runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2014-10-22:
Tak for svaret.
Jeg synes jo, at det er fantastisk godt – og det synes vi i Dansk Folkeparti – at vi, regeringen og Dansk Folkeparti, er enige om, at grænsekontrol virker, og så gælder det om at få noget etableret, der så netop virker.
Vi har bemærket os, selvfølgelig, at noget af det første, der skete, dengang den nuværende regering kom til i 2011, jo var, at man droppede den aftale, der var blevet lavet mellem den tidligere regering og Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne om styrket toldkontrol ved grænserne.
Den blev revet i stykker, fordi det duede jo ikke med flere toldere, mere politi, nummerpladescannere, og hvad der ellers var indeholdt i den aftale.
Det, at man så nu synes, at det er godt med mere grænsekontrol og gerne vil etablere nummerpladescannere, som man har haft i Holland, videoovervågning m.v., synes vi er et skridt i den rigtige retning.
Jeg kunne dog godt tænke mig at få at vide, hvorfor det skulle vente så længe, hvorfor det var, at man droppede den gamle aftale, som jo faktisk var et bud på, hvordan man kunne gøre det her, og nu mener, at nu kan man sagtens lave noget grænsekontrol.
Det er det ene spørgsmål, jeg synes ville være relevant at få svar på.
Det andet spørgsmål er så: Hvordan følger regeringen op på de her nye muligheder, for et er jo, at det giver nogle nye muligheder, og at regeringen nu her 2 år efter vurderer, at man godt kan bruge den hollandske model, men noget andet er, hvordan man så reelt styrker grænsekontrollen ved hjælp af toldere, politi og lignende.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, om der følger ressourcer med, og i givet fald hvor mange, til henholdsvis SKAT, dvs. tolderne, og politiet, dvs. Rigspolitiet.
Jeg skulle hilse at sige, at det indtryk, man får, når man vurderer de her ting, er, at der er brug for flere ressourcer både i Københavns Lufthavn og f.eks. ved den dansk-tyske grænse.
Mette Frederiksen (S), 2014-10-22:
Tak for det.
Jeg vil starte med at sige, at jeg synes, at det er ualmindelig positivt, at vi med den her dom får ordentlig mulighed for at have styr på, hvad der sker ved vores grænseovergange, fordi vi jo i Danmark i lighed med en række andre europæiske lande, hvis ikke alle, er udfordret af den kriminalitet, der går på tværs af grænserne.
Det er, om vi taler om illegal indvandring, menneskesmugling, grænseoverskridende kriminalitet og andet, der udfordrer os.
Det er også derfor, at vi fremsætter et lovforslag her i november, som vil styrke politiets kontrol i de danske grænseområder markant.
Med vores forslag får politiet en generel adgang til at standse og kontrollere personer, der er rejst til Danmark, uanset om de kommer i bil, bus, fly, tog eller skib.
Den kontroladgang, vi ønsker at indføre, skal være fleksibel, så kontrollen kan øges, hvis der opstår særlige problemer, f.eks. med illegal indvandring.
Der skal opsættes nummerpladescannere og mobile kameraer ved grænserne og i grænseområderne, som skal indsamle de oplysninger, som dansk politi har brug for.
Det er rigtigt, at den her model er inspireret af noget af det, der er sket i Holland, og som de hollandske myndigheder har benyttet sig af siden 2012.
Jeg skal måske for en god ordens skyld sige, at regeringen orienterede Folketinget om den hollandske model allerede tilbage i 2012.
Den danske regering har valgt at lade sig inspirere af den hollandske model, men det er klart, vil jeg jo gerne sige også som ny justitsminister, at det selvfølgelig tager noget tid at overveje, om den model kan overføres direkte til Danmark, og om vi har de samme behov, og hvad der har været behov for af tilpasninger i forhold til de danske forhold.
Så er det altså også derudover selvfølgelig nødvendigt at sikre, at vi lever op til de forpligtelser, vi har i forhold til Schengensamarbejdet.
Derfor valgte min forgænger i embedet, Karen Hækkerup, i forsommeren 2014 at nedsætte en arbejdsgruppe bestående af Justitsministeriet, politiet og Udlændingestyrelsen.
