runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steen Gade (SF), 2007-02-01:
Udenrigsministeren var i gang med at sige, at Europarådet ikke anbefalede, at alle lande nødvendigvis skulle lave sådan en undersøgelse, men jeg vil spørge, om udenrigsministeren ikke er opmærksom på, at Europa-Parlamentets rapport, som jo er kommet siden, faktisk anbefaler, at alle lande laver en sådan undersøgelse, og jeg vil spørge, om udenrigsministerens kommentar til opfordringen til, at alle lande gør det, også i relation til, at Tyskland, Italien og Spanien allerede er i gang med et grundigt arbejde på det her punkt.
Lene Espersen (KF), 2007-02-01:
Jeg kan i hvert fald konkludere af hr. Rune Lunds bemærkninger før, at det godt kan være, at hr. Rune Lund både kan række hånden op og lytte, men hr. Rune Lund lyttede i hvert fald ikke til mit første indlæg.
Så vil jeg sige til hr. Rune Lund, at det egentlig er ret bemærkelsesværdigt, når man tænker på, hvor ofte Enhedslisten bekæmper det politimæssige samarbejde inden for EU, at hr. Rune Lund lige pludselig i den her sag er blevet en meget, meget stor og varm fortaler for, at politi på tværs af grænserne skulle kunne udveksle oplysninger med hinanden.
Jeg vil tage hr. Rune Lund på ordet.
Om meget kort tid fremsætter jeg et lovforslag, der udvider mulighederne for at udveksle oplysninger med hinanden i Schengeninformationssystemet.
Så må vi se, om hr. Rune Lunds meget store interesse for det grænseoverskridende politisamarbejde kan holde ved, når vi skal stemme om det i Folketingssalen.
Jeg vil sige til hr. Rune Lund, at der er et fremragende samarbejde.
Hvis dansk politi bliver gjort bekendt med, at der er mistanke om et strafbart forhold, har man mulighed for via retsplejeloven at skride ind, og på grund af det gode europæiske samarbejde er det heldigvis meget ofte sådan, at man kan gribe ind, bl.a. når det gælder narkosmugling.
Steen Gade (SF), 2007-02-01:
Jeg skulle ikke have nævnt Tyskland, Italien og Spanien, for hovedpointen i mit spørgsmål var jo ikke det.
Det var, at der er en anbefaling fra Europa-Parlamentet, som i hvert fald i udvalget jo er vedtaget af ikke bare venstreorienterede osv., men af mange borgerlige og mange med samme politiske observation som udenrigsministeren, som anbefaler alle lande at lave sådan en undersøgelse.
Lene Espersen (KF), 2007-02-01:
Men jeg må anbefale, at man lytter til, hvad det var, jeg svarede i mit første indlæg.
En dansk undersøgelseskommission vil ikke have mulighed for over for udenlandske myndigheder at kræve materiale udleveret – det er altså udelukket – eller indkalde personer til at afgive forklaring.
Det vil således ligge uden for en kommissions beføjelser at gennemtvinge, at f.eks. medarbejdere i den amerikanske efterretningstjeneste skulle afgive forklaring for kommissionen.
Derfor er svaret til hr. Steen Gade: Jeg synes egentlig, det ville være formålstjenligt, hvis man gennemlæste lov om undersøgelseskommissioner.
Søren Espersen (DF), 2007-02-01:
Det er i hvert fald glimrende at få den der meget friske bemærkning sådan lige sat i relief, hvilket jeg synes er sket her.
For det er jo altså udelukkende penge, der er kommet fra Danmark.
Så kan det godt være, at det er en færøsk fond – selvfølgelig er det det – og at Færøerne selv skal bestemme.
fTTM050.fm Page 3719 Tuesday, May 29, 2007 1:23 PM
Hvorfor skal vi involveres i det?
Steen Gade (SF), 2007-02-01:
Sådan kan ministeren jo ikke svare.
»Det har jeg svært ved at forestille mig.«
Hvad er det, ministeren har svært ved at forestille sig?
Vi snakker ikke om, at det bliver sådan.
Jeg spørger om: hvis det viser sig at være sådan.
Jeg har lyttet omhyggeligt til, hvad ministeren har sagt som argumentation, og grunden til, at hun afviser det, er, at det er virkningsløst.
