runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Sass Larsen (S), 2014-01-15:
Allerførst kan man jo stille sig op og filosofere over, hvad der er muntert, og hvad der ikke er muntert.
Man kan jo sige, at oppositionspolitikerne måske 2½ år inde i valgperioden måtte være kommet så langt, at man havde fundet ud af, at valgkampen sidst var overstået.
Men bevares, vi tager den da gerne en gang til.
Man stiller spørgsmål om et økonomisk og politisk program, som blev fremlagt af mit parti i sin tid forud for sidste valg.
Så svarer jeg på det.
Og jeg svarer på, hvordan vi forud for sidste valg tilrettelagde det program.
Så spørges der derudover, om man så ønsker at lave konsekvensberegninger det ene eller det andet eller det tredje sted.
Og så siger jeg – nu taler jeg som minister under ministeransvar – at det ikke er mig som erhvervs- og vækstminister, som sidder med modelberegningerne og konsekvensberegningerne af det.
Det er ovre i Finansministeriet, at det foregår.
Så giver jeg tilmed den oplysning, at skulle man på noget som helst tidspunkt være bekymret for, om nu finansieringen var fuldt ud tilstrækkelig – for det må jo være det, der interesserer på en eller anden måde –
jamen så var der lagt den sikkerhedsventil ind, at vi havde indført et forsigtighedsprincip, der betød, at ikke et eneste tiltag blev aktiveret, før vi var sikre på, at pengene var i kassen.
Mads Rørvig (V), 2014-01-15:
Ministeren taler utrolig længe ud fra et spørgsmål, der kan svares ja eller nej til.
Så jeg prøver bare en gang til: Vil ministeren gentage, at »Fair Løsning« er fuldt finansieret?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-01-15:
Lolland Kommune mener jo også, at en mulig af- og påstigning i Holeby vil være et stort fremskridt og et positivt element, for netop en station i Holeby vil være fint i tråd med kommunens planer om erhvervsog boligområdet ved Holeby, og i kommunen er der også visioner om, at der på den måde kan skabes et trafikalt knudepunkt i Holeby.
En station i Holeby vil være med til at skabe bedre forbindelser i området, hvor det bliver nemmere at komme til og fra, og det er også relevant, fordi Lolland-Falster Airport – og det hedder det; det er ikke en flyveplads, det er en airport – ikke ligger langt derfra.
På den baggrund vil jeg godt spørge ministeren om ministerens egen holdning.
Mener ministeren, at vi har en forpligtelse til at støtte op om kommunens forsøg på at styrke området, så vi kan udnytte udviklingen i området – i et yderområde som netop Sydlolland?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-01-15:
Jeg vil tillade mig lige at give nogle baggrundsoplysninger først.
I grundløsningen for udbygningen af jernbanestrækningen mellem Ringsted og Rødby er der lagt op til, at der bygges en nødstation ved Holeby.
Den er til brug i tilfælde, hvor Femernforbindelsen må lukke.
Der er undersøgt et tilvalg, hvor nødstationen i Holeby udbygges til en passagervendt station.
Det skyldes, at stationen ved Rødby Havn nedlægges med etableringen af Femern Bælt-forbindelsen, og det tror jeg også er baggrunden for spørgsmålet.
Banedanmark har skønnet, at en passagervendt station vil koste 62 mio. kr. i 2012-priser.
Broen har en begrænset bæreevne, og for at busser kan benytte den mest direkte forbindelse mellem Rødby og en ny station ved Holeby, skal broen derfor udskiftes.
Vejdirektoratet har skønnet omkostningerne til at være omkring 14 mio. kr.
I alt vil udgiften dermed være 76 mio. kr. Og som et egentligt svar på spørgsmålet vil jeg sige, at det i udgangspunktet ville være bedre for borgere og erhvervsliv på Sydlolland at have en station i Holeby end ikke at have en.
Men vi er også nødt til at forholde os til udgifterne.
I en samfundsøkonomisk vurdering af stationen konkluderer Banedanmark, at det ikke kan afvises, at det kan være samfundsøkonomisk rentabelt at anlægge en ny station.
Banedanmark konkluderer desuden, at bolig- og erhvervsudviklingen i området omkring stationen vil være afgørende for stationens økonomiske rentabilitet.
I udgangspunktet er jeg positivt indstillet over for stationen, men det er en forudsætning, at den skal kunne finansieres inden for de økonomiske rammer, der ligger for Femern Bælt-projektet.
