runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Mikkelsen (LA), 2016-02-02:
Tak for det.
I forhold til det lovforslag, vi førstebehandler her, har foregående ordførere synliggjort, hvad antallet er, og at der er personer på det lovforslag efter både de nye og de gamle regler.
Jeg har ofte her fra talerstolen påpeget det dybt betænkelige i den praksis, der var i 4 år, og som blev vedtaget af den foregående regering med støtte fra Enhedslisten, hvor der blev givet statsborgerskab til en lang række personer, som egentlig ikke opfyldte kriterierne, og som ville blive meget vanskelige at integrere, hvilket betød, at det i bund og grund var uansvarligt.
Sådan nogle har vi også en del af her, og normalt ville Liberal Alliance ikke stemme for.
Men det er sådan nu, at vi her i Folketinget i praksis gennemfører resultatet af den diskussion, vi har haft.
For det lovforslag, der var på vej, da der blev udskrevet folketingsvalg, betød, at der var en række personer, der fik brev om, at de var optaget på det her lovforslag, og at deres sag altså var behandlet.
Det er udtryk for, at man sådan set kan regne med, at en offentlig myndighed i Danmark, der sender et signal om, at vedkommende kan regne med, at det er behandlet, står ved det, og at Folketinget i dag står ved det.
Og jeg er sådan set både glad og stolt over, at vi har landet den forholdsvis vanskelige sag sådan, at vi har et lovforslag her, der altså renser for den sidste usikkerhed, som nogle mennesker har kunnet føle.
Og så det, at vi har indført nye regler, som er betydelig mere ansvarlige, i forhold til at de mennesker, der får statsborgerskab, faktisk er mulige at integrere i det her samfund.
For målet med prøver og afklaring af, hvad man kan, er at finde ud af, om det overhovedet er muligt at få gennemført en integration, så de dermed får et godt liv i en ny kultur, og det er jo en vanskelig sag.
Derfor synes jeg, der i dag er grund til at glæde sig over, at et bredt flertal i Folketinget har vedtaget nye regler på det her område, hvilket betyder, at der stilles skrappere krav og i fremtiden bliver ført en politik på det her område, der gør det mere sandsynligt at nå en lykkelig udgang på integrationen, end det har været muligt før.
Og det er det, det her lovforslag afspejler.
Med det vil jeg bare sige, at Liberal Alliance selvfølgelig stemmer for det her lovforslag, og at vi samtidig byder velkommen til alle på det her lovforslag, både efter de gamle og nye regler, og ønsker dem velkommen i Danmark som nye statsborgere.
Tillykke med det.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-02:
Jeg er fuldstændig enig i den udlægning.
Derfor er det jo vildt overdrevet at fremstille det, som om det her vil medføre tusindvis af møder rundtomkring på virksomhederne.
Man kan jo sige, at hvis det gør det, er det nok, fordi der er noget galt med ligelønsproblematikken på de pågældende virksomheder.
Og så er det jo rigtig fornuftigt, hvis man har en bestemmelse i loven, der gør, at man kan få en drøftelse af det ude på de enkelte virksomheder.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-02-02:
Kan man så ikke få den tanke, at det klinger lidt hult, når borgerlige her i Folketinget bekymrer sig så meget om de virksomheder, som skal have samtaler, netop fordi der kan være spørgsmål om, hvorvidt de overholder ligelønsloven?
Altså, klinger det her ikke lidt hult, altså hele den her byrdeargumentation?
Det er lovgivning, som virksomhederne skal leve op til, men for at vi kan sikre, at de lever op til den lovgivning, er de naturligvis nødt til at have nogle informationer ude på den enkelte arbejdsplads.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-02:
Jeg synes, det er sådan en meget pæn, høflig måde sige det på, altså at det klinger lidt hult.
Jeg kunne egentlig bedre lide den vending, som ordføreren selv brugte i sin tale, nemlig at det her er et bevidst attentat på kampen for ligeløn i det her land.
Og hvis der er så meget modstand imod det fra arbejdsgiverside og fra arbejdsgivernes talerør i den her sag, nemlig partierne ovre i den højre side af salen, ja, så kunne man jo få den mistanke, at de måske er bange for, at der gemmer sig en hel del ligelønsproblematikker rundtomkring, som man nødig vil have afdækket.
Jane Heitmann (V), 2016-02-02:
Jeg synes, det er en noget voldsom retorik fra ordførerens side, når han taler om et bevidst attentat mod ligeløn.
