runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Connie Hedegaard (KF), 2008-04-01:
Der var to dele i det, hr. Per Clausen sagde, og den første del vedrørende nogle partier og deres offentlige ytringer om energiaftalen opfatter jeg som værende mest møntet på nogle partier, der ligger lidt nærmere hr. Per Clausen, og ikke på mig, så det vil jeg lade ligge.
Jo, jeg synes, det er rigtig, rigtig vigtigt, at både staten, regioner og kommuner går foran.
Jeg tror også, det betyder noget for, om der kommer et marked, og der er den statslige sektor, den kommunale sektor, sygehusbyggerier osv.
selvfølgelig nogle, der trækker teknologi og teknologiudvikling med sig, og det skal de gøre.
Men der, hvor jeg bare tror vi er grundlæggende uenige, er, om man skal gå ind og pålægge et bestemt byggeri en bestemt teknologi.
Det mener jeg ikke er den rigtige tilgang, og der er vi så simpelt hen uenige.
Jeg mener, at man skal lave noget overordnet, hvor man siger: I skal bruge sådan og sådan, og I må ikke bruge mere energi end det - skabe incitamenterne til, at man bruger vedvarende energi.
Men lige at gå til et bestemt byggeri og sige, at her skal der bruges solenergi, mener jeg sådan set ikke giver ret meget mening.
Torben Hansen (S), 2008-04-01:
Jamen det er jo ganske fantastisk.
Her står ordføreren og siger, at det er kommunernes helt eget ansvar, og at de har deres frihed, men når man læser deres høringssvar, siger de faktisk: Det vil vi ikke have; vi vil sådan set gerne have, at vi kan sætte os ned i fællesskab sammen med regeringen og finde ud af det her.
Så det vil sige, at man giver nogen om man vil - en gave, som de ikke vil have.
Det næste er så, at da strategien kom i høring her den 10. september, var Venstres miljøordfører, hr. Eyvind Vesselbo, også ude at sige, at den var tandløs, og at det var varm luft.
Kan Venstres ordfører her fra Folketingets talerstol sige, hvad der helt konkret er ændret i den endelige strategi i forhold til det udkast, som hr. Eyvind Vesselbo kritiserede så hårdt?
Og hvad angår ændringer, vil jeg da også gerne have tre eksempler på, hvad det er, ordføreren synes er blevet bedre, siden ordføreren kunne holde den tale, som han gjorde.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-04-01:
Nu er det sådan, at når man laver en rapport og en strategi som den her, ender det jo med at blive et fælles produkt.
Så jeg skal ikke stå og tage æren for nogle ganske bestemte ting i det her.
Jeg mener, at det, der ligger her, er det, som man i regeringen er blevet enig om, det er det, som Venstre støtter, og det støtter jeg også.
Med hensyn til det, jeg blev citeret for at have sagt, synes jeg i øvrigt nok, at man, når man skal citere folk, skal citere dem rigtigt, og det mener jeg ikke at hr. Torben Hansen gjorde.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-01:
Jeg glad for efter i flere år at have hørt på, at klimaproblemerne er noget, som handler om hele klodens overlevelse og eksistens, nu at høre, at det i virkeligheden kan summeres ned til spørgsmålet om, hvorvidt det skal være staten eller kommunerne, der skal afgøre, hvor vi skal bygge diger.
Det synes jeg ligesom er at trække debatten ned på et niveau, hvor også jeg kan være med.
Hr. Eyvind Vesselbo sagde allerførst i sin tale, at alle nu er enige om, at det er CO2, der forårsager opvarmningen af klimaet, og det er sikkert rigtigt.
Men det, der jo ikke er enighed om, er, hvor meget der skal gøres ved det.
Der er jo ingen som helst forskere, der mener, at Kyotoprotokollen er nok til at bremse stigningen i temperaturerne, men vi ved til gengæld, at den koster ca. 90 mia. dollar om året bare i EU.
Det er jo trods alt en anselig sum penge, og jeg vil bare gerne høre, hvor hr. Eyvind Vesselbo tror snittet ligger med hensyn til nedbringelse af CO2.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-04-01:
Jeg mener nu ikke, at det er mig, der har sagt, at hver enkelt kommune skal sidde og sjakre, for det mener jeg ikke at kommunerne skal.
Jeg mener, at kommunerne skal arbejde seriøst med de her ting.
