Nicolai Wammen (S), 2014-01-30:
Tak for det, formand.
Som minister for Forsvarets Efterretningstjeneste, som er Danmarks udenrigs- og militære efterretningstjeneste, vil jeg godt indlede med at knytte nogle bemærkninger til efterretningstjenestens arbejde.
Som også statsministeren var inde på, er det for at sikre danske interesser og beskytte samfundet mod trusler på den ene side åbenbart, at Danmark ligesom alle andre lande har brug for en velfungerende og effektiv efterretningstjeneste.
På den anden side er det selvfølgelig også afgørende, at der i et demokratisk samfund er den fornødne åbenhed omkring tjenesternes virksomhed, de vilkår, tjenesterne arbejder under, og i øvrigt kontrollen hermed.
Der skal kort sagt findes en balance mellem på den ene side at sikre åbenhed og på den anden side sikre efterretningstjenesternes mulighed for at arbejde effektivt og i det skjulte, når det er nødvendigt.
Som også justitsministeren var inde på, vedtog Folketinget sidste år en helt ny lovgivning for efterretningstjenesterne og kontrollen hermed.
I Danmark har vi således et system, hvor både et uvildigt tilsyn og Folketinget fører kontrol på efterretningsområdet.
Det uvildige tilsyn er tidligere blev ført gennem det såkaldte Wambergudvalg, der som følge af den nye lovgivning her fra årsskiftet er blevet erstattet af et nyt styrket uvildigt tilsyn, nemlig Tilsynet med Efterretningstjenesterne.
Tilsynet har til opgave at føre kontrol med, om Forsvarets Efterretningstjenestes behandling af oplysninger om i Danmark hjemmehørende personer er lovlig, og samlet set er der sket en styrkelse af kontrollen med Forsvarets Efterretningstjeneste.
Det gælder såvel tilsynets ressourcer som uafhængighed og beføjelser.
Folketingets kontrol sker gennem Kontroludvalget vedr. Politiets og Forsvarets Efterretningstjenester.
Det indebærer bl.a. en pligt for regeringen til på anmodning fra kontroludvalget at give oplysninger om efterretningstjenesternes virksomhed.
FE-loven fastsætter bl.a., at FE har meget vigtige opgaver med bl.a. at medvirke til at forebygge og modvirke trusler mod Danmark og danske interesser og tilvejebringe det efterretningsmæssige grundlag for dansk udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik.
Det betyder bl.a., at FE gennem sin efterretningsmæssige virksomhed skal identificere trusler mod Danmark og danske interesser.
Det kan f.eks. være trusler i form af netværk eller andre aktører, der planlægger cyberangreb eller terrorangreb mod Danmark.
Det betyder også, at FE bl.a. skal tilegne sig kendskab til andre aktørers virkelige hensigter, med henblik på at regeringen kan træffe udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitiske beslutninger baseret på et efterretningsmæssigt grundlag.
Som forsvarsminister lægger jeg selvfølgelig også stor vægt på vores soldaters sikkerhed.
Det tror jeg at vi alle gør.
Jeg vil derfor også godt understrege, at efterretningsvirksomhed er nødvendig for at gennemføre effektive militære operationer og – nok så vigtigt – for at sikre vore soldater bedst muligt.
Efterretninger bidrager både til at klarlægge truslen mod vores soldater og til at identificere lovlige mål, men også til at danne et billede af de omkringliggende civile samfund.
Det er samtidig nødvendige informationer, hvis vi skal leve op til den humanitære folkerets regler om distinktion og proportionalitet.
I områder, hvor danske styrker er indsat i en væbnet konflikt sammen med allierede og koalitionspartnere, udveksles der derfor oplysninger og informationer.
I den forbindelse er det væsentligt at have øje for, at en relativt lille nation som Danmark er afhængig af det efterretningsmæssige samarbejde med en række udenlandske partnere, hvis vi skal passe bedst muligt på Danmark.
De udviklinger og trusler, der kan have betydning for Danmarks sikkerhed, er i høj grad grænseoverskridende, og derfor er et nært samarbejde med efterretningstjenester i andre lande helt afgørende.
Det gælder f.eks. i forbindelse med indsatsen mod terror- og cybertruslen, at den efterretningsmæssige indsats spiller en væsentlig rolle.
Derfor har FE også uden for en væbnet konflikt et samarbejde med andre lande om udveksling af oplysninger og informationer.
En udenrigsefterretningstjeneste i et lille land som Danmark kan ikke selv dække alle områder og have en dyb viden om alle relevante forhold af betydning for Danmark.
Selv de største landes efterretningstjenester har behov for støtte og bidrag fra andre for at kunne danne det bedst mulige efterretningsbillede.
Det tætte gensidige samarbejde betyder, at der udveksles oplysninger med samarbejdspartnere, hvis dette kan være af betydning for FE eller samarbejdspartnernes opgavevaretagelse.
En samarbejdspartner forventes således at stille oplysninger til rådighed for FE, når sådanne oplysninger f.eks. kan have særlig betydning for vurderingen af truslen mod Danmark og danske interesser.
Samarbejdet med udenlandske efterretningstjenester er baseret på mange års oparbejdet tillid og fortrolighed og forudsætter, at FE til enhver tid fremstår som en troværdig og tillidsvækkende partner.
Det har stor betydning for vores sikkerhed og for danskernes tryghed.
Jeg vil også gerne i dag gentage, hvad tidligere er sagt, nemlig at vores efterretningstjenester ikke har grundlag for at antage, at der fra amerikansk side gennemføres ulovlig overvågning rettet mod kongeriget Danmark.
Der er gennem Folketinget stillet skriftlige spørgsmål om, om der mon sker amerikansk aflytning i Grønland.
Dertil kan jeg sige, at kongeriget som bekendt også omfatter Grønland, og svaret gælder derfor også for Grønland.
Lad mig så vende mig mod præsident Obamas nylige tale om de amerikanske efterretningstjenester.
De ændringer, som præsident Obama annoncerede den 17. januar, har til formål at adressere en række af de temaer, der har været bragt op i den amerikanske og internationale debat.
Jeg synes, at der alt i alt var tale om en afbalanceret og politisk vigtig tale, hvor præsidenten på den ene side fik demonstreret, at han tager den rejste kritik fra såvel national som international side alvorligt, og på den anden side tydeligt fik slået fast, at der fortsat er brug for dygtige og effektive efterretningstjenester.
Præsidenten annoncerede bl.a. stramninger i procedurerne for, hvornår NSA håndterer de såkaldte metadata.