runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-06-14:
Hvis vi er kommet dertil, at selv Folketingsmedlemmer valgt helt tilbage i 1973 er begyndt at betragte sig som lønmodtagere ved at være folketingsmedlemmer, så synes jeg, at det forklarer meget om, hvad det er, der generelt er gået galt i dansk politik, men det er så en helt anden diskussion.
Vi er ikke lønmodtagere her.
Vi er folkets repræsentanter, og det er noget helt andet.
Så vil jeg bare sige, at jeg synes, at det er morsomt, når man hører den her diskussion, at de partier, der gerne i forhold til aldersgrænser vil være med til at sidestille folketingsmedlemmer med befolkningen, godt kan forstå de begreber, mens de partier, der synes, at der skal gælde særlige, favorable vilkår for folketingsmedlemmer, åbenbart ikke kan.
Således forstod jeg, at både Socialdemokraterne, SF, Dansk Folkeparti og qua spørgsmålet Enhedslisten og dermed også Liberal Alliance har forstået, hvad det går ud på, og tak for det til dem.
Lone Dybkjær (RV), 2011-06-14:
Jeg beklager over for hr. Simon Emil Ammitzbøll, hvis han har misforstået det, eller jeg har udtrykt mig uklart – det har jeg jo åbenbart.
Vi er jo ikke lønmodtagere i traditionel forstand, det ved jeg udmærket godt, men det ændrer ikke ved, at vi får en løn, og det ændrer ikke ved, at der er tilknyttet nogle pensionsvilkår.
Så er spørgsmålet bare: Hvad er det for nogle ændringer, man vil lave?
Det synes jeg er vigtigt at snakke om, for vi har jo ikke ændret her og nu på arbejdsgiverbetalte private pensionsordninger.
Så jeg vil bare gerne vide: Hvad er det for ændringer, man vil lave?
Vil man fratage folketingsmedlemmerne pensionsordningerne, eller vil man gøre aldersgrænsen til 62 år, eller vil man gøre den til 67 eller 70?
Det kan jeg jo roligt sige.
Det er jo det, vi må diskutere.
Så vil jeg gerne sige, at også hr. Holger K. Nielsen sagde, at han syntes, det var et uklart forslag.
Det mener jeg at det er, og det er også det, der gør diskussionen besværlig.
Men facit er, at Det Radikale Venstre altid er villige til at diskutere folketingsmedlemmers vilkår, herunder hvordan de aflønnes, og herunder hvad pensionsalderen skal være.
Det har vi altid været åbne over for, og kommer der nogle konkrete forslag, går vi selvfølgelig ind i diskussionerne om de forslag.
Frank Aaen (EL), 2011-06-14:
Det er måske på sin plads at starte den her debat med at sige, at vi i Enhedslisten er totalt imod baggrunden for det her forslag, nemlig forringelsen, for ikke at sige fjernelsen, af efterlønnen og hele den tilbagetrækningsreform, som et flertal – VKO plus Radikale Venstre – har vedtaget at ville prøve at få vedtaget efter folketingsvalget.
Vi mener, at den snak om, at der kommer til at mangle arbejdskraft, er helt hen i vejret.
Der er 240.000 ledige i det her land.
Det er et meget beskedent fald i arbejdsstyrken, der vil ske frem til 2018, nemlig med 50.000, hvilket er ingenting i forhold til den arbejdsstyrke, vi har, og hvilket er ingenting i forhold til den arbejdsløshed, vi har.
Og så har vi oven i købet kunnet få at vide af vismændene, at effekten af at fjerne efterlønnen er, at man får stigende ledighed.
Altså, det er jo ikke just mangel på arbejdskraft, hvis det er sådan, at ledigheden stiger.
Vi kunne også få at vide af vismændene i et regneeksempel, at de regnede med, at reallønnen påvirkes negativt med 2 pct., i forhold til hvad der ellers ville være sket af udvikling i reallønnen.
Så hele debatten om tilbagetrækningsreform og dermed altså i virkeligheden også den debat, vi har her i dag,
er efter vores opfattelse på et forløjet grundlag.
Men vi vil gøre alt for at bekæmpe det, for vi kan jo notere os, at hvis der bliver et rent rødt flertal med Socialdemokratiet, SF og Enhedslisten, er det muligt at få tilbagevist tilbagetrækningsreformen og dermed få fastholdt efterlønnen, som vi kender den; det resultat vil vi selvfølgelig gøre alt for at komme til gennem valgkampen.
