runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tina Nedergaard (V), 2007-04-20:
Vi tror sådan set på det decentrale niveau her, hvorfor vi også synes det er meget hensigtsmæssigt, at det er det kommunale, som løser opgaven fremefter.
Så det er sådan set ikke helt unaturligt, at regeringen ikke hidtil har taget noget initiativ, men i forbindelse med at amterne bliver nedlagt, er der selvfølgelig brug for, at andre overtager opgaven.
Og som et rigtig decentralt orienteret parti er vi jo i Venstre glade for, at det bliver kommunerne, som påtager sig opgaven.
Så jeg skal bare bede fru Margrethe Vestager forholde sig til den kendsgerning, at netop det, at amterne bliver nedlagt, er det, der i høj grad også aktualiserer det lovforslag, som nu bliver behandlet i dag, og som har regeringspartiernes fulde opbakning.
Tina Petersen (DF), 2007-04-20:
Til hr. Carsten Hansen vil jeg sige, at det er klart, at finder man efterfølgende ud af, at økonomien ikke er tilstrækkelig, så er det jo sådan, at man forhandler med kommunerne om fremtiden, også om den økonomi, der er.
Men samtidig med det føler jeg, jeg bliver nødt til at forsvare ministeriet lidt.
Det her er et område, som ganske få forhenværende amter har haft med at gøre.
Det vil sige, at der geografisk set vil være områder i Danmark, som aldrig har rørt ved det her område.
Og det vil sige, at man allerede på nuværende tidspunkt står over for en opgave, hvor der kan ske mange ting, men ministeren har jo været klar over, at retskravet var altafgørende her.
Og jeg er sikker på, man vil nå derhen, hvor man kan gardere de her unge på bedste vis.
Carsten Hansen (S), 2007-04-20:
Jeg noterede mig det vigtigste, nemlig at det her ikke må blive et spareobjekt.
Der er blevet rejst tvivl i stort set samtlige høringssvar om, hvorvidt økonomien dækker.
Noget andet er, at det jo undervejs kan vise sig, at de holdstørrelser, vi forsøgsvis har regnet med her, er forkerte, og der vil jeg bare gerne have Dansk Folkepartis tilsagn om, at det er man selvfølgelig villig til at kigge på og ændre på.
Vi har masser af uddannelse, som kommunerne på den ene eller anden måde er ansvarlige for.
Man kan tage vores produktionsskoler, som jo er statsligt finansierede og ejede, men visiteret til gennem UU’erne, som kommunerne ejer.
Man kan finde masser af eksempler på, at kommunerne på en eller måde er ansvarlige, men at der er sikret en statslig finansiering, fordi det ikke må være afhængigt af kommuneøkonomien.
Så det første er: Hvis det nu viser sig, at kommuneøkonomien er en begrænsning, er Dansk Folkeparti så villig til at se på det?
Det andet er det med spareobjektet, at det ikke må blive et spareobjekt, og det tredje er holdstørrelsen.
Tina Petersen (DF), 2007-04-20:
Jeg kan sige til hr. Carsten Hansen, at jeg står heroppe og lover højt og helligt, at jeg vil følge det her støt og mange år frem i tiden, og at intentionerne ikke er, at der skal spares på det her område.
Dansk Folkeparti vil til hver en tid hol de øje med ungdomsuddannelsen, og holde øje med, at det ikke bliver et spareobjekt.
Margrethe Vestager (RV), 2007-04-20:
Jeg synes i lighed med ordføreren, at det er en rigtig god dag for alle os, der interesserer os for, at unge, som har særlige behov, bliver givet rettigheder ligesom andre.
Der er et meget stærkt ligestillingsperspektiv i det her lovforslag, og derfor hæfter jeg mig ligesom ordføreren ved det, der er centralt, nemlig retskravet.
Når ordføreren så giver sin iagttagelse af, at der er områder i Danmark, som aldrig har været i gang på det her område, så tror jeg, ordføreren egentlig meget nøgternt har ret.
Derfor undrer det mig lidt, at Dansk Folkeparti ikke har presset på for at få en statslig opgavevaretagelse på området.
Vi så, at gymnasierne blev flyttet fra amterne til staten.
Det er jo unge, som er vant til at tage selv, og som går igennem uddannelsessystemet.
