runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Langballe (DF), 2011-11-16:
Jeg vil bare sige, at det for mig er en principiel sag, at jeg sætter – og det er også derfor, jeg spørger – rigets sikkerhed og danskernes tryghed over konventionerne.
Det må jeg sige at jeg gør, og det mener jeg virkelig alvorligt.
Så det er simpelt hen, fordi jeg har den overbevisning, at det afgørende, når vi tildeler statsborgerskaber og giver folk den gave, det er at blive danske statsborgere, at det selvfølgelig også skal være sådan, at vi må være sikre på, at de mennesker så også vil Danmark det godt.
Så jeg mener stadig væk, at der står en meget seriøs og principiel drøftelse vedrørende danskernes sikkerhed over for FN-konventionerne tilbage, og der prioriterer jeg altså danskernes sikkerhed højere.
Morten Bødskov (S), 2011-11-16:
Der er i den her diskussion på ingen måder grundlag for at insinuere, at regeringen ikke skulle sætte danskernes sikkerhed højest – det gør vi.
Vi har i øvrigt lige i går med spørgerens kollega hr. Peter Skaarup
indgået en ny, stor flerårsaftale på politiområdet med yderligere tilførsel af ressourcer til Politiets Efterretningstjeneste, bare som ét element, og derfor er der intet grundlag for at starte en diskussion om det.
Det her handler om, at der er forskellige syn på, om Danmark skal overholde internationale konventioner, og det har jo været klart længe – jeg har oplevet det, lige siden jeg kom i Folketinget – at Dansk Folkeparti på det område er af en anden observans, og det er helt fair.
Det er jo sådan en diskussion, man må tage i Folketinget, for som det jo også er fremgået af det samråd, som jeg står og hentyder til, hvilket jeg selvfølgelig undskylder, da det ikke er alle, der har set det, er det et spørgsmål, Folketinget må tage sig af.
Dansk Folkeparti har andre holdninger til det end os, men jeg er tilfreds med, at regeringens holdninger også deles af partier i den borgerlige opposition.
Jeg synes, at den måde, som Danmark skal forholde sig til konventionerne på, er, at når man har skrevet under på dem, overholder man dem og indstiller sig på de forpligtelser, der er.
Christian Langballe (DF), 2011-11-16:
Vil ministeren tage initiativ til, at Danmark meddeler FN, at vi ønsker et forbehold i FN's konvention om begrænsning af statsløshed gående på, at statsløse, der anses for at udgøre en risiko for statens sikkerhed, ikke er omfattet af konventionen?
Skriftlig begrundelse
Det fremgår af Berlingske Tidende onsdag den 9. november 2011 i artiklen »Venstre vil bryde FN-konvention«, at partiet Venstre er klar til at bryde FN-konventionen om begrænsning af statsløshed, fordi regeringen på det kommende lovforslag vil optage en statsløs, som PET anser for at udgøre en risiko for statens sikkerhed.
Sagen er imidlertid den, at Danmark er forpligtet til at overholde den nævnte FN-konvention, der siger, at statsløse, der er 21 år eller yngre, født i Danmark, har bopæl i Danmark og ikke er dømt for »en forbrydelse mod statens sikkerhed, eller er blevet idømt fængselsstraf på fem år eller derover for en strafbar handling« skal tildeles dansk statsborgerskab.
Et alternativ til at bryde helt med konvention kan være, at meddele FN et forbehold til konventionen, således at statsløse, der anses for at udgøre en risiko for statens sikkerhed, ikke er omfattet af konventionen.
Danmark er bekendt med forbehold i internationale sammenhænge.
Det vil derfor være oplagt for regeringen, at meddele FN, at vi selvfølgelig støtter intentionerne om at begrænse statsløshed, men at vi naturligvis må sætte Danmarks sikkerhed over konventionen, og derfor i særlige tilfælde ikke vil give statsborgerskab til alle.
Vil ministeren tage initiativ til, at Danmark meddeler FN, at vi ønsker et forbehold i FN's konvention om begrænsning af statsløshed gående på, at statsløse, der anses for at udgøre en risiko for statens sikkerhed, ikke er omfattet af konventionen?
Morten Bødskov (S), 2011-11-16:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne indlede med at slå fast, at regeringen overholder alle internationale konventioner, som Danmark har ratificeret og dermed er forpligtet af.
Det gælder selvsagt også FN's konvention om begrænsning af statsløshed.
