runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2007-04-10:
Men den sti, hvis det er den, bekymringen fra SF’s side går på – at der er flere forskellige produkter, man kan vælge imellem, og dermed kan man selvfølgelig forhandle, som man jo også kan allerede i dag, hvilket vi også kunne høre tidligere i debatten – blev allerede betrådt på det tidspunkt, hvor man åbnede op for at have andre lånetyper end det traditionelle 30-årige annuitetslån, altså da man indførte flexlån, afdragsfrihed osv.
Så vil SF’s ordfører ikke medgive, at vi allerede har bevæget os ud på liberaliserede og markedsmæssige vilkår i forhold til at sige, hvad det er for nogle produkter, den enkelte forbruger og den enkelte boligejer ønsker, og at det her bare er et yderligere produkt i paletten af muligheder i forhold til, hvad man kan lave af fleksible lånemuligheder, som netop passer til den enkelte familie og den enkelte forbruger?
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-04-10:
Det er jo meget præcist sagt.
Vi har bevæget os noget ad vejen.
Men det er vel ikke et argument at sige: Vi har bevæget os lidt ud i sumpen, og så er der kun en vej, nemlig at bevæge os længere ud i sumpen.
Det er en mærkelig argumentation, og den kan vi ikke gå ind for.
I SF vil vi i stedet sørge for at reformere boligmarkedet, så vi ikke får de spekulative opture, som vi har haft, som også kan blive til en nedtur.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-04-10:
Det er for lige at spørge til noget, som ministeren ikke kom ind på i sin besvarelse, og det har baggrund i, at vi jo i fællesskab på et tidspunkt for få år siden gennemførte reglerne om afdragsfrie lån.
Vurderingen var jo dengang, at det ikke ville påvirke priserne væsentligt.
Der er mange, der i dag er enige om, at der er en sammenhæng mellem en del af de prisstigninger, vi har set på boligmarkedet, og udbredelsen af afdragsfrie lån.
Jeg kan også om de afdragsfrie lån sige, at en tidligere undersøgelse i Økonomiog Erhvervsministeriet jo har vist, at det var, fordi vi har lav rente, vi har en stærk økonomi, og prisudviklingen på boliger i Danmark har igennem en årrække været lav sammenlignet med andre steder.
Det er klart, at prisudviklingen i hovedstaden har været større, end vi har set i resten af landet.
Det rejser spørgsmålet, om det var en god idé med de afdragsfrie lån.
Jeg mener stadig væk, at de valgmuligheder, man giver forbrugeren, også omkring et afdragsfrit lån, gør, at det er et udmærket produkt.
Så må vi sige, at den enkelte låntager jo skal have mulighed for at kunne afdrage det ordinære lån, inden realkreditten må tilbyde det afdragsfrie lån, men hvis der er en far eller mor, der vil have noget mere uddannelse eller lignende, så var det jo et ekstra tilbud, vi gav forbrugerne, og det er så noget, man har taget imod fra forbrugerside.
Tak for svaret, men er det egentlig ikke ulogisk, hvis argumentet er, at de her SDO’er vil skabe muligheden for billigere lån?
Det er almindelig anerkendt, at det, man køber hus på, ofte er det, man har mulighed for at sidde for, det er ydelsen, og derfor vil billigere lån typisk medføre stigende huspriser, og er det så ikke underligt, hvis man i ministeriet når frem til, at det her er neutralt?
Vil al logik ikke tilsige, at når der indføres lån, der enten er billigere – hvis det er rigtigt, det kan man så gisne om er rigtigt, som det er påstået – eller også giver mulighed for længere løbetider, afdragsfrihed i en langt længere periode end den, der i hvert fald er muligheden i dag, så vil det alt andet lige medføre stigende huspriser?
Det kan tilbydes fra Stockholm via en nordisk bank eller via en dansk bank fra Irland, men jeg ser gerne, at de her produkter bliver tilbudt af danske banker i Danmark, så arbejdspladserne ligger her.
Men der er jo ingen, der ved, hvad de obligationer bliver prissat til, og hvad bankerne kan låne ud på, eller om konkurrencen betyder, at realkreditten ikke skal tage så meget i gebyrer fremover eller i bidrag eller om bidragssatsen bliver den samme fremover.
