runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Vibjerg (V), 2008-10-31:
Altså, nu er der jo, siden vi havde førstebehandlingen af finanslovforslaget, indgået en delaftale mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance om at tage det her forslag op, netop for at få det klaret, inden skattekortene skulle udskrives.
Det kunne selvfølgelig være en del af den samlede pakke, og så kunne det være, at der var andre elementer, man ville justere på i finanslovforslaget, men af hensyn til udskrivning af skattekort har man taget det her isoleret som et forslag, der skulle køres igennem nu for at undgå en meget stor ekstraomkostning i forhold til at udskrive nye skattekort.
Venstre støtter fuldt ud suspensionen af SP-bidraget i 2009, det er den rette medicin på det rette tidspunkt.
Vi er jo inde i en periode, hvor vi har en stærk dansk økonomi, men den økonomiske krise får os alle til at holde lidt mere på pengene, og der kan det være fornuftigt, at vi så sikrer, at der kommer flere penge ud i borgernes lommer.
Vi balancerer jo på en knivsæg, fordi vi stadig væk har et arbejdsmarked, der er under voldsomt pres, samtidig med at vi har de udsigter, der er i forbindelse med krisen.
Men som sagt mener vi i Venstre, at suspensionen af SP er rigtig i den nuværende situation, og vi støtter også en hurtig behandling i udvalget.
Så skal jeg meddele, idet den konservative ordfører ikke har mulighed for at være til stede i salen, at De Konservative også støtter forslaget.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-10-31:
Tak for det.
Ved første behandling af finanslovforslaget her i år sagde ordføreren fra Venstre, hr. Peter Christensen, om venstrefløjens afvisning af at genindføre SP-ordningen følgende, og jeg prøver lige at læse op: »Vi bør alle lytte til vejrmeldingerne.
Som en klog mand engang har sagt, findes der ikke dårligt vejr, kun forkert påklædning, og her må jeg desværre konstatere, at både SF og Socialdemokraterne vil have os til at gå rundt i badebukser, når det trækker op til kuling.
SF og Socialdemokraterne vil lægge kursen om, dreje roret skarpt til venstre, lige ind i den storm, som vi netop skal søge uden om.«
Det er ret interessant.
Betyder det nu, at Venstre vil med os ind i den storm, eller mener Venstre rent faktisk, at vi havde ret?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-10-31:
Det vil efter vedtagelsen af lovforslaget være op til Arbejdsretten at afgøre, om en konflikt er lovlig eller ej.
Arbejdsretten vil f.eks. kunne vurdere, om parterne i forbindelse med en konflikt over for en udenlandsk tjenesteyder med den fornødne klarhed har angivet, hvad der f.eks. skal betales i løn.
Og det er jo det, der anføres i Laval-afgørelsen.
Men det betyder jo selvfølgelig også, at vi sammen med arbejdsmarkedets parter og Beskæftigelsesministeriet vil følge arbejdet med udmøntningen af lovforslaget, og vi vil jo hele tiden diskutere retstilstanden, ligesom vi vil følge arbejdet i EU.
Per Clausen (EL), 2008-10-31:
Jeg forstår alle ordene i det, ministeren siger, men jeg er ikke sikker på, at jeg forstår meningen.
Det, jeg gerne vil spørge beskæftigelsesministeren om, er, om ministeren ikke kan bekræfte, at der ikke kan konfliktes på krav, som ligger ud over det, der kan defineres som en del af mindstelønnen.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-10-31:
Altså, de særdomme, der er kommet fra EF-Domstolen, har jo medført en diskussion om, hvorvidt det er nødvendigt at få ændret udstationeringsdirektivet.
Jeg mener jo, at vi med vedtagelsen af dette lovforslag her i Danmark har taget højde for de udfordringer, som EF-Domstolens praksis kan bringe med sig i forhold til den danske retstilstand, og derfor ser jeg ikke i denne sammenhæng, at der er behov for at ændre udstationeringsdirektivet.
EU-Kommissionen vil nu nedsætte en high level komité - som de kalder det - der skal drøfte udstationering generelt.
Derudover vil Kommissionen i samarbejde med parterne iværksætte en nærmere analyse af de afsagte domme, hvor spørgsmålene om fri bevægelighed og social sikring også indgår.
Og i det arbejde vil vi naturligvis fra dansk side deltage meget aktivt.
