runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2015-02-05:
Tak til finansministeren.
Ministeren mener, at der ikke er en eneste ordfører i debatten i dag, der har lagt op til at afvige fra den arbejdsdeling, vi har, som jo går ud på, at det er den grønlandske regering og det grønlandske Landsting, der bestemmer over Grønlands økonomiske politik.
Men hvad mener finansministeren så om hr. Søren Espersens meget klare, meget firkantede og meget bastante udmeldinger om, at vi, dvs. Folketinget og den danske regering, skal stille krav til Grønland om, hvilken økonomisk politik de skal føre?
Det må vel betragtes som en afvigelse fra den arbejdsdeling, vi har vedtaget og aftalt med grønlænderne.
Og dem var der altså også en anden ordfører der kunne få øje på – eller et par stykker i hvert fald.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-02-05:
Grunden til, at de ikke følger IB-standarden, er jo, at det er en del af folkeskolen.
Det næste, jeg vil spørge om, er noget, jeg bed mærke i at ordføreren nævnte, nemlig at de her kommunale internationale skoler kan bevirke, at erhvervslivet så kan rekruttere udenlandsk arbejdskraft.
Hvorfra ved ordføreren det?
Det kunne jeg godt tænke mig at få at vide.
Er det nogle rapporter, som fortæller det?
Bjarne Corydon (S), 2015-02-05:
Altså, produktet af Folketingets arbejde i dag på det her punkt er jo et, synes jeg, ganske udmærket forslag til vedtagelse, som jeg glæder mig over at Dansk Folkeparti stiller sig bag, og det gør Dansk Folkeparti så sammen med et meget, meget bredt flertal i Folketinget.
Det er jo et forslag til vedtagelse, som udtrykker fuld og hel respekt for, hvordan arbejdsfordelingen mellem Grønland og Danmark er i rigsfællesskabet under selvstyreordningen.
Jeg skal blankt tilstå, at den rapport, ordføreren sigter til, og som ordføreren åbenbart først netop har haft lejlighed til at sætte sig ind i, har jeg ikke haft lejlighed til at sætte mig dybt ind i endnu.
Det vil vi i givet fald kunne følge op på.
Jeg tror – frit efter min hukommelse – at der i forhold til de to konkrete initiativer, ordføreren henviser til, allerede er aktiviteter i gang.
Derudover vil jeg bare generelt gøre gældende – jeg tror, det er det samme svar, som jeg gav til fru Annette Vilhelmsen – at det er meget vigtigt, at vi både fra dansk og grønlandsk side har den helt generelle præmis, når vi arbejder med den her type emner, at det skal kunne bære sig selv kommercielt, hvis det skal have en fremtid, vi tør tro på.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-02-05:
Det er jo meget interessant, hvad der bliver svaret her.
Hvis vi ser på høringssvarene, kan vi se, at man kan oprette disse kommunale internationale skoler i en eksisterende folkeskolebygning, hvis der er ledige lokaler.
Hvordan kan det så ikke hænge sammen med folkeskoleloven, folkeskoleaftalen?
Det vil jeg gerne have et svar på.
Annette Lind (S), 2015-02-05:
Det her er et kommunalt tilbud uden for folkeskoleloven.
Der er ikke nogen tvivl om, at det her ikke er forligsbrud.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-02-05:
Socialdemokraternes tidligere folkeskoleordfører Troels Ravn har jo tidligere udtalt sig om internationale skoler, og det gjorde han til Venstres tidligere ordfører Karen Ellemann, som efter indgåelsen af aftalen ønskede internationale skoler.
Og der svarede Troels Ravn jo meget ærligt, at det ville være forligsbrud.
Annette Lind (S), 2015-02-05:
Fra socialdemokratisk side – og jeg taler også på vegne af Det Radikale Venstre – er vi rigtig glade for forslaget her, som gør livet lidt lettere for vores kommuner, der sammen med os herinde på Christiansborg arbejder for at skabe vækst, udvikling og arbejdspladser i hele landet.
For det er jo netop forslagets indhold, at det bliver nemmere for vores kommuner, som på baggrund af lokale behov og ønsker selv kan vælge at oprette en international grundskole.