Det er der jo ingen der rigtig kan sige noget om endnu.
Vi har oplevet det før med Landbrugets Realkreditfond, der havde et monopol, og Industriens Realkreditfond, der havde et monopol.
Nu taler vi om, at der er andre end lige realkreditten, der får lov til at give de her lån, så vores vurdering er, at det må være omkring neutralt.
Der er også nogle, der siger, at realkreditten forsvinder.
Det er der slet ikke nogen der kan sige noget om.
De bedste vinder.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Michael Aastrup Jensen (V), 2007-04-10:
Mens vi gennem de seneste 20 år har set markante forbedringer inden for nyopførelsen i den almene boligsektor, har vi i de seneste år ikke mindst på grund af en vedvarende sund økonomisk udvikling, der har stillet krav til udbuddet af arbejdskraft, desværre været vidne til et stigende antal sager om nyopførte private boliger med alvorlige fejl og mangler.
Fejl og mangler, der først er blevet konstateret efter overtagelsen af boligen.
Med den obligatoriske byggeskadeforsikring kan dette undgås.
Med byggeskadeforsikringen indføres en incitamentsstruktur, der er fordelagtig for alle parter.
Fordelagtig for bygherrerne, der ved et lavt antal fejl og mangler opnår en lav præmie hos forsikringsselskaberne; fordelagtig for samfundet som helhed, da antallet af boligejere på gyngende økonomisk grund mindskes, da der på sigt vil blive bygget både bedre og billigere boliger.
I Venstre er vi endvidere store tilhængere af, at man i det private lærer af det offentlige, og at man i det offentlige lærer af det private.
Med den obligatoriske byggeskadeforsikring omsætter vi de praktiske erfaringer fra den almene boligsektor, hvor man gennem de seneste årtier har formået at nedbringe antallet af fejl og mangler på nybyggeri markant, bl.a. gennem Byggeskadefonden.
Det er jo sådan, at den private sektor desværre indtil videre ikke har været så beskyttet, så ikke blot ligger der en gevinst for forbrugerne med større økonomisk sikkerhed i forbindelse med overtagelsen af en nybygget bolig, der ligger også en gevinst for samfundet generelt, hvis der fra starten bliver opført byggeri med langt færre byggefejl og -mangler.
En sådan konkurrence er helt naturlig, og vi ser allerede i dag, hvordan forbrugerne vinder på en stadig tiltagende konkurrence i branchen.
På vegne af Venstre kan jeg derfor på baggrund af ovenstående, den økonomiske sikkerhed for den enkelte forbruger og de positive fremtidsperspektiver med bl.a. bedre og ikke mindst billigere boliger, der følger med forslaget, kun give det min fulde opbakning.
Lissa Mathiasen (S), 2007-04-10:
For det første kan jeg ikke lade være med at glæde mig over, at der er noget fra det støttede byggeri, fra den almene sektor, der kan bruges.
Det er dejligt at høre, at man også kan få det over en Venstremands læber.
Men der var en ting, jeg funderede over.
Der blev sagt, at det her rent faktisk skal sikre, at private bliver sikret i kraft af en byggeskadeforsikring.
Hvorfor bliver den familie, som har valgt selv at finde et typehusfirma til at bygge for sig, ikke dækket ind af den her ordning?
De er vel lige så sårbare som andre, der bliver dækket ind.
Michael Aastrup Jensen (V), 2007-04-10:
Jeg har den idé, at forslaget vil få en markant indflydelse på branchen som helhed.
Vi har jo set erfaringer fra den almene boligsektor, hvor antallet af alvorlige fejl virkelig blev nedbragt i stor stil.
Det tror jeg altså også vil ske her, ved at man vil gå dem efter i sømmene generelt, og derfor tror jeg også, at branchen vil mande sig mere op, og det tror jeg vil have en afsmittende effekt på alt inden for det private boligområde.
Lissa Mathiasen (S), 2007-04-10:
Det var jo ikke, fordi jeg fik noget særlig klart svar på det, jeg spurgte om.