Men når det kommer til de her unge, som har brug for, og som ordføreren jo også – meget rigtigt, synes jeg – lover fortsat bevågenhed, så flytter man det ud til kommunerne, hvor mange er helt blanke i forhold til, hvordan man skal iagttage det her.
Hvorfor ikke tage skridtet fuldt ud og sørge for, at det faktisk blev en statslig opgavevaretagelse?
Tina Petersen (DF), 2007-04-20:
Til fru Margrethe Vestager kan jeg sige, at jeg jo kommer fra et område, hvor det hverken lokalt eller amtsmæssigt er det indtryk, jeg har.
Jeg er helt overbevist om, at man lokalt i kommunerne godt kan håndtere den opgave her.
Dermed ikke sagt, det skal være sådan i fremtiden.
Fremtiden er jo uvis, men som det ser ud nu, har man valgt at placere det i satspuljen.
Men en ting er helt hundrede procent sikker.
Det er, at det ikke bliver et spareområde.
Det bliver et område, som skal udvikles, et område, som er meget nyt for alle, hvor man går ind og skaber en satsning nu og siger, at det er nu, vi skaber lighed for den her gruppe mennesker.
Det synes jeg må være det væsentligste.
Retskravet er jo netop det, der skal sikre det.
Margrethe Vestager (RV), 2007-04-20:
Det Radikale Venstre er jo også satspuljeparti, og vi var noget undrende over, at man ønskede at finansiere det af satspuljen, når nu der var et flertal i Folketinget, som givetvis også ville have taget ansvar for at finansiere det over finansloven.
Men vi er blevet lidt skuffede over forløbet, fordi vores oplevelse var, at en ting er, at man finansierer det over satspuljen, men dermed er jo ikke skrevet nogen steder, at der så skal være kommunal opgavevaretagelse.
Jeg håber så, jeg kan tage ordførerens udsagn i dag som et tilsagn om, at hvis det viser sig, at unge oplever, at det bliver meget vanskeligt at få indløst det retskrav, som vi giver i dag, og at der bliver meget, meget store forskelle i kvaliteten på de tilbud, som de unge bliver givet, så vil Dansk Folkeparti også være med til at løfte det her område, indtil vi får en statslig opgavevaretagelse, ligesom vi har for tømrere, snedkere, cykelsmede, almen gymnasial uddannelse og handelsgymnasiet.
Der synes vi jo af ligestillingshensyn også, at vi burde have taget skridtet fuldt ud med det her.
Men jeg vil bare gerne have bekræftet her afslutningsvis, at det, ordføreren siger, er, at hvis det går, som vi frygter, så bliver det en statslig opgave.
Tina Petersen (DF), 2007-04-20:
Jeg deler ikke fru Margrethe Vestagers bekymring over, at det er kommunerne, der skal overtage det her.
Økonomien bekymrer mig heller ikke, for jeg kender den indsats, alle – og det er samtlige, som er til stede her – har ydet inden for det område, og den fornemmelse, jeg har, er, at man vil det her, og man vil gøre det på den rigtige måde.
En anden ting er, at når fru Margrethe Vestager siger det her med at løfte opgaven, det her med at have gjort noget ved det her område, så bliver jeg bare nødt til at sige, at jeg specielt har undret mig meget over at komme i Folketinget og opleve, at der siden 1980 ikke har været nogen partier, som har valgt at tage den her opgave på sig, som har været villige til at lytte, heller ikke Det Radikale Venstre.
Og så er det sårende at se, at vi så ikke, nu når vi virkelig formår at løfte opgaven samlet i en bred skare, tror på, at vi også kan håndtere den.
Charlotte Dyremose (KF), 2007-04-20:
Fra konservativ side kan vi jo kun tilslutte os den begejstring, som tidligere ordførere også har givet udtryk for.
Alle detaljer er vendt og grundigt gennemtænkt.
Det her er en enestående sikkerhed for, at også unge udviklingshæmmede og andre unge med særlige behov, f.eks. fysiske og psykiske handicap, nu også får en sikkerhed for, at de kan få et 3-årigt ungdomsuddannelsesforløb.
Det er en væsentlig del af det, at der udarbejdes en plan for den unges forløb i samarbejde med den unge og den unges forældre, så netop det forløb, den enkelte unge får, kommer til at passe til denne enkelte unges situation.
Vi taler jo altså om en særlig gruppe, som ikke engang med særlig støtte kan fungere på en almindelig ungdomsuddannelse.
