runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-05-02:
Nu synes jeg, det var meget interessant, at hr. Bent Bøgsted åbnede op for, at hvis der fandt et misbrug sted af de her jobklausuler, så ville man ændre loven.
Jeg har bare meget svært ved at forstå, hvad hr. Bent Bøgsted mener med misbrug.
Kunne man ikke komme lidt tættere på det?
Bent Bøgsted (DF), 2007-05-02:
Jeg ved ikke, hvordan hr. Thomas Adelskov tolker teksten, men for mig står det klart, at lønmodtageren har mulighed for at tage stilling til sin situation.
Det vil sige, at lønmodtageren også har mulighed for at gå ind i en forhandlingssituation med arbejdsgiveren.
For hvis ikke lønmodtageren accepterer en jobklausul, så kan arbejdsgiveren ikke tvinge den ned over lønmodtageren.
Så enkelt er det.
Thomas Adelskov (S), 2007-05-02:
Jamen med hensyn til det, at lønmodtageren får lov at tage stilling til sin situation, står der i bemærkningerne, at bestemmelsen præciserer, at arbejdsgiveren er pålagt bevisbyrden for, at denne har foretaget korrekt underretning af lønmodtageren.
Der står intet om, som hr. Bent Bøgsted tidligere har sagt til Politiken, at lønmodtageren skal acceptere klausulen.
Vil det sige, at man så kan sige op?
Er det, hvad hr. Bent Bøgsted forestiller sig ved at tage stilling til sin situation?
Bent Bøgsted (DF), 2007-05-02:
Jeg har trods alt også lært at læse, og der står, at en arbejdsgiver skal kunne dokumentere at have opfyldt den oplysningspligt på en måde, så det er klart, at lønmodtageren har haft mulighed for at tage stilling til sin situation.
Det er det samme som at sige, at lønmodtageren har mulighed for at gå ind i en forhandlingssituation.
I modsætning til hr. Thomas Adelskov stoler jeg på, at lønmodtagerne kan tage vare på sig selv.
Thomas Adelskov (S), 2007-05-02:
Nu har jeg på computeren fået det der frem, som skulle være sendt rundt i går.
Af det kan jeg se, at det, hr. Bent Bøgsted har fået ind, jo ikke er en sikring af lønmodtageren.
Lønmodtageren kan ikke få lov til at sige ja eller nej til at være omfattet af en jobklausul.
Det eneste, der kommer med det ændringsforslag, som beskæftigelsesministeren åbenbart har stillet – jeg troede nemlig, det var noget helt andet, han talte om – er, at arbejdsgiveren nu skal sikre sig, at man har dokumentation for, at man har fortalt lønmodtageren, at denne er omfattet af en jobklausul.
Det giver da ikke den enkelte lønmodtager en mulighed for at sige: Hov, jeg vil ikke være omfattet af det her, jeg vil da have lov at søge arbejde i alle de virksomheder, der ligger i mit nærområde, eller hvor det nu skulle være henne.
Det eneste, hr. Bent Bøgsted har sikret sig med det her forslag, er, at arbejdsgiveren senere hen skal kunne dokumentere, at han rent faktisk har fortalt lønmodtageren om det.
Det fremgår tydeligt af det, der er sendt over i går.
Så jeg troede, det var noget helt andet, hr. Bent Bøgsted talte om: et nyt forslag, der skulle være kommet.
Bent Bøgsted (DF), 2007-05-02:
Hvorfor hr. Ole Sohn ikke har fået det, skal jeg ikke gøre mig klog på.
Jeg kender ikke hr. Ole Sohns arbejde med computeren og ved ikke, hvor ofte han er inde på den.
Det skal jeg ikke gøre mig klog på.
Hvis hr. Ole Sohn mener, at det her kan undergrave, og at vi lovliggør noget, der før var ulovligt, vil jeg sige: Nej, jobklausuler har aldrig været ulovlige.
Der står ikke nogen steder, at jobklausuler er forbudte.
