runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-20:
er i virkeligheden det andet trin i en totrinsraket, som blev sat i gang i sidste uge med behandlingen af L 49, hvor Liberal Alliance problematiserede, at L 49 rummer en beskatning af aktieudbytter, men ikke af aktieavancer.
Det er ikke det, at aktieavancer ikke beskattes, der er et problem, men det, at aktieudbytter beskattes, der er et problem.
Nu skal man så sørge for, at man får de der aktieudbytter, og derfor vil man have gennemført L 10 med de værnsregler, som er der.
Dermed kommer vi ind i en problemstilling, som jeg synes er meget mere principiel end det, vi egentlig diskuterer her, nemlig om man for guds skyld altid skal få nogle ekstra småpenge i statskassen, hvis omkostningen for samfundets samlede velstand er for stor.
Altså, de andre partier herinde har alt for ofte fokus på, hvordan man får kradset flest muligt penge ind i statskassen, men nogle gange, når man gerne have 10 mio. kr. i statskassen, kan det koste 100 mio. kr. for hele samfundet, fordi der er mindre velstand ude i hele samfundet.
Det kan også blive et problem her.
I høringssvarene kan vi læse bud på, at 750 mio. kr. årligt, som kunne have været investeret i Danmark, vil gå uden om Danmark, hvis vi vedtager det her – og det er jo et problem.
Det er også udtryk for, at hvis vi vedtager det her lovforslag, vil vi have en strammere lovgivning i Danmark end i vore nabolande.
Hvad får vi ud af det?
Ja, måske får vi nogle håndører i statskassen, det kan da godt tænkes.
Det vurderer regeringen jo i hvert fald.
Men først og fremmest får vi det ud af det, at investeringer søger andre steder hen end til Danmark.
Måske er der endda reelle investeringer, som går uden om landet, som høringssvarene peger på.
Så Liberal Alliances stilling til det her lovforslag er klar: Vi stemmer nej til det.
Frank Aaen (EL), 2012-11-20:
Jeg siger det igen: Selv om et hul er gammelt, er det stadig væk et hul.
I den tid, hvor Anders Fogh Rasmussen var skatteminister, og under den forrige regering, hvor Anders Fogh Rasmussen var statsminister, gik der i gennemsnit, vil jeg gerne sige – og det var en undersøgelse, der blev lavet af Skatteministeriet – 5 år fra den dag, et hul blev opdaget, til den dag, det blev lukket.
Altså, fra den dag, det blev beskrevet i pressen, at her var et hul, gik der 5 år, inden ikke den sidste, men den forrige regering lukkede hullet.
Jeg mener: Det er jo helt ekstremt så lang tid, der går.
Og hvad angår det der hul, der blev opdaget i 2006, gik der altså 5 år med en Venstreskatteminister, uden at man lukkede hullet.
Så skal man ikke komme nu og sige, at den nye regering kommer for sent, fordi den skynder sig at lukke hullet.
Det er da noget pjank.
Mads Rørvig (V), 2012-11-20:
Vi er ikke helt enige på den, kan man sige, politiske bane, og det er den, jeg ligesom vil prøve at flytte diskussionen fra.
Derfor prøver jeg at stille samme spørgsmål igen: Definitionen af skattehuller kan være forskellig i den politiske debat.
Hvis vi tager den substantielle debat om de objektive kriterier, der gør sig gældende for, at det er et skattehul, når vi taler skattehuller her i Folketingssalen, er hr. Frank Aaen så enig med mig i, at det er svært at karakterisere det her som lukning af skattehuller, eftersom den her tidlige advarsel kom allerede i 2006?
Det har været velkendt praksis.
Normalt, når der skal lukkes skattehuller, er alle partier enige og siger: Fair nok, hvis det er imod hensigten, skal det lukkes.
Men det mener jeg ikke er tilfældet her.
Er hr. Frank Aaen enig i det?
Frank Aaen (EL), 2012-11-20:
Nu får Venstres ordfører jo muligheden for at sige noget en gang mere, så kan vi måske blive enige om, at skattehuller ikke er åndehuller.
Det synes jeg ville være et fremskridt, hvis det er tilfældet.
Så vil jeg bare sige, at jo, nogle skattehuller er bevidst lavet.
Tilbage i tiden – det var desværre under en socialdemokratisk skatteminister, som jeg satte højt – indførte man en fidus, der gjorde, at alle penge kunne suse gennem Danmark uden beskatning og uden videre kontrol.
