Torsten Schack Pedersen (V), 2014-04-03:
Handel med elektroniske ydelser sker let over grænserne.
Danskerne bruger internettet til at handle ikke bare i Danmark, men også i EU og andre lande, og det er en fordel for os som forbrugere, det er let for virksomhederne og det øger konkurrencen.
Det er grundlæggende ganske godt.
Men det er selvfølgelig ikke så godt, hvis vores momsregler betyder, at konkurrencevilkårene for virksomhederne ikke er lige.
Derfor er det grundlæggende ganske fornuftigt, at EU har vedtaget et direktiv, der sikrer, at momsen skal afregnes i forbrugslandet, altså der, hvor vi som forbrugere bor.
Det skal gælde for elektroniske ydelser, teleydelser og ting, der minder om det.
Hidtil har det alene været virksomheder uden for EU, der skulle sikre, at der blev afregnet moms i forhold til forbrugslandet, men når det har været inden for EU, har det alene være der, hvor virksomheder var repræsenteret, at momsen skulle afregnes.
Det er i øvrigt et område, der har været temmelig meget fokus på.
For sker der nu egentlig den afregning af moms, særlig for virksomheder uden for EU, til den danske statskasse?
Det er der i hvert fald stor diskussion om.
Vi har haft flere samråd i Skatteudvalget om sagen med det udgangspunkt, at danske butikker oplever ulige konkurrence.
Men med EU-direktivet vil vi stå en situation, hvor der fra den 1. januar 2015 skal betales moms i forbrugslandet.
Det er ganske fornuftigt.
Og for at sikre, at det ikke skal blive et administrativt kaos, og at virksomhederne kan have styr på reglerne alle steder og indberette til 28 forskellige landes skattemyndigheder, så etableres der samtidig en såkaldt one stop shop-ordning, som betyder, at virksomhederne alene skal afregne moms over for den skattemyndighed i det land, hvor virksomheden er hjemmehørende, og så er det skattemyndigheden der, der sætter momsen videre til de relevante lande.
Det er som sagt tiltag, som vi i Venstre grundlæggende finder positive.
Til gengæld finder vi det så uforståeligt, at regeringen bruger anledningen til at indkræve flere skatter og afgifter.
Derfor vil det i Venstres øjne være ganske naturligt, når EU-reglerne giver større indtægter, at skatter og afgifter sænkes andre steder.
Sådan gjorde VK-regeringen i 10 år.
Hvis EU-regler betød stigende skatter og afgifter, skulle indtægterne herfra krone til krone gå til at sænke skatter og afgifter andre steder.
Derfor er det også ganske klart, at hvis Venstre skal støtte forslaget, skal merprovenuet bruges til at sænke skatter og afgifter andre steder.
Det synes vi faktisk regeringen allerede burde have taget initiativ til, for regeringen har jo efterhånden gentagne gange sagt, at det ikke er regeringens politik generelt at hæve skatter og afgifter.
Nu ved jeg godt, at regeringen har sagt noget mange gange og så har gjort det modsatte, men nu har regeringen jo så helt konkret chancen for at leve op til budskabet ved at lade det her lovforslag følge af, at det merprovenu, der kommer ind, bruges til at sænke skatter og afgifter andre steder.
Det er Venstres klare opfordring til regeringen i forbindelse med det her lovforslag, og det er også en forudsætning for, at vi kan støtte det.
Det gælder i forhold til investeringsgoder og udenlandsk indregistrerede turistbusser.
Det lyder umiddelbart tilforladeligt.
Der er dog i høringssvarene rejst kritik særlig af modellen for investeringsgoder, og det vil vi selvfølgelig fra Venstres side kigge nærmere på under udvalgsarbejdet.
Som sagt mener vi i Venstre, at merprovenuet fra forslaget skal bruges til at sænke andre skatter og afgifter, og det er som sagt forudsætningen for, at vi kan støtte forslaget, hvis intentioner vi deler.