Morten Bødskov (S), 2013-05-07:
Tak for det, formand.
Ifølge beslutningsforslaget skal regeringen fremsætte forslag til ændring af straffeloven, så straffen i sager om drab og grov vold mod børn skærpes med indtil 50 pct.
Forslagsstillerne begrunder bl.a. forslaget med de senere års alvorligere sager, hvor børn er blevet udsat for særdeles grove overgreb fra personer, der burde have ydet børnene omsorg og beskyttelse.
Forslagsstillerne henviser også til sagen om Tobias, der døde som følge af meget grov vold begået af drengens mor og stedfar, så beslutningsforslaget har en meget tragisk baggrund.
Jeg tror, vi alle kan være enige om, at når man er barn, skal man lege og lære uden at frygte overgreb.
Alle børn fortjener en tryg barndom, og der skal ikke herske tvivl om, at børns forhold selvsagt er meget vigtige for regeringen.
I det lovforslag om seksualforbrydelser, som jeg fremsatte i februar måned i år, indgår der derfor også flere tiltag rettet mod seksuelle overgreb mod børn.
Bl.a. bliver straffelovens regler om voldtægt udvidet, så de kommer til at omfatte ethvert samleje med et barn under 12 år.
Desuden bliver der mulighed for at give personer dømt for seksuelt misbrug af børn pålæg om ikke at kontakte fremmede børn via internettet.
Overgreb mod børn – det være sig af seksuel eller voldelig karakter – er, og det kan vi alle sammen være enige om, helt og aldeles uacceptabelt.
Det tror jeg ikke der kan være to synspunkter om i salen i dag.
Når vi fra regeringens side ikke kan støtte beslutningsforslaget, er det, fordi vi mener, at det hviler på en forkert præmis, nemlig en præmis om, at rammerne for at idømme hårdere og følelige straffe for voldelige overgreb mod børn i dag ikke er til stede.
Denne præmis er regeringen ikke enig i.
De lovgivningsmæssige rammer for sager om vold mod og drab på børn er efter regeringens opfattelse allerede på plads.
Det er således allerede i dag en skærpende omstændighed efter straffeloven, hvis offeret for vold eller drab er et barn.
Efter de gældende regler skal det nemlig ved straffens fastsættelse i almindelighed indgå som en skærpende omstændighed, at gerningsmanden har udnyttet forurettedes værgeløse stilling, som det hedder.
Denne bestemmelse omfatter jo bl.a. børn.
Desuden indeholder straffeloven allerede i dag en bestemmelse om, at straffen kan stige med indtil 50 pct., i forhold til hvad strafferammen ellers giver mulighed for.
Det gælder, hvis nogen har begået flere strafbare lovovertrædelser og der foreligger særdeles skærpende omstændigheder.
En ting er naturligvis de lovgivningsmæssige rammer.
De gør det ikke alene, for også i praksis skal der selvfølgelig være fokus på området.
Og det er der også.
Anklagemyndigheden har således de seneste år haft særlig fokus på sager om vold mod børn.
Efter anmodning fra Justitsministeriet og på baggrund af en gennemgang af domme fra perioden 2004-2009 afgav Rigsadvokaten i juli måned 2010 en udtalelse om strafniveauet i sager om forældres eller andre familiemedlemmers vold mod børn.
I udtalelsen vurderede Rigsadvokaten, at domstolene i flere sager om simpel vold mod børn syntes at have udmålt hårdere straffe end i andre lignende sager.
Rigsadvokaten fandt dog også, at der på visse områder forekom forholdsvis milde straffe.
Rigsadvokaten mente imidlertid ikke, at der var grundlag for lovgivningsmæssige initiativer vedrørende strafniveauet i sager om vold mod børn.
I stedet tog Rigsadvokaten initiativ til at koordinere anklagemyndighedens indsats på området ved udstedelse af retningslinjer for anklagemyndighedens behandling af sager om vold mod børn.
Retsudvalget blev af den daværende konservative justitsminister skriftligt orienteret om Rigsadvokatens redegørelse og de påtænkte initiativer, som jeg har omtalt.
Den daværende minister meddelte samtidig Retsudvalget, at man fra Justitsministeriets side kunne tilslutte sig Rigsadvokatens vurdering af, at der ikke var anledning til lovgivningsinitiativer, men at der var grund til at iværksætte andre tiltag fra anklagemyndighedens side.
