lidt svært ved at forstå, at det kan være så svært at forstå.
Men jeg siger det gerne igen: Det er min meget faste, klare overbevisning.
Så er det klart, at hvis jeg selv kunne bestemme alting i hele verden og aldrig nogen sinde måtte gå på kompromis, så er der da mange ting, der ville se anderledes ud, men nu er politik også – og det tror jeg at fru Mai Henriksen som tidligere byrådsmedlem ved, men ellers vil hun formentlig snart opdage det – nogle gange kompromisets kunst og en kunst, hvor man må bøje sig mod hinanden for at blive enige og for at finde fælles løsninger.
Det har vi gjort.
Men jeg er meget glad for, at danskerne har fået et flertal, som er et andet end det, der har været i de sidste 10 år.
Mai Henriksen (KF), 2011-11-25:
Jeg er meget forvirret lige nu, for hvis det virkelig er, at grundloven gør indtryk, og det siger ordføreren jo at grundloven gør, så ved ordføreren, fru Maja Panduro, jo også godt, at så er man ikke bundet af andet end sin egen overbevisning, og så er det muligt at stemme imod.
Hvorfor vælger ordføreren så ikke at stemme imod det her lovforslag?
Maja Panduro (S), 2011-11-25:
Det, jeg kan bekræfte, er, at folketingsflertallet og de muligheder, den forskel, vi kan gøre ved at have regeringsflertallet, er væsentligt vigtigere for mig end at stille sig fornærmet op i et hjørne og sige: Æv, bæv, hvis jeg ikke kan få min vilje på efterlønnen, så vil jeg ikke være med til noget som helst andet.
Det valg, vi stod over for, var, at vi kunne lade en borgerlig regering forringe efterlønnen, eller vi kunne sige, at o.k., vi har altså ikke mulighed for at vinde lige præcis den her kamp, men vi har stadig væk mulighed for at lave et regeringssamarbejde med Radikale Venstre bl.a., hvor vi så kan få gennemført rigtig mange andre gode og vigtige ting.
Det var så det sidste, vi valgte.
Mai Henriksen (KF), 2011-11-25:
Så vil jeg gerne spørge, om fru Maja Panduro så kan bekræfte, at ministerbiler altså er vigtigere end ideologiske grundholdninger?
Karin Nødgaard (DF), 2011-11-25:
Jeg vil så bare gentage det, jeg sagde i mit første svar: Jo, der er den forskel, at man kan lave en sagsbehandling hurtigere ud fra det materiale, der allerede ligger til grund på det tidspunkt, hvor vedkommende søger, så det ikke trækker i langdrag.
Det synes jeg er vældig positivt.
Men vi skal også huske på, at det stadig væk er en førtidspensionsordning, så på det punkt er det korrekt.
Christian Juhl (EL), 2011-11-25:
Nu prøver jeg en gang til, for det er meget svært at forklare fru Marlene B. Lorentzen og også fru Karin Nødgaard før, hvad det drejer sig om.
Jeg nævner slidte mennesker.
Hvis man har prøvet at være arbejdsmand med en skovl på en byggeplads, ved man det i hvert fald, eller hvis man har prøvet at gøre rent i mange timer.
Hvis man er i den situation, at man hele sit liv har gjort det, kan man være slidt, men stadig væk have ret til efterløn.
Hvis efterlønsordningen nu amputeres, vil der være folk, der ikke er i efterlønsordningen, folk, som kun kan få dagpenge i 2 år, og så skal man være ufattelig heldig, hvis man er slidt og samtidig skal have en chance for at finde en arbejdsplads, det ved jeg af erfaring.
Det er dem, jeg tænker på.
Men for at stille et enkelt spørgsmål: Når lovgivningen er så kompliceret, som den er, hvorfor er der så overhovedet ikke i det ene eller det andet eller det tredje eller det fjerde af lovforslagene taget højde for, at der skal laves en ret systematisk oplysningskampagne om den her lovgivning?
Marlene B. Lorentzen (RV), 2011-11-25:
Nu er det jo sådan, at efterlønnen ikke afskaffes, og det er faktisk også sådan, at for at gå på efterløn, for at kunne få tildelt efterløn, skal man være rask og arbejdsduelig.
Så derfor forstår jeg ikke helt det med de nedslidte mennesker.
Jeg synes tværtimod, at den her seniorførtidspension sikrer lige præcis den gruppe mennesker, som ville skulle ud i et utal af arbejdsprøvninger, som man måske ikke kan synes er helt rimelige, når de er så tæt på folkepensionsalderen.
Det slipper de for, og de får meget hurtigere afklaret deres sager.
