runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2009-11-26:
Jeg synes, det er en lidt avanceret måde, hr. Bent Bøgsted argumenterer på.
Det er, som om hvis man ikke tager de her penge fra Feriefonden, jamen så kommer der ikke praktikpladser.
Var det ikke muligt, at Dansk Folkeparti kunne udvikle en politisk måde at tænke på, hvor man kunne gøre begge dele, sådan at man ikke behøver at tage fra de familier, især børnefamilier, som i dag nyder godt af Feriefondens midler, samtidig med at man lod arbejdsgiverne indbyrdes være med til at finansiere deres eget erhvervslivs overlevelse?
Man behøver vel ikke at sige, at hvis man ikke tager de her penge fra Feriefonden, kommer der ikke praktikpladser.
Man kunne da sagtens gøre begge dele.
Og hvorfor er det lige, at det især er lønmodtagernes familier, der skal betale for, at unge kan komme i lære?
Hvor er det lige, at sammenhængen er i de to ting?
Bent Bøgsted (DF), 2009-11-26:
Jeg tror, at der er blevet overvejet mange finansieringsmuligheder.
Det kan være, at ministeren kan forklare, hvor mange overvejelser der har været om, hvor man kunne finde pengene.
Vi har fået serveret nogle muligheder for, hvor pengene kunne findes, og i forbindelse med Feriefonden ligger det jo helt på linje med, da man startede med at tage penge fra Feriefonden, hvor jeg kan huske at Socialdemokratiet tog penge, der direkte var øremærket til at gavne arbejdsmarkedet.
Det er de også her, i stedet for at de havner et eller andet sted ude i periferien.
Det kan godt være, at man kan sige, at de kunne gå til at forbedre mulighederne for dem, der skal på ferie, men der er stadig væk penge tilbage i Feriefonden til at løfte opgaven.
Her går de til noget fornuftigt, der kan skaffe unge ud i arbejde.
Karsten Hønge (SF), 2009-11-26:
[Lydudfald]
… jo betaler til Arbejdsgivernes Elevrefusion.
Har Dansk Folkeparti overvejet, om det var en finansieringsvej, i stedet for at man her tager fra almindelige lønmodtageres feriepenge?
Helge Adam Møller (KF), 2009-11-26:
Da mit partis ordfører, hr. Knud Kristensen, er forhindret i at være til stede, skal jeg om et øjeblik læse hans tale op.
Jeg må hellere for dem, der ikke ved det, gøre opmærksom på, for det bærer talen præg af, at hr. Knud Kristensen har arbejdet i byggebranchen i rigtig mange år, og så kommer talen:
Selv om mange unge nok vil blive lidt kede af at blive sammenlignet med betonfundamenter, er der faktisk en vis sammenhæng.
De danske unge er nemlig det fundament, som Danmark skal bygges på i fremtiden, og det er jo sådan med fundamenter, at det er vigtigt, at man får dem gjort stærke og robuste, for ellers tipper hele byggekonstruktionen.
, så vi kan forstærke indsatsen for at få flere praktikpladser til Danmarks unge.
Det er vigtigt, at vi får udnyttet, at flere unge søger en uddannelse her under den økonomiske krise.
Vi skal udnytte, at vi har så mange motiverede unge mennesker, som har lyst til at lære, og dem må vi under ingen omstændigheder tabe på gulvet, fordi der ikke er praktikpladser nok.
Vi skal derfor styrke fundamentet for Danmark, og vi skal have styrket de unge, så de kan gå et liv i møde, som ikke indeholder ledighed, men tværtimod indeholder et spændende og interessant job.
Det skal vi for det første gøre, fordi vi ikke har råd til andet.
Med færre danskere til at forsørge en øget andel af ældre vil vi i de kommende år have hårdt brug for, at de unge er veluddannede og parate til det danske arbejdsmarked.
For det andet skal vi gøre det, fordi vi jo nok alle kan blive enige om, at det i fremtiden ikke bliver lettere at klare sig på det danske arbejdsmarked uden en uddannelse.
Alle statistikker viser, at unge klarer sig bedre på arbejdsmarkedet, hvis de har en uddannelse, end hvis de ikke har nogen.
Derfor kan vi ikke være bekendt at se til, at ganske mange unge må stoppe deres uddannelse, fordi der ikke findes en praktikplads, og derfor støtter vi i Det Konservative Folkeparti helhjertet lovforslaget, så Danmarks fremtidige fundament kan bygges og blive endnu mere solidt end i dag.
