runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2012-05-30:
Jeg kan fuldstændig tilslutte mig hr. Jesper Petersens konstatering af, at det sejler hos Venstre.
Det er jo sådan, at vi i dag har hørt, at De Konservative vil gå til Europa-Kommissionen med det her med, at vi har en topskattegrænse, som vi ikke flytter for pensionister, og vi har hørt hr. Lars Løkke Rasmussen gå ganske hårdt til os her i salen i dag.
Men det er jo sådan, at det ikke er nyt, at man går ind og lægger sådan nogle grænser i skattelovgivningen i forhold til alder.
Og lige nu behandler vi faktisk et forslag i Skatteudvalget og også her i Folketingssalen, der hedder L 170, hvor man går ind og giver en skattelettelse til pensionister, som godt vil give en hånd med i private hjem.
Man giver faktisk en skattelettelse på 10.000 kr.
Siden det er blevet fremsat, er der så nogle borgerlige politikere, som har ønsket at få det opdelt, sådan at man kunne stemme for den her skattelettelse til pensionister.
Der er i øvrigt også en skattelettelse til 16-18-årige.
Der er mit korte spørgsmål til fru Ellen Trane Nørby: Vil Venstre stemme for den her skattelettelse til de pensionister og de 16-18-årige?
Ellen Trane Nørby (V), 2012-05-30:
Det er bl.a. også noget af det, der ligger i L 170, som var en del af den tidligere regerings oplæg, og som jo nu er blevet opdelt, fordi den nuværende regering har krydret det med en lang række andre forslag.
Thomas Jensen (S), 2012-05-30:
Jeg vil bare fastslå, at det, der ligger i regeringens udspil til en skattereform, ikke på nogen måde er aldersdiskriminerende; det følger fuldstændig en tradition i dansk skattelovgivning, hvor man godt kan gå ind og lægge aldersgrænser.
Og jeg synes også, det er at tale med to tunger, at fru Ellen Trane Nørby kan stå her i dag og sige, at man godt kan give skattelettelser til folkepensionister ud fra L 170, men at hun så vil bruge så kras en retorik, at hun kalder det andet for aldersdiskrimination.
Og Konservative er gået så langt som til at kalde det aldersracisme.
Jeg synes, at det, der står tilbage i forbindelse med Venstres youtubeskatteudspil, er, at vi simpelt hen ikke ved, hvor vi har Venstre.
Man søger efter nogle symbolske hår i suppen, sådan at man kan stå og kritisere regeringen.
Jeg synes, det ville klæde det store oppositionsparti at komme ind til bordet og se på, at f.eks. det her omkring topskattegrænsen for folkepensionister ligger fuldstændig i tråd med en tradition i dansk skattepolitik.
Og jeg synes, det vil være rigtig, rigtig spændende at se, hvad Venstre så stemmer, når vi får det i Folketingssalen snart.
Vi kunne ikke få noget klart svar fra fru Ellen Trane Nørby i dag, men det må vi så vente på, til vi behandler L 170 senere i samlingen.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-05-30:
Det er jo interessant, at det første, Det Konservative Folkeparti vælger at hive fat i, når man spørger ind til det substantielt politiske, er noget Christiansborgfnidder, men lad mig så forholde mig til det andet, som ordføreren jo påpeger.
Men det gør det trods alt bedre, og det har man jo finansieringsudvalgets ord for, som er et udvalg, der er nedsat af VK-regeringen.
Jesper Petersen (SF), 2012-05-30:
Jeg synes simpelt hen, at det her begynder at blive pinligt.
Der er ingen sammenhæng overhovedet i de ting, der kommer.
Hver gang, man prøver på at gå det bare en smule på klingen med hensyn til, hvordan et eller andet servietregnestykke eller 2 minutter på YouTube hænger sammen, så siger de, at det er sådan en teknikdiskussion.
Hvorfor forfladiger man den politiske diskussion til noget, der har med teknik at gøre?
Når man kommer og siger, at man vil give skattelettelser for 13 mia. kr., så må man da forvente, at man bliver holdt op på, at det passer.
Og det gør det ikke.
Man kan ikke bruge de 5 milliarder, for så har man skrottet sin egen målsætning om udviklingen i det offentlige forbrug.
Der er 2 mere, man ikke kan bruge, for så løber man fra målsætningen om at få uddannet vores unge, som vi ellers havde en idé om at Venstre stadig væk stod vagt om.