Christian Juhl (EL), 2011-11-25:
Er fru Marlene B. Lorentzen enig i, at med den her reform er der en gruppe slidte mennesker – nu nævner jeg det igen: slidte mennesker – som før havde efterlønnen, men som nu risikerer at falde i et sort hul, når de kun kan få 2 års dagpenge, og som, hvis de er uheldige at være gift – det kan man jo godt være heldig at være, men økonomisk uheldige i hvert fald – så risikerer ingenting at have at leve af indtil deres 67-års fødselsdag, hvor de kan få folkepension, og at det er et hul i lovgivningen?
Marlene B. Lorentzen (RV), 2011-11-25:
Lovforslaget, som vi i dag behandler, indeholder, som også nogle af de tidligere ordførere har nævnt, tre elementer: en fremrykning af velfærdsaftalen med 5 år, indførelsen af en seniorførtidspension og en lempet indtægtsregulering, hvor man hæver bundfradraget fra 30.000 til 60.000 kr. og sænker beskæftigelseskravet fra 1.000 timer til 750 timer.
Den her enklere og hurtigere adgang sikres, dels ved at man kan undgå de utallige arbejdsprøvninger med henblik på at udvikle en eventuel restarbejdsevne, dels ved at målgruppen får ret til en hurtig afklaring af deres fremtidige muligheder, idet der skal træffes afgørelse om tilkendelse af seniorførtidspension inden for 6 måneder efter ansøgning.
Det har næppe forbigået, tror jeg, nogens opmærksomhed, at netop delen om indførelsen af den her seniorførtidspension har bidraget til mange spændende diskussioner, også i den valgkamp, vi lige har været ude i.
Man kan bl.a. i flere af høringssvarene læse, at der hersker tvivl om, hvordan loven i praksis skal udmøntes; hvordan den enkelte kommune og den enkelte sagsbehandler skal handle i forhold til lovforslaget.
I Radikale Venstre lytter vi også til høringssvarene, og derfor vil vi også nøje følge, hvordan loven bliver udmøntet, for det er så vigtigt, at de politiske intentioner med lovforslaget bliver så klare og tydelige, at borgerne og sagsbehandlerne ikke er i tvivl om, hvordan loven skal udmøntes.
Derfor er det også utrolig vigtigt, at de bekendtgørelser, som skal udarbejdes, efter at lovforslaget er blevet vedtaget, netop er tydelige i deres politiske intentioner.
Og intentionen er jo at sikre en hurtigere og en smidigere adgang til seniorførtidspension, end vi i dag har med hensyn til førtidspension.
Kriterierne for enten at kunne få førtidspension eller seniorførtidspension er de samme, nemlig at arbejdsevnen er varigt og væsentligt nedsat.
Men ved ansøgning om seniorførtidspension slipper borgeren altså for de her utallige arbejdsprøvninger, som ligger før tilkendelsen af en førtidspension.
Derfor er adgangen til seniorførtidspension både enklere og hurtigere, og det er til glæde for sagsbehandlerne, men især for borgerne.
Karin Nødgaard (DF), 2011-11-25:
Nu har jeg jo siddet og hørt de seneste mange timers debat
, og det, Enhedslisten åbenbart meget gerne vil have frem, er, at den er afskaffet.
Det er den ikke, og det har ikke været på tale, at den skulle afskaffes.
Der er ændret nogle vilkår, i forhold til hvornår man kan komme det, det varer en del år osv., men det er klart, at i takt med at befolkningen lever længere, og at vi har nogle helt ændrede sundhedsvilkår osv., er det også meget naturligt, at man beder folk om at blive lidt længere på arbejdsmarkedet, og at man også på den måde udskyder muligheden for at komme på efterløn.
Christian Juhl (EL), 2011-11-25:
Nu hørte fru Karin Nødgaard ikke, at jeg ikke sagde nedslidte, jeg sagde slidte, og det var med vilje, for det er klart, at nedslidte, hvis de ellers er nedslidte nok, har en chance i det her system, selv om jeg nu tror, det bliver svært.
Jeg sagde slidte, for slidte medarbejdere har i dag muligheden for at gå på efterløn, og de har et frit valg, og det vil sige, at de har en stor fleksibilitet i forhold til at kunne vælge.
Det er dem, jeg tænker på.
Det er dem, der før havde valgmuligheden med efterlønnen, og det vil sige, at de risikerer at løbe ind i en fælde her, som ikke lå der før, og det vil sige, at der er en gruppe, der er på meget farlig grund, hvis vi gennemfører den her reform.
Karin Nødgaard (DF), 2011-11-25:
I forhold til den ældre del af befolkningen, som er nedslidt, er der selvfølgelig taget højde for, at de kan komme i betragtning til de ordninger, der ligger inden for det her lovforslags rammer, og det finder Dansk Folkeparti vældig positivt.
