runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Gjerskov (S), 2012-04-25:
Jeg havde såmænd heller ikke ventet, at en spørger fra Venstre ville problematisere Venstres egne beslutninger.
Det er naturligvis kun den siddende regerings beslutninger, der skal problematiseres, og sådan er det.
Jeg vil gerne gentage, som jeg tidligere svarede, at der over en årrække har vist sig at være dyrevelfærdsproblemer på minkfarmene.
Resultatet for 2011 viste, dels at syge dyr ikke var sat i behandling eller aflivet, dels noget, som jeg synes er så ærgerligt, nemlig at burene ikke var i orden, altså nogle af de der helt fundamentale ting, som ikke handler om, at her er man kommet på en dårlig dag.
Burene bliver ved med at være der, man kan bare tage en tommestok og gå ud og måle, værre er det problem ikke, og så kan man få løst det.
Så det vil sige, at hvis jeg nu, når den her kontrol i 2012 er overstået, kan sige, at her er der sket væsentlige forbedringer, vil jeg også være parat til at kigge på, om kontrollen skal lempes.
Jeg synes godt nok, at den tidligere regering forlanger ganske meget.
Det er fuldstændig rigtigt, at man historisk set har gjort det, som hr. Torsten Schack Pedersen siger, men den tidligere regering fandt jo ud af, bl.a. i samarbejde med fiskerne, at det var meget smartere at gøre tingene på en anden måde.
Det betød, at man så, fordi man gerne på forhånd ville have at vide, hvor meget man kunne fiske, så man ikke hele tiden løbende skulle undersøge det, vidste det på forhånd.
Så det vil sige, at man går ud og tager prøveskrab, før sæsonen går i gang, for at se og vurdere på et biologisk grundlag, hvad der egentlig er af tobis.
Det har man så gjort i år, og det viste, at der ikke var nogen tobis at give af.
Det vil sige, der kun er givet en meget lille kvote.
Vi havde jo egentlig fået fastsat en højere kvote, hvis der fandtes tobis, men det gjorde der ikke, og det vil så sige, at kvoten på baggrund af det er lukket ned, og det er en kæmpe alvorlig situation for tobisfiskerne.
Og fordi jeg virkelig har taget det meget alvorligt, har jeg fået aftalt, at vi laver en biologisk overvågning af det fiskeri, de så må foretage.
Hvis det så viser sig, at biologerne ikke har ret, og hvis det viser sig, at der rent faktisk er tobis, og at vi kan dokumentere, at der er tobis, så tager jeg den dokumentation i hånden, og så tager jeg til Bruxelles, og så beder jeg om at få en højere kvote.
Jeg har allerede sagt det til dem i Bruxelles, jeg har sagt det til mit system, altså at vi arbejder så hurtigt som muligt, som vi kan på den sag.
Men det er ikke mig, men den tidligere regering, som har lavet den her regulering af fiskeriet, og jeg prøver nu at løse problemerne, som opstår på baggrund af tidligere beslutninger.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-04-25:
Tak for det.
Tobisfiskeriet har jo stor betydning for en række områder i Danmark, særlig Nordjylland og Vestjylland.
Det har betydning for fiskernes indtjening, men jo i høj grad også for de arbejdspladser, der er på land.
De undersøgelser, der blev lavet først, gav anledning til, at kvoten er blevet skåret ned med 90 pct. i forhold til sidste år.
Nu er der så et moniteringsfiskeri i gang, og med det skal det klarlægges, hvordan bestanden reelt er, og hvilken kvote det helt konkret kan give anledning til.
Der har det tidligere været sådan, at man løbende under moniteringsfiskeriet har vurderet de fangster, der er kommet ind, med hensyn til hvordan bestanden ser ud på baggrund af de vurderinger, man har nu, og så har man kunnet give nogle foreløbige meldinger om, hvordan kvoten så vil være, således at man ikke var bundet af den kvote, der oprindelig var meldt ud, men så man hele tiden opererede i forhold til det mest retvisende billede, man havde på det pågældende tidspunkt.
Det er jo utrolig vigtigt, når det gælder tobisfiskeriet, for der slutter sæsonen temmelig brat af naturlige årsager.