Jeg har netop sagt, at kommunerne, hvis de finder det fagligt korrekt og i øvrigt også kan blive enige om det politisk, skal arbejde sammen om de her ting.
Det, vi har gjort her, er, som jeg nu har nævnt mange, mange gange, at vi har lagt en rapport frem, som beskriver problemerne, og hvordan man kan løse dem.
Og der er jo også hjælp at hente i ministerierne, så jeg kan egentlig ikke se, hvor problemet ligger i det her.
Jeg kan kun se problemet, hvis det består i, at oppositionen ikke vil have, at man ude lokalt, hvor man ved mest om forholdene, skal have frihed til at gøre, som man mener er bedst, men så deler vi altså ikke den opfattelse.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-01:
Jeg tænkte mere på, hvor meget CO2-reduktion hr. Eyvind Vesselbo tror der skal til for sådan at bremse den globale klimaudvikling.
Hvor mener hr. Eyvind Vesselbo at vi bevæger os hen?
Altså, der er ingen af de forskere, der sidder i IPCC, som siger, at verden er sikker, bare man implementerer Kyotoprotokollen.
Om så alle lande i hele verden implementerede Kyotoprotokollen og opfyldte alle deres forpligtelser til 2100, ville vi stadig væk opleve en stigning i temperaturerne, og der spørger jeg så bare: Mener hr. Eyvind Vesselbo, at pengene er brugt bedst ved at nedbringe vores CO2-udslip eller ved netop at investere i at forberede os på, at vi altså alligevel ikke kan gøre noget ved, at temperaturen stiger.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-04-01:
Den anden del er det, vi snakker om i dag, nemlig at vi også bruger ressourcer på at tilpasse os den udvikling og de ændringer, som vil komme i samfundene i årene fremover.
Jeg har ikke lavet nogen beregninger på det, og derfor vil jeg henvise til de foreliggende rapporter, som hr. Morten Messerschmidt kan læse og få gavn af.
Ida Auken (SF), 2008-04-01:
Jeg blev bare bevæget af hr. Eyvind Vesselbos meget store bekymring for kommunerne, og da bekymringen gælder kommunerne, vil jeg nu læse op fra Kommunernes Landsforenings høringssvar, så vi kan høre, hvad de selv siger.
Kommunerne siger selv: »Strategiens noget ensidige fokus på informationsindsatser, forskning, samfundsøkonomiske analyser og risikoanalyser mm. frem for handling har i praksis den konsekvens, at de oplistede udfordringer ikke fremstår som specielt presserende - heller ikke dem, som burde kræve akut handling.
Dermed lever strategien ikke op til forventningerne i kommunerne, der allerede nu i høj grad efterspørger konkrete bud på, hvordan de kan og bør handle.«
Eyvind Vesselbo (V), 2008-04-01:
Det er ganske rigtigt, at jeg sagde, at den debat om CO2-udslippet og dets indvirkning på drivhuseffekten nu havde stabiliseret sig et sted, hvor - som jeg sagde - de fleste ikke sætter spørgsmålstegn ved det.
Der er stadig væk nogle, som mener, at CO2-udslippet kun har en mindre betydning for drivhuseffekten.
Så derfor brugte jeg udtrykket de fleste.
Hvad angår økonomien i forbindelse med tilpasningen på det her område, vil det jo afhænge meget af, hvad den enkelte kommune foretager sig i den sammenhæng, så derfor mener jeg, det er meget vanskeligt at lave et samlet overslag på nuværende tidspunkt.
Men jeg mener, at man, når man arbejder sig frem på dette område, skal danne sig et økonomisk overslag, så man ved, hvad man har med at gøre i fremtiden.
Jeg kunne så forstå, at det var et ja.
Kommunerne kan ikke klare det her; de kan ikke klare miljøområdet; de kan ikke klare boligområdet, for de kan ikke klare selv at finde ud af, hvordan de skal bygge boligerne; de kan ikke klare havneområderne, for der bliver der nok oversvømmelse; de kan ikke klare strandområderne.
Det er jo egentlig rimelig groft, synes jeg nok, at fortælle kommunalbestyrelsesmedlemmer, at de ikke evner at gøre det samme, som vi gør her inde i Folketinget.
For det er faktisk det, der står i det forslag til vedtagelse, fru Ida Auken fremsætter.
Der står, at kommunerne og kommunalbestyrelserne ikke kan klare det her.
