runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2012-12-12:
Med hensyn til det pågældende møde i Marseille, som jo lå lige op til et europæisk topmøde i Bruxelles, vil jeg sige, at jeg ganske nøje husker, hvad jeg sagde ved den lejlighed.
Og det, jeg sagde dér, er sådan set det samme, som jeg sagde lige før: Når det gjaldt finanspagten og det at koordinere finanspolitikken derhen, at vi skal have en bundlinje i vores nationale budgetter, der sikrer mod for store underskud og for stor gældsætning, så er jeg sådan set enig i, at det skal vi i fællesskab styre efter.
Men jeg mener til gengæld ikke, at EU skal intervenere i, hvordan vi når frem til det resultat på bundlinjen – altså om det er gennem øgede skatter, hvilket jeg aldrig ville gå ind for, eller om det er gennem besparelser, eller hvordan vi ellers skal nedbringe vores underskud.
Det er det, jeg tager afstand fra.
Det gjorde jeg ved den lejlighed, og det har jeg gjort i dag.
Når det gælder beskæftigelsespolitik og skattepolitik, står der jo – trods alt – ikke i dokumentet, at vi skal have en fælles beskæftigelsespolitik og skattepolitik.
Der står, at man skal arbejde hen imod at koordinere beskæftigelses- og skattepolitikken, men jeg er da også skeptisk over for, hvor langt man forestiller sig man vil gå i den retning.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-12-12:
Jamen jeg er egentlig også lidt interesseret i, hvad det er, De Konservative mener.
Nu var jeg ikke med til De Konservatives landsmøde, men det er min opfattelse, at tonen over for EU blev strammet der.
Dengang finanspagten blev præsenteret, altså, det vil sige, da Merkel og Sarkozy på et møde i Marseille proklamerede, at nu havde de et forslag til, hvad man skulle gøre – det, der blev til finanspagten –
var hr. Lars Barfoed til stede og proklamerede, at De Konservative i Danmark havde et andet syn på tingene, nemlig at de gik ind for nationalstaternes Europa.
Sådan mindes jeg at hr. Lars Barfoed formulerede det.
Kort tid efter støttede De Konservative så, at Danmark tilsluttede sig den finanspagt, som Merkel og Sarkozy havde foreslået.
Derfor vil jeg bare gerne høre nu: Hvor er det, grænsen går?
Altså, nu har vi et forslag om en fælles skatte- og arbejdsmarkedspolitik på bordet fra EU-præsidenten, Van Rompuy.
Giver det mening – hvis man spørger De Konservative i Danmark?
Lars Barfoed (KF), 2012-12-12:
Nu har jeg så redegjort for, hvor det i hvert fald primært er
jeg ser med skepsis på den plan, som Van Rompuy har lagt frem.
Men jeg skal gerne hjælpe lidt til, når det gælder hr. Kristian Thulesen Dahls korttidshukommelse.
Det ønsker vi ikke.
Vi ønsker slet ikke, at man skal give EU muligheden for at kunne opkræve skatter.
Der er også et andet forslag, som vi har været stærkt imod, og det er det forslag, der har været fra Kommissionen, om, at man fra EU's side skulle begynde at blande sig i sammensætningen af bestyrelserne i aktieselskaberne i Europa.
Der mener vi, at det i det hele taget må være sådan, at den, der ejer en virksomhed, selv må kunne bestemme, hvem der skal sidde i bestyrelsen.
Det giver ikke nogen mening, at man på europæisk plan begynder at lave kvoteordninger.
Sammensætningen af bestyrelserne i aktieselskaberne er ikke noget fælles problem, en fælles udfordring, eller et grænseoverskridende problem.
Så det er bare to eksempler fra de seneste måneder, hvor Det Konservative Folkeparti har været imod initiativer fra EU.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-12:
Hr. Lars Barfoed må undskylde, at jeg sidder og bliver lidt rundtosset.
Det lyder jo flot, når man siger, at man vil trække en grænse, og at der er nogle ting, som man siger nej til, men mit problem er bare, at jeg ikke kan huske, at der skulle have været nogle ting, som De Konservative har sagt nej til.
Jeg kan ikke huske, at der har været nogen forhandlinger om en traktat, hvor De Konservative har sagt, at der ville man ikke afgive suverænitet, at der ville man ikke overlade flere beføjelser til EU, eller at det ville man ikke være med til.