Det gav nogle job for nogle advokatkontorer, og det gjorde, at Danmark kom på listen over skattelylande.
Vi havde så lempelig en lovgivning, at man kunne udnytte Danmark til at snyde i skat.
Den form for lovgivning har vi stadig væk, og noget af det lukker vi så i dag.
Det synes jeg er meget vigtigt.
Det er ikke mere end nogle år siden, der var et stort internationalt firma, der reklamerede for, at Danmark var et særlig godt land at bruge til at placere et holdingselskab i, og som etablerede 500 holdingselskaber i Danmark over meget kort tid, fordi det var sådan et rigtig godt sted at få pengene til at suse igennem, så man kunne undgå at betale skat.
Det er nogle af de ting, vi skal have taget op og fulgt op på.
Og selv om nogle huller har eksisteret i mange år, så er de stadig væk huller, fordi de misbruges til at undgå at betale skat.
Mads Rørvig (V), 2012-11-20:
Hvis vi holder os til den skattehulsterminologi, som vi plejer at bruge her i Folketinget, så vil jeg høre, om hr. Frank Aaen er enig med mig i, at det ikke er et skattehul, vi lukker, netop fordi det har været kendt i lang tid.
Det er ikke en ny viden, der gør, at vi kommer til at sætte en stopper for det her.
Skattehul kan betyde mange ting, og hr. Frank Aaen har måske en anden definition af skattehul, end jeg har.
Men hvis vi benytter os af den terminologi, vi plejer at have i Folketinget, om, hvad et skattehul er, og hvordan vi i fællesskab lukker det, er hr. Frank Aaen så enig med mig i, at det ikke er tilfældet her?
Jesper Petersen (SF), 2012-11-20:
Altså, hvis det, hr. Ole Birk Olesen prøver på at modargumentere med, er det forhold, at Danmark er blevet brugt og kan blive brugt – hvis man ikke vedtager den her lov – af den form for gennemstrømningsselskaber, som ender med ikke at betale skat af et udbytte, de ellers skulle have betalt skat af, hvis de havde ledt det udbytte direkte til det land, hvor de vil have det hen, så er det forkert.
Og så har jeg en anden viden end hr. Ole Birk Olesen i hvert fald angiver at have.
Det er vores klare indtryk, at det sker, og der føres også sager lige nu, der handler om de her ting.
Som sagt har vi været på andre landes lister over lande, hvor man burde se på lovgivningen for at undgå, at man bliver brugt til skatteunddragelse.
Og at vi kan blive brugt til det og dermed i virkeligheden medvirke til at lænse andre lande for deres rimelige skatteindtægter, synes jeg ikke er noget, vi skal være spor stolte af som danskere.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-20:
Så hele den snak om, at Danmark i dag skulle være et skattely, er jo tom, hvis det ikke er tilfældet, at Danmarks regler er lempeligere end andre landes regler.
Derfor vil jeg bare gerne høre, om SF har anden viden end den, som kommer i høringssvarene om, at det her er en ny ting i Danmark og ikke noget, der findes sammenligneligt i andre lande.
Jesper Petersen (SF), 2012-11-20:
Som jeg har forstået det, kommer det her ikke til at betyde, at vi skulle blive et væsentlig ringere land at placere sine midler i eller investere i, hvis man er udenlandsk investor.
Vi mener ikke, at der vil være den store forskel på, hvordan det er i dag, og hvordan det vil være efterfølgende, bortset fra at vi lukker muligheden for en utilsigtet brug af vores skattesystem.
Så om end jeg aner, hvor hr. Ole Birk Olesen vil hen med sit åbnende spørgsmål, og dermed også har en idé om, hvad det næste spørgsmål bliver, vil jeg sige, at det er vores vurdering, at det ikke kommer til at have den negative konsekvens på investeringer fra udlandet, som nogle i Folketingssalen i dag prøver at godtgøre.
Men lad os få svar på det, og lad os bore i det under udvalgsbehandlingen.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-20:
Jeg vil spørge ordføreren, om der ifølge SF er regler i de lande, vi sammenligner os med, eller i vores nabolande, som ligner de regler, som vi nu forventes at gennemføre med L 10.
Thomas Jensen (S), 2012-11-20:
Det er jo postulater, der kommer frem i høringsprocessen her.
Men jeg vil altså holde på, at udenlandske virksomheder, som overvejer at investere i Danmark, sætter sig ind i, hvordan de gældende danske regler er.