Martin Henriksen (DF), 2009-11-26:
Der er mange spændende holdninger i Folketinget, også sådan mere farverige holdninger.
Jeg vil nu vove den påstand, at Enhedslisten fører markant på det område, men fred være med det.
Vi kan altid tage en konkurrence om det på et andet tidspunkt.
Jeg vil bare høre: Når nu hr. Per Clausen siger, at han mener, at der er større forståelse hos Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti for, at man, når der er en satspulje, i højere grad skal kompensere de folkepensionister, der har mindst, hvordan kan det så være, at Socialistisk Folkeparti og den socialdemokratisk-radikale regering i 1990'erne ikke indførte eksempelvis en ældrecheck, som var målrettet til de folkepensionister, der havde mindst, når nu de partier har så stor forståelse for, at det er det, man skal gøre.
Hvorfor gjorde man det så ikke?
Er det en forståelse, der efter hr. Per Clausens opfattelse først er opstået hos de partier, efter at de ikke længere havde regeringsmagten?
Det fortsætter jo med at være sådan lidt inkonsekvent, for hr. Per Clausen fraviger jo sådan set ikke den linje, som hr. Per Clausen har haft hele tiden, nemlig at den største hindring for at skaffe forbedringer til bl.a. folkepensionister er, at man har en satspulje, men på den anden side kan man ikke sige noget om, at satspuljen vil blive afskaffet, såfremt flertallet skifter.
Derfor er det jo inkonsekvent.
Men jeg vil bare høre om ældrechecken, for nu har vi jo forstået på Det Radikale Venstres ordfører, at man er sådan lidt loren, man vil egentlig helst have den afskaffet.
Det er jo klar tale, så jeg vil høre om, hvorvidt Enhedslisten også mener, at man ikke længere bør have en ældrecheck, såfremt flertallet skifter efter næste folketingsvalg.
Måtte guderne forbyde det.
Per Clausen (EL), 2009-11-26:
Den ordning, der i dag eksisterer på satspuljeområdet, blev indført, da Enhedslisten endnu ikke var kommet i Folketinget, og det er måske bare en illustration af, hvor vigtigt det er, at Enhedslisten er i Folketinget.
Jeg vil bare sige, at vi gentagne gange har stillet forslag om at afskaffe satspuljen, at vi gentagne gange har stillet forslag om, at man skulle hæve pensionerne, men hr. Martin Henriksen har ret i, at der har været et flertal imod, også under tidligere flertal.
Det er bare mit klare indtryk, at der er lidt større forståelse hos S, SF og Det Radikale Venstre for, at man efter et kommende valg nok bliver nødt til at lytte lidt grundigt til, hvad vi siger.
Det er jo en spændende politisk holdning at have, at man stemmer for forbedringer, hvis der er flertal for dem, og hvis der er et flertal imod dem, stemmer man imod.
Sådan kan man jo også udøve politisk indflydelse.
Man skal være forsigtig med at give garantier.
Så det eneste, jeg vil love hr. Bent Bøgsted, er, at Enhedslisten stadig væk vil fremsætte forslag om, at satspuljen bliver afskaffet.
Vi i Enhedslisten vil stadig væk stemme i overensstemmelse med vores overbevisning.
Og der vil blive gennemført forbedringer for pensionisterne, kontanthjælpsmodtagerne og de arbejdsløse, når vi får et nyt flertal og en ny regering, for det bliver jo simpelt hen nødvendigt efter den periode, vi har haft nu.
Så skal jeg bare i al stilfærdighed konstatere, at Dansk Folkeparti stemmer imod forslag, som ville give pensionisterne 8.000 kr. ekstra om året.
Det ville nemlig være konsekvensen, hvis man udbetalte det, som man skylder fra satspuljen.
Men det vil Dansk Folkeparti stemme imod.
Til gengæld kan vi love Dansk Folkeparti, at vi stemmer for de smuler, som Dansk Folkeparti har skaffet til pensionisterne ved forhandlingsbordet med V og K.
Bent Bøgsted (DF), 2009-11-26:
Det kan vi selvfølgelig godt diskutere her, men hr. Per Clausen ved jo godt, at det ikke hjælper noget, hvis hr. Per Clausen ikke kan få sine kolleger i de andre partier overbevist om, at de også skal stemme for at afskaffe satspuljen.
Det hjælper jo ikke, at Enhedslisten og Dansk Folkeparti stemmer for.
