runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2012-08-20:
Jo, men er det nu bevist, at jo flere, der søger arbejde, jo flere arbejdspladser er der?
Det vil jeg da gerne have et svar på.
Altså, hvorfor er der så ikke flere i arbejde i Spanien og i Grækenland?
Det er jo præcis sådan, at lande med lav arbejdsløshed sådan set er de rigeste, og lande med den højeste arbejdsløshed sådan set er de fattigste.
Så det er sådan set det modsatte af det, hr. Joachim B. Olsen antyder.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-08-20:
Altså, der er mange ting, der påvirker arbejdsløshed, f.eks. kan der komme økonomiske kriser osv., men det helt fundamentale er, at når du har et større arbejdsudbud, når der er mere konkurrence om arbejdet, har det en påvirkning på lønningerne – det er også derfor, at lande kommer ud af kriser på et tidspunkt.
Men det, det bevirker, er, at der er nogle folk, der kommer ind på arbejdsmarkedet.
Hvorfor er det ikke godt?
Er det ikke en værre skæbne at være uden arbejde igennem mange år, end det er ikke at få chancen for at komme ind på arbejdsmarkedet?
Og det er empirisk bevist, der er masser af undersøgelser.
Man kan finde en inde på SKATs hjemmeside – nu kan jeg ikke lige huske, hvad den hedder, men den ligger inde på SKATs hjemmeside – som empirisk beviser, at øget arbejdsudbud også i Danmark har ført til højere beskæftigelse.
Christian Juhl (EL), 2012-08-20:
Jeg har i dag hørt Liberal Alliance tale om, at man skulle lade være med at ansætte 8.000 offentligt ansatte.
Jeg er af den opfattelse, at det er et dumt forslag.
Et stykke arbejde i den offentlige sektor er lige så godt et stykke arbejde som i den private sektor for den, som får sin løn.
Den service, man yder i den offentlige sektor, er lige så meget værd som den service, man yder i den private sektor.
Det viser sig – hvad angår beskæftigelsen – at effekten af en 1 mio. kr. eller 1 mia. kr. er fem gange større i den offentlige sektor, end den er ved at smide dem ud i skattelettelser i den private sektor.
Jeg forstår simpelt hen ikke Liberal Alliances skattepolitik på det område.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-08-20:
Jamen nu er der jo ikke tale om, at jeg her fra talerstolen siger, at man skal fyre nogen.
Jeg konstaterer, at regeringen og forligspartierne har en ambition om, at der skal ansættes rundt regnet 60.000 flere i den offentlige sektor frem mod 2020.
Det er i hvert fald det, man kan få for de 30 mia. kr., som svarer til en vækst på 0,8 pct. i det offentlige forbrug.
Christian Juhl (EL), 2012-08-20:
Jamen så forstod ordføreren ikke spørgsmålet, for mit spørgsmål handlede netop om at beholde pengene i statskassen og bruge dem til offentlig service og arbejdspladser i stedet for at smide dem ud til skattelettelser.
Jeg mener såmænd godt, at man kunne ansætte 20.000, 30.000 eller måske 50.000 ekstra offentligt ansatte og opkræve den nødvendige skat, for det ville give et meget sundere samfund at leve i – et meget mere lykkeligt samfund – og også en bedre aktivitet.
Derfor forstår jeg ikke, hvorfor i alverden alle de her penge skal smides ud til skattelettelser i en tid, hvor vi har svært ved at yde den offentlige service, vi gerne vil yde.
Frank Aaen (EL), 2012-08-20:
Jeg er ikke spor i tvivl om, at man kan finde indtil flere doktordisputatser, der viser, at jo flere, der søger arbejde, jo flere arbejdspladser kommer der.
Jeg har bare aldrig nogen sinde set andet end teoretiske overvejelser om, hvorfor det er sådan – jeg har aldrig nogen sinde set det i praksis.
Lad mig bare sige igen, at hvis det er sådan, at øget arbejdsudbud skulle føre til mere beskæftigelse, fordi det presser lønningerne, hvorfor er det så ikke sådan, at de lande, der har den laveste løn, har den højeste beskæftigelse?
Hvordan kan det være, at et land som Danmark, der har høj løn, har den højeste beskæftigelse?
Altså, kommer der aldrig nogen sinde sådan lidt en overvejelse ind over om, hvorfor dem, der har meget velfærd, et relativt højt skattetryk og relativt høje lønninger, hører til blandt verdens rigeste lande, mens dem, der ikke har noget velfærd, dem, der stort set ikke betaler skat, og som har meget lave lønninger, er blandt de fattigste i verden?