Hvis jeg går hen og køber et projekt på en grund, hvor det forlods er besluttet, hvordan huset skal se ud, dvs. et færdigt projekt, så vil jeg være sikret via den her garantiordning, der nu bliver lavet, hvorimod jeg, hvis jeg køber grunden og derefter finder et typehusfirma, eller hvad jeg måtte finde, som bygger et hus for mig, ikke er dækket ind.
Der er jo ingen, der siger, at det typehusfirma, der bygger det her, når de ikke er omfattet af en sådan ordning, nødvendigvis på nogen måde kan garantere mig, at jeg ikke havner i nøjagtig den samme situation, som alt for mange havner i for øjeblikket.
Hvorfor skal ikke alle være omfattet af det her?
Michael Aastrup Jensen (V), 2007-04-10:
Den obligatoriske byggeskadeforsikring skal jo kun være en del af en lang række af de forskellige frivillige forsikringsordninger og så også nu obligatoriske forsikringsordninger, som skal gøre, at man som forbruger er sikret bedst muligt mod fejl og mangler.
Derfor har man prøvet at finde en model, hvormed det kan sikres, at branchen som helhed mander sig mere op og får de mange fejl og mangler bragt ned på et mere acceptabelt niveau, bl.a. ved at tage fat i de erfaringer, man har fået fra den almene boligsektor og lignende.
Det har vi prøvet at finde med den her model, og det tror jeg faktisk vil sende et klart signal om, at vi tager folk alvorligt, og jeg tror også, at branchen vil lære af det og få bragt antallet af de mange fejl og mangler ned, og det vil så få en afsmittende effekt for hele branchen generelt.
Michael Aastrup Jensen (V), 2007-04-10:
Den socialdemokratiske ordfører går meget op i, at man selvfølgelig skal sikre så mange som overhovedet muligt, og det kan jeg da kun være et hundrede procent enig i.
Noget af det, den socialdemokratiske ordfører selv tager op som et eksempel, er de folk, som har købt en grund og har fået et privat byggefirma til at bygge for dem, og ordføreren spørger, hvorfor de så ikke er indbefattet af den her obligatoriske byggeskadeforsikring.
Jeg vil bare gerne have den socialdemokratiske ordfører til at bekræfte, at det vil være muligt i sådan et tilfælde at tegne en frivillig forsikring og derfor være dækket af præcis de samme muligheder og betingelser og den samme garanti, som man ville være via den obligatoriske.
Lissa Mathiasen (S), 2007-04-10:
Jamen hvis det er så logisk og man har mulighed for at tegne en frivillig forsikring, hvorfor så ikke få dem med ind under?
Det er dér, kæden ifølge vores logik simpelt hen hopper af.
Hvis det er muligt og det kan blive på samme betingelser, jamen så lad os da tage dem med.
Det er det, der vil gøre, at den her model kommer til at omfatte alle.
Ellers er der ingen logik i det, der bliver sagt her fra Venstres side.
Hvis det kan lade sig gøre på samme præmisser, så lad os tage dem med.
Ellers kan jeg ikke forstå, hvad Venstre mener, og hvad logikken skulle være i at holde dem udenfor, hvis det kan lade sig gøre på samme præmisser.
Michael Aastrup Jensen (V), 2007-04-10:
Det er nu engang sådan, at det er muligt at få lavet sådan en frivillig forsikring, hvis man er i den konkrete situation, og man vil så kunne få den samme sikkerhed, som man kan via den obligatoriske.
Der må jeg indrømme, at fra Venstres side synes vi da – og det håber jeg da også at Socialdemokratiet er enig i – at hvis det bliver uforholdsmæssigt dyrt, er det da kun godt, at man gør den frivillig, hvor man så som forbruger har mulighed for frivilligt at tegne en forsikring, som giver samme beskyttelse.
Er Socialdemokratiet ikke enig i det?
Lene Espersen (KF), 2007-04-10:
Jeg er meget glad for at kunne sige til hr. Per Clausen, at jeg kan svare bekræftende på alle de spørgsmål, hr. Per Clausen har stillet.
