runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-04-18:
Nu bruger skatteministeren nogle tal fra 2007.
Det var jo en tid, hvor det gik opad med de danske ejendomspriser, og hvor der var gang i hushandelen i Danmark.
Nu er vi i 2012 – der er ikke så meget gang i vores ejendomshandler, og derfor er der selvfølgelig mange husejere, som er dybt forundret over, at de kan se, at der er store stigninger i de vurderinger, som deres ejendomme er fastsat til.
Jeg har her et eksempel fra København på en ganske almindelig ejendomsvurdering af en ejendom, hvor der i det her relativt ukomplicerede brev, man får fra SKAT, udtrykkeligt står: Du kan klage over vurderingen.
Klagen skal være begrundet og sendes til SKAT på ovenstående adresse senest den 1. juli 2012.
Så kigger man længere op i brevet for at finde den her adresse, og der kunne jo godt have stået en e-mail-adresse, men det gør der ikke, der står: Ejendomsvurdering, Rundforbivej 186-188, Nærum.
Man behøver ikke have nogen dyberegående viden eller stor eksamen for at vide, at man godt kunne oprette en e-mail-boks under indgående henvendelser med titlen: Klager over ejendomsvurderinger for 2012.
Anerkender ministeren ikke, at SKAT her reelt saboterer folks mulighed, lyst og motivation til at klage over nogle stigninger, som vi jo i mange tilfælde kan se er dybt, dybt urimelige, idet ejendomsvurderingerne er steget ganske kraftigt?
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-04-18:
Jeg har gode venner, der er udenlandske forfattere, som skriver på dansk, og som har brugt mange år på at blive forfattere på dansk.
Så kommer der en person, der bliver dansk statsborger, og som fortsætter med at skrive på sit modersmål, får det oversat og så får støtte.
Det har aldrig været meningen med loven.
Loven er meget klar.
Man giver støtte til en forfatter, når vedkommende skriver på dansk.
Kunstfonden har i første omgang sagt nej.
Så går Ligebehandlingsnævnet ind og blander sig, og det er jo en indblanding i armslængdeprincippet.
Kunstfonden har sagt nej.
Synes ministeren virkelig ikke, at det er problematisk, at vi nu skal til at give støtte til forfattere, der ikke orker eller ikke har evner til at skrive på dansk?
Det kan ikke være rigtigt.
Jeg vil da opfordre ministeren til at gøre noget ved det her i stedet for bare at fraskrive sig ansvaret og sige: Det er nævnet, der har truffet en afgørelse ud fra EU-direktiver.
Det er for sølle, det er for slapt.
Ministeren er kulturminister og dermed også ansvarlig for dansk sprog og ikke russisk.
Martin Geertsen (V), 2012-04-18:
Netop med den, hvad skal man sige, historiske tradition, som jeg synes er flot, og som man kun kan have respekt for, er det jo så meget desto mere interessant, at Socialdemokraterne og hr. Ole Hækkerup ikke vil tilstrækkelig til bunds i den her sag.
Jeg kunne godt tænke mig høre, om der findes andre bevæggrunde end det faktum, som ordføreren nævnte i sin korte bemærkning før, at Schlüterregeringen heller ikke havde gjort noget; om der er andre bevæggrunde for ikke at bruge mundtlige kilder, end hvad Schlüterregeringen i sin tid gjorde.
Er der noget andet, der så at sige stikker under eller underbygger det argument, at man ikke skal bruge andet end skriftlige kilder?
Ole Hækkerup (S), 2012-04-18:
Jeg tror ikke, at jeg kom nærmere ind på præcis Schlüterregeringen.
Jeg prøvede bare at påpege, at hvis man synes, at den måde, vi får styret efterretningstjenesterne på, er uhensigtsmæssig, så er der da også andre end lige den siddende regering, der har et ansvar i den forbindelse.
Det var den ene pointe.
Den anden pointe er, at der ud af denne debat også gerne skal komme noget, der betyder, at vi får ramt balancen mellem den enkeltes retssikkerhed og samfundets behov for tryghed.
Det synes jeg sådan set er nok så vigtig i den her diskussion.
Endelig til det konkrete.
Jeg er sådan set enig med hr. Martin Geertsen i, at uanset hvad folk bruger som belæg for deres udemokratiske synspunkter, og uanset hvad de har af dårlige undskyldninger for at mene, at vold er anvendelig, venstreorienteret eller højreorienteret, synes jeg, at det er vigtigt at være opmærksom på det, og jeg synes, at det er vigtigt at få det registreret.