Finn Sørensen (EL), 2012-08-20:
Der er den mulighed, at det er mig, der er tungnem, for jeg forstår det simpelt hen ikke.
Så jeg er nødt til at spørge en gang til, og så håber jeg på, at mit spørgsmål er kort og klart og præcist: Hvorfor og hvordan kommer der flere i arbejde, når man tager nogle penge fra folkepensionister, førtidspensionister, folk på barseldagpenge og ikkearbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere, for nu bare at nævne en stor del af de grupper, som får forringet deres vilkår som følge af en dårligere regulering af deres indtægt?
Hvorfor og hvordan kommer der flere arbejdspladser ud af den øvelse?
Nadeem Farooq (RV), 2012-08-20:
Jeg tror ikke, der er noget i vejen med hr. Finn Sørensens begavelse.
Det drejer sig jo om en række mennesker, som blev nævnt nu, som så at sige har været på arbejdsmarkedet, eller som af andre årsager er uden for arbejdsmarkedet.
Men dem, som vi har en mulighed for at få i arbejde, nemlig dem på dagpenge og dem på kontanthjælp, jamen de får en større økonomisk gulerod, og den synes jeg er værd at forfølge.
Selv om økonomi ikke betyder alt, betyder det noget, og det er det, som er begrundelsen for det her forslag.
Finn Sørensen (EL), 2012-08-20:
Det er høringssvaret fra Rådet for Socialt Udsatte, hvor man bl.a. siger, idet man henviser til den forringede regulering af overførselsindkomster: »Forslaget medfører derfor en yderligere marginalisering af borgere på overførselsindkomster og skubber socialt udsatte og sårbare mennesker længere væk fra fællesskabet.
Det gælder både i konkret leveniveau og med de signaler, som reformen sender.
Rådet kan derfor ikke anbefale, at lovforslaget fremsættes for Folketinget.«
Jeg vil gerne høre, om ordføreren bliver berørt af et sådant høringssvar.
Man kunne også tage høringssvaret fra Danske Handicaporganisationer, der siger stort set det samme.
Og det, som er budskabet i sådan et høringssvar, er jo, at uligheden vokser som følge af det her lovforslag, stik imod regeringens egen målsætning om at mindske ulighed og fattigdom.
Er ordføreren enig i, at det her lovforslag medfører, at uligheden vokser?
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-08-20:
Nej, jeg er ikke enig i, at uligheden vokser.
Der var også flere spørgsmål i det, hr. Finn Sørensen rejste.
Det, som jeg pointerede i mit indlæg, var, at det, skattereformen først og fremmest gør, er, at den sænker skatten på arbejde.
Det er jo ikke det samme, som at vi ikke fortsat skal arbejde på at sikre, at socialt udsatte får en væsentlig bedre placering og plads i samfundet, end de har i dag, og end de har haft de sidste mange år.
Jeg hører egentlig, at hr. Finn Sørensen er lige så optaget af udsatte, handicappede og andre folk, som måtte stå på kanten af samfundet, som vi er i SF, og som vi fortsat vil være i SF.
Så jeg tager hr. Finn Sørensens indlæg som en invitation til at være med.
Det, vi ikke kommer til at gøre her i forbindelse med skattereformen, må vi så gøre på andre måder.
Og det er så det, vores konstruktive samarbejde gerne skulle fortsætte i efter den her skattereform.
Finn Sørensen (EL), 2012-08-20:
Jamen ordføreren har da forstået det helt rigtigt.
Enhedslisten er stærkt optaget af at mindske uligheden.
Det er jo derfor, vi siger nej til det her lovforslag.
Og det var derfor, vi gik noget på kant, kan man sige, med vores egne principper og var klar til at lave en aftale med regeringen, der også gav skattelettelser og andre ting, som ellers ikke er Enhedslistens kop te, for netop at undgå, at de grupper, der kommer til at betale regningen her, kom til at betale den.
Så det var der en mulighed for.