Jeg vil meget gerne besvare samtlige spørgsmål, hr. Per Clausen her har stillet om sagen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 112
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-10:
Et af de afgørende problemer i forbindelse med overholdelse af østaftalen og dermed underbetaling af østeuropæisk arbejdskraft er jo, at politiets indsats mange steder bliver betragtet som utilfredsstillende – faktisk så utilfredsstillende, at f.eks. Byggefagenes Samvirke i København har droppet samarbejdet med politiet.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge justitsministeren, hvad der bliver gjort for, at politiet gør en større indsats og bliver klædt bedre på til at gøre en indsats mod underbetaling af østeuropæisk arbejdskraft.
Lene Espersen (KF), 2007-04-10:
Jeg vil gerne sige til hr. Jørgen Arbo-Bæhr, at det faktisk bedrøver mig, hvis der er organisationer, som ikke mener, at politiet gør en tilstrækkelig god indsats.
Sådan som jeg er orienteret, er der faktisk et utrolig godt og konstruktivt samarbejde mellem flere forskellige organisationer og politiet om bekæmpelse af illegal arbejdskraft flere forskellige steder i landet.
Men jeg erkender – og deri ligger der måske også en form for opmuntring til hr. Jørgen ArboBæhr – at det i det gamle system med 54 politikredse måske ikke altid var nemt at løfte sagerne med den hurtighed og den effektivitet, som man kunne ønske sig, alle steder i landet.
Derfor er de partier, som er med i den nye flerårsaftale om politiet – Enhedslisten hører desværre som det eneste parti ikke med i den kreds – faktisk blevet enige om, at kampen mod illegal arbejdskraft skal forstærkes, og derfor bliver der i samtlige af de nye store politikredse etableret særlige team, der alene skal behandle den her problemstilling og gå målrettet til værks for at sørge for, at man får sat en stopper for det.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-10:
Den anmeldelse bliver indgivet den 4. december 2006.
Til dato har den fagforening ikke hørt et eneste ord fra politiet.
Er det tilfredsstillende?
Lene Espersen (KF), 2007-04-10:
Jeg kan jo ikke stå hernede i Folketingssalen og sagsbehandle enkeltsager, der ligger ude i de enkelte politikredse.
Det, som de af Folketingets partier, der er med i den nye store flerårsaftale, er enige om, er, at vi meget gerne vil have, at indsatsen bliver opprioriteret, herunder også at man bruger de ressourcer bedre, der allerede i dag faktisk har ret god viden på området ude i de enkelte politikredse.
Derfor bliver der altså oprettet team.
Jeg skal understrege, at politireformen først trådte i kraft efter årsskiftet, og det er jo altså efter den politianmeldelse, som hr. Jørgen ArboBæhr spørger til.
Politireformen er netop trådt i kraft, og det tager selvfølgelig et stykke tid, før man er hundrede procent oppe i omdrejningshøjde på alle områder.
Men det er en af de ting, politiet vil prioritere meget højt, og det er jeg glad for.
Jeg tror, at man vil se det både på sagsbehandlingstiden og på den professionalisme, der skal til, når der kommer anmeldelser.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-10:
Det, der gør mig lidt bekymret, er, at justitsministeren nu øjensynlig har fundet frem til, at fra og med den nye politireform og den 1. januar vil der komme til at ske forbedringer på det område.
Jeg kunne godt tænke mig så at høre, om justitsministeren mener, at den indsats, politiet har gjort, indtil politireformen er trådt i kraft, indtil den dato, har været god nok.
Lene Espersen (KF), 2007-04-10:
Ja, alt er jo relativt, og jeg vil sige, at jeg synes, politiet har gjort en utrolig god og flot indsats mod illegal arbejdskraft, når man tænker på de vilkår, de har måttet arbejde under.
På en lang række felter, herunder illegal arbejdskraft, har problemet for mange politikredse jo været, at man ikke har haft særlig meget personale til rådighed.
De har altså både skullet tage sig af meget alvorlige anmeldelser om vold, voldtægt, seksuelt misbrug og meget andet og derudover også skullet tage sig af mere kompliceret krimi nalitet som f.eks. illegal arbejdskraft, it-kriminalitet, kvindehandel og meget andet.