Frank Aaen (EL), 2008-11-04:
Så vil jeg sige til hr. Helge Adam Møller, at vi er enige om, at det var en fortalelse, der skete lige før.
Men alligevel vil jeg for det første sige: Hvis det er sådan, at terroren i højere grad udvikler sig i vestlige lande i forskellige celler, er det jo noget forfejlet at føre krig mod et fattigt land, i hvert fald med den begrundelse.
Det er jo også det, det drejer sig om.
Det er jo lidt fantastisk, at man kan rekruttere et ungt menneske til at foretage et selvmordsangreb.
Og det skal der jo ganske meget til for, vil jeg sige til hr. Helge Adam Møller.
Er det Det Konservative Folkepartis opfattelse, at det er blevet vanskeligere for terrorister at rekruttere nye terrorister efter krigen i Afghanistan og efter krigen i Irak?
Eller er det måske gået modsat?
Nu har jeg ikke nogen sympati for Al-Qaeda eller taleban, hvis det skulle være nødvendigt at sige det.
Men alligevel: Når nu hr. Helge Adam Møller siger, at de, der angreb Twin Towers i New York og Pentagon i Washington, blev uddannet i Afghanistan, er det vel korrekt at sige, at de pågældende terrorister lod sig uddanne i USA og boede i USA.
Tilsvarende er en lang række af de folk, der har gennemført andre terroraktioner, opvokset i og har uddannet sig i de lande, de boede i, og har i virkeligheden slet ikke noget med Afghanistan at gøre.
Jeg synes, at det er lidt vigtigt.
Man kan sige, at det er pedanteri, men hvis det nu er sådan, at terroren udvikler sig mere i vores egne lande, om jeg så må sige, og ikke har så meget med Afghanistan at gøre, kan man jo sige, at en krig i Afghanistan måske ikke er særlig velegnet til at bekæmpe terror med.
Helge Adam Møller (KF), 2008-11-04:
Nu er det jo sådan, at hr. Frank Aaen tit dels glemmer, hvad han selv mente og stod for, dels hvad andre stod for tilbage i fortiden.
Men lad mig bare minde ham om, at det er rigtigt, at der i Afghanistan ikke dengang var terroristtræningslejre, hvor man uddannede folk til piloter på jumbojetfly og tilsvarende.
Men den almene terroristtræning var der rigtig, rigtig mange, der fik i Afghanistan.
Og derefter var der så nogle af dem, der tog til USA og fik et certifikat til flyvemaskine uden helt at fortælle, hvad det var, de skulle bruge det til.
Og så dræbte de lige 3.300 civile, uskyldige mennesker.
Det er det system, jeg godt vil være med til at forhindre.
Og det synes jeg der var mange, der skulle gøre.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-11-04:
Det undrer mig egentlig, at hr. Helge Adam Møller, der har en militær baggrund og sådan bør have en vis respekt for militærfolk, slet ikke har kommenteret hr. Søren Espersens hånende bemærkninger om den afgående britiske brigadechef, som hr. Søren Espersen kalder for snøftende og slap og sølle, fordi den pågældende brigadechef har formastet sig til at mene, at man ikke kan vinde militært, men at det er nødvendigt med en politisk løsning.
Tror hr. Helge Adam Møller, at det fremmer danske interesser, at man på den måde fornærmer og direkte bagtaler en fremtrædende brigadechef, som har været chef for de danske styrker?
Og burde det ikke være noget, som Det Konservative Folkeparti, der har sådan en tradition for en vis korrekthed i den måde, tingene omtales på, påtaler, når et nærtstående støtteparti kalder en højtstående britisk general for snøftende og sølle osv.?
Helge Adam Møller (KF), 2008-11-04:
Det tillader tiden heller ikke.
Godt nok har vi ytringsfrihed her i Danmark, men vi har ikke ytringspligt.
Og med hensyn til om generalen føler sig stødt eller ej, vil jeg sige, at jeg såmænd ikke er helt sikker på, at generalen sidder og hører debatten i Folketinget i øjeblikket.
Hvis han gjorde det, ville han have den samme holdning, som jeg og hr. Søren Espersen har, nemlig at det er godt, at vi har ytringsfrihed.
Så kan generalen være uenig med hr. Søren Espersen og omvendt, og det tror jeg de begge to overlever.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-11-04:
Ja, ja, det er slet ikke det.
