runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-05-10:
Verden bliver knyttet tættere og tættere sammen.
Fremtidens borgere kommer til at have langt mere international kontakt, end vi har set tidligere, og hensigten er jo, at det her forslag kommer til at tilpasse folkeskolen til den forandring.
Målet er ikke bare, at vi skal blive bedre til at sælge ting ude i den store verden eller klare os bedre i den internationale konkurrence.
Derfor er der brug for en samlet strategi for internationaliseringen, hvor vi ser på, hvordan man kan give et bredt løft til den internationale dimension i folkeskolen.
Vi skal sikre, at alle elever kan lære at navigere i en international verden, og at globaliseringen ikke betyder, at en stor del af befolkningen bliver sat af.
Netop den her dimension er afgørende for os, nemlig at give alle børn og unge forudsætninger for at kunne agere i en stadig mere internationaliseret verden.
Derfor mener vi også, at der skal handles nu, ligesom vi skal sikre, at læreruddannelsen kommer til at afspejle en internationaliseret verden, f.eks. gennem at lærerstuderende får bedre mulighed for at komme til udlandet under deres studier.
Det er i den forbindelse helt afgørende for os, at vi ikke kommer til at tvinge studerende ud i en øget grad af brugerbetaling.
Jeg vil også lige understrege, at det er vigtigt for Enhedslisten, at det her ikke betyder, at vi kommer til at pålægge alle at tale engelsk hele tiden, eller at vi går væk fra dansk som hovedsprog i undervisningen, for det er ikke formålet.
Forslaget åbner op for, at kommunerne kan bruge engelsk og andre fremmedsprog på flere områder end i dag.
Det er vældig fornuftigt.
Muligheden for f.eks. at følge større dele af undervisningen på engelsk er netop en mulighed og ikke noget, man skal tvinges ud i, hvis man f.eks. ikke har forudsætningerne for at lære i andre fag på et andet sprog end dansk.
Jeg synes, det er et vældig fornuftigt forslag.
Det er ikke så underligt, for vi er med til at fremsætte det.
Det undrer mig faktisk, at V og K ikke bare melder ud, at de kan stemme for.
Så til den her mærkelige diskussion, der har været under debatten, om, hvorvidt man må diskutere politik, når der findes et forlig – altså, selvfølgelig må man diskutere politik i Folketingssalen, selv om der findes forlig.
Ellers kunne vi jo droppe enhver form for politisk diskussion her i salen.
Marlene Harpsøe (DF), 2011-05-10:
Man kunne jo forstå på Socialdemokratiets ordfører før, at Dansk Folkeparti skulle sidde hele tiden i folkeskoleforligskredsen og blokere for en internationalisering.
Det har de siddet og blokeret for.
Er fru Charlotte Dyremose ikke enig i, at det er en lidt latterlig og børnehaveagtig diskussion, det her med, hvem der blokerer for det ene og det andet?
For det må jo komme an på de forhandlinger, der er i gang i Undervisningsministeriet, og det, man kommer frem til.
Charlotte Dyremose (KF), 2011-05-10:
Der er måske nogle detaljer vedrørende punkt 6, i forhold til hvordan man kan tilrettelægge læreruddannelsen i praksis, sådan som den ser ud nu, som jeg ikke nødvendigvis lige vil tilslutte mig.
Marianne Jelved (RV), 2011-05-10:
Det vil jeg gerne kvittere for.
Jeg forstod også, at med hensyn til de punkter, som fru Charlotte Dyremose ikke fremhævede som nogle, der var klar enighed om, var det, fordi det var godt i gang.
Så der er sådan set ikke noget i beslutningsforslaget som helhed, der afskrækker Det Konservative Folkeparti.
Det vil jeg bare gerne bede om at få bekræftet helt klart.
Charlotte Dyremose (KF), 2011-05-10:
Til det første vil jeg sige, at det selvfølgelig også er udtryk for en temmelig stærk bekymring for, hvad der kan ske med folkeskolen, hvis der skulle komme en helt anderledes forligskreds på det her område.
Jeg skal ærligt indrømme, at det kunne jeg godt være bekymret for på folkeskolens vegne.
Til det andet, i forhold til om der er behov for noget her, vil jeg sige, at det mener jeg absolut at der er.