Jeg synes da bare, at jeg sådan i al mindelighed bliver nødt til at spørge, om ordføreren på noget som helst tidspunkt under debatten under førstebehandlingen har hørt nogen tale imod ligeløn.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-02:
Nej, tværtimod.
Det brugte jeg også et par sætninger på i det indlæg, jeg havde før: at vi har måttet lægge øre til alenlange tirader om, hvor meget man går ind for ligeløn.
Christian Langballe (DF), 2016-02-02:
Undskyld mig, men det er en elementær kendsgerning, at det er mennesker, det handler om.
Der er 6 milliarder mennesker i verden.
Der er 60 millioner flygtninge.
De er alle sammen mennesker, og det er det, det handler om.
Der er ingen grund til at reducere det her til et spørgsmål om, at der er nogle, der betragter dem her som mennesker, og andre, der ikke gør.
For det tror jeg ikke er tilfældet.
Det er mennesker, det handler om.
Men vi har også et ansvar over for vores samfund, i forhold til hvem der bliver statsborgere, og det er det, der er hele diskussionen.
Så vil jeg stille dette spørgsmål: Er det rigtigt forstået, at så at sige hver eneste person, der er på det her lovforslag, bliver stemt igennem af et politisk flertal, for det er faktisk det samme, som sker i Indfødsretsudvalget – det er helt det samme, der sker?
Der vedtager man, om man skal give dispensation eller ej.
Hernede i salen vedtager vi, hvem der skal have statsborgerskab, og hvem der ikke skal.
Hvis der kommer et flertal imod indfødsretsloven, så er der ingen, der får statsborgerskab.
Er det rigtigt forstået?
For det er sådan, grundloven fungerer.
Det, der foregår i Folketinget, er det samme, som der foregår i Indfødsretsudvalget.
Jane Heitmann (V), 2016-02-02:
Ordføreren har en, og andre i salen har en anden.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-02:
Nej, sådan vil jeg ikke udtrykke det.
Vi har forskellige holdninger.
Nogle bevæger sig i retning af ligeløn, og nogle bevæger sig bort fra det.
Det er der, forskellen ligger.
Mattias Tesfaye (S), 2016-02-02:
Med det her lovforslag indfrier vi 1.861 af vores naboer og kollegaer og familiemedlemmers ønske om at kunne kalde sig danske statsborgere.
Herudover bliver også deres 854 børn nu danskere.
Fra Socialdemokraternes side vil jeg godt sige varmt tillykke.
Vi glæder os til at dele både statsborgerskabets pligter og rettigheder med jer alle sammen.
Danskere kommer i mange farver.
Vi er efterhånden et multietnisk samfund.
Det er ikke godt, det er heller ikke dårligt – det er bare sådan, det er.
Men man skal kunne noget specielt.
Man skal kunne dansk, fordi danskere snakker dansk sammen, og man skal ville noget specielt, nemlig overholde og respektere den danske grundlov.
Alt det sagde jeg også, da vi i efteråret tildelte statsborgerskab.
Men siden efteråret har Danmark og Folketinget været igennem en omfattende debat om dansk asyl- og integrationspolitik, og derfor vil jeg gerne tilføje noget, nemlig en direkte henvendelse til de mange medborgere, der nu også bliver statsborgere.
Jeg siger det her fra talerstolen, fordi jeg har erfaret, at mange af jer følger med i debatten.
Det land, vi sammen lever i, og som I nu alle sammen får stemmeret i, står som bekendt midt i en vigtig diskussion om, hvordan vi skal bevare sammenhængskraften og velfærdsstaten på den ene side, samtidig med at vi lever op til vores humanitære forpligtelser på den anden side, og i øvrigt hvordan de mange nye flygtninge, der ankommer til Danmark, skal blive integreret i vores fællesskab.
At integrere mennesker fra fremmede kulturer i et skandinavisk velfærdssamfund har vist sig sværere og dyrere og med flere kulturelle konflikter, end de fleste havde forestillet sig.
Min egen far f.eks. faldt aldrig til ro i Danmark.
Jeg har selv oplevet på nærmeste hold, hvor svært det kan være at omplante et menneske fra den ene kultur til den anden.
Kultur binder os nok stærkere, end de fleste af os erkender.
Min far endte med at rejse hjem, da han fik muligheden.
Der er rigeligt af den slags ulykkelige historier om fejlslagen integration.
Men der er også det modsatte.
Mange af jer er selve eksemplet på, at det godt kan lade sig gøre, at vi godt kan klare de udfordringer, Danmark står midt i nu.