Altså, hvis han gjorde det, ville han virkelig have et problem.
Så det jeg tror sådan set ikke vi skal være bange for.
Men jeg synes, at det da er vigtigt, at få opklaret, om Det Konservative Folkeparti mener, at det virkelig kan være rigtigt at være i så tæt et samarbejde med et parti, der har en så nedladende holdning til, en så arrogant holdning til og en så dårlig sprogbrug om en fremtrædende allierets brigadechef.
Det synes jeg da er vigtigt at få afklaret her i Folketingssalen.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-11-04:
Jeg har ikke nogen kommentarer til det.
Det var jo ikke noget spørgsmål, så vidt jeg kunne høre.
Helge Adam Møller (KF), 2008-11-04:
På et tidspunkt, faktisk frem til i går, havde jeg måske troet, at SF kunne have indtaget en anden holdning, end de har gjort i dag, og altså stemt for det her forslag - og ikke af hensyn til regeringen og det store flertal, men fordi man jo normalt plejer at sige, at man støtter FN.
Og her har vi et fuldstændig enigt FN, der anbefaler verdens lande, også Danmark, at vi deltager militært i Afghanistan - og ligefrem appellerer om det.
Man kunne også gøre det af hensyn til den afghanske folkevalgte regering, som også har bedt om hjælp, men det gør SF ikke.
Jeg har så valgt at glæde mig, for det betyder jo så, at nu er det heldigvis fuldstændig utænkeligt, at SF kan komme med i et forsvarsforlig her i Danmark.
Det er da glædeligt efter de holdninger, som hr. Holger K. Nielsen har givet udtryk for.
Tak for det.
Det synes jeg hr. Holger K. Nielsen så skulle afklare.
Jeg går meget ind for ytringsfrihed og jeg kan godt lide, at folk siger, hvad de mener, og så kan vi være uenige enkelte gange.
Hvis jeg ikke har taget helt fejl af udviklingen i SF de sidste par år, vil jeg mene, at det er, lige som om SF søger en vis tilnærmelse til Socialdemokratiet og måske endda overvejer at gå i regering med det.
Da jeg så hørte den socialdemokratiske ordfører her i dag, hørte jeg, at han jo sagde det diametralt modsatte af det, hr. Holger K. Nielsen sagde.
Han var meget enig i det, jeg sagde, så selv om der kan være små uenigheder indimellem på enkelte områder, kan man søreme godt arbejde sammen i et godt fællesskab.
Jeg kan.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-11-04:
Jeg kan da godt forstå, at hr. Morten Helveg Petersen hellere vil have SF med end Dansk Folkeparti, for det, man hører fra hr. Morten Helveg Petersen og hr. Søren Espersen, er jo som ild og vand i forhold til hinanden.
Men når det drejer sig om FN, synes jeg alligevel, at hr. Morten Helveg Petersen lige skal vende det en ekstra gang.
For bare fordi der er tale om FN, er man jo ikke altid med.
Eksempelvis er der jo FN-tropper i Congo i øjeblikket, og der er måske mere brug for, at vi er der, når det kommer til stykket, i forhold til hvad der sker af humanitære overgreb.
Men der er vi jo ikke med, for det er vi ikke.
Og en af grundene er jo, at vi har bundet så mange kræfter i Afghanistan.
Et af problemerne i dansk udenrigs- og forsvarspolitik, synes jeg, er jo, at vi har nedprioriteret rene FN-missioner igennem ganske, ganske mange år.
Og hvorfor har vi det?
Fordi vi har bundet så mange ressourcer i Afghanistan.
Derfor synes jeg også, at hr. Morten Helveg Petersen burde tænke på, at hvis man virkelig skulle tage FN alvorligt og deltage i flere rene FN-missioner, bliver vi simpelt hen nødt til at nedprioritere Afghanistanmissionen.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-11-04:
Selvfølgelig kan man ikke altid være med, udelukkende fordi der står FN.
Det er selvfølgelig også et spørgsmål om, hvad man har af kapaciteter i de enkelte medlemslande.
Men er problemet for SF ikke, at man aldrig er med?
Er problemet ikke, at man stort set aldrig bakker op bag nogen af de her typer af operationer?
