runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Brosbøl (S), 2008-04-09:
Når man læser universitetsloven, kan man se, at der jo ingen tvivl er om, hvad hensigten var med den lovgivning, vi i fællesskab vedtog, nemlig en markant reduktion af den centrale styring af universiteterne.
Det kan man læse flere gange sort på hvidt, hvis man læser lovens tekst.
Det er selvfølgelig derfor, vi er meget optagede af, at vi også får implementeret den lov, vi i fællesskab har vedtaget, efter hensigten.
Derfor vil jeg gerne høre, hvad ministeren så mener om det, vi hører fra universitetsverdenen.
For et er jo, hvad ministeren nu redegør for, altså at der er en arbejdsgruppe i gang osv., men noget andet er, at indtrykket udeomkring på universiteterne er, at der faktisk tværtimod nærmest er kommet mere bureaukrati, og at man har fået endnu flere regler fra centralt hold, så mener jeg da, at der er et problem med ministerens implementering af lovgivningen.
Helge Sander (V), 2008-04-09:
Men der må fru Kirsten Brosbøl jo erkende, at vi har foretaget rigtig mange ændringer på det her område, og derfor har jo også et flertal her i Folketinget pålagt mig nogle ting, som der har været bred tilslutning til.
Rigsrevisionen har været inde med nogle markeringer, og det er klart, at Personalestyrelsen selvfølgelig også har nogle forhold, som skal opfyldes, sammenlignet med den øvrige offentlige sektor.
Så derfor er det klart, at der er en række forhold, der gør, at man ikke blot kan sige: Værsgo, her er der fuldstændig frit slag.
Men jeg vil gerne gøre opmærksom på, at der, da vi i 2003 lavede aftalen, hvilket fru Kirsten Brosbøl gjorde opmærksom på, altså var ti områder, vi lovede der skulle ske ændringer/forbedringer på, og det er altså sket på de ni områder.
Så helt skidt er det vel ikke.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-04-09:
I det notat, som Danske Universiteter har lagt frem, bliver der rejst en række konkrete eksempler på, hvor det er ønskeligt med mere afbureaukratisering og mindre central styring.
Et af de områder, de peger på, er f.eks. bygningerne.
Det er jo faktisk noget af det, der konkret også står i universitetsloven, nemlig at universiteterne skal have mulighed for at overtage bygningerne.
Og der vil jeg da godt spørge ministeren, hvordan det ser ud med det, for så vidt angår bygningsmassen.
For det er jo noget af det, der står i universitetsloven, nemlig at man skulle se på det.
Så er der jo altså, må jeg bare sige, en række eksempler på, at der er kommet mere central styring, f.eks. hele spørgsmålet om gruppeeksamen, hvor vi jo har haft et par debatter efterhånden her i Folketingssalen, og regeringen er altså gået ind og har skullet bestemme, hvordan universiteterne skulle afholde deres eksamener, og at de nu ikke længere må afholde gruppeeksamen.
Det er jo noget af det, der har skabt stor utilfredshed rundtomkring, altså at man nu på det punkt ikke længere selv kan bestemme.
Helge Sander (V), 2008-04-09:
Det med gruppeeksamen skal jeg være den første til at erkende.
Det er noget, der er besluttet her i Folketinget, og som er pålagt universiteterne, ja.
Men når det er sagt, så vil jeg sige om bygningsmassen, at det jo også var en diskussion, som vi havde i forbindelse med universitetsforhandlingerne i 2002 og 2003.
Der måtte vi jo sande, at det var en ganske vanskelig øvelse, fordi bygningsmassen er så forskelligt sammensat på de enkelte universiteter og sågar på det største, Københavns Universitet.
Der er der endda mange forskellige former, hvorunder bygningerne anvendes til undervisning og forskning.
For her må vi altså erkende, at vi taler om en bygningsmasse til en værdi af 20-22 mia. kr., og det er klart, at det selvfølgelig kræver nogle meget nøje overvejelser også fra Folketingets side.
Men det vender vi tilbage til, hvilket jeg har stillet i udsigt.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-04-09:
Det er også netop derfor, at jeg, hvad der ikke er sædvane, faktisk inviterer hele Folketingets Sundhedsudvalg over for at få en teknisk gennemgang af den her komplicerede rapport, så vi derefter kan tage en diskussion af tingene på et oplyst og ordentligt grundlag, og så vi hver især har 1 minut til at svare.