Arbejdsgruppen har haft til opgave at forberede det her område og dermed sikre en forbedring af den politimæssige kontrol af udlændinge i grænseområder og lufthavne.
For 2 uger siden blev udvalgets anbefalinger lagt frem, og det er arbejdsgruppens anbefalinger, som det kommende lovforslag kommer til at basere sig på.
Mig bekendt – og det skal være min afslutning – er Danmark et af de første lande, hvis ikke det første, der overfører de hollandske erfaringer til egen lovgivning.
Peter Skaarup (DF), 2014-10-22:
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvad er ministerens holdning til, at en dom fra EU-Domstolen fra 2012 har givet Holland udvidede muligheder for grænsekontrol, hvorfor har regeringen ventet i 2 år på at styrke grænsekontrollen, som statsministeren bebudede i åbningstalen, og hvad er begrundelsen for, at regeringen nu i modsætning til tidligere alligevel ønsker en stærkere grænsekontrol?
Mette Frederiksen (S), 2014-10-22:
Det er i hvert fald svært at opstille grænsebomme hele vejen langs vestkysten, hvis det er det, der er Dansk Folkepartis eget forslag til, hvordan man sikrer, at der bliver mindre grænseoverskridende kriminalitet.
Hvad angår ressourceforbruget, siger det sig selv, at når vi ønsker at optimere den indsats, der er med grænsekontrollen, skal der selvfølgelig også følge de nødvendige ressourcer, og det vil vi redegøre for, når vi fremsætter lovforslaget.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-10-22:
Nu står vi jo så i den situation, at borgere i Jylland har været udsat for en heftig nedbørsmængde og store vandstigninger, og samtidig taler vi så også om sandsynligheden for, at der kommer stadig flere af sådanne voldsomme vejrfænomener.
I fremtiden bliver det endnu mere vigtigt, at borgerne kan stole på, at forsikringsselskaberne og Stormrådet gør deres arbejde hurtigt og effektivt og ikke mindst samarbejder med de berørte borgere, som det ikke har været tilfældet for mange omkring Roskilde Fjord og andre steder.
Derfor vil jeg også godt på baggrund af situationen i Jylland spørge, hvad ministeren vil gøre for at sikre, at de ikke får den samme dårlige behandling, og at borgere i lignende situationer i fremtiden ikke får den dårlige behandling, som de, der bor omkring Roskilde Fjord, har fået.
Mette Frederiksen (S), 2014-10-22:
Det ville jo være ualmindelig tosset at fremsætte et lovforslag, der ville være et tilbageskridt i indsatsen.
Altså, det har vi jo selvfølgelig ikke nogen som helst planer om at gøre.
Og jeg er egentlig ret tilfreds med, at det allerede er på vej, at vi får skærpet indsatsen på de her områder.
Jeg bliver også nødt til at være ærlig og sige, at da det er min første dag i Folketinget som justitsminister, vil der være spørgsmål, jeg ikke vil kunne svare fyldestgørende på.
Men det vil jeg selvfølgelig gerne bringe i orden så hurtigt som overhovedet muligt.
Og hvis der er aktuelle udfordringer i forhold til Københavns Lufthavn, så lad mig indhente en redegørelse så hurtigt, som det overhovedet kan lade sig gøre, og overbringe den til Folketingets Retsudvalg.
For det siger sig selv, at hvis der måtte være et eller andet tidsrum, hvor der er noget, der ikke fungerer helt optimalt, så skal vi selvfølgelig gøre, hvad vi kan, for at rette op på det.
Peter Skaarup (DF), 2014-10-22:
Jeg synes, det er godt, hvis ministeren vil sætte det i sving og få klaret de problemer, der åbenbart er her, meget hurtigt.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens vurdering af, hvornår der så kan ske noget.
For det virker jo sådan lidt mærkeligt, at man på den ene side siger, at nu er der brug for mere grænsekontrol – og grænsekontrol, der virker – men på den anden side ikke gennemfører de nødvendige ændringer, der betyder, at man kan bruge de instrumenter, man har i dag.