Jeg synes, at det er vigtigt at være på den rigtige side i den kamp, uanset hvad.
Martin Geertsen (V), 2012-04-18:
Man kan være en lillebitte smule bekymret for, at Socialdemokraterne her er ved at placere sig på den forkerte side af den historiske kridtstreg.
Man har jo en god og lang tradition for at bekæmpe ikke mindst kommunisme i alle dens afskygninger, uanset hvor man har set den.
Nu kan jeg så forstå, at et hovedargument for hr. Ole Hækkerup for ikke at have en tilbundsgående undersøgelse, hvor man også bruger mundtlige kilder, skulle være den, at man heller ikke gjorde det under Schlüterregeringen.
Derfor vil jeg godt bede hr. Ole Hækkerup forholde sig til, hvor tilbundsgående hr. Ole Hækkerup tror man kommer med en undersøgelse af arkiverne, hvis det er sådan, at man udelukkende baserer sig på skriftlige kilder, der – som hr. Karsten Lauritzen nævnte før – jo rent faktisk er slettet?
Ole Hækkerup (S), 2012-04-18:
Tak formand.
Socialdemokraterne mener, at Danmark har brug for en effektiv efterretningstjeneste.
Det er nødvendigt for at beskytte borgerne og demokratiet mod dem, der vil bruge udemokratiske metoder, og det er også nødvendigt, at efterretningstjenesten foretager registrering.
Omvendt skal det også være sådan, at der ikke er registrering for registreringens egen skyld; der skal være en god grund, for ellers ender vi i et overvågningssamfund.
Hvis vi ender i et overvågningssamfund, og hvis borgerne begynder at tabe tilliden til myndighederne, skader vi i virkeligheden effektiviteten af efterretningstjenesten, og så vil vi ende med at gå de udemokratiske kræfters ærinde.
Når man har fulgt debatten her den senere tid, kan man jo godt få det indtryk, at der er nogle, der mener, at det bedste ville være, hvis man registrerede så mange mennesker som muligt, man registrerede så meget om dem som overhovedet muligt, og at man gemte disse oplysninger så meget, man overhovedet kunne.
Det mener Socialdemokraterne ikke.
Vi tror lige præcis, at det ville undergrave tilliden til politiet og myndighederne, det ville være en katastrofe for demokratiet, og det ville svække kampen mod netop politisk ekstremisme og fundamentalisme.
Og vi ønsker jo det modsatte.
På den baggrund skal jeg på vegne af Socialdemokraterne, SF, Enhedslisten og De Radikale komme med følgende: Forslag til vedtagelse »Folketinget tager justitsministerens redegørelse til efterretning, men konstaterer, at der er skabt tvivl om PET's sletninger af visse sager på det politiske område.
Derfor iværksættes en udredning af årsagen til PET's sletninger fra 1989 til 1998.
Udredningen varetages af en universitetsjurist.
Karsten Lauritzen (V), 2012-04-18:
Folketinget er ikke almindeligt, vil jeg sige til fru Pernille Skipper.
Det er alt andet end almindeligt.
Hvis der er et flertal i Folketinget, der vil noget, kan det lade sig gøre, selvfølgelig undtagen hvis det er i strid med grundloven og en række internationale konventioner.
Der havde vi bare håbet, at Enhedslisten ønskede at komme til bunds i den her sag.
Vi har sådan set forstået, at der var et fælles ønske om at finde ud af, hvad der præcis var sket.
Vi kan forstå, at det fælles ønske har Enhedslisten ikke længere.
Man har ladet sig besnære af den gode kaffe og fortæring i Justitsministeriet, så man ikke længere ønsker at komme til bunds, og det, man har fået – undskyld udtrykket – er ikke noget, der kommer til at dykke ned i den her problemstilling.
Hr. Keld Albrechtsen har skrevet det fint på bloggen på Politiken, at hvis man skal til bunds i den her sag, bliver man nødt til at have mulighed for at lave vidneafhøring.
Man kan jo bare beslutte i Folketinget, at man udpeger en enkelt person, det kunne være en advokat, og giver ham mulighed for vidneafhøring.
Det er ikke et spørgsmål om, hvad der er almindeligt, det er et spørgsmål om, hvad et flertal i Folketinget vil.