Men jeg er nødt til at spørge igen: Vil det sige, at ordføreren ikke mener, at det øger uligheden, at studerende og kontanthjælpsmodtagere har et minus på 630 kr. i rådighedsbeløb som følge af den her reform, at ledige, folkepensionister og kontanthjælpsmodtagere kun har et lille plus på 170 kr., at ufaglærte, SOSU-assistenter og deltidsbeskæftigede har et lidt større plus på 1.210 kr., mens der, hvis vi springer op til næstøverste decil, som man siger, med akademikere, faglærte arbejdere, teknikere, lærere, magistre og journalister, er tale om en forøgelse af rådighedsbeløbet på 4.340 kr.?
Så ved jeg ikke, om vi skal op i den del, der hedder topledere og sådan noget, for også at finde folketingsmedlemmer, sådan nogle som os, der får en forøgelse af rådighedsbeløbet på 5.400 kr.
Er det ikke noget, der øger uligheden?
Er det mig, der ikke kan læse, eller hvad?
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-08-20:
Nej, jeg tror faktisk, at hr. Finn Sørensen læser ganske udmærket.
Det, som hr. Finn Sørensen også sagde, var, at Enhedslisten var lige ved at gå på kant med sine principper, da man var ved at indgå en aftale med regeringen.
Nu håber jeg ikke, at det er et princip for Enhedslisten ikke at ville indgå en aftale med regeringen efter det her.
Når spørgsmålet går på, om det her øger uligheden, vil jeg stadig væk fastholde, at den her aftale er lavet for at sænke skatten på arbejde.
Den er ikke svaret på alle spørgsmål og slet ikke på den sociale skævhed, som er i samfundet, og som for øvrigt har været her i rigtig, rigtig mange år, og som vi jo er nødt til at skaffe økonomi til at få gjort op med.
F.eks. har vi lavet et initiativ over for psykisk syge.
Der er alt, alt for mange, som de sidste mange år har fået en pension og er blevet opgivet, er blevet parkeret uden nogen sinde at have fået en reel mulighed for at føle sig som en reel del af samfundet og fællesskabet.
Det er nogle af de initiativer, vi har prioriteret.
Vi har prioriteret et beskæftigelsesfradrag, som giver mere til dem, som er i arbejde, og vi har prioriteret, at enlige forsørgere får mere ud af det.
Jeg håber, at hr. Finn Sørensen også vil lytte til, når vi siger, at det her ikke er svaret på alt, det er svaret på noget.
Det er en reform, som har det mål at sikre, at skatten på arbejde bliver sænket.
Det er det, vi gør, men vi skal jo arbejde videre herfra.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-08-20:
Jamen jeg vil da starte med at kvittere for, at SF her i dag – det har man også gjort et par andre gange i de sidste par uger – melder ud, at man meget gerne vil samarbejde med Enhedslisten, selv om jeg selvfølgelig ville have ønsket, at det også havde gjort sig gældende i forbindelse med skattereformen, hvor regeringen desværre valgte at indgå en aftale med højrefløjen.
Ordføreren har flere gange sagt, at den her reform handler om at sænke skatten på arbejde.
Det er fair nok, men når man skal give penge til skattelettelser, må man jo også forholde sig til, hvor de penge kommer fra.
Og de, der i allerstørste grad bidrager til de her skattelettelser, er faktisk nogle af de grupper i vores samfund, som har mindst, altså førtidspensionister, arbejdsløse, folkepensionister osv. Jeg kan forstå på ordføreren, at et af de argumenter, der er for den lavere regulering af overførselsindkomsterne, er, at den først vil blive indfaset om et par år, og at til den tid er flere forhåbentlig kommet i arbejde.
Er det korrekt?
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-08-20:
Altså, tanken, som den ligger i forslaget, er, at indfasningen sker fra 2016.
Og når vi massivt støtter jobskabelse, er det selvfølgelig, fordi vi har en forventning om, at flere vil komme i arbejde.
Der sker jo rigtig mange ting i verden lige nu.
Noget af det kan vi styre, og noget af det kan vi ikke styre.
Men i hvert fald er det fra regeringens side målet, at flere skal i arbejde.
Det, vi bl.a. også gerne vil, er at sige, at vi ved, at vejen til arbejde kan være rigtig lang for nogle, og for andre er det sådan set bare et spørgsmål om, at jobbene ikke er der.
Så det, som jeg også gerne vil benytte lejligheden til her, er egentlig at sige, at det her klarer vi jo ikke alene som regering eller alene som Folketing, det kræver et kolossalt samarbejde med alle de interesseorganisationer, som er her.