Det er et godt redskab, hvis man skal kunne tiltrække udenlandsk ekspertise og udenlandske virksomheder til lokalområdet.
I dag er det jo allerede sådan, at der i privat regi kan oprettes grundskoletilbud med internationale linjer, men det er ikke det samme, som at de netop findes i den pågældende kommune, eller at der er pladser nok.
KL vurderer også, at behovet vil stige i de kommende år, og derfor er det kun godt, at vi med forslaget her giver kommunerne en ny mulighed, hvis de selv ønsker det, til at oprette en kommunal skole med enten fransk, engelsk eller tysk som undervisningssprog.
Det er et forslag, som vil gavne hele landet.
Det er jo nemlig sådan, at vores virksomheder, der bruger højtuddannet udenlandsk arbejdskraft, er fordelt rundtomkring i vores land, og med forslaget her kan man fremover vælge at imødekomme lokale behov for, at der også er en skole til de børn, som midlertidigt bor i området, fordi deres forældre arbejder på en lokal virksomhed.
Det er ganske snusfornuftigt, at vi åbner op for den her mulighed, og Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre støtter derfor forslaget og ser frem til udvalgsarbejdet.
Peter Juel Jensen (V), 2015-02-05:
Jeg kan jo ikke lide tanken om, at det her på nogen måde kan bruges, så det virker konkurrenceforvridende.
Det er også derfor, jeg siger, at det er noget, vi holder skarpt øje med.
Den tankegang burde Dansk Folkeparti, som også er et borgerligt parti, også gå ind for, så jeg synes, at vi i fællesskab skal sætte det her skib i søen.
For det her kan jo være afgørende for, at en dansk kommune har evnen til at tiltrække udenlandske virksomheder, der kan være med til at sikre et højere skattegrundlag og dermed vækst og beskæftigelse.
Så jeg vil da opfordre Dansk Folkeparti til at springe med på det her lovforslag, så vi i fællesskab kan sikre, at det bliver udmøntet på en måde, så det skaber glæde hele vejen rundt, opfylder intentionerne i lovforslaget og ikke bliver misbrugt.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-02-05:
Ordføreren accepterer altså, at kommunerne kan konkurrenceforvride.
Peter Juel Jensen (V), 2015-02-05:
Jeg er glad for spørgsmålet.
Ja, Venstre er et borgerligt parti, og Venstre er også et parti, der hylder mangfoldighed.
Hvis nogle forældre gerne vil have et anderledes skoletilbud end det, som tilbydes fra statens side, jamen så skal der være mulighed for at lave en friskole.
Det står vi fuldstændig bag ved.
Men vi anerkender altså også, at der er egne af landet, hvor der ikke er den her type skoler, og dermed står kommunerne væsentlig ringere i forhold til at kunne tiltrække udenlandske virksomheder og udenlandsk arbejdskraft, der kan være med til at sikre et skattegrundlag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-02-05:
Tak for det.
Venstre er jo et borgerligt parti, og Venstre er også tilhængere af at støtte og styrke friskolerne og privatskolerne.
Ordføreren har sikkert også læst høringssvarene og høringsnotatet, og der fremgår det jo meget klart, at alle friskoleforeninger og alle privatskoleforeninger er stærkt kritiske over for dette lovforslag.
Og hvorfor er de så det?
Det er de, fordi de synes, at det, der foregår, er konkurrenceforvridende.
For elever på en kommunal international skole kommer til at gå gratis, mens elever på internationale skoler skal betale.
Hvordan forholder ordføreren sig til denne kritik, især set i lyset af at Venstre er et borgerligt parti?
Peter Juel Jensen (V), 2015-02-05:
Tak, formand.
Med lovforslaget får kommunerne mulighed for at oprette internationale grundskoletilbud i kommunalt regi.
Derved forbedres kommunernes mulighed for lokalt at styrke indsatsen for at rekruttere højt kvalificeret udenlandsk arbejdskraft og for at tiltrække udenlandske virksomheder.