Det synes jeg må være ordentligt.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-04-09:
Det er jo klart, at de her spørgsmål stilles, fordi jeg gerne ser, at vi agerer på et oplyst grundlag.
Det mener jeg faktisk ikke vi gør med en redegørelse, som er produceret af dem, der har været involveret i sagen.
Jeg forstår ikke, at ministeren ikke overvejede og også besluttede, når der nu skulle laves en redegørelse, at der så i hvert fald ikke bagefter skulle kunne rejses tvivl om, hvorvidt alt nu var undersøgt, og hvorvidt man var kommet omkring disse forskellige emner, som det nu drejer sig om.
Jeg synes, at ministeren, hvis han vil vise, at han er herre i sit hus, skulle tilkendegive, at vi altså skal til bunds i det.
Vi skal også sikre, at alle habilitetsspørgsmål er vendt, og vi skal sikre, at de enkelte patienter bliver tilgodeset ved at få deres sag undersøgt og endevendt på alle måder.
Line Barfod (EL), 2008-04-09:
Men ministeren må da have en politisk holdning.
Ministeren er jo valgt til Folketinget som politiker.
Ministeren melder ofte ud med politiske holdninger.
Ministeren må da også her have en politisk holdning til, om social dumping er en god ting.
Er det godt, hvis konsekvensen af dommen er, at firmaer kan komme fra udlandet og ikke overholde danske løn- og arbejdsvilkår, og at det offentlige - kommuner, regioner og stat - ikke kan stille krav om, at man skal overholde danske løn- og arbejdsvilkår, når man udfører opgaver?
Er det en tilstand, ministeren synes er en positiv udvikling, eller synes ministeren, at det er en negativ udvikling, og at vi skal gøre alt, hvad vi overhovedet kan for at sikre ordentlige løn- og arbejdsvilkår i Danmark, og sikre, at konkurrencen foregår på lige vilkår mellem danske og udenlandske firmaer?
Hvad er ministerens politiske holdning til det?
Karen Jespersen (V), 2008-04-09:
Jamen nu lyder spørgsmålet jo lige præcis, hvad jeg vil gøre på baggrund af EF-Domstolens Rüffertdom, og det kan jeg jo ikke svare på, før vi kender konsekvenserne for Danmark.
Og det er derfor, jeg er nødt til at sige, at vi er nødt til at afvente den vurdering fra Beskæftigelsesministeriet, som de laver i samarbejde med Udenrigsministeriet og Justitsministeriet, før vi er i stand til at svare på de spørgsmål.
Line Barfod (EL), 2008-04-09:
Jo, men man kan jo gå til sådan en analyse på to måder.
Man kan gå ind i en analyse med det udgangspunkt, at vi ikke ønsker social dumping i Danmark, at vi ønsker, at man skal arbejde her på lige vilkår, at overenskomsterne skal overholdes, at man skal have samme løn- og arbejdsvilkår, og at der skal være lige vilkår, lige konkurrence for firmaerne, og at de ikke skal kunne gå ind og dumpe priserne på de opgaver, de byder ind på.
Det anden holdning er, at man siger, at det er rigtig godt med social dumping, at der er brug for at få sænket lønnen i Danmark, at der er brug for at få sænket arbejdsvilkårene, og at vi har brug for at få mange flere firmaer hertil fra andre lande, også selv om det så betyder, at der er nogle danske firmaer, der bliver udkonkurreret og går nedenom og hjem.
Karen Jespersen (V), 2008-04-09:
Nu gik spørgsmålet jo ikke på, hvad jeg mener om det danske arbejdsmarked og vilkårene dér i al almindelighed.
Spørgsmålet gik jo faktisk rent konkret på, hvad jeg ville opfordre regioner og kommuner til på baggrund af Rüffertdommen.
Og det, jeg så siger, er, at det først er muligt at svare på de spørgsmål, når vi kender konsekvenserne af den dom, når de er blevet analyseret af Beskæftigelsesministeriet, som dommen jo hører under.
Line Barfod (EL), 2008-04-09:
Regeringen har jo tidligere meldt ud til kommuner og regioner, at man ønskede, at de overholdt ILO-konventionen.
