runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-10-22:
Jeg skal ikke kunne sige, om man i mellemtiden kan appellere til systemet om at gøre det hurtigere - men det så hermed være gjort herfra.
Men jeg tror, at fru Liselott Blixt må styre sin velbegrundede utålmodighed og så acceptere, at systemet, indtil vi går i Folketingssalen og indfører et nyt, er, som det er i dag.
Vi kan ikke have et system og så et andet system i en mellemperiode for at lave et tredje system.
Vi har systemet, indtil vi laver et nyt.
Liselott Blixt (DF), 2008-10-22:
Det er jeg meget glad for at høre.
Man får jo kun glædelige ting at høre i dag.
Men lige til det sidste: Hvad gør vi i mellemtiden, og hvordan kan vi gøre det bedre for dem, der netop går og venter på at få en sag afgjort?
Bliver der sat flere midler af, eller får man sat noget turbo på i det år, vi skal vente på, at det nye system træder i kraft?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-10-22:
Jeg forstår udmærket godt fru Liselott Blixts utålmodighed, og jeg har også i dag præcis sagt, at der går 1 år, inden vi går i Folketingssalen med et nyt lovforslag, der skal implementere det nye system.
Inden da vil fru Liselott Blixt som medlem af Sundhedsudvalget, men i særdeleshed også som en del af regeringens parlamentariske grundlag,
naturligvis blive involveret i den proces, der kommer.
Liselott Blixt (DF), 2008-10-22:
Jamen det kan kun glæde mig meget, at vi nu kan se frem til, at vi starter, og jeg håber så, at vi ligesom kan få lidt information med tiden, så vi også selv kan være med til at inddrage nogle af de ting, som vi netop hørte på den her høring, for der var mange gode eksempler.
Netop til høringen havde vi et eksempel fra en borger, hvor det kom frem, at der var en sagsbehandlingstid på 1½ år.
Jeg fik på det tidspunkt at vide, at der ville ske forbedringer, men i løbet af et par måneder havde vi lige pludselig sager, der havde taget 2½ år.
Jeg syntes ikke, at svaret var det bedste, jeg havde fået, for det var det samme svar, som jeg fik til det med 1½ år.
Hvis vi ser frem til, at vi det næste år rykker os med 1 års længere ventetid ad gangen, så mener jeg i hvert fald, at det er utilfredsstillende, og der vil jeg gerne høre ministerens kommentarer.
Connie Hedegaard (KF), 2008-10-22:
Til det sidste vil jeg sige, at der faktisk er rigtig mange ressourcer i EU-systemet, også til, at man kan leve op til nogle ting, bl.a. qua det, der hedder strukturfondene, så jeg mener sådan set, at det ikke er, fordi der ikke er muligheder i systemet for de østeuropæiske lande, hvor der jo er ganske meget, man kunne gøre.
Med hensyn til det med veto og ikke veto, og om vi skal være enige osv., vil jeg sige, at jeg jo altså godt kunne se, hvad det var for en situation - og det tror jeg også hr. Jeppe Kofod kunne se - der opstod der sidste onsdag.
Det var jo, at bl.a. Italiens leder, Berlusconi, offentligt truede med, at han ville nedlægge veto.
Så siger jeg: Skal vi ikke glæde os over, at målene står fast efter det møde, hvor nogle ligefrem truede med at vetoe en beslutning?
Målene står fast, der kom oven i købet en ambitiøst deadline på.
Så er jeg da enig i, at det ikke ligger lige på den flade.
Det tror jeg fremgår af det, jeg har sagt, men det er jo før set, at nogle sådan har været meget højt oppe, og så har vi alligevel fundet nogle fornuftige løsninger.
Det er sådan set det, alle bestræbelser og alle gode kræfter går ud på i den kommende tid.
Så med hensyn til det sidste, det med at gå fra 20 pct. til 30 pct., er jeg enig i, at det er rigtig vigtigt.
Det er det da også, for ellers risikerer EU jo at stå ved den globale klimakonference i København og skulle til at slås med hinanden om, hvordan vi skal gå fra 20 pct. til 30 pct. Skulle vi nu ikke tage og nøjes med et slagsmål i stedet for at skulle genopføre det præcis om et år.
Det er selvfølgelig den danske regerings holdning.
Liselott Blixt (DF), 2008-10-22:
Så vil jeg starte med et meget let og enkelt spørgsmål til sundhedsministeren.
