runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Reissmann (S), 2016-03-17:
Mange tak for det.
Jeg vil starte med at sige, at netop Socialdemokraterne godt kan støtte dette forslag.
Det er helt afgørende, at vi har fokus på ofre for kriminalitet, og med offerpakken, som blev indført under den tidligere regering, er der sat øget fokus på hjælp til ofrene.
Der er ingen tvivl om, at det er et område, som vi konstant skal forsøge at forbedre, ikke mindst på tværs af de europæiske lande.
En meget stor del af EU's offerdirektiv eksisterer jo allerede i Danmark, flere elementer endda oven i købet også på et højere niveau end de fælles EU-regler.
Men der er også en række elementer, som kan styrke ofrenes retsstilling i Danmark, og det er baggrunden for, at vi støtter forslaget.
Som ministeren var inde på, havde partierne bag aftalen om retsforbeholdet tilbage i december sidste år jo netop valgt ikke at skulle tage lige præcis denne retsakt med, og som ministeren også selv sagde, var man tilsvarende enige om at drøfte, om der var dele af offerdirektivet, som skulle gennemføres i dansk ret.
Jeg er fuldstændig enig med ministeren, når han siger, at det så desværre blev et nej den 3. december, men lad det nu lige hvile for nu.
Men jeg må dog også med et glimt i øjet tilføje, at jeg finder det noget besynderligt, at Enhedslisten, der er forslagsstiller på netop det her forslag, har utrolig travlt med at bekæmpe de fælles europæiske initiativer på netop retsområdet.
Og derfor kan det også virke lidt spøjst at fremsætte et forslag om, at vi netop skal kopiere det fælles gods.
For det er jo sådan med samarbejde – og sådan er det jo også inden for EU – at man altså indgår i et samarbejde, hvis man vil påvirke det og nyde godt af det.
Det er sådan, det hænger sammen.
Men når det nu er sagt, skal det ikke komme ofrene til skade, og derfor så støtter vi forslaget.
Henning Hyllested (EL), 2016-03-17:
Jeg kan forstå på de henvendelser, jeg har fået her i salen, mens vi har siddet her nu i ganske lang tid, at grunden til, at man ønsker lovforslaget tilbage i udvalget, er, at de ændringsforslag, vi ellers skulle have taget stilling til, om forhøjelse af fartgrænserne for visse køretøjer på visse vejtyper ændrer lovforslaget så dramatisk, at man egentlig synes, der skal en ny høringsproces til om lige nøjagtig de forslag.
Det er faktisk noget, Enhedslisten gjorde opmærksom på i sit betænkningsbidrag, så hvis det er det, der er baggrunden – det tror jeg selvfølgelig det er – vil vi meget gerne fra Enhedslistens side anerkende, at man har fået øje på det, og at det er ikke acceptabelt under udvalgsbehandlingen i den grad at udvide et lovforslag så dramatisk uden faktisk at foretage en ny høring.
Så hvis det er det, der ligger bag, så er der stor anerkendelse fra Enhedslistens side.
Henrik Dahl (LA), 2016-03-17:
Nu har vi fire gange hørt fra ordføreren, hvad der er i vejen med vores politik.
Kunne vi ikke få at vide, hvad Enhedslistens politik for at forbedre beskæftigelsen for flygtninge og indvandrere er?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-03-17:
Meget gerne.
Vi vil først og fremmest styrke danskuddannelsen.
Jeg tror, det er fuldstændig afgørende, at vi sørger for, at danskuddannelsen kommer til at fungere fra starten.
Så vil vi sørge for, at der faktisk skabes flere arbejdspladser i Danmark, også til mennesker, som ikke kan levere hundrede procent fra dag et.
Og det er et problem, vi har på det danske arbejdsmarked – ikke kun for flygtninge, men også for danskere: at kravene er meget høje, så de, der ikke kan levere hundrede procent fra dag et, har meget svært ved at finde en vej ind.
Så må jeg sige, at jeg synes, det er et problem, at vi meget ofte oplever arbejdsgivere, som løfter røret, ringer til vikarbureauet i Litauen og henter arbejdskraft ad den vej, før de har gjort sig den ulejlighed, det ville være, at ringe til det lokale jobcenter og spørge: Er der en ledig i mit lokalområde, som kunne udfylde et job her?