ILO, den internationale arbejdstagerorganisation, har en konvention om, at man skal sikre lønog arbejdsvilkår og sikre, at der bliver arbejdet på lokale løn- og arbejdsvilkår, og det skal kommuner og regioner være med til at sikre, når de udbyder opgaver.
Det, der så er det politiske spørgsmål til politikeren velfærdsministeren, er: Er den holdning, regeringen lægger til grund i det analysearbejde, man laver, og de udmeldinger, man kommer med, som den var, da man meldte ud i forhold til ILO-konventionen, altså at vi skal sikre lige vilkår og gå imod social dumping, eller er den holdning, som man analyserer med og efterfølgende vil melde ud med, at det er godt med social dumping?
Karen Jespersen (V), 2008-04-09:
Når man har ressortministeriet, er det jo lige præcis, fordi der er nogle sager, som man - forskellige ministerier eller ministre - har et ansvar for.
Og det er beskæftigelsesministeren, der har ansvaret for at analysere konsekvenserne af den her dom og også at lægge et grundlag til grund for den analyse, som selvfølgelig vil blive kendt, når konsekvenserne af dommen bliver lagt frem.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-04-09:
Finder ministeren, at den redegørelse, der er sendt til Folketingets Sundhedsudvalg om Omniscanskandalen, er dækkende og uafhængig?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-04-09:
Jeg vil gerne indlede med at understrege, at den her sag er meget, meget vigtig for mig.
Det er også derfor, at jeg har tilbudt Folketingets Sundhedsudvalg en teknisk gennemgang af Lægemiddelstyrelsens faglige redegørelse om sagen.
Den tekniske gennemgang skal vi have den 23. april - og i umiddelbar forlængelse heraf har vi et samråd om sagen på grundlag af det samrådsspørgsmål Q, som udvalget har stillet mig.
Den tekniske gennemgang og det efterfølgende samråd synes jeg opstiller den rigtige ramme for en præcis drøftelse af denne sag, for så får vi lejlighed til såvel en grundig teknisk udredning som en samlet politisk drøftelse af de forskellige sider af sagen.
Lægemiddelstyrelsens redegørelse er både meget omfattende og lægemiddelfagligt på et meget detaljeret niveau.
Jeg synes derfor, at det vil give et meget dårligt grundlag for en drøftelse af sagen at tage enkeltelementer ud til spredt fægtning her i spørgetiden.
Med hensyn til det stillede spørgsmål kan jeg henvise til det brev, hvormed jeg oversendte redegørelsen til Folketingets Sundhedsudvalg, og som det fremgår heraf, mener jeg, at der er tale om en meget grundig og detaljeret redegørelse, der gennemgår de relevante dokumenter og hele sagens forløb helt tilbage fra 1992.
Jeg ser ikke noget problem i, at redegørelsen er udarbejdet at Lægemiddelstyrelsen, selv om styrelsen jo af gode grunde selv indgår som aktør i sagen.
Jeg mener, at styrelsen på en neutral og objektiv måde har udarbejdet en grundig, faglig redegørelse, som giver et udmærket udgangspunkt for, at vi kan få en god diskussion.
Hvis drøftelserne i udvalget giver anledning til yderligere spørgsmål, vil jeg naturligvis søge også at besvare dem - det siger sig selv.
Hvis nogen skulle være i tvivl, så er jeg på ingen måde enig i den artikel, som stod at læse om den her sag i Dagens Medicin.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-04-09:
Det første spørgsmål drejer sig jo netop om, hvorvidt ministeren finder, at den her redegørelse nu også er uafhængig.
Det er jo ikke første gang, der er lavet en redegørelse til Folketinget.
Lad mig bare f.eks. nævne dengang, da man skulle undersøge hele skattefradragssagen med Svend Erik Hovmand osv.
Der var det jo netop afgørende, at de, der skulle lave en redegørelse, var uafhængige.
Det er jo altid sådan, at når de, der har været dybt involveret i en sag, også skal lave redegørelsen, så vil spørgsmålet blive rejst: Er den her redegørelse nu også god nok? Jeg synes, det er afgørende, om man undersøgte - selvfølgelig anonymt for den enkelte - disse konkrete sager, eftersom mange patienter enten er døde eller invaliderede.
Jeg synes, man af hensyn til disse mennesker og deres familier må bruge de ressourcer, der skal til for at få undersøgt sagen fuldt ud for den enkelte.