Så siger jeg: Hvis der kommer oplysninger i de sager, der kører i andre lande, som kommer til at influere på dansk luftrum, ville det så være en ny situation set fra justitsministerens side?
Enten må ministeren jo sige: Nej, det er ikke en ny situation.
Eller også må ministeren sige: Ja, det er en ny situation.
Ministeren kan ikke svare, som hun har gjort.
fTTM050.fm Page 3731
Lene Espersen (KF), 2007-02-01:
Det har jeg svært ved at forestille mig.
Steen Gade (SF), 2007-02-01:
Jeg forstår på justitsministerens argumentation, at det ikke giver mening at lave en undersøgelse, fordi man simpelt hen ikke kan få det undersøgt.
Så kunne man jo for det første følge op med at spørge: Hvis undersøgelserne i Tyskland, Spanien og Italien fører frem til, at der er en sandsynlighed for, at der er et problem i forhold til det, vi kigger på her, og at det fly, de er fløjet med, er kommet igennem dansk luftrum, ville der så være et grundlag for en undersøgelse?
Og for det andet vil jeg sige, at når den amerikanske kongres går i gang med sin undersøgelse, som jo er proklameret af det flertal, der heldigvis er i USA, kan der jo dukke en lang række ting op, som eventuelt også kunne have med os at gøre.
Er der så grundlag til det?
Rune Lund (EL), 2007-02-01:
Jeg kan godt både række hånden op og høre, hvad justitsministeren siger på en gang.
Det kan jeg godt.
Jeg er faktisk ikke tilfreds med det svar, som jeg har fået, for jeg synes ikke, det, justitsministeren kommer med, er godt nok.
Lad os nu sige, at der er et fly, der transporterer narko, og vi ved, at det har transporteret narko før.
Det kan også være, det var et fly, der transporterede sexslaver.
Så får man at vide, at det her fly f.eks. kommer ind i dansk luftrum eller lander i en dansk lufthavn.
Jeg vil bede om justitsministerens mening om følgende: Ville det så ikke give mening, at man undersøgte det her fly og kiggede indenfor og lige så, om der sad en med en hætte over hovedet eller der bare sad nogle helt almindelige mennesker, som skulle et eller andet tilfældigt sted hen?
Ville det ikke være meget naturligt at undersøge sådan et fly?
Lene Espersen (KF), 2007-02-01:
Det er muligt, at hr. Rune Lund ikke har hørt mit indlæg.
Hr. Rune Lund løftede nemlig hånden for at bede om spørgsmål, før jeg overhovedet var startet med at besvare i forbindelse med dette beslutningsforslag.
Men jeg vil sige til hr. Rune Lund, at jeg har redegjort for, hvorfor lov om undersøgelseskommission vil være meget, meget virkningsløs med hensyn til det ærinde, som hr. Rune Lund er ude i.
Så vil jeg sige til hr. Rune Lund, at såvel udenrigsministeren som transport- og energiministeren som jeg selv adskillige gange har besvaret læssevis af spørgsmål fra folketingsmedlemmer såvel mundtligt her i salen som skriftligt, og det er under ministeransvar, så at påstå, at regeringens ministre ikke aktivt og meget, meget omhyggeligt har besvaret de spørgsmål, der fTTM050.fm Page 3730 Tuesday, May 29, 2007 1:23 PM måtte være, er simpelt hen en påstand, som hr. Rune Lund ikke kan sidde med.
Hr. Rune Lund er faktisk temmelig ung, og det kan ikke passe, at hr. Rune Lunds hukommelse i så ung en alder allerede begynder at spille ham et puds.
Rune Lund (EL), 2007-02-01:
Det kan jo være svært at vide, før man har prøvet det, og ideen med sådan en undersøgelseskommission er jo netop, at man kommer noget bredere omkring, end man gør, ved at partier i Folketinget stiller § 20-spørgsmål med jævne mellemrum.
En af de ting, der ikke er blevet undersøgt, er jo f.eks. PET og PET's viden om de her ting og mulige deltagelse i CIA-aktiviteter.
Nej, men man kan da spørge dem alligevel.
Det ville jo ligge naturligt i sådan en undersøgelse.