Derfor er det så utrolig vigtigt, at der netop i det her forslag lægges op til, at det er en hundrede procent individuel uddannelse, den unge tilbydes.
Det kan bestå af sammensatte delforløb, og det kan afbrydes, hvis der er behov for det af hensyn til den unges situation, eller f.eks. hvis den unge må afbryde det i en sygdomsperiode.
Uddannelsen skal derfor også være et springbræt til mange forskellige ting.
Det kan for nogle unge være muligheden for at videreuddanne sig, men for andre kan det simpelt hen være chancen for at blive rustet til et godt voksenliv og til den praktiske virkelighed, der jo møder os alle, når vi pludselig en dag skal flytte hjemmefra og klare os i den virkelige verden.
For den her gruppe kan det være en større udfordring end for os andre.
Netop den individuelle model og sikkerheden for, at den unge fortsætter på den ydelse, den unge har haft ret til inden forløbet, er for os at se helt centrale elementer i det her lovforslag
Og efter ordførertalen fra hr. Carsten Hansen fra Socialdemokraterne og den radikale ordførers spørgsmål lige før til fru Tina Petersen kan jeg derfor kun konstatere, at vi for de unge udviklingshæmmedes skyld sandelig må håbe, at vi har en borgerlig regering mange, mange år endnu.
For konsekvensen af at få Socialdemokraterne og De Radikale til magten vil være, at finansieringen skal overgå til et taxametersystem, hvilket vil ensrette uddannelsestilbuddene til skade for individualiteten i det enkelte uddannelsesforløb.
Desuden ønsker man at få de unge over på en SU-ydelse, hvilket for langt de fleste unge ville betyde en betydelig forringelse af den enkeltes økonomi.
Husk på, at vi her taler om så svage unge, at mange af dem faktisk også er på førtidspension.
Så lad os håbe, at vi i mange år fremover kan holde fast i det her gode, individuelle tilbud, og lad os for de unges skyld håbe, at vi hverken får ensrettet tilbuddene eller forringet deres økonomi og altså derfor fortsat har en borgerlig regering i mange år endnu.
Margrethe Vestager (RV), 2007-04-20:
Jeg skal bare have helt bekræftet, at ordførerens fantasi ikke strækker længere end til, at statslig finansiering betyder taxameterfinansiering.
Det er bare, så jeg er helt med på ordførerens efter min mening noget forestillingsløse måde at tænke på.
Det Radikale Venstre har ikke nogen forestilling om, at man kan behandle ting, som er meget, meget forskellige, med et taxameter, men jeg kan forstå, at det er den konservative tankegang.
Jeg kan også forstå, at det ligger det konservative hjerte nært at afskaffe forskellige sociale ydelser og i stedet for give SU.
Det er i hvert fald tilsyneladende den forestilling, man lægger over på andre.
Det ligger det Radikale Venstre uhyre fjernt at forestille sig, at unge, som måtte være berettiget til forskellige ydelser, ikke skulle kunne få dem, men vi synes, at ligesom andre, som har et særligt behov, skal de stadig væk have mulighed for at få SU.
Jeg mindes også, at Det Konservative Folkeparti har stemt for den handicap-SU-ordning, som vi har.
Men jeg skal bare have bekræftet den lidt fantasiløse, konservative tankegang.
Charlotte Dyremose (KF), 2007-04-20:
Det er jo faktisk en forudsætning i teksten til det her lovforslag, at man fortsætter på den ydelse, man har.
Det er de færreste ydelser i dette land, der er lavere end SU’en, og derfor er det svært at forestille sig, med eller uden fantasi, at det ikke vil forringe den unges økonomi.
Med hensyn til det her med den statslige finansiering vil problemet jo være, at man så skal finde en eller anden form for sikkerhed for antal årsværk eller antal elever eller noget, som man skal finansiere på baggrund af, hvorimod det fine ved at lægge det lokalt, kommunalt – jeg troede i øvrigt, det var en del af radikal tankegang, at man gerne ville decentralisere mest muligt – er, at man i kommunen kan tilrettelægge forløbet netop sådan, at det passer til den enkelte unge, hvilket er i god tråd også med kommunalreformen.
Margrethe Vestager (RV), 2007-04-20:
Nu får jeg heldigvis lejlighed til at fortælle, hvad Det Radikale Venstre mener på området, og derfor behøver jeg ikke at nøjes med den konservative forestilling om, hvad Det Radikale Venstre mener.