Det sejler fuldstændig.
Jeg synes, det er pinligt.
Men det er jo det, der sker, når man i 8 måneder gemmer sig, lægger sig i hængekøjen, fører Tea Party-politik.
Så kommer man jo i problemer på et tidspunkt.
Kan vi få at vide nu, om det her betyder, at Venstre ikke vil være med til at forhandle skattereform, hvis ikke trepartsaftale, hvis ikke integrationsreform, hvis ikke førtidspensionsreform ender med at føre til skattelettelser?
Er det det, der ligger på bordet nu?
Esben Lunde Larsen (V), 2012-05-30:
Statsministerens egen regering har en lov om bræmmer.
Det kan også defineres som randzoner.
Tak for det.
Det kan statsministeren så måske svare på i anden omgang.
Men det overrasker mig lidt, at statsministeren ikke ved, hvad bræmmer er.
Nu kom der så klarhed over det, da jeg nævnte ordet randzoner, men bræmmer har jo været et almindeligt begreb i den danske miljølovgivning i særdeles mange år.
Det er måske, fordi statsministeren har en tendens til at bevæge sig mest på de bonede gulve, at hun ikke vidste det, men det skal jeg så ikke kloge mig på.
Men til statsministerens svar om det med at få flere med vil jeg spørge, om det så ikke overrasker statsministeren, at der faktisk ikke er flere af Folketingets partier, der vil med.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Jeg er fuldstændig klar over, at dansk landbrug har det ganske svært.
Det er også derfor, regeringen har taget initiativ til en finansiel lånefacilitet til netop landbruget, som kan afhjælpe nogle af de udfordringer, man står over for.
For selvfølgelig er det vigtigt, at nogle af de sunde landbrug, vi har, får en hjælpende hånd, og det kan de få med de her tiltag.
Men vi er jo også nødt til at kigge på naturen.
Og jeg synes, at det er en god ting, at man i respekt for vores vand, som er så vigtigt for Danmark, men også i respekt for adgangen til naturen nu går ind og diskuterer de her randzoner.
Det er vigtigt for os alle sammen, at vi har adgang til naturen, og det er det, regeringen sætter stor pris på.
Stine Brix (EL), 2012-05-30:
Tak for det.
Der var jeg heldig.
Statsministeren sagde her til eftermiddag i debatten, at det, som dagpengemodtageren og kontanthjælpsmodtageren og førtidspensionisten kan købe i dag, kan de også købe til næste år.
Men det er jo ikke korrekt, for købekraften falder næste år for de her grupper, ifølge dagbladet Information i dag med 2.000 kr. for hver enkelt.
Så jeg vil gerne høre statsministeren: Er det rigtigt forstået, at regeringens udspil til en skattereform faktisk betyder, at købekraften falder det næste år og faktisk helt frem mod 2020 vil være lavere, end den er i dag, og at det vil sige, at dagpengemodtageren og kontanthjælpsmodtageren og førtidspensionisten kan putte mindre rugbrød i deres kurve næste år og helt frem til 2020, end de kan i år?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Den måde, vi foreslår at man udvikler overførselsindkomsterne på, er ved, at man hvert eneste år får mere, end man fik året før.
Det betyder, at det rugbrød, man har råd til i dag, vil man også have råd til næste år, fordi der selvfølgelig skal være en udvikling i overførselsindkomsterne.
Det er rigtigt, at de ikke får så høj en udvikling, som man ellers havde tiltænkt, de får en mindre udvikling.
Men det er ganske enkelt ikke rigtigt, hvis Enhedslisten fremstiller det, som om man stjæler fra nogen, eller som om nogen har mindre til rådighed, for de pågældende vil stadig væk bevare deres købekraft fremadrettet.
Stine Brix (EL), 2012-05-30:
Men pointen er jo netop, at det gør man ikke til næste år.
Når man ser det over et langt forløb frem til 2022, ja, så vil købekraften være bevaret.
Men til næste år vil der være et fald i reallønnen eller -indtægten på 1 pct. ifølge regeringens plan.
Så har man jo ikke den samme købekraft til næste år, som man har i dag.
Så kan man jo ikke putte den samme mængde rugbrød eller det samme antal letmælkskartoner i kurven næste år, som man kan i dag.