Og jeg synes, det er afgørende, at det så bliver andre end dem, der selv har været involveret, der undersøger sagen.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-04-09:
Jeg tror, at vi af hensyn til dem, der sidder og lytter til os, skal sige, at Omniscan jo er et kontrastprodukt, som er et godt og nødvendigt produkt, når man skal scanne for eventuelle tumorer og kræftknuder.
Det er så kommet frem, at produktet på meget ulykkelig vis har påført mennesker med en svag nyre nogle meget uheldige bivirkninger.
Når det så er sagt, vil jeg gerne gentage, at jeg synes, det er en god og meget grundig redegørelse, der er lavet.
Jeg er åben over for at gå ind i den diskussion, som hr. Jens Peter Vernersen lukker op for - men helst ikke her.
For jeg synes, vi skal have den tekniske gennemgang først - og da jeg jo også er kaldt i samråd, bliver det spredt fægtning, hvis vi på de her 1-minuts-svar skal behandle noget, der er så kompliceret som det her.
Og derfor synes jeg, at sagen fortjener at blive behandlet i et andet forum.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-04-09:
Det er selvfølgelig afgørende i forhold til de berørte mennesker, at vi får det her behandlet og kommer helt til bunds i det.
Det gør vi muligvis ikke ved samrådet, og det gør vi måske heller ikke ved den tekniske gennemgang.
Jeg synes, vi skylder de berørte et tilsagn fra ministeren om, at vi altså vil se på de enkelte sager.
Der er jo rapporten, som vi har fået over, og som beskriver, hvordan det her hænger sammen på en række områder - men det er jo altså en rapport, der er lavet af mennesker, som også er dybt involveret i det her.
Jeg synes, vi skylder de efterladte - men også dem, som nu har familie, der er hårdt invalideret - at vi får deres sager enkeltvis og fuldstændigt gennemgået af uafhængige personer, så vi kan se, hvorfor det gik galt.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-04-09:
Jeg synes, vi skylder at behandle den her sag hundrede og halvfems procent seriøst.
Det er et stort og kompliceret område, og når vi nu har aftalt at mødes den 23. april for at få alle tekniske detaljer belyst og Lægemiddelstyrelsen kommer ind med deres folk og forklarer dem, er det mest seriøse først at træffe beslutninger om, hvordan vi skal agere videre, når vi har hørt det.
Karen Jespersen (V), 2008-04-09:
Spørgsmålet drejer sig om de årlige tal, som Domstolsstyrelsen offentliggør over alle deres aktiviteter, herunder hvor mange udsættelsessager de får.
Tallene kom i fredags, tror jeg, det var, og de viste en stigning på 3,4 pct. i forhold til det foregående år.
Spørgsmålet lyder så, hvilke initiativer jeg planlægger i den anledning.
Der planlægger jeg en række initiativer, som jeg offentliggjorde i går på et pressemøde, fordi jeg mener, at det er en meget alvorlig situation, at der er mennesker, der mister deres bolig og bliver sat på gaden.
Nu skal jeg lige sige, at udsættelsessager altså ikke er det samme, som at det ender med en udsættelse.
Antallet af konkrete udsættelser er heldigvis betydelig lavere end antallet af udsættelsessager, men det er jo alvorligt nok, fordi der også, som det fremgår af spørgsmålet, er børn involveret, men under alle omstændigheder så er boligen jo et af de mest afgørende fundamenter for mennesker i deres tilværelse, og derfor mener jeg, at overskriften skal være, som det faktisk også fremgår af regeringsgrundlaget, at vi skal forhindre udsættelser, at det er målet for fremtidens boligpolitik.
Rasmus Prehn (S), 2008-04-09:
Hvilke initiativer vil ministeren tage for at løse problemet med stadig flere lejere, herunder enlige med børn, der sættes på gaden, jf.
Domstolsstyrelsens seneste tal, fordi de ikke kan betale deres husleje
Leif Lahn Jensen (S), 2008-04-09:
For lige at sige noget helt andet: Ministeren gjorde mig glad, da ministeren kom til at sige »du«, for så er det ikke kun os nye, der kan finde på det.
Så jeg må sige, at det gjorde mig meget glad.
Tak for det.
Statsministeren har jo i regeringsgrundlaget påpeget, at Danmark er et rigt og velfungerende samfund, og den tidligere finansminister har også påpeget - det har vi fået at vide flere gange - at vi kan købe hele verden, og regeringen mener, at vi har råd til flere skattelettelser.
