runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (SF), 2011-03-01:
Ligesom under behandlingen af det foregående lovforslag, den foregående dobbeltbeskatningsaftale, er SF positive over for, at vi får den her.
Her er det en fuldstændig ny aftale, vi skal have.
Også her forholder vi os generelt positivt, men vil gerne have uddybet nogle af detaljerne i det.
Nu redegjorde hr. Mikkel Dencker så udmærket for nogle af de ret aparte ting, der findes i den kuwaitiske skattelovgivning.
Ordføreren greb ikke chancen til at bide til bolle.
Det lød næsten som noget, partiet selv kunne have fundet på: ingen skat for landets egne borgere, men en ret høj skat for alle udlændinge og udenlandske selskaber.
Sagen er, at andre lande også har fået en aftale med Kuwait.
Det skal Danmark også have, så også vore virksomheder kan operere i landet på bare nogenlunde vilkår.
Vi har i SF noteret os, at der i aftalen med Kuwait er en særlig protokol, der bestemmer, at aftalen ikke kan bruges til at etablere gennemstrømningsselskaber i Kuwait.
Det er rigtig godt, at Skatteministeriet har fået det med i aftalen, og måske var det noget, der i virkeligheden skulle udbredes til andre aftaler.
Det ville dog have været godt.
Det kan i virkeligheden undre lidt, at det ikke også gælder for udbytte i forhold til gennemstrømningsholdingselskaber.
Der er jo i stigende grad problemer med gennemstrømningsholdingselskaber, der bliver brugt til at skjule reelle pengestrømme og ejerforhold i internationale selskaber, som dermed undgår at betale den skat, der skulle være betalt.
Så det ærgrer os, at man ikke har fået det til også at gælde gennemstrømningsholdingselskaber.
Så er det velkendt, at Kuwait har store olieforekomster, som der især for olieselskaberne er nogle store interesser forbundet med.
Der er sådan set ført adskillige krige på grund af olieinteresserne i Kuwait og nabolandet Irak.
Lige præcis statsejede selskaber er det ikke muligt at beskatte med den her overenskomst.
Så det vil vi gerne gå nærmere ind i under udvalgsbehandlingen, ligesom vi gerne vil have belyst konsekvensen af, at der i Danmark kun kan beskattes med 15 pct. af udbyttet til en personlig aktionær i Kuwait, selv om en person i Kuwait jo slet ikke ellers ville skulle betale skat af udbyttet i Kuwait.
Vi vil gerne have belyst, om det kan undergrave fraflytningsskat på personer, der flytter til Kuwait.
Det er nogle mere tekniske ting, vi vil gå ind i, men vi er gennemgående positive, også over for, at vi nu får en aftale med Kuwait.
Mikkel Dencker (DF), 2011-03-01:
Der er her tale om et lovforslag om en dobbeltbeskatningsoverenskomst mellem Danmark og Kuwait.
Som jeg også nævnte under behandlingen af det foregående punkt her på Folketingets dagsorden, finder vi i Dansk Folkeparti, at det er en god idé, at vi har dobbeltbeskatningsoverenskomster med andre lande netop for at undgå, at der bliver betalt skat dobbeltop af indkomst, som hidrører fra det ene land, og som tilhører en person, som bor i det andet land.
I det her tilfælde er der så tale om Kuwait.
Kuwait har et skattesystem, som adskiller sig ret meget fra det, som er i andre lande, som vi normalt har med at gøre.
Til gengæld er udlændinge bestemt ikke fritaget, men betaler en ganske voldsom skat.
I det her tilfælde med Kuwait har man så indgået en aftale, som på mange måder, hvad man kan se i bemærkningerne til lovforslaget, ikke adskiller sig ret meget fra de aftaler, som andre sammenlignelige europæiske lande har indgået med Kuwait.
Man må nok sige, at i og med at det er nogenlunde samme resultat, som andre europæiske lande har opnået med Kuwait, er det nok det bedst opnåelige, og derfor forholder vi os da også positivt til lovforslaget og den aftale, som der lægges op til vedtagelse af her.
I forhold til Kuwait vil jeg også sige, at det leder tankerne hen på problematikken med transfer pricing, som jeg ved at regeringen også tager meget alvorligt, og jeg ved, at skatteministeren har indkaldt Folketingets partier til møde om, hvordan man kan bekæmpe det mere effektivt, end det har været tilfældet hidtil.
Det er også et arbejde, vi ser frem til i Dansk Folkeparti.