Det er bare for at nævne rækken af arbejdsopgaver, som ligger foran os, og som vi sådan set er klar til at indgå i et meget konstruktivt samarbejde om med de faglige organisationer, med erhvervslivet, med uddannelsesområdet og forhåbentlig også med en bred kreds af de politiske partier.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-08-20:
Jamen så hørte jeg rigtigt.
Man hæfter sig ved fra SF's side, at den her mindre regulering af overførselsindkomsterne først vil blive gennemført om et par år, og at man forhåbentlig har fået sat gang i en masse jobskabelse inden da.
Så er mit spørgsmål: Hvad så med de mennesker, som er syge, og som derfor f.eks. er på førtidspension?
Eller hvad med dem, der er på folkepension?
Der er sådan set omkring 100.000 folkepensionister, som taber økonomisk på den her reform.
Jeg synes, at det er fint, at man løfter de allerfattigste folkepensionister, men der er omkring 100.000 folkepensionister, som er for rige til at få ældrecheck, men for fattige til at få topskattelettelser, og som betaler til den her reform.
Hvad med de mennesker, som er på barseldagpenge?
Tænk sig, det er jo også mænd og kvinder på barseldagpenge, som bidrager til finansieringen af skattelettelserne.
Hvad med alle de mennesker?
For de står ikke til rådighed for arbejdsmarkedet, og de skal ikke stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Altså, en folkepensionist, som taber økonomisk på den her reform, bliver jo ikke hjulpet af, at der bliver skabt flere arbejdspladser.
En førtidspensionist, som er på førtidspension, fordi hun ikke kan arbejde, og fordi vi fra det offentliges side har sagt, at det kan hun ikke, bliver da ikke hjulpet af, at der bliver skabt flere arbejdspladser, og at der derfor går et par år, før det her bliver indfaset.
Hvordan kan det være rimeligt, at de her mennesker, som er nogle af dem i vores samfund, som har allermindst, og som er nogle af dem, som vi fra venstrefløjens side altid har knoklet for skulle få bedre vilkår, skal finansiere skattelettelser til sådan nogle som ordføreren og mig selv?
Nadeem Farooq (RV), 2012-08-20:
Det er vigtigt for mig som radikal ordfører – og det tror jeg også vi er enige om i regeringen – at det ikke er et mål i sig selv at mindreregulere overførselsindkomsterne.
Det er blot et middel, ligesom det også er et middel, at vi øger jobfradraget ved at være i beskæftigelse.
Vi ved også godt, at det ikke kan stå alene, for det, som de ledige så at sige tager bestik af, er jo ikke kun økonomi.
Det handler også om efteruddannelse og om at øge kompetencerne for dem, som er uden for arbejdsmarkedet, men den økonomiske gulerod bidrager altså også til at øge beskæftigelsen, og det kan vi ikke overse i hele bestræbelsen på at få flere i arbejde.
Finn Sørensen (EL), 2012-08-20:
Jeg har bemærket mig, at ordføreren er stedfortrædende ordfører: Derfor vil jeg spørge ind til noget, som jeg har en fornemmelse af at ordføreren betragter sig som en slags ekspert i, nemlig det her spørgsmål om øget arbejdsudbud osv.
Det er jo i forlængelse af den bemærkning, der kom fra ordføreren her, om, at meningen med det her er, at man skal øge tilskyndelsen til at overgå fra passiv overførselsindkomst til aktiv beskæftigelse, eller noget i den retning.
Jamen hvorfor skal man tage penge, hvad man jo relativt set gør, ved at forringe reguleringen af overførselsindkomsterne?
Hvorfor skal man tage penge fra folkepensionister, førtidspensionister, kontanthjælpsmodtagere, dagpengemodtagere osv. for at opnå det formål?
Hvad skulle det hjælpe?
Maja Panduro (S), 2012-08-20:
Jeg skal bare lige igen starte med at repetere, at vi ikke tager pengene fra folk, men de får en mindre stigning.
Hvis vi skal tale deciler, bør man nævne, at det i sig selv er en lille smule paradoksalt, at dem, der er i den nederste decil, i virkeligheden er kunstnertyper som Klaus Rifbjerg og sådan nogle.
Jeg tror også, at hr. Per Clausen selv har sagt, at Ginikoefficienter skal man nogle gange være forsigtig med.
De kan mange ting, men de kan ikke alting.
Der var bare lige for at sige det.
Men det ændrer ikke ved, at jeg gerne står på mål for, at vi laver en mere afdæmpet regulering af satserne.