Jeg kan huske, at De Konservative eksempelvis ønsket, at vi skulle have euroen i Danmark, og at man sagde, at det var noget, som danskerne skulle tage til sig.
Men danskerne sagde nej tak.
Jeg kan huske et konservativt parti, der har ment, at de danske forbehold skulle væk, sådan at vi fuldt og helt kunne være med, og alt det der.
Alt det der kan jeg huske.
Men jeg kan ikke rigtig huske, at der skulle have været nogen steder, hvor De Konservative skulle have sagt, at det ville man ikke være med til, at dér sagde man nej tak, eller at dér anbefalede man befolkningen, at den sagde nej til det.
Jeg kan bare ikke huske det.
Det kan godt være, at det bare er, fordi jeg ikke er klædt ordentligt på til debatten i dag, men så må hr. Lars Barfoed jo kunne berige mig med nogle oplysninger om, hvor det er, at De Konservative har sagt nej.
Men det er jo derfor, at det, når vi kigger fremad, så er med en vis sund skepsis med hensyn til om det, der bliver sagt, og som alligevel lyder sådan lidt flydende, om, at der er nogle ting, der måske ikke er så gode og sådan noget, virkelig er noget, der vil afstedkomme, at vi for en gangs skyld vil kunne se, at der er et konservativt parti her i Danmark, der siger, at det vil man bare ikke være med til, altså at vi vil kunne se, at De Konservative, uanset hvad regeringen siger, og uanset hvad Venstre siger, så siger nej.
Jeg glæder mig til den dag.
Lars Barfoed (KF), 2012-12-12:
Jamen jeg vil sige tak, fordi jeg på den måde så også får anledning til at sige det sidste, som jeg havde tænkt mig at sige.
Jeg vil dog først gerne lige sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, at det ikke var noget med, at jeg forsøgte mig med at sige noget om, at Det Konservative Folkeparti var stærke tilhængere af det europæiske samarbejde, og at det så alligevel ikke helt var sådan.
Der er ikke noget, jeg forsøger at sige; det er noget, jeg siger, og jeg siger det, fordi jeg mener det.
Når jeg sagde det, var det også, fordi jeg gerne ville understrege – og det vil jeg gerne gøre en gang til her – at jeg altså forbeholder mig retten til at kunne have et nuanceret standpunkt.
Det kan ikke nytte noget, at hr. Kristian Thulesen Dahl prøver på at gøre det til et spørgsmål, om, at man, hvis man er tilhænger af det europæiske samarbejde og Den Europæiske Union og af Danmarks deltagelse heri, så er blevet defineret og blevet anbragt i en bås, hvor man bare siger ja og amen til alt, der kommer fra EU.
For det gør Det Konservative Folkeparti ikke – basta!
Så vil jeg gerne sige, at min skepsis først og fremmest retter sig mod to områder.
Det ene punkt er bankafviklingen.
Hr. Kristian Thulesen Dahl har meget rigtigt peget på, at der selvfølgelig er en risiko for, at de danske pengeinstitutter kan komme til at betale en pris, der er for høj, fordi der andre steder i Europa har været et svigt i økonomierne og et svigt med hensyn til styringen af bankerne.
Det er en af de ting, som vi må se på med skepsis, for vi skal ikke udsætte de danske pengeinstitutter for en for stor risiko; det kan jo smitte af på kunderne og aktionærerne.
Med hensyn til det andet punkt vil jeg sige, at jeg sådan set mener, at vi er gået langt, og at det, når det gælder den fælles finanspolitik, jo har også har været fornuftigt nok at vi har gjort det.
Men hvis vi kommer derhen, hvor Kommissionen eller EU skal kunne gribe ind og intervenere i det, der vedrører det nærmere indhold i vores finanslove, så synes jeg at der er et problem.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-12:
Tak, formand.
Siden oktober har Dansk Folkeparti forsøgt at få statsministeren til at komme herned i Folketingssalen og debattere EU's udvikling.
Det har statsministeren ikke haft tid til.
Statsministeren har en travl kalender; der er mange ting, der skal passes.
Vi har fået besked om, at en sådan forespørgselsdebat, altså sådan en daglang debat her i salen, hvor vi for alvor kan diskutere EU's udvikling, er noget, vi kan få en gang hen i januar.