Det er naturens love.
Mange ting kan vi vedtage og ændre herinde, men naturens love er nu engang heldigvis uden for vores kontrol.
Der er det altså et problem, at fødevareministeren har meldt ud, at det først bliver den 7. maj, at der kommer en endelig melding om, hvad kvoten bliver.
Tidligere har der været løbende meldinger om, hvad man så kunne gå i gang med på baggrund af de løbende analyser, der er blevet lavet.
Der vil jeg bare høre om ikke fødevareministeren kunne gå tilbage til den tidligere praksis og gøre brug af de data, der allerede er indsamlet, således at man ikke skal vente yderligere små 14 dage på at få en klarhed over, hvad kvoten så bliver.
Mette Gjerskov (S), 2012-04-25:
Vi er jo i den heldige situation, at Sverige, Norge og Danmark er gået sammen om, at det nu skal være slut med udsmidet af fisk i Skagerrak.
Fiskene kan ikke nødvendigvis leve videre, og så tager de et træk mere.
Det er noget, vi gerne vil undgå, det vil fiskerne også gerne undgå, og det gøres så, ved at man laver det her med et fuldt dokumenteret fiskeri og et discardforbud, et forbud mod udsmid, i Skagerrak.
Men det er endnu ikke færdigforhandlet, det er noget, som vi skal blive enige med både svenskerne, nordmændene og Kommissionen om, for det er jo EU, der forhandler på vores vegne.
Jeg forventer, at der kommer til at ske noget i nogle faser, måske i to faser, det er det, vi lige nu arbejder på, altså at man tager nogle arter først og så nogle andre senere.
Men jeg kan ikke sige, hvor det ender, for vi er simpelt hen ikke færdige med forhandlingerne.
Thomas Danielsen (V), 2012-04-25:
Tak for det.
Som mit sidste spørgsmål kunne jeg godt lige tænke mig at spørge til, hvad det er ministeren ønsker sig i forhold til Danmarks udstillingsvindue, Skagerrak.
Der mangler vi stadig væk at finde ud af, hvilke arter der skal være omfattet af et eventuelt discardforbud, og derfor vil jeg gerne spørge ministeren om, hvilke bestande det er ministeren til en start vurderer der skal indgå i et discardforbud.
Skal det være alle bestandene, eller agter ministeren at lave sådan en trinvis indførelse af et forbud, og såfremt man gør det, hvilke bestande vil så være omfattet?
Tak for ministerens svar, som jeg faktisk er rigtig glad for at høre, og som jeg, hvis jeg skal skære det lidt ud i pap, også forstår sådan, at ministeren altså siger, at hun, hvis det med en fuld dokumentation bliver en succes, i hvert faldt på ingen måde forventer, at man så ligefrem skal øge fiskerikontrollen.
Men hvis der er kameraoptagelser, vil det jo også betyde, at der kommer en del mængde data, og derfor vil jeg gerne spørge ministeren, hvem ministeren forestiller sig skal have ansvaret for disse data, og om ministeren forestiller sig, at den samlede fiskerikontrol ressourcemæssigt så vil skulle øges for at kunne håndtere selve datamængdedelen.
Altså, vil det blive nødvendigt at udvide forbruget i forbindelse med fiskerikontrollen, eller vil man eventuelt kunne tage nogle af de midler, man vil kunne spare andre steder inden for fiskerikontrollens egne rammer, for at kunne håndtere den her datamængde?
Mette Gjerskov (S), 2012-04-25:
Med hensyn til fiskerikontrollen vil jeg jo sige, at jeg ville ønske, at det var noget, der slet ikke var nødvendigt.
Det, det her handler om, er jo, at vi er nødt til at have en bæredygtighed omkring vores fiskeriressourcer.
Hvad angår de fisk, som er ude i havet, vores fælles fisk, skal vi sørge for, at vi kun fisker på et overskud, og at vi ikke får ødelagt bestandene.
Det er jo i bund og grund det, vores fiskeripolitik handler om, og det er noget, der skal kontrolleres, og noget, der skal tjekkes, og fiskerne er underlagt ganske megen kontrol og ganske mange regler.