Jeg startede også med at sige – for jeg synes, at man skal være ærlig – at jeg ikke synes, det er sjovt, men jeg tror egentlig, folk har valgt Socialdemokraterne til at tage ansvar, også når det er svært.
Vi har jo f.eks. i valgkampen fremlagt et forsigtighedsprincip om, at vi desværre ikke kan bruge pengene, før de er kommet ind.
Det har også afspejlet sig i den skatteaftale, som vi har lavet her.
Den indebærer rigtig mange forbedringer for nogle af dem, der har allermest brug for hjælp.
Stine Brix (EL), 2012-08-20:
Det er bare sjovt, for jeg husker mange af de socialdemokrater, jeg debatterede med under valget.
De talte først og fremmest om, at man skulle tage nogle flere penge fra dem, der har fået rigtig mange skattelettelser igennem de sidste 10 år.
Det er jeg faktisk meget enig i.
Men faktum er jo, at med den skatteaftale, der står her, er det de 10 pct. rigeste, som får flest penge ud af det her, uanset hvor mange typer angrebsvinkler fru Maja Panduro bruger.
Det er det højeste beløb.
Hvordan hænger det sammen med den argumentation, man brugte før valget?
Da sagde man, at når man kommer til magten, vil man arbejde for mere lighed og mere retfærdighed og for, at vi i mindre grad skal se det, vi har set de sidste 10 år, hvor det først og fremmest har været de rigeste, der er blevet tilgodeset.
Hvordan hænger det sammen?
Kan ordføreren forstå, at mange af dem, der har stemt på den nye regering, synes, det er underligt, at det, man sagde man ville gøre før valget, er så svært at få øje på nu?
Kan man forstå det?
Maja Panduro (S), 2012-08-20:
Må jeg ikke nok gentage, at størstedelen af de penge, som vi bruger på skattelettelser, bruger vi på skattelettelser til de mennesker, der har de laveste indkomster og mellemindkomsterne.
Det gør vi, fordi det faktisk er dem, vi er mest optaget af at hjælpe.
Jeg vil også godt gentage de tal, jeg havde før fra de der modelfamilier.
Det er jo ikke rigtigt, at det er de allerrigeste, som vi er mest optaget af at give til.
F.eks. var der direktørfamilien fra før.
De kommer til at betale, de kommer til at miste penge med den her aftale.
Det står i modsætning til den skattepolitik, man har ført de sidste 10 år i det her land.
Sidst, man gav skattelettelser, har man givet over 100.000 kr. om året til sådan en direktørfamilie.
Det har vi ikke været så optaget af.
Vi har været optaget af at give skattelettelserne til dem, som tjener mindst, nemlig dem, der ligger i bunden.
Det har vi gjort ved at hæve bundfradraget.
Det synes jeg faktisk er god socialdemokratisk politik.
Finn Sørensen (EL), 2012-08-20:
Jeg er jo meget enig med ordføreren i kritikken af det foreliggende lovforslag.
Men jeg spidsede ører, da jeg hørte ordføreren sige, at en af ordførerens begrundelser var, at man ikke ville være med til at øge forskellen mellem dem, der er på arbejdsmarkedet, og dem, der er uden for.
Betyder det, at Dansk Folkeparti fortryder, at de gennem 10 år var støtteparti for en borgerlig regering, der er på flere måder øgede forskellen mellem dem, der var inden for, og dem, der var uden for?
Jeg tænker på en faldende dækning af dagpengene via satspuljereguleringen.
Jeg tænker også på det seneste angreb på de arbejdsløses vilkår.
Jeg kunne selvfølgelig også spørge mere polemisk, undskyld, mindre polemisk – jeg kunne sikkert også spørge mere polemisk, men jeg vil prøve at gøre det mindre polemisk.
Betyder den udtalelse, at vi kan regne med Dansk Folkepartis støtte til, at man får forlænget dagpengeperioden, at man får forbedret genoptjeningskravet, så man vender tilbage til det halve år, der skulle til før i tiden, og at man får rettet op på de nedskæringer, der er foretaget i de supplerende dagpenge?
Karin Nødgaard (DF), 2012-08-20:
Først og fremmest vil jeg sige, at Dansk Folkeparti overhovedet ikke fortryder noget i forbindelse med de 10 år.
Som vi så tit har været inde på her i salen, kræver det, at man kan tælle til 90 mandater.
Derfor kan vi ikke føre ren DF-politik, sådan som vi gerne ville.
