Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Hvor skal vi hen, du?
Hvis Hugo stadig væk sad bag danskernes tv-skærme, ville han stille det samme spørgsmål til regeringen.
For hvor vil regeringen egentlig hen?
Statsministeren har for nylig hejst flaget og fejret regeringens 1-års-fødselsdag, men hvad er der egentlig at fejre?
Allerede nu har regeringen svært ved at svare på, hvordan den vil løse Danmarks helt store udfordringer.
Hvordan skaber vi flere arbejdspladser?
Og hvordan får vi vendt negativ vækst til positiv vækst?
Sidste fredag viste tal fra Danmarks Statistik, at væksten faldt med 0,4 pct. i andet kvartal, og siden regeringen trådte til, er beskæftigelsen faldet med 10.000 personer.
Det er trist læsning, og det er ikke noget, der skal fejres.
Venstre var ikke inviteret med, da der sidst blev forhandlet finanslov.
Dengang var adgangsbilletten en accept af skatte- og afgiftsstigninger på 5 mia. kr.
Men når nu regeringen indkalder til nye forhandlinger i skæret fra lyset i fødselsdagslagkagen, tager vi gerne imod en invitation, og vi har en forsinket fødselsdagsgave med, nemlig et eksemplar af Venstres udspil til finansloven, og der håber vi at regeringen kan finde de svar, den går og famler efter i blinde.
For hvad end anledningen er energi, førtidspension, fleksjob, skat, kontanthjælp, SU eller andet, tager Venstre gerne imod en invitation.
Vi tager gerne ansvaret for reformer og nødvendige beslutninger for Danmarks skyld.
Hvis regeringen på den anden side vælger at lede efter lyset hos Enhedslisten, må man bare sige, at det er sortnet for dansk økonomi, siden regeringen satte Enhedslisten i sidevognen.
Status efter det første år er en antivækstpolitik.
Femdoblingen af NOx-afgiften, indførelsen af en ny sukkerafgift og afgiftsforhøjelser på en is, sodavand og øl og på en lang række andre varer har lukket danske virksomheder og har skabt et boom i grænsehandelen.
Faktisk har grænsehandelen aldrig været så omfattende, lyder det bekymret fra De Samvirkende Købmænd.
Jeg er også bekymret, ikke bare som bosiddende i Sønderjylland, hvor hver tiende detailbutik har drejet nøglen om, men bekymret for vores mulighed for at kunne investere målrettet i uddannelse og sundhed, når statskassen mister store summer, fordi danskerne ifølge undersøgelser bruger op mod 15 mia. kr. på grænsehandel hvert år.
I dag har seks ud af ti grænsehandlet sodavand og øl i Tyskland inden for det seneste år, og hvis det i sig selv ikke bekymrer regeringen, så burde den måske se på, hvor meget CO2 der bruges på at køre dåserne til Tyskland og derefter fragte dem tilbage til de danske hjem.
Danmark er ligesom mange andre lande blevet udfordret af finanskrisen, og derfor skal vi gøre det nemmere at drive virksomhed i Danmark.
Skatter og afgifter skal ned, så vi får genskabt og skabt flere arbejdspladser til de mange arbejdsløse danskere, som går og venter på, at der også bliver plads til dem på en arbejdsplads.
Forbrugertilliden er i bund.
Det skal vi ændre på.
Danske forbrugere skal ikke kvæles i afgifter, så de fristes af slagtilbud på den anden side af grænsen eller simpelt hen beholder pengene i pungen.
Og så skal reformtempoet sættes op og ikke stå på standby, som statsministeren ønsker det.
Da regeringen afskaffede boligjobordningen, lovede den i stedet for at indføre en tilskudsordning på energirenovering.
Den nye tilskudsordning er en del af regeringsgrundlaget, men også den har nu fået sparekniven.
Til statsministeren: Jeg ved godt, at regeringen er trætte af snakken om løftebrud, men her er endnu et klokkeklart eksempel.
Sidste år valgte 270.000 danskere at bruge fradraget til håndværksarbejde, rengøring, børnepasning eller vinduespudsning, og når regeringen skrotter ordningen, lukker den samtidig øjnene for det sorte arbejde, som desværre trives, når regeringen gør det dyrere at være dansker.
Det undrer mig, at regeringen taler så meget om kickstart, når den samtidig trækker i håndbremsen og standser en populær ordning, der har været med til at sikre tusindvis af job og praktikpladser.
Regeringen skal også have ros, nemlig ros, fordi den på en række områder har fulgt i hælene på VK-regeringen og har gennemført tilbagetrækningsreformen og fleksjob- og førtidspensionsreformen, som vi havde planlagt.
Men på det sidste har der været del slinger i valsen.
Statsministeren udnævnte 2012 til reformernes år, men regeringen mangler stadig at gennemføre reformer for over 12 mia. kr., trepartsforhandlingerne er kuldsejlet, og inden sommerferien aflyste statsministeren afstemningerne om EU-forbeholdene.