Tilbage står alene muligheden for helt at træde ud af konventionen.
Det har regeringen, som det fremgik af mit tidligere svar, ingen intentioner om at gøre.
Christian Langballe (DF), 2011-11-16:
Jeg kan i hvert fald slå fast, at det afgørende selvfølgelig er, at det er det danske Folketing, og det er jo så Indfødsretsudvalget, der på vegne af Folketinget tildeler statsborgerskab.
Konventionerne er næsten det eneste hellige, vi har, eller de er næsten det eneste, moderne politikere opfatter som hellige, dem bøjer man knæ for, men det er altså historiske dokumenter.
De må sådan set for min skyld godt stå der, bare det understreges, at det er Folketinget, der tildeler statsborgerskab.
Færdig, bom!
Jeg synes, der er en sær form for religiøsitet forbundet med de konventioner, som gør, at det slet ikke kan diskuteres.
Man kan slet ikke diskutere, hvorfor en person bare sådan uden videre automatisk får tildelt statsborgerskab på grundlag af en konvention.
Morten Bødskov (S), 2011-11-16:
For måske at klargøre lidt af den efterfølgende debat for dem, der lytter til det her, kan jeg sige, at jeg og spørgeren lige har brugt, hvad der nærmer sig halvanden time på de her spørgsmål, og det tager vi gerne igen – det skal ikke komme an på det.
Det følger af artikel 1 i FN's konvention om begrænsning af statsløshed, at en kontraherende stat kan gøre meddelelse af statsborgerret til en person, der er født statsløs på en stats område, afhængig af en eller flere opregnede betingelser, herunder bl.a. at den pågældende ikke er fundet skyldig i nogen forbrydelse mod statens sikkerhed.
Konventionen er meget klar på dette punkt.
En person vil således efter konventionens ordlyd kunne nægtes statsborgerret, såfremt den pågældende er fundet skyldig.
Det vil sige, at den pågældende skal være dømt for en forbrydelse mod statens sikkerhed.
En person vil derimod ikke efter konventionens ordlyd kunne nægtes statsborgerret alene som følge af, at den pågældende vurderes at kunne være en fare for statens sikkerhed.
Jeg vil gerne slå fast, at regeringen overholder alle internationale konventioner, som Danmark har ratificeret og dermed er forpligtet af.
Det gælder også FN's konvention om begrænsning af statsløshed.
Christian Langballe (DF), 2011-11-16:
Tak til formanden.
Til justitsministeren: Hvad er justitsministerens holdning til, at der på det kommende lovforslag om dansk indfødsret optræder en statsløs, muligvis flere, som af Politiets Efterretningstjeneste af årsager, der ikke er offentligt tilgængelige, anses for at være en risiko for statens sikkerhed?
Kim Christiansen (DF), 2011-11-16:
Er ministeren enig i, at det er utilfredsstillende, at de alkolåsordninger, som er vedtaget af Folketinget ved lov nr. 716 af 25. juni 2010, endnu ikke er trådt i kraft og tilsyneladende ikke kan forventes at træde i kraft i indeværende folketingssamling, og hvad vil ministeren i så fald gøre for at fremskynde sagen, så de vedtagne alkolåsordninger kan blive implementeret til gavn for trafiksikkerheden?
Morten Bødskov (S), 2011-11-16:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at jeg naturligvis også ønsker, at de beslutninger, som Folketinget træffer med henblik på at fremme trafiksikkerheden, bliver gennemført så hurtigt som muligt.
Derfor er jeg også enig med spørgeren i, at det selvfølgelig havde været godt, hvis alkolåsordningen for spiritusdømte allerede var indført og sat i kraft i dag. Når ordningerne imidlertid ikke er sat i kraft endnu, skyldes det ganske enkelt, at udmøntningen af ordningerne inden for de overordnede rammer, der er opstillet i loven fra 2010, er et meget omfattende og komplekst projekt.
Dette fremgår også ganske klart af bemærkningerne til loven.
Bl.a. fremgår det af bemærkningerne, at indførelsen af alkolåsordningerne forudsætter, at der efterfølgende udstedes en række administrative regler, ligesom det fremgår, at administrationen af ordningerne vil involvere en række forskellige myndigheder.
Disse forhold har jeg, som spørgeren også er bekendt med, for nylig redegjort nærmere for i mit svar af 1. november i år på spørgsmål nr. S 361, stillet af Venstres folketingsmedlem fru Karen Jespersen.