Grunden til, at jeg nævner det her i forbindelse med Kuwait, er jo, at den kuwaitiske stat er ganske aktiv i dansk erhvervsliv med at drive et olieselskab, som på sin egen hjemmeside praler med ikke at have betalt skat i de sidste mange år.
Så kan man undre sig over, hvorfor de ikke har betalt skat i mange år.
Det må jo være, fordi de har haft underskud.
Hvorfor er man så stadig aktiv?
Det er selvfølgelig noget, som skal tages op i forbindelse med diskussionen om bekæmpelse af transfer pricing.
Jeg vil også tillade mig i løbet af udvalgsbehandlingen af lovforslaget at stille nogle spørgsmål med henblik på at få udredt, om den overenskomst, der lægges op til her, er tilstrækkelig til at bekæmpe overførsel af overskud fra det ene land til det andet uden om skattemyndighederne.
Med de ord skal jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig forholder os positivt til, at der her tale om en dobbeltbeskatningsoverenskomst, som vi som udgangspunkt altid siger ja til.
René Skau Björnsson (S), 2011-03-01:
Her følger vi så i sporene på lande som Tyskland, Holland, Østrig og andre, som har indgået aftale med Kuwait om dobbeltbeskatning.
Vi gør det bl.a. for at sikre samme skattevilkår for personer og selskaber i Danmark som i de lande, der har lavet en aftale.
Der er enkelte elementer i den her aftale, som vi Socialdemokrater gerne vil have belyst nærmere under udvalgsarbejdet, men vores udgangspunkt er, at vi kan støtte forslaget.
Kim Andersen (V), 2011-03-01:
Heller ikke i forbindelse med dette lovforslag fra skatteministeren kan vores ordfører være til stede, og jeg skal derfor tilkendegive Venstres stilling til lovforslaget.
Det kan jeg gøre ved at nævne, at som anført også under behandlingen af lovforslag nr. L 131 medfører indgåelsen af dobbeltbeskatningsoverenskomster en række fordele for personer og selskaber, som har bopæl her i landet, og som modtager indkomst, i det her tilfælde fra Kuwait, samt personer, der er bosiddende i Kuwait, og som modtager indkomst fra Danmark.
Skattesystemet i Kuwait er konstrueret på en sådan speciel måde, at personer og selskaber, der er hjemmehørende i Danmark, og som udøver aktivitet, hvorved de får en indkomst fra Kuwait, kommer i en situation med dobbeltbeskatning, således at der sker beskatning både i Kuwait og i Danmark.
Aftalen er påkrævet for at begrænse Kuwaits mulighed for at opkræve skat af personer og selskaber hjemmehørende i Danmark, og det er efter vores opfattelse ganske fornuftigt, hvorfor Venstre kan støtte lovforslaget.
Tom Behnke (KF), 2011-03-01:
Da den konservative skatteordfører, hr. Mike Legarth, ikke kan være til stede i dag, har jeg lovet på hans og gruppens vegne at sige, at Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget her om en dobbeltbeskatningsoverenskomst, som vel egentlig for en, som ikke er ordfører til daglig på det her område, er et lidt spøjst begreb, for som jeg har forstået lovforslaget, er det i virkeligheden det modsatte, der gør sig gældende, nemlig at man skal undgå, at man bliver dobbeltbeskattet.
Men det vil nok være lidt sværere at finde et ord, der helt præcist dækker det.
Uanset det støtter Det Konservative Folkeparti lovforslaget.
Jesper Petersen (SF), 2011-03-01:
Gennemgående støtter SF arbejdet med at få lavet flere skatteaftaler og med at få opdateret de eksisterende, hvor det er ønskeligt.
Her er det så en 30 år gammel aftale, der får et eftersyn.
Der er dog alligevel nogle ting, vi godt vil se nærmere på.
SF har tidligere boret i de aftaler, der er blevet indgået, og har set på deres virkning i forhold til at undgå skattesnyd, at få lukket for utilsigtet skattepraksis og for at presse skattelylande til at forbedre deres skadelige lovgivning.
Vi synes også, at det vil være nyttigt at få uddybet nogle af de detaljer, der er i den her aftale og også i den aftale med Kuwait, som vi skal behandle om et øjeblik.
Aftalen med Cypern er selvfølgelig en modernisering, og det er jo godt.