Der ville i så fald kunne frigøres midler inden for de forudsatte økonomiske rammer for Femern Bælt-projektet til at finansiere de tre tilvalgsløsninger.
Når Banedanmarks undersøgelser er afsluttet – og det skal vi vente på; det er altid en god idé – vil jeg drøfte sagen med forligsparterne bag Femern Bælt-projektet.
Peter Skaarup (DF), 2014-01-15:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvad er ministerens holdning til, at utilpassede unge indvandrerdrenge flere steder i landet, bl.a. omkring Motalavej i Korsør, driver gæk med politiet og lovlydige borgere, og hvilke initiativer vil ministeren tage for at dæmme op for problemerne?
Karen Hækkerup (S), 2014-01-15:
Jeg vil gerne sige, at området omkring Motalavej jo er et område, der har været opmærksomhed om tidligere.
Det er også et område, som jeg i min tidligere egenskab af social- og integrationsminister selv har haft fornøjelsen af at være nede at besøge, fordi det netop er et område, som har nogle særlige problemstillinger, der gør, at både kommune og politi naturligvis skal gøre, hvad de kan, for at få orden på gemytterne, så der kan være ro og orden for den almindelige borger, som ikke ønsker ballade.
Først og fremmest vil jeg gerne sige, at det med de utilpassede unge ikke er i orden.
Derfor kræver det jo også, at der både fra kommunens side og fra politiets side sættes ind med en bredspektret indsats, at man får forældrene gjort bevidst om deres ansvar i de her sager, og at man arbejder og trækker på samme hammel med hensyn til at få unge, som er helt ude på et galt spor, rettet ind.
For hvis unge tror, at de kan chikanere og rende rundt og lave ballade og dermed blive et eller andet sejt og stort, så tager de fejl.
De her unge mennesker har til gengæld alle tiders mulighed for som børn og unge, der vokser op i Danmark, at få en rigtig god fremtid.
Vi har gratis uddannelser, vi har en masse muligheder, og de muligheder synes jeg at de unge skulle tage at fokusere på.
Og det er det, som vi skal sørge for at de voksne, der er omkring dem, retter dem ind til.
Uacceptabel adfærd skal på ingen måde tolereres, og det starter jo tit i det små.
Derfor er den indsats, jeg selv synes er vigtig i forhold til det her, at sætte ind dér, hvor det begynder at skride bare lidt.
Når den uacceptable adfærd, når den asociale adfærd betyder, at børn og unge fuldstændig chikanerer og smadrer et område eller gør folk utrygge, så er man nået langt ud.
Vi skal sørge for at sætte ind tidligt, allerede når der begynder at tegne sig et billede.
Derfor er der jo et meget, meget tæt og koordineret samarbejde mellem politi og lokale myndigheder, mellem skole og de voksne, som er i sådan et område, og det skal der være.
Glædeligvis, vil jeg gerne sige, er det også mit indtryk, at man i området omkring Motalavej, som der har været en del debat om, og hvor der har været problemer, lige nu har situationen under kontrol.
Det er jo heldigvis det, der sker, nemlig at når vi ser nogle af de her situationer løbe løbsk, så er der fokus på det, så hjælper indsatsen også, og det har vi også set i den her sag.
Peter Skaarup (DF), 2014-01-15:
Jeg skal sige for mit vedkommende og for Dansk Folkepartis vedkommende, at det er meget urovækkende med de billeder, man også har set i tv, fra det, der foregår rundt omkring i de her bebyggelser, bl.a. på Motalavej.
Her ser det ud, som om der er nogle grupperinger – først og fremmest bestående af indvandrerdrenge – der driver gæk med myndighederne.
De er ligeglade med politiet og gør i virkeligheden nar ad politiet og politiets manglende muligheder for at gribe ind, manglende ressourcer til at kunne gribe ind.
Jeg håber, det er noget, regeringen tager rigtig alvorligt, og jeg er glad for det, ministeren signalerer, nemlig at der skal gøres noget ved det.
Jeg er meget optaget af, at det så også følges op af handling, altså at der er lighedstegn mellem det, ministeren siger, og det, man gør fra regeringens side.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om ministeren kan bekræfte, at mange borgere ikke kan få den nødvendige hjælp, når unge ballademagere sætter hårdt mod hårdt over for myndighederne, hvorefter politiet så, som på Motalavej, opgiver at holde dem i skak.