Det betyder i virkeligheden en forringelse, sådan som det er i øjeblikket hos politiet i Københavns Lufthavn.
Det er for mig at se helt galt, og hvis det her er udtryk for, at ministeren er enig i det, jamen så er det et lille skridt på vejen.
Det nye, jeg så har bemærket – for helt ny er sagen jo ikke; den har været diskuteret i sidste uge i medierne, og der har også været en udtalelse fra Rigspolitiet i sagen – er, at der tilsyneladende kan gå et godt stykke tid, før det er på plads.
Jeg ved ikke, hvor godt ministeren er informeret, men jeg håber, at ministeren vil lade sig informere godt om den situation.
For sådan som det fremgik i sidste uge, kunne der jo gå mange måneder, før det her kunne komme på plads, og så skal vi helt ind i det nye år, før det kommer på plads.
Og så er vi altså ude i en situation, hvor regeringen siger ét – altså at nu skal der være mere grænsekontrol, og at nu gør man noget – men hvor virkeligheden så viser det modsatte.
Dette skal man sammenholde med, at vi også kan se i de rapporter, der er fra regeringen – der er jo sendt et link med ud fra det undersøgelsesarbejde, som den tidligere minister har sat i gang – at der ikke bliver et øget kontroltryk, og så kan man jo godt blive lidt utryg ved, om det, som regeringen står for, er et fremskridt, eller om det i virkeligheden bare er et tilbageskridt.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens vurdering af hele den her misere, som jo gør det mere besværligt for politiet, end det har været tidligere, at arbejde med de her ting.
Mette Frederiksen (S), 2014-10-22:
Det er rigtigt, at det ligger i forlængelse af, hvad vi allerede har diskuteret, og jeg synes, det er en meget, meget relevant problemstilling, for der har været problemer på flytransportsiden i forhold til illegal indvandring.
Og det siger sig selv, at vi selvfølgelig skal have en meget effektiv kontrol med, hvad der foregår, ikke mindst i Københavns Lufthavn.
Det er også vigtigt for os at sikre, at politiet får de rigtige redskaber i kampen mod illegal indvandring.
Som jeg lige har sagt ved besvarelsen af det foregående spørgsmål, nedsatte min forgænger i embedet jo i forsommeren 2014 en arbejdsgruppe, som skulle anbefale relevante tiltag til at forbedre udlændingekontrollen i grænseområder og lufthavne.
Arbejdsgruppen har anbefalet, at der udstedes regler om, hvilke oplysninger fra bl.a. flyselskabernes bookingsystemer politiet skal have adgang til.
Adgangen til de oplysninger skal gælde både for kontrol af de ydre og de indre Schengengrænser, det vil sige, at det ikke kun er et europæisk anliggende, det gælder også det udefra.
Da samarbejdet skal sikre en fornuftig og korrekt administration af politiets beføjelser i fuld overensstemmelse med persondataloven, vil reglerne blive udarbejdet i samarbejde med de interessenter, der skal levere oplysningerne, og Datatilsynet, for vi skal selvfølgelig være sikre på, at tingene foregår på en ordentlig måde.
Med andre ord får politiet snart bedre muligheder, end man har haft tidligere, for at foretage en analysebaseret kontrol, og det forslag håber jeg selvfølgelig at der er bred opbakning til.
Jeg lægger næsten til grund, at Dansk Folkeparti vil bakke det op.
Spørgsmålet om, hvorvidt der, inden de nye regler træder i kraft, er opstået et problem mellem SKAT og politiet, er nyt for mig.
Det kan jeg ikke give et fyldestgørende svar på i dag, men jeg vil meget gerne indhente informationer om det, for det siger sig selv, at vi selvfølgelig skal kunne sikre en ordentlig kontrol, også indtil de nye regler træder i kraft.
Peter Skaarup (DF), 2014-10-22:
Tak for det.
Og det er jo i virkeligheden lidt i samme boldgade.
Mette Frederiksen (S), 2014-10-22:
Jeg ved ikke, om det er fint nok med snak, og jeg synes heller ikke, det er tilstrækkeligt, at der skal handling til.
For det afhænger jo af, om den handling, man iværksætter, faktisk virker.