Men det er også en vigtig aftale, fordi Cypern er medlem af EU og samtidig i mange henseender optræder som skattelyland og transitland for skattemæssige transaktioner – det skulle specielt gøre sig gældende i forhold til russiske virksomheder og personer.
Uden at vide det vil jeg også tro, at Gaddafi har midler i cypriotiske banker eller har brugt dem til at kanalisere penge ud af Libyen.
Så vi vil gerne have uddybet konsekvenserne af de protokolbestemmelser, der er om udveksling af oplysninger, for at se, om de forbedrer eller forringer vores muligheder i forhold til de ting, der normalt gælder for EU-lande.
En ting er, at den er indgået efter OECD-modellen, men der er jo forskellige ting, der gør sig gældende, også når der er tale om et EU-land, og vi vil gerne have uddybet, at vi faktisk får nogle forbedrede muligheder med aftalen.
Vi kunne desuden godt ønske os en bestemmelse om gennemstrømningsselskaber, som svarer til den, der er i Kuwait-aftalen, som vi behandler om lidt.
Netop i forhold til Cypern kunne der være vældig god brug for at få sådan en bestemmelse.
De par ting, jeg har nævnt, vil vi gerne se nærmere på i udvalgsarbejdet.
Vi kunne måske finde frem til noget, der kan ændres i de kommende aftaler med Cypern.
Aftalen er jo lavet, så vi kan ikke sådan rigtig stille ændringsforslag, men det kan måske begrunde, at Danmark arbejder på at opdatere aftalen inden for kort tid, i hvert fald hurtigere end de 30 år, der er gået, siden vi sidst gjorde det.
Men vi forventer altså samlet set at kunne støtte det her lovforslag.
Mikkel Dencker (DF), 2011-03-01:
Jeg tror ikke, at jeg kan være uenig om lovforslaget med nogen af de foregående herrer, der har været på talerstolen.
I Dansk Folkeparti er vi af den opfattelse, at det er rigtig godt og er sund fornuft, at Danmark har dobbeltbeskatningsoverenskomster med de lande, som vi i større eller mindre grad har økonomisk samkvem med.
I tilfældet her er det så Cypern, det handler om, og forslaget til indgåelse af aftale erstatter en aftale, der er 30 år gammel, nemlig fra 1981.
Den model, aftalen her er indgået efter, følger OECD’s standardmodel for dobbeltbeskatningsoverenskomster.
Det er så også den model, vi plejer at bruge i forhold til de fleste andre lande, så den adskiller sig egentlig ikke fra mange af de andre dobbeltbeskatningsoverenskomster, vi har med andre lande.
Derfor har vi heller ikke nogen særlige kommentarer til denne model.
Det er i det hele taget en rigtig god idé at have de her overenskomster, i og med at borgere og virksomheder undgår at blive beskattet to steder, hvis de har grænseoverskridende aktiviteter mellem de to lande, som er omfattet af overenskomsten.
Det er jo i sig selv med til at fremme det økonomiske samkvem mellem de lande, vi gerne vil have noget med at gøre, og er med til at lette det for både borgere og virksomheder.
Derfor skal jeg sige, at vi finder det meget fornuftigt, at vi har dobbeltbeskatningsoverenskomster og også med Cypern, som det er tilfældet her, og at vi derfor i Dansk Folkeparti tilslutter os det lovforslag, der ligger her.
René Skau Björnsson (S), 2011-03-01:
Aftalen, som regeringen har lavet med Cypern tilbage i oktober 2010, erstatter den hidtidige dobbeltbeskatningsaftale fra 1981, som jeg har forstået nu efter 30 år er blevet utidssvarende, bl.a. fordi de erhvervsmæssige forhold mellem Danmark og Cypern har ændret sig over de år, der er gået.
Der er desuden kommet en ny OECD-model for formulering af beskatningsaftaler, og den her nye aftale er udarbejdet efter den nye model.
Ellers kan jeg tilslutte mig hr. Kim Andersens udmærkede redegørelse og gennemgang af forslaget, og vi Socialdemokrater kan støtte forslaget.
Kim Andersen (V), 2011-03-01:
Venstres ordfører på disse forslag om dobbeltbeskatningsoverenskomst, i det her tilfælde L 131 mellem Danmark og Cypern, er faktisk hr. Karsten Lauritzen.
Men han kan ikke være her, og derfor har jeg lovet at sige, hvad Venstre mener om spørgsmålet.