Karen Hækkerup (S), 2014-01-15:
Jeg vil sige, at jeg selvfølgelig er glad nok for, at spørgeren hæfter sig ved, at jeg ikke synes, at de her ting er i orden.
Men jeg vil sige: Det er jo ikke nogen ny holdning i regeringen.
Og derfor har den tidligere justitsminister og regeringen som sådan jo også lagt navn til flere aftaler, som præcis skulle styrke indsatsen over for utilpassede unge.
Det har jeg selv haft fornøjelsen af at sidde og gøre i Social- og Integrationsministeriet, men det har sådan set også været en del af de politiforhandlinger, der har været.
Der har man haft en aftale, som ligger i flerårsaftalen, som er lavet for politiet, hvor man har prioriteret ressourcer til lige præcis at styrke indsatsen i de særligt udsatte boligområder, der er mest belastet af kriminalitet.
Og den indsats – det er jeg så rigtig glad for at kunne sige – har sådan set båret frugt.
Da Rigspolitiet sidste år offentliggjorde tal for kriminalitetsudviklingen i de her særligt udsatte boligområder, kunne der konstateres et fald i kriminaliteten på 12,7 pct. Så det, vi gør, virker altså.
Og vi skal have mere af det.
Peter Skaarup (DF), 2014-01-15:
Jeg håber jo så, at de borgere, der bor omkring Motalavej, omkring Gellerupplanen og omkring Vollsmose er enige med ministeren i, at det er blevet bedre.
Jeg må sige, at det ikke er mit indtryk, at det er sådan.
Det er mit indtryk, at man klapper i, at man ikke tør konfrontere de pågældende.
Når ikke engang politiet tør, hvordan skulle borgerne så kunne gøre det?
Derfor synes jeg, at ministeren må forholde sig til virkeligheden.
Det er jo fint, at der foretages nogle initiativer, men hvad er virkeligheden for borgerne i det daglige?
Hvad er virkeligheden f.eks. omkring Motalavej?
Ja, det er jo, at de sindslidende, som har haft et værested på Motalavej, skal fjernes, fordi nogle unge indvandrerbøller altså truer dem væk.
Hvad vil ministeren gøre for at komme borgerne til undsætning, så det ikke sker?
Karen Hækkerup (S), 2014-01-15:
Jeg vil gerne sige: Mennesker, som er psykisk sårbare, skal man passe ekstra godt på.
Og derfor er der selvfølgelig også et særligt beskyttelsesbehov i forhold til dem.
Og jeg kan godt forstå, at den gruppe borgere har følt sig generet, hvis de ikke har kunnet få lov at være i fred.
Det er fuldstændig uacceptabelt, at det er det, der er sket.
Så må man tage hånd om de andre problemer først og fremmest.
Man skal ikke tage de mennesker, som er psykisk sårbare, og holde dem foran sig som en eller anden form for skjold.
Men jeg vil blot lige slå fast en gang til, at vores indsats altså virker.
Ud af de her 34 boligområder, som er udpeget til at være særligt udsatte boligområder, er der 21 boligområder, hvor kriminaliteten i 2012 var enten lavere eller på niveau med landsgennemsnittet.
Bare for at slå fast: Der er altså taget rigtig godt hånd om indsatsen derude.
Og den indsats skal vi fortsætte.
Martin Henriksen (DF), 2014-01-15:
Tak for det, formand.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om ministeren er interesseret i at lave en kortlægning af problemets omfang.
Vi ved jo, at der er bestemte områder i Danmark, hvor det desværre ikke er politiet, der sætter dagsordenen, men hvor det er forskellige unge bøller, bander osv., som rent faktisk er i stand til at true sig til at have magten, og når de føler for det, kan de simpelt hen udvise en adfærd, der gør, at f.eks. politiet og ambulancefolk ikke tør rykke ind i området, og det er jo ikke hensigtsmæssigt.
Så vil ministeren lave en kortlægning af, hvor udbredt det rent faktisk er i Danmark?
Det synes jeg kunne være rart at få et klart svar på.
Karen Hækkerup (S), 2014-01-15:
Det vil vi gerne, og det er vi allerede i gang med, og vi gør det på flere forskellige strækninger.
Vi gør det i forhold til de her socialt udsatte boligområder, men vi gør det også i forhold til unge, som ligesom de her mennesker er havnet i noget kriminalitet.
