runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-29:
Seksuelle overgreb på børn er noget af det allerværste, vi alle sammen herinde kan komme i tanker om.
Jeg tror ikke, der er nogen som helst forskel i det synspunkt, de forskellige partier har på det område.
Justitsministeren har været meget optaget af at kigge på strafskærpelse, og det er også noget, som vi i SF støtter.
Men det kan ikke stå alene, og derfor hilser jeg Enhedslistens forslag velkommen.
Seksuelle overgreb og seksuelt misbrug af børn er noget, der kommer til at påvirke dem resten af deres liv.
Jeg tror ikke, at nogen af os kan forestille os den påvirkning, det har på de børn, og hvad der sker med deres videre liv.
Derfor vil jeg sige, at helt overordnet støtter SF hensigten med det her beslutningsforslag.
Jeg synes, der er nogle ting, der skal bores ud i udvalgsarbejdet.
Det gælder også nogle af de ting, justitsministeren var inde på.
Men grundlæggende set
synes vi, at det er rigtig positivt, at man ikke kun taler om strafskærpelse, men taler om, hvordan man kan sikre, at der for fremtiden bliver langt færre børn, der udsættes for seksuelt misbrug og voldtægt.
Det er desværre noget, der forekommer alt, alt for ofte, og det virker i debatten, som om det, vi alle sammen er enige om, nemlig at det er et forfærdeligt overgreb, står i vejen for at kigge på konkrete løsninger på, hvordan vi kan forhindre, at nogle af de her gerningsmænd udøver deres ugerninger for at tilfredsstille deres lyst.
Det har vi fra SF's side også foreslået.
Men vi skal sikre, at så få børn som muligt bliver udsat for det her, fordi det er noget af det allerallermest ødelæggende.
Grundlæggende er vi enige i hensigten i beslutningsforslaget, og vi vil meget gerne diskutere de helt konkrete ting om inddragelse af oplysningskampagner og børnehuse nærmere.
Zenia Stampe (RV), 2016-04-29:
Tak for det.
Vi er i virkeligheden meget på linje med Alternativet.
Vi synes også, at fokus i beslutningsforslaget er rigtig godt.
Det handler jo om, hvordan vi styrker forebyggelse og behandling, men jeg ærlig talt en lillebitte smule i tvivl om – og igen, jeg er ikke polemisk – hvad der så ligger helt konkret i beslutningsforslaget, fordi selve teksten handler jo bare om, at regeringen pålægges at lave en handlingsplan, kunne man kalde det, med de nødvendige skridt og så overveje sådan en groomingparagraf, men når man så går ned i bemærkningerne, er der en række meget konkrete ideer, som jeg egentlig gerne vil knytte et par kommentarer til.
Jeg tror ikke, at der er nogen, der kan være imod en generel udbredelse af viden blandt relevante faggrupper om rådgivnings- og behandlingsmuligheder.
Det er også fint med en styrkelse af behandlingen under afsoning og i forbindelse med udslusning.
Vi har dog så lige hørt ministeren sige, at det er der gode muligheder for i dag, men det kan jo være, at de ikke er gode nok.
Derfor er vi selvfølgelig åbne over for at se på det.
Men jeg er så mere i tvivl, når vi kommer til nogle af de andre ideer.
Altså, en telefonlinje, hvor man kan ringe ind og sige, at man går med tanker om at begå et pædofilt overgreb.
Kan man forestille sig en telefonlinje med tavshedspligt, hvor man får kendskab til potentiel pædofili, men så ikke kan gå videre med det?
Jeg synes i hvert fald, at det skaber nogle faktisk ret store dilemmaer.
Er vi ikke bange for, at det i virkeligheden skaber utryghed, altså endnu mere af den utryghed, som jo desværre er en af grundene til, at det nogle gange er lidt svært for mænd at gå ind i fag med børn?
For det er jo også et problem.
Der er lidt større mistillid, mistro til mandlige pædagoger end kvindelige pædagoger.
Vi ved da i hvert fald, at mange mandlige pædagoger siger, at det nogle gange godt kan opfattes en smule problematisk, at man ofte ser anderledes på mænd.
Kan de skifte en ble alene, eller skal der være åben dør, så den kvindelige pædagog også kigger ind osv. osv.?
Det er jo et område, hvor der er masser af dilemmaer.
Jeg tror derfor ikke nødvendigvis, at de to konkrete forslag er vejen frem.