Et øget arbejdsudbud på 20.000 personer blev det til, før statsministeren parkerede de bebudede reformer af SU og kontanthjælp.
Det så vi også, da vi i VK-regeringens sidste arbejdsår gennemførte reformer, som styrkede arbejdsudbuddet med over 100.000 personer.
Også dengang så statsministerens parti passivt til og lod andre gøre arbejdet og tage ansvar for Danmark.
Venstre har været med hele vejen, og vi stiller gerne op igen.
For hvis Danmark skal ud af krisen, har vi brug for en regering, der tør og vil reformerne, fordi reformer er vejen til varig velfærd.
Vi kommer ikke langt med en kronikregering, som har travlt med at fylde avisernes spalter med tom luft.
Det er ikke nok, at statsministeren holder taler om, at man skal stille krav til dovne Robert, når hun samtidig slækker på rådighedsreglerne, giver kontanthjælpsmodtagerne mere ferie og sætte ydelserne op, så det for mange ikke længere kan betale sig at gå fra passiv forsørgelse til at blive kollega på en arbejdsplads.
Efter regeringen har afskaffet kontanthjælpsloftet, skal der mere end 30.000 kr. i lønningsposen hver måned, hvis et kontanthjælpsægtepar skal have økonomisk gevinst ved at tage et arbejde.
Vi har fra Venstres side fremlagt konkrete forslag til en kontanthjælpsreform.
Det skal kunne betale sig at tage et arbejde, og vi skal turde at stille krav til dem, som ikke vil, men som kan.
Mens statsministeren var på ferie, stod en lang række danske virksomheder i sommer i det dilemma, at trods tusindvis af ledige havde de svært ved at skaffe tjenere, køkkenpersonale, rengøringshjælp og jordbærplukkere.
Også vikarbureauerne har ledige stillinger.
Selv om jeg som gammel jordbærplukker ved, at man får jord på knæene og skal frygtelig tidligt op, er det ikke godt nok, at man i Danmark må acceptere, at det kun er udlændinge, som søger visse typer af ledige job.
Når krisen kradser og fællesskabets pung betaler, må vi forvente, at vi danskere er parate til at flytte efter de ledige job.
For starter man voksenlivet på passiv forsørgelse, risikerer man for altid at være sat uden for det store arbejdende fællesskab.
Derfor skal det altid kunne betale sig at arbejde og yde til samfundet frem for at nyde fra fællesskabets kasse.
I sommer flyttede Fritz Hansen produktionen af danske designikoner som Myren til Polen.
Chokoladeskildpadderne og P-tærterne er også på vej til at udvandre.
Og i sidste uge meddelte en række erhvervsledere med Danfoss i spidsen, at de bliver tvunget til at følge efter, hvis vi ikke forbedrer de danske konkurrencevilkår.
Hvis vi ikke reagerer på et nødopkald som det, vil al kraft sive ud af Danmark som vækst- og produktionsnation.
Jeg håber inderligt, at regeringen også lytter.
Vi vil annullere regeringens besparelser på forskningsområdet og tilføje 0,5 mia. kr. til innovation og målrettet forskning; vi vil vækst i hele landet, og vi har klare initiativer til at få hele Danmark med; vi vil liberalisere planloven og genindføre nedrivningspuljen; og så har vi afsat 2 mia. kr. til at forbedre og udvikle vores kernevelfærd, primært inden for sundhedsområdet, folkeskolen, anden uddannelse og forskning.
Vi håber, at regeringen vil tage imod vores fremstrakte hånd, for vi tager gerne ansvar for årets finanslov.
Danmark har brug for reformer, og vi har brug for politikere, der tør træffe markante beslutninger, så vi kan få flere i arbejde, få genskabt væksten og optimismen i samfundet og gøre Danmark rigere.
Så jeg vil sige til statsministeren, at hun skal smide stiletterne og finde de flade arbejdssko frem, for det kræver hårdt slid og mere end skåltaler at komme ud af krisen og skabe job i Danmark.
Så vil jeg, hvis det er o.k. med formanden læse et forslag til vedtagelse op på vegne af Venstre, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti:
Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at dansk økonomi er i bakgear, at beskæftigelsen falder, og at konkurrenceevnen forringes.
Noget skyldes de dårlige internationale konjunkturer, men det skyldes også i meget høj grad regeringens fejlslagne økonomiske politik, som bl.a. har ført til større byrder på erhvervslivet, og som har gjort det mere attraktivt at være på passiv forsørgelse.
Folketinget konstaterer videre, at regeringens kickstart er uden effekt.
Siden folketingsvalget er beskæftigelsen faldet med 10.000, næsten 11.000 unge mangler en praktikplads, hver tredje virksomhed planlægger fyringer, og forbrugerne holder på pengene.
Alt for mange danskere må stille sig bagerst i ledighedskøen og se til, mens deres arbejdsplads lukker eller flytter til udlandet.
Folketinget opfordrer til, at der bliver ført en politik, som forbedrer rammevilkårene og dermed fastholder og sikrer udviklingsmuligheder for danske arbejdspladser.«