Jeg hopper ikke på det, som ministeren siger, nemlig at det egentlig går rigtig godt, og at sygefraværet er ledelsens skyld og alt det der.
Jeg mener rent faktisk, at de mangler nogle ressourcer derude.
Med alt det, jeg nævnte før, om, at vi har råd til det hele skattelettelser og alt det - hvorfor har vi så ikke råd til ordentlige forhold på vores kommunale arbejdspladser?
Det synes jeg ikke jeg har fået svar på endnu: Hvorfor har vi ikke det?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-04-09:
Jeg tror også, at den generalisering, som spørgeren giver udtryk for, er forkert, for når man ser undersøgelser lavet blandt kommunalt ansatte, viser det sig, at mange er rigtig glade for deres arbejde, og mange synes, at det, de udfører, er rigtig meningsfyldt, så det er ikke et jammerbillede, der males.
Det ved jeg godt at der er nogle der har en politisk interesse i at male, jeg ved også godt, at der er nogle organisationer, som har en interesse i det, men det må da trods alt også betyde noget for os, at vi en gang imellem spørger de mennesker, som bliver berørt af det.
Vel er der da problemer, men jeg beder bare om, at vi på sygedagpengeområdet og på arbejdsmiljøområdet kigger os rundt i verden og spørger: Hvordan løser de bedste her de her problemer?
- og at vi ikke bare siger: Vi behøver ikke at gøre noget, for vi vil bare have nogle flere penge.
Helt ærligt, jeg tror bare ikke, at flere penge - selv om jeg så kom med en pose penge - ville hjælpe på det område.
Det kan vi ikke gøre med det samme, der må vi lave noget udlandsrekruttering og øge antallet af uddannelsespladser osv., men man kan da også tilrettelægge arbejdet anderledes, og det er sådan nogle ting, vi skal arbejde med.
Eigil Andersen (SF), 2008-04-09:
Hvordan hænger regeringens nye meddelelse til a-kasserne om, at de fleste arbejdsløse skal søge mindst fire stillinger pr. uge, sammen med bestræbelserne for afbureaukratisering?
Skriftlig begrundelse
Både arbejdsløse og mange offentligt ansatte er spundet ind i et overdrevet net af kontrol og krav om dokumentation.
Derfor forekommer det overraskende, at regeringen mener, at de fleste arbejdsløse skal sende fire jobansøgninger pr. uge, selv om der måske ikke er fire realistiske job at søge.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-04-09:
Det har hele tiden været en del af a-kassernes opgave at sikre, at de ledige opfylder rådighedsbetingelserne, herunder kravet om at være aktivt jobsøgende.
Rigsrevisionens beretning fra den 6. februar 2008 peger på store forskelle i a-kassernes administration af reglerne om at være aktivt jobsøgende.
Rigsrevisionen vurderer, at der er ledige, der ikke bliver rådighedsvurderet korrekt.
De seneste erfaringer fra Arbejdsdirektoratets rådighedstilsyn bekræfter denne opfattelse, og det må jeg som minister for området naturligvis forholde mig til. Jeg har derfor meldt ud, at ledige, der søger fire realistiske job om ugen, er på den sikre side i forhold til kravet om at være aktivt jobsøgende.
De fire job er udtryk for, hvad der som udgangspunkt kan anses for et rimeligt niveau for jobsøgning i den nuværende situation.
Har man søgt mindre end fire job pr. uge, må a-kassen ganske som hidtil foretage en konkret vurdering.
Min udmelding skal medvirke til at rette op på den uensartede praksis i a-kasserne, og det er efter min mening i alles interesse, uanset hvilken a-kasse de ledige måtte vælge at være medlem af.
Det samme er formålet med min udmelding om, at a-kassernes revisorer skal sørge for, at a-kassernes forretningsgange er i orden.
Jeg vil understrege, at der ikke hermed er ændret i reglerne for, hvordan de ledige skal dokumentere deres jobsøgning, eller hvordan a-kasserne skal dokumentere deres rådighedsvurdering.
Der er tale om en nødvendig indsats for at få synliggjort udbuddet af arbejdskraft over for arbejdsgiverne med henblik på at få besat ledige stillinger og få de ledige i arbejde.