Det kan også være unge, som er på vej ud i noget andet skidt, som måske er på vej ud i en ekstremistisk udvikling. Når vi kigger på, hvad for nogle bevæggrunde de her unge har, kan vi se, at det typisk er de samme ting, der går igen: dårlig forældreopbakning, eventuelt et hashmisbrug eller misbrug af andre stoffer, en masse skift i skolegangen, at man ikke kan finde ud af at følge med, og manglende opbakning i hjemmet.
Derfor har vi igangsat kortlægningen, som handler om kriminaliteten – den ligger hos mig som justitsminister – men vi har også igangsat et stort kortlægningsprojekt vedrørende de antidemokratiske kræfter her i landet.
Det igangsatte jeg selv i min tid som social- og integrationsminister, det bliver nu fortsat under den nuværende minister, fru Annette Vilhelmsen, og det vil være klar til offentliggørelse i, jeg tror det er juni måned 2014, hvor man har fokus på, hvad der er af højreekstremistiske, venstreekstremistiske og religiøse kræfter i Danmark, for vi skal sætte ind alle de her steder for at undgå, at børnene og de unge handler i kløerne på de her kræfter.
Martin Henriksen (DF), 2014-01-15:
Jeg skal bare høre, om jeg har forstået det rigtigt.
Det, ministeren er i gang med at lave, er simpelt hen en kortlægning, og når det bliver oversendt til Folketinget, vil vi være i stand til at slå op og se, konkret i hvilke områder ambulancer ikke kan rykke ind, hvor politiet ikke kan rykke ind, hvor det er bander og lignende, der sætter dagsordenen.
Det bliver simpelt hen sat ind på et kort, som bliver oversendt til Folketinget, så vi er i stand til at se, hvor politiet har kontrollen, og hvor politiet ikke har kontrollen.
Er det sådan, det skal forstås?
Karen Hækkerup (S), 2014-01-15:
Jeg vil egentlig ikke sige, at der er områder i Danmark, hvor der er lovløshed.
Der kan være situationer, hvor politi eller brandvæsen har behov for forstærkning for at rykke ind, men det er ikke sådan, at man ikke rykker ind.
Det er sådan, at hvis det bliver konstateret, at der er de problemer, bliver der sat ind med en massiv indsats, og det skal den også være, for dem, som arbejder i politiet, dem, der kører i vores brandbiler, og dem, der kører i ambulancerne, skal selvfølgelig vide, at når de rykker frem for at komme borgere til undsætning, gør vi, hvad vi kan for at beskytte dem.
Og er der anslag til, at der er nogle, som ikke vil acceptere deres myndighedsudøvelse, så kommer vi efter dem.
Men til gengæld vil jeg give et løfte om, at hvis de her ting finder sted, vil hr. Martin Henriksen finde mig som sin allierede i kampen for at gøre noget ved det.
Men jeg vil gerne afkræfte, at vi som sådan har lovløse områder.
Politiet kan altid godt rykke ind – nogle gange skal der bare flere til.
Peter Skaarup (DF), 2014-01-15:
Som jeg var inde på tidligere, synes jeg, det virker lidt, som om ministeren har én virkelighedsopfattelse, nemlig at der er faldende kriminalitet, at der ikke er så store problemer – det er lidt det, jeg hører ministeren sige – som der har været, mens den virkelighedsopfattelse, der så er, når man hører fra forretningsdrivende og beboere, f.eks. i området omkring Motalavej, er en helt anden.
Jeg synes egentlig, det er lidt tankevækkende, at ministeren måske baserer sig på officielle tal fra anmeldelser, hvor beboerne baserer sig på, at de faktisk ikke tør anmelde, de tør ikke konfrontere de bøller, der generer dem, med deres dagligdag i virkeligheden.
Kunne det være en af forklaringerne på, at der er de her to virkelighedsopfattelser?
For det kommer jo ikke af ingenting – det kommer jo ikke af ingenting, når der står nogle bøller og fyrer fyrværkeri af sted direkte mod borgere, politiet og andre, der prøver på at passe deres arbejde.
Karen Hækkerup (S), 2014-01-15:
Jeg vil sige, at jeg jo ikke kan afvise, at der kan være tale om mørketal, for det kan naturligvis godt finde sted, at mennesker bliver udsat for noget og så ikke ønsker at gå videre med det, fordi de enten føler sig truede, er bange eller bare tænker: Nå, men det sker jo hele tiden, det kan da være det samme.