Jeg er rigtig glad for, at der er givet de dispensationer, der er givet, og at vi får set de gode resultater.
Og jeg håber naturligvis på – når nu vi får evalueret de rigtig gode forsøg, der er i gang, og får set de gode resultater og dermed får bevist, at det her er noget, der er behov for – at det så også er noget, vi kan få fremmet så hurtigt som muligt.
Marianne Jelved (RV), 2011-05-10:
Jeg synes, det er lidt rørende at høre den konservative ordfører hæge om forligskredsen.
Det fik mig til at tænke på 2001-folketingsvalget, hvor man efter det folketingsvalg, hvor flertallet skiftede, triumferende sagde – bl.a. fra Det Konservative Folkepartis side – at der jo nu var et andet flertal, så nu kunne man afskaffe det obligatoriske krav om modersmålsundervisning.
Det gjorde man så og brød dermed med folkeskoleforligskredsen.
Det var bare noget, jeg kom i tanker om.
Egentlig ville jeg rose ordføreren, fordi Det Konservative Folkepartis ordfører meget klart tilkendegiver, hvor der er enighed om punkter i det her forslag.
Det synes jeg borger rigtig godt for fremtiden, for jeg tror også, at fru Charlotte Dyremose er enig i, at vi ikke bare kan vente og blive ved med at udsætte initiativer på det her område.
Vi er nødt til at gøre noget inden for en relativt kort periode.
Er Det Konservative Folkepartis ordfører ikke enig i det?
Charlotte Dyremose (KF), 2011-05-10:
Jeg vil meget gerne arbejde for at fremme konservative synspunkter i forligskredsen, uanset hvem jeg er enig med.
Den eneste sådan lille bekymring, jeg måske har her, er, om den her udstrakte hånd på en eller anden måde skulle betyde, at der så bare bliver blæst på forligskredsen, hvis der skulle komme en anden regering.
Men lad os nu satse på, at der ikke gør det, og så i stedet for arbejde for, at vi i den eksisterende forligskreds får skabt den bedst mulige folkeskole.
Det er jo sådan set det, de fleste af os bruger de fleste af vores ikke lyse, men i hvert fald vågne timer på – nogle af dem er også mørke, men alligevel vågne timer – nemlig at forsøge at få skabt et godt resultat for folkeskolen.
Og det må trods alt være det vigtigste.
Christine Antorini (S), 2011-05-10:
Så er det jo godt, at vi her har et forslag, hvor der er god samklang.
Det er en række forslag, som vi i oppositionen er enige om at vi vil gennemføre for at løfte folkeskolen, og som jeg kan høre også er i meget stor samklang med De Konservatives holdning.
Jeg vil faktisk gerne rose den konservative ordfører, for vi synes, det er godt, at der er et af regeringspartierne, der er optaget af internationalisering.
Det var lidt mere forstemmende, da vi hørte undervisningsministeren og Venstres ordfører; de ville slet ikke diskutere det, de havde ikke nogen mening, med hensyn til om det var vigtigt at styrke det.
Så derfor vil jeg bare gerne kvittere for, at De Konservative faktisk synes, det er vigtigt.
Men jeg medgiver også, at De Konservative ligesom Socialdemokraterne er i en forligskreds, men vi kunne måske så i fællesskab arbejde for at fremme det i forligskredsen.
Charlotte Dyremose (KF), 2011-05-10:
Jeg ved ikke helt med den udstrakte hånd.
Den udstrakte hånd er, at vi i fællesskab arbejder for det i forligskredsen, det hjælper ikke ret meget, vi står her og diskuterer det, når vi nu er enige om – går jeg ud fra – at vi har et forlig og derfor tager hensyn til forligsparterne på det her område.
Jeg synes egentlig, jeg netop fik sagt, at punkt 1, punkt 2, punkt 4 og det punkt, der så ikke har noget punkt-nr., men omhandler IB, er noget, som jeg uden betænkning ville kunne gå ind at støtte.
Vedrørende punkt 3 og punkt 5 mener jeg egentlig at der allerede er noget i gang, så der er noget der, der skal drøftes, og punkt 6 er jeg i tvivl om kunne indplaceres i den nuværende læreruddannelse, så derfor er det en større drøftelse for at kunne få det indplaceret.