Man kan sige det på den måde, at EU-samarbejdet virkelig rykker.
Der er nogle lande, der har fuld fart på; de vil have bankunion og fælles finanstilsyn.
Der ligger mange føderale tanker i de udspil, der forhandles og diskuteres i EU-kredsen netop nu.
Vi synes fra Dansk Folkepartis side, at det er fuldstændig forkasteligt, at vi ikke her i Folketingssalen har en grundig debat om de ting, inden statsministeren på topmøder debatterer de her ting med de andre statsledere.
Det, vi så har kunnet få på grund af Folketingets forretningsorden – og det er vi da glade for, når vi nu ikke kan få det andet – er så en hasteforespørgsel, hvor taletiderne er yderst begrænsede, og hvor det hele skal være overstået på 2 timer.
Men vi må jo være nøjsomme folk.
Vi må tage det, vi kan få, og når vi ikke kan få en ordentlig tilbundsgående debat af længere varighed, ja, så må vi jo få sådan en hasteforespørgselsdebat, hvor vi så dog i det mindste kan debattere nogle af de hovedpunkter, som gør sig gældende i EU-samarbejdet netop nu.
Og det rykker; det går stærkt.
En bankunion er på vej.
Skal Danmark deltage?
Skal Danmark ikke deltage?
– det er jo nogle af de ting, den danske befolkning selvfølgelig kigger på og vurderer og ønsker medindflydelse på.
Så jeg vil sige til statsministeren: Det, vi ønsker her, er altså en debat, der også kan involvere den danske befolkning.
Det er en debat, der involverer demokratiet; det er en debat, der sørger for, at der er folkelighed omkring de beslutninger, der tages, når det drejer sig om Danmarks placering i EU.
Det er vores ønske, at vi kan få fremprovokeret det, i stedet for at man pakker EU-tingene sammen med et flertal i Folketinget uden inddragelse af den danske befolkning, uden inddragelse af det folkelige demokrati, som Danmark ellers på andre områder er kendt for.
Vi håber, den her hasteforespørgsel kan være startskuddet til, at vi kan få det.
Vi glæder os til at høre statsministerens besvarelse heraf.
Karen Hækkerup (S), 2012-12-12:
Jeg tror bare, at vi så grundlæggende er uenige, for jeg tror, at vi har fattige mennesker i Danmark – det er jeg overbevist om – men jeg er også overbevist om, at vi har mennesker, som har en så lille indtægt, at man vil kigge på dem og spørge, hvordan pokker de får det hele til at løbe rundt, og alligevel vil de ikke opleve sig som værende fattige; de vil ikke opleve sig som værende ressourcesvage.
Det kan være studerende, det kan være mennesker, som lige har startet egen virksomhed, og som ved, at det gælder om at suge på labben i nogle år, fordi der så muligvis er en fremtid forude, der kan se langt bedre ud.
Der er jo forskel på, hvordan folk oplever den situation, de er i.
Det, jeg synes er farligt, og det, jeg synes er bekymrende, når børn vokser op med dårlig økonomi i hjemmet, er, når det er en vedvarende situation.
Hvis ens mor og far ikke er på arbejdsmarkedet, hvis de ikke kan hjælpe en med at lave lektier, hvis de fastholder de dårlige og negative spiraler, som de selv er havnet i, så har vi et samfundsproblem – et samfundsproblem, der betyder, at vi højst sandsynligt vil stå med nogle børn, som selv har store problemer med både lav indkomst og sociale problemer.
Derfor synes jeg jo, det er for sort-hvidt bare at kigge på de her familier som én ting.
Man skal se dem som hele familier, og man skal også se de problemer, de er i, i en sammenhæng og sørge for, at de får den hjælp, de har brug for.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-12-12:
Skriftlig begrundelse
SKAT har åbenbart indtaget den rigide holdning, at afgiftsfritagede brandbiler ikke må anvendes til almennyttige offentlige arrangementer, som f.eks. når det lokale juletræ skal tændes af borgmesteren.
Årsagen skulle være de strikse regler for anvendelse af køretøjer, der er afgiftsfritaget.
Spørgeren er uenig i, at reglerne skal tolkes så rigidt, men er det tilfældet, at regler er regler, så skal spørgeren opfordre ministeren til at smidiggøre reglerne lidt.