Vi er i gang med at prøve at få indført et nyt system, som handler om at overvåge fiskeriet, mens det sker, sådan at vi i form af data kan se, at her bliver der ikke smidt ikkelevedygtige fisk ud over rælingen, og vi sikrer os, at fiskeriet foregår på en bæredygtig måde.
Hvis vi virkelig får udviklet det system, som handler om, at fiskeriet er fuldt dokumenteret, og vi får det gjort grundigt og rigtigt, så vil det betyde, at vi vil kunne slippe for en hel masse andre regler, og det vil sige, at den enkelte fisker vil få mulighed for at kunne sige: Hør lige en gang, kære fiskerikontrol, jeg kan her dokumentere, at jeg har gjort, hvad jeg skulle, og jeg har fisket efter reglerne.
Det vil sige, at man på sigt ville kunne fjerne alt det andet med havdage og indsatser og det ene og andet.
Men jeg kan ikke love, at det vil være noget, der vil ske fra den ene dag til den anden, og tingene skal følges ad i den rigtige rækkefølge: Først skal vi have et fiskeri, der er ordentligt dokumenteret, og så kan vi lempe reglerne.
Thomas Danielsen (V), 2012-04-25:
Tak for det.
Jeg vil gerne indledningsvis sige tak til ministeren for en positiv dialog på fiskeriområdet.
Jeg er også glad for, at vi så i dag får mulighed for at drøfte lidt mere fiskeri, og i den forbindelse vil jeg gerne spørge ministeren om hendes holdning i forhold til fiskerikontrollen.
Nye tal her fra 2011 viser jo, at det er meget begrænset, hvad fiskerikontrollen finder af overtrædelser; det meste af det, de finder, er fejl i logbogen og den slags.
Sideløbende arbejder vi jo på at få en fuld dokumentation i form af bl.a. kameraovervågning, og derfor vil jeg gerne spørge om, hvad der er ministerens holdning til vores fiskerikontrol.
Er det et område, som ministeren ønsker skal øges aktivitets- og bemandingsmæssigt, eller er det et område, hvor ministeren kunne forestille sig at man sparer ressourcer på nu, hvor der kommer fuld dokumentation?
Mette Gjerskov (S), 2012-04-25:
Jeg vil gerne sige helt klart, at vi jo i Danmark og for den sags skyld også i resten af Europa står i en meget vanskelig økonomisk situation.
Tiden er ikke til at ansætte i hundredvis af nye kontrollører, så jeg har svært ved at se, at det skulle være den vej, tingene går.
Jeg bliver så også nødt til at tage det forbehold og sige, at vi er i gang med at forhandle en ny fiskerireform i hele EU, og at jeg håber, den bliver rigtig, rigtig god, og at jeg håber, den bliver med meget mindre bureaukrati.
Og jeg håber, at hele det her projekt, der er omkring et fuldt dokumenteret fiskeri, vil kunne betyde, at vi kommer til at bruge meget mindre kontrol derude.
Det betyder selvfølgelig ikke, at der ikke vil skulle være nogen, der vil skulle kontrollere det, altså ved hjælp af stikprøver og GPS-data og alt sådan noget, men det er ikke min forventning, at det her vil betyde, at jeg vil skulle ansætte en hel masse flere mennesker – tværtimod.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-04-25:
Tak for det.
Da regeringen tidligere har afvist at svare på, om der kommer stigende boligskatter efter 2016, med den begrundelse at regeringen kun laver politik for én regeringsperiode ad gangen, men regeringen samtidig på energiområdet har indgået en aftale frem til 2020, altså reelt ud over denne regeringsperiode, vil ministeren så nu svare på, om der kommer stigende boligskatter i den kommende skattereform?