Ida Auken (SF), 2008-04-01:
Jeg burde jo sætte en lille jagt ind på hr. Eyvind Vesselbos mange slogans.
Et af dem, han altid kommer med, er jo, at vi vil detailstyre kommunerne - i stedet for at høre efter, hvad vi siger, nemlig at vi i samarbejde med kommunerne vil tage fat og hjælpe dem med at finde ud af, hvad de vigtigste områder er, sådan at vi ikke bare lister alle de problemer, der er, op, men går ind og prioriterer og siger, hvornår hvad skal være gjort, og hjælper med at få en sammenhængende indsats.
Det er da ikke at sige, at vi vil gå ind og detailstyre kommunerne.
Nu må jeg bede hr. Eyvind Vesselbo om at høre efter, hvad der bliver sagt, og ikke komme med smarte slogans.
Torben Hansen (S), 2008-04-01:
Det er en meget interessant diskussion, den med kommunerne, især når kommunerne i deres eget høringssvar jo netop beder så mindeligt om, om ikke der kan komme retningslinjer ud, som de kan tage bestik af.
Der siger man så nu, at nej, det kan de ikke få.
Synes hr. Vesselbo virkelig, at det lyder som den samfundsøkonomisk bedst begavede måde at gøre det på?
Man har 93 forskellige udgangspunkter i netop 93 forskellige kommuner.
Kunne der ikke have været noget fornuft i, at der på et eller andet tidspunkt blev sagt, at vi satser på, at det er den og den her vandstandsstigning, man nok kan regne med er scenariet, i stedet for at hver enkelt kommune skal sidde og sjakre?
Det lyder da ikke specielt samfundsøkonomisk genialt, og det er vel også det, kommunerne selv siger i deres eget høringssvar, nemlig at de rent faktisk også forventer, at der vil være nogle helt overordnede linjer.
Hvorfor vil regeringen ikke være med til det?
Eyvind Vesselbo (V), 2008-04-01:
Nu er den her klimastrategi jo lavet - som jeg sagde i min tale - sådan, at der er lagt nogle rammer, man har skitseret problemerne, og man har skitseret de initiativer, der kan tages.
Jeg synes egentlig, det er et lidt underligt spørgsmål, hr. Per Clausen stiller, fordi enhver kommune jo er frit stillet med hensyn til, hvem de vil samarbejde med.
Så hvis der er tre, fire eller fem kommuner, der gerne vil arbejde sammen om at gøre noget på det her område, så er det netop det, de har friheden til, i stedet for at vi herinde på Christiansborg fortæller kommunerne, at nu skal hver enkelt kommune gøre sådan og sådan.
De kan simpelt hen gøre, hvad de har lyst til i den her sammenhæng, vi har bare skitseret rammerne, vi har skitseret problemerne, og så er det kommunerne, som skal tage fat.
Det mener jeg virkelig er en underbygning af det kommunale selvstyre.
Per Clausen (EL), 2008-04-01:
Den mistanke, jeg kan få, er, at en af begrundelserne for, at man ikke vil være ret præcis fra regeringens side, er, at man vil være sikker på, at regningen ligger i kommunerne og ikke i statskassen.
Det er selvfølgelig en mistanke, der ikke er nogen grund til at bore yderligere i.
Jeg vil godt gentage det lidt mere konkret: Når det handler om at tage stilling til, om der i nogle områder af Danmark skal bygges højere og bedre diger og man i andre dele af Danmark skal undlade at bygge diger, måske endda fjerne dem, der er, fordi man skal lade naturen regulere tingene, mener hr. Eyvind Vesselbo så, at det gøres mest fornuftigt og effektivt ved, at de enkelte kommuner selv tager stilling til, hvordan det skal være inden for deres kommunegrænse, med det resultat, at man måske får modsatrettede strategier, hvor man påfører hinanden byrder?
Eyvind Vesselbo (V), 2008-04-01:
Altså, jeg har sagt her både i min tale og i mit første svar, at nu har vi lagt en klimatilpasningsstrategi frem, hvor vi skitserer problemerne, vi skitserer også løsningerne - ideer til løsninger - og der gives penge til kommunerne for også at klare nogle af de her ting.
Ministeren sagde, at der allerede er afsat 80 mio. kr. til de her ting.
Så er det jo op til kommunerne at finde ud af, hvordan de vil løse problemerne.