Jeg er ikke stødt på det, og hvis hr. Ole Sohn kan finde et sted, hvor der står, at der er forbud mod jobklausuler, så vil jeg gerne se det.
Men det her går på, at der har været indgået jobklausuler, der er holdt hemmelige, og det kunne vi selvfølgelig ikke acceptere.
Ole Sohn (SF), 2007-05-02:
Jeg taler ikke om misbrug.
Jeg spørger bare til Dansk Folkepartis holdning, hvis det nu viser sig under udvalgsbehandlingen, at funktionærlovens beskyttelse af lønmodtagerne bliver undergravet ved det her lovforslag.
Arbejdsgiverne vil ikke misbruge loven, de vil bare bruge loven, som den er vedtaget.
Pointen er, at den kompensationsmulighed, den beskyttelse, der ligger i funktionærloven, bliver annulleret, fordi man legaliserer noget, som har været ulovligt tidligere.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet, jeg lige er nødt til at spørge om, vedrører den videre behandling i Folketinget, for jeg synes, det er lidt ubehageligt at deltage i en debat, hvor hr. Bent Bøgsted nu to gange har omtalt et ændringsforslag, som Folketinget ikke er blevet gjort bekendt med.
Spørgsmålet er, om det giver anledning til, at man skal afbryde førstebehandlingen, for jeg synes, at det er lidt ubehageligt at sidde og diskutere noget, som jeg ikke kender.
Bent Bøgsted (DF), 2007-05-02:
Jeg kan berolige hr. Ole Sohn med, at det netop er en grund til, at vi indsatte en revisionsfrist.
Hvis det viser sig, at der sker misbrug af det, har vi sagt, at vi er klar til at gribe ind.
Derfor er den revisionsfrist sat ind, og der står senest 2 år, men det kan jo komme efter et halvt år, hvis det skulle være, men senest 2 år efter reviderer vi lovforslaget og ser, hvordan det er gået.
Men som jeg siger: Det her lovforslag laver ikke indgreb i funktionærloven, laver ikke indgreb i kunde- og konkurrenceklausuler.
Det, der står deri, gælder stadig væk.
Der er da også i dag jobklausuler, der er offentligt kendte, og som hverken er indeholdt i funktionærloven eller loven om kunde- og konkurrenceklausuler.
Der har jo ikke været noget problem med dem, de har jo kørt fint.
Derfor betyder det her, at hvis en arbejdsgiver eller to arbejdsgivere laver en jobklausul, så kræver det, at arbejdsgiveren har sikret sig, at lønmodtageren har taget stilling til det.
Ole Sohn (SF), 2007-05-02:
Da jeg kom ned i salen, var jeg meget bekymret, men nu mener jeg, at der er håb.
Jeg kan konstatere, at hr. Bent Bøgsted og Venstres og De Konservatives ordførere har misforstået forslaget, og når noget er misforstået, er der også en mulighed for at rette det.
Når et enigt udvalg tidligere sagde, at man var imod hemmelige jobaftaler, var det, fordi de hemmelige jobaftaler undergraver den beskyttelse, som ligger i funktionærloven.
Den undergravning af den lønmodtagerbeskyttelse, der ligger i funktionærloven, bliver jo ikke ophævet ved at legalisere en hemmelig aftale.
Det er helt åbenlyst blevet misforstået, så derfor er der håb om, at vi under udvalgsbehandlingen kan få det løst, så man ikke laver en ny lov, som undergraver den lønmodtagerbeskyttelse, der ligger i funktionærlovens § 18.
Så mit spørgsmål til hr. Bent Bøgsted er: Hvis det nu viser sig, at loven her undergraver den beskyttelse, som lønmodtagerne har ifølge funktionærloven, vil det så betyde, at Dansk Folkeparti vil revurdere sin stilling til forslaget?
Bent Bøgsted (DF), 2007-05-02:
Det var et enigt udvalg, der på et samråd pålagde beskæftigelsesministeren at fremsætte lovforslag om forbud mod hemmelige jobklausuler, og det sker nu.
Det var de hemmelige klausuler, der var utilfredshed med.