Det er jo også noget af det, som vi har arbejdet med i forhold til at deltage i tilbagetrækningsreformen, så det er egentlig noget af det, som vi ser frem til bliver ført ud i livet.
Så vil jeg gerne pointere, at er man nedslidt, er det jo lige meget, hvor gammel man er, så skal man kunne søge en førtidspension, og det kan godt være i en meget tidlig alder.
Der kan jo være forskellige årsager til det.
Det er ikke altid, at alderen er årsagen.
Og det synes jeg er vigtigt, som jeg også sagde i min ordførertale.
En gang imellem kan det lyde, som om det vigtigste er at komme fra arbejdsmarkedet så hurtigt som overhovedet muligt, men det er jo ikke det, der er ideen.
Der er faktisk mange, der er rigtig glade for at være på arbejdsmarkedet, og der er faktisk også mange ældre mennesker, som gerne vil blive der meget længere tid og egentlig ikke skal presses ud af det.
Så et mere fleksibelt arbejdsmarked synes jeg faktisk er vejen frem.
Christian Juhl (EL), 2011-11-25:
Er fru Karin Nødgaard enig i, at forslaget sammen med halveringen af dagpengene kommer til at betyde, at vi risikerer, at slidte ældre kan komme på kontanthjælp eller ingen indtægter have og dermed risikere at leve i fattigdom, indtil de kan få folkepension som 67-årige – ikke mindst når man tager i betragtning, at myten om det grå guld jo er noget opreklameret?
Henning Hyllested (EL), 2011-11-25:
Det her er efter min og Enhedslistens mening
intet mindre end et rigtig gement lovforslag.
Her kan vi virkelig snakke om, at det er Overdanmark mod Underdanmark, og det er vitterlig en finger i øjet på dem med den korteste levealder.
Det er en finger i øjet på dem med de hårdeste job, de mest trælse job, det er en finger i øjet på dem, som ikke har nogen eller meget lidt uddannelse, og det er en finger i øjet på dem med den laveste løn.
Det er regningen fra dem med de fedeste job, de gode lønninger og den gode pension, som gør, at de har mulighed for at trække sig tidligt tilbage.
Dansk Folkeparti siger, at de har reddet efterlønnen.
Så glemmer de da at fortælle, at efterlønnen er blevet forringet og et ringe tilbud, efter at reformen er gennemført.
Man modregner for pension og endog for pensioner, der ikke udbetales, og som jo skulle gemmes til det kortvarige otium, der kan blive tale om for mange af dem, der har brug for at gå på efterløn.
Af et beløb til efterløn på lige knap 600.000 kr. 3 år efter reformens gennemførelse kan der finde en modregning sted på helt op til lige knap 100.000 kr.
Det, der bliver tilbage, er ikke særlig attraktivt.
Derfor kan man også roligt fastslå, at det her de facto er en afskaffelse af efterlønnen.
Det er så meget desto mere ærgerligt, for det er en ordning, som fungerer.
Den bruges jo virkelig af dem, som den var tiltænkt i sin tid.
Af ufaglærte og faglærte arbejdere, som udgør ca. 83 pct. af dem, som bruger efterlønsordningen.
I virkeligheden er det kun 2-3 pct. af dem, som bruger ordningen, som er akademikere.
Det er dem med den korteste levetid og det hårdeste arbejdsliv, som rent faktisk bruger ordningen, og det er også dem, den var tiltænkt i sin tid, da man indførte den i slutningen halvfjerdserne.
Det er utroligt, at man gør det i en tid, hvor hele den økonomiske sagkundskab siger, at mangelen på hænder stort set er aflyst, i hvert fald frem til det, man kan se, frem til år 2020.
Som om det arbejdskraftudbud, som i forvejen er til stede, ikke er stort nok, for man bemærker, at der er måske 200.000 arbejdsløse i det her land. Samtidig er der en sidegevinst af vores efterlønsordning – det var faktisk ikke det oprindelige formål – i form af, at det faktisk er med til at dæmpe ungdomsarbejdsløsheden. Så det er en rigtig god ordning, vi i dag tager stilling til og lægger an til at afskaffe.
Det er selvfølgelig sørgeligt at konstatere, at partier, som før påstod, at de var garant for, at der ikke blev ændret ved det, eller at ordningen ikke blev fjernet, stemmer for.
Jeg tænker her selvfølgelig på Dansk Folkeparti, men desværre også på vennerne i Socialdemokratiet og SF.
Det er en god ordning, der afskaffes.
Det er en sørgelig dag for danske arbejdere.
Mai Henriksen (KF), 2011-11-25:
Jamen jeg kommer meget gerne ned og afleverer mit talepapir efterfølgende, hvis det ønskes.