Men vi har i hvert fald fået rigtig meget godt igennem, synes vi, og derfor har vi også været glade for at agere i den rolle.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi i dag er oppositionsparti, og at vi står – hvad skal man sige? – temmelig frit i forhold til rigtig mange af tingene.
Og når ordføreren så spørger helt konkret om det med at forlænge dagpengeperioden, ved jeg også, at vores ordfører på de områder har været inde på, at der skal kigges på det.
Finn Sørensen (EL), 2012-08-20:
Nu ville jeg jo gerne høre noget, der var lidt mere end noget med sådan at ville kigge på det, fordi ordføreren meget klart kom med den betragtning, og jeg er jo fuldstændig enig i den betragtning og det princip om, at man ikke skal lave en politik, der øger forskellen mellem dem, der er på arbejdsmarkedet, og dem, der er uden for.
Det var derfor, jeg efterlyste, om vi så kunne regne med Dansk Folkepartis støtte til at rette op på nogle af de andre skævheder, der er lavet af den tidligere regering med Dansk Folkepartis støtte.
Karin Nødgaard (DF), 2012-08-20:
Jeg ved altså ikke helt, om det ville være ønskeligt, at Dansk Folkeparti og Enhedslisten havde 90 mandater tilsammen.
Det er jeg ikke sikker på at vi nogensinde får.
Der har vi også set tidligere på socialområdet, at de to partier har kunnet finde sammen.
Der må selvfølgelig gerne være andre partier med, og det har jo også vist sig at ske.
Dansk Folkeparti står fuldt og helt ved det, vi har lavet i 10 år som støtteparti.
Det, som vi har fået igennem, har vi været stolte af, det er vi glade for.
Som også den socialdemokratiske ordfører var inde på, er det ikke alt på alle områder, man er lige vild med, men så længe man ikke har de 90 mandater, er virkeligheden nu engang sådan, at så får man ikke alle sine ønsker opfyldt.
Det synes jeg er meget vigtigt at slå fast.
Så vil jeg altså også gerne sige, at det er vigtigt, at alle de grupper i vores samfund, som er udsatte, som har det lidt sværere end de fleste af os andre, har vi en stor forpligtelse til at tage vare på.
Og det gør Dansk Folkeparti.
Det gør vi med det her lovforslag med den måde, vi anskuer det på, men det gør vi også på alle andre områder – også i forbindelse med kommende lovforslag, også nogle, der måtte komme fra Enhedslisten.
Nadeem Farooq (RV), 2012-08-20:
Da den sædvanlige ordfører ikke er til stede i salen, vil jeg på dennes vegne fremføre ordførertalen.
Lovforslaget, som det foreligger, betyder, at der i årene 2016-2023 sker en mere afdæmpet regulering af overførselsindkomsterne.
Det drejer sig om de mennesker, der er skattepligtige, og reguleres efter satsreguleringsloven.
Den afdæmpede regulering indebærer, at den nuværende årlige procentvise regulering af de omfattede ydelser nedsættes med en fastsat procentsats.
Vi skønner, at der i gennemsnit for årene 2016-2023 vil forekomme en realvækst i lønnen for de beskæftigede.
Det bidrager til at øge tilskyndelsen til at overgå fra overførselsindkomst til aktiv beskæftigelse, hvilket er afgørende for – i hvert fald medvirkende til – at få flere fra passiv forsørgelse til aktiv deltagelse på arbejdsmarkedet.
De skattenedsættelser, der akkompagneres af dette forslag, betyder lavere skat på arbejdsindkomst og dermed et yderligere incitament til at overgå til aktiv beskæftigelse.
Stine Brix (EL), 2012-08-20:
Det er jo fuldstændig rigtigt, som hr. Joachim B. Olsen siger, at den her regering har formået at gennemføre noget, som den borgerlige regering end ikke turde drømme om at gennemføre.
Det er et markant angreb på overførselsindkomsterne.
Det har vi set flere citater om.
Nu holdt ordføreren før en meget indigneret tale om mod til at forandre og om ikke at have rene hænder.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Fortalte ordføreren i forbindelse med valget vælgerne, at en af de ting, en ny regering vil gøre, er at tage penge fra de 10 pct., som ligger i den allernederste indkomstdecil, for at bruge skattelettelserne på de resterende 90 pct.?
Var man ærlig om det mod, man har, til at tage fra den lavest placerede gruppe og give til resten?
Eller er det først noget, der er kommet efterfølgende?