Er det ikke korrekt forstået?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Og det, vi siger, er, at vi ikke vil forringe købekraften for dem, som er på overførselsindkomst.
Det vil sige, at de sådan set i den her tidsperiode har råd til det samme, som de har i dag.
Når de, der er på arbejdsmarkedet, er gået forrest og har været tilbageholdende med det, de har krævet i lønningsposen, må det egentlig også afspejles her og nu hos dem, som er på overførselsindkomster, for der er et eller andet mærkeligt og på sin vis uforklarligt i, at man har en overførselsindkomst, som kommer til at stige mere end lønniveauerne for dem, der er på arbejdsmarkedet.
Det er en ubalance, som vi nu forsøger at afhjælpe med det her forslag.
Og jeg synes godt, at man kan stå på mål for, at man overhovedet ikke forringer nogens købekraft frem mod år 2022.
Magnus Heunicke (S), 2012-05-30:
Det var så anden runde med Venstres ordfører, og igen lyttede vi jo meget nøje, for det er så sjældent, vi hører Venstre komme med en reel politik.
Vi hørte om et nyt skatteudspil, som blev nævnt i den lidt over 2 minutter lange You Tube-video med Venstres formand her i fredags, og så vidt jeg forstod ordføreren, skulle det simpelt hen være et nyt skatteudspil, som Venstre har lavet eller vil lave eller har tanker om at ville lave, og som bl.a. skulle indeholde en ny toptopskat, tror jeg udtrykket var, altså et nyt regime fra topskattesystemet.
Nu har vi haft debatten hele dagen lang, og vi har haft nogle dage til at kigge på Venstres udspil, men der er ikke rigtig kommet mere frem om det, og ved indgangen til forhandlingerne synes jeg det ville være rigtig fint, hvis Venstre kunne løfte sløret for, hvad der så er Venstres skattepolitik.
Kan vi ikke bare få lidt at vide om, hvad det er for nogle planer, som ligger, eller som man tænker på at lave i det her nye skatteudspil, som Venstre taler om?
Ellen Trane Nørby (V), 2012-05-30:
Jeg vil gerne gentage det, jeg har sagt flere gange i løbet af i dag om, hvad det er, Venstre ser som perspektiver for en skattereform.
For vi ser faktisk en historisk mulighed i, at SF og S nu er vendt hundrede og firs grader, når det drejer sig om skat.
Før valget skulle skattelettelser rulles tilbage.
Det, vi har oplevet efter valget, er, at man har sat skatter og afgifter op med 6 mia. kr., og nu vil man så måske noget andet.
Og der er vi jo så kommet med et udspil, hvor vi siger, at den her skattereform skal være perspektivrig.
Vi har sagt, vi skal have lavet en erhvervsselskabspakke, hvormed vi sikrer, at vores virksomheder får bedre rammevilkår og bedre mulighed for at skabe job til danskerne.
Og så vil vi gerne have hævet grænsen for topskat, sådan at det kun er dem, der tjener allermest, der rammes, ikke kemiingeniøren på Novo, ikke den ledende sygeplejerske på Rigets kræftafdeling, men dem, der virkelig tjener mange penge, og ikke den helt almindelige dansker.
Der mener vi ikke, der er perspektiver nok i det udspil, som regeringen er kommet med.
Magnus Heunicke (S), 2012-05-30:
Vi fik altså det, ordføreren kaldte perspektiver.
Det er nogle perspektiver, vi hører her, og det er glimrende med perspektiver, men det, vi godt vil have, er jo nogle beløb, nogle procenter, nogle matematiske udregninger af, hvordan det her skal hænge sammen.
Hvad er det for en ny topskattegrænse?
Hvad er topskatteprocenten?
Hvad er det for nogle modeller, man taler om, når hr. Lars Løkke Rasmussen taler om et helt nyt skattesystem i YouTubevideoer på 2½ minut?
Der er da er rigtig mange, der godt kunne tænke sig at vide, hvad det er for noget.
Det er jo ikke kun mig, der spørger om det.
Det er også landets førende økonomiske eksperter, som siger: Hvordan vil Venstre finansiere det?
Hvad er det, Venstre vil finansiere?
Lige nu, mens vi taler, har Detektor, som faktatjekker politikere, undersøgt, om der er et hul, eller der ikke er et hul, og de siger, at jo, der er søreme et hul i Venstres regnestykke.