Det har selvfølgelig været et prioriteringsspørgsmål, men det har klart været min opfattelse – og den synes jeg sådan set også er blevet bekræftet af mange samråd, jeg har været i, bl.a. i Folketingets Arbejdsmarkedsudvalg – at der faktisk har været en utrolig stor vilje til at se på det her problem og gøre noget ved det.
Der har så bare på nogle tidspunkter været mange anmeldelser, hvoraf ikke alle har givet anledning til at tro, der var begået et strafbart forhold.
Der kan man så sige at politiet har brugt mange kræfter på anmeldelser, der ikke rigtig førte til noget.
Men jeg har altid haft en helt klar formodning om, at politiet har set med alvor på det her.
Nu er politikredsene heldigvis blevet så meget større og får derfor endnu bedre muligheder for også at løse det her problem.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-10:
Jo, men helt ærligt: Jeg synes, det er lidt virkelighedsfjernt at sige, at indsatsen har været god nok
, når de, der virkelig har foden på speederen og bremsen, og som til daglig har deres gang på de københavnske byggepladser, nemlig repræsentanterne for Byggefagenes Samvirke, synes, at det er så utilfredsstillende, at de decideret har trukket sig fra samarbejdet med politiet.
Til sidst bare et enkelt spørgsmål: Hvor mange flere ressourcer vil der i fremtiden blive brugt i politiet på bekæmpelse af illegal arbejdskraft, dvs. underbetaling af arbejdskraft fra ikke mindst Østeuropa?
Hvor mange flere ressourcer vil der samlet blive tilført det her arbejde i fremtiden?
Lene Espersen (KF), 2007-04-10:
Jeg vil sige to ting til hr. Jørgen Arbo-Bæhr.
Det er muligt, at der er en enkelt organisation, der er utilfreds – og jeg synes, det er meget beklageligt, hvis ikke man kan opretholde et godt samarbejde med politiet – men det generelle billede i resten af landet er altså, at der er et utrolig godt samarbejde mellem politi, fagforeninger og andre organisationer, som er optaget af det her emne.
For det andet vil jeg sige, at jeg ikke kan svare på, hvor meget den forstærkede indsats bliver i mandetimer, for det er ikke sådan, at vi politikere blander os i politiets arbejde.
Vi har bedt Rigspolitichefen om i udmøntningsplanen at komme med oplæg til, hvordan man forstærker den politimæssige indsats mod illegal arbejdskraft, og det er altså en aftale, som alle partier i Folketinget med undtagelse af Enhedslisten er med i.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 113
Kim Christiansen (DF), 2007-04-10:
I weekenden her i påsken døde endnu et ungt menneske som følge af indvandrerbandernes hærgen, og nu har de oven i købet flyttet sig fra København til Aalborg.
Igen var det knive, der var årsagen, og der kunne jeg da godt tænke mig at spørge, hvilke planer justitsministeren har med hensyn til at få bekæmpet de her indvandrerbander.
Jeg ved godt, der er en masse tiltag, men det kunne være, man skulle foretage sig noget ekstraordinært.
Jeg har set, at justitsministeren var inde på et kørselsforbud.
Det forhindrer jo i givet fald ikke nogen i at tage de offentlige transportmidler.
Er det ikke ved at være tid til at se på et knivforbud?
Lene Espersen (KF), 2007-04-10:
Jeg vil gerne indledningsvis sige til hr. Kim Christiansen, at jeg også synes, det er frygteligt at være vidne til det, vi så i weekenden, hvor en ung mand mistede livet og rigtig mange blev såret i en eller anden form for opgør mellem to forskellige bander, og hvor der blev brugt kniv meget flittigt.
Jeg vil sige, at rigspolitiet jo har iværksat en målrettet, strategisk indsats mod de kriminelle bander og netværk, præcis på samme måde som rigspolitiet for nogle år siden med meget stort held fik bekæmpet meget af den rockerkriminalitet, der var.
Det er mit klare indtryk, og det har jeg også oversendt en besvarelse til Retsudvalget om, at den indsats mod kriminetværk og bander, som rigspolitiet har igangsat, faktisk har båret frugt, og at der i dag foregår en meget, meget massiv politimæssig overvågning af nogle af de her kriminelle miljøer.