Så er der styrkelse af børnehuse, altså at gøre det obligatorisk at bruge dem.
Det kan lyde meget fornuftigt.
Med hensyn til grooming læser jeg forslaget sådan, at man i virkeligheden bare beder regeringen om at bede Straffelovrådet om at vurdere hensigtsmæssigheden og en eventuel udformning af en groomingparagraf.
Det vil sige, at alt i alt har jeg faktisk lidt svært ved at se, hvad substansen er i det her.
Jeg står i virkeligheden her og tænker højt, for vi har ikke besluttet, om vi er for eller imod, for det afhænger lidt af udvalgsbehandlingen og de svar, som vi får nu, men kunne man forestille sig, at det ville være nok, hvis regeringen samlede nogle af de initiativer sammen, som allerede er iværksat, eller skal alle de her punkter ind osv. osv.?
Så jeg kan altså hverken sige ja eller nej lige nu, men sige, at vi sådan set styrker ideen eller tanken om bedre behandling, mere forebyggelse, men vi er ikke helt sikre på alle de konkrete forslag.
Josephine Fock (ALT), 2016-04-29:
Tak for det.
Vi behandler nu forslaget til folketingsbeslutning om bekæmpelse af pædofili, og forslagsstillerne ønsker at pålægge regeringen at tage de nødvendige initiativer i indeværende folketingsår, som kan sikre en effektiv bekæmpelse af pædofili og seksuelt misbrug af børn, herunder udbredelse af forebyggelses- og behandlingsindsatsen og udvidelse af brugen af børnehusene.
Forslagsstillerne ønsker endvidere, at regeringen skal overveje, om der skal indsættes en såkaldt groomingbestemmelse i straffeloven.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at Alternativet deler Enhedslistens holdning til, at strafskærpelse alene næppe har den store kriminalitetsdæmpende effekt og der må andre tiltag til.
Vi skal gentænke vores straffesystem på en anden og ny måde.
Derfor støtter vi også hensigten med det her beslutningsforslag om en generel styrkelse af forebyggelses- og behandlingsindsatsen samt styrkelsen af de fem regionale børnehuse.
Som udgangspunkt er vi også åbne over for den groomingbestemmelse, men ønsker at få belyst nærmere, præcis hvad det er, der er tiltænkt.
Det er også det, jeg lidt oplever forslagsstillerne selv lægger op til, og der synes jeg også at vi har hørt justitsministeren her redegøre for, hvad man egentlig kan i dag, og den del vil vi rigtig gerne have mulighed for at få uddybet nærmere.
Vi er også enige i, at en ændring af straffeloven om det her kræver en grundig vurdering, og for os er det helt afgørende, at vi ikke havner i en situation, hvor en hvilken som helst interaktion med børn bliver mistænkeliggjort, for det er vigtigt, at det ikke får den konsekvens. Så som udgangspunkt er vi positivt indstillet over for forslaget, men ønsker at få uddybet nogle af de ting, jeg har nævnt her, i udvalgsbehandlingen.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-04-29:
Tak til Enhedslisten for at sætte fokus på et vigtigt område, nemlig bekæmpelse af pædofili og vel i virkeligheden af pædofile overgreb, som jo er det, det hele handler om, nemlig at vi skal forhindre, at børn bliver udsat for seksuelle overgreb.
I virkeligheden skal vi jo gå endnu videre og sørge for, at de bliver beskyttet imod voldelige overgreb.
Overgreb mod børn er noget af det mest forfærdelige, der findes.
Det er noget af det, som Liberal Alliance synes er mest strafværdigt overhovedet.
Om man så skal gøre det ved at indsætte en såkaldt groomingbestemmelse i straffeloven, er jeg ikke så sikker på.
Når jeg hører justitsministerens svar, synes jeg, at det virker, som om man allerede i dag kan gøre netop det.
Måske er hele det her ønske om hele tiden at indsætte bestemmelser i straffeloven, som allerede findes, en epidemi, der lidt er i Folketinget generelt.
Jeg synes i virkeligheden, det lægger op til at nedsætte en kommission, der skal se på en ny straffelov, i stedet for at vi hele tiden får de her mærkelige knopskydninger, hvor det nogle gange slet ikke er knopskydninger, men bare gentagelser af det, der allerede er der, bare sagt på en ny måde.
Så er der det om det forebyggende, og det er jo sådan set rigtigt, at det også er vigtigt.