Det, jeg ikke kan få til at hænge sammen, er, at SF i øvrigt taler for et internationalt retssamfund, taler for nogle af alle de her ting, der ligger på bordet i den strategi, vi behandler her i dag, og alligevel vælger SF igen at sige nej.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-11-04:
Jeg vil sige til hr. Morten Helveg Petersen, at vi da har deltaget og har støttet FN-operationer i Balkanområdet og i Afrika.
Det har vi gjort, så det har ikke noget med det at gøre.
Det har noget at gøre med, at vi jo har ønsket en nedtrapning af det militære engagement, bl.a. for at vi så med større styrke kan deltage i rene FN-operationer, f.eks. i Afrika, for at vi kan varetage andre opgaver med vores forsvar, f.eks. i det arktiske område, og for at vi stadig væk kan deltage i kampen mod pirater, som vi gør i øjeblikket.
Hr. Morten Helveg Petersen er vel klar over eller burde i hvert fald overveje, om det danske forsvar i længden kan hænge sammen, når vi har bundet så mange ressourcer, som vi har, i Afghanistan.
Han burde tænke på, hvor meget det slider på forsvaret i øjeblikket, og hvordan der er en risiko for, at vi, som årene går, lægger alle vores udenrigspolitiske æg i Afghanistan.
Alle de ressourcer, vi har i Danmark til at føre aktiv udenrigs- og sikkerhedspolitik for, bliver brugt i Afghanistan.
Det kan da ikke være i Det Radikale Venstres interesse, at det går den vej.
Søren Pind (V), 2008-11-04:
Jeg vil gerne vende tilbage til hr. Holger K. Nielsens citat i Berlingske Tidende den 3. november 2008, for jeg synes egentlig, at hr. Holger K. Nielsen skylder at uddybe sit synspunkt lidt.
Det var en sammenligning mellem et FN-sanktioneret svar på et angreb, der blev udført på en dato, som for alle under 50 år altid vil være mejslet i erindringen, og Sovjet, et grusomt diktatur, som myrdede millioner af mennesker, og som førte en grusom angrebskrig, bl.a. med legetøjsbomber rettet mod de mindste børn.
Jeg synes, at hr. Holger K. Nielsen skylder at forklare, hvad det er for en sammenligning, han drager imellem det sovjetiske imperiums angreb på Afghanistan og et FN-sanktioneret angreb som svar på et terrorangreb rettet mod den vestlige verdens hjerte.
For under alle andre omstændigheder ville et sådant udsagn være blevet stemplet som det, det var, nemlig fortrædeligt.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-11-04:
Jeg vil sige til hr. Søren Pind, at jeg ikke har taget stilling til det sovjetiske samfunds natur i den bemærkning.
Jeg lod alligevel bemærke, at mange af de argumenter, som bliver brugt også her fra dansk side om vores Afghanistanmission, om kvinders rettigheder og om demokrati, var helt de samme argumenter, som blev brugt fra sovjetisk side, og som i øvrigt Land og Folk også støttede dengang - meget interessant.
Men det har ikke noget med det at gøre.
Det, jeg taler om, er, at vi er kørt fast på samme måde, og det, som flere og flere er begyndt at erkende, er jo, at vi militært set er kørt fast.
Det var det, som skete i Vietnam for USA i 1960'erne, og det, som er det karakteristiske for den form for guerillakrigsførelse, man er oppe imod, er jo, at det ikke hjælper, at man sender nok så stærke militærmaskiner
Man kan ikke vinde militært, for det, som man kan vinde på, er ved at vinde lokalbefolkningernes tillid, så man kan adskille lokalbefolkningen fra Taleban.
Det her handler om, at det lige så meget er en ideologisk kamp for at svække Talebans indflydelse i Afghanistan.
Søren Pind (V), 2008-11-04:
Kan hr. Holger K. Nielsen slet ikke se det stødende i at drage en sådan sammenligning?
Er det sådan, at godt og skidt og rigtigt og forkert er ophævet i hr. Holger K. Nielsens verden: Vi har en sovjetisk invasion den ene dag, og de sagde det samme, og så kommer der et FN-sanktioneret angreb, som skal svare igen på 3.000 dræbte midt i New York, midt i verdensbyen, og så er alt et fedt?
Kunne hr. Holger K. Nielsen finde på at kalde en sådan reaktion for hysteri eller noget andet?