Fremover er det så forbudt at indgå jobklausuler, uden at arbejdsgiveren kan dokumentere at have oplyst lønmodtagerne om, at de er underlagt nogle jobklausuler på en sådan måde, at det er klart, at lønmodtageren har haft mulighed for at tage stilling til, om vedkommende ønsker at arbejde under en sådan klausul.
Oplysningen skal gives forud for eller samtidig med ansættelsen, og det skal ske skriftligt.
Det betyder så også, at lønmodtageren kan sige fra eller forhandle med arbejdsgiveren om situationen og vurdere betydningen af en sådan aftale, hvilket er positivt, og at vi kommer hemmelighedskræmmeriet til livs.
Overholder arbejdsgiveren ikke bestemmelsen, vil en aftale være ugyldig.
Hvis der indgås aftaler, der har betydning for allerede ansatte, skal der oplyses skriftligt om det senest 8 dage efter indgåelsen af aftalen, og ligeledes har lønmodtageren så mulighed for at vurdere sin stilling.
Der er dog undtagelser fra oplysningspligten, og det er i forbindelse med virksomhedsoverdragelse.
Her er det stadig væk tilladt at holde det hemmeligt, da det er af stor betydning i forbindelse med en sådan virksomhedsoverdragelse.
Jeg kan give dem, der kritiserer arbejdsgangen, ret i, at det måske er lige sent nok, men det er altså med, og det er det, vi skal forholde os til.
Samtidig skal vi gøre opmærksom på, at lovforslaget ikke griber ind i funktionærloven og ikke ændrer på loven om kunde- og konkurrenceklausulerne.
For at sikre, at der ikke sker misbrug af jobklausuler, er der indsat en revision af loven senest 2 år efter ikrafttrædelsen.
Det er klart, at hvis vi kan se misbrug fra arbejdsgivernes side, vil et indgreb komme på tale.
Med de ændringer, som Dansk Folkeparti har fået på plads, kan Dansk Folkeparti støtte lovforslaget.
Thomas Adelskov (S), 2007-05-02:
Altså, hr. Jens Vibjerg må jo forstå, at der er det, der er i dag.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at hr. Jens Vibjerg, som ellers påberåber sig at være liberal, vil bakke et lovforslag op, hvor man binder medarbejderne; hvor man forhindrer, at medarbejderne rent faktisk frit kan søge over i andre virksomheder; hvor man forhindrer, at en enkelt virksomhed kan gå ud og sige: Jeg kunne egentlig godt tænke mig at bruge dig, vil du ikke over hos mig og være ansat.
Nu indgår man en række klausuler, og man forhindrer medarbejdernes mobilitet.
Det forstår jeg ikke at en ellers erklæret liberal vil lægge navn til, men der sker jo meget i dansk politik.
Jens Vibjerg (V), 2007-05-02:
Det er jo altid dejligt, når en ordfører lægger sig fladt ned og erkender, hvordan tingene var, da man selv havde ansvaret.
Jeg vil så godt gå videre og følge op på det, hr. Lars Barfoed spurgte til: Hvordan skal det forringe lønmodtagerens vilkår, at vi nu får aftaler op til overfladen, så man kan forholde sig til dem?
Thomas Adelskov (S), 2007-05-02:
Jeg tror, jeg skal citere skatteministeren for, at der går en vis periode, og så kan man ikke længere som regeringsparti fortsætte med at pege fingre ad den tidligere regering; så må man selv tage ansvaret for retstilstanden og sådan, som tingene fungerer.
Da Socialdemokratiet havde regeringsmagten, var der den retstilstand, som vi kender i dag.
Det lovforslag, som vi har liggende foran os,
vil forværre den retstilstand, som vi kender i dag.
Jens Vibjerg (V), 2007-05-02:
Jeg skal love for, at den socialdemokratiske ordfører er kommet ud i tovene.
Jeg kan godt forstå, at der var behov for støttespørgsmål fra den radikale ordfører.