Pernille Skipper (EL), 2012-04-18:
Jeg var ikke klar over, at man fra Venstres side havde opfundet sin egen form for advokatundersøgelse.
Det, man almindeligvis forstår ved en advokatundersøgelse, er med kompetencer, som er præcis de samme som det, der nu lægges op til, hvor en universitetsprofessor skal undersøge sagen.
Det er den ene ting.
Så vil jeg spørge hr. Karsten Lauritzen, om han ikke godt kan bekræfte, at det er det, man almindeligvis forstår ved en advokatundersøgelse, og at vi så på sigt, når den kommer forhåbentlig om allerede et halvt år, så kan se på, hvad vi får ud af det, og om der er behov for andet.
Ole Hækkerup (S), 2012-04-18:
Som udgangspunkt er det jo sådan, at hvis vi skal bruge mundtlige kilder, skal der nedsættes en undersøgelseskommission, og som jeg hørte det forslag til vedtagelse, som hr. Karsten Lauritzen læste op, var der ikke der indeholdt, at der skulle nedsættes en undersøgelseskommission.
Det har jeg heller ikke hørt nogen af partierne, der har rejst debatten her, kræve.
Pernille Skipper (EL), 2012-04-18:
Jeg skal gøre det hurtigt.
Der har jo været noget snak her de seneste par dage om, hvad vi skulle undersøge, og hvordan vi skulle undersøge det.
Der har jeg tidligere været af den opfattelse, at vi i Enhedslisten var enige med Venstre og hr. Karsten Lauritzen i, at vi ikke skulle have en langsommelig kommission igen, som skulle sættes til at undersøge det her spørgsmål.
Vi skulle have noget, der gik hurtigt, og noget, som ikke kostede mange millioner.
Kan hr. Karsten Lauritzen ikke bekræfte, når han nu står og siger, at vi skal have vidneafhøringer, at man med en advokatundersøgelse altså heller ikke kan afhøre vidner?
Karsten Lauritzen (V), 2012-04-18:
Jeg synes bestemt ikke, at det er på et lavt niveau, må jeg sige til hr. Holger K. Nielsen.
Det her handler om Danmark under den kolde krig, det handler om nogle, der har spioneret imod danske interesser, det handler om med daværende justitsministers, Frank Jensens, ord landsforræderi, hvor man er en situation, hvor der belejligt er makuleret en masse materiale, der ville kunne føre til nogle sager.
Der er en masse sager, der belejligt er blevet forældet, uden man har set på, hvad årsagen egentlig er til det.
Når der så er historikere, og så kan man mene, hvad man vil om værdien, men det er trods alt historikere, der er anerkendt i det historiske miljø, som påstår ting, er det da relevant at få undersøgt, hvad der er sket.
Det er en af grundene til, at vi ønsker en undersøgelse, der går dybere ned end den, regeringen har aftalt med Enhedslisten, som ikke kommer til at føre noget som helst med sig, fordi den undersøgelse alene – og alene tror jeg var justitsministerens ord – skal ske på skriftligt grundlag.
Det vil sige, og det handler om ting, der er blevet makuleret, at det derfor nok er svært at finde frem til noget, for det makulerede materiale er jo nok som sagt forsvundet.
Det er makuleret.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-04-18:
Hvis jeg var hr. Karsten Lauritzen, ville jeg ikke bruge Thomas Wegener Friis som sandhedsvidne for noget som helst.
Det ville jeg anse for at være temmelig uklogt, det må jeg sige.
Vi har jo et retssystem her i Danmark – vi har et retssystem.
Påstår Venstres ordfører, at socialdemokratiske ministre er i stand til at intervenere i retssystemet og sørge for, at den og den bliver dømt og den og den ikke bliver dømt?
Det er jo en fuldstændig horribel påstand og viser jo noget om, hvor lavt et niveau Venstre er på i den her diskussion.
Peter Skaarup (DF), 2012-04-18:
Tak for det.
Jeg synes, det var en usædvanlig kort ordførertale af Socialdemokraternes ordfører.
Jeg ved ikke, om det er, fordi Socialdemokraterne mener, at alt er afklaret, og at vi ikke behøver at debattere sagen her i Folketingssalen.