Det er uhyggelig vigtigt, at dem, som er nedslidte, dem, der har det ganske dårligt, og som har det både fysisk og psykisk dårligt, selvfølgelig ikke skal være på arbejdsmarkedet.
Dem skal vi lave en anden ordning til, og det er det næste lovforslag, vi behandler, nemlig lovforslaget om seniorførtidspensionen.
Det er dem, som efterlønnen oprindelig var tiltænkt, men dem, som går på efterløn, er raske, arbejdsduelige mennesker, som kan få lov til at trække sig tidligere tilbage.
Og der er min prioritering bare ganske anderledes.
Jeg vil hellere prioritere et stærkt sundhedsvæsen, hvor man kan blive behandlet for kræft på en god og ordentlig måde; sørge for uddannelse til vores unge mennesker; sørge for, at socialpolitikken, som vi diskuterede så inderligt ved det seneste lovforslag lidt tidligere, får et løft.
Men der er vores prioriteringer jo bare forskellige.
Eigil Andersen (SF), 2011-11-25:
Det mener vi da bestemt at de har, og derfor vil jeg også sige, at når det her nu sker, nemlig at efterlønnen bliver forringet/ødelagt på den måde, har vi da en kæmpe opgave i at se på at skabe et bedre arbejdsmiljø.
Når folk skal arbejde længere tid og de vil have meget vanskeligt ved at udfylde deres arbejdsfunktioner i så mange år, skal vi da gøre en stor indsats for, at de får et bedre arbejdsmiljø, som er mindre nedslidende.
Jeg mener også, at der bliver tale om, at vi i løbet af en periode skal se på, om vi kan lave en bedre seniorpolitik.
Men det handler også om, at man kan lave nogle ordninger, hvor det offentlige måske kan indgå med en eller anden form for støtte, som handler om nogle mere lempelige seniorordninger.
Mai Henriksen (KF), 2011-11-25:
Det er jo godt, at vi får slået helt fast, at der her er tale om en kulsort samvittighed.
Hr. Eigil Andersen siger, at politisk ideologi ikke er ligegyldig, men det er der jo noget der tyder på, for udenrigsministeren, ordførerens egen partiformand, sagde den 6. december 2010, og nu citerer jeg: »Undskyld mig, men har faglærte og ufaglærte arbejdere – dem med de hårde og nedslidende jobs – ikke også krav på et liv efter arbejdslivet?
... Akademikeren kan måske arbejde til han er 70 år, men kan stilladsarbejderen, mureren og slagteriarbejderen?
Næppe!
« Mener SF nu, at slagteriarbejderen ikke længere har krav på et liv efter arbejdslivet?
Eigil Andersen (SF), 2011-11-25:
Der er bestemt ikke tale om, at den politisk ideologi er ligegyldig for SF, og sådan bliver det heller aldrig; den spiller da en meget stor rolle.
Men der er altså det ved det, at SF også lever i det virkelige liv.
Vi har ikke bare en studiekreds om nogle principper, som man måske kan få gennemført i år 2100.
Vi lever også her og nu og har et stort hensyn at skulle tage over for den befolkning, som bl.a. har valgt os.
Derfor vil vi selvfølgelig se på, hvad der er af realistiske muligheder.
Jeg har indtryk af, at det egentlig er samme princip, som Det Konservative Folkeparti anvender ud fra sit slogan om borgerlige stemmer, der arbejder.
Der kan jeg tilsvarende sig, at SF også er socialistiske stemmer, der arbejder.
Vi vil hellere have nogle ting gennemført, end vi vil hygge os med vores gode samvittighed på ethvert punkt og så have nul indflydelse.
Det ville for alvor være at svigte vælgerne i Danmark.
Inger Støjberg (V), 2011-11-25:
Det er jo ikke en særlig sjov dag for hr. Eigil Andersen.
Det kan jeg i hvert fald regne ud, for jeg har drøftet tilbagetrækningsreformen adskillige gange med hr. Eigil Andersen, og de gange har hr. Eigil Andersen i hvert fald ikke – mildt sagt – anbefalet, at man skulle stemme ja til den.
Men sådan kan tiderne jo skifte.
Der er også noget andet, der er skiftet, f.eks. hvordan hr. Ole Sohn – det var, da man tiltalte hr. Ole Sohn som hr. Ole Sohn og ikke erhvervsog vækstministeren – tidligere på året tordnede imod de penge, der blev indbetalt til den gamle efterlønsordning.
På et tidspunkt siger den nuværende erhvervs- og vækstminister: »Hvis folk dengang« – i 1982 – »vidste, at de ikke kunne stole på de politikere, der kom til efterfølgende, så kunne det være, at de havde disponeret anderledes«.
Hvordan forholder hr. Eigil Andersen sig til den udtalelse i dag, for det handlede selvfølgelig om, at folk skulle have deres penge tilbage?