Jeg vil godt stilfærdigt spørge den socialdemokratiske ordfører: Hvad var retstilstanden på det her område, altså med de hemmelige klausuler, da vi havde den socialdemokratiske regering?
Thomas Adelskov (S), 2007-05-02:
Jamen det er jo lige nøjagtig det, der er problemet, og som påpeges i høringssvarene.
Det er derfor, jeg også synes, det var relevant, at Folketinget fik høringssvarene over til tiden.
Så kunne hr. Lars Barfoed også have nået at læse lige nøjagtig om de problemer, der bliver påpeget, nemlig at man ændrer ved en retstilstand.
Flere af organisationerne peger på, at de mener, at de erhvervsbegrænsende aftaler rent faktisk i dag er ulovlige.
Der er jo annonceret en retssag mod IBM lige nøjagtig på det her grundlag.
Med det her lovforslag vil man gå ind og lovliggøre dem.
Derfor ændrer man i retstilstanden, og det peger masser af de her høringssvar på.
Det synes jeg vi skal tage op i udvalget, for jeg synes lige nøjagtig, det er den problemstilling, som vi jo har sagt til ministeren at han burde have overvejet, inden han fremsatte lovforslaget.
Lars Barfoed (KF), 2007-05-02:
Altså, nu har jeg læst lovforslaget rimelig grundigt, og jeg kan altså ikke finde belæg for det nogen steder i det her lovforslag.
Jeg vil bare gerne vide, hvad det er for en paragraf, det står i, at vi nu lovliggør erhvervsbegrænsende aftaler.
Jeg forstår, at hele hr. Thomas Adelskovs argumentation er bygget op på, at vi med det her lovforslag lovliggør nogle aftaler, som man må forstå åbenbart før har været ulovlige – ellers kan man jo ikke lovliggøre noget, hvis det ikke har været ulovligt før.
Så jeg spørger bare: Hvad er det for en bestemmelse, som jeg har overset i det her lovforslag, hvori der står, at vi nu lovliggør nogle aftaler, der før var ulovlige?
For det er jo det, hele argumentationen fra hr. Thomas Adelskovs side er bygget op på.
Thomas Adelskov (S), 2007-05-02:
Det er, fordi man så skaber en retstilstand, hvor det rent faktisk vil erstatte de mange tilfælde, hvor der i dag kun er konkurrenceklausuler.
Det findes der jo masser af dokumentation for.
Jeg tror, det var Computerworld, der for nylig havde en erhvervsadvokat, som sagde, at virksomhederne nu ville benytte sig af den her nye aftalemodel frem for kun at have konkurrenceklausuler, fordi det koster dem penge.
Og derfor vil det nu boome med jobkarteldannelser, bare man fortæller det til medarbejderne.
Må jeg ikke sige til hr. Lars Barfoed, at det jo sådan set også er lige nøjagtig det, hans kollega, hr. Jakob Axel Nielsen, skrev i Nordjyske Stiftstidende i december måned.
Lars Barfoed (KF), 2007-05-02:
Jeg må sige, at jeg undrer mig meget over at høre hr. Thomas Adelskovs indlæg her i dag.
Jeg må forstå det sådan, at Socialdemokratiet er imod forslaget.
Er det ikke korrekt, at hvis forslaget vedtages, så vil de her aftaler blive kendte for lønmodtagerne og for andre, hvad de ikke nødvendigvis er i dag, og at hvis lovforslaget ikke vedtages, så er det fortsat muligt at holde dem hemmelige for lønmodtageren?
Det er den eneste ændring, det her lovforslag indebærer.
Så spørger jeg: Hvorfor i alverden stemmer man så imod, når der er den forbedring i lovforslaget, som der er?
Thomas Adelskov (S), 2007-05-02:
Det kan jeg kun bekræfte.
Jeg synes, at hvis man kigger høringssvarene igennem og tager sådan nogle citater, hvor f.eks. LO skriver, at de på det kraftigste må tage afstand fra det foreliggende forslag, som indebærer endog meget væsentlige forringelser for lønmodtagerne, så er det jo nødvendigt, at vi tager stilling til det og forholder os til, at det rent faktisk er et problem.