Men skulle det ske, at der stadig væk er et flertal i Folketinget for at fjerne efterlønnen, vil vi selvfølgelig have, at man kigger på de regler og vilkår, der gælder vedrørende medlemmer af Folketinget og ministre, så de følger de samme principper, som man vil vedtage for resten af befolkningen.
Så er jeg sådan set enig med dem, der har sagt heroppe fra talerstolen, at Liberal Alliances forslag ikke er særlig præcist formuleret, og man kan godt sige, at det nok ville være vanskeligt bare at stemme for det.
Selv om vi selvfølgelig støtter det, skal man jo nok finde en eller anden tekst at blive enige om i stedet for bare at lave en afstemning om forslaget.
Men jeg kan da notere mig, at sidst vi havde problemstillingen oppe her i Folketinget, var det kun Liberal Alliance og Enhedslisten, der stemte for, at man skulle ændre på de her regler vedrørende folketingsmedlemmer og ministre parallelt med det, der sker ude i samfundet.
Nu kan vi jo høre i debatten, at der er en langt bredere tilslutning til at se sådan på det, så mon ikke resultatet bliver, at hvis efterlønnen bliver fjernet, vil der også ske nogle forandringer for ministres og folketingsmedlemmers pensionsvilkår.
Og det vil vi så se frem til at få gennemført efter valget.
Carsten Hansen (S), 2011-06-14:
Nu skal jeg prøve.
Der står helt konkret, at hr. Simon Emil Ammitzbøll udtaler den 15. marts 2008 kl. 19.23 til citat: »»Jeg synes, der er nogen, der skal overveje med sig selv, om tiden ikke er kommet, hvor de kunne trække sig og gøre plads til deres førstesuppleanter, så De Radikale kan få en stærkere folketingsgruppe frem til næste valg«, siger Simon Emil Ammitzbøll.
De skulle trække sig.
Hvordan harmonerer det med dette beslutningsforslag, hvor vi skal blive, til vi er 70 år, eller hvad det nu er, hr. Simon Emil Ammitzbøll mener?
Er der overensstemmelse mellem disse to synspunkter?
Det kunne være spændende at få at vide.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-06-14:
Hr. Carsten Hansen skulle have lyttet til, hvad jeg sagde, i stedet for at skynde sig at finde en ny linje i samme artikel.
Der stod intet – intet! – om folk over 60 år i det citat, hr. Carsten Hansen kom med.
Der stod intet om, at ældre skulle trække sig til fordel for yngre.
Der stod, at folk, som ikke længere bidrager til den fremadrettede fest, kunne trække sig til fordel for folk, som havde lyst til at gøre netop dette.
Det har intet med alder at gøre.
Jeg kan i den forbindelse sige, at vi så sent som i sidste uge med glæde har modtaget vores nye folketingsmedlem, hr. Niels Høiby, i Liberal Alliance, 69 år gammel, og vi glæder os til den fremadrettede arbejdsstyrke, som det har tilført Liberal Alliances folketingsgruppe.
Vi har allerede haft glæde af det.
Jeg har aldrig sagt noget med alder, og hr. Carsten Hansen kan bare komme an.
Han kan nemlig ikke finde noget citat på det, for det findes ikke.
Peter Christensen (V), 2011-06-14:
Jeg synes, det er interessant, at hver eneste gang jeg bliver angrebet for, at regeringen har et skattestop, og så påpeger, at det angreb jo bunder i, at oppositionen gerne vil have lov til at sætte skatten op, så får jeg at vide, at det er en skræmmekampagne.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor man ikke kan være lidt mere stolt af sin egen politik, stå ved den og sige: Ja, vi vil gerne øge skatten på boligerne, og det skal være med en procentsats, sådan at jo dyrere hus man har, jo mere vil vi tage.
Jeg kan ikke forstå, vil jeg sige til hr. Frank Aaen, hvorfor Enhedslisten ikke er lidt mere stolt af det.
Jeg forstår jo udmærket, at der igennem alle årene har været den indædte modstand mod skattestoppet, fordi den fratager politikere den automatik i at kunne øge skatten, som har ligget i alle årene.
Men det var jo netop det, vi gerne ville.
Skattestoppet binder politikere.
Jeg kan hilse og sige, at det da er besværligt, at man ikke bare, hver eneste gang man har en idé, kan øge skatterne, men det er jo det gode ved skattestoppet.