De sidder ikke og spekulerer i, hvordan de bedst muligt kan omgå skattebetaling i Danmark.
Derfor vil jeg, som jeg også sagde i min ordførertale, lige meddele, at der vil komme et ændringsforslag ved andenbehandlingen, som er med til at præcisere det her, sådan at vi trækker det meget mere skarpt op, hvad det er for en skatteomgåelse, vi vil undgå med det her lovforslag.
Så på den måde er det også en imødekommelse af de høringssvar, der er kommet.
Steen Gade (SF), 2012-11-20:
Som andre ordførere har fremhævet, kan man jo sige, at vi står med en bunden opgave, nemlig at vi simpelt hen skal lave det eksisterende om.
Vi er også lidt i den klemme, at det reguleringseftersyn, som skulle fastlægge den fremtidige model, ikke er foretaget.
Så vi har sådan set et hul her, som vi skal udfylde på bedste vis.
Det synes jeg vi gør med forslaget.
Det, vi har været opmærksomme på og også fortsat vil være opmærksomme på, er, at alle forbrugere virkelig finder ud af det, når vi nu kommer ind og for alvor skal have fri konkurrence på det her område.
Det skal jo helst ikke være sådan, som hvis man nu tager et andet område, hvor der er fri konkurrence – f.eks. inden for banksektoren, hvor der er total fri konkurrence – for det er jo alligevel sådan, at der faktisk er rigtig mange forbrugere, der ikke er vant til at se på, om de nu har pengene stående eller låner penge i den korrekte bank set fra deres eget økonomiske synspunkt.
Det bliver en af udfordringerne.
Vi kan bruge det her forslag og de ændringer, der ligger her, til at øve os lidt i det at hjælpe forbrugerne på vej, når vi om 2 år kommer hen i en model, hvor der er helt fri konkurrence.
Det andet, vi har været opmærksomme på og vil være opmærksomme på, er jo, at selskaberne ikke på en måde får lov til at tage de forbrugere ud, som måske er dem, der har mest behov for at have sikre priser.
Altså så det ikke bliver dem, der måske har svært ved at betale og måske en gang imellem falder bagud, der kommer til at betale prisen for den fulde liberalisering.
Jeg synes, modellen her er en god model i den periode, der går, indtil reguleringseftersynet er færdiggjort, og vi har lagt vægt på, at der kommer et neutralt brev ud.
Vi synes, vi har fundet en god model for, hvordan det brev, der kommer ud til os som elforbrugere, er formuleret, og hvem der har formuleret det.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2012-11-20:
Vi kan også fra radikal side bakke op om lovforslaget.
Det har ikke været godt nok.
Vi synes, at den nuværende lovgivning er sat i verden med en forholdsvis kort tidshorisont for at lappe det hul, som vi kan se vil opstå.
Vi glæder os i lighed med Venstre og Socialdemokraterne også til det kommende reguleringseftersyn, og vi håber, at vi her kan sikre den egentlige liberalisering af elmarkedet med de proportioner, der er lagt ind i lovforslaget, og som sikrer, at man ikke frit kan udnytte de kunder, man har, til at sætte den pris, man nu vil, og skovle penge ind.
Så vi er faktisk tilfredse med lovforslaget og bakker det varmt op.
I øvrigt prøvede jeg selv her i morges at skifte elselskab, og jeg må sige, at det går ganske let og gesvindt, så jeg håber da også, at forbrugerne hen ad vejen vil vænne sig til, at man faktisk kan skifte elselskab, hvis man er i tvivl om, hvorvidt man nu får en passende pris.
Det her forslag er i hvert fald, mener jeg, et godt første skridt hen imod en mere liberal og markedsrettet indretning af vores elmarked.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2012-11-20:
Det forelagte lovforslag behandler to problemområder i den nuværende ordning.
For det første har den nuværende ordning vist sig at være utilstrækkelig, når der er flere ansøgere til samme bevillingsområde.
Og for det andet er det konstateret, at den nuværende praksis ikke er i overensstemmelse med EU-lovgivningen.
EU-lovgivningen foreskriver nemlig, at bevillinger skal tildeles efter gennemsigtige og ikkediskriminerende principper, og det vurderes, at det krav fra EU vil blive opfyldt ved at indføre en udbudsprocedure.
Af den årsag er det vigtigt at handle nu i stedet for at vente – hvilket ellers kunne have været oplagt – på det reguleringseftersynsforslag, der kommer senere.