Det var den ene del af det, altså at det er et problem, som politiet ser med stor alvor på, og også et problem, som hr. Kim Christiansens parti er enig i at afsætte ressourcer til i forbindelse med den flerårsaftale, der er lige nu.
Når det gælder spørgsmålet om knivforbud, er forhistorien den, at jeg i sin tid faktisk fremsatte et lovforslag, der indeholdt et totalt knivforbud.
Men Folketinget syntes, at forslaget var for vidtgående, og derfor undtog man nogle typer knive, typisk dem, der kaldes schweizerknive, og andre, som folk går med i lommerne.
Til det er svaret, at de knive, der primært bliver brugt ude i nattelivet, er knive, der i forvejen er ulovlige, og derfor hjælper det altså ikke at skærpe knivlovgivningen, for man bruger i forvejen knive, der er dybt ulovlige at have på sig.
Og derfor er mit svar til hr. Kim Christiansen, at det, politiet skal gøre, er, at de meget, meget mere intensivt skal bruge de muligheder, der er for stikprøvekontrol, altså stoppe folk og se, hvad de har i lommerne, de steder, hvor vi ved at balladen typisk er.
Kim Christiansen (DF), 2007-04-10:
Det er fuldstændig korrekt, at der i forbindelse med politiforliget også blev afsat ekstra midler til netop at bekæmpe det her uvæsen med indvandrerbander, så der er vi jo helt på linje.
Men det, som bekymrer mig, er, at vi til stadighed skal opleve de her voldelige overfald, typisk af andengenerationsindvandrere og typisk med knive.
Når man nu har undersøgelser fra Norge, der viser, at et totalt knivforbud har reduceret antallet af overfald med op til 40 pct., så kunne det måske være en overvejelse værd for justitsministeren at genfremsætte sit forslag.
Det er somme tider, at ting skal have tid til at modnes, det har vi også set i andre sager.
Så en genfremsættelse ville måske være på sin plads.
Lene Espersen (KF), 2007-04-10:
Jeg tror, at hr. Kim Christiansen og jeg er fuldstændig enige om, at vi skal gøre, hvad vi kan, for at reducere det her problem og den kriminalitet, som er en følge af, at folk ikke overholder det forbud, der er i våbenloven, mod at bære kniv.
Problemet er, at de personer, der i dag benytter sig af kniv ude i nattelivet, ikke går med lovlige knive, de går med ulovlige knive.
Vi vil bare kriminalisere en masse lovlydige danskere.
Jeg tror altså ikke, at kriminalisering af den gruppe mennesker løser de problemer, der er med indvandrerbander og knivopgør.
De har i forvejen knive med, som de ikke må have på sig.
Der er meget skrappe regler med bøde, frihedsstraf osv. for overtrædelse af den lovgivning, og det, der skal til, er, at de skal knaldes, de skal fanges, og det tror jeg altså at man bedst gør, ved at politiet laver yderligere stikprøvekontrol, ikke ved at kriminalisere lovlydige borgeres lovlige brug af kniv.
Kim Christiansen (DF), 2007-04-10:
Jamen jeg ved godt, at vi langt hen ad vejen er enige, og det er jo ikke, fordi jeg er ude efter spejderne eller lystfiskerne.
Men et sådant forbud kunne jo f.eks. gælde i visse tidsrum, for jeg kan ikke se noget formål med at have hverken den ene eller den anden form for kniv med i byen en lørdag aften efter kl. 20 eller 21.
Jeg har i hvert fald endnu ikke nogen steder oplevet, at jeg ikke kunne få trukket min vin op, så jeg selv skulle medbringe schweizerkniv eller andet til formålet.
Nu har vi lige behandlet et nyt forslag om videoovervågning, som giver mulighed for at videoovervåge på facader og adgangssteder osv., og det sidste, jeg godt vil spørge ministeren om, er: Har det ikke været i ministerens overvejelse, om man i en fremadrettet strategi for at bekæmpe det her uvæsen skulle udvide forslaget og gøre det lidt mere vidtgående med hensyn til vi deoovervågning?
For vi står jo altså med et opklaringsproblem nu, sådan som jeg i hvert fald har tolket signalerne fra Aalborg i pressen.