Jeg skal jo ikke lægge hr. Holger K. Nielsen ord i munden, men det kunne bare være meget rart at prøve på sådan at betegne, hvad hr. Holger K. Nielsen egentlig mener, hvordan han kan tillade sig at bruge en sådan sammenligning.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-11-04:
Det er jo meget interessant, at partier, der taler om ytringsfrihed, anfægter ens ret til at sige ditten, dutten, datten.
Det gælder den britiske general, som hr. Søren Espersen vil have til at sige, hvad han mener, og hr. Søren Pind.
Hysterisk - jo, det var et meget godt udtryk, der kom dér.
Men det betyder ikke, at jeg ændrer opfattelse af, at vi risikerer at køre fast - vi er det ikke endnu, men vi risikerer at køre fast, på samme måde som russerne gjorde.
Det er derfor, at det er vigtigt at få ændret strategien.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-11-04:
Jeg vil sige, at jeg blev ærgerlig, da jeg hørte SF's ordfører redegøre for SF's holdning til sagen her.
Og så meget desto mere ærgerligt er det, at SF vælger ikke at være med, når det kommer til stykket.
Når man som jeg i øvrigt hører SF argumentere for et internationalt retssamfund, for vigtigheden af FN og af, at man forankrer sine militære interventioner i et folkeretligt klart grundlag osv. osv., ligger det da lige til højrebenet, at SF burde være at finde blandt de partier, der bakker op bag ikke mindst den her nye strategi, der netop lægger vægt på genopbygning og på samtænkning og ikke bare på de toner, som vi tidligere har hørt fra partier her i salen, om, at det bare drejer sig om at dræbe flest mulige talebanere osv.
Derfor går mit spørgsmål i al sin enkelhed vel på, hvorfor SF ikke er med på det forslag, der ligger på bordet her i dag.
Per Stig Møller (KF), 2008-11-04:
Jeg synes, disse ting kan drøftes i udvalget.
Jeg kan ikke stå og svare på, om et fly, der er blevet tilkaldt på et eller andet tidspunkt, har haft eller anvendt klyngebomber.
Det må drøftes i udvalget, det kan jeg ikke på stående fod fortælle, da det jo er en konkret kampoplysning, som hr. Frank Aaen ikke kan forvente jeg har, og som jeg også er sikker på han heller ikke kræver jeg har på stående fod.
Det andet vedrørende civile tab er jeg helt enig med hr. Frank Aaen i.
Civile tab skal undgås!
Ethvert civilt tab er et for meget.
Vi kan jo læse om, hvordan talebanere pludselig smider våbnene et eller andet sted og så springer frem og er civile.
Og i den situation kan de jo også blive ramt, og så vil de blive talt med som civile, på trods af at de lige har lagt våbnene.
Det er jo et af de numre, man kommer ud for.
Det er jo ikke uniformerede modstandere, men det er feje, brutale, kyniske, fuldstændig skruppelløse elementer, vore soldater er oppe imod.
Men der er civile tab, hvor det er rigtige civile, og det skal undgås.
Det er også derfor, man prøver at undgå at bombe fra for stor højde.
Men så tror jeg altså også, der er meget pr i det, at man kommer og lægger en talebaner ind som et civilt tab.
Vi skal ikke være blåøjede.
Frank Aaen (EL), 2008-11-04:
Nu gennemgik jeg nogle episoder før, og det var kendetegnende ved alle de episoder, at der var temmelig mange børn blandt de døde.
Mon ikke man normalt kan gå ud fra, at de børn, der bliver slået ihjel ved et luftangreb, er civile?
Det tror jeg ville være klogt at gå ud fra i stedet for at prøve at betvivle det.
Det er det, der er problemet!
Men tilbage til spørgsmålet om klyngeammunition.
Det undrer mig, at vi ikke kan få et klart svar på sådan et spørgsmål.
Mig bekendt er Danmark imod anvendelse af klyngeammunition.
Kan det så være sådan, når Danmark er i krig i Afghanistan, at vi tilkalder et fly og siger, at her skal I ramme, for her mener vi, der er noget, der skal rammes, og så bliver der brugt klyngeammunition?
Det burde være sådan, at en udenrigsminister kan svare klart og tydeligt på det: Nej, Danmark tilkalder ikke og er imod anvendelse af klyngeammunition.