Problemet i Vestjylland skal løses anderledes, end det skal løses i Nordsjælland, kunne jeg gætte på.
Det er derfor, det er vigtigt, at kommunerne har friheden til selv at finde ud af, hvordan de vil gøre.
Per Clausen (EL), 2008-04-01:
Nu ved man jo aldrig, om man skal tage hr. Eyvind Vesselbo helt bogstaveligt.
Jeg synes jo, det var dejligt at høre, at hr. Eyvind Vesselbo hyldede den siddende minister.
Det er godt at høre, at man står sammen i Venstre og Konservative i disse for vort land så alvorlige tider.
Men det, som jeg synes var endnu mere interessant, var at høre hr. Eyvind Vesselbos hyldest til kommunernes selvstyre.
Det er lidt skægt, når man tænker på, at det er Venstre og Konservative sammen med Dansk Folkeparti, der jo fuldstændig binder kommunerne økonomisk, hvorimod man så på det her område siger, at her må kommunerne selv finde ud af det.
Jeg vil stille et enkelt spørgsmål til hr. Vesselbo: Mener hr. Vesselbo, at det er fornuftigt, at det er de enkelte kommuner, der hver for sig udarbejder en strategi for, hvilke kyststrækninger der skal beskyttes mod stigende vandstand, og hvor man f.eks. ikke skal bygge diger?
Altså, er det godt, at det bare er kommunerne, der træffer de beslutninger hver for sig?
Ida Auken (SF), 2008-04-01:
Vi kan nævne Fanø i den her sammenhæng.
Der har man lige givet tilladelse til, at der bliver bygget 19 huse i forreste række, som vi ved vil blive oversvømmet i løbet af de næste 30 år.
Hvem skal betale for det?
Det skal borgerne.
Og de omkringliggende kommuner er meget, meget frustrerede over, at Fanø laver den her planlægning.
Så kunne det være smart, hvis det stod i planloven, at det simpelt hen ikke var muligt at bygge nede i de allerforreste rækker, hvor vi ved der komme oversvømmelser.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-04-01:
Jeg vil gerne sige til fru Ida Auken, at jeg såmænd ikke er bekymret for kommunerne.
Jeg står faktisk her og siger, at jeg tror, at kommunerne kan klare det her glimrende.
Jeg mener, det er fru Ida Auken, der hele tiden foreslår, at vi skal lægge stramme regler og aftaler ned over kommunerne.
Det er klart, at alle organisationer i deres høringssvar har deres meninger og lægger dem frem, og de kommenterer og skitserer det, som de mener i den politiske sammenhæng, og som de gerne vil opnå.
Det er altså den måde, de lægger ordene på, og det er også det, der fremgår af det der høringssvar.
Ida Auken (SF), 2008-04-01:
Jeg skulle næsten læse det op en gang til, for det er selvfølgelig også lidt svært bare at høre det, når man ikke har det foran sig.
Men kommunerne efterlyser og ønsker handling i stedet for informationsindsatser, forskning og samfundsøkonomiske analyser.
Det mener de ikke der er i den her strategi, og det er jo det, vi kommer med i vores forslag til vedtagelse.
Så hvis hr. Eyvind Vesselbo vil gøre det for kommunerne, som de gerne vil have, altså gøre det gode for kommunerne og ikke lægge dem i tøjler og alt muligt, men høre på, hvad de siger i deres høringssvar og lytte til dem og gøre det, kommunerne gerne vil, så skulle han måske fokusere mere på handling frem for bare at lægge problemerne frem og lave informationsindsatser, forskning og samfundsøkonomiske analyser.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-04-01:
Tak for det.
Jeg synes egentlig, at jeg bliver mere og mere glad for den portal på internettet, der bliver etableret vedrørende det her spørgsmål, og hvis formål er at sikre mere information.
For med det, vi her hører, lyder det, som om klimaforandringerne er her nu.
Nu står vi i vand til halsen.
Jeg tror, at fru Ida Auken brugte formuleringen »om et år«.
Hvis vi er enige om, at vi skal bygge den her strategi på FN's klimapanels anbefalinger - og det tror jeg vi er enige om - så skal vi jo ikke stå her og give danskerne en tro på og en frygt for, at vi om et år står i vand til halsen.
Der var jo altså trods alt også naturkatastrofer under den tidligere regering.
Det er ikke noget, den her regering har opfundet.
