runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eyvind Vesselbo (V), 2008-11-25:
Enhedslistens beslutningsforslag kan Venstre ikke støtte, men jeg vil godt sige, at forslaget ikke desto mindre er et af Enhedslistens sympatiske forslag, som langt hen ad vejen har de samme intentioner, som regeringen har på det her område.
For ligesom Enhedslisten er vi i Venstre stærkt optaget af at gøre en indsats for at nedbringe energiforbruget i f.eks. bygninger, hvor energiforbruget er højt, og hvor der er meget at hente, som Enhedslisten også bemærker i forslaget.
Nedsættelse af energiforbruget er som bekendt en af regeringens stærke målsætninger, og derfor er energiforbruget i private og offentlige bygninger et naturligt sted at sætte ind.
Derfor er der allerede sat gang i en lang række processer og initiativer, som ministeren jo også meget, meget klart gjorde rede for.
Det er initiativer, der har til formål at opfylde den del af den energipolitiske aftale, som betyder, at regeringen for alle partierne i forligskredsen inden den 1. marts skal fremlægge en plan for reduktion af energiforbruget i bygninger.
Dertil kommer, at der allerede er sat initiativer i gang til at fremme energibesparelser i bygninger.
Selv om Enhedslistens beslutningsforslag som udgangspunkt er sympatisk, er der nogle punkter, som helt klart støder imod det, som Venstre går ind for.
Det er jo et område, som kommunerne har myndighedsopgaven på, og de kan i øvrigt opkræve gebyrer på en lang række områder på miljøområdet.
Så det er ikke noget, vi satser på.
Venstre støtter desuden heller ikke, at man øremærker dele af overskuddet fra olie- og gasindvindingen i Nordsøen.
Så der er altså allerede gang i en masse initiativer og projekter, og dertil kommer, at der i starten af næste år kommer et oplæg fra regeringen, der skal diskuteres af partierne bag den energipolitiske aftale.
Så som sagt kan vi ikke støtte forslaget.
Per Clausen (EL), 2008-11-25:
Nej, det er da rigtigt, at det da går fremad: CO2-udslippet stiger hvert år, energiforbruget stiger hvert år.
Det går da rigtig flot, der er rekord hvert år.
Kendsgerningen er jo, at der stort set ikke er gang i nogen energirenovering, når vi snakker om bygninger og boliger i Danmark, og det må da være et resultat af den politik, som Venstre nu har ført i 7 år, og som hr. Eyvind Vesselbo mener er en stor succes, selv om jeg har forstået, at statsministeren mener, at man nok har begået nogle fejl undervejs.
Problemet er, at vi jo ikke kan løse de udfordringer, vi står over for, hvis vi benægter fakta.
Det er jo ikke et spørgsmål om, at jeg har opdaget, at det er mørkt udenfor, og at hr. Eyvind Vesselbo ikke har opdaget det.
Det er jo ikke det, vi diskuterer.
Vi diskuterer, hvordan realiteterne er, og hvordan vi kommer videre, og der er jo ikke nogen bud fra Venstre overhovedet i den her sag.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-11-25:
Nu er det jo sådan, at hr. Per Clausen ofte er en mørkemand, og jeg må sige, at når man står her i salen og spørger, om ikke det går rigtig skidt, så er det jo virkelig udtalt mørkemandstale.
Det kan jeg så ikke give hr. Per Clausen ret i, for jeg har det ikke på samme måde, jeg er ikke så sortseende, som hr. Per Clausen er.
Jeg mener, at ministeren ganske klart sagde, at der er en lang række initiativer i gang, men det er jo ikke ensbetydende med, at det går dårligt.
Det er tværtimod ensbetydende med, at regeringen har udvist rettidig omhu og netop sætter ind for at gøre tingene endnu bedre end det, som vi har opnået indtil nu.
Per Clausen (EL), 2008-11-25:
Der er jo ganske meget, Venstre ikke vil være med til.
I sidste uge ville man ikke være med til at give kommunerne mulighed for at bruge flere penge på at investere i energirenoveringer ved at fjerne anlægsloftet på det her område.
Man kunne få det indtryk, at hr. Eyvind Vesselbo mener, at det i grunden går rigtig godt, og at man, hvis man kigger ud over landskabet, vil se, at der virkelig er gang i energirenoveringerne i boligerne i Danmark, at der virkelig er gang i energirenoveringerne i de kommunale bygninger.