Den nuværende lovgivning er uegnet til gennemførelse af udbud, da den er baseret på prisregulering med fastsatte maksimale priser, og desuden tager lov om elforsyning og lov om naturgas ikke stilling til håndtering af kundeforhold og sikring af forbrugernes rettigheder i forbindelse med udbuddet.
Lovforslagets formål er således at fastlægge en ny ordning for udstedelse af forsyningspligtsbevillinger baseret på udbud.
Det vil sige, at der indføres priskonkurrence ved forsyningspligtsbevillinger, og den ordning finder anvendelse, indtil der fremlægges et nyt forslag fra reguleringseftersynet.
Forbrugerne vil så blive stillet over for et valg om at skifte til et markedsprodukt fra en anden leverandør eller til et produkt fra den hidtidige leverandør eller til et forsyningspligtsprodukt fra den fremtidige bevillingshaver.
Energistyrelsen vil orientere forbrugerne herom i et brev.
De forbrugere, der ikke aktivt tager stilling til de her muligheder, vil blive overført til et tilbagefaldsprodukt, som forbrugerne vil modtage på tidspunktet for den nuværende bevillings udløb.
Og som sikkerhedsventil i loven vil det tilbagefaldsprodukt ikke kunne byde forbrugerne vilkår, der er ringere end forbrugernes nuværende vilkår.
Det samme gælder prisen, som ikke må overstige forbrugernes nuværende pris, dog med forbehold for prisudviklingen i takt med engrosprisen.
Dermed respekterer lovforslaget grundlovens § 73, og kunderelationen mellem forbrugeren og den nuværende leverandør med forsyningsbevillingen bevares.
Tilbagefaldsproduktet skal være et standardprodukt, som også vil kunne vælges af andre interesserede, og produktet vil være til rådighed i en periode, der svarer til den nye bevillingsperiode.
For gas forventes det at være 3 år, og for el forventes det at være frem til den 1. oktober 2014.
Vi synes, at vi har landet det her lovforslag rigtig godt og kan selvfølgelig derfor støtte det.
Mette Gjerskov (S), 2012-11-20:
Jeg vil gerne sige tak for de faldne bemærkninger og tilslutningen til lovforslaget.
Det, som det her jo bare handler om, og som jeg kan høre at hele Folketinget er enige om, er, at når det gælder aflivning af et højdrægtigt dyr, og hvad man gør ved den ufødte kalv, det ufødte føl, så drejer det sig alene om, at vi skal gøre det bedst muligt for dyrenes velfærd.
Det har man troet, at man gjorde tidligere.
Nu viser det sig, at eksperterne fortæller os, at det faktisk kan gøres på en anden måde.
Det er det, vi så gør nu, og det er det, lovforslaget drejer sig om.
Jeg er også glad for den tilslutning, der er til, at jeg prøver at gøre det lidt fleksibelt med en bemyndigelse, sådan at vi ikke behøver at gå hele Folketinget igennem med tre behandlinger, for jeg kan jo høre, at vi faktisk alle sammen er enige.
Det, det bare handler om, er at finde ud af, hvad der tjener dyrenes interesser bedst, hvordan vi sikrer den højeste dyrevelfærd.
Det gør vi med det her lovforslag, så jeg takker for førstebehandlingen og ser frem til udvalgsbehandlingen.
Lene Espersen (KF), 2012-11-20:
Jeg kan tilslutte mig hele striben af ordførere, og jeg kan sige, at jeg fuldt ud kan tilslutte mig ministerens forslag.
Jeg var jo selv minister i sin tid, da vi lavede den oprindelige lovændring, og det var jo, som hr. Per Clausen redegjorde for, på det grundlag, at man dengang troede, at det bedste for fostret var at pille det ud, at vi gjorde det.
Nu er der så kommet ny viden fra Dyreværnsrådet med tilslutning fra Det Veterinære Sundhedråd.
Jeg synes, det er meget fornuftigt, at ministeren i lovforslaget laver en bemyndigelse, sådan at hvis der kommer ny viden på et senere tidspunkt, er der en mulighed for hele tiden at tilpasse tingene, så vores hensyn til dyrenes velfærd går hånd i hånd med den faglighed, som også er helt afgørende.
Så fuld tilslutning herfra.
Mette Bock (LA), 2012-11-20:
L 69 handler om nødaflivning af drægtige produktionsdyr og heste.