Henrik Dahl (LA), 2016-03-17:
Jeg forstår det sådan, at hvis man ikke helt er klar, skal man have chancen alligevel.
Betyder det, at Enhedslisten går ind for en eller anden form for indslusningsløn?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-03-17:
Vi går ind for praktikordninger, og vi går ind for støtteordninger, hvor man belønner de arbejdsgivere, som tager et ansvar.
Men selvfølgelig skal det gøres på en måde, så man ikke forskubber ordinære arbejdspladser.
Altså, det er jo det dilemma eller den diskussion, som er på hele det danske arbejdsmarked: Hvordan sørger vi for at skabe muligheder på arbejdsmarkedet, også for dem, som ikke kan levere hundrede procent fra dag et, uden at man forskubber de ordinære job?
Jeg ville jo i øvrigt synes, det var fantastisk at høre Liberal Alliances svar på det, synes jeg, gigantiske problem, at vi har rigtig mange arbejdsgivere i Danmark, som ringer til vikarbureauet i Litauen, før de kontakter det lokale jobcenter.
Karsten Lauritzen (V), 2016-03-17:
Jeg tager ordet her ved tredjebehandlingen, fordi jeg kan se i betænkningsafgivelsen, at Alternativet er bekymret for persondatalovens overholdelse og overholdelse af datadirektivet.
Det er jo selvfølgelig en legitim bekymring, som er afspejlet i nogle af høringssvarene, men også er adresseret i lovbehandlingen.
Jeg skal derfor – for
jeg kan se, at det er af betydning for, om Alternativet ønsker at støtte lovforslaget eller ej – sige, at selvfølgelig vil man overholde persondatalovens bestemmelser.
Jeg skal selvfølgelig også gerne, hvis Alternativet ønsker det, tilkendegive det skriftligt over for Folketinget.
Det var det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-03-17:
Nu har jeg i dag diskuteret mange forskellige ting med justitsministeren, men jeg vil gerne rose både justitsministeren og regeringen, for det er jo meget sjældent, at et regeringsparti stemmer for et beslutningsforslag fra et oppositionsparti.
Så det vil jeg gerne rose for, og jeg håber faktisk, at det kan skabe præcedens, så man i hvert fald stemmer for de forslag, man jo egentlig selv er enig i.
Det er desværre ikke noget, vi har set særlig ofte fra nogen sider af salen, men jeg synes, det er meget positivt.
Så kan man lave den lille krølle på det, at det jo er lidt ærgerligt, at vi har diskuteret kontanthjælpsloft i dag, som også kommer til at ramme 600-700 veteraner, men lad det nu ligge.
Det kommer til at gøre en konkret forskel for de her mennesker, for de politiveteraner, som nu også på en eller anden måde får adgang til Veterancentret, og jeg glæder mig til at se det blive gjort til virkelighed.
Jeg synes også, det er rigtig rart, at stort set hele Folketinget – jeg forstår ikke helt, hvorfor Socialdemokraterne ikke vil være med, men det gælder alle andre – bakker op om det her, og det er jeg rigtig glad for.
Hans Andersen (V), 2016-03-17:
Tak for det.
Jeg skal vedrørende L 84 foreslå, at andenbehandlingen afbrydes, og at lovforslaget sendes til fornyet udvalgsbehandling i Transportudvalget.
Forslag om standsning af sagens behandling
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-03-17:
Intentionen bag Enhedslistens forslag er utrolig sympatisk, for hvem vil ikke gerne gøre noget godt for ofrene.
Forslaget lægger op til, at Danmark som minimum bør leve op til de standarder, der ville gælde for landet, hvis vi ikke havde haft retsforbeholdet og dermed været underlagt EU's offerdirektiv.
Det skal siges, at jeg normalt ikke nærer særlig varme følelser for meget af det, der måtte komme fra Bruxelles, fra EU, men vi har egentlig den tilgang til EU-systemet, at hvis der er ideer, der er gode, så tager vi imod dem, og hvis der er ideer, der er dårlige, så afviser vi dem.
Intentionen her er sympatisk.