Der mangler mindst 5 mia. kr. Så vi aner ikke, hvad pengene skal gå til, vi aner ikke, hvor pengene skal komme fra.
Kan ordføreren ikke godt bare gøre os lidt klogere på, hvad det er for en politik, ordføreren er sendt i byen med af Venstre?
Ellen Trane Nørby (V), 2012-05-30:
Altså, det ville jo være befriende, hvis vi efter en hel debat i dag, hvor regeringen har sagt, den er en mindretalsregering og gerne vil invitere til et bredt samarbejde, kunne sige: Fint, vi vil godt gribe den historiske mulighed, der ligger.
Men vi vil gerne være sikre på to ting: Hvis vi skal deltage i en skattereform, skal den være ambitiøs og perspektivrig.
Så skal det ikke bare være en skatteomlægning, hvor vi flytter fra den ene lomme til anden lomme.
Derfor har vi peget på de 13 mia. kr., der ligger i regeringens egen 2020-plan, og sagt, at når regeringen kan finde dem ud over den vækstramme, som vi er enige om på 0,8 pct., må det jo også være, fordi den erkender, at der kan findes penge i det danske offentlige budget, som vi kan bruge til at sænke skatten på arbejde med – altså vel at mærke ikke sænke skatten på arbejde oven på et skattestop og en tid med nul ekstra skatter og afgifter, men oven på, at regeringen har brudt skattestoppet og sat skatter og afgifter op med 6 mia. kr.
Jonas Dahl (SF), 2012-05-30:
Det er dog lidt interessant med de 2½ minut, som det åbenbart tog at lave Venstre skatteudspil i fredags.
Jeg vil sige, at man måske godt kunne have brugt 12 minutter på det, for så havde der i hvert fald været 9½ minut til at forklare, hvor pengene skulle komme fra.
Men jeg vil sige, at de 9½ minut kunne det være vi skulle overveje at forære til Venstre, for det ville gøre det lidt nemmere i forhold til debatten.
Men i dag har vi så set, som hr. Magnus Heunicke også var inde på, at nu er de der 2½ minut blevet skilt ad, og nu mangler man så 5 mia. kr., som man ikke kan redegøre for hvor skal komme fra.
Så har vi slet ikke været inde på de 2 mia. kr., som regeringen har sat af til uddannelse, og som Venstre nu gerne vil give til skattelettelser.
Og så vil jeg bare gerne spørge ganske simpelt: Kan hr. Ellen Trane, fru Ellen Trane Nørby – kønsskifteoperationer er trods alt ikke blevet en del af det endnu – bekræfte, at Venstre ikke længere går ind for 60-procents-målsætningen?
For det er jo det, de sidste 2 mia. kr. faktisk skulle bruges til, nemlig et uddannelsesløft, et løft til vores uddannelse og forskning.
Så går Venstre ikke længere ind for 60-procents-målsætningen?
Det hørte vi jo ellers for nogle få måneder siden at Venstre gjorde.
Kan fru Ellen Trane Nørby ikke redegøre for det?
Ellen Trane Nørby (V), 2012-05-30:
Jeg ved godt, at både Socialdemokraternes og SF's ordførere i dag meget gerne vil gøre det her til sådan en teknisk diskussion, hvor perspektiverne forsvinder.
Det forsøger man jo at gøre for egentlig at få fokus væk fra, at man har et meget, meget stort problem, at regeringen ikke ønsker at svare på, om man kan se den her skattereform som et samlet hele, eller om man skal se den isoleret.
For det, regeringen med sit udspil har lagt op til, er jo skatteomlægning, hvor man flytter fra den ene lomme til den anden lomme.
Det, vi har sagt der er behov for, er, at vi sænker skatten markant på arbejde.
Vi synes, at der efter de skader, der er blevet forøvet af regeringen, siden den trådte til for 8 måneder siden, hvor den har sat skatter og afgifter op med 6 mia. kr., hvor den har forringet incitamentet til at tage et arbejde, hvor 4.500 mennesker er faldet ud af beskæftigelsessystemet, skal ske noget perspektivrigt, som faktisk sikrer, at der er flere danskere, der kan komme i arbejde, at vores virksomheder kan udvide produktionen.
Der har vi peget på de 13 mia. kr., som regeringen også selv peger på i sin 2020-plan.
Og pengene er jo ikke mærket.