Det er lønmodtagerne, og det er en interesseorganisation, og ja, jeg ved godt, at Venstre hellere så interesseorganisationerne og særlig lønmodtagerorganisationerne hen, hvor peberet gror.
Men det er jo lidt afgørende, at der her er nogle, der peger på, at man rent faktisk ændrer så fundamentalt ved den retstilstand, som vi kender i dag.
Jo, det kan jeg godt bekræfte.
Jeg bliver også nødt til at sige, at jeg står her og undrer mig lidt over at skulle høre fra både hr. Ulrik Kragh og nu også hr. Bent Bøgsted, at der skulle være stillet ændringsforslag til det her lovforslag.
Det er i hvert fald ændringsforslag, der ikke er nået at komme på mit bord, inden vi startede førstebehandlingen.
Det understreger i hvert fald endnu en gang, at der er tale om lovsjusk, og det understreger endnu en gang, at der er tale om noget, som man forsøger at haste igennem.
Jeg synes, at man uanset hvad burde sætte sig ned og forholde sig til det grundlæggende principielle problem i, at man i organisationerne siger, at retstilstanden nu forrykkes på en sådan måde, at den enkelte lønmodtagers situation og mulighed forværres.
Elisabeth Geday (RV), 2007-05-02:
Det er i forlængelse af hr. Ulrik Kraghs bemærkninger til hr. Thomas Adelskov.
Hr. Ulrik Kragh siger, at man skal se, hvem der er afsender på de her høringssvar, som vi har fået.
Og der vil jeg bare bede hr. Thomas Adelskov om at bekræfte over for Folketinget, at der er endog særdeles kritiske kommentarer ikke alene fra lønmodtagerside, men også fra arbejdsgiverside og fra en række organisationer som Advokatnævnet.
Thomas Adelskov (S), 2007-05-02:
Jamen hr. Bent Bøgsted forstår overhovedet ikke, hvad problemstillingen i det her er.
Den er, at man låser nogle lønmodtagere.
At hr. Bent Bøgsted er lidt forvirret over, hvad der er foregået i Arbejdsmarkedsudvalget, er én ting, det er teknik.
Men det, vi har efterlyst hele tiden, og det, vi har bedt ministeren om at gøre, er at sikre, at lønmodtagerne har fri mobilitet på arbejdsmarkedet, og hvis der så var konkrete situationer, hvor man gerne ville låse medarbejderen til virksomheden, så skulle det forhandles med medarbejderen, og medarbejderen skulle kompenseres.
Og det er der sådan set ikke nogen tvivl om.
Da vi lavede et beslutningsforslag i oppositionen, fik hr. Bent Bøgsted forslaget og muligheden for at være medforslagsstiller, og der syntes han måske, det var lidt for vidtgående, og derfor ville han ikke være med.
Det er der sådan set heller ikke noget unaturligt i.
Men at Dansk Folkeparti nu står bag ved regeringen i forbindelse med det her lovforslag, som betyder, at lønmodtagerne kan bindes til en enkelt virksomhed og ikke har mulighed for at kunne forhandle en konkret aftale, men låses til virksomheden og stavnsbindes, synes jeg er mærkeligt.
Bent Bøgsted (DF), 2007-05-02:
Hr. Thomas Adelskov taler jo altså udenom som sædvanlig.
Et faktum er, vil jeg sige til hr. Thomas Adelskov, at hr. Thomas Adelskov har pålagt ministeren at komme med et lovforslag, der forbyder hemmelige jobklausuler – der forbyder hemmelige jobklausuler.
Det er det, det her lovforslag gør.
Så står der i lovforslaget ved det ændringsforslag, der er kommet, udtrykkeligt, at arbejdsgiveren skal sikre, at lønmodtageren har taget stilling til en klausul.
Det er faktisk ikke noget, ministeren er blevet pålagt, det er noget, der er blevet forhandlet på plads efterfølgende.
Men det, hr. Thomas Adelskov står og siger, er, at der ikke er nogen, der ønsker det her lovforslag, fordi der ikke er nogen, der ønsker forbud mod hemmelige jobklausuler.