Det har vi gjort før, så hvad det angår, ligger det mig ikke så fjernt.
Kan hr. Per Clausen garantere, at satspuljen bliver afskaffet, hvis der kommer et regeringsskifte?
Per Clausen (EL), 2009-11-26:
Jeg kan love hr. Bent Bøgsted, at pensionisternes, de arbejdsløses og kontanthjælpsmodtagernes økonomiske vilkår vil blive forbedret, når vi får et nyt flertal – også ud over det, som Dansk Folkeparti er i stand til at få igennem nu.
Det kan jeg love hr. Bent Bøgsted.
Jeg vil bare stille hr. Bent Bøgsted et enkelt og meget banalt spørgsmål: Hvis Enhedslisten i morgen fremsætter et forslag i Folketinget om, at satspuljen skal afskaffes, og at pengene skal udbetales til dem, de tilhører, og som burde have pengene, nemlig de arbejdsløse, kontanthjælpsmodtagerne og pensionisterne, vil Dansk Folkeparti så nu stemme for det forslag i modsætning til, hvad man har villet tidligere?
Bent Bøgsted (DF), 2009-11-26:
Det, der får mig til at stille et spørgsmål, er, at hr. Per Clausen hentyder til satspuljen, og at det skulle være Dansk Folkeparti, der har ansvaret for at forringe vilkårene for pensionisterne, fordi vi ikke afskaffer satspuljen.
Hr. Per Clausen siger, at han ikke vil nævne Venstre og De Konservative i den forbindelse, men så vidt jeg ved, var det ikke Dansk Folkeparti, der indførte satspuljen.
Hvis det kom dertil, vil Dansk Folkeparti gerne være med til at fjerne satspuljen.
Det kan hr. Per Clausen nok ikke, for hvis hr. Per Clausen kunne overbevise sine kolleger – det er for øvrigt den konstellation, der vil være der efter det næste valg, hvis det skulle gå så galt, at der kommer et regeringsskifte, hvilket jeg ikke tror der gør – om, at satspuljen skal ophæves, kunne hr. Per Clausen jo få det, som hr. Per Clausen gerne vil have det.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-26:
Tak for det.
Lad os lige vende tilbage til selve ældrecheckens indhold, for som det også er fremgået af debatten tidligere i dag, er den jo lige præcis målrettet mod lige præcis de pensionister, som har færrest penge mellem hænderne.
Og det er også derfor, at vi fra regeringens side sammen med Dansk Folkeparti siger, at det er lige præcis dér, vi skal have den målrettet mod.
Og har vi så ikke ramt lige midt i skiven, når vi også lytter til de over 200.000 pensionister, som siger: Tak, det er vi faktisk glade for, og vi glæder os til nytår, hvor vi får de her penge?
Jeg er da sådan lidt glad for, at den radikale ordfører startede med at være radikalt klar fra starten og sagde, at man hverken vil stemme for eller imod, når det her kommer til afstemning.
Det er jo et klart, radikalt svar, men til gengæld skaber det nogen usikkerhed – ikke nu og forhåbentlig kommer det heller ikke til at ske, men lige præcis hvis De Radikale sammen med venstrefløjen på Rød Stue skulle få flertal, er ældrechecken jo helt klart på vej væk, for jeg går ud fra, at De Radikale også på det her felt vil sætte sig igennem, hvis man i givet fald når frem til nogle forhandlinger om det.
Er det ikke sådan, det skal forstås?
Martin Henriksen (DF), 2009-11-26:
Jamen altså, hvad er logikken i det, hvis der kommer det ud af det, at man skaber usikkerhed om de ydelser, som netop er målrettet mod de folkepensionister, som har mindst
– altså, ældrechecken går jo til dem, der har mindst at gøre godt med, og nu udvider vi så målgruppen for dem, der kan modtage den.
Så jeg forstår ikke helt logikken hos Det Radikale Venstre, for på den ene side taler man om, at det er vigtigt at målrette sociale ydelser, og på den anden side er man modstander af ældrechecken, som er en social ydelse, der er målrettet mod de folkepensionister, der har mindst.
Så jeg vil bare høre: Hvor besværlig vil Det Radikale Venstre være i forhold til en måske kommende socialdemokratisk-radikal regering eller en socialdemokratisk-socialistisk regering, hvor Det Radikale Venstre måske er støtteparti, eller hvad ved jeg, i forhold til at få taget ældrechecken væk, altså simpelt hen fjerne ældrechecken?