Det handler om vores sundhedsvæsens patientklage- og erstatningssystem.
I det forløb, vi havde, var vi alle enige om, at borgerne ikke var tjent med det system, der havde en meget langsom sagsbehandling, og heller ikke tjent med, hvordan patientklage- og erstatningssystemet i det hele taget fungerede.
Nu er det så et halvt år siden, at vi alle var enige om, at der skulle ske en ændring, så derfor kunne jeg godt tænke mig at få det her enkle spørgsmål besvaret: På hvilken dato eller inden for hvilken periode begynder vi at ændre det her system?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren svare på.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-10-22:
Jeg forstår udmærket godt fru Liselott Blixts sympatiske utålmodighed på det her område.
Det, jeg kan sige, er, at vi her i efteråret vil igangsætte et arbejde på, hvordan vi ændrer vores patientklagesystem, og det vil blive med henblik på, at borgerne sikres én indgang, hvorved man kan klage, hvis man har følt sig udsat for en dårlig behandling.
Og vi vil sikre en patientombudsmand.
Allerallervigtigst skal det blive et lærende system, det skal altså blive et system, hvor man lærer af fejl, sådan at sundhedsvæsenet forhåbentlig ikke gentager dem.
Som fru Liselott Blixt nok kan høre, bliver der igangsat et udvalgsarbejde.
For at svare helt præcist på det stillede spørgsmål vil jeg sige, at konkret lovgivningsarbejde om at ændre det nuværende system til det, jeg her lige har skitseret, vil være inden for et år.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-10-23:
Jeg må som hr. Carsten Hansen også erkende min brøde.
Jeg havde lovet Liberal Alliance at annoncere, at de også støtter forslaget.
Så tak til hr. Martin Henriksen for, at jeg lige måtte have lov til at nævne det under hr. Martin Henriksens ordførertale.
Martin Henriksen (DF), 2008-10-23:
Jeg synes da, det er dejligt, at Socialdemokraterne ved, at De Radikale støtter forslaget, og at Venstre ved, at De Konservative støtter forslaget, og nu ved vi også i Dansk Folkeparti, at Liberal Alliance støtter forslaget.
Så det er alle tiders.
Nanna Westerby (SF), 2008-10-23:
Jeg kan på vegne af hr. Karsten Hønge sige, at SF også støtter lovforslaget om at dele KFU-rådets opgaver op i det nye VEU-råd og i REU-rådet.
Det giver forenkling og overskuelighed og nogle oplagte samarbejdsmuligheder, som man kan udnytte mere.
Vi vil fremover være opmærksomme på, at produktionsskolerne ikke glemmes i REU-rådet, men at de tværtimod nu får en naturlig plads i vores uddannelsessystem.
Og så vil vi også være opmærksomme på, at vi fortsat har fokus på mennesker med svage læsefærdigheder i den nye rådsstruktur.
Det vil vi følge tæt.
Men vi bakker helt op om det her lovforslag.
Bertel Haarder (V), 2008-10-23:
Tak til ordførerne for den brede opbakning.
Der har været en bekymring, som jeg godt vil nævne, nemlig bekymringen hos Folkeoplysningens repræsentanter for, om de nu ville blive glemt eller klemt i forbindelse med denne nedlæggelse af KFU-rådet.
Der kan man så drøfte den nye situation, samtidig med at man kan drøfte, om man skal have endnu flere nye tilrettelæggelsesformer inden for folkeoplysningen, og man kan drøfte spørgsmålet om konkurrenceforholdet til voksenuddannelsescentrene, som nogle steder i landet er lidt problematiske; de har jo overtaget amtskommunernes dækningsforpligtelse, de skal dække regionen med uddannelser, men de skal jo ikke monopolisere uddannelser, og det sker åbenbart nogle steder.
Så der har været flere grunde til at nedsætte et folkeoplysningsudvalg, og det passer jo meget fint med, at vi nu nedlægger KFU-rådet og samtidig markerer, at vi ikke glemmer folkeoplysningen.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-10-23:
Lovforslaget, vi behandler her, er fremsat på baggrund af Inspiredirektivet, som Europa-Kommissionen fremlagde et udkast til i 2004.
Lovforslaget, som er en gennemførelse af direktivet, omhandler opbygningen af en internetbaseret geografisk information med særlig fokus på at sikre, at EU-medlemslandenes miljødata i fremtiden kan bruges sammen.