Vi interviewer danskerne for at høre, om de selv synes eller føler, at de har været udsat for noget.
Derfor prøver vi at have flere forskellige lag af de her informationer, for statistikken kan ikke altid bare tale sandt; man bliver nødt til også at supplere med, hvad folk rent faktisk har følt, og hvad de har oplevet.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-01-15:
Tak, hr. formand.
Mener ministeren, at en station i Holeby vil skabe bedre vilkår for den enkelte borger og erhvervslivet på Sydlolland, når Femern Bælt-forbindelsen er etableret?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-01-15:
Undskyld, at jeg prøver at nuancere debatten.
Men jeg vil godt svare det, som jeg også har sagt: I sin tid byggede vi den økonomiske plan på, at »Fair Løsning« var fuldt ud finansieret.
Så svaret er ja.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-01-15:
Når finansministeren i et svar til Folketingets Finansudvalg siger, at det var underfinansieret, og erhvervsministeren så klynger sig til et udsagn om, at man så nok ikke havde gjort nogle af de ting, der ikke var penge til, kan ministeren så bekræfte, at når Finansministeriets beregninger lægges til grund, så ville »Fair Løsning« ikke være finansieret, hvis man havde gennemført alle de udgiftskrævende forslag?
Det er da den naturlige konsekvens af erhvervsministerens udtalelse.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-01-15:
Tak for svaret.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-01-15:
Altså, med hensyn til hvilke valgløfter vi måtte fremsætte, når den tid kommer, er jeg nødt til at sige, at der må spørgeren styre sig.
Vi kan ikke afsløre det på nuværende tidspunkt.
Jeg er heller ikke sikker på, at vi har udarbejdet dem på nuværende tidspunkt, fordi der jo heldigvis er rigtig lang tid til næste valg.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-01-15:
Ja, ja, det er jo en interessant debat.
Min kollega, hr. Mads Rørvig, er en hellig mand, og jeg må vente med at få udløst spændingen, og det må vi jo så alle sammen leve med.
Men så vil jeg bruge min spørgetid til at gå lidt tilbage til det, vi talte om, da jeg var på talerstolen sidst, nemlig regnemodellerne i Finansministeriet kontra det grundlag, »Fair Løsning« er baseret på.
Er ministeren inderst inde ikke lidt ked af, at finansministeren ikke valgte at implementere en række andre regnemodeller i ministeriet, da han overtog rollen som finansminister, og dermed havde givet »Fair Løsning« en mere blid medfart?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-01-15:
Nej, det er jeg ikke.
Jeg mener, at finansministeren gjorde det eneste rigtige ved at respektere de regneregler, som man nu engang bruger i embedsværket.
Det skal også være fagligt funderet.
Jeg siger bare, at vi som udgangspunkt brugte det.
Vi var jo ikke en del af Finansministeriet, så vi kunne jo ikke bruge økonomerne og beregningerne derovre som udgangspunkt for at udarbejde vores politik.
Men vi lavede den test, som jeg synes er det rigtige, som man må gøre som opposition og sige: Vi kan ud fra vores bedste formåen opstille vores regnestykker, og vi ruttede ikke med det.
Vi var meget ærlige med at lægge frem, hvad det var, der var konsekvenserne af det, ved at lægge vores økonomiske skøn til grundlag, men hele tiden – og det synes jeg er meget, meget vigtigt at huske – med den klausul inde, at skulle vores beregninger og forudsætninger vise sig ikke at holde, så havde vi et forsigtighedsprincip, der betød, at vi ikke aktiverede udgifter, før vi var sikre på indtægterne.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-01-15:
Tak for det.
Jeg hæfter mig ved, at ministeren sagde, at man kommer med nogle løfter, og bagefter regner man det igennem, og så må det vise sig, om det kan gennemføres.
Det er rart at få den indrømmelse: Åh jo, mere alvorligt skulle man heller ikke tage det, der stod, det måtte ligesom vise sig efterfølgende.
Det takker jeg for.
Det er sådan set også i den forbindelse, at jeg gerne vil hive Finansministeriets vurdering af »Fair Løsning« frem igen, for der lå vurderingen jo milevidt fra det, som Socialdemokratiet og SF selv vurderede.
Det er den ene ting.