Hvis man skal finde pengene til det, vil mit forslag være, og det er selvfølgelig lidt beklageligt over for Enhedslisten, at man måske prøver at finde nogle penge i forbindelse med efterårets satspuljeforhandlinger, for det vil nok være der, det vil være nemmest at skaffe midler til at gøre noget forebyggende, hvis man altså skal gøre noget ved det.
Det er sådan set ikke for at genere Enhedslisten, der ikke er med i satspuljekredsen, men det er faktisk sådan, at det er den eneste kreds, som man kan tilslutte sig, hvis man har lyst, så det er selvfølgelig også en mulighed for Enhedslisten.
Men jeg tror, at det er dér, det skal ligge, hvis vi skal have en realistisk mulighed for at gøre noget ved det i den praktiske verden.
Så det kan være, at vi ligefrem vil se på nogle af forslagene, måske ligefrem stjæle nogle af dem, men det må vi jo se til efteråret.
Men i politik er der ingen former for copyright, og man bliver jo som regel glad, hvis tingene bliver gennemført, lige meget hvilke partier der stemmer for eller laver aftaler.
Så jeg vil sige, at vi ikke kommer til at stemme for det her forslag, men vi synes, at mere forebyggelse og strengere straffe begge dele sådan set er gode ting.
Men jeg tror, at det kommer til at foregå nogle andre steder end gennem dette forslag, beklager.
Britt Bager (V), 2016-04-29:
Som jeg også sagde i min tale, er det primært groomingbestemmelsen, der kolliderer med Venstres overbevisning.
Jeg synes, at i stedet for at stå her og tage alle forslagene op, skulle vi lægge det op til en åben drøftelse, både i Retsudvalget, Socialudvalget og Sundhedsudvalget, for jeg synes faktisk, at det her emne fortjener en grundig behandling.
Pernille Skipper (EL), 2016-04-29:
Det synes jeg lyder rigtig dejligt.
I forhold til de konkrete forslag i beslutningsforslaget kan Venstre så løfte sløret for bare et enkelt af dem, eller er man glad for dem alle sammen – sådan at vi kan konkludere, at hvis det ikke havde været for forslaget om groomingbestemmelsen, så havde Venstre stemt for?
Britt Bager (V), 2016-04-29:
I Venstre er vi altid interesseret i at diskutere, hvad der er bedst for at forebygge, og det er, uanset om det er telefonrådgivning eller en styrkelse af børnehusene.
Jeg er også bekendt med, at der er nogle udfordringer i forhold til børnehusene mellem kommunerne og Socialministeriet.
Det kan vi godt diskutere.
Om det skal være i regi af Retsudvalget, eller om det skal være i Socialudvalget, må vi så tage, men vi går ind for at styrke indsatsen for forebyggelse også.
Pernille Skipper (EL), 2016-04-29:
Jeg vil egentlig gerne følge op på fru Lisbeth Bech Poulsens spørgsmål.
Jeg har forstået, at Venstre er imod en særlig groomingbestemmelse.
Det er så forstået, og dermed kan man ikke stemme for forslaget, det er også okay.
Der er jo så også en hel del andre elementer i det her beslutningsforslag, som netop er af forebyggende karakter, faktisk også mange flere, som handler om mennesker, som ikke allerede er dømt, hvilket ellers var det, fru Britt Bager talte om i sin tale.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad Venstres holdning er til, at man går i gang med en mere forebyggende indsats, altså bl.a. en landsdækkende kampagne, som oplyser om behandlingsmulighederne, sådan at vi kan få fat i potentielle krænkere, før de begår overgreb, telefonrådgivning og så også særlig den her styrkelse af børnehusene, som vi meget, meget gerne ser, for der er så mange positive erfaringer med børnehusene allerede, så det forhåbentlig kan bruges yderligere.
Britt Bager (V), 2016-04-29:
Det er jeg fuldstændig enig med fru Lisbeth Bech Poulsen i.
Det, som jeg tror vi måske ikke er helt enige om, er, hvorvidt straffeloven i dag giver mulighed for allerede at straffe en person, når vedkommende tager kontakt til et barn.
For jeg er af den opfattelse, at der i straffeloven, som den foreligger i dag, allerede er mulighed for at straffe en person, med det samme vedkommende tager kontakt til barnet.