Per Stig Møller (KF), 2008-11-04:
Men det kan jeg ikke stå og svare på her i en direkte diskussion, vi har hernede.
Vi har selvfølgelig lov til at tilkalde flystøtte, selv om et fly måtte have klyngeammunition.
Om det så har brugt den i den situation eller ikke har brugt den i den situation, er jeg simpelt hen uvidende om.
Det kan være, at hr. Frank Aaen har en oplysning, som jeg ikke har.
Jeg ved, at hr. Frank Aaen ville synes, det var vidunderligt at komme i den meget morsomme situation, at jeg kommer til at give et forkert svar.
Så vil jeg hellere sige, at det må vi tage i udvalget, hvis hr. Aaen har en konkret viden.
Men det, at man tilkalder styrker, som i øvrigt bruger den, ved Folketinget jo godt man kan, det er jo ikke det, vi har skrevet under på i Osloprocessen.
Jeg opfatter det mere, som at hr. Frank Aaen er ude på at lokke mig et sted hen, hvor jeg ikke vil lokkes ud, så det må vi så tage i udvalget.
Men jeg vil godt vende tilbage til det med civile tab og igen bekræfte, at jeg er enig i det.
Jeg gjorde bare opmærksom på, at nogle gange laves der numre, men det gælder ikke med børnene, det tror jeg heller ikke på.
Vi skal undgå det, og NATO intensiverer og intensiverer også sin strategi for at undgå det.
Det er også ødelæggende for hele forståelsen og sympatien for vores indsats.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-11-04:
Jamen selvfølgelig laves der numre.
Det er jo det, som karakteriserer den form for krigsførelse, vi er oppe imod her.
Det er jo derfor, at en militær sejr er umulig.
Det er jo et af de kritikpunkter, vi har, og derfor, vi siger, at man skal ændre strategi.
Ministeren var inde på, at Taleban jo ikke ligefrem er særlig populære blandt befolkningen.
Nej, formentlig ikke.
Men tror han ikke også, at det er et problem, at Karzai i høj grad bygger sin magt på de tidligere krigsherrer fra Nordalliancen?
Blandt dem, som støtter Karzai, og som han bygger sin magt på, er der jo også personer, der har krigsforbrydelser og mange civile tab på deres samvittighed.
Tror ministeren ikke, at det er problem, at Karzais bror er notorisk kendt for at have været involveret i opiumsøkonomien?
For en måneds tid siden kunne New York Times offentliggøre en artikel om, at amerikanerne er meget utilfredse med, at det tilsyneladende er umuligt at få Karzai til at tage fat på kriminaliteten, fordi hans egen bror er involveret i det.
Per Stig Møller (KF), 2008-11-04:
Jeg synes, at hr. Holger K. Nielsen med rette rejser nogle problemer, som er problemer, og som vi også drøfter med regeringen, så der kan vi såmænd heller ikke blive uenige.
Det er jo ikke således, at vi er blåøjede, fordi vi går ind for at hjælpe i Afghanistan.
Det er et retssamfund, der skal udvikles.
At vi fremmer et demokrati, betyder ikke, at vi siger, at der er et demokrati, men at det skal udvikles.
Det, at vi siger, at vi vil fremme kvindernes ligeberettigelse, betyder ikke, at den eksisterer, men at den skal fremmes.
Derfor er der selvfølgelig tale om en proces, og der kan man så sige, at vi nu stopper op i processen på det her punkt og siger: Dette duer ikke, nu går vi.
Men vi kan jo også sige: Dette er en proces, hvor vi bevæger os fremad, men det er ikke godt nok, så vi må videre.
Det er det, vi det store flertal i Folketinget - har valgt.
Derfor ændrer vi ikke strategi, men vi udvikler strategien.
Men hr. Holger K. Nielsen har fuldstændig ret i, at det selvfølgelig er et problem med narkoøkonomien, med korruptionen, med regeringens mere eller mindre klare infiltrering i den og med Karzais og den nationale demokratisk valgte regerings manglende magt i store distrikter, hvor det stadig væk er tidligere krigsherrer, der har en alt for stor indflydelse.
Det kan vi slet ikke være uenige om, vil jeg sige til hr. Holger K. Nielsen, men det er jo det, vi ønsker at få forandret i Afghanistan - sammen med den store del af befolkningen, hvor altså flertallet af befolkningen synes, det er godt, at vi er der.