Carsten Hansen (S), 2011-06-14:
Jeg sad her og søgte lidt på hr. Simon Emil Ammitzbøll, og i 2008, nærmere betegnet den 15. marts, meddelte hr. Niels Helveg Petersen i den radikale folketingsgruppe, at han trak sig.
Ved samme lejlighed udtalte hr. Simon Emil Ammitzbøll, at han sådan set mente, at alle hans ældre kolleger i den daværende gruppe burde stoppe i politik.
Jeg skal her nævne, at på det tidspunkt var fru Bente Dahl 60 år, fru Lone Dybkjær 67 år, fru Marianne Jelved 64 år og hr. Niels Helveg Petersen 69 år.
Er det stadig væk sådan, at hr. Simon Emil Ammitzbøll mener, at ældre dygtige folketingsmedlemmer bør trække sig før tiden, og hvad skal de så leve af?
Det vil være interessant at høre, når man nu har den holdning, man har.
Jeg kan ikke lade være med at stille et lille drillespørgsmål.
Mads Rørvig (V), 2011-06-14:
Hold da op, er det virkelig alt, hvad hr. Klaus Hækkerup har at komme med – et tal på, hvor mange tekniske skattereguleringer vi har lavet?
Vi har jo lavet historiens største skattereform, og det har bevirket en række tekniske ændringer.
Dem behandler vi jo hele tiden hernede i Folketingssalen.
Er det virkelig alt – et tal på, hvor mange gange vi har reguleret skattelovgivningen i Danmark?
Det handler jo om tal, det handler om skattetryk, og hvilke ambitioner man har for skattestoppet og skattepolitikken i Danmark.
Og der kan jeg jo bare konstatere, at Socialdemokraterne og SF vil hæve skatten med 30 milliarder.
Det står lidt i kontrast til regeringens politik, der vil holde skatter og afgifter i ro.
Og vi har jo ikke at gøre med en analyse her, som hr. Klaus Hækkerup siger.
Folketinget pålægger regeringen at fremsætte et lovforslag i den kommende folketingssamling, er ordlyden af det beslutningsforslag, vi behandler.
Klaus Hækkerup (S), 2011-06-14:
Det er jo en ganske besynderlig argumentationsform, Venstre anvender.
Først siger man, at skatterne sættes op utrolig meget under en socialdemokratisk regering, truer med det, og når vi så påpeger, at de faktisk er steget mere under den borgerlige regering, så bliver det lige pludselig bare til tekniske ændringer.
Uha, så er det noget, man endelig ikke skal snakke om, næh, så er det skattetrykket, man skal til at se på.
Så vil jeg bare bede hr. Mads Rørvig bekræfte, at skattetrykket i Danmark aldrig nogen sinde har været højere, end det er under den her regering.
Mads Rørvig (V), 2011-06-14:
Jeg vil lige bede hr. Klaus Hækkerup om at tage akademikerhatten af en gang og så gå ud i virkeligheden og spørge, hvad der er sket med familiernes disponible indkomst på grund af skattestoppet siden 2001.
Og så vil jeg bede hr. Klaus Hækkerup om at gøre sin argumentation op, for man kan jo ikke på den ene side sige, at regeringen sætter skatter op hele tiden for at få flere penge i statskassen, og på den anden side sige, at regeringen laver ufinansierede skattelettelser.
Begge dele er forkert, og man kan ikke sige begge dele, vil jeg sige til hr. Klaus Hækkerup.
Nick Hækkerup (S), 2011-06-14:
Jeg synes, at det er interessant, at Venstres ordfører siger, at det jo bare er tal.
285 skattestigninger gennemført af den her regering er bare tal.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at der er gennemført 285 skattestigninger, og bekræfte, at for helt almindelige mennesker er det altså den hverdag, som de lever i?
Mads Rørvig (V), 2011-06-14:
Jeg ved ikke, hvilken virkelighed hr. Nick Hækkerup lever i, men hvis man kigger på tallene og kigger på, hvad den her regering har gjort, kan man se, at vi har indført et beskæftigelsesfradrag, som kommer de lavestlønnede til gode, vi har bl.a. afskaffet mellemskatten.
Der er gennemført en række initiativer, så de lavest lønnede grupper i det her samfund får mere ud af deres løn.
Det er da lidt paradoksalt.
Nick Hækkerup (S), 2011-06-14:
Det er jo, fordi det ikke er ligegyldigt, hvilke skatter man hæver.
Det er jo, fordi det ikke er ligegyldigt, hvilke skatter man letter.