Jeg vil derfor godt bede jer om at blande jer i diskussionen, med jeres kollegaer, med jeres naboer og med jeres familie – fortælle om jeres vej hertil, hvordan I lærte dansk, hvordan I fik et job.
Nu er det ikke kun jeres ret at være med til at bestemme over Danmark.
Det er også jeres pligt at tilføre de fælles diskussioner jeres egne erfaringer.
Afslutningsvis vil jeg gerne endnu en gang sige tillykke til alle jer, der har knoklet for, at jeres navne står på det her lovforslag.
Jeg håber, vi ses til statsborgerskabsdagen.
Socialdemokraterne støtter selvfølgelig lovforslaget.
Christian Langballe (DF), 2016-02-02:
1.861 personer står på det her lovforslag til at få statsborgerskab, plus 854 børn.
720 af dem får statsborgerskab ifølge de gamle lempelige regler, som den gamle regering indførte sammen med Enhedslisten i 2013.
1.141 får statsborgerskab i overensstemmelse med de nye regler, som blev indført i oktober 2015 som følge af en aftale, som vi i Dansk Folkeparti var med i sammen med Socialdemokratiet, Liberal Alliance, De Konservative og regeringen.
Det er klart, at vi står ved de aftaler, som vi indgår.
Men jeg vil mene, at der er 720 på lovforslaget, som får statsborgerskab efter de meget mere lempelige regler, som den gamle regering stod fadder til.
Hertil kommer, at mange af de personer, som får statsborgerskab efter de gamle regler, har fået statsborgerskab via dispensation.
Det vil sige, at en hel del af dem har fået dispensation fra sprogkravet, og det vil sige, at de måske ikke taler dansk eller i hvert fald taler meget dårligt dansk.
Vi har hele tiden været tro mod vores eget synspunkt, og det er, at de folk, der får statsborgerskab, kan dansk og er ordentligt integreret.
Vi mener, det må være en klokkeklar forudsætning, at personer, der erhverver statsborgerskab, selvfølgelig kan tale ordentligt dansk.
Vi vil ikke være med til, at der skabes parallelsamfund af statsborgere, som ikke kan tale dansk eller taler meget dårligt dansk og måske aldrig bliver integreret i det danske samfund.
De historier er der faktisk nok af.
Tag ud til Gellerupparken, hvor jeg selv boede fra 1972 til 1975.
Hold da op, hvor har det ændret sig.
Det samme gælder Mjølnerparken, Vollsmose og andre steder.
Vi kan simpelt hen ikke være bekendt, at vi bliver ved med at fire og lempe på det forhold, at folk skal være ordentlig integreret for at få statsborgerskab, og hvorfor i grunden?
Det gælder også, når vi tildeler statsborgerskab.
Det forhold, at vi giver statsborgerskab til folk, der ikke kan dansk eller måske taler rigtig dårligt dansk og aldrig bliver integreret i det danske samfund, får selvfølgelig konsekvenser for os nu, jo vist, men så sandelig også for dem, der kommer efter os, vore børn og børnebørn.
Det er dem, der kommer til at betale den helt store regning for den dårlige integration og for de parallelsamfund, som er blevet skabt som følge af den ulyksalige flygtningelov fra 1983.
Det er utrolig nemt bare at uddele statsborgerskab i lange baner, som man gør i Enhedslisten, hos De Radikale og i Alternativet.
Man åbner jo bare for sluserne og kan så i øvrigt sole sig i pressens blitzlys og gå for at være rigtig tolerant og næstekærlig, mens man sender de virkelige problemer videre til efterkommerne, sender problemerne videre til fremtiden.
De kan så slås med de problemer, som vi har sendt videre til dem, fordi vi ikke var vores opgave voksen.
Men når der er 720 personer på lovforslaget, som har fået statsborgerskab på baggrund af de gamle betingelser, og når en hel del af de mennesker har fået dispensation fra sprogkravet og måske ikke kan tale dansk eller i hvert fald taler dårligt dansk, så kan vi ikke stemme for det her lovforslag.
Tak for ordet.
Lotte Rod (RV), 2016-02-02:
Men hvad er det for et grundlag, hr. Leif Mikkelsen mener at kunne vurdere sagerne på?
Er hr. Leif Mikkelsen læge?
Er hr. Leif Mikkelsen psykolog?
Er hr. Leif Mikkelsen beskæftigelsesrådgiver?