Brandvæsenet kan i andre sammenhænge godt deltage i udstillinger og opvisninger for at vise flaget, også selv om væsenet ved sådanne lejligheder hverken slukker ildebrande eller yder livreddende hjælp.
Det burde være sådan, at når f.eks. afgiftsfritagede brandbiler deltager i arrangement, der kan karakteriseres som havende et anerkendelsesværdigt formål, så kan det lade sig gøre uden konsekvenser.
Det er synd for børn og barnlige sjæle, at SKAT har indtaget en så rigid holdning, at brandvæsenet desværre ikke kan vise flaget og deltage i festlige lokale indslag i denne søde juletid.
Der henvises desuden til artiklen: »Skøre skatteregler: Brandvæsen må ikke tænde juletræer«, bragt på http://ekstrabladet.dk/nyheder/samfund/article1878635.ece
Morten Bødskov (S), 2012-12-12:
Det stemte Venstre i øvrigt for, og det er jeg faktisk glad for, fordi der har vi jo været fælles om at pege på, at der var det alvorlige problem, nemlig at børnefamilierne, og særligt af hensyn til børnene, sad for længe i centrene.
Så er det også rigtig nok, at regeringen har lavet ændringer, for så vidt angår mulighederne for at bo og arbejde uden for centrene, hvis – hvis – man samarbejder om sin egen hjemsendelse.
Det svarer næsten hundrede procent til, hvad hr. Karsten Lauritzens tidligere formand, tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen, har sagt, altså at der skulle være muligheder for det.
Så jeg kan ikke forstå, at man mener, at det skulle være et så alvorligt problem.
Faktum er, at der ikke er ændret på mulighederne for at få asyl i Danmark.
Karsten Lauritzen (V), 2012-12-12:
Det kan vi diskutere i lang tid, men situationen er jo sådan, og det er vel derfor, formoder jeg, at ministeren nu to gange har siddet i TV 2 Nyhederne og sagt, at man løser problemet, og det bliver bedre, og så går der 3 måneder, og så er problemet jo sådan set større.
Jeg vil da godt benytte lejligheden til også at rose TV 2 Nyhederne for at afdække virkelighedens sande tilstand, og det er, at der er et voksende problem her.
Så kan ministeren jo godt sige, at man ikke har ændret på det lovgivningsmæssige kriterie for at få asyl i Danmark, men ministeren kan jo ikke komme uden om, at man har ændret på sammensætningen i Flygtningenævnet, hvor Dansk Flygtningehjælp nu har mulighed for at udpege et medlem.
Det har da en betydning.
Ministeren kan heller ikke komme uden om, at man har lavet et nyt klageorgan, og ministeren kan heller ikke komme uden om, at der jo på en række områder er blevet tilført området flere ressourcer, sådan at man har krav på – hvad skal man sige? – bedre vilkår, når man søger om asyl i Danmark, og det er jo fint for dem, der reelt er flygtninge og har brug for asyl, men det bliver altså så udnyttet af en stor og voksende mængde af folk, der er asylshoppere, og som kommer til Danmark, udnytter reglerne og begår kriminalitet.
Jeg vil sige tak til ministeren for det svar.
Ministeren kommer jo ikke uden om, at det er et område, hvor der er vækst; der kommer flere asylansøgere ind, der kommer flere ind, der er asylshoppere.
Undrer ministeren sig ikke en smule over, at de lige vælger Danmark som destination?
Det er jo sådan, at når man er asylansøger, bliver man ikke – og det er der nogle der tror – buret inde et eller andet sted, mens ens asylsag bliver behandlet.
Man får i Danmark og i alle andre EU-lande lov til at bevæge sig frit rundt, men man skal dog som udgangspunkt blive i det land, hvor man har søgt om asyl, ellers bliver man som sagt sendt tilbage.
Det er Dublinforordningen, som ministeren også refererede til.
Men der er alligevel mange, som vælger at bevæge sig til Danmark, selv om de har søgt om asyl i et andet land.
Undrer ministeren sig ikke over, hvordan det kan være?
Kunne det være, fordi ministeren sammen med Enhedslisten har gjort det mere behageligt, lettere, at være asylansøger i Danmark end f.eks. i Tyskland, og det er der så nogle, der udnytter til at komme til Danmark og begå kriminalitet?