Den her regering har konsekvent valgt at lette skatten mest for dem, der har allerallermest i forvejen.
Bankdirektørerne osv. har fået så overrigeligt, mens helt almindelige, hårdtarbejdende mennesker i det store og hele af den her regering har fået en lang næse.
Så når skatteordføreren fra Venstre snakker om, at det jo bare er et tal, må jeg sige, at det jo ikke bare er et tal.
Det er den hverdag, som almindelige mennesker lever i.
De kan ikke se, at der er et skattestop, når der er gennemført 285 – 285 – skattestigninger, mens vi har haft en borgerlig regering.
Mads Rørvig (V), 2011-06-14:
En boligjobordning, der giver op til et fradrag på 15.000 kr. årligt pr. medlem i en husstand, er da noget, der kan mærkes af almindelige familier.
Det kendetegner meget godt den her regerings skattepolitik, nemlig, at pengene ligger bedst i borgernes lommer, og vi ønsker at holde skatten i ro i modsætning til Socialdemokraterne og SF, der vil hæve den for 30 mia. kr.
Det kan godt være, at man ikke mener, at en aktieomsætningsafgift vil ramme familierne, men det vil den naturligvis.
Det vil have en indflydelse på familiernes pensionsopsparing, hvis man har den stående i en investeringsforening igennem hele sit opsparingsliv.
Det vil afspejle sig i bankernes produkter.
Det er fint nok at camouflere skatter og prøve at gemme dem lidt, men skattestigninger på banker og andet rammer altså også helt almindelige danskere.
Mads Rørvig (V), 2011-06-14:
Så kom det da frem, at man ønsker at beholde ejendomsvurderingerne, og det tolker jeg jo sådan, at man på sigt gerne vil sætte ejendomsværdibeskatningen op –
en tanke, som er blevet luftet flere gange, både af hr. Ole Sohn her i Folketinget og af fru Helle Thorning-Schmidt, som har skrevet det i en bog, »Forsvar for fællesskabet«, tilbage i 2002.
Og der er andre fra oppositionen, der har fremsat ønske om at hæve ejendomsskatten.
Er den eneste krog, hr. Nick Hækkerup kan hænge det op på, at man frygter, at værdisætningen af ejerboliger vil komme under 2001-niveau?
Er det den eneste krog, man kan hænge det op på?
Nick Hækkerup (S), 2011-06-14:
Det er alligevel frisk.
Jeg står og siger, at det sådan set er et udmærket forslag, som vi vil arbejde positivt videre med, hvorefter Venstres ordfører fortæller, at det er vi imod.
Det er vi ikke.
Vi har bare sagt: Lad os nu arbejde seriøst med det, lad os bruge den tid, det tager, også i udvalgssammenhæng, til at arbejde med det her.
Vi er sådan set ikke imod det.
Hvis der er gode forslag til afbureaukratisering, hvis der er gode forslag til bedre måder at gøre tingene på, så lad os dog se positivt på dem.
Klaus Hækkerup (S), 2011-06-14:
Nu svarede ministeren hr. Morten Østergaard, at regeringen forbeholder sig retten til at finde finansiering andre steder.
Og vi må af det manglende svar til hr. Frank Aaen kunne udlæse, at ministeren er enig i, at dem, der får de store skattelettelser, er dem med de store huse, at dem, der får de små skattelettelser, er dem med de små huse, og at dem, der ingen skattelettelser får, er dem uden huse.
Når regeringen så forbeholder sig retten til at finde finansiering andre steder, er mit spørgsmål: Hvor er det, regeringen vil sætte skatten op for at finde finansiering andre steder?
Mads Rørvig (V), 2011-06-14:
Det her forslag går jo også ud på at udtrykke en principiel holdning her fra Folketingets side over for regeringen om, at man ønsker, at regeringen skal fremsætte et lovforslag, der skal fjerne ejendomsvurderingen, og så komme med løsninger på de udfordringer, det giver på nogle andre områder.
Den debat tager vi jo, når det lovforslag bliver fremsat i en ny samling, men debatten her skal handle om, om man er enig i at afskaffe ejendomsvurderingen og så finde en løsning på alt det andet.
Det er jo det, vi skal debattere i dag og stemme om senere, så det er det, Socialdemokraterne skal have en principiel holdning til.
Klaus Hækkerup (S), 2011-06-14:
Det er Venstres ordfører, der siger, at hvis ikke man stemmer for det her, så er det skattestoppets snarlige død.