Og der er jeg nødt til at sige, at når hr. Thomas Adelskov siger det, så forholder hr. Thomas Adelskov sig ikke til sandheden og til det, som hr. Thomas Adelskov sammen med et enigt udvalg selv har pålagt ministeren at komme med.
Thomas Adelskov (S), 2007-05-02:
Jeg tror bare, at det skyldes, at hr. Bent Bøgsted simpelt hen slet ikke forstår, hvad problemstillingen er.
Altså, problemstillingen er jo ikke bare et spørgsmål om, at jobklausulerne er hemmelige.
Jeg vil godt endnu en gang citere, hvad den tidligere konservative arbejdsmarkedsordfører, hr. Jakob Axel Nielsen, sagde, nemlig: Ofte er aftalerne hemmelige for lønmodtagerne, hvad der i sig selv gør aftalerne uacceptable.
Men for mig er det ikke det værste.
Det for mig altafgørende for, at vi fra politisk hold ikke skal acceptere jobkarteller, er, at der er tale om aftaler mellem to parter, det vil sige de to virksomheder, som begrænser en tredje part, nemlig lønmodtageren.
Det er jo det, der er hele hovedproblemet, og det er jeg fuldstændig enig i, og det er også det, der er galt med regeringens forslag, nemlig at det ikke giver adgang for lønmodtagerne til at forhandle deres egne konkrete arbejdsforhold.
Bent Bøgsted (DF), 2007-05-02:
Man kan jo blive lidt forvirret her, men jeg håber, at hr. Thomas Adelskov kan bringe lys over sagen.
Vedrørende de eksempler, som hr. Thomas Adelskov læste op, på, hvordan jobklausuler fungerer i dag, vil jeg sige til hr. Thomas Adelskov: Det er fuldt ud lovligt i dag, at virksomheder kan lave jobklausuler, når blot de oplyser det over for medarbejderne.
Og så siger hr. Thomas Adelskov, at der ikke er nogen, der ønsker det her lovforslag, altså et forbud mod hemmelige jobklausuler.
Så vidt jeg erindrer, var hr. Thomas Adelskov en fortaler for, at ministeren blev pålagt at komme med et lovforslag, der forbød hemmelige jobklausuler.
Og jeg synes, at det her sådan ligesom er at trække det lidt ud, hvor det ikke hører hjemme.
Lars Barfoed (KF), 2007-05-02:
Jeg kan kun henholde mig til det, jeg har sagt tidligere, at jeg og Det Konservative Folkeparti bestemt er betænkelige og skeptiske over for sådan nogle aftaler, og derfor vil vi også overveje positivt, om der skal ske en regulering af dem. Men det må komme an på, om det viser sig, at der er grundlag for det.
Og hvis der er grundlag for det, vil vi også overveje, hvilken nærmere regulering der skal finde sted, for vi kan ikke bare forbyde dem over én kam.
Der vil helt sikkert også være aftaler af den karakter, som i og for sig er meget rimelige.
Jeg nævnte vikarbureauerne som et eksempel.
Thomas Adelskov (S), 2007-05-02:
Der er altså ikke nogen i fagbevægelsen, i lønmodtagerorganisationerne – LO, FTF, AC, DJØF – der efterlyser det her lovforslag.
Så jeg forstår simpelt hen ikke spørgsmålet.
Jeg hører det altså nærmest, som om Venstre mener, at lønmodtagerne i overenskomstforhandlingerne skulle have stillet krav om at få det her lovforslag.
De ønsker det ikke.
De mener sådan set, at det her lovforslag er langt værre end den retstilstand, man har i dag, og derfor beder de sådan set om, at man trækker det tilbage.
Så jeg forstår sådan set slet ikke spørgsmålet fra Venstre.
Der er ikke noget ønske, og derfor har det heller ikke været rejst i overenskomstforhandlingerne at få det lovforslag, at få den pakke, som regeringen har lagt frem, fordi den forværrer retstilstanden for den enkelte lønmodtager.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-05-02:
Jo, men det interessante er jo, hvordan vi får et grundlag for at vide noget om, om der er behov for en revision.