Da regeringen tidligere har afvist at svare på, om der kommer stigende boligskatter efter 2016, med den begrundelse at regeringen kun laver politik for én regeringsperiode ad gangen, men regeringen samtidig på energiområdet har indgået en aftale frem til 2020, altså reelt ud over denne regeringsperiode, vil ministeren så nu svare på, om der kommer stigende boligskatter i den kommende skattereform?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-04-25:
Den tidligere regering gennemførte forårspakke 2.0, altså en relativt stor skattereform, hvor en stribe skatter og afgifter blev hævet for at sænke bl.a. skatten på løn, så det, jeg har sagt på SF's landsmøde, ligesom jeg har sagt det i den offentlige debat og faktisk også her i Folketinget ganske mange gange efterhånden, kan ikke forekomme spørgeren så fremmed – nemlig at hvis man vil gennemføre en skattereform, der dels er ambitiøs i forhold til at sænke skatten på løn, dels sikrer en rimelig social balance og samtidig er fuldt finansieret, så forudsætter det en politisk vilje til at finde andre skatter og afgifter, som kan stige for at sikre en ansvarlig finansiering af lavere skat på løn.
Det er sådan set noget, som jeg har en forventning om at langt de fleste af Folketingets partier vil acceptere som en grundforudsætning for at lave en moderne skattereform, og min appel vil fortsat være, at man afventer regeringens samlede udspil og derefter indgår i en konstruktiv dialog.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-04-25:
Igen kommer der jo ikke nogen klarhed.
Skatteministerens svar kan rumme både det ene og det andet, og det er sikkert et udtryk for, at regeringen ikke kan blive enig med sig selv, og det er jo selvfølgelig fair nok.
Men det betyder så bare, at den udtalelse, det løfte, som skatteministeren gav på SF's landsmøde, vil skatteministeren ikke stå ved her i dag, nemlig løftet om, at det vil blive finansieret krone til krone med andre skatter og afgifter.
Det er jo ikke det, som skatteministeren siger nu, og det kan så bare tages som udtryk for, at det, der blev sagt på SF's landsmøde, blev sagt for at skabe ro på bagsmækken, men det tør skatteministeren ikke bekræfte her i Folketingssalen i dag.
Vi må så afvente med spænding, om det er 100 pct. via stigende skatter og afgifter andre steder, eller om der også kan inddrages finansieringskilder uden for det traditionelle skattesystem.
Det må vi jo så afvente et klart svar på, når regeringen engang er blevet enig med sig selv og så kan fremlægge et udspil til en skattereform.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-04-25:
Men årsagen til, at spørgeren måske synes, at det er svært at få et klokkeklart svar, er, at jeg sådan set svarer, at regeringen insisterer på at fremlægge sin skattereform som et samlet hele.
Det har været min tilgang igennem hele den periode, hvor regeringen har haft ansvaret, og det er det sådan set fortsat.
Men når det er sagt, vil jeg stadig insistere på det fornuftige i, at regeringen fremlægger sit forslag til en skattereform samlet, og at det, der er vigtigt at fokusere på, er, at den skal være fuldt finansieret, have en rimelig social balance og sænke skatten ambitiøst på løn, og det forudsætter altså en vilje til at diskutere, hvilke andre skatter og afgifter der så skal stige for at finansiere lavere skat på løn.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-04-25:
Det var jo så ikke noget svar på, om der kan inddrages andre finansieringskilder end dem, der findes i skattesystemet.
Det var den Radikale skatteordfører, der den 22. marts sagde til Berlingske, og jeg citerer: »Vi lytter til økonomerne og er åbne for at tage de offentlige udgifter med i finansieringen af skattereformen. Vores udgangspunkt er en skatteomlægning, men det bliver svært at finansiere alle skattelettelser ved at forhøje andre skatter, fordi det dræner konkurrencekraft og svækker arbejdsudbuddet.
Derfor er vi åbne over for at bruge elementer uden for skattesystemet.«
Der tror jeg da måske at den radikale skatteordfører har fat i noget centralt, og det er måske også derfor, skatteministeren ikke er blevet overvældet af forslag til at hæve skatter og afgifter, altså netop fordi det kan risikere at dræne konkurrencekraften og svække arbejdsudbuddet.
Men derfor er det bare meget væsentligt at høre – og det er jo sådan et helt principielt spørgsmål, som skatteministeren må have let ved at svare på – om der i det udspil, som regeringen lægger frem, er finansiering uden for skattesystemet, eller om der kun er finansiering inden for skattesystemet.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-04-25:
Regeringen vil som sagt fremlægge et forslag til skattereform som et samlet hele.