Som det også fremgår af mit svar på spørgsmålet fra folketingsmedlem fru Karen Jespersen, er Rigspolitiet for tiden i gang med at udarbejde et samlet oplæg til, hvordan indførelsen af alkolåsordningen kan ske.
Jeg mener ikke, at det vil være hensigtsmæssigt at forcere dette arbejde.
Hvis alkolåsordningerne skal blive en succes, er det helt afgørende, at det administrative grundlag er ordentligt gennemarbejdet, og at de involverede myndigheder, værksteder m.v. er tilstrækkelig forberedt og parate til at håndtere ordningerne for staten.
Og det tager altså noget tid.
Kim Christiansen (DF), 2011-11-16:
Tak til justitsministeren for besvarelsen.
Jeg er meget vidende om, at det jo ikke er den siddende justitsminister som sådan, der har lavet forarbejdet til loven, men jeg går så omvendt ud fra, at de jurister, som justitsministeren betjener sig af, både den forrige og den nuværende – og den kommende for den sags skyld – jo må have gjort sig nogle tanker, når man bygger noget ind i et lovforslag, som vi alle sammen har gået og set frem til skulle have en god effekt i forhold til at fjerne nogle spritbilister fra vejene og dermed øge trafiksikkerheden.
Så det undrer mig, at det i den grad kan komme bag på højtuddannede mennesker, at det her lige pludselig kan blive sådan et voldsomt problem, som nærmest er helt uoverstigeligt.
Jeg har også læst besvarelsen til Venstres folketingsmedlem fru Karen Jespersen, men jeg synes ikke, den er så udførlig; den siger i hvert fald ikke så meget om, hvornår vi kan forvente, at den her lov træder i kraft.
Så mener ministeren ikke, at man burde have gjort sig nogle lidt dybere tanker, inden man byggede det her ind i lovgivningen, for ellers kan vi jo ikke regne med det, vi vedtager – i det her tilfælde oven i købet enstemmigt – her i Folketingssalen?
Morten Bødskov (S), 2011-11-16:
Jeg håber, spørgeren har respekt for, at det er lidt vanskeligt for mig som justitsminister i den her regering at udtale mig om, hvilke dybere tanker, den tidligere regerings justitsminister har gjort sig om forslaget her.
Men det skal ikke skille os.
Det ved jeg at hr. Kim Christiansen har fuldstændig klarhed over.
Jeg vil dog også stadig væk sige, som det jo fremgår af bemærkningerne, at det her er et temmelig komplekst projekt, og jeg tror også, som det er beskrevet i svaret på spørgsmålet til fru Karen Jespersen, at det er meget komplekst, og at der er behov for, at det bliver grundigt gennemarbejdet.
Og det er vigtigt, ikke mindst af hensyn til, at det her kommer til at virke, at vi sikrer, at de nødvendige forudsætninger og ikke mindst det, at det er gennemarbejdet, er i orden.
Det er derfor, at det tager den tid, det tager, og det synes jeg er det mest hensigtsmæssige, for det er et stort projekt, og det er vigtigt, at det bliver iværksat på et ordentligt grundlag.
Kim Christiansen (DF), 2011-11-16:
Jeg vil godt stille et spørgsmål til ministeren.
Nu var det ikke, fordi jeg mente, at justitsministeren skulle stå til regnskab for, hvad den tidligere minister havde gjort sig af tanker.
Jeg tænkte mere på embedsværket og de i øvrigt dygtige jurister, der er ansat i Justitsministeriet.
De må i hvert fald have gjort sig nogle tanker, og de tanker har forhåbentlig ikke ændret sig, fordi der er kommet en anden minister.
Men det, jeg godt lige kunne tænke mig at spørge om, er, om det her vil få nogen som helst indflydelse på andre dele af lovens virkning med hensyn til de øvrige stramninger, vi jo foretog i den forbindelse.
Morten Bødskov (S), 2011-11-16:
Som jeg startede med at sige, ønsker vi selvfølgelig, det vil sige regeringen, at de beslutninger, der træffes i Folketinget, bl.a. det, som det drejer sig om her, altså også spørgsmål vedrørende trafiksikkerheden, bliver gennemført så hurtigt som overhovedet muligt.
Det er derfor, at vi arbejder efter det.
Hr. Kim Christiansen ved også, at det er det, vi arbejder efter at få gennemført hurtigst muligt.
Det her er jo så et temmelig komplekst projekt, som skal gennemføres.