Det, vi har tænkt os at gøre, er, at vi vil udforske de muligheder, der er i udvalgsarbejdet i Retsudvalget, fordi det er vores indtryk, at dele af forslaget – dele af de elementer, der ligger i forslaget – allerede er gældende.
Derfor vil vi søge at få belyst, hvilke elementer der endnu står tilbage, altså hvor det er, vi kan gøre det bedre, og afvente, at vi kan få en belysning af hele situationen.
Det virker jo sympatisk, men vi kan ikke garantere et ja.
Eva Flyvholm (EL), 2016-03-17:
Tak til ordføreren.
I Enhedslisten var vi ikke med til at støtte fremdriftsreformen, og vi har set, at der er kommet mange problemer.
Derfor er jeg sådan set også glad for, at partierne tog initiativ til at lave den her justering, men der er dele af den her justering, som jeg undrer mig meget over.
Det første er, at den økonomiske ramme jo fortsat er fuldstændig den samme.
Så i praksis vil man se meget af den samme pressen igennem af studerende ude på universiteterne.
Jeg vil gerne bede ordføreren forholde sig til, om ikke virkeligheden for de studerende kommer til at være meget den samme.
Det andet handler om, at man med den her justering simpelt hen også indfører brugerbetaling på de her suppleringskurser, og det synes jeg er en meget, meget uheldig udvikling, og jeg vil gerne høre ordføreren om, hvordan Socialdemokratiet kan støtte, at der kommer brugerbetaling på de her suppleringskurser, som jo rammer lærere, pædagoger osv., som gerne vil læse videre på universitetet.
Mette Reissmann (S), 2016-03-17:
Jeg kan godt forstå, at fru Eva Flyvholm stiller de spørgsmål, hun gør, for der er ikke nogen tvivl om, at Socialdemokraterne og jeg er meget bekymrede for det pres, som generelt hersker på universiteterne.
Jeg tror ikke alene, at det skyldes fremdriftsreformen; det må jeg altså ærligt sige.
Jeg tror, det lige så meget skyldes den studiekultur, der er p.t., og at der p.t. er en præstationskultur blandt de studerende – det er muligt, at det også har været sådan for 10 og 20 år siden – og jeg tror for så vidt heller ikke, at det har noget at gøre med de økonomiske rammer.
I den bedste af alle verdener havde vi jo penge nok til både at have dobbeltlærere og 30 timers undervisning, og i øvrigt til, at man kunne læse 10-12 år, som man gjorde engang i gamle dage.
Men sådan er det ikke længere.
Når man oplever et pres på universiteterne p.t., vil jeg sige til fru Eva Flyvholm, så handler det jo altså om, at vi alle sammen har en regering, som sparer 8,7 mia. kr. på uddannelse, og som i øvrigt har tænkt sig at fortsætte med det.
Den besparelse er jo et meget trist faktum i den forstand, at vi nu bare må se på, at der er færre og færre penge.
Og senest ved et samråd med uddannelses- og forskningsministeren i går, hvor fru Eva Flyvholm selv var til stede, og som hun i øvrigt var indkalder af, fik vi jo bekræftet, at man ikke har tænkt sig at prioritere uddannelse højere i fremtiden.
Så jeg er bange for, at vi kun kan se frem til endnu mere af den slags.
Det sidste, jeg vil sige, er om brugerbetaling.
Socialdemokraterne er rigtig kede af det, men sagen er bare, at aftalen fra 2013 jo indeholdt en udløbsdato, den 31. august 2016.
Der ville vi vende tilbage til lige præcis den gamle model, om man så at sige, med netop brugerbetaling.
Eva Flyvholm (EL), 2016-03-17:
Jeg deler fuldstændig bekymringen med hensyn til de nedskæringer, der er blevet gennemført på uddannelsesområdet – det er vi jo meget enige om.
Og jeg er også meget enig i, at det er det, der er hovedproblemet på uddannelsesområdet nu.
Men ikke desto mindre består kravene om, at de studerende skal presses hurtigere igennem, også med den her justering af fremdriftsreformen, og det er Socialdemokratiet med til.
Jeg tror, at vi fortsat vil komme til at se rigtig mange problemer ude på universiteterne.
Vil ordføreren være med til at åbne reformen op igen, hvis vi ser, at de her problemer bliver ved med at være til stede?
Vil man gå ind og være med til at åbne det op igen?