F.eks. kritiserede den tidligere socialdemokratiske statsminister, Anker Jørgensen, her i weekenden – med god grund, synes jeg og synes Dansk Folkeparti – at hans mappe var blevet slettet, den var ikke blevet overført til Rigsarkivet.
Rigsarkivaren havde samme holdning, han kunne ikke forstå, at det ikke var sket.
Man har jo som samfund et behov for at kunne kigge på, hvad der foregik tilbage i historien.
Og det er Socialdemokraterne med den læggen låg på debatten og den indrullering af Enhedslisten i en indholdsløs vedtagelse med til at gøre.
Må vi ikke godt høre, hvorfor man sletter tidligere statsministres mapper?
Dansk Folkeparti har den holdning, at vi synes, det er forkert, at f.eks. sagsmapper omkring tidligere statsministre er slettet.
Der kan hr. Holger K. Nielsen have en modsat opfattelse, at de sagsmapper ikke burde være overdraget til Rigsarkivet.
Vi har den opfattelse, at det er vigtigt for historieskrivningen, at sådan nogle mapper går videre til Rigsarkivet, som reglerne i øvrigt foreskriver.
De siger jo, at oplysninger om sådanne personer skal bevares, hvis der er tale om personer, der har haft en mere fremtrædende politisk, kulturel, økonomisk eller administrativ position.
Vi er ikke blevet oplyst om, at de mapper om tidligere statsministre, som PET har haft, ikke er blevet overdraget til Rigsarkivet.
Derfor har vi den her debat, og derfor vil vi have nogle svar, og det er tyndt, hvad der kommer fra regeringen, desværre.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-04-18:
Vil hr. Peter Skaarup medgive, at de her sletninger er gammelkendt stof?
De er nævnt i DIIS-rapporten om Danmark under den kolde krig, de er nævnt i PET-rapporten.
Der er en udmærket artikel i dagbladet Information i dag, hvor en journalist har fundet ud af, at de her makuleringer er nævnt 250 gange i PET-rapporten.
PET-rapporten har været behandlet i Udvalget for Forretningsordenen her i Folketinget før folketingsvalget og også efter folketingsvalget.
Dansk Folkeparti har ikke taget det her punkt op en eneste gang.
Kunne hr. Peter Skaarup ikke forklare hvorfor?
Og kunne han måske komme med en bemærkning om eller til, at vi andre opfatter det her som fuldstændig useriøst?
Peter Skaarup (DF), 2012-04-18:
Jeg taler ikke om at være efter Politiets Efterretningstjeneste her.
Det tror jeg at hr. Ole Hækkerup misforstår fuldstændig.
Jeg taler om de partier på venstrefløjen i Danmark, som har været træge, langmodige, og som ikke har ønsket at få alle oplysninger frem om den kolde krig.
Det er de partier, jeg taler om.
Så jeg taler om politikere, jeg taler ikke om efterretningstjenesten her.
Jeg taler om politikere, for hvem det har været ønsket at lægge låg på, hvad der foregik før Jerntæppets fald.
Hr. Ole Hækkerup kan komme med alle mulige forklaringer og undskyldninger osv. osv., men det har jo været sagen.
Det har været Dansk Folkeparti, der har skullet kæmpe for at få en ekstra undersøgelse af den kolde krig, som professor Bent Jensen har lavet færdig for lang tid siden, men vi har altså en regering, som ikke vil frigive dokumenter, der kan gøre, at de oplysninger kommer frem fra den rapport, som har ligget færdig siden 2010.
Kan hr. Ole Hækkerup forklare det?
Hvorfor vil man ikke det?
Ole Hækkerup (S), 2012-04-18:
Ordføreren siger, at man kan få en fornemmelse af, at Politiets Efterretningstjeneste har slettet oplysninger ud fra alle mulige andre hensyn, så er man jo lige præcis i gang med at gøre det, hr. Peter Skaarup selv sagde at han ikke ville, nemlig at mistænkeliggøre efterretningstjenesten.
Ville det ikke være en nogenlunde ordentlighed, som hr. Tom Behnke snakkede om, hvis man sagde, at den slags betragtninger over, hvad vi tror og ikke tror, som lader en masse hænge i luften og skaber myter og mistænkeliggør vores efterretningstjeneste, som er nødvendig for at beskytte trygheden i det danske samfund, venter man trods alt med at fremsætte, til vi er færdige med den kortlægning, den udredning, som justitsministeren nu har taget initiativ til.