Jeg vil godt påpege, at det er en undersøgelse, der skal foretages, og at vi også er åbne over for at se på resultatet af undersøgelsen.
Men når Venstres ordfører så siger, at i Venstre står man vagt om skattestoppet, synes jeg alligevel, det er lidt af en tilsnigelse.
Fra 2001 til 2009 satte den her regering skatterne op 150 gange, og i forbindelse med forårspakk 2,0 blev skatterne sat op 114 gange, tilsammen 264 gange – meget, meget mere end den socialdemokratisk ledede regering nåede, fra den tiltrådte, til den gik af.
Her har Skatteministeriet selv indrømmet, at man har overskredet skattestoppet over 264 gange, og det må Venstre da også forholde sig til.
Peter Christensen (V), 2011-06-14:
Vi har ikke planer om at sætte nogen skatter op, og vi har nu vist i 10 år, at vi som regering kan have et skattestop samtidig med at have en sund offentlig økonomi.
Vi har vist, at vi også har konkrete bud – for de er fremlagt og vedtaget – på, at vi også i de næste 10 år kan have en sund økonomi med balance mellem udgifter og indtægter uden at sætte skatterne op.
Så det bliver jo sammenlagt næsten 20 år, hvor vi har vist at man kan have en sund økonomi, samtidig med at man har et skattestop.
Derfor er det ikke noget, statskassen har haft glæde af, men det har skatteyderne.
Så synes jeg godt nok, at den her debat begynder at blive spøjs, for nu vil Socialdemokratiet have at vide, hvordan vi vil sikre holdbarhed i økonomien efter 2020, når det samme parti ikke har villet give et eneste svar på, hvordan Socialdemokratiet vil skaffe holdbarhed frem til 2020.
Skulle vi ikke mødes lidt på den virkelige bane og snakke om, hvordan vi håndterer Danmarks udfordringer de næste 10 år?
Socialdemokratiet har ikke villet give et eneste svar, og nu skal jeg stå og svare på, hvad vi vil efter 2020.
Det er nærmest absurd.
Mads Rørvig (V), 2011-06-14:
Tak for det.
Det hænder en gang imellem, at folk kommer hen og spørger mig, om jeg kan forklare, hvad skattestoppet betyder.
Jo, det kan jeg faktisk godt, fordi det er enkelt.
Det betyder tryghed omkring borgernes økonomi; tryghed for, at man ikke fra den ene dag til den anden vil opleve, at skatten tordner i vejret; tryghed for, at man ikke skal betale, hvis nogle politikere lige pludselig får den idé, at de skal dele flere gaver ud; og tryghed for, at ejendomsværdiskatten ikke slår store huller i familiernes økonomi, for skattestoppet er ensbetydende med tryghed omkring boligskatten.
Huspriser stiger, men det giver jo ikke nødvendigvis flere penge i hånden.
År efter år har familierne kunnet se deres ejendomsværdiskat stige og stige i takt med den offentlige ejendomsvurdering – en vurdering, som på papiret gjorde dem rigere og rigere, men som i virkeligheden gjorde dem fattigere og fattigere, for år efter år voksede ejendomsværdiskatten og gjorde dermed et større indhug i familiernes økonomi, og dermed kunne familierne naturligvis ikke bruge den del af deres økonomi på mad, tøj m.v.
Men i 2001 sluttede det.
Venstre dannede regering med De Konservative og indførte skattestoppet.
Fra da af kunne boligejerne ånde lettet op, skattestoppet gav dem tryghed for, at en højere ejendomsvurdering ikke skulle komme som en tyv om natten og slå bunden ud af deres økonomi.
Fra da af kunne boligejerne sove trygt om natten. Lige indtil nu, for nu bliver det sværere og sværere at tro på, at rød blok kerer sig det fjerneste om boligejernes økonomi.
En række udmeldinger i pressen fra topfolk i oppositionen peger umiskendeligt i retning af skattestoppets snarlige død.
De Radikale har tonet rent flag og allerede underskrevet dødsdommen.
Socialistisk Folkeparti har taget det første skridt med et forslag om en kommission, der skal se på boligskatten.
Derfor kan det ikke komme som nogen overraskelse, at oppositionen er meget kritisk over for at opgive ejendomsvurderingen i sin nuværende form, hvilket debatten med skatteministeren også gav indtryk af.
Der er tale om en indretning, der siden skattestoppets indførelse har været ganske overflødig.