Det tror jeg er den rigtige tilgang, sådan at man får en ordentlig debat og man også sikrer en mulighed for Folketingets øvrige partier for konstruktivt at indgå i dialogen om, hvordan vi på en ansvarlig og fornuftig måde sænker skatten på løn, samtidig med at vi sikrer en fornuftig social balance.
Når det er sagt, har jeg jo nu været skatteminister i lidt over et halvt år, og jeg har fornemmet, at der generelt er et meget stort ønske om at diskutere, hvordan skatten på løn skal sænkes, men en knap så stor interesse for at diskutere, hvilke skatter og afgifter der så skal stige for at være med til at finansiere den her ambition, som deles bredt i samfundet.
Der synes jeg også det er mit ansvar som ansvarlig minister at appellere til, at de, der måtte ønske at påvirke processen frem mod regeringens udspil til en skattereform, også kommer på banen med forslag om, hvilke skatter og afgifter der kan hæves, for at vi får råderum til at sænke skatten på løn.
Tak for spørgsmålet.
Regeringen har som sagt ikke fremsat et forslag til skattereform endnu.
Det vil vi gøre som en samlet helhed, og en reform kommer, som jeg har understreget et par gange, til at leve op til regeringsgrundlaget.
I regeringsgrundlaget fremgår det helt tydeligt, at boligskatterne skal holdes i ro i indeværende valgperiode.
Når vi fra regeringens side har valgt at sige det så tydeligt, er det, fordi vi lige nu er i en tid med et meget skrøbeligt boligmarked, hvor det vil være aldeles uklogt at skabe usikkerhed.
Det er jo også sådan, at en regering laver regeringsgrundlag for en periode ad gangen.
Det gælder for denne regering.
Det gjaldt også for den foregående.
Hvis vi tager energiområdet, er der jo sket det glædelige, at et bredt flertal i Folketinget har lavet en stærk energiaftale, som sikrer en ambitiøs grøn omstilling af det danske samfund.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-04-25:
Det blev jeg godt nok ikke meget klogere af.
Altså, man kan godt lave energipolitik, der gælder frem til 2020.
Det har vi en fælles aftale om bredt i Folketinget, hvilket skatteministeren siger.
Og der kan man altså godt have ambitioner og lave lovgivning, der har rækkevidde til 2020.
Men når det gælder boligskatterne, er budskabet, at regeringen jo kun laver politik for en regeringsperiode ad gangen.
Altså, undskyld mig, det hænger jo ikke sammen.
Skatteministeren kan jo så let som ingenting her i dag sige: Der kommer ikke stigende boligskatter med det udspil, som regeringen fremlægger til en skattereform.
Det er der intet der forhindrer skatteministeren i at sige andet end politisk vilje.
Det kunne jo også være, at skatteministeren måske skulle leve op til det, som Socialdemokratiet og SF gik til valg på.
Det er da helt åbenbart, at der er en grund til, at skatteministeren lige præcis på det her område ikke vil gøre brug af muligheden for at sige: Fint, det valgløfte, vi kom med, står ved magt.
Det kan jo kun udlægges som, at skatteministeren forbeholder sig muligheden og retten til at fremsætte en skattereform, som indeholder stigende boligskatter fra 2016.
For argumentet om, at man kun laver politik for en regeringsperiode ad gangen, gælder så i regeringens øjne kun for boligskatterne, men ikke på energiområdet.
Og sådan fungerer verden altså ikke, vil jeg sige til ministeren.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-04-25:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan med stor tydelighed og også entydighed
Hvert år får danskerne udført sort arbejde i et omfang, der koster statskassen 8 mia. kr.
Det er et voldsomt stort tal, som alt for længe ikke er blevet taget alvorligt nok.
Det er også penge, som samfundet faktisk har hårdt brug for.
Ugebrevet A4 har sat særligt fokus på sort arbejde og snyd med skat og moms i forbindelse med ombygning og renoveringer i de nordsjællandske villakvarterer.
Det indgår derfor også i SKATs nye indsatsplan.
Til det skal dog siges, at SKATs seneste complianceundersøgelse viser, at problemerne med sort arbejde i byggebranchen er et helt grundlæggende problem, som rækker ud over udenlandske firmaer og arbejdskraft på villavejene i Nordsjælland.