Men mange af tonerne er jeg jo enig i, ikke nødvendigvis alle detaljer, men overordnet set, og derfor er det jo noget, som vi selvfølgelig arbejder videre med, ligesom der er andre ting, vi arbejder videre med at få igennem i forligskredsen, også selv om fru Christine Antorini konstant siger, at hun ikke vil være med til det.
Christine Antorini (S), 2011-05-10:
Derfor har jeg også valgt at lytte til den vifte af punkter, som den konservative ordfører faktisk fremhævede som en god idé i det her beslutningsforslag.
Det er jo heller ikke så mærkeligt, for det er med hundrede procent inspiration i, hvad ordførere for Venstre og Konservative selv har foreslået for at styrke internationalisering, og det er, hvad regeringens eget råd for internationalisering har foreslået.
Når vi ser det som en udstrakt hånd, er det netop, fordi Dansk Folkeparti ikke er en del af regeringen, og derfor har vi jo en mulighed for også at drøfte det i folkeskoleforligskredsen, fordi regeringen ved, at der er enstemmigt flertal til at gennemføre de her ting – hvis man altså ser bort fra Dansk Folkeparti.
Man kan jo så undre sig over, at det er så få forslag, der er i regeringens folkeskoleudspil, og at der ikke er nogen af dem her med, og det er derfor, vi gerne vil have diskussionen her, for det er jo nyttigt for os at vide, at Venstre og Konservative står ved det, for uanset hvad er det her en god måde at løfte internationalisering, og det vil være en gave for os, hvis vi kan gennemføre det.
Vi konstaterer så, at det ikke kan lade sig gøre, og derfor kommer forslaget heller ikke til afstemning til anden behandling.
Men jeg vil bare gerne høre, om den konservative ordfører, hvis muligheden var der, gerne vil gennemføre alle de her seks forslag, der ligger her.
Charlotte Dyremose (KF), 2011-05-10:
Til det første spørgsmål: Jeg undrer mig lige så meget, når Dansk Folkeparti gør det.
Jeg hidser mig ikke lige så meget op, for de påstår ikke, at man er i lommen på nogen, fordi man indgår forlig med dem.
Det var faktisk den bemærkning om, at man skulle være i lommen på nogen, fordi man har forlig med dem, der hidsede mig temmelig meget op, for jeg synes, at det er en ret skræmmende tendens, hvis det skal være sådan i fremtiden.
Til det andet spørgsmål om, hvad vi har gjort: Jeg betragtede det sådan set næsten som en kærlighedserklæring, da det her forslag blev fremsat, for det er ikke ret lang tid siden, at vi Konservative i Berlingske Tidende nævnte det, der ligger i de to første punkter, som noget, vi gerne vil arbejde videre med.
Derfor betragtede jeg det egentlig som et venligt forsøg på at kopiere konservativ politik at tage det ned i Folketingssalen, og det var ment som et kærligt drilleri, at vi ikke kan gennemføre det, fordi der er en forligskreds, der blokerer for det.
Men det ændrer jo ikke ved, at vi arbejder på at få vores ting gennemført.
Jeg vil også sige, at vi har en temmelig god resultatliste, som viser, at hvis man arbejder intenst på det, skal det nok lykkes på et tidspunkt.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2011-05-10:
Forholder det sig sådan, at den konservative ordfører på samme måde har fået sat blodtrykket i vejret, når Dansk Folkeparti har tilladt sig at fremsætte folkeskoleforslag?
Det andet meget enkle spørgsmål lyder: Hvad har Det Konservative Folkeparti gjort for at sætte internationalisering af uddannelsessystemet på dagsordenen?
Det vil være fint bare lige at få 3-4 eksempler.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-05-10:
Det er jo sådan, at beslutningsforslaget består af tre dele.
Lad mig kort redegøre for regeringens synspunkter i forbindelse med de tre dele.
Det princip gælder også ved tildeling af lån, som forslaget lægger op til.
Elevernes løn- og arbejdsvilkår, når de er ansat hos en arbejdsgiver, er så også reguleret gennem kollektive overenskomster.