Så det går rigtig godt, vi skal bare have et lille ekstra puf til næste år.
Men jeg vil gerne spørge hr. Eyvind Vesselbo: Er kendsgerningen ikke, at det går rigtig skidt, at der er brug for at gøre en massiv indsats for at få gang i det her, og at Venstre i grunden ikke har andet at sige, end at der nok kommer en plan til marts næste år?
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-25:
Jeg er fuldstændig uenig i det, hr. Per Clausen fremfører, som om det var et faktum, nemlig at Danmark skulle have et efterslæb i forhold til andre europæiske lande.
Det er simpelt hen ikke rigtigt.
Danmark er Europas mest energieffektive land, og det skyldes ikke mindst, bl.a. hvad vi har gjort på bygningssiden.
Men derudover har vi jo altså lige oprettet et videncenter, og vi er i fuld gang med at ændre bygningsreglementet, med at forberede en markant ændring af bygningsreglementet.
Som jeg nævnte, skal man i alle statslige bygninger spare 10 pct. på energiforbruget i år 2011.
Der er masser af ting, der er i gang, herunder i øvrigt også en evaluering af den hidtidige indsats, og den kommer i løbet af kort tid.
Det er jo bl.a. også derfor, det giver god mening, at vi kender evalueringen af det, vi gør, allerede før vi så inden for de næste 3 måneder drøfter det fremadrettede i forligskredsen.
Per Clausen (EL), 2008-11-25:
Jeg har naturligvis meget respekt for, at det tager den tid, det tager, i energiforligskredsen.
Det tog jo lang tid at lave den første aftale.
Nu går man så i gang med at gennemføre den.
Men når klima- og energiministeren siger, at man ligesom skal have det saglige grundlag på plads, er det så udtryk for, at klima- og energiministeren ikke mener, at det er belyst, hvad det er for nogle problemer, vi står over for i forhold til energiforbruget i bygninger, og at vi ikke godt ved, hvilket stort efterslæb vi har i forhold til andre europæiske lande, og at vi ikke også godt ved, at det er sådan, at hverken kommuner eller private investorer tilsyneladende af sig selv går i gang med den her opgave, så der altså er brug for en økonomisk saltvandsindsprøjtning fra statens side?
Margrethe Vestager (RV), 2008-11-25:
Vi kan også fra radikal side give tilslutning til lovforslaget.
Vi har nogle enkelte spørgsmål om udmøntningen, for så vidt angår anerkendelsesprocessen, men det er også det eneste, og jeg håber, det kan være en hurtig lovbehandling, som kan give ministeren den fornødne hjemmel.
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-25:
Det var mange forpustede ordførere!
Og med loven får Energistyrelsen mulighed for at gribe ind, hvis der under et konkret projekt for ændring af et offshoreanlæg vælges løsninger, som ikke vurderes at være sikkerhedsmæssigt i orden.
I dag er antallet af arbejdsulykker og hyppigheden af dem offshore betydeligt under det, der er tilfældet på land, men her som så mange andre steder skal man jo ikke hvile på laurbærrene, så det er vigtigt hele tiden at have fokus på, hvordan man kan gøre det endnu bedre.
Da der er en del ordførere, der allerede har gennemgået forskellige elementer af lovforslaget, vil jeg ikke trætte med det, men bare sige, at grundlæggende vil det bidrage til et højere sikkerhedsniveau, fordi tilsynsmyndigheden bliver inddraget i projektet på et langt tidligere tidspunkt end nu, og det er sådan set et af hovedformålene.
Som det også har været nævnt, har Offshoresikkerhedsrådet, hvor arbejdsmarkedets parter sidder, set lovforslaget, og de har haft et par tekniske bemærkninger, som er blevet indarbejdet, og derfor er der nu fuld enighed i Offshoresikkerhedsrådet om forslaget.
Derfor er det vel også logisk, at der er så bred en opbakning til det.
Det skal jeg takke for.
Per Clausen (EL), 2008-11-25:
Det, klima- og energiministeren siger, er jo for så vidt rigtigt, nemlig at man indtil for 8-9 år siden kunne sige, at Danmark også på det her område klarede sig rigtig godt.
Men så er udviklingen jo stort set gået i stå siden, hvad byggebranchen, som udfører det her arbejde, jo ikke er bleg for at indrømme, nemlig at processen altså er gået i stå.