Så det er altså et omfattende problem, som vi fra regeringens side tager meget alvorligt.
Finn Sørensen (EL), 2012-04-25:
Det er S 3023.
Spørgsmålet lyder: Er ministeren enig i, at det omfattende snyd med skat og moms i forbindelse med ombygninger og renoveringer i de nordsjællandske villakvarterer er skadeligt for samfundsmoralen og for opretholdelsen af velfærdssamfundet?
Er ministeren enig i, at det omfattende snyd med skat og moms i forbindelse med ombygninger og renoveringer i de nordsjællandske villakvarterer er skadeligt for samfundsmoralen og for opretholdelsen af velfærdssamfundet?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen i Ugebrevet A4 den 20. april 2012 »Whiskybæltet elsker østarbejdere«.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-04-25:
Det er fuldstændig korrekt, at det ligger i forlængelse af det tidligere spørgsmål, for meldingerne fra regeringen har jo været lidt tvetydige.
De Radikale har sagt, at man godt kunne inddrage finansieringskilder uden for skattesystemet.
Nu synes jeg ikke, at svaret til min kollega, hr. Peter Christensen, var super klart.
Er det krone til krone stigende skatter og afgifter, som skal udgøre finansieringen, eller er det også muligt, som Det Radikale Venstre har ytret ønske om, at inddrage andre finansieringskilder?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-04-25:
Derfor har vi ganske tydeligt sagt: I den valgperiode holder vi boligskatterne i ro.
Jeg håber da så naturligvis, at regeringen kan fortsætte mange valgperioder endnu, men det kan jeg jo desværre ikke spå om.
Men jeg synes sådan set, at det er fornuftigt og ærligt at sige, at regeringen nu har ansvaret for landet i denne valgperiode, vi er i gang med.
Der har vi helt tydeligt sagt: Hvad kan man forvente sig?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-04-25:
Jeg glæder mig da over, at der er tryghed og sikkerhed indtil 2016.
Men jeg synes bare, det er stærkt bekymrende, at boligejerne ikke ved, hvad regeringen har tænkt sig at gøre efter 2016.
Og det er jo den letteste ting i verden at melde ud og give tryghed til boligejerne ved at sige: Kære venner, den skattereform, som vi fremlægger – og som man jo sagtens kunne forestille sig ville være faset ind over en årrække, altså det ville nok nærmest være det mest synlige, og jeg tror, det er yderst sjældent, man har lavet en skattereform, hvor alt træder i kraft den samme dag – indeholder ikke stigende boligskatter som finansieringselement, ej heller efter 2016.
Det tror jeg da har enormt stor betydning for, om danskerne tør købe bolig eller ej.
Altså, når man køber bolig, binder man sig for ret mange år.
Det er den største økonomiske beslutning for de allerfleste familier, og der tror jeg altså ikke at trygheden og villigheden til at købe vil gøre, at man vil sige: Nå, men o.k., til 2016 kender vi boligskatterne.
Hvad der sker derefter, må vi så se på.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-04-25:
Ved folketingsvalget i efteråret skete der det glædelige, at danskerne gav mandat til en ny kurs for Danmark og dermed også mandat til en ny regering til at tage ansvaret for Danmark.
Det mandat gælder i en valgperiode.
Derfor har regeringen helt klart sagt, hvad det er for en kurs, der gælder, hvad det er for en politik, der gælder inden for det mandat, vi har fået til at tage ansvar for landet.
Jeg håber, og det vil jeg også være glad for, hvis spørgeren gør, at regeringen kan få lov til at have ansvaret for at lede Danmark i rigtig mange år endnu og også i flere valgperioder.
Det tror jeg vil være det rigtige.
Men det vil jo altid være sådan, at en regering fortæller, hvordan politikken er indrettet for den periode, den har fået ansvaret og mandatet fra vælgerne i.
Der har vi ganske tydeligt sagt, at boligskatterne skal holdes i ro.
Jeg forstår sådan set ikke, hvorfor spørgeren og spørgerens parti ikke glæder sig over den sikkerhed, den tryghed, når vi nu tydeligvis er enige om nødvendigheden heraf.