Lovforslag nr. L 131 omhandler indgåelse af en ny dobbeltbeskatningsaftale med Cypern, altså regler for, hvornår Danmark og Cypern kan beskatte forskellige former for indkomst, som en person, der er hjemmehørende i den ene stat, bopælsstaten, modtager fra den anden stat, kildestaten, og om, hvordan dobbeltbeskatning undgås.
Forstået for den almindelige dansker sikrer dobbeltbeskatningsaftalerne, at personer og selskaber, der er hjemmehørende i en stat, og som oppebærer indtægt fra en anden stat, ikke skal tåle, at indtægten beskattes fuldt ud i begge stater.
Dobbeltbeskatningsaftalen med Cypern afløser dobbeltbeskatningsoverenskomsten indgået i 1981 mellem Danmark og Cypern.
Dobbeltbeskatningsoverenskomsten indgået i 1981 er ikke længere tidssvarende, dels fordi de erhvervsmæssige forhold mellem Danmark og Cypern er helt anderledes i dag, dels fordi den gældende overenskomst er formuleret på grundlag af OECD-modellen fra 1977, mens den nye aftale er formuleret på grundlag af OECD-modellen fra 2008.
Den nugældende dobbeltbeskatningsoverenskomst anvender en lempelsesmetode, hvorefter Danmark skal give fradrag i den danske skat på renter og udbytter for en cypriotisk skat på henholdsvis 15 pct. for udbytter og 10 pct. for renter, selv om den faktisk betalte cypriotiske skat er lavere.
Der er derfor behov for at indgå en ny dobbeltbeskatningsoverenskomst, idet princippet om, at der alene kan gives fradrag for den faktisk betalte skat, videreføres til også at gælde for udbytter og renter.
Venstre finder, at det derfor er fornuftigt at tiltræde lovforslaget, idet vi mener, at der er indgået en ikke alene retfærdig, men også nødvendig dobbeltbeskatningsaftale med Cypern.
Lars Barfoed (KF), 2011-03-01:
Med hensyn til gebyret for kurset vil jeg mene, at hvis man har råd til at købe en knallert, har man også råd til at betale det pågældende gebyr.
Hvad angår det at lægge de to kurser sammen, er de jo væsensforskellige, og derfor mener jeg ikke umiddelbart, at det er hensigtsmæssigt.
Men hvis der er nogle, der har den tanke, at man kunne lave det som et fortløbende kursus, så har jeg ikke som udgangspunkt nogen problemer med det.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-03-01:
Tak for den positive tilkendegivelse i forhold til lovforslaget her.
Det er jo helt rigtigt, at det er en, om man så må sige, 30 år gammel DBO, der nu er blevet genforhandlet.
Det er både nødvendigt og også helt naturligt, fordi verden forandrer sig.
Derfor er det også helt afgørende, at vi løbende tilpasser vores aftaler.
Men jeg ser frem til en god behandling af lovforslaget.
Karen Ellemann (V), 2011-03-01:
Man skulle næsten tro, at jeg havde bedt hr. Benny Engelbrecht om at bringe spørgsmålet op.
Der er tale om, at hr. Benny Engelbrecht sparker en åben dør ind her, for jeg kan bekræfte, at sådan et nordisk samarbejde faktisk er ved at starte op.
Jeg er fuldstændig enig i, at vi også i nordisk sammenhæng har en rigtig god fordel af lige præcis også at samarbejde på det her punkt.
Benny Engelbrecht (S), 2011-03-01:
Jeg vil godt fortsætte fru Pia Olsen Dyhrs spørgerække med hensyn til andre europæiske lande, for det er meget nærliggende at have fokus på EU og den regulering, vi kan finde der, og ikke mindst også at finde partnerskaber – Frankrig kunne være et eksempel.
Men er det ikke også ganske nærliggende at kigge på vores nordiske fællesskab?
Jeg noterer mig eksempelvis, at hvis man kigger i »Guide to Greener Electronics«, som bliver udarbejdet af Greenpeace, så er en række af de producenter, som er virkelig langt fremme i forhold til at sikre gode produkter uden den farlige kemi, virksomheder, som har hovedkontor i f.eks. Finland og Sverige.
Så er det ikke meget naturligt at kigge nærmere på, hvad vi kan lave af effektive partnerskaber, og også på, hvad vi kan gøre for at påvirke den europæiske proces yderligere?
Altså, til næste år har Danmark eksempelvis formandskabet i EU.