Ville det lige præcis ikke være at beskytte Politiets Efterretningstjeneste, som ordføreren ellers startede med sige, at han var tilhænger af?
Peter Skaarup (DF), 2012-04-18:
Måske netop fordi man havde et ret tæt samkvem med Østtyskland, med Sovjetunionen under den kolde krig, og måske fordi der var kræfter i venstrefløjspartierne, herunder socialdemokraterne, der støttede det, der foregik på den anden side af Jerntæppet.
Men det må vi jo få undersøgt, det må vi få viden om, når tingene kommer frem.
Men jeg må bare sige, at den undersøgelse, som Enhedslisten ønsker – Enhedslisten, der jo også har været med siden i mandags i hvert fald sammen med regeringen – svarer jo ikke på de spørgsmål, og derfor er den ikke ret meget værd.
Ole Hækkerup (S), 2012-04-18:
Tak, formand.
Jeg kan nu forstå, at DF ikke på nogen måde vil være med til at mistænkeliggøre efterretningstjenesten.
Men vil det også sige, at hr. Peter Skaarup ikke har noget grundlag for overhovedet at tro, at der er slettet noget uden om reglerne?
Hvis ens udgangspunkt er tillid til efterretningstjenesten, må man jo også forvente, at efterretningstjenesten selvfølgelig har levet fuldt op til de gældende regler.
Så synes jeg i virkeligheden, at vi er nået et stykke vej i den her 2-timers-debat, hvis hr. Peter Skaarup kan sige: Ja, vi regner da ikke med, at der er foregået noget andet end lige præcis efter bogen.
Så er noget af den mistænkeliggørelse nemlig også væk, der handler om, om der har været andre politiske motiver.
Så synes jeg lige præcis, vi er henne ved noget af det, der handler om ordentlighed, og som handler om at sige, at det er et fælles ansvar at sørge for, at vi har en effektiv efterretningstjeneste.
Peter Skaarup (DF), 2012-04-18:
Tak for det.
Debatten i dag er blevet rejst for at få klarhed over nogle ubesvarede spørgsmål, som der er en hel del af, og som mange politikere og borgere sidder med på baggrund af den omtale, der har været af sletningerne i arkiverne, og det er vigtigt, at vi får svar på dem her i dag fra regeringen.
Justitsministeren indledte nærmest med at sige, det gjorde statsministeren også på sit pressemøde i går, at det at sætte spørgsmålstegn ved PET var mere eller mindre det samme som en mistænkeliggørelse af Politiets Efterretningstjeneste, og der er ikke noget, der kunne ligge Dansk Folkeparti fjernere at gøre.
Vi vil ikke mistænkeliggøre PET.
Vi ønsker total opbakning, og der er vi fuldstændig enige med justitsministeren, når han siger, at Politiets Efterretningstjeneste gør et fantastisk godt stykke arbejde.
Men det ændrer jo ikke noget ved det her.
Vi har lov til at kigge tilbage på beslutninger, der er truffet i regeringer eller ministerier, måske uden ministres vidende, men det må vi have undersøgt og have svar på, for det er vigtigt for eftertiden, at man har disse arkivalier, som bør være tilgængelige for f.eks. forskere og dermed jo også indirekte for befolkningen, som så kan finde ud af, hvad der foregik i fortiden.
Der synes jeg og Dansk Folkeparti, at det er mærkeligt, at statsministeren starter med at sige to ord, og at ordet derefter bliver overdraget til justitsministeren, altså ligesom om at det her ikke er vigtigt og ikke er noget, regeringen prioriterer.
Det, at arkivoplysninger tilsyneladende ikke længere er tilgængelige, er noget, en regering bør prioritere.
Jeg synes, det er skandaløst, at sagsmapper på tidligere statsministre er blevet slettet.
Hvorfor blev de det?
Kan justitsministeren svare på det?
Med sletningen har man jo mistet vigtigt materiale til at kunne bedømme eksempelvis den sikkerhedsrisiko, som disse statsministre har været udsat for, og vi kan derfor ikke med en sådan sletning drage nogen lære om, hvordan man har håndteret trusler på det tidspunkt, ej heller få nogen oplysninger frem om trusler, som de blev udsat for dengang.
Kan det så tænkes, at disse oplysninger kan gendannes?
Det synes jeg også vi skal have fokus på her i debatten.