Det ville også være en lidt kedelig affære, kan jeg fortælle dem, som måtte lytte til det.
Det, som er det meget interessante, er, at Det Konservative Folkeparti åbenbart ikke længere finder, at den handicap-SU-ordning, som vi har, er relevant.
Der har vi jo netop sikret, at mennesker, som ellers ville være berettiget til revalidering, i stedet for kan vælge at være på handicapSU, selv om det ikke er så attraktiv en ydelse, men den giver til gengæld nogle større frihedsgrader.
Og det har noget at gøre med, at der er nogle, som har en ambition, som er anderledes end den at være på pension.
Det Radikale Venstres politik handler om at skabe muligheder, ikke om at tvinge nogen fra en ydelse til en anden, men at skabe muligheder, fordi vi mener, at det er vigtigt i et ligestillingsperspektiv.
Det undrer mig meget, at det er en fremmed tankegang for Det Konservative Folkeparti, men det kan jeg konstatere her i dag.
Charlotte Dyremose (KF), 2007-04-20:
Heri ligger der jo netop det, at der for en gruppe af de her unge vil være et fremtidigt uddannelses- eller beskæftigelsesperspektiv, men også en erkendelse af, at vi her har fat i en gruppe af unge, hvor der for nogle af dem ikke er det perspektiv og heller ikke behøver at være det, men hvor det at få en uddannelse alligevel kan ruste dem bedre til at fungere i voksenlivet.
Så jeg synes faktisk også, at jeg i min ordførertale gav udtryk for, at ikke bare tager vi nu fat i de allersvageste unge, vi sikrer også, at de af dem, der rent faktisk kan bidrage, bliver rustet til at gøre det via den her uddannelse.
Martin Henriksen (DF), 2007-04-20:
Jeg deler selvfølgelig Folketingets opfattelse af, at det her er et fremskridt på området.
Socialdemokraterne deler også den opfattelse.
Der var så godt nok nogle stikpiller en gang imellem, fornemmede jeg, og det tror jeg også der var andre der fornemmede.
Hvad er baggrunden for, at man ikke kom med det initiativ, da bl.a. fru Margrethe Vestager sad som undervisningsminister?
Hvad var det, der gjorde, at man ikke gjorde det?
Margrethe Vestager (RV), 2007-04-20:
Jeg tror, at hvis man ser på de diskussioner, vi havde på daværende tidspunkt, vil man finde, at vi var meget optaget af området.
Vi håbede naturligvis, at amterne i kraft af det udviklingsarbejde, som blev sat i gang, gradvis ville kunne levere en ensartet høj opgaveløsning på området, fordi vi jo oplevede, at der i mange amter var et meget, meget stærkt ejerskab til den her opgave og til løsningen af opgaven.
Det var den strategi, vi valgte.
Når opgaven med at sikre uddannelse så bliver aktualiseret, skyldes det jo netop strukturreformen.
Og når Det Radikale Venstre så intenst forsøgte i forhandlingerne at få den opgave lagt i statsligt regi, var det jo ikke noget, vi havde fundet på på den baggrund.
Så var det noget, som havde en meget lang holdningsmæssig historie.
Men hvorfor man ikke gjorde ting på et givet tidspunkt, kan man jo altid fortryde, specielt i lyset af dem, der så kommer bagefter og deres gøren og laden.
Men sådan blev det nu engang, fordi vi fulgte en anden strategi.
Martin Henriksen (DF), 2007-04-20:
Jeg synes, det er rigtig godt, at fru Margrethe Vestager og den tidligere regering har været optaget af det her område og også gerne har villet fremme de initiativer, som amterne tog på baggrund af noget lovgivning, som kom fra den tidligere regering, så vidt jeg husker.
Men var det ikke kun fire amter, der gjorde det?
Er det ikke sådan, at det er siden 1980, at der rent faktisk har været et ønske om det her?
Hvorfor gennemførte man det ikke under den tidligere regering?
Hvorfor gjorde man det ikke der?
Hvorfor lod man sig først inspirere, da der kom et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti?
For det var jo der, hvor det skete.
Så kan vi ikke bare få en klar tilkendegivelse af, at Dansk Folkeparti har arbejdet hårdt for det her, og at der trods alt er sket en forbedring i forhold til den tidligere SR-regering?
Altså, det er jo det nuværende flertal, der i høj grad har været primus motor bag det her, og i høj grad Dansk Folkeparti.