Her diskuterer vi jo, om vi tror på, at det er de faggrupper, som vurderer sagerne, eller det er os som politikere, der ved, hvordan det er.
Jeg må bare sige, at jeg ikke er læge eller psykolog.
Jeg er politiker, og det er derfor, jeg ønsker, at vi får et system med retfærdighed og ikke et system, hvor udfaldet som nu afhænger af, om vi lige siger ja eller nej i udvalget.
Jacob Mark (SF), 2016-02-02:
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at gøre det så langt, for jeg ved, at der er nogle mennesker, som sandsynligvis sidder og ser det her live, som har ventet rigtig længe på det her, og dem vil SF gerne sige tillykke til.
Nogle uger efter at jeg var blevet valgt til Folketinget, sad jeg på Roskilde Festival sammen med en god ven, der var ved at få sin ansøgning om statsborgerskab behandlet, og han havde fået brev om, at det ville han få.
Så sagde jeg til ham: Nej, det er jeg faktisk overbevist om at det ikke betyder, og uanset hvad mener jeg sådan set at du er dansker.
Han fik så også dansk statsborgerskab.
Jeg tror, apropos vilkårlighed, at alle, der sidder i det der udvalg, får usandsynlig mange mails, beskeder og Facebook Messenger-beskeder, hvor der står: Hvad går nu galt?
Er der nu nogle, der vil stemme mig ned?
Er jeg ikke dansker?
Og det er, selv om mennesker arbejder, uddanner sig, går i skole og er aktive i det frivillige foreningsliv.
Så grunden til, at jeg vil gøre det kort, er, at jeg egentlig bare vil sige: I har ventet længe nok, I er danskere, og I fortjener det bevis, hvor ministeren skriver under og siger: Ja, I er danskere.
Der bliver jo stillet krav.
Det har vi i SF jo sådan set også sagt fra starten at vi synes er fair nok.
Vi synes faktisk, det er fair nok, at man skal kunne dansk på et vist niveau; vi synes, det er mere end fair, at man ikke begår kriminalitet, hvis man vil være dansker; vi synes, det er mere end fair, at man skal have været her i årrække og bevist, at man gerne vil bo i landet; vi synes, det er mere end fair, at man skal være selvforsørgende.
Og hvis man så f.eks. er syg eller kommer ud for nogle andre ting, som også kunne ramme os andre danskere, der gør, at man ikke kan leve op til det, så er det også fair nok, at der er dispensationsmuligheder.
Men der er jo krav, og det har den her del af Folketingssalen – hvis vi skal undlade den der mudderkastningskamp – jo også altid ment at der skal være.
Vi stiller også krav, og dem lever en række mennesker – 1861 – så op til, og det har de kæmpet for.
Jeg vil til jer alle sammen bare sige et stort tillykke.
Jeg glæder mig til sige hej til jer på statsborgerskabsdagen.
SF stemmer for det her lovforslag.
Christian Langballe (DF), 2016-02-02:
Jeg vil godt lige sige, at det simpelt hen er faktuelt forkert, at der er nogle, der fra Justitsministeriet eller indfødsretsministeriet eller et hvilket som helst ministerium har fået et brev, hvor de har fået løfte om statsborgerskab.
Det er simpelt hen faktuelt forkert.
Man kan jo prøve, og det vil jeg bede ordføreren om, selv at spørge ovre i ministeriet.
Jeg synes, at den her myte er gået længe nok.
Jeg ved godt, at SF i sin tid faktisk formulerede nogle krav, som man godt nok lempede i 2013.
Men jeg bliver bare nødt til at sige, at jeg aldrig tror, at SF var gået ind og taget ansvar, hvis det ikke havde været på grund af Dansk Folkeparti eller den blå blok i 00'erne.
For det var faktisk os, der begyndte at mene, at der skulle stilles nogle ordentlige krav til dem, der kunne modtage dansk statsborgerskab, altså at man skulle leve op til nogle ting, at man skulle kunne det danske sprog, at man skulle kunne orientere sig i det danske samfund.
Det er faktisk derfor, at vi bakker op om de her regler.
Vi mener, de er fair og rimelige.
Det kan man jo så diskutere i lang tid, men mudderkastningen er der selvfølgelig, fordi der er en del af Folketinget, som ikke vil tage ansvar i den her sag og ikke gør det, når det er sådan, at det kræver noget.
Det er bare det, vi har prøvet at anskueliggøre i debatten i dag.
Jacob Mark (SF), 2016-02-02:
Jeg vil ikke gå så meget ind i den diskussion, som vi nu har haft i månedsvis, om, hvorvidt man har haft ret til at have en berettiget forventning.