Nu bare for at tage hr. Bent Bøgsted på ordet, altså at det her handler om, om lønmodtagerne har taget stilling til de her jobklausuler vil jeg spørge: Hvordan – jeg var lige ved at bande – vil hr. Bent Bøgsted kontrollere eller registrere det?
Det er der jo ingen mennesker der kan vide i fremtiden.
Så mit spørgsmål er: Hvordan vil hr. Bent Bøgsted egentlig prøve at finde ud af, hvor mange det er, og hvordan nogen har protesteret eller reageret på, at der er indgået jobklausuler?
Hvordan skal det kunne lade sig gøre?
Bent Bøgsted (DF), 2007-05-02:
Det er selvfølgelig noget, hvor vi ser på, hvilke meldinger vi får tilbage, men man kan vende det om og sige: Hvordan kan man på nuværende tidspunkt påstå, at arbejdsgiverne vil svindle med de her jobklausuler, og at de bare vil fylde dem ned over hovedet på lønmodtagerne, sådan som hr. Jørgen Arbo-Bæhr siger at de vil gøre?
Det kan man ikke vide på nuværende tidspunkt.
Det er derfor, vi er enige om, at der bliver indført en revisionsfrist, og så holder vi øje med, hvad der sker.
Der er ingen af os, der er interesseret i, at der skal ske et misbrug.
Det er ikke det, der er lagt op til.
Der er ingen af os, der er interesseret i, at funktionærloven og kunde- og konkurrenceklausulerne skal ødelægges.
Det er ikke det, der er lagt op til.
Derfor er der den revisionsfrist på 2 år.
Elisabeth Geday (RV), 2007-05-02:
Jeg vil spørge ordføreren, om han ikke også kan bekræfte – og nu har vi jo mange lovforslag i Arbejdsmarkedsudvalget – at det er sjældent, at vi ser så kritiske høringssvar.
Altså, som regel får vi relativt fredsommelige høringssvar med forslag til forbedringer, men i det her tilfælde er der tale om en helt fundamental kritik fra såvel lønmodtageres som arbejdsgiveres side, og dertil kommer så også de organisationer, der har forstand på jura.
Kan ordføreren ikke bekræfte det?
Bent Bøgsted (DF), 2007-05-02:
For lige at slå en ting helt fast vil jeg sige til hr. Ole Stavad: Jeg har altid sagt, at jeg ikke har noget imod jobklausuler, når bare lønmodtagerne får mulighed for at tage stilling til det.
Det har jeg altid sagt.
Der er ikke noget med, at jeg er gået væk fra det.
Derfor støtter jeg også, at der skulle være et forbud mod hemmelige klausuler.
Og tror hr. Ole Stavad virkelig, at den situation vil opstå, at en arbejdsgiver måske går hen til 20 medarbejdere, til alle sine dygtige medarbejdere, og siger, at man har en klausul her?
Og hvis lønmodtagerne så spørger, hvordan man kan forhandle det på plads, tror hr. Ole Sohn så, at arbejdsgiveren siger: Det kan vi ikke forhandle; hvis I ikke vil have det, kan I bare rejse?
Tror hr. Ole Sohn virkelig, at arbejdsgiveren vil miste dygtige medarbejdere på det grundlag?
Det er at stille lønmodtageren i et for ringe lys, vil jeg sige til hr. Ole Stavad.
Jeg sagde vist hr. Ole Sohn før.
Det skal ikke klandres hr. Ole Sohn.
Men det der med to Oler kan være lidt vanskeligt.
Men jeg vil sige undskyld til hr. Ole Sohn.
Jeg tror, at hr. Ole Stavad er ude på et vildspor og vil udlede, at lønmodtageren ikke kan tage stilling til noget som helst.
Så har jeg mere tiltro til lønmodtagerne, end hr. Ole Stavad har – nu var den ved at smutte igen med hr. Ole Sohn.