Med lovforslaget får kommunalbestyrelserne stor frihed til at udforme det grundskoletilbud, der bedst stemmer overens med lokale ønsker og behov.
Undervisningen, der efter lovforslaget skal gives inden for børnehaveklassen og 1.-9. klassetrin, skal stå mål med, hvad der almindeligvis kræves i folkeskolen.
Undervisningssproget i en kommunal international grundskoler skal efter kommunalbestyrelsens bestemmelse være enten engelsk, tysk eller fransk.
I faget dansk er undervisningssproget selvfølgelig dansk.
Hvis det ikke er muligt at imødekomme alle ønsker om optagelse i skolen, sker optagelse efter objektive kriterier, f.eks. afstands- eller søskendekriterier, der er fastsat af kommunalbestyrelsen.
Hvis der er ledig kapacitet på en kommunal international grundskole, kan der også optages danske børn og andre udenlandske børn, der bor eller opholder sig her i landet.
Men jeg indrømmer da også gerne, at såfremt en kommune vil bruge denne mulighed til at tage konkurrencen op med en allerede eksisterende friskole med samme tilbud, så kommer vi altså efter den kommune.
Den mulighed, vi i dag giver kommunerne, forventer vi at man udvikler lokalt i samarbejde med alle gode kræfter og med respekt for de eksisterende tilbud.
Venstre støtter lovforslaget.
Johan Lund Olsen (IA), 2015-02-05:
Tak, formand.
I Inuit Ataqatigiit mener vi, at det er omvendt: at vi i dag førstebehandler en lov vedrørende Grønland, som endnu ikke er blevet behandlet i Inatsisartut, Grønlands eget parlament.
Baggrunden for, at vi så alligevel står her og førstebehandler forslag til lov for Grønland om kapitalkrav og tilsynsmæssige krav for kreditinstitutter og investeringsselskaber, inden det er sket i Grønland, er, at regeringen og naalakkersuisut er blevet enige om en parallelbehandling, fordi selvstyret og regeringen har en særlig interesse i, at lovforslaget gennemføres hurtigst muligt, da det indebærer en nødvendig ajourføring og harmonisering af reglerne på det finansielle område for Grønland til gavn for de grønlandske finansielle institutter, investorer og kunder.
Fra Inuit Ataqatigiits side vil vi gerne understrege vigtigheden af, at tredjebehandlingen af lovforslaget i Folketinget først bør ske, når selvstyrets endelige udtalelser foreligger.
Det er meget vigtigt.
Tredjebehandlingen her i salen skal altså først finde sted, efter forslaget er blevet færdigbehandlet i Grønland i Inatsisartut på den kommende forårssamling.
Så vil jeg lige tilslutte mig det, som Enhedslistens ordfører, hr. Finn Sørensen, var inde på, nemlig det med faren ved en rammelovgivning.
Faren ved en rammelovgivning er jo, at en given minister får frit slag til at lovgive gennem bekendtgørelser.
Det er det, vi håber man vil være opmærksom på, også i behandlingen i Grønland, altså at man gennem en rammelovgivning kan give en given minister frit slag til at lovgive gennem bekendtgørelser, dvs. uden om en parlamentarisk proces og uden om en parlamentarisk kontrol.
Det var det, jeg gerne lige ville sige til hr. Finn Sørensen: Der er jeg enig.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-02-05:
Meningen med kapitalkravsforordningen er jo, at der skal sikres lige vilkår, lige beskyttelse, i alle lande, der er inkluderet i forordningen.
Det er det samme, når vi taler CRD IV, og derfor bør det naturligvis også være sådan, hvis Færøerne og Grønland vil være med, at de også omfattes af forordningen og hele direktivet.
Det betyder så, at man skal igennem en proces her i det danske Folketing, samtidig med at der jo også er en proces både på Grønland og Færøerne.
Vi kan godt støtte regeringens to lovforslag her, som vi synes er ganske fornuftige og vil være til gavn for både forbrugerbeskyttelsen og beskyttelsen af de finansielle institutioner i hele rigsfællesskabet.
Villum Christensen (LA), 2015-02-05:
Tak for det.