Og derfor synes jeg, at det her er lidt vanskeligt for mig - jeg kan i hvert fald godt blive lidt bekymret for, hvad det bliver for nogle ambitiøse udspil, der kommer fra en klima- og energiminister, hvis udgangspunkt er, at Danmark er førende på det her område og der jo derfor sådan set kun skal følges op på den gode indsats.
For situationen er jo en helt anden.
Hvis man snakker med folk, der arbejder med det her i byggeriet, hvis man snakker med folk, der arbejder med det her i energibevægelsen osv., er det jo enslydende: Danmark er gået i stå de sidste 8-9 år, og derfor er der brug for for alvor at få sat gang i processen igen.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-11-25:
Nu må jeg sige, at det sådan set ikke var mørket udenfor.
Jeg kan godt se, at det er mørkt udenfor, og jeg kan også godt høre på hr. Per Clausens tale, at der er et mørkt sind inde i hr. Per Clausen.
Jeg må sige til hr. Per Clausen: Når regeringen tager en lang række initiativer på det her område, er det jo, fordi regeringen gerne vil gøre endnu mere, som jeg sagde, første gang jeg havde ordet.
Jeg må så samtidig sige, at jeg ikke er enig med hr. Per Clausen i, at det er godt, som hr. Per Clausen sagde, at CO2-udslippet stiger.
Jeg mener heller ikke, det er godt, som hr. Per Clausen sagde, at energiforbruget stiger.
Jeg mener faktisk, at det skulle gå den anden vej, og det er faktisk det, vi prøver på med de initiativer, som regeringen allerede har taget, og som den vil komme til at tage i løbet af det næste halve år.
Jeg tror, at hr. Per Clausen vil blive meget glad, når han ser de initiativer, regeringen kommer med inden for nogle måneder.
Kim Mortensen (S), 2008-11-25:
Så vil jeg gerne tilslutte mig koret af de tidligere talere, der har omtalt forslaget fra Enhedslisten som et sympatisk forslag.
Også Socialdemokratiet synes, at det er et sympatisk forslag, i særlig grad den del, der handler om at skaffe økonomi til energirenovering af boliger, ikke mindst i lyset af at omkring halvdelen af vores energiforbrug, som Enhedslisten også nævner det, finder sted i bygninger til opvarmning, til køling og til ventilation.
Der er heller ingen tvivl om, at der er store energibesparelser og dermed også CO2-reduktioner at hente, hvis der blev en bedre økonomi i energibesparelser og investeringer i VE-teknologier som solenergi og jordvarme etc.
Derfor er vi også klar til, at vi skal have en principiel diskussion om, hvorvidt de fremtidige olieindtægter fortsat kun skal bruges på gældsafvikling, som de bruges på nu, eller om vores fremtidige olieindtægter skal placeres i en særlig fond.
Det er investeringer, som har til formål at støtte klimaformål, udvikle vedvarende energi, energibesparelsesinitiativer og fremme grøn og miljøvenlig kollektiv trafik og trafikinvesteringer.
Socialdemokratiet har også netop foreslået, at vi allerede nu afsætter 1 mia. kr. til trafikinvesteringsplanen fra statens olieindtægter.
Transportsektoren er jo faktisk kendetegnet ved at have og i flere år at have haft et konstant stigende CO2-udslip, også her i Danmark, og oven i købet en større stigning end det øvrige CO2-udslip inden for det kvoteregulerede område.
Derfor er vores konklusion altså, at den ramme, Enhedslisten har sat op for en eventuel oliefond, er for snæver ved kun at tale om en energisparefond.
Vi ønsker en oliefond, der bredere kan iværksætte investeringer i fremtidens energisystemer, vedvarende energi-teknologier og energibesparelser, herunder altså også i bygninger.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-11-25:
Jamen altså, hvis man tager enkelte år ud af statistikken, er det selvfølgelig rigtigt, at der har været en stigning, men hr. Per Clausen er nødt til at se de her tal i en større sammenhæng og over en længere periode - det er helt naturligt, at man gør det.
Hvis man ser på energiaftalen, kan man se, at der lagt op til et fald på 2 pct. allerede i 2011 i forhold til i 2006 og på 4 pct. i 2020.
Så det er altså det mest ambitiøse, man har set.
Det er klart, at vi så skal til at snakke virkemidler for at sikre, at denne ambition også bliver virkeliggjort, og det er selvfølgelig den udfordring, der ligger.