Karen Ellemann (V), 2011-03-01:
Det, som jeg redegjorde for, var, at jeg arbejder målrettet på at forbyde de farligste ftalater i produkter til indendørs brug og i produkter, som man kommer direkte i kontakt med.
Jeg mindes, at jeg lige her for lidt siden nævnte bogstavkombinationerne på de fire, der var tale om – nu står jeg her og roder i papirerne for at finde bogstavkombinationerne – men jeg skal gerne supplere med et skriftligt svar, så vi får de helt præcise bogstavbetegnelser for de produkter.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-03-01:
Ministeren nævnte selv i sin egen redegørelse for forslaget, at Danmark eller Miljøministeriet i øjeblikket overvejer at lave et begrænsningsforslag i forhold til REACH.
Hvad er det så præcis for nogle bromerede flammehæmmere – vi har alligevel 70 stykker af dem – vi snakker om?
Per Clausen (EL), 2011-03-01:
Men det er vel rigtigt, at når ministeren ved, at der er nogle af de her bromerede flammehæmmere, som der er så klar dokumentation for er farlige, at EU skrider til et forbud, så modsvares det af, at der er nogle andre bromerede flammehæmmere, hvorom man i realiteten kun ved, at det er sandsynligt, at de er farlige, men at man, fordi man ikke har gennemført de tilbundsgående undersøgelser, man har lavet for de første, så endnu ikke har dokumentationen.
Det er jo den situation, vi står i, og ikke i en situation, hvor vi med nogen seriøsitet kan sige, at vi har noget, der minder om dokumentation for, at der er tale om bromerede flammehæmmere, som ikke er farlige.
Karen Ellemann (V), 2011-03-01:
Jeg er sådan set ikke enig i den præmis, som hr. Per Clausen giver udtryk for her, for hele vejen igennem handler det selvfølgelig netop om at have den videnskabelige dokumentation for, at alle bromerede flammehæmmere og alle ftalater skulle udgøre en risiko for miljøet og for forbrugernes sundhed – og det er der altså ikke videnskabelig dokumentation for.
Det er baggrunden for, at jeg ganske klart tilkendegiver, at beslutningsforslaget, som det er sammensat her, ikke er et, jeg kan støtte.
Men samtidig redegør jeg jo også for, hvordan vi arbejder på det her spor, og hvordan vi netop allerede har godkendt det i forbindelse med dem, hvor vi har kunnet dokumentere, at der var tale om en sundhedsrisiko.
Per Clausen (EL), 2011-03-01:
Det stod ikke helt klart for mig, hvad det var, ministeren havde tænkt sig at foretage sig i den her sag.
Hun refererede til noget, hun havde gjort på området for parabener.
Man må vel sige, at vi ikke har grebet nogen minister i den nuværende regering i at tage initiativer på det her område, uden at Folketinget har været på banen først, men lad nu det ligge.
Om det med de bromerede flammehæmmere siger ministeren, at man har taget hånd om de mest problematiske.
Er realiteten ikke, at vi sådan set ikke med nogen som helst sikkerhed ved, om de flammehæmmere, der ikke er blevet reguleret, er mindre farlige end dem, der er blevet reguleret?
Man kan bare konstatere, at der på nogle områder er gjort en større indsats for at skabe dokumentation, end der er på andre områder,
og derfor er der nogle af områderne, hvor vi er mere usikre på faren, end vi er på de områder, hvor der er blevet reguleret.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-03-01:
Jeg noterer mig, at ministeren i et svar til mig på spørgsmål 413 i sidste samling – nu forventer jeg ikke, at ministeren kan alle spørgsmål og svar udenad – som netop handlede om bromerede flammehæmmere, sagde, at Frankrig havde tænkt sig at indlede en sag for netop at lave de her begrænsninger, som ministeren nu også lægger op til.
Der vil jeg bare spørge: Hvor langt er Frankrig i det sagsforløb, og hvad er det for nogle stoffer, Frankrig helt præcist har tænkt sig at lave begrænsninger for?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2011-03-01:
Den skråsikkerhed, hvormed hr. Flemming Møller Mortensen udtaler sig om det her med hensyn til antallet af kvæstede, er jo mageløs.
Vi baserer vores vurdering på, hvad vi ser uden for Danmarks grænser, bl.a. i Sverige.
Det er nu engang således, at det er os politikere, der træffer beslutningen.
Det er fint, at vi får faglige råd fra eksperter og andre, sådan skal det være.
Men det er i sidste instans os politikere, der træffer beslutningerne, og sådan skal det være i et folkestyre.