Liberal Alliance har naturligvis ikke noget imod, at de på Grønland og Færøerne skal iagttage samme påpasselighed i forhold til de krav, der stilles til finansielle institutter, som man gør i EU.
Når man bliver mødt med de samme krav, vil der også være baggrund for at få bedre vilkår, så derfor er det sund fornuft at indskrive den EU-retlige ramme i denne særlovgivning, selv om det formentlig vil medføre en række stramninger i den måde, man opgør kapitalgrundlaget på, herunder ikke mindst det, der kan karakteriseres som kernehybridkapital.
Det er jo et nøglebegreb i de her sager.
Det vil naturligvis gøre ondt og give nogle begrænsninger i forhold til i dag, men jeg er overbevist om, at det på lidt længere sigt vil være rigtig vigtigt, at vi ikke opererer med et A- og B-hold, når det handler om kreditregler, selv om de kan forekomme meget omfattende.
Vi har svært ved at se et fornuftigt alternativ til de her lovforslag og kan med disse ord støtte forslagene.
Bjarne Corydon (S), 2015-02-05:
Mange tak for det.
Og tak for en, synes jeg, interessant og nyttig debat om de økonomiske problemer, der har meldt sig i Grønland over de senere år.
For regeringens vedkommende er det sådan – det prøvede jeg også at understrege i min tale, og det samme gjorde statsministeren – at vi følger den økonomiske situation i Grønland tæt, men at vi jo samtidig respekterer Grønlands ansvar for den økonomiske politik, herunder gennemførelsen af reformer.
Og det er da værd at hæfte sig ved igennem en lang debat som den, vi har haft, at der, så vidt jeg kunne lytte mig til, ikke var en eneste ordfører i hele Folketinget, der på noget punkt veg fra den aftale og den arbejdsdeling, der ligger på det punkt.
Det er for mig åbenlyst, at Grønland har store økonomiske udfordringer.
Og skal man nå det mål, tror jeg, det er relativt åbenlyst, at det fordrer både strukturelle reformer og nye indtægter.
Det er ikke tilstrækkeligt med en af delene for sig selv.
Såfremt selvstyret ønsker det, bistår den danske regering meget gerne Grønland, bl.a. ved et samarbejde om erhvervsudvikling på kommercielle vilkår og ved administrativ bistand i forhold til reformer og styring af den offentlige økonomi.
Det er jo sådan, at vi i Danmark i den danske sammenhæng på kryds og tværs af en masse politiske forskelle og diskussioner samlet set faktisk har ganske udstrakte erfaringer med den type reformer og den type politik.
Der er gennemført ganske mange reformer i Danmark over de senere år, og der er sat et rammeværk op om den måde, vi laver reformer og udgiftsstyring på i Danmark.
I den forbindelse er situationen jo også i forhold til den del af debatten, der handlede om rimeligheden i overhovedet at rejse det her behov, at vi i en dansk sammenhæng ganske gerne lader vores egne forhold debattere i en lang række fora og lytter til det.
Alle steder diskuterer man dansk økonomi, og vi stiller selvfølgelig gerne op med henblik på at lytte til, hvad man har at sige.
Så vil jeg også gerne understrege, at når det gælder danske investeringer i Grønland, tror jeg, det er et vigtigt og fuldstændig grundlæggende princip, at de skal ske på et kommercielt grundlag.
Det kan ikke være sådan, at vi prioriterer et statsligt engagement i Grønland på bekostning af det engagement eller de udgifter, vi kan afholde til velfærd i Danmark.
I øjeblikket er det sådan, at regeringens embedsmænd – det gælder også Finansministeriets embedsmænd – er i en aktiv dialog med den grønlandske administration om, hvordan vi kan hjælpe i forhold til de problemstillinger, der er diskuteret, og det håber jeg selvfølgelig der kommer noget frugtbart ud af.
Helle Løvgreen Mølvig (RV), 2015-02-05:
Tak for ordet.
Dette forslag til lov for både Færøerne og Grønland om kapitalkrav og tilsynsmæssige krav for kreditinstitutter og investeringsselskaber har været noget frem og tilbage, i forhold til om det kunne lovbehandles her i det danske Folketing, inden lovforslagene blev behandlet i henholdsvis Lagtinget og Inatsisartut.