Er det ikke sådan, det forholder sig?
Margrethe Vestager (RV), 2007-04-20:
Jeg vil skam gerne rose Dansk Folkeparti og også gerne gøre det igen.
Roses den, som roses bør.
Da B 51 blev fremsat, blev der skabt et flertal uden om regeringen.
Det vil sige, at det ikke er det nuværende herskende flertal, der har løftet det her.
Det er et flertal uden om regeringen, der har overtalt regeringen til, at det her er en rigtig god idé.
Jeg synes, det er fremragende, at det er blevet på den måde.
Jeg synes så ikke, man skal underkende den måde, ting har været håndteret på før, med hensyn til at forsøge at inspirere folk til at gøre tingene på en bedre måde.
Vi synes så, at der i forbindelse med strukturreformen blev et hul til at få tingene løst ligestillingsmæssigt.
Der var Dansk Folkeparti desværre ikke med på vores side.
Det er vi i dag dybt taknemmelige for på de unges vegne.
Carsten Hansen (S), 2007-04-20:
Det er vigtigt, at vi ikke får historieforfalskning her.
Jeg vil bede fru Margrethe Vestager og Det Radikale Venstre om at bekræfte, at det, der jo skete under strukturforhandlingerne, faktisk var, at man afskaffede en form for uddannelse, som ikke alle var helt tilfredse med; man afskaffede den fuldstændig.
Det er det ene.
Det andet, jeg vil bede fru Margrethe Vestager om at bekræfte, er, at vi undervejs – vi forhandlede jo sammen i de første forhandlinger om strukturreformen – ingen forståelse mødte fra hverken regeringen eller Dansk Folkeparti for det, da vi rejste dette krav.
Det kan vi så finde beviser på tilbage i historien, når vi går ind og ser på, hvad vi har sendt over af papirer.
Det tredje er, at vi jo faktisk havde vores eget beslutningsforslag om en ungdomsuddannelse – som udløber af strukturforhandlingerne – men valgte, fordi vi indgik et samarbejde uden om regeringen med fru Tina Petersen fra Dansk Folkeparti, at trække vores beslutningsforslag.
Vi mente, det var vigtigt, at der var enighed, og gik ikke i petitesser op i, at vores forslag på en række områder var bedre med statslig finansiering osv., men sagde: Vi tager, hvad vi kan få af forbedringer.
Jeg vil gerne bede fru Margrethe Vestager om at bekræfte de tre forhold.
Margrethe Vestager (RV), 2007-04-20:
For ikke på nogen måde at skabe forvirring skal jeg ikke lægge noget til det, spørgeren spurgte om, men bare til fulde bekræfte, at jeg har en opfattelse, der svarer fuldstændig til spørgerens, af, hvordan tingene er forløbet, og hvad der er det indholdsmæssige i det.
Tina Nedergaard (V), 2007-04-20:
Jeg synes faktisk, at hvis man af sådan polemiske årsager skal gøre det her til en kampplads lige netop i dag, så er det lidt ærgerligt alene af den grund, at der er nogle unge mennesker, som har stærkt brug for den uddannelse.
Nu kommer den, den bliver finansieret, og vi vil naturligvis til stadighed følge, at loven opfyldes, altså netop det, at der er et individuelt krav på denne uddannelse.
Derfor vil jeg gerne bede fru Margrethe Vestager om at korrigere sig selv, når hun siger, at det var et flertal uden om regeringen, som fik gennemført beslutningsforslag nr. B 51.
Fru Margrethe Vestager er jo udmærket bekendt med, at såvel Venstre som De Konservative og regeringens medlemmer stemte for, og det vil jeg gerne have præciseret fra Folketingets talerstol.
Margrethe Vestager (RV), 2007-04-20:
Der er jo ikke nogen, der forventer, at regeringspartier og en regering lader sig nedstemme, og derfor gør regeringen, hvis den konstaterer, at den har et flertal uden om sig, som regel det, at den så finder ud af, at det nok er en rigtig god idé, flertallet uden om har fået.
Det må jo være fuldstændig den samme kritik, man kan rette mod regeringen, som man kan rette mod en SR-regering.
Hvorfor havde regeringen egentlig ikke fundet på det af sig selv, når nu det var så fremragende en idé?