Det tager – og må nødvendigvis tage – den tid, som det skal tage, hvis det skal blive en succes.
Kim Christiansen (DF), 2011-11-16:
Jeg kan så ikke få øje på kompleksiteten, men jeg er jo heller ikke jurist.
Jeg er nok sådan mere praktiker og kan læse mig til, at hvis man har en bestemt promille, og hvis det er et andengangstilfælde osv., bliver man altså udstyret med en alkolås i sit køretøj.
Og hvis ikke alkolåsen er i køretøjet, må man ikke køre i det.
Hvor komplekst er det lige, vil jeg spørge justitsministeren.
Der findes i hvert fald tekniske løsninger, det ved jeg, som kan bruges til det her.
Så jeg har jo svært ved at se kompleksiteten i det her, og jeg havde egentlig håbet lidt, når nu jeg har stillet det her spørgsmål allerede i sidste uge og der har været god tid til at forberede sig, at jeg kunne have fået en tidshorisont, mere end ordene så hurtigt som muligt.
Men det kan være, at jeg kan få det, hvis jeg henvender mig skriftligt til ministeriet.
Så kan jeg måske få en mere dybdegående redegørelse, for jeg synes, at det her er vigtigt.
Der går altså nogle mennesker og venter på det, fordi det her jo samtidig også var en del af en behandlingssituation, hvor man måske kunne generhverve sit kørekort en lille smule hurtigere, hvis man gik ind i sådan et forløb med alkolås.
Så jeg tror, at der er rigtig mange borgere, der også gerne vil vide, hvornår vi kan benytte os af det her.
Morten Bødskov (S), 2011-11-16:
Det er ikke for at skyde ansvaret fra mig eller fra regeringen på nogen måde.
Vi arbejder efter, at de ting, der er vedtaget i Folketinget, gennemføres hurtigst muligt og selvfølgelig på det grundlag, de nu engang skal gennemføres på.
Men som hr. Kim Christiansen også er opmærksom på, fremgik det jo af bemærkningerne under behandlingen, at indførelsen af en sådan ordning forudsætter, at der gennemføres en række administrative regler, at der udstedes en række administrative regler, plus at der er en hel række forskellige myndigheder, som også skal involveres i det.
Det er det, der udgør kompleksiteten.
Det er det, både min forgænger og jeg selv har arbejdet med og sidder og arbejder med for mit vedkommende nu, og derfor er det, tror jeg, den bedste måde at håndtere det her spørgsmål på.
Det er komplekst.
Ting, der vedtages i Folketinget, skal selvfølgelig føres ud i livet.
Det har helt klart fremgået af bemærkningerne, at det var et komplekst projekt, og det er det, vi sidder og arbejder med nu.
Christian Langballe (DF), 2011-11-16:
Skriftlig begrundelse
Det fremgår af Berlingske Tidende onsdag den 9. november 2011 i artiklen »Venstre vil bryde FN-konvention«, at en statsløs angiveligt skulle være omfattet af regeringens kommende lovforslag om indfødsret til trods for, at PET anser den pågældende for at udgøre en risiko for statens sikkerhed.
Det er ikke offentligt tilgængeligt, hvorfor PET anser den pågældende for at udgøre en risiko for statens sikkerhed, men der må i sagens natur være tale om alvorlige forhold.
Man kan gisne om, at vedkommende, der muligvis har palæstinensisk baggrund, måske er eller har været involveret i f.eks. terror m.m., men at dette endnu ikke har kunnet afklares.
Ministeren bedes forholde sig principielt til spørgsmålet om, hvorvidt det er i orden, at en statsløs, der af PET anses for at udgøre en risiko for statens sikkerhed, tilsyneladende har et krav, jf. FN-konventionen om begrænsning af statsløshed, på at blive dansk statsborger.
Morten Bødskov (S), 2011-11-16:
Det er så sandt, som det er sagt, at det er en beslutning for Folketinget, og det har sin gang igennem Folketingets Indfødsretsudvalg, som spørgeren jo er formand for, og hvor vi lige har tilbragt halvanden time sammen om selv samme spørgsmål.
Det er også rigtigt nok, at forhold om Danmarks tiltrædelse af internationale konventioner er et anliggende for Folketinget.
Det er derfor, at spørgerens eget parti i januar måned fremsatte et beslutningsforslag om, at Danmark skulle træde ud af konventionen, og det står ethvert parti frit for at fremsætte den type forslag.