Baggrunden for direktivet er, at det kan være tidkrævende at indhente alle disse informationer, fordi informationerne ofte findes hos forskellige myndigheder, ja, sågar i forskellige lande.
Med lovforslaget bliver det nu muligt at sammenstille data fra flere lande til brug i forbindelse med grænseoverskridende hændelser som f.eks. forureningskatastrofer.
Hvis katastrofen er ude, respekterer den som bekendt ikke landegrænser, og så skal der handles hurtigt.
Dertil kommer, at når informationerne er indhentet, kan det være vanskeligt at sammensætte de forskellige informationer til et forståeligt beslutningsgrundlag til at udarbejde handlingsstrategier ud fra.
Der er altså tale om et lovforslag, der skal lette adgangen til informationer og gøre det nemmere for myndighederne i EU-lande at få fat i de nødvendige geografiske oplysninger.
Lovforslaget har ligeledes til formål at gøre informationerne tilgængelige for offentligheden og for virksomheder.
Desuden vil dette lovforslag også lette adgangen til data, når der skal udarbejdes strategier og planer, f.eks. for overvågning på miljøområdet.
Et arbejde, der i dag er eller kan være meget tidkrævende.
Også andre kan have fordele af lovforslaget, da informationerne som sagt vil være tilgængelige for alle.
Dersom private virksomheder skulle få brug for geografisk information, som kan understøtte bæredygtige løsninger, ligger den altså tilgængelig for offentligheden.
Tilgængeligheden sker i form af en internettjeneste.
Med vedtagelse af loven skal der oprettes en internetbaseret portal, hvor man kan søge efter, få vist og downloade data.
Denne funktion skal være til rådighed ved årsskiftet 2010/11.
Da dataindsamlingen er stor og kompleks, bliver det gennemført trinvis over en periode på 10 år.
Derfor støtter Venstre forslaget.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-10-23:
Det forslag, vi står med her, handler om noget, vi alle har oplevet.
Vi har alle oplevet klimakatastrofer, vi har alle oplevet miljøkatastrofer.
Lad mig nævne et par enkelte eksempler herpå.
Det handler om, at vi ved klimakatastrofer mange gange har set oversvømmelser i Europa, og hvad angår miljøkatastrofer, har vi alle hørt om fugleinfluenzaen.
For nu at kunne imødegå den slags ting er det vigtigt, at man får opsamlet data, og det vil sige data fra hele Europa.
Derfor står vi i dag med dette lovforslag, så EU kan gennemføre sit miljøovervågningsinitiativ ved at gøre den geografiske information, når det gælder stedbestemte data vedrørende miljøområdet, tilgængelig for EU’s politik på miljøområdet.
Derfor skal der ske en opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Det Europæiske Fællesskab vedrørende stedbestemte data, der vedrører miljøområdet.
Det fremgår af direktivet, hvilke datasamlinger der er omfattet, og at dataene skal være tilgængelige på en portal, som oprettes af EU, og hvor data fra alle EU-medlemslande bliver tilgængelige.
Dette indebærer et dansk EU-kontaktpunkt samt et dansk samordningsudvalg.
Herudover lægges der op til, at der oprettes en digital forvaltning, en dansk internetportal, og private virksomheder får ligeledes mulighed for at forbinde til den.
Ud over disse bestemmelser findes der en lang række bemyndigelsesregler for miljøministeren: bemyndigelse til at styrke den digitale forvaltning ved at udstrække lovens område til at gælde for andre stedbestemte data efter forhandling med den minister, under hvis område det hører.
Ligeledes bemyndiges ministeren for yderligere at styrke den digitale forvaltning til at fastsætte, hvilke samlinger af data offentlige myndigheder bør vælge som grundlag for en digital forvaltning.
Det, der her kan spørges om, er: Hvad menes der med en yderligere styrkelse af den digitale forvaltning?
Betyder det, vil jeg spørge ministeren, at direktivet ikke indeholder bestemmelser om overruling af disse bestemmelser, således at befolkningen skulle have at vide, at der faktisk står i direktivet, at man har disse anderledes indrettede rettigheder?
Det der med, at offentlighedens adgang kan begrænses, er ikke helt så klart.
Så er der hele spørgsmålet om betaling for data.