For det siger sig selv, at vi har en meget, meget stor og stærk forpligtelse til at gøre, hvad vi kan for at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet.
Jeg vil tillade mig fortsat at anfægte, at grænsebomme er det bedste svar.
Hvis vi ser på de erfaringer, man gjorde sig med de 5 måneders permanent toldkontrol, er der ikke noget, der tyder på, at det er det mest effektive våben.
Derfor søger vi nu nye midler.
Der er vi så i den situation, at Holland har gjort sig nogle erfaringer, som vi tror kan overføres til Danmark.
Det vil vi gerne i gang med at gøre, og så vil vi selvfølgelig gerne diskutere med Folketingets partier, hvordan vi får brugt de midler bedst muligt.
Peter Skaarup (DF), 2014-10-22:
Jeg synes jo, det er lidt påfaldende, at ministeren og Dansk Folkeparti er enige om, at grænsekontrol virker.
Så tror jeg, at der er mange danskere, der tænker, at jamen hvorfor afviste man så tingene dengang for 2 år siden, og hvorfor har man ventet så længe; hvorfor har man nølet med at reagere på den dom, der var?
Det er det ene.
Der er et andet spørgsmål.
Ministeren er vel bekendt med, at der har ligget et projekt om Københavns Lufthavn igennem efterhånden meget lang tid.
Ideen er at ansætte 50 HK'ere til at tage sig af paskontrol, til gengæld for at politiet kan blive afløst for netop at tage sig af præcis det, som vi her taler om.
For det er jo fint nok med snak, men der skal handling til.
Mette Frederiksen (S), 2014-10-22:
Hvad angår ressourcerne, er mit svar fortsat det samme, nemlig at når vi ønsker at skærpe indsatsen ved vores grænse, vil vi selvfølgelig også sørge for, at der er de nødvendige ressourcer til rådighed, og det vil også fremgå af det lovforslag, vi lægger frem.
Martin Henriksen (DF), 2014-10-22:
Det er jo altid spændende med en diskussion om grænsebomme.
Jeg er ret sikker på, at jeg ikke sagde, at der skal opstilles grænsebomme ved alle strande i Danmark.
Men vi kan jo gå tilbage og kigge på citaterne, så finder vi nok ud af det.
Man kan ikke bare have intet synspunkt, for regeringen har trods alt været regering i et godt stykke tid, så det kan ikke først være nu, at man begynder at overveje, om der er behov for at tilføre ekstra ressourcer.
Så hvis ministeren kunne løfte bare en flig af, hvad regeringen mener på det område, ville det være befriende. Når man taler om grænsekontrol til havs, vil jeg sige, at det er oplagt at inddrage f.eks. marinehjemmeværnet eller søværnet.
Jeg vil bare høre, om det er noget af det, regeringen også gør sig overvejelser om, for det er jo rigtigt nok, at der er andet end grænsen mellem Danmark og Tyskland.
Det er klart.
Kirsten Brosbøl (S), 2014-10-22:
Jamen som jeg sagde i min indledning, er regeringen meget optaget af, at vi får en god balance mellem på den ene side at sikre erhvervet nogle gode vækstbetingelser og på den anden side samtidig sikre, at vi lever op til den forpligtelse, som jeg synes vi har i forhold til fremtidige generationer, nemlig til at sikre, at de kan få naturoplevelser, der er lige så rige som dem, vi kan få i dag.
Det vil sige, at vi skal beskytte de arter, som i dag er truet, meget bedre, end vi gør i dag.
Så den balance er jeg meget optaget af at vi finder.
Derfor har regeringen også i foråret – i øvrigt med deltagelse af Venstre – indgået en aftale om en vækstplan for fødevarer, hvor vi jo blandt andet går ind og kigger på nogle af de ting, der også har været en kilde til stor bekymring hos mange landmænd.
Det drejer sig f.eks. om randzoneloven, hvor vi jo er enige om at gå fra 50.000 ha til 25.000 ha – det er en væsentlig imødekommelse.
Vi har ændret omregningsfaktoren, sådan at der med den aftale blev mulighed for 1,5 millioner flere svin i de danske stalde.
