Ole Sohn (SF), 2012-04-19:
Da vi behandlede det første lovforslag under mit ressortområde i dag, L 124, var der enkelte, der satte spørgsmålstegn ved, om der nu også var nok indhold i forslaget til en lov.
Det har vi så kompenseret for i lovforslag nr. L 137, som er et lovforslag, som er meget teknisk i sit indhold.
Men med de seneste ændringer i EU-reguleringen på området bliver der fremover grundlag for en langt større konkurrence, og det skyldes, at det er gjort lettere for investeringsinstitutterne at udføre grænseoverskridende markedsføring og salg af investeringsbeviser.
Ændringerne i EU-reguleringen betyder, at nye former for kollektive investeringsordninger kan tilbydes danske kunder, og danske investeringsinstitutter bør derfor også kunne tilbyde disse produkter.
Det overordnede formål med forslaget er derfor at indføre regler, der gør det muligt for danske investeringsinstitutter at etablere to nye former for kollektive investeringsforeninger: Værdipapirfonde og selskaber for investeringer med kapital, der er variabel – som også tidligere er blevet omtalt som de såkaldte SIKAV’er – der kan konkurrere på lige fod med de udenlandske aktører.
Lovforslagets udformning bygger på en rapport fra en enig arbejdsgruppe, hvor bl.a. Forbrugerrådet, InvesteringsForeningsRådet og Finansrådet har deltaget.
Det er forventningen, at lovforslaget giver branchen mulighed for øget konkurrence til gavn for vækst, og at konkurrencen fører til bedre produkter og lavere omkostninger for forbrugerne, samtidig med at vi fastholder investeringsbeskyttelse og åbenhed, som vi kender det i dag.
Hidtil har det været muligt at organisere kollektive investeringer i foreningsform, dvs. som investeringsforeninger.
Med dette lovforslag vil de kollektive investeringer også kunne etableres som såkaldte SIKAV’er.
Der er mange lighedspunkter mellem investeringsforeningerne og selskaberne for investeringer af kapital, der er variabel, altså SIKAV'erne, fordi de begge er juridiske personer, men der er imidlertid også forskelle.
SIKAV'erne skal have en bestyrelse, som skal indgå aftale med et investeringsforvaltningsselskab om at varetage den daglige administration af SIKAV'erne, til forskel fra en investeringsforening, der skal have en direktør og selv forestå den daglige ledelse af administrationen.
Værdipapirfonde skal derfor altid forvaltes gennem et investeringsforvaltningsselskab.
Dette er vigtigt at være opmærksom på.
Det er vigtigt at være opmærksom på, at der alene er tale om, at investorerne gives flere forskellige investeringsmuligheder.
Der er ingen tvang i forhold til de nye produkter.
Endvidere skal det holdes for øje, at uanset om vi i Danmark vælger at indføre disse to nye kollektive investeringsformer eller ej, så vil danske kunder fortsat kunne blive tilbudt at investere i SIKAV'er og i værdipapirfonde, dog blot med udenlandske produkter.
Med forslaget skabes der også øget mulighed for fusion på tværs af forskellige organisationsformer.
Fusioner giver mulighed for stordriftsfordele gennem forvaltning af en større samlet kapital, hvilket kommer investorerne til gavn.
Med lovforslaget foreslås det at give investorerne mulighed for fremover gennem et investeringsforum at vælge en investeringsrepræsentant til bestyrelsen i investeringsforvaltningsselskabet.
Dette bestyrelsesmedlem kan fungere som whistleblower og dermed bidrage til, at investorernes interesser bliver iagttaget.
En lignende model kendes fra bl.a. Norge og Finland.
Det sker på baggrund af en aftale, som Forbrugerrådet, Dansk Aktionærforening og Finansrådet har indgået ved ministeriets mellemkomst for at sikre større åbenhed og gennemsigtighed for investorerne.
Med aftalen sikrer vi også en udbygning af den årlige gebyr- og depotoversigt, sådan at den fremadrettet skal indeholde oplysninger om, hvilke investeringsforeninger m.v. den pågældende bank har indgået en distributionsaftale med samt oplysninger om betalingsstørrelse i procent.
Det betyder, at incitamentsstrukturen bliver synlig for investorerne.
Endvidere udbygges oversigten med oplysninger om ÅOP, altså årlig omkostningsprocent, sådan at investorerne får nem adgang til oplysninger om dette nøgletal.
Dette er et vigtigt skridt, som vi har opnået for at sikre øget gennemsigtighed i omkostningsstrukturen og omkostningsniveauet.
Samtidig vil der i forbindelse med rådgivning om køb af danske investeringsprodukter blive oplyst om ÅOP samt eventuel distributionsaftale og deraf følgende provision.
På den måde er køber opmærksom på dette forud for en investeringsbeslutning.
Jeg ser meget frem til en konstruktiv udvalgsbehandling.