Men mit spørgsmål er egentlig: Går justitsministeren ikke op i at forhindre, at den her slags ting foregår i dansk, grønlandsk og færøsk luftrum, i danske, grønlandske og færøske lufthavne, og hvilke initiativer synes justitsministeren kunne være fornuftige at igangsætte for at forhindre, at den slags ting kommer til at ske i fremtiden?
Lene Espersen (KF), 2007-02-01:
Jeg skal i forlængelse af udenrigsministerens og transport- og energiministerens indlæg knytte nogle få bemærkninger til beslutningsforslaget i lyset af lov om undersøgelseskommissioner.
Denne lov hører som bekendt under Justitsministeriets område.
Jeg kan helt henholde mig til dette og skal alene fremkomme med nogle enkelte bemærkninger til illustration af, at det under alle omstændigheder næppe ville tjene noget formål at nedsætte en undersøgelseskommission i en sag som den foreliggende.
på at afdække fremmede staters og deres efterretningstjenesters aktiviteter på dansk, grønlandsk og færøsk territorium samt regeringens kendskab hertil
Herudover er der videre i bemærkningerne til forslaget omtalt, hvad en kommissionsundersøgelse efter forslagsstillernes opfattelse nærmere bør omfatte.
Det fremgår bl.a., og jeg citerer igen: »Undersøgelsen bør tage udgangspunkt i Amnesty Internationals liste over kendte CIAfly.
Undersøgelsen skal dække overflyvninger såvel som mellemlandinger og landinger på dansk, grønlandsk og færøsk territorium samt afdække, hvorvidt der er foregået fangetransporter.
I fald det påvises, at USA eller andre stater uden forudgående eller efterfølgende at have informeret danske myndigheder herom har anvendt dansk luftrum eller danske lufthavne, skal dette resultere i, at den danske regering skal meddele, at dette vil få konsekvenser for samarbejdet.«
Som jeg forstår det citerede, forudsætter forslagsstillerne, at undersøgelseskommissionen i givet fald bl.a. skal afdække, om udenlandske myndigheder uden danske myndigheders viden har anvendt dansk luftrum eller danske lufthavne.
Heri ligger, så vidt jeg kan se, at en undersøgelseskommission bl.a. vil skulle undersøge forhold, der ikke kan skaffes oplysninger om ved, at danske myndigheder f.eks. udleverer materiale til kommissionen.
Dette flugter jo også med, at regeringen, som udenrigsministeren allerede har redegjort for, intet kendskab har til ulovlige CIA-aktiviteter i Danmark eller i Europa, ud over hvad der fremgår af offentligt tilgængelige kilder.
En sådan undersøgelse måtte således navnlig bygge på oplysninger, der skulle indhentes fra fremmede landes myndigheder, f.eks. i form af udlevering af skriftligt materiale og forklaringer fra udenlandske myndighedspersoner.
En dansk undersøgelseskommission ville imidlertid ikke have mulighed for over for udenlandske myndigheder at kræve materiale udleveret eller indkalde personer til at afgive forklaringer.
Det vil således naturligvis ligge uden for en sådan kommissions beføjelser at gennemtvinge, at f.eks. medarbejdere i de amerikanske efterretningstjenester skulle afgive forklaringer for kommissionen.
Med hensyn til regeringens grundlæggende holdning til beslutningsforslaget kan jeg helt henholde mig til det, som udenrigsministeren har anført, og som det fremgår af det, jeg har sagt, ville man under alle omstændigheder ikke kunne forestille sig, at en dansk undersøgelseskommission skulle være i stand til at fremskaffe de nødvendige oplysninger.
Per Stig Møller (KF), 2007-02-01:
Jo, men Tyskland, Italien og Spanien har jo også en ganske konkret sag, hvor en person har stået frem og sagt: Jeg er blevet bortført, og det skyldes det og det.
Og fordi han findes i Tyskland og i Italien, vil hr. Gade sige, så findes han nok også i Danmark.
Men jeg vil ikke sætte det i gang på baggrund af en person, der ikke eksisterer.
Morten Østergaard (RV), 2007-02-01:
Man forstår jo på landets udenrigsminister, at det er en meget alvorlig sag, en sag, som regeringen ser på med største alvor, og derfor kan det jo undre, at transport- og energiministeren åbenbart ikke har den samme opfattelse, siden ministeren ikke ønskede at betjene Europa-Parlamentets udvalg ved at give møde og forklare sig i sagen.