Så hvorfor ikke afskaffe et forældet system og i stedet bruge pengene på langt mere relevante områder?
Hvorfor skulle vi dog opretholde et dyrt system, når vi ikke har behov for det?
Afskaffer man dødsstraffen, afskaffer man også guillotinen, og kæmper man med næb og kløer for at beholde guillotinen, hvem kan så sige sig fri for at frygte dødsstraffens genindførrelse?
Set i det lys kan jeg ikke fortænke vælgerne i igen at frygte, at ejendomsskatten igen skal flyde frit.
I Venstre står vi vagt om skattestoppet.
Vi ønsker tryghed omkring familiernes økonomi, og vi ser ingen grund til at opretholde et stort set utidssvarende system.
Venstre kan støtte det beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti har fremsat.
Jesper Petersen (SF), 2011-06-14:
Man må acceptere, at han kan holde sine taler uden at have så meget hold i de forsøg på skræmmekampagner, han gerne vil lave.
Hvorfor har man ikke for længst afmonteret den, hvis det nu er så farligt at have den stående?
Altså, man har jo haft snart 10 år til at fjerne den ejendomsvurdering, og det har man jo ikke gjort, fordi der er en lang række problemer i det, som man helst ikke snakker om – det ved jeg godt.
Men kan hr. Mads Rørvig ikke forklare, hvorfor det ikke er blevet gennemført de to gange, det har været på lovprogrammet?
Er der nogle særlige problemstillinger ved at afskaffe den, som hr. Mads Rørvig synes vi trods alt skal have med i debatten?
Selv om han ikke nævner det i sin egen tale, vil jeg godt give ham mulighed for at svare.
Klaus Hækkerup (S), 2011-06-14:
Altså, vi har fået svar fra regeringen om, at regeringen i forbindelse med forårspakke 2.0 har sat skatterne op 114 gange – 114 gange!
Det passer jo simpelt hen ikke, når ministeren står her og siger, at regeringen ikke har sat skatterne op, for det har den.
Jeg forstår så af svaret til hr. Morten Østergaard, at man ikke ønsker at sætte andre skatter op, men at man vil finde finansiering.
Så er der jo kun et sted, man kan finde finansiering, og det er ved at skære i statens udgifter, så mit spørgsmål er bare: Hvor er det så, regeringen agter at skære i udgifterne?
Mads Rørvig (V), 2011-06-14:
Hver gang man nævner politikken, får man smidt i hovedet, at det er skræmmekampagne, men jeg kan bekræfte, at det er skræmmende læsning.
Jeg synes, at det er et rigtig fornuftigt forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat.
Som skatteministeren også redegjorde for, medfører det en række lovændringer.
Der skal rodes lidt i lovmaskinen, men som skatteministeren også sagde, er det ladsiggørligt, og på den baggrund agter man at fremsætte lovforslag i næste samling, og det kan jeg egentlig bakke op om.
Jeg vil bare henholde mig til det, skatteministeren også gjorde rede for, nemlig at der selvfølgelig følger nogle eftervirkninger med på andre lovområder, og det har man eller vil man kunne finde en løsning på i næste samling.
Lige nu skal vi tage stilling til, om det er fornuftigt at afskaffe ejendomsvurderingen, og det kan Venstre bakke op om.
Morten Østergaard (RV), 2011-06-14:
Jeg synes, det er spændende, at både regeringen og i sagens natur så også Venstre nu klart siger, at der skal være skattestop for bestandig.
For hidtil, når der har været en diskussion også i medierne, har man sagt: Vi har taget stilling indtil 2020, og der har vi finansieret skattestoppet.
For derefter er det jo ikke finansieret.
Det ville svare til ¾ pct. af BNP og altså godt og vel det, vi fik ud af den seneste efterlønsreform.
Så det er omfanget af den melding, der kommer fra hr. Mads Rørvig i dag.
Så har skatteministeren demonstreret, at han måske ikke er helt stærk i nationaløkonomi, for man kan jo ikke tale om holdbarheden indtil 2020.
Enten er økonomien holdbar, og det handler om, hvorvidt man har varigt finansieret sin politik, eller også er den ikke holdbar. Med den melding, der kommer fra Venstre i dag, skylder man en forklaring på, at man med et slag har forringet den finanspolitiske holdbarhed med ¾ pct.
Og der er det klare spørgsmål bare: Hvordan skal det med den melding, der kommer i dag, finansieres?