Så kunne jeg godt tænke mig at vide: Er der nogle af de andre ting, som ministeren mener kunne være gavnligt, som ministeren har tænkt sig at gennemføre, noget, som ikke har været på bordet, men som ministeren synes egentlig var en god idé?
Eller er det også bare sådan noget med, at det må vise sig hen ad vejen, om det er noget, vi skal se mere til, eller om det bare var noget, der stod i et papir fra sidste valg?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-01-15:
Jeg ved ikke, om det gør indtryk på spørgeren, når jeg giver eksemplet med hurtigere igennem uddannelserne.
Vi havde i sin tid »Fair Løsning«, og jeg er sikker på, at spørgeren må kende »Fair Løsning« bedre end de fleste socialdemokrater – det kan jeg næsten forestille mig, så meget som han spørger til den – og vil kunne bekræfte, at der står, at vi ønsker at få folk hurtigere igennem uddannelserne.
Vi havde på det tidspunkt aktiveret 2,3 mia. kr., som det ville give i indtægter.
Det skønnede man så i sin tid i Finansministeriet kun ville give 1 mia. kr.
Det gennemførte vi så faktisk og fik 2,2 mia. kr.
Og det er jo ikke, fordi Finansministeriet har regnet forkert eller gjort noget forfærdeligt.
Og det kan man jo først for alvor begynde at beregne på og få validiteten af, i det øjeblik man gennemfører dem.
Indtil da er og forbliver det jo et skøn.
Det er derfor, at vi så for at hjælpe til med, at der ikke skulle opstå nogen som helst form for problemer, netop indførte et forsigtighedsprincip.
Så alting hænger jo strålende sammen.
Jeg kunne forstå det, hvis vi havde gjort ligesom Venstre, nemlig at vi sådan bare havde lavet en forblommet overskrift og sagt, at der ikke skulle ske noget osv., som man gør i øjeblikket, fordi man ikke har nogen politik, men vi var meget grundige.
Vi lagde tingene meget, meget specifikt frem, så vælgerne kunne få lov til at forholde sig til det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-01-15:
[Lydudfald]
... at give vælgerne mulighed for at forholde sig til det.
Nu nævnte erhvervsministeren tidligere dagpengereform og efterlønsreform, og der skal ministeren jo bare huske, at det var ting, der trådte i kraft, efter vælgerne blev spurgt – bare for at få det på plads.
Modsat var der dem, der lovede at fjerne det.
Det skete så ikke, bare lige for at vi har det på plads.
Men jeg synes bare stadig væk, ministeren slipper for nemt om ved det ved at nævne et enkelt eksempel.
Det må ministeren da vedstå.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-01-15:
Altså, jeg har jo stor respekt for erhvervs- og vækstministeren og er egentlig også derfor lidt ked af, at ministeren sådan beskylder mit parti og vores politik for bare at bestå af – ja, hvad var det? – store overskrifter og hult indhold.
Det kan jeg ikke genkende.
Men jeg vil egentlig gerne vende lidt tilbage til »Fair Løsning«, som jo er et digert værk, og det er også derfor, vi i Venstre har brugt så mange kalorier på at beskæftige os med den imponerende sammensætning.
Hvis vi nu forestiller os, at erhvervs- og vækstministeren var finansminister, ville erhvervs- og vækstministeren som finansminister så have valgt at gennemføre »Fair Løsning« frem for det reformkatalog, regeringen har valgt at gennemføre?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-01-15:
Det er et meget hypotetisk spørgsmål.
Men nu vil jeg bare sige: Jeg er medlem af en regering, som består af tre partier, og der har vi lavet et regeringsgrundlag, som jeg er fuldt ud tilfreds med, og det er det, vi gennemfører.
Og sådan en lidt hypotetisk diskussion om, om man så kunne få noget andet igennem, vil jeg meget, meget nødig byde ind på på nuværende tidspunkt.
Men skulle jeg have overset noget i debatten – det var noget af det første, som spørgeren var inde på – nemlig at Venstre faktisk har fremlagt en økonomisk politik, så vil jeg mægtig gerne have en kopi af den meget snart, for indtil videre er det vel ret meget overskriftsagtigt, har jeg indtryk af.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-01-15:
Hvilke overvejelser gør ministeren sig i forhold til at kunne gøre noget ved de urimelige stigninger, som landets realkreditinstitutter har overvæltet på deres kunder i form af stærkt forhøjede bidragssatser og kursskæring på ejendomslån?