Der pågår så et arbejde fra regeringens side lige nu, og det vil vi se resultaterne af i marts måned.
Hr. Per Clausen skal slet ikke være så bekymret for det her - vi er i front på dette felt, og det vil vi også være i fremtiden.
Per Clausen (EL), 2008-11-25:
Jeg kan forstå, at hr. Per Ørum Jørgensen vil fastholde den positive udvikling.
Det var ligesom, at hr. Eyvind Vesselbo gerne ville se lyset.
Det, som hr. Per Ørum Jørgensen vil fastholde, er altså en udvikling, hvor CO2-udslippet og energiforbruget stiger år for år, for det er jo realiteten nu.
Det er den positive udvikling, hr. Per Ørum Jørgensen vil fastholde.
Jeg er bare nødt til at sige til hr. Per Ørum Jørgensen, at hvis han vil fastholde, at han har været med til at lave en ambitiøs energiaftale, er han nødt til at erkende, at det ikke handler om at fastholde den positive udvikling, det handler om at vende udviklingen og gøre noget radikalt andet.
Og kan Det Konservative Folkeparti så finde på noget andet og bedre end det, Enhedslisten kan, er det fint nok med mig, men vi venter stadig.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-11-25:
Jamen jeg deler bestemt ikke den opfattelse, som hr. Per Clausen viderebringer her, at det energirigtige byggeri skulle være gået fuldstændig i stå.
Vi kommer jo, jævnfør den energiaftale, der er blevet indgået, til også at gøre rigtig meget fremadrettet på det her felt, så den positive udvikling fortsætter.
Hr. Per Clausen har jo sikkert ikke overset, at hvis man ser på de mål, der er sat med hensyn til en nedbringelse af bruttoenergiforbruget, så ligger de på 2 pct. i 2011 og 4 pct. i 2020.
Det er altså meget, meget ambitiøse energisparemål.
Ser man over en 25-årig periode, har vi faktisk holdt energiforbruget i ro her i Danmark, på trods af en meget, meget voldsom økonomisk vækst.
Og gennemfører vi de her tiltag frem mod 2020, vil vi have haft en næsten 50-årig periode, hvor vi i Danmark har holdt energiforbruget i ro.
Det synes jeg absolut er prisværdigt, og det er noget, som vækker meget stor anerkendelse overalt i hele verden, og det synes jeg også at hr. Per Clausen burde sætte pris på.
Per Clausen (EL), 2008-11-25:
Jeg vil da give hr. Per Ørum Jørgensen ret i, at selv en relativt lavproduktiv politiker som mig da godt i løbet af de par år, som man brugte på at forhandle om denne energiaftale, kunne producere adskillige forslag.
Enkelte af dem er da også blevet behandlet tidligere i Folketinget og også i nogle af de tidligere samlinger.
Men det, jeg synes er interessant, er, at hr. Per Ørum Jørgensen ikke forholder sig til det, der sådan set er baggrunden for det her forslag, nemlig at det, der handler om, at Danmark er i spidsen, hvad angår energirigtigt byggeri, er gået i stå.
Det, at det er gået i stå, er sådan set ikke noget, Enhedslisten finder på, det er noget, de folk, der selv udfører byggearbejdet, siger.
Der har været adskillige konferencer, hvor de har påpeget, hvor skadeligt det er med hensyn til at reducere CO2-udslippet og i øvrigt også for dansk byggeris fremtidige konkurrenceevne, at der slet ikke er sket nogen udvikling på det her område.
Derfor kan det godt være, at Enhedslistens forslag er sympatisk, og det er pænt af hr. Per Ørum Jørgensen at sige det, men jeg synes faktisk, det ville være rarere, hvis hr. Per Ørum Jørgensen havde nogle bud på, hvad han vil gøre ved den ganske alvorlige situation, både i forhold til CO2-udslippet og i forhold til dansk byggeris konkurrenceevne.
Også det sidste måtte da ligge et konservativt folketingsmedlem en lille smule på sinde.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-11-25:
Tak for det.
Igen er det jo et meget sympatisk beslutningsforslag, som kommer fra Enhedslisten.