Rigsadvokaten udsendte på den baggrund i december 2010 retningslinjer for behandling af sager om vold mod børn med henblik på at sikre, at de enkelte sager ikke bedømmes for mildt.
Rigsadvokaten iværksatte samtidig en forelæggelse- og indberetningsordning med henblik på i en periode at kunne følge den fremtidige straffastsættelse i sager om grov vold mod børn.
Heldigvis – heldigvis – har der kun været et mindre antal domme for Rigsadvokaten at gennemgå, og det er derfor i sagens natur vanskeligt at sige noget generelt om straffastsættelsen i sager om vold mod børn.
Det skyldes også det forhold, at omstændighederne i sagerne jo er meget forskellige.
Det er generelt meget svært at sammenligne strafniveauet i voldssager, hvad enten offeret er et barn eller en voksen.
Sagerne spænder meget vidt fra simpel vold, og det kan f.eks. være et løft i kraven, og til meget alvorlig vold, der fører til offerets død.
Det er i det hele taget de konkrete omstændigheder og oplysningerne om gerningsmanden, og virkeligheden er jo den, at i voldssager er de jo meget forskellige.
Hertil kommer, at sager om vold mod børn ofte adskiller sig meget fra sager om vold mod voksne.
F.eks. kan handlinger, der i forhold til voksne er mindre betydelige, jo få fatale konsekvenser i forhold til børn.
Voldsom rysten af et spædbarn kan jo f.eks. medføre en hjerneblødning.
I sidste ende må domstolene jo derfor foretage en helt konkret vurdering, hvor både formildende og også skærpende omstændigheder må indgå.
Rigsadvokatens gennemgang af de modtagne domme viser, at domstolene ved den konkrete vurdering i stort set alle domme udtrykkeligt har tillagt det en skærpende betydning ved strafudmålingen, at volden er begået mod et barn.
Når vi nu er ved retspraksis, kan jeg også oplyse, at Højesteret her sidste år, i 2012, tog stilling til, hvornår flere gentagne tilfælde af simpel vold mod børn skal anses for mishandling efter straffelovens bestemmelser om kvalificeret vold.
I den konkrete sag fandt Højesteret, at der var tale om mishandling.
Det er Rigsadvokatens vurdering, at Højesteret herved, altså ved den her sag, har udstukket vigtige retningslinjer for behandlingen af sådanne sager.
Så altså, hvis jeg kort skal sammenfatte, er det altså allerede i dag en skærpende omstændighed, hvis offeret er et barn.
Hvis der er begået flere lovovertrædelser, har domstolene desuden mulighed for at forhøje straffen med indtil 50 pct. i forhold til strafferammen.
Hvis der altså foreligger særdeles skærpende omstændigheder i anklagemyndigheden, så er der et særligt fokus på behandlingen af sager om vold mod børn.
Hertil kommer, at Højesteret for nylig har udstukket vigtige retningslinjer for, hvornår flere tilfælde af simpel vold, som jeg omtalte, bliver til mishandling.
Ligesom det også er blevet vurderet under den tidligere konservative justitsminister, er det på den baggrund også min opfattelse, at der ikke på nuværende tidspunkt er grundlag for lovændringer på det område.
Det tror jeg at vi alle sammen var, og jeg er helt enig i, at der i sådan en alvorlig sag skal udmåles en endog meget følelig straf.
Jeg mener faktisk også, at der blev det med bl.a. 9 års fængsel til stedfaren.
Når det er sagt, at jeg sådan set også enig i, at der i de meget grove sager om vold mod børn efter omstændighederne skal kunne udmåles straffe på mere end de 10 års fængsel, som ellers er strafferammen efter den paragraf, vi taler om i straffeloven, altså § 246.
Som jeg allerede har nævnt, giver de gældende regler også allerede muligheder for under nærmere angivne omstændigheder, som jeg var inde på, at gå ud over de almindelige strafferammer med indtil 50 pct.
I forlængelse af de retningslinjer, som Rigsadvokaten allerede har udstukket på området, vil Rigsadvokaten tage initiativ til at sikre, at anklagemyndigheden er opmærksom på de relevante sager og er opmærksom på, at den her mulighed bliver anvendt.
mener jeg altså, at de eksisterende lovgivningsmæssige rammer allerede i dag er gode nok, og derfor kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Det er samtidig klart, at hvis det senere viser sig, at der er behov for at se på det, er jeg selvfølgelig klar til at tage de nødvendige initiativer.