Derfor vil jeg gerne spørge transport- og energiministeren, om ikke ministeren er enig i, at det giver et meget dårligt billede af den danske regering, når man på den måde ikke ønsker at møde op og forklare sig i et udvalg, som ønsker ens tilstedeværelse?
Det giver et indtryk af det, som en europaparlamentariker har kaldt »en mur af tavshed«.
Jeg vil gerne sige til hr. Morten Østergaard, at der er tale om et omfattende bilagsmateriale på 131 sider med detaljerede, tekniske oplysninger om tid og sted for overflyvninger og landinger med en række fly og flyselskaber, og det ville ikke give mening at komme og lægge det frem mundtligt.
Jeg kunne kun læse disse 131 sider op.
Det er det eneste, jeg kunne gøre, og der har jeg også indtryk af, at man i Europa-Parlamentet har sagt: Det var sådan set fornuftigt at sende det frem til Parlamentet.
Rune Lund (EL), 2007-02-01:
Jeg beder ikke om, at der bliver foretaget et indgreb begrundet i flysikkerhed.
Jeg beder om transport- og energiministerens holdning til, om det ikke er en god idé at videresende oplysninger til politiet, hvis man får oplysninger om, der kommer sådan et fly ind i luftrummet, eller der er sådan et fly, der lander i en lufthavn.
Lad os nu forestille os, der kom et narkofly, som var kendt, og som man vidste havde transporteret narko i andre sammenhænge, var det så ikke en sådan oplysning, som var relevant at sende videre til politiet?
fTTM050.fm Page 3728
Sådan er de spilleregler, vi har vedtaget i Folketinget.
Jeg kan ikke ændre dem, for de fungerer så godt i dag.
Det er rigtigt, at lufthavnsmyndigheder har at gøre med flysikkerhed, men kunne det ikke være en idé, sådan som f.eks. Amnesty International foreslår, at når nu et mistænkt CIA-fly enten flyver ind i dansk, færøsk eller grønlandsk luftrum, eller lander i en dansk, færøsk eller grønlandsk lufthavn, at myndighederne så videresender disse oplysninger til politiet om, at et sådant fly er kommet ind dansk, færøsk eller grønlandsk luftrum, eller at sådan et fly er landet i en dansk, grønlandsk eller færøsk lufthavn, for så kunne politiet jo handle derudfra.
Var det ikke en god idé?
Per Stig Møller (KF), 2007-02-01:
Jeg har prøvet at forklare, at det er en meget, meget svær sag at forestille sig, at man i byretten eller på Københavns Politigård kan få alle luftkaptajnerne, der har overfløjet Færøernes eller Grønlands luftrum, ind og afgive forklaring på, at der ikke var noget i deres flyver.
Det skal være meget konkret.
Det er ikke sådan, at man kan sige om en flyver: Den blev brugt til det engang, så er den nok også blevet brugt til det altid.
Fordi jeg har siddet i et lejet fly en gang, betyder det ikke, at jeg har siddet i det lejede fly alle de gange, det fly fløj.
Høgni Hoydal (T), 2007-02-01:
Med al respekt forstår jeg ikke den her bevisbyrdeargumentation.
Det lyder næsten, som om vi som folketingsmedlemmer skal gå rundt med håndjern og finde nogle personer, der vil træde frem, og derefter sige, at nu har vi et bevis.
En undersøgelse skal vel undersøge beviserne og for at være lidt polemisk, så forekommer det mig meget mærkeligt, at en regering, som kan sende et helt land i krig uden noget som helst bevis eller en rygende pistol, men alene på påstande, formodninger og mistanker, ikke vil undersøge så simpel en sag om, hvorvidt luftrummet bliver misbrugt til ulovlig fangetransport.
Per Stig Møller (KF), 2007-02-01:
Der er ikke nogen beviser for, at det færøske luftrum skulle være blevet anvendt illegalt.
Og det vil sige, at skal jeg undersøge det, så har jeg jo svaret på det, nemlig at det så er en undersøgelse, som stort set ikke kan finde sted.
Der er ikke nogen person, som påberåber sig at være blevet fløjet henover grønlandsk-færøsk luftrum svarende til hr. Gades eksempel.
Det er der jo ikke.