Så jeg synes faktisk, vi har imødekommet rigtig mange af de ønsker, der har været, og også de anbefalinger, der er blevet givet med hensyn til vækstdelen.
Men balancen er vigtig for mig her.
Anni Matthiesen (V), 2014-10-22:
Jeg ved godt, at det kan lyde som småpenge, og at det kan lyde som ganske få arealer, man nu tager ud for den enkelte landmand, men vi ved jo også godt, at det pludselig kan være de her små ting, som gør, at det kan være vanskeligt at blive ved med at drive landbrug, at det er de sidste kroner, der bliver trukket fra bundlinjen, der gør, at det ikke mere er nogen god forretning at drive landbrug.
Der må jeg sige, at jeg hører mange, som siger, at de er bekymrede over, at det, hvis man bliver ved med at tage et stykke, og at det, hver eneste gang man tager nogle nye tiltag, reelt betyder, at de har mindre landbrugsjord at gøre godt med.
Deler ministeren ikke de bekymringer?
Kirsten Brosbøl (S), 2014-10-22:
Jeg havde jo godt tænkt, at det var det, fru Anni Matthiesen nok gerne ville spørge lidt ind til, altså det her med omkostningerne for erhvervet, så det har jeg selvfølgelig taget med her i beredskabet.
Lad mig først sige i forhold til det med de 54.000 ha, at jeg godt er bekendt med, at Effektivt Landbrug rejser rundt med det tal.
Det er ikke et tal, jeg kan genkende.
Vores beregninger viser, at forbuddet vil berøre ca. 35.000 ha af det samlede landbrugsareal, som jo er oppe på 2,6 mio. ha.
Vi vurderer, at det vil berøre godt 10.000 bedrifter, hvoraf de 85 pct. af bedrifterne vil blive påvirket på et areal mindre end 5 ha, altså et meget lille areal.
Det svarer til, at hver bedrift i gennemsnit vil miste mellem 5.000 kr. og 7.500 kr. årligt.
Anni Matthiesen (V), 2014-10-22:
Netop som ministeren også selv nævner i svaret, vil det jo have nogle omkostninger for erhvervet.
Nu ved jeg godt, det måske kan være vanskeligt her på stående fod lige at sige noget om, hvad det reelt vil komme til at koste, men det kunne jo være, at ministeren kunne fortælle os her i dag i Folketingssalen, hvad det reelt vil få af omkostninger for erhvervet.
Jeg må jo sige, at det selvfølgelig bekymrer en del, og det bekymrer også mig, at man på den her måde egentlig tager omkring 54.000 ha § 3-arealer ud af drift.
Jeg er nervøs for, at det jo netop påvirker erhvervet i negativ retning, at mange landmænd på den måde reelt får en dårligere mulighed for vækst.
Kirsten Brosbøl (S), 2014-10-22:
Jeg synes, det er vigtigt at starte med at sige, at vores § 3-natur er noget af den mest sårbare natur, vi har i Danmark overhovedet.
Det er der, hvor tusindvis af vores sjældne dyre- og plantearter, vores insekter, vores sommerfugle, vores padder lever; nogle af dem, som vi har en forpligtelse til at beskytte, og som lever i vores moser og vores søer, på vores overdrev og enge, som det her § 3-begreb altså dækker over.
Og hvis vi skal nå det mål, er det jo også vigtigt, at vi tør tage nogle skridt, og også har politisk mod og vilje til at tage nogle skridt, der rent faktisk vil gøre en forskel for vores mest sårbare natur.
Det her forslag, som vi nu lægger frem, om et forbud mod gødskning og sprøjtning på § 3-arealerne – et fuldt forbud – som man kan sige følger den beslutning til dørs, som man traf i slutningen af 1990'erne på det her område, vil gøre en markant forskel for vores sårbare natur.
Jeg mener, at det her forslag er i fin harmoni med de øvrige initiativer, som regeringen har taget, i forhold til at sikre den balance, hvor vi på den ene side gerne vil give erhvervet nogle gode vækstbetingelser og på den anden side også gerne vil give naturen de bedste muligheder for at udvikle sig.