Regeringen har ikke tænkt sig at ændre ved dette grundlæggende princip og kan er ikke støtte den del af forslaget.
Vedrørende punkt 2, som jo drejer sig om elevlønnen, er det sådan, at elevlønnen ikke er fastsat ved lov.
Det er en del af det danske erhvervsuddannelsessystem, at elevernes løn- og arbejdsvilkår, når de er ansat hos en arbejdsgiver, er reguleret af kollektive overenskomster.
Hvis forslaget vedtages, vil der derfor være tale om et lovindgreb i de kollektive overenskomster.
Jeg noterer mig også i dag, at LO er ude med lignende synspunkter, nemlig det, som der bliver givet udtryk for af LO's uddannelsespolitiske sekretær Ejner Holst i det meget kendte medie Altinget, hvor han jo giver udtryk for nogle af de samme bekymringer, som jeg selv har.
Det tredje element er jo så, at elever på erhvervsuddannelser, som er i skolepraktik, skal sikres en barselydelse.
Undervisningsministeriet har tilkendegivet over for skolerne, at det er ministeriets standpunkt, at skolepraktikelever af begge køn bør gives frihed fra skolen i forbindelse med barsel, i samme omfang som elever med uddannelsesaftaler har ret til.
Så med baggrund i de tre elementer kan regeringen ikke støtte det beslutningsforslag, der er fremsat.
Peter Juel Jensen (V), 2011-05-10:
Der er da ingen tvivl om, at Venstre er interesseret i at kigge på alle de modeller, der kan være med til at gøre det nemmere og eventuelt mere smidigt.
Men jeg vil også gerne i samme åndedrag sige, at Venstre altså ikke griber ind i den kollektive overenskomst.
Det undrer mig lidt, at Socialdemokratiets ordfører ikke vil overlade det her til arbejdsmarkedets parter.
Man vil gerne parkere landets økonomiske politik hos arbejdsmarkedets parter, men det her lille spørgsmål, som indgår i en kollektive overenskomst, har man ikke mod til eller tør ikke at overlade til dem.
Det stiller jeg mig faktisk lidt uforstående over for.
Jeg synes også, det er et problem, hvis vi begynder at gribe ind i den danske model.
Jeg synes faktisk, at det her er noget, som arbejdsmarkedets parter må tage stilling til.
Og så synes jeg, at arbejdsmarkedets parter måske bør komme med et udspil til, hvordan man kan sørge for, at unge mennesker ikke falder fra, fordi de pludselig bliver forsørgere midt i deres uddannelse.
Men det er ikke noget, som jeg vil gå ud og pålægge arbejdsmarkedets parter.
Christine Antorini (S), 2011-05-10:
Jeg vil gerne følge op på det, for jeg kunne godt tænke mig at høre, om Venstre overhovedet har gjort sig forestilling om, hvad Venstre vil gøre for at rette op på den ulighed, for jeg er ærlig talt lidt i tvivl om, hvad det er, Venstre siger.
Det er fair nok.
Men synes Venstre, at der er et problem?
Synes Venstre, at det er et problem, at der er så stor ulighed for unge forsørgere, der vælger erhvervsuddannelsesvejen, ved at de får væsentlig mindre i støtte?
Vi ved, at det betyder noget for deres mulighed for at kunne gennemføre deres erhvervsuddannelse.
Synes Venstre, det er et problem?
Og hvis Venstre synes, det er et problem, hvad vil Venstre så gøre ved det?
Peter Juel Jensen (V), 2011-05-10:
Sidste gang det her blev behandlet, er vistnok nogle år siden; det var i hvert fald, lang tid før jeg kom i Folketinget.
Jeg tror også, det hører med til historien, at hvis man i dag er enlig forsørger og får elevløn, jamen så har man jo også mulighed for at få adgang til det særlige børnetilskud til uddannelsessøgende forældre, som gives efter lov om børnetilskud, og for at få forskudsvis udbetaling af børnebidrag.
Så der er jo mere, der skal indregnes i det regnestykke.
Men jeg vil da gerne sige, at hvis vi kunne blive præsenteret for en mere konkret model, jamen så er det da noget, vi kan tale om.
Marianne Jelved (RV), 2011-05-10:
Jeg er lidt ærgerlig over, at Venstres ordfører ikke kan læse dansk.