Jeg synes, det her er et meget godt eksempel på, at viden kan gøre os klogere, og hvis den klogskab så også kan føre til bedre politiske beslutninger, er det jo noget, som enhver burde kunne tilslutte sig, og af samme grund tilslutter Liberal Alliance sig det stillede forslag.
Per Clausen (EL), 2012-11-20:
Det fremgår tydeligt af lovforslaget, af bemærkningerne til lovforslaget og af høringssvarene, at der er udbredt enighed blandt de mennesker, der har forstand på dyrevelfærd og dyrs forhold, om, at den her lovændring er det klogeste, vi kan gøre, med den viden, vi har i dag, og derfor synes jeg, at det er godt, at vi gør det.
Det er jo et eksempel på, at en beslutning truffet på et vidensgrundlag senere viser sig at være forkert, fordi vi bliver klogere, og så må vi selvfølgelig lave det om.
Jeg er glad for, at det også fremgår af ministerens høringssvar, at på trods af, at det her er en forholdsvis lille sag, kan man sige, er det alligevel en vigtig sag, og at hun derfor vil følge udviklingen og den nye viden på det her område, og om det skulle føre til, at vi skal revidere beslutningen yderligere.
Jeg har også bemærket, at fødevareministeren har været meget lydhør over for de argumenter om, at der også er brug for ekstra lovgivning for at sikre dyrevelfærden ved transport i forbindelse med de her nødslagtninger.
Det synes jeg er rigtig godt, så alt i alt er det et lille, men godt og vigtigt lovforslag, som Enhedslisten støtter.
Steen Gade (SF), 2012-11-20:
SF kan, som de øvrige partier, hvis ordførere har udtalt sig, støtte lovforslaget.
Det er jo sådan, at indholdet af Dyreværnsrådets udtalelse også er blevet bekræftet af Det Veterinære Sundhedsråd, og derfor er der jo ingen tvivl om, at det er det rigtige, vi gør, når vi vedtager den ændring her.
René Christensen (DF), 2012-11-20:
Det er en konkret ophævelse af kravet om særskilt aflivning af fostre i forbindelse med slagtning af disse dyr.
Det er en lov, som kun er fra 2004, og som nok er vedtaget med de bedste intentioner, men virkeligheden har dog nu efter en årrække givet anledning til en revurderet opfattelse af, hvad der er bedst for moderdyret og fosteret.
Siden loven trådte i kraft i 2004, har Dyreværnsrådet allerede i 2007 til justitsministeren tilkendegivet, at den foreskrevne fremgangsmåde i loven kan give anledning til, at fosteret faktisk lider mere i forbindelse med slagtningen, end det ellers ville have gjort, hvis moderdyret blot blev slagtet, uden at fosteret blev skåret ud.
Rådet finder endvidere med baggrund i den videnskabelige litteratur på området, at fosteret lider mere end nødvendigt som følge af implementeringen af den lovgivning, som på nuværende tidspunkt er gældende.
Med disse bemærkninger kan Dansk Folkeparti selvfølgelig støtte forslaget.
Orla Hav (S), 2012-11-20:
Det er vigtigt med dyrevelfærd og at værne om dyr, også når det gælder små områder.
Det er en lille sag, vi skal behandle i dag, men den indeholder en klar markering af, at når det gælder dyrevelfærd og dyreværn, må der ikke herske tvivl om, at vi samfundsmæssigt har en høj etik på disse områder.
Når Dyreværnsrådet fremsætter råd baseret på ny viden om dyrevelfærd eller rettere dyreværn, skal vi reagere med de nødvendige lovforslag.
Det glæder vi os over at ministeren gør med lovforslaget i dag.
Det er en undtagelsesbestemmelse for nødslagtninger, vi behandler i dag, og vi bør ikke tøve med opbakning hertil, fordi argumenterne er, at lovforslaget er godt, fordi vi skal være ordentlige over for de dyr, vi tillader at have i vores samfund og i vores erhverv.
I øvrigt er det glædeligt, at EU's bidrag til dyrevelfærden i den her sag er en minimumsbestemmelse, og den er heldigvis på et højt niveau.
Danmark skal være ambitiøs, når vi skal efterleve regler, der udspringer af ny viden om dyreetik og dyrevelfærd.
Det gør vi med dette forslag, som Det Radikale Venstre og Socialdemokraterne støtter.
Erling Bonnesen (V), 2012-11-20:
Tak for det.