Det mener jeg er til alles gavn og glæde.
Vi ønsker at sikre gode vækstvilkår for landbruget, samtidig med at vi sikrer naturen gode udviklingsmuligheder.
Derfor synes jeg, at det er helt naturligt, at vi nu også følger op på nogle af de naturanbefalinger, der kom fra Natur- og Landbrugskommissionen, og her var forslaget om et fuldt forbud mod sprøjtning og gødskning på § 3-arealerne jo et af de væsentlige forslag fra kommissionen.
Anni Matthiesen (V), 2014-10-22:
Tak for det.
Og det første spørgsmål lyder: Hvordan mener ministeren, at ministerens planer om at stoppe for muligheden for både at sprøjte og gøde § 3-arealerne er i harmoni med vækstaftalen?
Hvordan mener ministeren, at ministerens planer om at stoppe for muligheden for både at sprøjte og gøde § 3-arealerne er i harmoni med vækstaftalen?
Kirsten Brosbøl (S), 2014-10-22:
Jeg synes ikke, der er belæg for den påstand, som bliver fremført her, altså at det skulle have været sådan, at skruen bare er blevet strammet mere og mere.
Venstre var selv med til at lave aftalen om en vækstplan for fødevarer, hvor vi, synes jeg, gav landbruget en række indrømmelser på nogle af de steder, hvor de havde påpeget at her måtte vi lige kigge på tingene igen.
En af dem var randzoneloven, som Venstre selv stod bag, men hvor vi måtte anerkende, at den havde vi vanskeligheder med at administrere.
Nu har vi lavet den om og har imødekommet landbruget i forhold til den kritik, der har været dér; vi har med en ændring af omregningsfaktoren sikret, at man nu kan producere 1,5 millioner flere svin i de danske stalde.
Det er ikke småting.
Så jeg synes ikke, det er en korrekt fremlægning at sige, at skruen bare bliver strammet mere og mere.
For regeringen er det afgørende, at vi sikrer en balance imellem på den ene side vækstbetingelserne for vores fødevareerhverv og på den anden side sikrer, at det kan foregå i samklang med de forpligtelser, vi har i forhold til naturbeskyttelsen, ikke bare af hensyn til de mange truede arter, men også i forhold til fremtidige generationer, som skal kunne nyde lige så godt af den natur, som vi kan i dag.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-10-22:
Det er jo sådan, at hver eneste gang, der har været de her hændelser, så bliver vi jo klogere og lærer af det.
En af de ting, vi gjorde, da vi indgik en aftale bredt i Folketinget, var, at vi bl.a. nedsatte en arbejdsgruppe, som skulle kigge på alle de erfaringer, som vi har i forbindelse med stormen Bodil.
Og det vil jo, alt andet lige, komme de her stakkels mennesker, der er blevet berørt af det, oppe i Nordjylland til gode, fordi det vil sige, at vi allerede nu har nogle erfaringer for, hvordan vi skal behandle de her sager.
Så på den måde har vi allerede nu taget fat på det, ved at vi har nedsat den her arbejdsgruppe, som sætter sig ned og sørger for at få stadfæstet, hvad der er de rigtige procedurer, også fremadrettet, til gavn og glæde for borgerne.
Anni Matthiesen (V), 2014-10-22:
Jeg tror sagtens, vi kan blive enige om, at det er vigtigt med balance, og det tror jeg såmænd også at vi kan blive enige med landbruget om.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at der er balance i tingene.
Men samtidig kan jeg være i tvivl om, om der ikke godt stadig væk kan være balance, selv om landmanden fortsat er naturplejeren.
Jeg må jo sige, at jeg i forhold til netop § 3-arealerne tror, at der er mange steder, hvor der nu kan være større fare for, at arealerne kommer til at gro til.
Og der må jeg jo spørge: Hvor er balancen så i forhold til at pleje naturen og også give plads til de forskellige typer af insekter og planter, hvis det er sådan, at det hele gror til?
Jeg vi godt høre, hvad ministerens holdning er til det.
Er der ikke en bekymring for, at der sker en tilgroning, hvis landmændene ikke plejer de her arealer mere?