Jeg konstaterer, at der er et flertal i Folketinget, der mener, at de mennesker, der har fået tilsendt et brev, hvor der står, at de er optaget på listen, har haft en berettiget forventning om, at man nu ville lade dem gå igennem.
Det synes jeg sådan set er fair nok, og det er SF's holdning.
Jeg konstaterer også, at Dansk Folkeparti flere gange ikke har ment, at det var tilfældet, og det er også fair nok.
ikke gå ind i.
Jeg sad ikke i Folketingssalen dengang.
Det, jeg bare er helt sikker på nu, er, at når vi i SF sidder til gruppemøder og diskuterer, hvad kravene skal være for at komme ind i Danmark, så er det vigtigt for os, at man skal kunne det danske sprog.
Det er vigtigt for os, at man ikke begår kriminalitet.
Det er vigtigt for os, at man kan være selvforsørgende.
Hvad Dansk Folkeparti så har ment i 00'erne og før 00'erne, er jeg sådan set ligeglad med.
Det her er SF's holdning.
Christian Langballe (DF), 2016-02-02:
Det er sådan set bare for at konstatere, at jeg er glad for, at SF har flyttet sig så meget, som de har, altså at de er kommet over i vores retning og spiller på samme banehalvdel.
Det ved jeg så ikke om partiet gør, men det er jeg sådan set glad for.
Men så vil jeg i øvrigt sige, at det ikke er en politisk holdning.
Fakta er ikke noget, man har en subjektiv holdning til.
Fakta er fakta, og det er et faktum, at det brev, der blev sendt ovre fra ministeriet, ikke gav løfte om statsborgerskab.
Det er bare så enkelt, som det er, og det behøver jeg ikke nogen kommentar til, men det er bare et faktum.
Jacob Mark (SF), 2016-02-02:
Når jeg tænker på, hvad der er rød ideologi, så handler det om at yde efter evne og nyde efter behov.
Du skal ikke begå kriminalitet, hvis du vil være en del af det danske samfund.
Du skal være selvforsørgende, hvis du vil være en del af det danske samfund.
Det er min opfattelse, og det har SF altid ment.
Det er heller ikke et skridt over mod Dansk Folkeparti.
Jeg mener sådan set ikke, at kravet om, at man skal kunne bestå danskprøve 3, som er på et urimelig hårdt niveau, eller kravet om, at man skal kunne bestå den her oldgamle indfødsretsprøve, er nødvendige for, at man kan få dansk statsborgerskab.
Der er jeg mere optaget af sprog og af, om man kan forsørge sig selv.
Mattias Tesfaye (S), 2016-02-02:
For Socialdemokraterne er det vigtigt, at der er blevet skabt bred politisk enighed om nogle regler for tildeling af statsborgerskab, og derfor er vi også glade for, at det er lykkedes os at lave sådan en aftale med de fire partier i blå blok.
Vi er selvfølgelig også interesseret i, at den aftale får endnu bredere politisk opbakning, og jeg er med på, at SF har nogle problemer med nogle af elementerne i aftalen, og det er selvfølgelig fair nok.
Men kunne man forestille sig, at SF i løbet af den her folketingsperiode kunne finde på at tilslutte sig aftalen med henblik på at skabe endnu mere ro, sådan at de mange mennesker, der skal søge, kan få skabt endnu mere klarhed og ro om, hvilke regler de skal søge efter?
Jacob Mark (SF), 2016-02-02:
Ja, hvis SF på magisk vis kan overbevise Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti om at rulle de stramninger tilbage, man vedtog her i starten af perioden, så kunne man faktisk godt.
Jeg synes jo, at den medborgerskabsprøve, som SF og Socialdemokraterne lavede sammen, da vi sad i regering, var en bedre prøve end den, man nu har vedtaget at der skal være.
Jeg synes sådan set, den var mere rimelig, og jeg har været rundt og besøge de her lær dansk-kurser, hvor vi har været ude med Integrationsudvalget og har hørt, hvad det egentlig er man bliver undervist i.
Man kan sagtens begå sig på arbejdsmarkedet og være en god medborger, selv om man kun kan dansk på danskprøve 2-niveau.
Så hvis det kan lykkes os at få det ned på det niveau igen, hvor det er rimeligt, så ja, så vil vi meget gerne tilslutte os.