Eigil Andersen (SF), 2008-04-09:
Jeg siger tak for svaret.
Men jeg må sige, at jeg også mener, at ministeren har indført, hvad jeg vil kalde et ansøgningscirkus - et cirkus, som er en plage for både arbejdsløse og virksomheder.
For der skal sendes og læses 13-14 millioner ansøgninger om året i Danmark på den her baggrund, og det er jo fuldstændig grotesk.
Jeg mener slet ikke, det hænger sammen med, at ministeren samtidig siger, at han er i gang med en afbureaukratisering.
Jeg mener, at der her er tale om en klar modstrid mellem ord og handling.
Det er også det, man på godt dansk kalder for dobbeltmoral.
Fire ansøgninger om ugen betyder, at det ikke alt sammen kan være lige relevant med den baggrund, som folk har med hensyn til alder, uddannelse og kompetence.
Men ministeren ønsker jo, at man skal søge bredt, og derfor vil den ledige jo for en sikkerheds skyld også søge job, som den enkelte måske ikke selv tror er realistisk at få, men som den arbejdsløse tror ministeren mener er realistisk.
Som en arbejdsløs har skrevet til mig: Matchningen mellem en medarbejder og et konkret job afhænger overhovedet ikke af, hvor mange ansøgninger man sender, men af kvaliteten og det rette fokus i jobsøgningen.
Arbejdsgiverne siger bl.a. til Dagbladenes Bureau midt i marts, at de spilder deres tid på unødvendige ansøgninger, og at det er en enorm arbejdsbyrde.
Og i går skrev ErhvervsBladet, at virksomhederne drukner i proformaansøgninger.
Sådan opfatter virksomhederne det, men som nævnt kan det jo være udtryk for, at den arbejdsløse lever op til kravene om at søge stillinger bredt.
Arbejdsgiverorganisationen Dansk Erhverv retter en hård kritik mod den nye regel om fire ansøgninger.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om ministeren finder den hårde kritik tankevækkende.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-04-09:
Ja, det må jeg sige, det gør jeg.
Jeg finder det tankevækkende, at arbejdsgivere i en situation med mangel på arbejdskraft ikke synes, at de skal have ansøgninger fra folk, der søger arbejde, og jeg synes, det er tankevækkende at høre, at man fra modsat side synes, at man kan opfylde sin rådighedsforpligtelse ved ikke at søge job.
Det er ekstremt tankevækkende for mig, at jeg kommer ud for de to ting, og derfor er jeg nødt til at slå fast - medmindre hr. Eigil Andersen vil antyde, at han synes, det er o.k. ikke at søge nogen job, fordi der ikke lige er et job, som man synes passer til en - at reglerne er, at man skal søge realistiske job.
Det vil sige, at vi ikke opfordrer til proformaansøgninger, for proformaansøgninger tæller slet ikke med i det her regnskab.
Det er jo ikke sådan, at man kan komme ned i sin a-kasse går jeg ud fra, men det vil vores kontrol jo vise - med fire ansøgninger, hvoriblandt man har søgt om at blive dronningens kabinetschef, landets ombudsmand eller forsvarschef, og så sige, at man har sendt sine ansøgninger.
Den går ikke.
Eigil Andersen (SF), 2008-04-09:
Nej, men arbejdsløse kan godt være meget i tvivl om, hvilke krav der bliver stillet.
Jeg mener, en kontormedarbejder kan måske godt have en fornemmelse af, at beskæftigelsesministeren ønsker, at man også skal søge arbejde som bygningsarbejder - hvad ved jeg.
Jeg mener bestemt, at man som arbejdsløs skal søge arbejde, men jeg mener også, at man skal søge relevant arbejde.
Det betyder, at hvis man skriver én jobansøgning, som man gør noget ud af ved at kontakte virksomheden, sætte sig ind i, hvilken profil den har, komme hen til virksomheden, besøge den og aflevere sin ansøgning, kan det være meget mere givtigt, end hvis man skal sende fire ansøgninger pr. uge.
Derfor kalder jeg det et ansøgningscirkus, og derfor vil jeg spørge ministeren, om ikke han finder, at vi her er fremme ved et eksempel på en alt, alt for firkantet regel, som ikke svarer til den virkelighed, der er ude omkring - heller ikke i et perspektiv, hvor folk selvfølgelig skal søge og have et arbejde.