I forhold til det, ordføreren siger, vil jeg da også gerne høre, om ordføreren kan garantere, at Socialdemokratiet ikke på et andet tidspunkt vil lægge stemmer til at indføre brugerbetaling på de her kurser.
Mette Reissmann (S), 2016-03-17:
I ordet fremdrift ligger der noget, som fru Eva Flyvholm jo betragter som et pres.
Jeg synes faktisk, at det er et helt rimeligt pres, et venligt skub fremad til de studerende, for at de skal gå op til deres eksamener og bruge tiden på at læse, så de også kan bestå deres eksamener for derefter at komme videre på studiet; sådan er det i min verden.
Det kan som en meget naturlig del af en udvikling som studerende godt føles som et pres, det anerkender jeg fuldt ud.
Jeg husker tydeligt, hvordan det var at være studerende – man føler et pres.
Men jeg mener ikke, at presset er så brutalt, at det betyder, at man ganske enkelt ikke ville kunne klare det.
Jeg synes, at det er et helt rimeligt krav, vi stiller, også i fremdriftsreformen – og det står Socialdemokraterne hundrede procent bag – at man skal sørge for i videst mulig omfang og som hovedregel at blive færdig på normeret tid.
Der kan forekomme ting undervejs, som er udefrakommende, og som man slet ikke er herre over selv, og det er der også taget højde for i aftalen, så der er selvfølgelig også dispensationsmuligheder.
Med hensyn til om der er mulighed for at åbne det op igen, vil jeg sige, at vi er lydhøre, og at de partier, der står bag aftalen, har en indbyrdes aftale om til enhver tid at skulle se på, om der er flere uhensigtsmæssigheder, som skal justeres.
Til sidst vil jeg sige: Socialdemokratiet garanterer aldrig noget.
Eva Flyvholm (EL), 2016-03-17:
Mange tak.
Ud over de her justeringer af fremdriftsreformen, er der jo også kommet et nyt element ind, som handler om, at man åbner op for at kunne indføre generelle karakterkrav som adgang til universiteterne.
Helt konkret vil det betyde, at Københavns Universitet nu får mulighed for at sætte en barriere på karakteren 6.
Vi ved også, at det typisk er sværere for unge studerende, som kommer fra ikkeakademiske hjem, at få høje karakterer, som gør det nemmere at komme ind på uddannelsen.
Mener Dansk Folkeparti, at det er fornuftigt at åbne op for, at der kan være det her generelle adgangskrav, som faktisk kan være med til at hæmme den sociale mobilitet i samfundet og gøre det sværere for børn – eller unge er det jo her, må vi jo nok sige, unge, når man skal på universitetet – der kommer fra en ikkeakademisk baggrund at komme ind og få mulighed for også at få den videregående uddannelse?
Jeg vil sige, at jeg synes, at ordføreren lidt overser det med, at der jo er et enormt udviklingspotentiale.
Hvis man først er kommet ind på universitetet, er det altså også meningen, at man skal lære undervejs.
Så jeg synes, der er en fordel i ikke altid først bare at tage dem, der har de højeste karakterer, men også give andre muligheden for at lære.
Men jeg vil faktisk gerne høre Dansk Folkepartis ordfører: Hvis det viser sig, at der er en social slagside ved det her, hvis det viser sig, at det her kommer til at forhindre social mobilitet i samfundet, vil Dansk Folkeparti så være med til at se på at lave det her om?
Anni Matthiesen (V), 2016-03-17:
I forbindelse med behandlingen af lovforslag L 125 om justering af fremdriftsreformen stemmer Venstre naturligvis for lovforslaget.
I 2013 indgik Venstre sammen med et bredt flertal i Folketinget en aftale om en fremdriftsreform.
Reformen skulle reducere studieoverskridelsen på videregående uddannelser markant.
Den skulle fremme en studieaktiv kultur og understøtte de studerende i at gennemføre deres studier til tiden.
Det er et mål, som vi i Venstre holder fast i, for det er nødvendigt, at vi stiller krav til uddannelsesinstitutionerne og til de studerende.
Fremdriftsreformen har fra starten haft nogle uhensigtsmæssigheder, både for de studerende og for uddannelsesinstitutionerne.