Hvorfor er det så vigtigt at understrege det?
Det er det måske særlig for et lille land som Danmark, for når man skriver under på konventioner og særlig på internationale konventioner, følger der nogle forpligtelser og et ansvar med, og der er også det hensyn at tage, at Danmark selvfølgelig indgår i et internationalt samarbejde og skal være opmærksom på, hvilke konsekvenser det vil få, hvis man vælger at træde ud af internationale konventioner.
Christian Langballe (DF), 2011-11-16:
Nu kan situationen ændre sig, og verdenshistorien har jo ændret sig efterhånden, så derfor er konventionerne faktisk et historisk dokument.
Men det ved jeg godt at ministeren anerkender.
Det, jeg bare siger, er, at jeg har svært ved at forstå, hvorfor man vægter konventionerne så højt, at man, hvis der f.eks. er en vurdering af, at en statsløs er til fare for rigets sikkerhed, så alligevel bare uden videre tildeler vedkommende statsborgerskab, fordi det står i konventionerne.
Jeg sidder jo altså i Indfødsretsudvalget og lægger ryg til det, og det rejser altså for mig nogle helt afgørende spørgsmål: Hvad nu hvis en person, som alene er under mistanke, går hen og bomber banegården?
Ville man så ikke synes, at det var lidt mærkeligt, at vedkommende automatisk havde fået statsborgerskab på grund af FN-konventionerne?
Margrethe Vestager (RV), 2011-11-16:
Jeg forsøger selv at værge mig mod at blive for hypotetisk.
Der er en hensigt, der en forventning om, hvor højt det ville blive.
Det er så væsentlig højere, altså lige knap 5 mia. kr. højere.
Det er rigtig mange penge også i forhold til det normale niveau af anlægsinvesteringer.
Der synes jeg at det er meget godt at kunne være i den situation, at kommunernes disponeringer sådan set passer som hånd i handske til det, der også er det økonomiske behov.
Jeg tror også, at det er en vigtig pointe at tage med sig, at det at sætte gang i økonomien igen ikke kun er et spørgsmål om at bruge statsbudgettet.
Det er også et spørgsmål om, hvad kommuner vælger at gøre, hvad regioner vælger at gøre, hvad private vælger at gøre, når man ser på nogle af de ting, som der er lagt op til.
Dermed kan man samlet set få gang i økonomien, og jeg synes, at det er meget positivt, at kommunerne på den måde er en del af det at sætte gang i væksten i Danmark.
Jacob Jensen (V), 2011-11-16:
Hvordan kan den i finanslovforslaget foreslåede fremrykning af investeringer i kommunerne på 3,9 mia. kr. efter ministerens opfattelse medføre meraktivitet i økonomien i forhold til det, som kommunerne havde budgetteret med, allerede før regeringens såkaldte kickstartspakke blev annonceret?
Hvordan kan den i finanslovforslaget foreslåede fremrykning af investeringer i kommunerne på 3,9 mia. kr. efter ministerens opfattelse medføre mere aktivitet i økonomien i forhold til det, som kommunerne havde budgetteret med, allerede før regeringens såkaldte kickstartspakke blev annonceret?
Margrethe Vestager (RV), 2011-11-16:
Når vi har set på mulighederne for netop at lave en kickstart, altså noget, der sætter gang i økonomien, så vil jeg her blot i en parentes tilføje, at vi ikke tror, det er løsningen på spørgsmålet om at få holdbar vækst i Danmark, det er et bidrag til holdbar vækst i Danmark sammen med de forskellige reformer og trepartsforhandlinger, når vi når dertil.
Men det, vi synes er meraktivitet,
er, når anlægsniveauet ligger væsentlig højere end det normale.
Kommunerne har som bekendt vedtaget anlægsbudgetter, som ligger lige knap 5 mia. kr. højere end normalniveauet, som indgik i økonomiaftalen fra juni.
Normalniveauet ligger sådan i størrelsesordenen 15-16 mia. kr., og et budgetteret anlægsniveau på godt 20 mia. kr. må siges at være ekstraordinært højt.
Regeringen vil, når budgetterne er nærmere opgjort, diskutere budgetterne med KL i forhold til økonomiaftalen, som er indgået for 2012, men allerede nu må man sige, at det forhøjede anlægsniveau er et udtryk for, at kommunerne har hørt, hvad der er blevet sagt, hvad det er for nogle ideer, man har, hvad det er, man gerne vil, og har dermed været medvirkende til en kickstart af dansk økonomi.