Så det vil sige, at man her i Folketinget beder om en tænkt situation, der er mulig, det vil jeg slet ikke udelukke, men som man altså ikke kender, som man ikke har noget bevis for, som man har mistanke om, en mistanke, der ikke kan følges op med en efterforskning i praksis.
Det er jo det, der er pointen.
Høgni Hoydal (T), 2007-02-01:
Jeg vil gerne fastholde ministerens påpegning af, at der altså er sager i andre lande, men så siger ministeren, at i dansk luftrum, herunder vel også i grønlandsk og færøsk luftrum, er der ikke sket noget.
Nu er færøsk, grønlandsk og dansk luftrum en meget, meget stor del af den nordlige halvkugles luftrum – nærmest hele Nordatlanten og en stor del af Arktis.
Hvad er det, der står oppe i luften og siger: Nej, stop her, her kommer fanger ikke ind?
Det vil jeg meget gerne have et svar på.
Per Stig Møller (KF), 2007-02-01:
Så vidt jeg forstår, er det jo et underudvalg, der er kommet frem med den.
Og det vil sige, at Europa-Parlamentet faktisk ikke har besluttet det.
Det er et underudvalg, der indstiller, og der skal stemmes om det senere, og i det underudvalg var der 28, der stemte for, og 17 imod og 3, der afstod fra at stemme.
Så mon ikke vi er i den situation, at hr. Gade ikke ved, hvordan EuropaParlamentet ender med at stemme, når der var så splittet en afstemning?
Og så vil jeg da også lige gøre opmærksom på, at Danmark altså ikke er nævnt i rapporten.
Morten Østergaard (RV), 2007-02-01:
Ja, og alligevel har man jo så fundet anledning til at kritisere det i sin rapport, og så vil jeg blot for en ordens skyld sige, at det nu er det konservative europarlamentsmedlem, fru Gitte Seeberg, der har givet det betegnelsen »en mur af tavshed« i CIA-sagen om de europæiske regeringers meddelagtighed.
Når jeg sender alt det materiale, de ønsker, over, så synes jeg, det er den rigtige måde at agere i den sag, for jeg kan kun læse teknik op: Der er afgået et fly derfra og dertil, det landede på det og det tidspunkt.
Færdig.
Næste sag.
Det kunne jeg så gøre med 131 sider.
Der synes jeg, det var fornuftigt at sende det frem, så man selv kunne studere det.
Det er min holdning.
Jens Christian Lund (S), 2007-02-01:
Jeg vil gerne starte med at sige, at vi kan gå ind for det her forslag.
Men jeg lad mig da alligevel sige noget til ministeren, nemlig at det her lovforslag ikke er det mest simpelt skrevne lovforslag, der nogen sinde er set.
Men lad os sige, at vi er godt tilfredse med, at vi med denne lov får harmoniseret dansk lovgivning med EU-direktiverne.
Som Venstres ordfører gjorde rede for, er vi også enige i, at det her vil være godt for erhvervslivet og ikke mindst for borgerne.
Vi er glade for, at der kommer en harmonisering af reglerne, og vi er glade for, at vi får implementeret den såkaldte Bolarbestemmelse i dansk lov, og vi mener også, at det er fint med de ændrede regler for erstatningskrav.
Vi har noteret os, at de fleste af EU-landene har implementeret den her lov, og det er fint.
Vi har jo, også for lige at vise at vi har læst det her, set hele den tvist, der var imellem Canada og EU-landene om, hvorvidt Canada overtrådte TRIPS-aftalen.
Vi synes da, det er fint, at man fandt ud af, at de ikke gjorde det.
Vi er enige i det hele og skal bestemt ikke argumentere imod det.
Vi har så også noteret os, at der i høringssvarene, som vi er enige i er positive, hvilket Venstres ordfører sagde, havde været et forslag om at udvide loven, således at Bolarprincippet også skulle kunne gælde for andre produkter.
Vi må sige, at vi også der er enige med ministeren i, at det da godt kan være, at det kan lade sig gøre.
Men det kræver nogle nærmere undersøgelser, og det vil vi selvfølgelig også gerne være med til, for hvis vi kan gøre noget for, at det bliver til gavn for erhvervslivet og for borgerne, så synes vi, at det er fint.
Så vi er positivt indstillet.
Vi ser frem til udvalgsarbejdet, for med sådan et meget svært lovforslag kan vi selvfølgelig altid lære noget nyt.