Det er også sådan noget tågesnak fra justitsministerens side med, at måske er der nogen, der har nogle oplysninger, men man gør ikke rigtig noget for at finde dem frem.
Kan vi ikke få nogle svar i stedet for den slags tågesnak om manglende engagement fra en regerings side, der burde virke for alle danskere, både forskere og befolkning?
Ole Hækkerup (S), 2012-04-18:
Men jeg synes da netop, det er ordentlighed, hvis man siger, at der er blevet rejst en tvivl om, hvorvidt man slettede for meget, og om det var i overensstemmelse med reglerne, da man slettede.
Så er det da netop ordentlighed at sige: Lad os gå ind og undersøge lige præcis det.
Hvad var reglerne, hvordan slettede man?
Så kan det da godt være, at man, når den udredning er slut, siger: O.k., vi synes så, at reglerne var forkerte, for de gav adgang til at slette sådan og sådan.
Så kan vi have en diskussion af det.
Men det bliver jo så i givet fald en diskussion på et oplyst grundlag, og det er da lige præcis den ordentlighed, som jeg i øvrigt er enig med hr. Tom Behnke i der er brug for på det her område, fordi ordentligheden og også ordentligheden fra Folketingets side er fundamentet for, at efterretningstjenesten kan fungere i et demokrati og kan være med til at beskytte demokratiet, og så vi også kan ramme den der balance, hvor det handler om retssikkerheden for det enkelte individ.
Tom Behnke (KF), 2012-04-18:
For mig som konservativ er ordentlighed et kodeord, et nøgleord, og noget, vi holder os til.
Og det er for mig som konservativ stærkt bekymrende, at der er opstået den her tvivl.
Det er derfor, vi er så ivrige efter at få den tvivl fjernet.
Men det, som regeringen lægger op til, vil bare skabe ny tvivl.
Uanset hvor længe den undersøgelse varer – om det er ½ år eller 5 år eller 100 år – vil der, når den er færdig, være nye uafklarede spørgsmål.
Der vil være ny tvivl på det tidspunkt.
Det er derfor, jeg appellerer til: Lav nu en undersøgelse, som er ordentlig, så vi får stoppet det her, så der bliver ro, så tvivlen er væk.
Når ikke man vil undersøge det mundtligt, vil det stadig væk stå tilbage med en tvivl: Blev der sagt noget?
Ud over det, der blev skrevet, hvad blev der så sagt?
så vil det stadig væk stå som et uafklaret spørgsmål, når den undersøgelse, regeringen starter, er færdig.
Det er derfor, jeg appellerer til: Lav nu en ordentlig undersøgelse, så tvivlen er væk, når man er færdig.
Ole Hækkerup (S), 2012-04-18:
Først kan jeg jo så erklære mig enig med den konservative ordfører, hr. Tom Behnke, i, at der er brug for ro.
Jeg tror ikke, vi når særlig langt, hvis vi skal blive ved med at beklikke, altså det med, om efterretningstjenesten forfølger det ene eller det andet politiske ærinde.
Der håber jeg lige præcis at det eksempelvis kunne være hr. Tom Behnkes parti, der var med på at sige: Der skal vi i hvert fald ikke hen politisk, fordi der bliver nødt til at være en bred opbakning til efterretningstjenestens virke for lige præcis det der med at sørge for, at vi har et nogenlunde trygt samfund.
Det er det ene.
Hvilken praksis har man fulgt, hvordan har det harmoneret med reglerne, og hvorfor blev der lavet det, som i øvrigt har været omtalt i flere kommissionsrapporter, nemlig den generelle revision af hele arkivet?
Det tror jeg kommer til at dække det, som har været det nye i sagen, altså i virkeligheden det, som kom frem i B.T.
Det tror jeg så fint bliver dækket af lige præcis de tre punkter.
Tom Behnke (KF), 2012-04-18:
Statsministeren har på sit pressemøde appelleret til, at der bliver ro på det her område.
Jeg er meget enig med statsministeren.
Regeringen giver selv udtryk for, at der er opstået en tvivl, og at det er derfor, at regeringen er indstillet på, at det her skal undersøges.
Jeg er meget enig.
Faktisk er hele Folketinget enig i, at der er en tvivl, og det er derfor, vi skal have en undersøgelse.
Nu er spørgsmålet: Tror hr. Ole Hækkerup, at tvivlen forsvinder med den undersøgelse, regeringen har lagt op til?