Jacob Jensen (V), 2011-11-16:
Tak for svaret.
Kan ministeren ikke bekræfte, at det er rigtigt, at en væsentlig del af den merbudgettering eller overbudgettering, alt efter hvordan man forholder sig til det, som kommunerne planlægger med deres budgetter – 1,7 mia. kr. – stammer fra en udvidet låneadgang til de såkaldte kvalitetsfondsmidler, altså noget, som den gamle regering, VK-regeringen, gav tilladelse til, og som derfor, kan man sige, ikke har noget at gøre med en beslutning, som den ny regering har taget i kickstartspakken, altså noget, der igen ville være kommet af sig selv, uanset om den nye regering havde lavet sin kickstartspakke eller ej?
Margrethe Vestager (RV), 2011-11-16:
Jeg tror faktisk, det er en af de ting, som den daværende regering og den nuværende regering har tilfælles, nemlig en vurdering af, at man måtte skabe mere plads til, at investeringer kunne finde sted, for jeg kan fuldstændig genkende spørgerens beskrivelse af, at der er givet plads til en udvidet låneadgang, og den er givet før valget.
Den har knap det samme niveau, som vi her taler om,
men det betyder også, at der tidsmæssigt er sket en udvikling i synet på, hvad der er brug for, for der blev lavet en økonomiaftale med et niveau for drift og anlæg, der blev givet en udvidet låneadgang, den daværende regering fremlagde en vækstpakke, der havde knap det niveau, som den nuværende regerings vækstpakke, og så kommer vi med vores vækstpakke, altså kickstarten.
Til det kan man jo sige, at det også er en afspejling af, at de økonomiske forhold er blevet mere krævende.
Det er mere afgørende at se, om man kan give en impuls til, at der kommer gang i den økonomiske aktivitet.
Jeg tror mere, at det er i det lys, man skal se det, i stedet for at se det som et spørgsmål om, hvorvidt det er en rent statslig aktivitet, eller om det er at sige: Prøv at høre her, der er faktisk nogle, som har lyttet med, som har sagt, at det, der sker i øjeblikket, kræver, at vi også er med på det og derfor planlægger at anlægge mere, end vi måske ellers ville have gjort.
Jacob Jensen (V), 2011-11-16:
Men min pointe er sådan set mere den, at det, når man slår sig op på, at man nu vil kickstarte dansk økonomi, selvfølgelig er klart, at der så er nogen, der interesserer sig for, hvad det betyder, og hvilken effekt det selvstændigt set får.
Det gør vi selvfølgelig her i Folketinget, og det tror jeg også man gør ude omkring i erhvervslivet og andre steder og også i udlandet, nemlig hvad den politik, der føres af en ny regering, betyder for dansk økonomi.
Er det ikke rigtigt forstået, at uanset om man havde lavet den her kickstartspakke eller ej, så ville den her meraktivitet på de 3,9 mia. kr., som står beskrevet i finanslovforslaget, alligevel være blevet gennemført, fordi de netop havde budgetteret med det i kommunerne?
Ministeren svarede også på mit tidligere spørgsmål, at man jo ikke ønsker at genåbne budgetterne.
Ergo ligger budgetterne fast, budgetter, som er lavet, uanset om regeringen har en kickstartspakke eller ej.
Margrethe Vestager (RV), 2011-11-16:
Altså, det er utrolig svært for mig at vide, hvad en fortsættelse af VK-regeringen ville have medført, for det var jo VK-regeringen, der lavede økonomiaftalen og havde en formodning om, hvor anlægsniveauet skulle ligge.
Derfor ved jeg ikke, hvad VK ville have gjort ved et anlægsniveau, som lå knap 5 mia. kr. højere, det kan jeg ikke sige noget om.
Og jeg tror, det bliver en meget konkret forskel.
Vores bedste skøn er jo, at det, altså kickstarten samlet set, kommer til at bidrage med 9.000 job i 2012 og 12.000 i 2013, og det har vi fra forskellige kilder.
For det, der er vigtigt, er at få sat gang i økonomien, og det, der jo er det fine ved det, er, at det samtidig betyder konkrete forbedringer for borgerne, uanset om det er de knap så høje borgere, der går i en vuggestue eller i en folkeskole, om det er cyklisterne på vejene, eller det er passagererne i togene, som får bedre skinner at køre på.