Men da den finansielle regulering i Grønland og på Færøerne er dansk ansvarsområde og både Lagtinget og Inatsisartut har sagt god for det, skulle det være på plads nu, at førstebehandlingen kan finde sted.
Lovens formål er at gennemføre kapitalkravsforordningen, også kaldet CRR-forordningen, på Færøerne og i Grønland, så det derved sikres, at der gælder de samme regler for Færøerne og Grønland, som der gør i Danmark i henhold til forordningen.
Generelt vil vi gerne sikre stabilitet blandt de finansielle aktører og sikkerhed for investorer og indskydere, hvorfor Radikale Venstre støtter op om dette forslag.
Kapitalkravsforordningen foreskriver nemlig de tilsynsmæssige krav, der er for institutter, der konkret vedrører markederne for bankydelser og for finansielle tjenesteydelser.
Formålet er som sagt at sikre finansielt stabile markedsaktører samt sikre et højt beskyttelsesniveau af investorer og indskydere.
Med forordningen stilles der ensartede finansielle krav til institutter, som opbevarer penge eller værdipapirer, der tilhører deres kunder.
Ved at gennemføre bestemmelserne i forordningen fastsættes med loven bl.a. nye regler om kapitalkrav, store engagementer, likviditet, oplysningskrav m.v.
Målet er, at Grønland og Færøerne kan blive vurderet som ækvivalente tredjelande, således at kreditinstitutter i Europa eller i EU, og herunder Danmark, kan behandle lån til Grønland og Færøerne på nogenlunde samme måde som i dag.
Vi førstebehandler i dag lovforslagene, men afventer derefter både Lagtingets og Inatsisartuts behandling af samme, inden lovbehandlingsprocessen kan fortsætte.
Forslagene sendes i høring i Grønland og på Færøerne med derefter hurtig ikrafttrædelse ved kongelige anordninger, og Radikale Venstre tilslutter sig derfor lovforslagene L 128 og L 129.
Tak for ordet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-02-05:
Som andre ordførere har været inde på før mig, er det her to lovforslag, som er med til endnu en gang at cementere, at vi i Danmark, i Grønland og på Færøerne absolut er af den overbevisning, at det bedste er at have stort engagement i at skabe tillid til den finansielle sektor.
Det er jo også rigtigt, som andre har sagt før mig, at der med de lovforslag, som her bliver implementeret – ligesom det har været tilfældet med de forskellige bankpakker og andre tiltag – er tale om en række incitamenter, som er med til at skabe tillid til den måde, som vi håndterer kapitalforvaltning og midler i hele taget på både i Danmark, i Grønland og på Færøerne.
Det gælder likviditetskrav, tilsyn, hvordan formuerne bliver forvaltet, og hvordan de betroede midler bliver placeret og forvaltet.
Det er alt sammen nogle meget grundlæggende og vigtige ting, og det er også derfor, at vi også har implementeret den del af kapitalkravsforordningen i Danmark, og det også noget, som Dansk Folkeparti har støttet.
Thomas Jensen (S), 2015-02-05:
Da Socialdemokraternes grønlands- og færøordfører ikke kan være til stede i dag, skal jeg læse ordførerens tale op:
Med vedtagelsen af de to lovforslag, L 128 og L 129, gennemfører vi kapitalkravsforordningen for henholdsvis Færøerne og Grønland.
Kapitalkravsforordningen betyder, at reglerne om kravene til den finansielle sektor i Grønland og på Færøerne skærpes med hensyn til kapitalkrav, likviditet og oplysningskrav, så der stilles de samme krav i Grønland og på Færøerne som i Danmark og resten af EU.
Krisen har globalt set haft alvorlige realøkonomiske konsekvenser med store formuetab, nedgang i købekraft og levestandard og omfattende arbejdsløshed til følge.
Regeringen har gennemført tiltag, som efterhånden sætter gang i dansk økonomi, så vi atter ser stigende beskæftigelse, faldende arbejdsløshed, forbedret konkurrenceevne og optimisme hos forbrugerne.