Man kan næsten mistænke hr. Per Clausen for, at han, mens alle de øvrige partier har siddet og strikket en energiaftale sammen, har gået og tænkt store tanker om, hvilke beslutningsforslag han skulle fremsætte her i Folketinget, og det er så måske det, der kommer til udtryk i dag: at hr. Per Clausen simpelt hen har haft så god tid til at tænke store tanker.
Det er i sandhed et meget ambitiøst forslag, der ligger her, nemlig om en energisparefond på hele 4 mia. kr. - det er jo snart jul, og det er måske også det, der er kendetegnende for det her - og oven i købet rentefrit lån til energirenovering af boliger og kommunale bygninger og så 25 pct.s tilskud til etablering af VE-teknologier i bygninger, såsom solvarme, jordvarme og andre teknologier.
Jeg synes, det er et meget, meget sympatisk forslag.
Så kommer vi til selve finansieringen, og det er altså så statens ekstraordinære overskud på olie- og gasindvindingen i Nordsøen, der skal finansiere det her.
Jeg kan altså ikke mindes, hvornår Enhedslisten har anvist anden finansiering end et eventuelt overskud fra Nordsøen.
Så spørgsmålet er, om de midler ikke, hvis man skulle følge Enhedslistens beslutningsforslag over tid, efterhånden snart er ved at være brugt.
Flere ordførere har jo egentlig nævnt mange af de tiltag, der er på vej, jævnfør den energiaftale, som omfatter alle partier undtagen Enhedslisten, og det vil jeg ikke stå og repetere her.
Jeg synes, det er væsentligt at påpege, at Danmark jo er i verdenseliten, når det gælder det her.
Det betyder jo ikke, at vi ikke kan blive bedre på området.
Der ligger en meget stor udfordring, ikke mindst i forhold til husholdningerne, landbruget og transporten, hvis vi skal leve op til det, som Europa-Kommissionen har foreslået, nemlig at vi skal reducere udslippet af CO2 med 20 pct. inden for de her tre sektorer inden 2020, og derfor skal vi selvfølgelig kontinuerligt udvikle nye teknologier, så vi sikrer, at vi sparer så meget på energien i vores husholdninger som overhovedet muligt.
Margrethe Vestager (RV), 2008-11-25:
Mange ordførere har allerede fremhævet værdien af den energiaftale, som blev lavet i det tidlige forår sidste år.
Jeg synes, de fleste glemmer at fremhæve, at det var en lang og besværlig forhandling at nå frem til de besparelsesmål, som er en del af den aftale, både målet på 2 pct. og målet på 4 pct. Vi fik rigtig, rigtig meget at vide om, hvor svært det ville være, og hvor besværligt det ville være, og hvor ambitiøst det var.
Det at spare på energien er en af de ting, som er krævende, men som til gengæld betyder, at vi ikke skal producere den energi.
Og derfor lægger Det Radikale Venstre meget stærk vægt på de ting, som er kommet ind i aftalen om besparelsesmålene.
Spørgsmålet er så selvfølgelig, hvordan man når målene.
Jeg har respekt for, at ministeren har et analyse- og overvejelsesarbejde at gøre for at komme med et bud på, hvordan det så kan lade sig gøre.
Jeg tror, at en af de ting, som er meget afgørende, er, at man tænker det ind hele vejen rundt, når vi laver reformer.
Det gælder også i forbindelse med en skattereform, at baggrunden for at kunne sænke skatten på arbejde også bliver afgiftsforhøjelser på forurening, altså på ressourceforbrug.
Og det at prisen på el, på varme, og hvad vi ellers har, går op, betyder, at der bliver en langt bedre økonomi i at lave en ordentlig og fornuftig bygningsrenovering, og det er jo sådan set, uanset om det er offentligt eller privat, uanset om det er nybyggeri eller det er renovering.
Vi ser også meget frem til forhandlingerne om et nyt bygningsreglement.
Jeg tror, det er meget vigtigt, hvad det er for nogle krav, vi fra offentlig side stiller til den måde, tingene skal være på, både for at byggeriet bliver på den rigtige måde og for at give en impuls til innovation og teknologisk udvikling, både når det gælder nybyggeri, og når det gælder renoveringer, så det bliver til rimelig gode priser, men også på en måde, så man lever op til målene.
Derfor har vi i sagens natur læst Enhedslistens beslutningsforslag med interesse.
Kernen i det er der jo ikke uenighed om, nemlig det at fremme energibesparelser, men det, som er diskussionen, er måden, hvorpå man gør det.