Morten Bødskov (S), 2012-12-12:
Det betragter jeg som dagens nyhed at hr. Karsten Lauritzen jo grundlæggende erklærer sig tilfreds med det, som regeringen foretager sig, nemlig at man laver en opsplitning af asylansøgerne i modtagecentre og udrejsecentre – det kan jeg se at der nikkes til.
Det synes jeg er rigtig godt, for det er jo noget, som Røde Kors eksempelvis har efterspurgt i mange år.
Nu tager vi fat, og det gør vi, fordi det er det mest effektive og den mest effektive måde at indrette vores asylsystem på.
Sker der så noget særligt for dem, der kommer her til Danmark under dække af indrejse i et andet EU-land og som altså skulle have haft behandlet deres sag først der?
Ja, det gør der.
Som sagt har vi et stærkt fokus på det.
Jeg kan sige, at både for så vidt angår afviste asylansøgere og kriminelle overført efter Dublinforordningen, er der allerede i år, altså indtil nu, udsendt ca. 1.800, og for så vidt angår Italien, som har været i fokus i den senere tid, så udsender vi lige i øjeblikket op til 20 om ugen.
Karsten Lauritzen (V), 2012-12-12:
Tak til justitsministeren for det svar.
Nu vil jeg forsøge at spørge om noget, som hører en lillebitte smule sammen med den foregående debat, og så må formanden jo se, om hun vil tillade det.
Spørgsmålet om dobbeltforordningen og folk, der er asylansøgere, som skal rejse tilbage, gør sig jo gældende også i forhold til adskillelsen af asylansøgere og de øvrige beboere på landets asylcentre.
Men derfor kan man jo godt skabe et regime, der gør - og det er det, ministeren i forhold til asylcentrene lægger op til, hvor man adskiller tingene - at man også laver en meget forskellig praksis i forhold til folk, der er asylshoppere.
Så jeg vil godt høre ministeren, om man i forlængelse af den opsplitning, man har tænkt sig at lave med øvrige beboere og kriminelle asylansøgere, også overvejer at lave en opsplitning med hensyn til folk, der er asylshoppere, det vil sige folk, der sådan set har søgt om asyl i et andet EU-land og bare venter på at rejse tilbage.
Morten Bødskov (S), 2012-12-12:
Jeg har stor forståelse og respekt – nogle gange i hvert fald – for hr. Karsten Lauritzens retoriske evner, men det hjælper altså ikke, at man forsøger at tegne et fejlagtigt billede flere gange og forsøger at foregøgle den danske befolkning, som sidder og kigger på det her, at der under den nuværende regering skulle være ændret i reglerne for at få asyl i Danmark.
Det er der ikke.
Hvad angår, at antallet af asylansøgere stiger, kan man eksempelvis kigge over på den anden side af sundet til Sverige, og så kan man se, hvordan udviklingen er der.
Man kan se i andre europæiske lande, at udviklingen også der er sådan.
Hvad kan det hænge sammen med?
Det kunne eksempelvis hænge sammen med, at der lige uden for Europas døre er gang i alvorlige konflikter og krige, som selvfølgelig påvirker asylstrømmene.
Sådan har det gjort i alle år, og det vil det temmelig sikkert også blive ved med.
Danmark skal tage sin del af det, særlig når det handler om, at dem, der søger om asyl og har behov for asyl, selvfølgelig skal have asyl i Danmark.
Men dem, der udnytter systemet, dem, der kommer her under dække af at ville begå kriminalitet, dem, der ikke har noget opholdsgrundlag i Danmark, skal ud igen, og det er der, hvor regeringen som sagt har forstærket indsatsen.
Jeg vil gerne henvise til den asylaftale, som regeringen indgik med Enhedslisten og Liberal Alliance i september måned.
Det indgår som et element i aftalen, at der skal ske en mere målrettet indkvartering af asylansøgere i centersystemet, således at der ved indkvarteringen tages hensyn til, hvilken fase af asylbehandlingen en ansøger befinder sig i.
De nyankomne asylansøgere skal således indkvarteres i modtagecentre, mens afviste asylansøgere skal være i udrejsecentre.