Det er jo ikke sådan, at fordi regeringen i sit udspil har sat pengene med en farve et sted, skal de for tid og evighed stå der.
Vi er jo fortsat i gang med at diskutere de her reformer, og vi er også i gang med at diskutere, hvad provenuet, f.eks. fra en førtidspensionsog en fleksjobreform, så skal gå til.
Det er vi jo fortsat ikke nået til enighed om overhovedet.
Og der har vi peget på, det gjorde jeg også i min tale tidligere i dag, at de penge jo passende kunne gå ind i en ny globaliseringspulje, sådan at vi i fællesskab kan satse på uddannelse og forskning, ligesom vi gjorde massivt fra 2001 til 2011.
Jonas Dahl (SF), 2012-05-30:
Jamen indledningsvis må jeg sige, at jeg er lidt skuffet over, at Venstres ordfører nu siger, at Venstre dybest set spiller med mærkede kort, for det er jo det, man gør.
Regeringen lagde faktisk sit skatteudspil frem i fuld længde i går, i fuld offentlighed, og hvad Venstre angår, er det så 2½ minut på YouTube.
Jeg ved ikke, om det er de 9½ minut, der gør det, men Venstres folketingsmedlemmer er jo heller ikke mødt så talstærkt op for at bakke op om det, og det kan måske også være, fordi minutterne er ved at rinde lidt ud for ordføreren.
Men jeg kunne bare godt tænke mig igen at vende tilbage til det her, for vi kan ikke få svar om de 5 mia. kr., som man mangler, og nu kunne vi så heller ikke få et svar om de 2 mia. kr.
Vi kunne end ikke få et svar på, om Venstre fortsat bakker op om 60-procents-målsætningen, altså at 60 pct. af vores unge skal have en videregående uddannelse.
Hvis Venstre også er ved at løbe fra det, synes jeg da, det er en interessant diskussion, men der er altså nu allerede åbenbart 7 mia. kr., som Venstre ikke kan redegøre for.
Hvor vil man hente pengene?
Er det på plejehjemmene, eller er det på skolerne?
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-05-30:
Nu er det sådan, at vi er nogle, der interesserer os lidt for grænsehandel.
Det synes jeg også statsministeren skulle gøre.
Så jeg har et helt konkret spørgsmål, som jeg håber kan give et helt konkret svar, nemlig: Hvor mange job i detailhandelen mister vi i Danmark på baggrund af de afgiftsforhøjelser, som regeringen indførte med finansloven 2012?
Jeg skal bare have et enkelt tal, vil jeg sige til statsministeren.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2012-05-30:
Tak for det.
Det her er jo så en afslutningsdebat, og som sådan har den jo været god.
Statsministeren ridser på polemisk facon nogle fronter op, og vi kunne så stoppe her og markere afslutningen på et folketingsår, hvor skatterne er steget med 6 mia. kr. – 3.400 kr. for en almindelig LO-familie – afgiftsstigninger målrettet dele af dansk erhverv, der har kickstartet grænsehandelen syd for den dansk-tyske grænse.
Hvis jeg forstår statsministeren ret, har statsministeren en ambition om, at det her i virkeligheden ikke er en afslutningsdebat, men sådan set er starten på den politiske sæson.
Statsministeren siger, at forhandlingerne er gået gang.
Det er de mig bekendt ikke.
Vi har brug for at få afklaret, om der er basis for, at forhandlingerne kan gå i gang.
Vi deler ambitionen om at sætte skatten ned, men ikke bare på overfladen.
Hvis danskerne skal arbejde mere, skal det kunne betale sig at arbejde.
Hvis flere danskere skal arbejde, skal der være et arbejde til dem.
Det er baggrunden for, at Venstre klart har tilkendegivet, at en skattereform, som alene er en omlægning, ikke har noget perspektiv.
Og derfor skal jeg bare stille det helt simple spørgsmål, nemlig om statsministeren er indstillet på, at de besparelser fra regeringens besparelseskatalog, 2020-planen, på i alt 22 mia. kr., som ikke skal bruges for at holde en vækst på 0,8 pct. i den offentlige sektor, kan indgå i drøftelserne og i finansieringen af en skattereform.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Først og fremmest skal jeg sige, at det, vi har lagt op til, jo er en egentlig nedsættelse af skatten.
Der tages jo elementer ude fra skattesystemet, og derfor er det ikke bare en omlægning, som man ynder at sige fra V og K's side.