Der står i lovforslaget, at det ville kunne kræves i overensstemmelse med de til enhver tid gældende regler herom.
Vi Socialdemokrater er positive over for direktivets ånd, men når det gælder den måde, man har valgt at implementere det på, har vi nogle spørgsmål, som jeg her i min tale har nævnt, og der vil selvfølgelig også komme andre spørgsmål, for der er virkelig mange ting, der kan stilles spørgsmål om.
Carsten Hansen (S), 2008-10-23:
Så er jeg ked af, at jeg må ulejlige hr. Martin Henriksen, men jeg skal høre, om hr. Martin Henriksen ikke er rigtig glad for, at De Radikale også støtter det her lovforslag, for det glemte jeg at sige før, da jeg var på talerstolen?
Knud Kristensen (KF), 2008-10-23:
Jeg skal ikke på nuværende tidspunkt blande mig i den diskussion, der foregår.
Men jeg har på vegne af ordføreren for området her, fru Charlotte Dyremose, lovet at sige, at De Konservative støtter forslaget her.
Vi finder, der er tale om en fornuftig og fremadrettet forandring af rådsstrukturen.
Villum Christensen (LA), 2008-10-23:
Liberal Alliance kan også tilslutte sig forslaget.
Som vi ser det, er det jo en helt naturlig forlængelse af den styringsstruktur, som har været på vej i lang tid.
Selvfølgelig skal man have forholdsvis ens rammevilkår.
Det er jo de samme krav, der stilles fagligt, og det er stort set det samme, man får i løn, så det her må være en rigtig vej at gå.
Så må de her småting med strukturen jo komme på plads under udvalgsbehandlingen.
Martin Henriksen (DF), 2008-10-23:
Tak for det.
Jeg kan allerede nu røbe, at Dansk Folkeparti ser positivt på forslaget.
Forslaget indebærer, at Rådet om Kortuddannedes Fortsatte Uddannelse, KFU-rådet, nedlægges, og at rådets opgaver om kortuddannelse og uddannelsesbehov inden for almen voksenundervisning på grundlæggende niveau føres over til Rådet for Voksen- og Efteruddannelse, VEU-rådet, som det kommer til at hedde, og KFU-rådets opgaver vedrørende produktionsskolernes undervisningstilbud føres over til Rådet for de grundlæggende Erhvervsrettede Uddannelser, REU-rådet.
Af bemærkningerne til lovforslaget fremgår det, at den ændrede rådsstruktur vil medvirke til at sikre større sammenhæng mellem på den ene side almen voksenundervisning på grundlæggende niveau og erhvervsrettet voksen- og efteruddannelse og på den anden side produktionsskolernes undervisningstilbud og erhvervsskolerne.
Dansk Folkeparti noterer også, at ministeren har lyttet til høringssvarene, og det hilser vi velkommen, især når vi enige i høringssvarene.
I dette tilfælde har ministeren imødekommet et ønske fra bl.a. Dansk Folkeoplysnings Samråd.
Ministeren har således imødekommet anbefalingen om, at der tilforordnes en repræsentant til VEU-rådet efter indstilling fra Dansk Folkeoplysnings Samråd og en række andre forbund.
Så vil jeg også sige, som Socialdemokraterne sagde, at jeg synes, det er positivt, at produktionsskolerne nu i højere grad kan ses i sammenhæng med erhvervsskolerne.
Det er også noget, som vi rent faktisk har forpligtet dem til med andre tiltag i Folketingssalen, og det er også en fin forlængelse af det.
Så med disse bemærkninger går Dansk Folkeparti positivt ind i udvalgsbehandlingen.
Sidsel Homann (SF), 2008-10-23:
Vi har jo netop Finland som et foregangsland på det her område, og de er rigtig dygtige til at få deres unge igennem ungdomsuddannelserne.
Jeg har svært ved at skelne mellem det at lære af hinanden og det at have forskning på, hvad det er, der virker.
Men kan jeg forstå ministeren på den led, at han vil gå aktivt ind i den her dialog, på det nordiske plan, må det så blive, i stedet for at iværksætte den her forskning?
Jeg har lidt svært ved helt at se forskellen på det, men vil ministeren i det mindste være aktiv med hensyn til at sikre, at vi får brugt de nordiske erfaringer i den danske uddannelsespolitik?
Bertel Haarder (V), 2008-10-23:
Jeg er utrolig optaget af, hvad de gør i de andre nordiske lande.