Vi behandler i dag et lovforslag, der er fremsat af fødevareministeren, og som omhandler forslag til lov om ændring af lov om forbud mod slagtning og aflivning af drægtige produktionsdyr og heste i den sidste tiendedel af drægtighedsperioden.
Forslaget indeholder en ophævelse af det nuværende krav, der er, om, at der skal ske særskilt aflivning af fostre i de situationer, der er omfattet af loven, idet dette vurderes ikke længere at kunne opretholdes, når EU's aflivningsforordning den 1. januar 2013 får virkning.
Baggrunden herfor er, at EU-forordningen alene tillader opretholdelse af den nationale lovgivning, når denne har til formål at sikre en dyrebeskyttelse på aflivningstidspunktet, der er mere omfattende.
Indholdet af § 2, stk. 2, vurderes ifølge de udtalelser, der er fra Dyreværnsrådet og Det Veterinære Sundhedsråd, ikke længere at overholde dette.
Der indsættes i øvrigt en bestemmelse, som gør, at ministeren vil kunne fastlægge de nærmere regler om håndteringen af fostre i forbindelse med de slagtninger og aflivninger, der er omfattet af loven.
Forslagets formål er at sikre mindst mulig lidelse for fosteret ved aflivningen af moderdyret.
Dette er ud fra et dyrebeskyttelsesmæssigt synspunkt forsvarligt.
Venstre støtter forslaget.
Thomas Danielsen (V), 2012-11-20:
Tak for det.
Jeg må sige til ordføreren, at jeg er sådan lettere rystet lige pludselig.
Altså, jeg kan forstå, at Enhedslistens hr. Per Clausen står på talerstolen og taler om, at han ikke tror på de frie markedskræfter, men at ordføreren fra Liberal Alliance, hvis vælgere berettiget må forvente, at de fører en liberal politik, ikke tror på de frie markedskræfter, er en meget stor overraskelse.
Du bruger også nogle uheldige sammenligninger som f.eks. et renovationsselskab eller noget lignende, som havde haft en aftale med en kommune.
Det bliver ordføreren nødt til lige at uddybe for mig.
Villum Christensen (LA), 2012-11-20:
Det er korrekt, at vi går ind for det frie marked, og at vi går ind for, at liberalismen skal have lov at florere, for på den måde får vi de bedste priser på markedet.
Men som jeg også var inde på, har vi her en markedssituation, hvor liberalismen ikke har slået igennem, hvor markedet ikke har slået igennem, for vi ved jo de facto, at kunderne i øjeblikket ikke interesserer sig for den forholdsvis lille andel af elprisen, som vi her har med at gøre.
Det hele er jo stort set afgifter, så derfor oplever kunden det ikke som værende særlig interessant at være meget prisbevidst.
Nu kan jeg forstå, at den radikale ordfører har skiftet elselskab – var det her til morgen?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre, men nu kan jeg jo ikke stille spørgsmål den anden vej.
Men lad det være et svar på spørgerens spørgsmål: at markedet simpelt hen ikke fungerer.
Havde det fungeret, skulle vi nok have været der og trykket på knappen med det samme.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-11-20:
Det er interessant, at regeringen siger, det er et skattehul.
Man kan så undre sig over, at det ikke er blevet lukket før, for alle Folketingets partier er jo enige om at ville lukke skattehuller.
Men man kan også se på høringsbidragene – vi har jo en regering, som gerne vil lytte til de forskellig aktører ude i samfundet – og Advokatrådet skriver i deres høringsbidrag her, at de foreslåede værnsregler umiddelbart synes at ligge uden for formålet, i forhold til hvad værnsreglerne tilsiger.
Man konstaterer altså, at forslaget er overambitiøst, at det griber for meget om sig, og at det sandsynligvis kommer til at koste for mange investeringer i det danske samfund.
Så når man ser på de høringsbidrag, der er kommet til forslaget – og det er det, jeg godt vil tilbage til – vil man bemærke, at de eksterne aktører, der udtaler sig om den her sag, så godt som alle sammen konstaterer, at det er et meget vidtgående forslag, at det kommer til at koste investeringer i det danske samfund.
Så hvordan lever det op til både regeringsgrundlaget og Socialdemokratiets ambition om at skabe arbejdspladser i Danmark?
Det bliver jeg nødt til at spørge om en gang til.
For alle, der udtaler sig i den her sag, siger, det kommer til at koste arbejdspladser og investeringer i Danmark.