Det er jo en egentlig skattenedsættelse.
Det håber jeg egentlig også at man vil kvittere for fra Venstres side.
Jeg må jo ikke stille spørgsmål fra Folketingets talerstol, men jeg vil så prøve at udlede noget af det, hr. Lars Løkke Rasmussen sagde.
Skal det her forstås sådan, at Venstre nu har fundet ud af at trække 5 mia. kr. fra 13 mia. kr. og ikke længere er optaget af at give 13 mia. kr. i skattelettelse, men sådan set har fundet ud af, at vi er nede på 8 mia. kr. i skattelettelse?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2012-05-30:
Vi stillede i går et spørgsmål til regeringen – vi har jo ikke haft mulighed for at være i tæt dialog med regeringen, før regeringen kom med sit forslag – og svaret på det spørgsmål vil være bestemmende for, om Venstre ønsker at opstarte forhandlinger med regeringen.
Regeringen bestemmer jo selv, om den har lyst til at forhandle med Venstre.
Spørgsmålet, som jeg egentlig forventer et klart svar på, er i al sin enkelhed: Regeringen har fremlagt et besparelseskatalog, 2020-planen, med forslag til besparelser i den offentlige sektor, hvor noget er transferering og noget er forbrug, på i alt 22 mia. kr.
Der skal som udgangspunkt bruges 9 mia. kr. – efter de seneste tal, der i dag er kommet frem fra Finansministeriet, måske kun 8 mia. kr., men lad det nu være – for at holde en vækstprocent på 0,8 i den offentlige sektor.
Spørgsmålet går på, om regeringen er indstillet på, at alle eller dele af de milliarder, som kan frigøres, hvis man forfølger regeringens besparelseskatalog, kan bruges til reelt at sætte skatten ned.
Er regeringen ikke det, bliver jeg nødt til at sige, at så har det ingen interesse.
Der er intet perspektiv i blot at flytte penge fra den ene lomme til den anden lomme.
Jeg forstår, at statsministeren har en ambition om, at dette ikke skal være en afslutningsdebat, men starten på en helt ny måde at gøre tingene på.
Det vil vi meget gerne, hvis regeringen er indstillet på at forhandle skattereformer med reelle skattelettelser hentet fra de reformmilliarder, som regeringen selv har bragt i forslag.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Jeg skal for det første gentage, at jeg tror, Venstre har lavet en regnefejl, for i går kom man og sagde, at man vil have skattelettelser for 13 mia. kr. og samtidig have en udvikling i det offentlige forbrug på 0,8 pct.
De to ting kan ikke lade sig gøre på samme tid, for så tager man jo 5 mia. kr., som egentlig er omprioriteringer i den offentlige sektor, og vil bruge dem til skattelettelser, og så er man nødt til at trække de 5 mia. kr. fra de 0,8 pct. Så Venstre har lavet en regnefejl, men fred være med det.
Det, der også spørges om, er: Er regeringen villig til at forhandle om, hvad det råderum, som man skaber i fællesskab gennem reformer, skal bruges til, og er regeringen villig til at diskutere, om det beløb skal øremærkes til de partier, der skaffer midlerne?
Pia Kjærsgaard (DF), 2012-05-30:
Ja, jeg vil bevæge mig lidt ned i nogle enkeltheder i alt det her, vi har diskuteret i dag.
Jeg tror, som også statsministeren var inde på, at rigtig mange af dem, der sidder og følger den her debat, er vores folkepensionister.
Jeg vil egentlig ikke tale om det som et krav eller noget som helst; jeg synes bare, jeg har lyst til sige til statsministeren og regeringen i det hele taget, at jeg i forhold til den her skattereform synes, at man meget, meget kraftigt – uden diskussion, egentlig uden forhandling – burde overveje at revurdere de tiltag, der er i forhold til folkepensionister.
Det er godt.
Det er da også godt, at der er kommet 750 kr. i pensionstillæg, selv om man så havde lovet 5.000 – altså, det er måske sådan lidt skævt, men pyt nu med det.
Men så synes jeg altså, at det er væsentligt endnu en gang at sige, at det, der er omkring folkepensionens grundbeløb, er en eklatant fejltagelse.
Det duer simpelt hen ikke.
Så det er bare min anmodning og mit spørgsmål til statsministeren – ikke noget krav, ikke noget om forhandling: Tag det af bordet!