Altså, det er jo ganske klart, at det, der er ambitionen, er, at for de unge, der har valgt en erhvervsfaglig uddannelse, og som i løbet af deres uddannelse bliver gravide og bliver forsørgere, og som er på elevløn i noget af tiden, er elevlønnen jo meget varieret i forhold til SU.
Og hvis de har en elevløn på tredje år, der er højere end SU for forsørgere, skal de selvfølgelig ikke have noget tilskud, de skal bare have fyldt op – jeg tror, det er den formulering, der er brugt.
Når de er på det laveste niveau, f.eks. på 8.000 kr., skal der fyldes op, til de når det niveau med dobbelt SU-klip, som forsørgere på SU har.
Det er meget enkelt, og det er ikke i den forstand for at gøre forskel.
Men det, jeg lige skal spørge Venstres ordfører om, er, om ikke Venstre selv kan bidrage med forslag til, hvordan vi løser den her opgave, for sidste gang vi behandlede det her, var alle partier enige om, at vi skulle finde løsninger på det.
Peter Juel Jensen (V), 2011-05-10:
Tak, hr. formand.
Venstre kan ikke støtte forslaget, som det ligger her.
Jeg blev sammen med andre nyvalgte inviteret op på LO-Skolen ved Helsingør som en slags introduktion om fagbevægelsens rolle i det danske samfund.
Det var LO, der inviterede, og jeg husker tydeligt Harald Børstings ord om, at det danske arbejdsmarked til enhver tid har det bedst, såfremt man fra Folketingets side forstår at respektere parterne på arbejdsmarkedet.
Og det skulle nok forstås på den måde, at der var noget, parterne forhandlede på arbejdsmarkedet, og der var noget, som Folketinget skulle tage stilling til, og jeg er sikker på, at Harald Børsting mente, at løn- og arbejdsforhold var noget, man nok selv skulle finde ud af.
Det sjove ved historien var, at dette møde på LO-Skolen fandt sted lige før en stor offentlig konflikt, så opsangen til de nyvalgte politikere var en opsang til venstrefløjen, der ville diktere vilkårene i overenskomsten helt uden om parterne på arbejdsmarkedet og på den måde fratage arbejdstagerne den mulighed, de nu engang havde for at gøre brug af deres kampskridt.
Utroligt, men sandt.
I forslaget hedder det, og jeg citerer: » ... enlige forsørgere på erhvervsuddannelserne får samme økonomiske vilkår som forsørgerne på de videregående uddannelser.«
Jamen elev- eller praktiklønnen fastsættes som mindstelønnen efter en forhandling mellem parterne i overenskomster og varierer derfor fra uddannelse til uddannelse.
Det vil sige, at de laveste begyndelseslønninger for elever på erhvervsuddannelserne er på ca. 8.400 kr. pr. måned, og at de højeste slutlønninger er på knap 18.000 kr. pr. måned.
Nogle ville vinde, andre ville tabe.
Hvor skal niveauet ligge?
Det er en af grundene til, at Venstre ikke kan støtte forslaget.
Ministeren redegjorde på en meget sprudlende måde for de enkelte elementer i beslutningsforslaget, og jeg kan ikke tilføje yderligere omkring de andre elementer.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-05-10:
Ja, jeg er sådan set åben over for at diskutere andre løsninger.
Det er jo ikke sådan, at jeg ikke kan se, at der kan være nogle udfordringer, men den løsning, der er skitseret i beslutningsforslaget, er jeg imod.
Christine Antorini (S), 2011-05-10:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om undervisningsministeren har en holdning til, om det er rimeligt, at enlige forsørgere i skolepraktik på erhvervsuddannelser skal stilles meget ringere end studerende, som vælger en gymnasial uddannelse.
Og hvis ministeren synes det, hvad vil ministeren så gøre ved det?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-05-10:
Ja, i forhold til de tre elementer, der er fremlagt her i dag, er regeringen jo imod dem, men der kan da være dele af elementerne, som man godt kan undersøge nærmere.
Det er jeg da sådan set også villig til, hvad angår visse dele.
Christine Antorini (S), 2011-05-10:
Det kunne være nyttigt, hvis ministeren bare var en anelse mere præcis.