Reformen har manglet fleksibilitet, og den har manglet øje for, at uddannelsesinstitutionerne er forskellige.
Derfor indgik Venstreregeringen en aftale med Socialdemokraterne, Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti i november måned sidste år, en aftale om at justere de elementer i fremdriftsreformen, som ikke fungerer optimalt, en aftale om større fleksibilitet, friere rammer for uddannelsesinstitutionerne og også for de studerende.
For mens vi fortsat mener, at det er nødvendigt at nedbringe studietiden væsentligt, så er vi naturligvis åbne for at se på, hvordan det kan gøres bedst. Vi er klar til at rette op på de dele af reformen, som stadig kan forbedres, vi er klar til at lytte og imødekomme de involverede parter, og det gør vi faktisk med det her lovforslag, som vi behandler her i dag.
Ved at give institutionerne en større fleksibilitet til at nå målene om studiereduktioner, skaber vi gode rammer og også færrest mulige barrierer for de studerende i deres uddannelsesforløb.
I stedet for at detailregulere stiller vi nu nogle mål og rammer til rådighed for uddannelsesinstitutionerne til selv at kunne udfylde rammen.
For i Venstre tror vi på, at det er dem, der studerer og som arbejder på institutionerne, ja, i det lokale miljø, der bedst ved, hvordan man bedst når målene.
Til sidst vil jeg gerne sige, at jeg er rigtig glad for, at vi i dag førstebehandler dette lovforslag, som jeg er sikker på at mange studerende og også ansatte på uddannelsesinstitutionerne kan glæde sig over.
Og på baggrund af det stemmer Venstre selvfølgelig for forslaget.
Eva Flyvholm (EL), 2016-03-17:
Jeg vil gerne høre, om ordføreren mener, det er realistisk, at fremdriftsreformen kan holde sig inden for de økonomiske rammer, der er forudsat.
Altså, hvis vi ser på tallene, er det jo kun mellem 1 og 3 pct. af de studerende, som skal droppe ud, før økonomien overhovedet ikke hænger sammen i den her fremdriftsreform.
Så jeg vil gerne høre ordføreren, om man kan regne med, at der ikke er nogen studenter, der vil falde ud som resultat af fremdriftsreformen.
Anni Matthiesen (V), 2016-03-17:
Altså, på samme måde, som jeg kunne høre, at den socialdemokratiske ordfører sagde her fra talerstolen, at man selvfølgelig ikke fra Socialdemokraternes side stiller garantier her i salen i dag, vil jeg sige, at det også gælder, i forhold til om der kunne være nogle, der faldt ud på baggrund af fremdriftsreformen.
Jeg har tillid til, at det sagtens kan holde.
Eva Flyvholm (EL), 2016-03-17:
Det er meget svært at få garantier i det her Folketing.
Jeg skal bare høre ordføreren, om ordføreren så ikke vil bekræfte, at det er rigtigt, at det faktisk skal være meget få procent af de studerende, der falder fra, før den økonomiske ramme for fremdriftsreformen ikke længere holder.
Preben Bang Henriksen (V), 2016-03-17:
Tak for det, men det bliver meget lidt, for jeg glemte at sige, at jeg også talte på Det Konservative Folkepartis vegne, og jeg ville være ked af, at det fremstod, som om de ikke var her.
De er som et lille parti travlt engageret i andet politisk arbejde her i huset.
Så nu er det sagt.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-03-17:
Det er jo altid godt, når der kommer forslag, der vil gøre noget for ofre for forbrydelser.
Det plejer i hvert fald at være noget, der er stor stimlen sammen om at bakke op om, og det synes jeg sådan set der kan være god grund til.
Det er jo sådan, at det er forfærdeligt at være offer for en forbrydelse, og at vi selvfølgelig skal hjælpe de mennesker i forhold til både at få en ordentlig behandling fra myndighedernes side, at få en ordentlig erstatning og at få en ordentlig mulighed for at komme videre i tilværelsen.
Jeg synes, der er meget bemærkelsesværdigt ved det her beslutningsforslag, hvis jeg nu må sige det sådan.