De vil også forekomme, uden at man ubetinget kan sige, at det er klimaforandringerne, der er årsagen.
Det håber jeg egentlig hr. Torben Hansen vil give mig ret i.
Torben Hansen (S), 2008-04-01:
Nu kan jeg forstå på den konservative ordfører, at jeg åbenbart skulle have sagt, at vi nærmest stod i vand til halsen.
Det har jeg ikke sagt på noget som helst tidspunkt i min ordførertale, og jeg vil da gerne advare den konservative ordfører mod generelt at hænge med hovedet, især når man står i vand til halsen.
Men det, som jeg rent faktisk forsøgte at sige, var, at vi kan se, at nogle af de ekstremer, som er omtalt i de forskellige scenarier, får vi nu allerede fra år til år.
Vi så sidste sommer, hvordan beboerne i rigtig mange danske byer oplevede 1-2 m vand udenfor, simpelt hen fordi kloaknettet på daværende tidspunkt ikke var dimensioneret til de regnmængder, som man allerede i midten af 1990'erne estimerede ville komme.
Det er jo ikke sådan, at fædrelandet synker i havet inden for de kommende år, det er vi alle sammen enige om, men der er behov for rettidig omhu, for for hver dag vi venter, bliver regningen bare desto større.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-04-01:
Grunden til, at jeg ikke kunne svare på det første spørgsmål, hr. Johs. Poulsen stillede mig, var, at jeg ikke, hvilket hr. Johs. Poulsen åbenbart heller ikke har, har noget skriftligt, hvori der står, at Venstre ikke mener, at CO2-udslippet påvirker drivhuseffekten.
Jeg mener ikke, at jeg har noget skriftligt, hvori det står, at det har været Venstres politik.
Det, hr. Johs. Poulsen står og siger, er jo hr. Johs. Poulsens opfattelse af Venstres politik.
Når jeg ikke kunne blive helt konkret, var det, fordi jeg ikke mener, at Venstre på noget tidspunkt har haft den politik, at der ikke var basis for at sige, at CO2-udslippet ikke påvirker drivhuseffekten.
Torben Hansen (S), 2008-04-01:
Tak, hr. formand.
Jamen der står da masser af ord inden for hvert enkelt område, det er da klart for enhver.
Der stod sådan set også de samme ord, da strategien blev sendt i høring i efteråret.
Men det, der er værd at bemærke, er, at de, der rent faktisk kommer til at arbejde med størstedelen af det her, nemlig de danske kommuner, har vendt tommelfingeren nedad, fordi de simpelt hen synes, at det her ikke duer.
Fru Ida Auken har læst op af nogle af kommunernes høringssvar, og jeg vil da egentlig anbefale hr. Per Ørum Jørgensen at gå ind at kigge på side 2, 3 og 4 i kommunernes høringssvar.
Der kan man helt konkret se, hvad det er, kommunerne efterspørger.
De efterspørger en mere handlingsorienteret strategi, der prioriterer udfordring og anviser konkrete handlemuligheder på både kort og lang sigt.
De savner normer for planlægning og drift samt konkrete værktøjer, der kan have effekt på udfordringerne.
Det, der er Socialdemokratiets tilgang til det her, er
alt andet lige, at jo før vi kommer i gang, og jo mere planlægning vi har i det her, jo billigere bliver det.
Det her er ikke en planlægningsstrategi, det er en ad hoc-strategi.
Per Clausen (EL), 2008-04-01:
Jeg forstår jo på hr. Morten Messerschmidt, at det er vigtigt for Dansk Folkeparti at sikre, at der bliver brugt så få ressourcer som muligt på at reducere klimaforandringerne.
Det er vel også lykkedes meget godt for Dansk Folkeparti i den indsats, man har ydet i det forlig, man netop har indgået på energiområdet.
Men så vil jeg spørge hr. Morten Messerschmidts om noget andet, for det er jo rigtigt, som hr. Morten Messerschmidt siger, at lige præcis hvor man bygger, er meget afgørende for, hvor store tab der kommer i forbindelse med naturkatastrofer - altså om man systematisk bygger steder, hvor man ved, at der er risiko for oversvømmelser.