Jeg har været i Stockholm for nylig og rejst rundt med min svenske kollega på skoler, og der handlede det også om dette: Hvordan får alle børn lært at læse, så de kan tage en uddannelse?
Skolerådets formandskab er på vej til Finland, hvis ikke de er deroppe allerede, altså dette fem-mands-formandskab bestående af tre forskere og to skoleledere.
Sådan er der kolossalt megen dialog mellem undervisningsministerierne, og det skal der også være, og jeg er helt enig med fru Sidsel Homann.
Det var kun forslaget om, at vi i nordisk sammenhæng skulle sætte penge af til et stort forskningsprojekt; det var det, jeg godt lige ville tænke over først.
Sophie Løhde (V), 2008-10-23:
Jeg kan se, at ministeren vist har glemt sit talepapir heroppe - men vi går videre nu til uddannelse.
Med fare for at give anledning til en eller anden mere overordnet debat vover jeg alligevel at antyde, at det her lovforslag indeholder lidt mere teknik end egentlig politik, fordi lovforslaget jo grundlæggende går ud på at indføre en ny tilskudsmodel for de private gymnasieskoler, hf-kurser og studenterkurser, således at reglerne og principperne for tilskuddene til de private skoler følger strukturen og hovedprincipperne for de almene gymnasiers taxametertilskud.
Fremover vil taksterne til de private gymnasier og kurser blive fastsat som en andel af taksterne til lignende uddannelser i offentligt regi, og begrebet en andel og dermed den lidt lavere takst til de private gymnasier og hf-kurser dækker jo over kravet til de private om bl.a. egendækning og også det faktum, at de private tillægges moms, som følge af at de ikke er omfattet af Undervisningsministeriets momskompensation.
Når vi i Venstre finder lovforslaget positivt, er det for det første, fordi vi med det her lovforslag får gjort forskellen mellem taksterne til offentlige og private gymnasier langt mere synlig og gennemskuelig, og for det andet, fordi vi nu får skabt en taxameterstruktur, der passer til de private gymnasiers størrelse såvel som aktiviteter, således at også de private fortsat kan levere en høj undervisningsmæssig standard.
Høringssvarene, der er indkommet, har jo som sådan ikke givet anledning til de store kommentarer.
Der har været nogle enkelte, eksempelvis vedrørende kravet om antallet af årselever på hf-kurser, før der kan opnås tilskud, men vi finder i Venstre, at ministeriet har svaret velbegrundet, og vi har således ikke yderligere bemærkninger til høringssvarene.
Vi kan på den baggrund støtte lovforslaget og den videre behandling i Uddannelsesudvalget.
Christine Antorini (S), 2008-10-23:
Socialdemokraterne kan tilslutte sig lovforslaget, da vi ser det som en helt naturlig forlængelse af de ændringer, der er sket i den økonomiske styring af de almene, offentlige gymnasier, at der nu kommer en parallelitet i forhold til de private gymnasier og studenterkurser.
Skulle det vise sig undervejs i udvalgsarbejdet, jævnfør nogle af de bemærkninger, der har været om holdstørrelser, at det giver anledning til, at vi skal se på det, er vi selvfølgelig parate til det, men umiddelbart finder vi, at de bemærkninger, der er fra Undervisningsministeriet i forhold til holdstørrelse, er tilfredsstillende, og på den baggrund vil vi kunne støtte forslaget.
Tina Petersen (DF), 2008-10-23:
Jeg skal på vegne af vores ordfører på området, hr. Martin Henriksen, oplæse hans tale.
Regeringen foreslår, at der indføres en ny tilskudsmodel for de private gymnasier, studenterkurser og hf-kurser, der følger hovedprincipperne i strukturen i de offentlige almene gymnasiers taxametermodel.
Med kommunalreformen overgik de amtslige almene gymnasier til en selvejende institution under staten, som fra den 1. januar 2008 er finansieret med taxametertilskud.
Dermed bortfalder grundlaget for den nuværende tilskudsmodel for de private gymnasier, da denne model er knyttet til den gennemsnitlige udgift pr. elev ved amtslige uddannelsesinstitutioner.
Principperne i den foreslåede nye tilskudsmodel er resultatet af et udvalgsarbejde imellem Undervisningsministeriet og de private gymnasier og studenterkurser.