Det kunne være interessant at få at vide.
Hr. Per Clausen begynder jo at blive lidt inkonsekvent i sin argumentation, for hr. Per Clausen har brugt den tid, han har haft til rådighed her i dag, på at forklare, at satspuljen er af det virkelig onde, og hvis man får afskaffet satspuljen, kommer så de her forbedringer, som vil ske efter et regeringsskifte, med Enhedslistens stemmer.
Men samtidig kan hr. Per Clausen ikke garantere det eller på nogen måde komme ind på, hvordan hr. Per Clausen så med Socialdemokratiets og SF's stemmer vil sikre, at satspuljen vil blive afskaffet – og det er jo det, der skal indebære de store forbedringer.
Så hvordan hænger det sammen?
Vi kan godt tage en længere diskussion om satspuljen og hele oprettelsen af den.
Den har vi også taget ved andre lejligheder, og Dansk Folkepartis holdning er sådan set klar: Hvis der i Folketinget var stemning for, at man afskaffede satspuljen, gjorde vi det gerne.
Det er der ikke, punktum.
Sådan er det bare.
Når nu det er sådan, at satspuljen blev opfundet under den tidligere socialdemokratisk-radikale regering, så vil jeg gerne høre hr. Per Clausen, hvordan det så kan være, at man ikke fra Enhedslistens side arbejdede på f.eks. at indføre en kompensation til de folkepensionister, som havde mindst.
Det er sådan set rigtig nok, for at sige det med Enhedslistens egne ord, at hvis man ikke havde haft satspuljen, ville folkepensionen og pensionen for førtidspensionisterne være steget mere, end hvad den ellers har gjort.
Det er jo korrekt.
Men sagen er bare, at det blev indført under den socialdemokratisk-radikale regering.
Så hvorfor indførte man ikke dengang en ældrecheck, som var målrettet til de folkepensionister, der havde mindst, hvis det nu er noget, der ligger Enhedslisten så meget på sinde?
Per Clausen (EL), 2009-11-26:
Det er bare for, at der ikke skal sprede sig en myte om, at de 30.000-40.000 kr. er sådan et beløb, som Enhedslisten har fundet på.
Vi har samme opfattelse som beskæftigelsesministeren af, at vi kan begå fejl og regne forkert.
Når vi derfor er nået frem til et eller andet resultat, så spørger vi altid ministrene, om vores tal er rigtige.
Og i det her tilfælde har vi fået det bekræftet.
Så tallene er ministerens egne.
Inger Støjberg (V), 2009-11-26:
Nu har jeg det ærlig talt sådan, at Enhedslisten og tal ikke altid er to ting, der harmonerer helt godt.
Jeg kan bare sige, at der ingen som helst tvivl er om, at det her er en forbedring for en række pensionister, og at det jo er syvende gang, vi nu forhøjer ældrechecken, og det håber jeg egentlig også at Enhedslisten er godt tilfreds med.
Per Clausen (EL), 2009-11-26:
Jamen beskæftigelsesministeren har da ret i, at jeg har stillet spørgsmålet til adskillige, og jeg venter jo sådan set stadig væk på det fornuftige svar, men jeg kan så konstatere på baggrund af det, beskæftigelsesministeren siger, at hun i lighed med Dansk Folkeparti og Venstre og Konservative synes, det er en rigtig god udvikling i samfundet, at der siden 1994 er sket det, at pensionisterne har 30.000-40.000 kr. mindre, end hvis de havde fulgt den almindelige lønudvikling.
Inger Støjberg (V), 2009-11-26:
Nu har hr. Per Clausen jo stillet det samme spørgsmål til hele Folketinget, men jeg kan bare sige, at jeg i det store og hele synes, at den her forhøjelse er en meget stor gevinst for folkepensionisterne.
Den er jo direkte målrettet de folkepensionister, der har størst behov for netop at få et ekstra beløb, og det er jo det, der er hele sigtet med det her lovforslag.
Per Clausen (EL), 2009-11-26:
Jeg skal bare være helt sikker på, at beskæftigelsesministeren er tilfreds med, at pensionister i dag har et efterslæb på 30.000-40.000 kr. om året i forhold til den almindelige lønudvikling i samfundet.
Inger Støjberg (V), 2009-11-26:
Lovforslaget er et led i udmøntningen af aftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti om finansloven for 2010.