Synes ministeren, at det er rimeligt, at der er en så stor forskel på behandlingen af unge, der vælger en erhvervsuddannelsesvej og bliver gravide og går på barselorlov, og unge, der vælger en SU-støttet vej?
Marianne Jelved (RV), 2011-05-10:
Hvis man nu ser på en parallelisering imellem SU-modtageres mulighed for at låne og erhvervsuddannelsesunges manglende mulighed for at låne, vil jeg sige, at det at låne jo ikke er det samme som at gå ind på et overenskomstmæssigt område.
Punkt 1: Kunne ministeren overveje en vej ud dér?
Punkt 2: Man kan jo sagtens løse problemet med at løfte indkomsten for en forsørger på en lav elevløn ved at have et særligt bidrag, som ikke kommer fra arbejdsmarkedets parter, men kommer fra en af statens kasser.
Kunne ministeren overveje den løsning?
Det her handler jo om at give de unge nogle rimelige muligheder for også at gøre deres uddannelse færdig, så de ikke må stoppe og gå på kontanthjælp.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-05-10:
Jeg kan bekræfte, at ministeren måske i dag er lidt mindre talende end normalt.
Det skyldes, at der sidder 300 og venter på mig ved et arrangement, som jeg skal til.
Det er der selvfølgelig ikke noget at gøre ved, men det er måske derfor, at jeg er knap så uddybende i forbindelse med det, jeg siger, af respekt for, at jeg har en aftale om at være der.
Men lad det være.
I forhold til det beslutningsforslag, der ligger her, synes jeg jo, at det afgørende element i hele spørgsmålet om at diskutere det, jo er, at man ønsker at tage et opgør med den danske model gennem et af elementerne.
Og det er sådan set også grunden til, at jeg ikke synes, at det giver særlig meget mening at diskutere beslutningsforslaget, for regeringen er imod.
Marianne Jelved (RV), 2011-05-10:
Skal jeg så være meget åben og positiv over for ministeren og forstå det på den måde, at ministeren vil prøve at finde andre løsninger på den her ulige situation, som faktisk forhindrer unge i at gøre deres uddannelse færdig – altså andre løsninger?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-05-10:
Det, jeg konkret vil gøre, er at sige, at det beslutningsforslag, der er fremsat, kan regeringen ikke støtte i den form, det har nu, ud fra det, jeg har argumenteret for.
Tage Leegaard (KF), 2011-05-10:
Dette forslag rummer en lang række elementer, som hver for sig er positive, og som det isoleret set er svært at have noget imod.
I Det Konservative Folkeparti er vi meget optaget af at sikre en bedre diversitet såvel til lands som til havs.
På land har vi allerede en række nationalparker klar, og Vadehavet dækker tilligemed et ganske stort søterritorium.
Der er således god gang i regeringens bestræbelser på at øge diversiteten til lands, men også til havs foregår der allerede en række bestræbelser på at gavne diversiteten.
I bemærkningerne til beslutningsforslaget hedder det, at man skal sikre, at nitrattilførsel til vandmiljøet falder, implicit ved at lave nogle nationalparker til havs, men det kan altså kun ske gennem en indsats på landjorden, og det er vi godt i gang med med »Grøn Vækst«, som i første omgang vil sikre, at 9.000 t kvælstof ikke fremadrettet vil belaste vandmiljøet.
Jeg er helt enig i, at stenrev og boblerev skal beskyttes, og antallet af stenrev må gerne udvides af hensyn til bunddyrenes trivsel i de indre farvande.
Hvad angår belastning af bund og bestande med trawl og skrabere, er der god grund til at gå i tæt dialog med fiskerierhvervet for at udvikle nye og mere skånsomme fiskeredskaber, i øvrigt et arbejde, der allerede er godt i gang.
Hvor bestande er truet, er der allerede meget arbejde i gang med at beskytte disse bestande, også i god dialog med interessenterne, med fiskerierhvervet, biologer og dem, som ellers har forstand på det.
På nuværende tidspunkt kan Det Konservative Folkeparti ikke gå ind for beslutningsforslaget, men der er som sagt positive elementer og god tankegang i det, så vi ser frem til arbejdet i udvalget.