Dermed mener jeg også, at den groomingbestemmelse, som forslagsstillerne foreslår, er overflødig.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-04-29:
Jeg kan forsikre justitsministeren om, at også Alternativet er meget optaget af, at grundloven overholdes.
Og det er jo netop derfor, at bemærkningerne til beslutningsforslaget er formuleret, som de er.
Men så vil jeg gerne lige komme ind på noget, som ministeren sagde, da han talte om en folkestorm og noget med enkeltsager.
Det, vi taler om her, er jo en folkelig debat, og for at samle 50.000 underskrifter kræver det, som vi kan se fra andre lande som England og Finland, en bred folkelig debat og en bred folkelig opbakning til at diskutere noget, før det så kan komme herind og blive diskuteret videre.
Så jeg er egentlig lidt ked af de der ord, altså at det skulle blive noget med enkeltsager og folkestorm.
Hvis det her kan være med til at skubbe endnu mere på den folkelige debat, må det da være noget af det, som jeg hører justitsministeren også efterspørger.
Søren Pind (V), 2016-04-29:
Altså, jeg tror egentlig, jeg har sagt ret klart, hvad jeg mener om det.
Jeg oplever vores lovgivningsprocesser som værende under pres i forvejen.
Og jeg oplever, at vi i mindre og mindre grad har diskussion om materien, om det, der faktisk får en virkning for borgerne, frem for proces og spilfægteri.
Og hvis man kombinerer det synspunkt med synspunktet om enkeltsagsbekymring, er jeg ikke sikker på, at det her er gavnligt for demokratiet.
Der er jo to sider af folkedybet: Der er både det, hvor man lader sig repræsentere, og hvor man i samdrægtighed får løst tingene, men der findes jo også ubehagelige sider af flertalsstyre, som meget let kan udarte sig.
Og det er jeg bekymret for i de her år.
Josephine Fock (ALT), 2016-04-29:
Tak for det.
Jeg synes også, det er en rigtig spændende debat, og jeg er sådan set enig med justitsministeren i forhold til at beskytte vores institutioner og vores repræsentative demokrati.
Jeg tror så bare ikke, at måden at gøre det på i virkeligheden er ved at forsøge at lukke os om os selv, hvilket vi også diskuterede lidt under det forrige lovforslag om offentlighedsloven.
Jeg synes jo, det er vigtigt at påpege, at i Finland har der altså været otte sager, der er kommet til debat, og den første var om homoægteskaber.
Og der er jo i det her forslag også foreslået en solnedgangsklausul, altså at vi skal revurdere det om 2 år for at se, om det virker.
Det vil jo stadig væk være en debat, der bliver taget her i salen, og det er jo ikke tanken, at Folketinget pludselig bliver lavet om til at være den dømmende magt.
Altså, kan ministeren slet ikke se, at det kunne være endnu et værktøj til at få den her sal til at blive endnu mere levende?
Søren Pind (V), 2016-04-29:
Jeg er bekymret for, at det bliver en brutalisering af den offentlige debat for at sige det rent ud.
Og jeg er meget, meget optaget af det spørgsmål i de her år.
Det kan være, at jeg ser spøgelser.
Det ved jeg ikke.
Om jeg kan se nogle fordele ved det, ved jeg ikke.
Jeg er meget forankret i det repræsentative folkestyre.
Men igen: Der er nogle, der bruger det der udtryk gammelpartierne og alt sådan noget.
Trine Torp (SF), 2016-04-29:
Det er bare sådan lige konkret: Hvad er det konkret, ministeren frygter kunne ske ved sådan et forslag?
Og hvis nu ministeren skulle tage den anden kasket på, kunne der så være nogen som helst fordel ved forslaget?
Søren Pind (V), 2016-04-29:
Det kan godt være, at jeg står alene med den bekymring, men jeg oplever et meget, meget stort pres på demokratiets institutioner i de her år – og en fragmentering, altså en enkeltsagsorientering, som jeg for demokratiet og folkestyret finder dybt bekymrende.
Derfor tror jeg sådan set, at jeg – hvor Bertel Haarder i 1970'erne skrev en bog, der vistnok hed »Institutionernes tyranni« – ville skrive en bog med en modsat titel i dag, altså om, at vi faktisk har behov for at beskytte vores institutioner, fordi vi lever i en meget, meget hurtig og meget omskiftelig og meget stemningsbåren tid.
Der betvivler jeg at et sådant forslag vil være gavnligt.