Mattias Tesfaye (S), 2016-02-02:
Det er jo sådan nu, at man sådan set godt kan klare sig med dansk 2, hvis man lever op til rimelig skærpede beskæftigelseskrav, men lad nu det ligge.
Det, jeg hører fra SF, er, at SF sådan set er interesseret i at indgå i en bred politisk aftale, som ville kunne cementere en politisk borgfred, så folk, der søger om statsborgerskab i vores land, kan være sikre på, under hvilke vilkår det skal foregå.
Og hvis vi skal pege på et politisk problem, der er, for at komme dertil, så handler det om de krav, der stilles særlig på danskområdet.
Er det rigtigt forstået?
Jacob Mark (SF), 2016-02-02:
Ja, og om indfødsretsprøven.
Nogle af de stramninger, som man vedtog i den her pakke, bakker vi ikke op om.
Vi var sådan set rigtig glade for den pakke, vi vedtog sammen med Socialdemokraterne.
Leif Mikkelsen (LA), 2016-02-02:
Nej, jeg kan så forstå, at den røde halvdel ikke har følt sig kvalificeret til overhovedet at gå ind i at vurdere, om folk nu kan det og det ud fra de prøveaflæggelser, der finder sted.
Jeg synes, det er dybt, dybt betænkeligt, at man i Folketinget overhovedet kan synes, at det er rimeligt at have den holdning til en sagsbehandling.
Man hører her, at det handler om mennesker, og det er så det, vi er enige om.
Det bør man dog tage mere seriøst.
Vi synes faktisk også, det er en stor og vanskelig opgave, for man kommer kørende med papkasser med bilag til os, men vi tager det faktisk seriøst og bruger tid på at behandle hver enkelt sag for at afdække, om det kan føre til et mål eller ej.
Så jeg er kun enig i én ting, og det er, at det her bør føre til alvorlige overvejelser om, hvordan den sagsbehandling skal finde sted i fremtiden.
For hvis ulykken skulle ske, at vi en dag får et rødt flertal, så vil alle få et ja, uanset om der er mulighed for integration eller ej, kan jeg forstå på det hele.
Det er dybt betænkeligt.
Lotte Rod (RV), 2016-02-02:
Jeg vil gerne sige helt tydeligt, at det simpelt hen er noget sludder at sige, at alle bare får ja, for man skal jo leve op til nogle kriterier for overhovedet at ende i vores bunke med dispensationer.
Derfor er hele det centrale spørgsmål i det her jo, hvordan hr. Leif Mikkelsen kan vurdere, om nr. 15 egentlig godt alligevel kunne have lært dansk, eller hvordan hr. Leif Mikkelsen kan vurdere, at nr. 17 egentlig godt alligevel kunne have fået et arbejde.
Det ved vi som politikere ikke, vi er ikke eksperter.
Jeg gør mig ikke klogere end de lægeerklæringer, der er, og det er derfor, jeg siger, at vi har behov for at styrke det grundlag, der er.
For lad os dog diskutere det, hvis vi er uenige om, hvorvidt nogle af de lægeerklæringer, der ligger om posttraumatisk stress-syndrom, er for dårlige.
Så er det, vi skal diskutere, jo, hvordan vi forbedrer den lægefaglige vurdering.
Christian Langballe (DF), 2016-02-02:
Jeg kan så sige med hensyn til den omtalte sag, at jeg stemte konsekvent i begge sager.
Det gjorde jeg.
Men jeg vil så sige, at Radikale Venstre også sagtens kan sige det, fordi de konsekvent stemmer ja.
Jeg har en gang imellem en fornemmelse af, at der slet ikke er nogen individuel vurdering, og at der heller ikke er det hos Alternativet.
I hvert fald har jeg aldrig nogen sinde hørt Det Radikale Venstre stemme nej i Indfødsretsudvalget.
Er det så ikke en vilkårlighed?
Lotte Rod (RV), 2016-02-02:
Jamen vi går da lige præcis ikke ind og laver en individuel vurdering, for det synes vi er forkert.
Og det er derfor, at hele diskussionen for mig som radikal går på, at de kriterier, der er for at få statsborgerskab, og også de kriterier, der er for at få dispensation til statsborgerskab, skal være klare og tydelige, sådan at du i det øjeblik, du lever op til dem, så også skal have statsborgerskab.
Det er derfor, at vi jo også vil arbejde på at få en høring, sådan at vi kan få afklaret, hvad det juridiske grundlag i det er, for jeg er simpelt hen uenig i den fortolkning, som Dansk Folkeparti har, af, hvad paragraffen i grundloven betyder.