Kristian Jensen (V), 2007-05-02:
En gang imellem skal man ikke lade sig slå ud af al den negativitet, der kan hældes ud fra en talerstol som Folketingets, derfor vil jeg starte med at glæde mig over, at der bredt i Folketinget er enighed om regeringens linje om at sikre dansk rederierhverv gode rammebetingelser og lave en konkurrencedygtig skattepakke, som sikrer, at de vilkår, som andre lande har budt deres rederier, også bliver tilbudt danske rederier.
Det, der netop er kernen i et rederierhverv som det, det danske heldigvis har udviklet sig til, er, som også flere af ordførerne har været inde på, at det er et globalt erhverv, hvor en række af de skibe, som sejler rundt under den danske tonnageskat, muligvis med dannebrog på agterstavnen, er skibe, som aldrig har været og muligvis heller aldrig kommer til at sejle i danske farvande eller til at anløbe en dansk havn.
Derfor er beslutningen om, under hvilket lands tonnageskattesystem et sådant skib skal sejle, så uendelig enkel at ændre på, hvis ikke vi fra den danske lovgivnings side sikrer, at vi har konkurrencedygtige vilkår.
Og det er sådan set også det, der har været ønsket her.
Når man kan kigge på, at andre lande er gået i spidsen med hensyn til at tage skibsavancer ind i tonnageskatteordningen, jeg nævner f.eks. Holland, Storbritannien og Tyskland, når man kan kigge på, at pool fees indgår i tonnageskatteordningen i Holland og Storbritannien, så er det faktisk ikke fra dansk side et spørgsmål om at gå først, men et spørgsmål om at sikre, at vi ikke mister det store erhverv, som vi har i Danmark, og dermed kan holde på en væsentlig erhvervsgren, som vi har udviklet, og hvor vi ikke bare på mængden, men også på kvaliteten af skibstransport på verdensplan ligger klart i spidsen.
Jeg må sige, at de påstande, der har været om, at der i det her skulle ligge en lettelse, hvis provenu man kunne have brugt til velfærd andre steder, enten må bero på en bevidst misforståelse eller også på en manglende evne til kunne at læse lovforslaget indenad.
For lovforslaget er fuldt ud finansieret ved, at den adfærdsændring, som det forventes at rederierne vil gennemføre på baggrund af de ændringer, vi laver her, fuldt ud dækker det provenutab, der måtte være ved at ændre på afgifterne og på skatterne.
Det betyder, at det er et fuldt ud finansieret lovforslag, der ligger her, og at der ikke er nogen nettolettelse med hensyn til, hvad staten får ind i sin kasse.
Men hvis vi ved at gennemføre det her lovforslag får flere skibe til at yde bidrag til den danske tonnageskat, så er det til gavn både for rederierne og for statskassen.
Derfor går SF’s og Enhedslistens ordførere galt i byen med de der påstande om, at vi nu laver endnu en lettelse af, hvad der ligger i forvejen, for samlet set er der ikke en nedgang i skattebetalingen.
Der forventes fuldt ud stabilitet, og hvis man tager det meget nøje punkt for punkt, beløb for beløb, vil man endda kunne vurdere, at der vil være et muligt provenu på 2 mio. kr., men vi er trods alt nede i en størrelsesorden, hvor provenuneutralitet vel også kan siges at være et dækkende udtryk.
Derfor er SF’s ordførers ord om, at vi skulle være foregangsland i skattelettelser på det her område, forkerte.
Jeg vil også sige, at når SF’s ordfører så fremhæver andre ting, hvorom der siges, at vi er fo regangsland med hensyn til at sætte skatterne ned, vil jeg bare sige, at den ændring af selskabsskatten, vi skal snakke om om lidt, på tilsvarende vis er provenuneutral.
Man kan faktisk sige, at den er mere end provenuneutral, fordi den sikrer, at det provenutab, som aggressiv skatteplanlægning har påført den danske statskasse, bliver dækket ind.
Men jeg er sikker på, at den side vender vi tilbage til under næste punkt på dagsordenen.
Til hr. Frank Aaen: Først er det jo pudsigt, at man kan holde så flammende en tale om noget, som man selv kalder en lillebittebitte post.
Men det må jo så være, fordi hr. Frank Aaen mener, at selv om det er en lillebittebitte post, så er den alligevel værd at tage med, så er den alligevel værd at diskutere.
Og jeg er enig i, at det er værd at tage de her ændringer med, for de kan være med til at holde på et godt erhverv.
Men hr. Frank Aaens påstand om, at rederieerhvervet ikke betaler skat, og at den skatteændring, hvor man har indført tonnageskatten, skulle betyde, at man nu betaler mindre skat, kan hr. Frank Aaen ikke finde dokumentation for i de faktiske skatteindbetalinger, som vi kan se.
Når man kigger på rederiernes gennemsnitlige skattebetaling i perioden fra 1989 til 2001, lå den på ca. 115 mio. kr., mens den i perioden fra 2002 til 2005 – de seneste tal, som vi med nogenlunde sikkerhed kan sige noget om – ligger på ca. 125 mio. kr., altså på et højere niveau.
Det, vi tidligere har kunnet se, har nemlig været, at der har været store udsving i forbindelse med investeringer og afskrivninger og andet, som har gjort, at det tidligere skatteregime ikke nødvendigvis betød, at der kom flere skattekroner i statskassen.
Vi har faktisk med tonnageskatteordningen fået en større skatteindbetaling, også fordi det netop betyder, at flere skibe vælger at blive tilknyttet den danske tonnageskatteordning, end vi så tidligere.
Endelig skal jeg sige, at spørgsmålet vedrørende køb og salg af skibe fra et rederis eget værft vil jeg gerne have lejlighed til at besvare under udvalgsarbejdet, ligesom jeg vil besvare øvrige spørgsmål, der måtte være, så hurtigt som muligt.