Jacob Jensen (V), 2007-02-01:
Forskning og innovation er afgørende for Danmarks fremtid.
Det gælder også vedrørende medicinalprodukter, hvor nye opdagelser kan være med til at højne folkesundheden og måske endda være med til at redde liv.
Derfor er det vigtigt, at der skabes en balance imellem at sikre på den ene side patentrettighederne til at udvikle produkter, så der er incitament for virksomhederne og andre til at investere i forskning og udvikling, og på den anden side at sikre, at der er mulighed for at videreudvikle produkternes egenskaber.
Forslaget, som vi nu skal til at behandle, er en implementering af dele af to EU-direktiver.
Det skaber netop en sådan balance ved justeringen i patentloven.
Der gives mulighed for at kunne tage patent på nye opdagelser ved et eksisterende produkt, også kaldet anden medicinsk indikation.
Tuesday, May 29, 2007 1:23 PM om han ikke har patent på det oprindelige produkt.
Endvidere gøres der med forslaget klart, at man godt kan foretage forsøg og undersøgelser af eksisterende produkter med henblik på at lancere et kopiprodukt – vel at mærke først ved patentets udløb af det oprindelige produkt – uden at komme i konflikt med det eksisterende patent.
Jeg har også til slut bemærket de overvejende positive høringssvar, der har været givet, og det vidner også om, efter min opfattelse, at balancen mellem incitament til videreudvikling og patentsikkerhed er fundet.
Venstre støtter derfor forslaget.
Anne Baastrup (SF), 2007-02-01:
Hr. Ole Glahn må forstå, at dette er en f-h-i-s-debat, en find hår i suppen-debat.
Regeringen vil ikke have det her forslag, og så kommer den med en masse argumenter af ulødig karakter for at forhindre, at det bliver til noget.
Jeg har ikke indenrigsministeren mistænkt for, at det er, fordi han vil bestemme det hele selv.
Det er bare, fordi det er os, der er kommet med det, at man ikke vil være med til det.
Det er fuldstændig utænkeligt, at man med de her meget store kommuner over en årrække i virkeligheden ikke kommer til at lave om på selve hjertet i, hvordan demokratiet fordeles i kommunerne.
Det kan godt være, at der er nogle kommuner, der ikke er blevet meget større, men der er godt nok nogle, hvor der er blevet langt til rådhuset; der er godt nok nogle, hvor man sidder i yderkanterne, eksempelvis i den fysiske yderkant af Herning Kommune.
Jeg tror ikke, at borgmester Krarup i og for sig synes, at det er fTTM050.fm Page 3710
Tuesday, May 29, 2007 1:23 PM
rigtig, rigtig sjovt, hvis han ikke som minimum får spillemulighederne, altså får mulighederne for i højere grad selv at udvikle.
Og der lægger styrelseslovgivningen også nogle rammer ind for, hvor langt man i virkeligheden kan gå.
Jeg tror også, at regeringens afvisning af det her skyldes, at regeringen jo ikke vil have, at der er en kommission, der sidder og kigger på, hvor meget detailstyring der er.
Siden den her regering er kommet til vil jeg tro at man kan fylde tre lovbøger med nye regulativer, hvor der er detaljer – man går helt ned i den enkelte lillebitte ting.
Og det er jo klart, at hvis en kommission får det der apparat sat frem på bordet, så kan det godt være, at der er nogle i kommunerne, der siger: Jamen det er jo det, vi hele tiden har sagt.
Det vil ministeren ikke være med til.
Men ministeren ved jo også godt, at han bliver nødt til at gøre et eller andet, ikke sandt?
Så nu sætter han en proces i gang.
Han starter kommunalvalget stille og roligt og indkalder til nogle selvstyrekonferencer, og så kan man få de kommunale folk, eksperterne, de ansatte, til at komme med nogle bud på, hvordan man udvikler det her.
Og så laver man simpelt hen bare en beretning, og så kan han få den, kan han.
Jeg tror i og for sig, at det hele ender med konsensus i foråret 2008, hvor vi træffer en fælles beslutning sammen med regeringspartierne og Dansk Folkeparti og kommer det skridt videre, således at vi kan reparere på det demokratiunderskud, der er kommet i forbindelse med den her kommunalreform.