Det kan hænde, det bliver det en dag, men jeg synes for nærværende, hvor vi stadig ikke har lært en ordentlig kultur for vores omgang med de sociale medier etc., ikke, det er en god idé.
Trine Torp (SF), 2016-04-29:
Tak for det, og tak til ministeren for at tage debatten alvorligt.
Jeg synes faktisk, det er en rigtig spændende debat at følge, og det kan jeg også fornemme at ministeren egentlig synes, selv om han ikke er enig i beslutningsforslaget.
Det er jo fuldstændig korrekt, at man i dag sagtens kan få kontakt – meget nemt, endda – og man kan sådan set også få ret meget indflydelse, men det er også sådan, at der er meget forskel på, hvem der har størst adgang til at få indflydelse og kontakt med folketingsmedlemmerne.
Det tror jeg også man må erkende.
Jeg hæfter mig ved, at ministeren gør det til et enten-eller, altså enten det repræsentative folkestyre eller de her borgerdrevne initiativer.
Kunne man ikke forestille sig, at det tværtimod ville skabe en synergi, og at de ville kunne komplementere hinanden?
Søren Pind (V), 2016-04-29:
Det er jeg helt uenig i.
Jeg voksede selv op i sådan et lille samfund.
Jeg har haft den mærkværdige tilskikkelse både at leve i en af landets allermindste kommuner med 4.600 indbyggere, i en lille landsby med 600 mennesker, og at bo og være borgmester i landets største.
Det, man jo kan gøre i den sammenhæng, er at rette henvendelse til sit lokalt valgte folketingsmedlem, som i øvrigt i de mindre samfund er meget nærværende og spiller en betydelig rolle, og få den pågældende til at rejse den pågældende problemstilling, hvis det skal helt herind, for at man betragter det som en debat.
For i offentligheden i dag er der jo rige muligheder for at rejse debatter i øvrigt.
Susanne Eilersen (DF), 2016-04-29:
Men hvis nu man ude i et lille samfund ret langt væk fra Christiansborg har nogle ting af samfundsmæssig karakter, som man synes at man gerne vil bære ind og få diskuteret herinde, og man så henvender sig til ministeren, og ministeren så ikke synes, det er en god idé, så har man jo ikke mulighed for at få debatten om de her samfundsmæssige ting, man nu slås med i et enkelt lokalsamfund eller i en landsdel, eller hvad det kunne være.
Så er man jo afskåret fra det.
Søren Pind (V), 2016-04-29:
Det følger jo sådan set af grundloven.
Det følger af grundlovens § 56, hvor det jo meget enkelt siges, at fru Susanne Eilersen og jeg hver for sig kun er bundet af en eneste ting: Det er vores samvittighed.
Og det er jo der, det her forslag går ind og regulerer noget, som for mig er helligt i grundloven, nemlig at vi skal være ubundet af alt andet.
Det er det, jeg mener med – hvad man nu kan bruge af udtryk – »god idé«, »dårlig idé« etc.
Samvittigheden hos det enkelte folketingsmedlem definerer, om noget skal behandles eller ej.
Jeg tror simpelt hen ikke, vi deler analysen af samfundet.
Men det er vel en af grundene til, at Alternativet er opstået som parti, altså at man som parti har en anden samfundsanalyse end den, jeg f.eks. har.
Jeg føler en dyb bekymring ved at se, at det repræsentative demokrati i realiteten forvitrer i de her år.
Og jeg mener, det er, fordi der er for stort et pres på institutionerne, særlig i forhold til det enkeltsagsorienterede og det fragmenterede.
Og jeg er bekymret over, at 50.000 personer i en facebookstorm kan opnå ret til at få en folketingsbehandling af f.eks. en dom, en voldtægtssag eller en given sag i en eller anden ubehagelig sammenhæng.
Det er jeg bekymret over, fordi presset på vores lovgivningsproces i forvejen er meget hårdt.
Men, altså, det er jo en redelig uenighed.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-04-29:
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi har den på det her niveau.
Det skulle også gerne vise, at vi netop er vores ansvar bevidst som repræsentativt folkestyre.
Dernæst tak for den meget klare melding om, at regeringen og justitsministeren er så optaget af at overholde grundloven.
Jeg vil håbe, at det gælder i alle sammenhænge og i alle de forhandlinger, vi i øvrigt deltager i for tiden.