For regeringen var jo tilfreds med, at man havde decentraliseret det, som blev løst med meget vekslende kvalitet af amterne, til et seksdobbelt antal aktører, nemlig til 98 kommuner.
Man var tilfreds: ikke noget retskrav, ikke nogen særskilt økonomi, ikke nogen særskilt ramme, men bare en passiv decentralisering.
Man var tilfreds, man havde ikke ...
Ja, men det aktualiserede det bare ikke, da amterne blev nedlagt.
Det aktualiserede det, da Dansk Folkeparti foranledigede, at der blev skabt et flertal for et retskrav.
Det synes jeg er godt at der kom.
Jeg synes også, det er godt, at vi har et samlet flertal, og jeg tror ikke, vi har noget som helst at lade hinanden høre i det her forhold bortset fra at sige, at det er godt, som det er blevet.
Og når der kommer endnu et nyt flertal, så vil der blive taget endnu et skridt for at sikre ligestilling, sådan at den her gruppe af unge får det som andre unge, nemlig at det bliver løst i statsligt regi med en fuld finansiering, i stedet for at man løber den risiko, som man gør i dag.
Rune Lund (EL), 2007-04-20:
Jeg er enig i ideen i, at man samtænker trafikløsninger og laver en overordnet planlægning.
Det har jo i årevis netop været et problem, at hver eneste gang, der er opstået et trafikproblem, har et flertal i Folketinget tænkt: Hvor kan vi lægge den næste motorvej?
Man har tænkt i asfalt, asfalt og asfalt.
Det her forslag fra Enhedslisten om en jernbanepark i Sønderjylland er et forsøg på at rejse en anden debat og sige, at der faktisk er andre transportformer, man kan investere i, og at der faktisk er nogle ting, som bør undersøges.
Jeg er enig både i det, som transport- og energiministeren sagde, og i det, som ordføreren siger, nemlig at den mest akutte ting, der skal laves her, er at få et dobbeltspor hele vejen fra Vamdrup og ned til grænsen.
Det er jo absurd, at man ikke har det.
Et enkelt spor, som både togene, der kommer sydfra, og som kører nordpå, skal køre på, og som de, der kører nordfra, og som skal køre sydpå, skal køre på, giver en klumpet trafik og mange forsinkelser, ikke?
Femernforbindelsen vil først stå færdig om mange år, hvis den overhovedet bliver til noget, men der vil opstå kapacitetsproblemer i Sønderjylland allerede fra 2010-2012.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-04-20:
Jeg vil sige om afgift i EU, at vores opskrift jo er, at luftfarten bliver en del af EU’s kvotesystem, og det betyder jo, at flyselskaberne får tildelt kvoter på f.eks. op til 50 pct. af deres emission, og så skal de altså selv finansiere reduktionen af den resterende del.
Det er vores opskrift, og derfor er den jo ikke, at vi ønsker en afgift.
Hvorvidt en grøn afgift eller en afgift i EU vil være i strid med skattestoppet, kan jeg ikke afgøre herfra, men det vil ikke være noget, som vi kan gå ind for, heller ikke afgifter på kargo, altså på – hvad hedder det? – gods.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-04-20:
Nu har Socialdemokratiet fremsat et forslag til vedtagelse, som minder meget om det, regeringspartierne og Dansk Folkeparti har fremsat, som jo bygger på det internationale spor, så det er vi jo sådan set enige i.
Hvori adskiller det, som Socialdemokratiet nu kommer med, sig?
Torben Hansen (S), 2007-04-20:
Og det kan jeg ikke lige umiddelbart se at der er i regeringens forslag til vedtagelse.
Jeg kan dog se, at man taler om øvrige incitamenter, dem har jeg så ikke helt fået defineret endnu.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-04-20:
Øvrige incitamenter fremstår som nogle af de instrumenter, der skal bruges, men der ligger jo i regeringspartiernes og Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse også et ønske om, at man fra 2012 og fremefter laver en international kvoteaftale om luftfarten.
Torben Hansen (S), 2007-04-20:
Ja, det gør der.
Man kan vel også vende den om og sige, at det ville være fuldstændig håbløst at stille sig op i Folketinget og sige det modsatte, at man ikke gik ind for det.
Så det er vel sådan en eller anden walk over, hvor vi alle kan være med.
Men jeg synes rent faktisk, at forslagene lige præcis på de to punkter, jeg nævnte før, om jernbane, om global klimaafgift, adskiller sig væsentligt fra hinanden.