Formålet med lovforslaget er at forbedre vilkårene for de svagest stillede folkepensionister og førtidspensionister på den gamle ordning.
Med lovforslaget vil ca. 13.000 flere folkepensionister blive berettiget til supplerende pensionsydelse, og ca. 14.000 flere folkepensionister og førtidspensionister vil modtage helbredstillæg.
Jeg er tilfreds med, at vi med det her lovforslag forbedrer de økonomiske vilkår for pensionisterne.
Samtidig er der som bekendt med forårspakke 2.0 gennemført en forhøjelse af pensionstillægget på 2.000 kr. årligt fra 2010, som alle modtagere af den supplerende pensionsydelse også får glæde af.
Jeg vil gerne takke for indlæggene, og det er selvfølgelig også sådan, at hvis der er spørgsmål af teknisk karakter eller andre spørgsmål, er jeg selvfølgelig beredvillig til at svare på dem, også i udvalgsarbejdet.
Per Clausen (EL), 2009-11-26:
Det er jo vores grundlæggende synspunkt.
Men det handler altså om at sørge for, at de mennesker, som i dag har meget lidt at leve for, får hævet deres pension, og det er det, der efter vores opfattelse skal til.
Meta Fuglsang (SF), 2009-11-26:
Jamen med de spørgsmål, der blev stillet her af Dansk Folkeparti, kan man jo godt komme lidt i tvivl om, hvad Enhedslisten mener er hindringen for at få bedre økonomi for pensionister og andre økonomisk dårligt stillede.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren, hvad der efter ordførerens opfattelse skulle til, hvis man skulle pege på en enkelt ting, for at pensionister og andre dårligt stillede fik det godt her i Danmark.
Per Clausen (EL), 2009-11-26:
Nu skal jeg ikke blande mig i Dansk Folkepartis forhold til guderne, det er jo som bekendt en vigtig sag for Dansk Folkeparti, men jeg vil bare sige, at det, jeg kan love Dansk Folkeparti, er, at der ikke er nogen af dem, der i dag modtager ældrechecken, der, når vi får et nyt flertal, vil få en dårligere økonomi, end de har i dag.
De vil få en bedre økonomi.
Om det så sker, ved at vi afskaffer satspuljen, eller ved at vi bliver nødt til at skaffe pengene ved siden af det til denne forbedring, må tiden vise.
Vi interesserer os for indholdet og resultaterne for mennesker, ikke for symbolpolitik.
Der skal gennemføres de forbedringer, som vi ikke kan gennemføre i dag, fordi Dansk Folkeparti stemmer imod dem.
Det er det, jeg lover – klare forbedringer.
Om det så indbefatter, at man rent teknisk ophæver satspuljen eller ej, må vi jo se på.
Men jeg kan love Dansk Folkeparti, at når Dansk Folkeparti efter et kommende valg, fordi de er kommet i opposition, kommer løbende med et forslag om, at vi skal afskaffe satspuljen, så skal vi nok stemme for.
Bent Bøgsted (DF), 2009-11-26:
Lovforslaget her er et led i aftalen om finansloven for 2010, og det går ud på at forhøje hædersgavebeløbet med 2.100 kr. i anledning af 65-års-dagen for Danmarks befrielse i 1945.
Hædersgaven udbetales til personer, der under anden verdenskrig har været tjenstgørende i allieret skibsfart, har været deporteret til fængsler eller koncentrationslejre eller har sejlet med færøske fiskeskibe i krigsfarvand m.v. Ligeledes sker der en forhøjelse af hædersgaver til sårede og efterladte efter faldne den 29. august 1943, da Danmarks regering brød med krigsmagten.
Hædersgaven er en hædersbevisning til de danskere, der har gjort en stor indsats i modstandskampen mod besættelsesmagten, og de fortjener, at de bliver tilgodeset med en forhøjelse.
De har kæmpet, de har ofret utrolig meget for Danmark, mange har givet deres eget liv i kampen for Danmark, og derfor skal vi altid sørge for at mindes dem, der gjorde en stor indsats, for at Danmark skulle være frit.
Pia Adelsteen (DF), 2009-11-26:
Jamen det vil jeg så overveje.
Fru Lone Dybkjær siger, at vi kan diskutere, om landene var langt nok fremme, men at det ikke har noget med forslaget om vejledende folkeafstemning at gøre, men jeg mener faktisk, at det lige præcis har noget med vejledende folkeafstemning at gøre.