Ved fastlæggelse af en ny tilskudsmodel for de private gymnasier er det oplagt at tilstræbe størst mulig sammenlignelighed med tilskudsmodellen for de offentlige almene gymnasier efter kommunalreformen.
Dermed kommer der gennemskuelighed i de økonomiske vilkår for disse to institutionsområder, der udbyder uddannelser med det samme indhold.
Dansk Folkeparti tilslutter sig forslaget og ser frem til udvalgsarbejdet.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-10-23:
Da den konservative ordfører, fru Charlotte Dyremose, ikke har mulighed for at være til stede her i salen, skal jeg på vegne af Det Konservative Folkeparti fremføre følgende: Vi Konservative kan støtte forslaget til nyt tilskudssystem for de private gymnasieskoler og gymnasie- og hf-kurser. Forslaget står i naturlig forlængelse af omlægningen til taxametersystemet for de offentlige gymnasier.
Vi har noteret os, at der er enighed mellem ministeriet og de private gymnasier om denne model.
Marianne Jelved (RV), 2008-10-23:
Det Radikale Venstre kan også støtte lovforslaget.
Det er jo en fuldstændig naturlig følge af de ændringer, der er sket på gymnasieområdet i øvrigt, at det også får konsekvenser for den måde, de private gymnasieskoler og studenterkurser osv. får finansieret deres virksomhed på.
Jeg vil for en ordens skyld tilslutte mig fru Nanna Westerbys bemærkninger, som vi også gerne vil have belyst under udvalgsbehandlingen, men jeg tror ikke, at det kan give nogen problemer, for hensigten er ministeren jo også enige i, altså hensigten med lovforslaget.
Bertel Haarder (V), 2008-10-23:
Jeg glæder mig til, at vi kan få det enstemmigt vedtaget.
Den brede støtte er jo også en bred støtte til det princip, at det er godt, at vi ved siden af det offentlige system har et privat system.
Efter min mening kunne det private system godt have lidt større frihed til at være anderledes, men det er der ikke noget ønske om hos skolerne.
Jeg tror, de har fået den placering i forhold til det offentlige system, som de har ønsket.
Tilbage er så det brev, som også jeg har fået, nemlig henvendelsen fra formanden for de private skoler og hf-kurser, som er ked af denne grænse på 40 årselever på studenter- og hf-kurser.
Jeg synes, grænsen er velbegrundet, og jeg vil godt understrege, at der ikke i øjeblikket er noget privat gymnasium, som ikke opfylder dette krav.
Der er ikke en skole, som vil få frataget noget som følge af denne grænse.
Jeg synes, grænsen er rimelig, fordi der jo også skal være et vist udbud af fag for de elever, der melder sig, og i øvrigt er der jo også et vist frafald.
Så jeg synes, grænsen er rimelig, men jeg er meget villig til både at svare på spørgsmål og også at se argumenterne igennem, for vi skulle gerne have enighed til sidst om dette også.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-10-23:
Først skal jeg lige starte med at sige, at Venstre jo altså kan støtte dette lovforslag.
Det handler jo om en forenkling; det er en forenkling af rådsstrukturen for nogle forskellige uddannelser.
Rådet om Kortuddannedes Fortsatte Uddannelse, med forkortelsen KFU-rådet, nedlægges, og den nye rådsstruktur vil så kunne sikre, at der vil være en større sammenhæng imellem almen voksenundervisning og erhvervsrettet voksen- og efteruddannelse og så produktionsskolernes undervisningstilbud og erhvervsuddannelserne.
For at få en god sammenhæng overføres KFU-rådets opgaver til REU-rådet, en anden forkortelse, som står for Rådet for de grundlæggende Erhvervsrettede Uddannelser.
Og REU, som vi så kalder det, får udvidet opgavebeføjelserne, så de også omfatter en rådgivning om produktionsskolernes undervisningstilbud.
Det er også meningen, at rådet skal følge erhvervsuddannelserne med en præcis vurdering af, om der er behov for en bedre koordinering af uddannelserne.
Og det skal ikke være usagt, at når en stor stak papirer kan forkortes til sådan en god forenkling som det her, jamen så er det noget, der ligger Venstre meget på sinde, og derfor er det godt, at vi får lavet denne forenkling, hvor tre råd formår at blive til to.
Så, som jeg sagde i starten, støtter Venstre lovforslaget.