Og det er alt sammen glædeligt.
Men sporene fra finanskrisen skræmmer.
Omkostningerne af finanskrisen har vist os, at der er behov for regulering af den finansielle sektor.
Der er behov for at stramme finanssektorens tøjler, så de finansielle markeder ikke kan kuldkaste et velfærdssamfund og sende tusindvis ud i arbejdsløshed.
Med kapitalkravsforordningen stiller vi derfor sammen med resten af EU-landene skærpede krav til kreditinstitutterne og investeringsselskaberne.
Det betyder for det første, at der sker en opstramning af basiskapital og kapitalkrav, så kreditinstitutterne og investeringsselskaberne står stærkere i forhold til de risici, som de har påtaget sig.
For det andet betyder det, at kravene til oplysning om kreditinstitutternes største engagementer bliver markant skærpet.
For det tredje betyder det, at der strammes op på, hvad der kan medregnes til den likvide beholdning.
Og endelig for det fjerde betyder det, at vi skærper kravene om indberetning og offentliggørelse af oplysninger.
Med forordningen styrker vi altså reguleringen, tilsynet og risikostyringen af kreditinstitutterne og investeringsselskaberne, så vi kan reducere risikoen for et nyt finansielt kollaps.
Og som medlem af EU gælder kapitalkravsforordningen selvfølgelig direkte i Danmark.
Grønland og Færøerne er som bekendt ikke medlemmer af EU, og kapitalkravsforordningen skal derfor vedtages ved lov i Danmark for at kunne sættes i kraft i Grønland og på Færøerne.
Det er det, vi gør med disse to lovforslag, så der gælder de samme regler om regulering og tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber på Færøerne og i Grønland, som der gør i Danmark.
Og med de bemærkninger kan jeg derfor meddele, at Socialdemokraterne støtter forslaget.
Kim Andersen (V), 2015-02-05:
Tak for det, fru formand.
De to næste sager her behandles jo, som det lige er blevet sagt, samlet, og det drejer sig for Færøernes vedkommende om implementering og for Grønlands vedkommende om det, vi kalder for kapitalkravsforordningen, forkortet CRR-forordningen.
Det har man ønsket i Grønland og på Færøerne at få implementeret i de respektive lovgivninger.
Med de her lovforslag gennemfører man så en tilsvarende lovgivning de to steder, som vi her i Folketinget vedtog for et års tid siden med L 133, i februar 2014.
Det er så en konsekvens af bankpakke VI, der omhandler en konsolidering af den finansielle sektor, og CRR-forordningen hører også sammen med CRD IV-direktivet.
Så vidt de finurlige teknikaliteter i det her.
Kort fortalt går det omfattende sagskompleks, som det her jo i virkeligheden er, ud på at handle på erfaringerne fra den finansielle krise.
Endvidere stilles der ensartede krav til institutter, som opbevarer penge eller værdipapirer for deres kunder.
Vi er sikre på, det er meget fornuftigt, at man også har sådanne regler gældende på Færøerne og i Grønland.
Det kan vi helt klart tilslutte os.
Jeg skal lige her føje til, at vi jo har den gode regel, at vi først vedtager lovgivning og implementerer i forhold til Grønland, når det grønlandske parlament og den grønlandske regering har ytret sig.
Man har ikke tilkendegivet sine detaljerede indstillinger til lovforslaget her endnu, men man har alligevel ønsket, at vi skulle førstebehandle anmodningen her i dag.
Jeg har forstået proceduren sådan, at vi gennemfører de tre behandlinger ret hurtigt for Færøforslagets vedkommende, og så afventer vi nærmere fra Grønland, hvornår man er klar til, at vi går videre og slutbehandler, tredjebehandler implementeringen af L 129, for så vidt angår Grønland.
Det er teknik, det finder vi nok ud af.
Vi kan tilslutte os de her to forslag.
Det er yderst fornuftigt, at man også opererer efter de kriterier, som vi har indført her, på Færøerne og i Grønland, og det giver vi gerne vores fulde støtte.