Jeg ser det simpelt hen omvendt, bagvendt i forhold til fru Lone Dybkjær, nemlig på den måde, at hvis danskerne var blevet spurgt, om de syntes, Rumænien og/eller Bulgarien skulle optages, tror jeg, de havde sagt nej, fordi de vidste, hvordan landene var.
Derimod er det sådan nu med de kriterier, at der har siddet nogle folk og sagt: Nå, men de er godt på vej, så nu tager vi dem med.
Jeg er godt klar over, at der sker en forbedring, men de samarbejdsaftaler, vi har med lande uden for EU, fremmer jo også den demokratiske udvikling i de lande, så de behøver ikke nødvendigvis være medlemmer.
Eigil Andersen (SF), 2009-11-26:
Selvfølgelig skal disse hædersgaver forhøjes.
Der er som nævnt tale om en anerkendelse af den indsats, som ældre medborgere gjorde under og mod den tyske besættelse af Danmark, og som også har påført dem lidelser, f.eks. i form af ophold i koncentrationslejre.
Beløbene er i virkeligheden meget, meget beskedne, og at man forhøjer dem hvert femte år er en tradition, som SF meget gerne støtter.
Lone Dybkjær (RV), 2009-11-26:
Jeg må sige, at jeg synes, det er helt fint, at hr. Søren Krarup har lyst til at sige de her ting, men det har bare ikke noget med det her at gøre.
Sådan er det altså.
Det, vi diskuterer her, og som Dansk Folkeparti selv har fremsat forslag om, er ikke folkestemning om Lissabontraktaten.
Den har vi diskuteret, og jeg tror også, hr. Søren Krarup var involveret i den diskussion, også her i Folketingssalen; det ville ligne ham dårligt ikke at være det, må jeg sige.
Jeg har ikke noget imod folkeafstemninger, og vi har dem i øvrigt også grundlovssikret.
Jeg er sådan set bare tilhænger af, og det mente jeg også hr. Søren Krarup var, at vi overholder grundloven, og her er der nogle ganske bestemte kriterier for, hvornår vi skal have folkeafstemninger.
Når det så drejer sig om Lissabontraktaten og nye landes medlemskab, har vi altså skrevet under på, at der er nogle ganske bestemte kriterier, der skal være opfyldt – og det gør også, at mange lande kan blive udelukket – for at man kan blive medlem, og det er sådan nogle kriterier, som jeg synes man skal holde sig til.
Hvis man synes, der skal være en folkeafstemning i hele EU om, hvorvidt Albanien skal blive medlem, er det en anden situation, men det er altså bare ikke det, der står i traktaten.
Det er regeringerne, der er med i det her og er med til at sætte disse objektive kriterier, og så kan man jo prøve at påvirke sine regeringer, vil jeg sige til hr. Søren Krarup.
Søren Krarup (DF), 2009-11-26:
Jeg beklager, at jeg ikke har været her hele tiden, og jeg ser også, at den højtærede udenrigsminister forlader sin plads, når jeg siger noget.
Det hænger måske sammen med, at jeg har diskuteret det med ham for 20-30 år siden, hvor han heller ikke var særlig svag over for begrebet subjektiv afgørelse.
Men jeg synes, det er så indlysende, også for udenrigsministeren, at i spørgsmålet om Lissabontraktaten og nye staters optagelse har vi at gøre med noget, der angår den enkelte befolknings tilslutning eller afvisning.
Det er et subjektivt valg, og derfor er og bliver der noget urimeligt i den afsky, der fra magtens side her i Folketingssalen næres over for begrebet folkeafstemning i forbindelse med f.eks. Lissabontraktaten.
Det er totalt urimeligt, at vi ikke har mulighed for at få en folkeafstemning, og det er urimeligt, at folkeafstemninger i den grad bliver gjort til noget suspekt.
Det er blot, hvad jeg har lyst til at sige.
Lone Dybkjær (RV), 2009-11-26:
Så tror jeg, hans spørgsmål også skulle være rettet til udenrigsministeren, og så havde man måske fået en anden form for diskussion.
Vi snakker jo ikke om, hvorvidt man skal have folkeafstemning om Lissabontraktaten eller ej.
Det, som det her DF-forslag går ud på, er, om vi skal have en vejledende folkeafstemning, hver gang et land søger om optagelse, og så diskutere, om det kan blive optaget.
Så skal vi altså holde en vejledende folkeafstemning i Danmark, og det synes jeg er en dårlig idé.