Er hr. Morten Messerschmidt så på den baggrund ikke enig i, at det, vi faktisk har brug for, er at sikre, at vi har en planlov, som gør, at der ikke bygges i områder, hvor man kan forudse, at der sker oversvømmelser i fremtiden, og i, at det er vigtigt, at man netop på det område har en national strategi og nogle nationale planer for, hvordan vores dæmningsbyggeri skal være - altså for, hvor vi bygger dæmninger for at sikre, at mennesker kan bo der, og hvor vi ikke bygger dæmninger, fordi vi overlader det til naturen?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-04-01:
Jeg er glad for, at vi nu nærmer os det samme retoriske niveau lidt, og at vi er enige om, at det er FN's klimapanels beregninger og prognoser, vi arbejder ud fra.
Jeg fornemmer også på det, hr. Torben Hansens siger, at det ikke er noget, der venter lige rundt om hjørnet.
Derfor er der også plads til, at vi løbende kan lave en tilpasning.
Jeg står her med, jeg ved ikke hvor mange stykker papir, men det er konkrete initiativer, der her i 2008 enten er iværksat eller vil blive iværksat på en lang række felter.
Der er snart ikke det ministerium, som ikke har nye initiativer på det her område, og som ikke løbende tilpasser efter det.
Jo, måske kan man undtage Kirkeministeriet.
Men på alle felter og også de områder, hvor Socialdemokratiet vil bidrage og deltage i forskellige planer osv., er der initiativer.
Derfor vil jeg gerne have hr. Torben Hansen til at bekræfte, at der faktisk på alle ministerområder sker ting, at der i kommunerne tages højde for de her ting, og at vi nu koordinerer indsatsen, så vi samlet kan løfte den udfordring, vi står over for.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-04-01:
Nu deler jeg ikke den opfattelse, at der kun er informationsting og portaler osv. i den her strategi.
Jeg mener faktisk, at der er lagt op til enormt meget handling.
Derfor mener jeg også, at det, der vil ske i fremtiden, altså det, der vil ske, når den her klimastrategi er vedtaget og kommer ud i marken, er, at kommunerne så vil tage fat, og så vil der blive handling, og det vil være i samarbejde med regeringen og med ministerierne.
Derfor: Her er lagt en plan, der lægger op til handling, og det er kommunernes opgave at handle, men i samarbejde med regeringen og ministerierne.
Så jeg kan kun se, at det her er en dynamisk rapport.
Steen Gade (SF), 2008-04-01:
Vi har været lidt rundt om det, men det ligger vel efterhånden klart, at regeringens vægtning er en anden end den, som Kommunernes Landsforening ønsker.
Og derfor falder det, som Venstres ordfører står her og siger om, at vi andre ikke skulle være interesserede i kommunerne, jo helt til jorden.
Det er faktisk os, der fører deres linje igennem her.
Men mit spørgsmål går på EU, for hr. Eyvind Vesselbo sagde også, at Danmark ville gå foran.
Hvorfor har regeringspartierne sammen med Dansk Folkeparti så villet sende et høringssvar til Europa-Kommissionen, som sænker ambitionsniveauet i forhold til det, som Kommissionen foreslår?
Eyvind Vesselbo (V), 2008-04-01:
Det, som er lagt frem i den her klimatilpasningsstrategi, er jo det, som vi her i Danmark og som regeringen mener er det, der er nødvendigt for at klare den kommende tilpasning.
Jeg mener, at det, der er vigtigt her, er, at hvert enkelt land træffer sine egne beslutninger, laver sine egne rapporter og laver sine egne strategier, og at man i den sammenhæng meddeler det i en strategi som den, vi drøfter i dag.
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-01:
Jeg vil gerne hjælpe Venstres ordfører, hvis han ikke selv kan huske det.
Det var i de første 3-4 år af regeringen Fogh Rasmussens levetid, at man officielt havde den opfattelse - og dermed også fra Venstres side - at klimaforandringer ikke var noget, der var menneskeskabt, og at det ikke var noget, som vi skulle forholde os til og dermed tage ansvar for.
Jeg vil spørge, om hr. Eyvind Vesselbo kan se en parallel til, at man nu heller ikke i dag - hvor man dog erkender, det hørte jeg før fra talerstolen i svaret til hr. Morten Messerschmidt, at der er menneskeskabte klimaforandringer, som har betydelige konsekvenser rundtomkring i verden, herunder også i Danmark - vil erkende, at der er et ansvar, som regeringen må vedkende sig og dermed tage hånd om, sådan som det jo efterspørges fra det danske landskab.