Nu kan det jo i princippet forekomme, at en asylansøger i en hvilken som helst fase af asylsagsbehandlingen begår kriminalitet, men asylansøgere, der er dømt for kriminalitet, bør efter min opfattelse ikke bo i modtagecentre side om side med nyankomne flygtninge.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-12-12:
Jeg takker hr. Dennis Flydtkjær for spørgsmålet.
Jeg er fuldstændig enig i, at det kan virke mærkeligt, hvis brandbiler ikke må bruges til at tænde byens juletræer til glæde for borgerne.
Uanset at det kan være tilkendegivet, at en sådan brug ikke må ske, har SKAT over for mig oplyst, at der ikke er tilfældet, hvor det er pålagt at betale registreringsafgift af en brandbil, fordi den har været anvendt til at tænde et juletræ.
Reglerne om afgiftsfritagelse for brandbiler kan spores tilbage til begyndelsen af 1900-tallet.
Efter de gældende regler er køretøjer, der er specielt indrettet og udelukkende anvendes ved udrykning til brandsluknings- og redningsopgaver, fritaget for registreringsafgift og vægtafgift.
Formålet med reglen er således på den ene side at understøtte samfundets interesse i bekæmpelse af brande og på den anden side at undgå unfair konkurrence over for andre virksomheders tilsvarende køretøjer.
Den offentlige omtale af problemstillingen har givet anledning til generelt at se på fortolkningen af reglerne om afgift af brandbiler.
Når reglerne ses i lyset af, at brandbiler har været fritaget for afgift i omkring 100 år, og at brandvæsnets biler over hele landet i en meget lang årrække har været anvendt til at tænde juletræer, er det vurderingen, at brandbiler kan anvendes til at tænde juletræer, uden at det udløser registreringsafgift.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-12-12:
Mange tak for svaret.
Det er jo dejligt, når man kan få et positivt svar, og når der faktisk er enighed om sagen.
Men det giver mig lejlighed til et lille opfølgende spørgsmål.
Det her spørgsmål var om at tænde juletræet, men der viser sig også at være et mindre problem, når en brandmand f.eks. kører ud til Rigshospitalets afdeling for kræftramte børn og klæder sig ud som julemand og kravler ind ad vinduet til de her sygdomsramte børn og på den måde glæder dem og får et godt forhold til børnene.
Er de samme regler gældende set ud fra den vinkel?
Det glæder mig selvfølgelig meget, at man fortsat kan få lov til at tænde byens juletræ.
Man kan med et smil på læben sige, at nu har vi oplevet, hvordan vi skulle sørge for, at de fik et juletræ i Kokkedal, så er det lidt spøjst, at vi også skal til at sørge for, at folk må få lys i juletræet.
Men det glæder mig da, at man stadig væk kan få lov til det.
Marianne Jelved (RV), 2012-12-12:
Jeg er glad for, at vi kunne samles om det her, for det er trods alt et fælles grundlag, vi har, når vi ser på den kultur, der præger Danmark, og som binder Danmark sammen.
Christian Langballe (DF), 2012-12-12:
Jamen det glæder mig.
Så vil jeg i øvrigt sige, at med hensyn til Grundtvig er jeg godt klar over, at hans budskaber, og sådan set også hans opgør med statskirken, jo i høj grad drejede sig om de frikirkelige rettigheder, men stadig væk sådan at forstå, at den folkekirke, vi har, jo så at sige også har dannet sædvane, sådan at vi faktisk har en folkekirke, som i bedste grundtvigske ånd er forankret i det danske folk – bare som en tilføjelse.
Men det glæder mig, at kongehuset bevares, og at folkekirkens forhold til staten er intakt.
Så tak for det.
Marianne Jelved (RV), 2012-12-12:
Altså, jeg sidder lige og kommer til at tænke på, hvad Grundtvig mon ville have sagt til det spørgsmål.
Altså, Grundtvigs frihedstraditioner er jo en del af det kulturgrundlag, vi er fælles om at stå på, og de frihedstraditioner bestod bl.a. i, at man skulle kunne vælge sin præst selv, at man skulle kunne vælge sin kirke selv, at man skulle kunne danne frikirker osv.
Jeg mener ikke, det er et tilhørsforhold til staten, der er afgørende for folkekirken.
Folkekirkens afgørende element er de mennesker, som er i kirken.
Det er heller ikke regeringens politik, og derfor har hr. Christian Langballe intet at frygte.