Jeg glæder mig i hvert fald til, at ordføreren for Enhedslisten kommer herop og, går jeg ud fra, giver sådan en forholdsvis fyldestgørende oversigt over, hvad det er i direktivet, der ikke er gældende, og hvorfor det så lige præcis er alle de elementer og ikke bare sådan et udpluk, som lige er med i bemærkningerne.
Men det ser jeg frem til at høre, når fru Pernille Skipper kommer herop, for det er jo i hvert fald forudsætningen for, at vi egentlig ved, hvad det er, vi diskuterer.
Det synes jeg måske ikke står så klart.
Jeg synes også, der er en enkelt sætning, som jeg bliver nødt til at komme med en måske humoristisk bemærkning om, og det er den sidste – det gælder for så vidt også for B 59, som vi skal behandle om lidt.
Det er i bemærkningerne: »Efter forslagsstillernes opfattelse kan forslaget realiseres inden for rammerne af de nuværende bevillinger.«
Her kunne der kommes med mange morsomme bemærkninger i forhold til Enhedslistens generelle tilgang til økonomisk politik, nemlig at man egentlig ikke har nogen forestilling om, hvor pengene skal komme fra.
Det er jo sådan, at der på et tidspunkt skal indgås aftale om en finanslov, og der skal pengene ligesom være der, for ellers skal der i hvert fald bruges nogle færre penge, eller også kunne de være brugt på noget andet.
Så man kan jo ikke bare sige, at man forestiller sig, at det kan klares inden for rammerne af de nuværende bevillinger.
Liberal Alliance synes, at man skal gøre noget for ofrene, men vi synes i virkeligheden, at Enhedslisten skulle lave de her forslag sådan mere konkret i stedet for bare at have et eller andet ønske om, at man skulle gennemføre et EU-direktiv.
Det kan selvfølgelig være, at vi kommer til at gøre det på et senere tidspunkt, hvis det er sådan, at regeringen gør det, som Liberal Alliance har ønsket, nemlig kommer med en ny folkeafstemning i forlængelse af den, der oprindelig var, og hvor Folketinget derefter skal tage stilling til de enkelte direktiver – sådan som vi forestiller os det – hvis man siger ja.
Undskyld, jeg mente folket, ikke Folketinget – uh, det var en farlig bemærkning, der lige kom der.
Det var selvfølgelig folket, jeg mente, og ikke Folketinget.
Liberal Alliance kan ikke umiddelbart støtte forslaget.
Josephine Fock (ALT), 2016-03-17:
Alternativet havde gerne set, at det havde været en del af det, vi stemte om.
Direktivet giver forurettede for kriminalitet en række minimumsrettigheder.
Forslagsstillerne ønsker ikke, at Danmark opgiver retsforbeholdet, heller ikke i forhold til offerdirektivet, som vi diskuterer i dag, men de anerkender dog, at forurettede for forbrydelser som minimum bør nyde den samme beskyttelse, som forurettede nyder i de øvrige EU-lande.
Alternativet var som bekendt for en afskaffelse af retsforbeholdet, og vi var endda meget skuffede over, at netop det her direktiv ikke var en del af folkeafstemningen.
Det ligger Alternativet meget på sinde at forbedre rettighederne for ofrene, de forurettede.
Vi mener, det er en afgørende faktor i en modernisering og en forbedring af vores retssystem.
Derfor støtter vi selvfølgelig forslagsstillernes ønske om, at forurettede for forbrydelser i Danmark bør nyde en beskyttelse, som er mindst lige så god som den, de øvrige forurettede nyder i resten af EU.
Forslaget indeholder en forbedring af centrale rettigheder for forurettede.
Hvis vi får gennemført direktivets bestemmelser i Danmark, vil det bl.a. medføre, at kommunikationen til forurettede skal ske på et enkelt og letforståeligt sprog, og at offeret skal have ret til at være ledsaget af en person, som han eller hun selv har valgt.
Ved enhver anmeldelse af et strafbart forhold vil der skulle udstedes en skriftlig bekræftelse på anmeldelsen, der skal oversættes til et sprog, som anmelderen forstår.
Politiet vil også have en forpligtelse til at foretage en individuel vurdering af den forurettede med henblik på at identificere særlige beskyttelsesbehov.
Vi mener, at de her initiativer kan forbedre de forurettedes stilling i det danske retssystem, og derfor stemmer Alternativet for forslaget.