Og der har vi altså med det her lovforslag kombineret hensynet dels til forbedring af de unges mobilitet, dels til, at vi styrker trafiksikkerheden ved at lave en række opstramninger.
Det er netop noget for noget, og det er det helt rigtige at gøre.
Og jeg er sikker på, at rigtig mange danske unge vil glæde sig til at få den øgede mobilitet, samtidig med at vi styrker trafiksikkerheden.
Men de har også selv en bold at skulle spille nu, nemlig at man holder op med at køre ulovligt på knallert.
Socialdemokraterne må også forholde sig til, at vi rent faktisk har 20 pct. af de 15-årige, som kører på knallert i dag, og det er rigtig farligt, for de har ikke nogen som helst form for kendskab til færdselsloven.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-03-01:
Allerførst vil jeg kommentere det omkring starttidspunktet, det kan jo så heller ikke undre nogen.
Det plejer jo at være der, hvor Rigspolitiet også bliver hørt en lille bitte smule om, hvornår politiets setup er klar til at kunne implementere en ny lov.
Men i kraft af at man så fuldstændig og aldeles tilsidesætter Rigspolitiets holdning til det her lovforslag, kan det jo heller ikke undre, at man også tilsidesætter Rigspolitiets vurdering i denne sammenhæng.
Jeg vil bare sige, at vi fra Socialdemokratiets side synes – og det har ordføreren jo temmelig sikkert nået at høre – at det element, som har at gøre med at sænke alderen fra 16 til 15 år, er aldeles uansvarligt.
Alt andet er sund fornuft, og meget af det er jo rent faktisk noget af det, vi skal, også i forhold til at rette ind i forhold til EU's direktiv.
I forhold til at det nu er 15 år, ordføreren har arbejdet for at få frem, vil jeg blot spørge: Hvorfor er det ikke 14 år?
Så ville man kunne sætte lovovertrædere, der kører knallert, i fængsel, jævnfør det, Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti har gennemført.
Hvorfor er det 15 år og ikke 14 år?
Manu Sareen (RV), 2011-03-01:
Jeg synes, det er en underlig argumentationsteknik at sige det med, at vi ikke skulle være bekymrede for folks liv.
Jeg synes, jeg har argumenteret for, at vi selvfølgelig også vægter det her forslag, også i lyset af de høringssvar, der er kommet, og jeg er helt tryg ved det.
Hvis vi uddanner unge mennesker og også kigger på den ungdomskultur, der i dag, og samtidig, som andre ordførere også har været inde på, kigger på den modenhed, der også er blandt unge mennesker, så vil jeg sige, at vi er trygge.
Og jeg har bare lige lyst til at sige, at når det handler om modenhed, er det jo fuldstændig det samme argument, som jeg også har hørt fra andre Socialdemokraters side, dog ikke lige fra ordføreren, der gør sig gældende i forbindelse med at nedsætte valgalderen osv. osv.
Jeg har hørt masser af gange, at modenheden i dag hos mange unge mennesker er anderledes, end den var i 1970'erne og 1960'erne.
Så vi er helt trygge ved det.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-03-01:
Det gør jo i og for sig mig mere nervøs, at Det Radikale Venstre er helt trygge ved det, når jeg må sige, at jeg er særdeles utryg, for
når jeg læser Rigspolitiets høringssvar og jeg læser Rådet for Sikker Trafiks høringssvar, hører jeg, at de med deres faglighed og refleksion fra indog udland siger, at balancen ikke er til stede.
Risikoen vil være væsentlig større end de fordele, man indfører lovgivningsmæssigt ved at forbedre nogle ting.
Og så er det, jeg bare siger, at Det Radikale Venstre i den her situation er villige til at gamble med de unges liv og helbred.
Det er jo sådan, det kommer til at fremstå, altså at Det Radikale Venstre i hvert fald ikke har den samme ængstelse for det, som Rigspolitiet og Rådet for Sikker Trafik har.
Er det korrekt tænkt og vurderet?
Manu Sareen (RV), 2011-03-01:
Det er der ingen tvivl om, for det er selvfølgelig også derfor, vi står her.
Men når man, som jeg også har nævnt tidligere, lægger de forskellige ting sammen, som der er nævnt i forslaget – de ekstra lektioner, den større uddannelse, og det om, at forældrene kommer ind over et eventuelt køb – og vægter det, så kan jeg love ordføreren, at vi set i lyset af det er helt trygge.