Det Radikale Venstre kan ikke støtte en statslig fond, der skal give rentefrie lån, men vi synes, det er relevant at overveje forskellige modeller for, hvordan det bliver muligt for folk faktisk at finansiere den type renoveringer, som vi taler om her.
Og derfor tror vi, det er meget vigtigt at se på, hvilke markedsmæssige løsninger der kan findes, fordi det er klart vigtigt, at markedet også afspejler, at der er god økonomi i at have en energirenoveret bygning.
Det gælder, både når den er offentlig, og når den er privat.
Derfor vil vi også forfølge dette spørgsmål i de fortsatte forhandlinger for at sørge for, at der faktisk kommer gang i de her renoveringer.
Det betyder også meget for muligheden for at bære øgede omkostninger på ressourceforbruget, at man har muligheden for at renovere sin bolig eller sin offentlige bygning.
På den baggrund kan vi ikke støtte forslaget i den foreliggende form, men vi støtter intentionen og vil forfølge det videre i de forhandlinger, der bliver i energiforligskredsen.
Bent Bøgsted (DF), 2008-11-25:
Da hr. Morten Messerschmidt ikke kan være til stede, har jeg fået fornøjelsen af at få den her ordførertale.
Enhedslistens forslag berører noget centralt i den strategi, som et samlet Folketing har for at gøre Danmark uafhængig af fossile brændstoffer.
Den ene dag er det ved højere afgifter til dem, der bruger energi; den næste dag er det et skattefradrag til dem, der sparer.
Dansk Folkeparti er ikke glad for al den snak om at skræmme og lokke.
I stedet skal vi satse på via ny teknologi at spare på energi, uden at den enkelte familie føler det.
Spørgsmålet er derfor, om en energisparefond er den rette model for at nå dette mål, og man må ærlig talt undre sig over, hvorfor det er lige nu, at Enhedslisten slår ud med armene og vil bruge mange milliarder.
For ganske kort tid siden blev alle partier på Christiansborg, lige undtagen Enhedslisten, enige om et omfattende energiforlig.
Og det er da en tanke, om den reelle grund til, at Enhedslisten står uden for det forlig, er, at man så kan slå ud med armene og lade milliarderne rulle helt uden hensyn til, hvad der er ansvarligt.
Man er jo alligevel sikker på at få sit forslag stemt ned, fordi vi andre partier er bundet af et forlig, og så kan overbudspolitikken hurtigt blive til forargelse over vores andres uvilje til at følge den røde parole.
Lad mig derfor nævne nogle af de ting ved energiforliget, som vi i Dansk Folkeparti er meget tilfredse med.
For det første oprettes der et særligt videncenter for, hvordan man bedst kan spare energi i såvel private som offentlige bygninger.
For det andet afsættes der penge til flere oplysningskampagner, sådan at vi får bragt al tilgængelig viden om, hvad der kan betale sig for den enkelte, helt ud til de enkelte familier.
For det tredje er der igangsat en storstilet undersøgelse af, hvordan vi bedst kan tilrettelægge vores energispareindsats fremover.
Og endelig er der afsat 25 mio. kr. til støtte og udvikling af små vedvarende energi-teknologier.
Med andre ord er forligspartierne allerede enige om en række forslag, som skal søge i samme retning som Enhedslistens forslag, og naturligvis er det let at overbyde energiforliget, når man konsekvent har valgt at stå uden for.
Men det er ikke særlig ansvarligt, og derfor kan Dansk Folkeparti desværre ikke lægge stemmer til de mange smukke ord.
Kim Mortensen (S), 2008-11-25:
Det skal præcis forstås sådan, at vi gerne vil være med til at tage en åben diskussion af, hvordan vi bedre kan prioritere det overskud, vi nu har fået fra oliemilliarderne fra Nordsøen, end blot, som det er tilfældet nu, at betale af på Danmarks gæld.
Når det så er sagt, synes jeg, at den bredere diskussion jo også skal handle om, hvordan vi prioriterer, og hvordan vi bruger den økonomi bedst muligt til at fremtidssikre ikke bare en investeringsplan, men også klima- og energipolitikken i Danmark, så vi får penge og luft til også at investere i de rigtige former for teknologi, herunder nogle af de ting, som Enhedslisten har peget på.
Det tilsagn kan jeg give, men vi kan altså ikke støtte det forslag, der ligger her fra Enhedslisten, i konkret form.