Det er vi også i Radikale Venstre, ligesom vi i den grad er optaget af at styrke vores demokrati, som er et repræsentativt demokrati.
Det hylder vi, og det vil vi fortsætte med.
Derfor er jeg på samme måde som den tidligere spørger
optaget af det, som ministeren synes jeg egentlig meget fint siger, nemlig at uenigheden måske skyldes en forskellig samfundsanalyse.
Men for Det Radikale Venstres vedkommende synes vi, vi har lært noget af de finske erfaringer.
Undskyld, jeg trækker tiden lidt – formanden vil forhåbentlig også give et par sekunder her – men det er jo det her med, at ministeren jo så vel som mig ved, at 50.000 underskrifter i dag kan få rigtig mange folketingsmedlemmer til noget.
Det findes.
Det hylder jeg også.
Det er en del af den frie, lige og åbne adgang til demokratiet.
Men vi ønsker en anden indgang – en ekstra indgang – som kvalificerer det rum en lille smule mere og på den måde forhåbentlig kvalificerer den demokratiske deltagelse.
Hvad synes ministeren om det?
Søren Pind (V), 2016-04-29:
Jamen jeg tror sådan set, at der for Det Radikale Venstres vedkommende går sådan en rød tråd igennem det, også hvis man går helt tilbage til grundlovsbehandlingen i 1953, holdningen til folkeafstemninger m.v., som jo har præget Det Radikale Venstres politik i årtier.
Den tidligere radikale formand Niels Helveg Petersen beskæftigede sig en del med det forhold.
Og det er jo egentlig velkendt, at der er en konstruktiv uenighed om det forhold.
Så jeg har fuld respekt for Det Radikale Venstres ageren.
Jeg er bare bekymret for, at vi lever i en tid, hvor vi ser en forblødning af de politiske partier, en mindre opbakning omkring det, som er med til at skaffe de mennesker, der skal sidde herinde, noget andet end en anæmisk politisk kultur – desværre og i stigende grad.
Det er min analyse, og det er regeringens analyse.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-04-29:
Den bliver kort.
Jamen tak, for det her er jo faktisk historisk.
Vi trækker tråde tilbage, og ministeren har fuldstændig ret i, at det er meget grundlæggende for Radikale Venstre, og de her ting er groet i vores have.
Og så har vi sådan hele tiden, og det gør vi fortsat, vurderet det op imod, hvordan vi styrker borgernes muligheder, og hvordan vi også kvalificerer demokratiet.
Jeg deler sådan set ministerens analyse af farerne, men jo så ikke af løsningerne.
Søren Pind (V), 2016-04-29:
Gid alle politiske debatter kunne foregå på den her måde.
Det gør de desværre ikke.
Men jeg tror, det er meget vigtigt, at vi har de her drøftelser i de her år, for der foregår en forandring, som kan udvikle sig til noget ubehageligt.
Jeg kan være så uenig, at jeg må sige, at jeg jo advarer imod det her forslag.
Men sådan er det.
Susanne Eilersen (DF), 2016-04-29:
Tak for det.
Jeg bed lige mærke i, at ministeren i sin tale sagde, at han meget hellere ville fremsætte en god idé fra én borger på Facebook end en dårlig idé fra 100.000 borgere, der havde lavet en underskriftsindsamling.
Så er det, jeg vil høre ministeren, hvem det er, der vurderer, hvad der er en god idé.
Peder Hvelplund (EL), 2016-05-03:
Altså, vi går i Enhedslisten ind for, at vi har en debat, hvor flygtninge ikke bliver omtalt som en byrde, der skal skubbes rundt mellem fattige kommuner, men at man begynder at se på de her mennesker som en reel ressource.
Og hvis vi skal vende den her udvikling, bliver nødt til at se på de her mennesker som nogle, der faktisk kan være en ressource for det danske samfund.
Det er jo faktisk også det, vi oplever mange steder.
Men jo mere vi taler om dem som et problem, desto mere bliver det til et problem.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2016-05-03:
Jeg vil gerne spørge Enhedslistens ordfører angående fordelingsnøglen, som jeg forstår man er imod i Enhedslisten.
Det vil sige, at Enhedslisten sådan set støtter, at rige kommuner, f.eks. Gentofte og andre kommuner i Nordsjælland, kan sige sig fri for at tage et ansvar og i stedet skubbe det videre til Vestegnen og til Københavns Kommune.