runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2009-10-29:
Det er et meget interessant spørgsmål, som vi også diskuterede lidt under behandlingen af det tidligere lovforslag, for hvis man laver en miljøforbedring, og hvis økologi er miljøforbedring, hvem skal det så komme til gode?
Skal det komme alle de andre konventionelle landmænd til gode, eller skal det komme vores natur og miljø til gode?
Det er spørgsmålet, hvis man laver sådan en ordning, der betyder, at hver gang man sparer et sted, så kan man forbruge yderligere et andet sted.
Henrik Høegh (V), 2009-10-29:
Vi ønsker at få et billede af belastningen på det samlede areal.
Omvendt kunne jeg også spørge: Hvis der nu kun er den sidste konventionelle landmand tilbage, er det så alene hans areal, der skal stå som model for, hvordan det samlede danske landbrugsareal belastes af pesticider?
Bjarne Laustsen (S), 2009-10-29:
Når man får en kurv af regeringens stærke kvindelige minister, der siger: I har ikke mere at foretage jer her, ud af vagten, vi påtænker at lave aftaler med nogle andre, så er man jo altså ikke selv gået.
Man ville godt være blevet der.
Det er en anden ting.
Det, jeg synes der er interessant, er, at man, siden høringssvarene er kommet ind, ikke har ændret lovgivningen.
Så er der sket noget siden hen, og man siger, at det vil man godt lige kigge på nu.
Det kan regeringen og Dansk Folkeparti jo gøre.
Men man skal jo ikke skose os andre for, at der er nogle ting her, som man synes der skal laves om på.
Jeg synes altid, det er vigtigt, at de folk, der sidder og kigger på det her, ved præcis, hvad det er, vi forhandler om, og at det ikke er noget andet, der ligger bag ved.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-10-29:
Jeg skoser bestemt ikke Socialdemokraterne for, at jeg har kvitteret til andre med, at vi gerne nærmere vil have belyst, hvordan nogle bestemte bedrifter kan blive ramt af de krav, der bliver stillet, og hvad vi kan gøre i de situationer.
Det synes jeg er en yderst relevant diskussion.
Næh, hvis der er noget, jeg skulle skose Socialdemokraterne for, så er det jo, at Socialdemokraterne ikke vil komme med et bud på, hvad det var for et niveau, de ville have lagt sig på, i forhold til at reducere kvælstofudvaskningen.
Der må jeg jo kvittere over for SF, for der kom i det mindste et bud på, hvad SF ville have stillet af krav, hvis man skulle indgå i et forlig.
Men der kan jeg jo konstatere, at Socialdemokraterne er lidt mere uldne og kører på frihjul, med hensyn til hvilke krav man vil stille.
Henrik Høegh (V), 2009-10-29:
Lovforslag nr. L 37 er en del af implementeringen af aftalen om »Grøn Vækst«.
Forslaget indebærer, at jordbrugsbedrifter fremover skal indberette en journal over brug af plantebeskyttelsesmidler.
Hidtil har landmanden hvert år skulle udarbejde og opbevare sprøjtejournalen i 5 år og fremvise den ved kontrol.
Dette vil regeringen nu ændre på med nærværende lovforslag.
Det indebærer således, at en indberetning af den enkelte bedrifts brug af plantebeskyttelsesmidler nu skal foregå direkte til myndighederne.
Tillige skal indberetningen foregå elektronisk; formålet er at sikre en mindskelse af pesticidernes belastning af miljøet i fremtiden.
Jeg skal tilkendegive, at vi fra Venstre støtter det forslag, og når vi støtter forslaget, skyldes det, at vi mener, at den obligatoriske indberetning af disse sprøjtejournaler kan medvirke til en formindskelse af pesticiders belastning derude i miljøet.
Indberetningen skal også indgå i udviklingen af en ny pesticidindikator, det såkaldte belastningsomfang, som efter vores mening er en langt mere retvisende målestok for pesticiders påvirkning af natur og miljø.
Ligeledes kan denne registrering bruges til arealmæssigt mindre produktioner af specialafgrøder, markfrø eller kartofler, der nemt kan få ødelagt deres konkurrenceevne i det nye system – her kan man få taget hånd om det.
Jeg har noteret mig, at landbrugets organisationer vurderer, at omfanget af den administrative byrde for erhvervet som følge af lovforslaget er usikker.
For at minimere omfanget af denne nye administrative byrde er det vigtigt at understrege, at indberetningen vil foregå digitalt og med genbrug af data fra enkeltbetalingsordningen, således at dette er med til at minimere den administrative byrde.
Vi har sikret valgfrihed for den enkelte, således at man frit kan vælge, om indberetningen skal ske på markniveau eller på afgrødeniveau.
Og på den baggrund skal jeg meddele, at Venstre kan støtte forslaget.
Kristen Touborg (SF), 2009-10-29:
Kan Venstres ordfører bekræfte, at hver gang der kommer en ny økolog til, altså en landmand, der overgår fra traditionelt landbrug til økologisk landbrug, så kan naboen sprøjte tilsvarende mere, for nu at sige det populært?
Henrik Høegh (V), 2009-10-29:
Nu er det ikke det, som det her lovforslag handler om – det handler om registrering af pesticider.
Når vi senere skal behandle et lovforslag, som handler om indførelse af belastningsomfanget, så er det rigtigt, at det bliver et spørgsmål om, hvordan man opgør belastningsomfanget.
Og der har vi valgt at betragte det samlede danske landbrugsareal som en helhed for at finde ud af, hvad belastningen så er strakt ud på hele arealet.
Kristen Touborg (SF), 2009-10-29:
Finder Venstre virkelig, at det sådan er en rimelig måde at gøre tingene på?
Finder Venstre virkelig, at det er rimeligt, at hver gang der kommer en ny økolog til, så i stedet for at formindske udsivningen af pesticidrester sikrer man bare, at de traditionelle landmænd kan sprøjte noget mere?
Er det virkelig Venstres moral?
Lone Dybkjær (RV), 2009-10-29:
Til hr. Henrik Høegh vil jeg gerne sige, at vi altså har taget adskillige slagsmål med landbruget undervejs.
Det gjorde vi, dengang vi etablerede gylletanke og alle mulige tiltag i den retning, så det er altså ikke der, man ikke har taget fat.
Men selvfølgelig har vi taget fat på en måde, så landbruget kunne overleve.
Det mener jeg er et udgangspunkt; det har vi også gjort, men det skal overleve mere og mere på et helt bæredygtigt grundlag.
Det gælder selvfølgelig også økonomisk.
Jeg er helt opmærksom på, at hvis man tager en hel masse afledte industrier med, når man selvfølgelig op på nogle andre tal end dem, jeg tog her, det var de meget konkrete tal.
Der har vi en række forslag til, hvad vi mener vi skal gøre for at gøre Danmark bæredygtigt og grønt.
Per Clausen (EL), 2009-10-29:
Nej, det er jeg sådan set ikke, for det, der er fremgået af den her lovgivning, er, at ministeren får nogle rammer, inden for hvilke hun kan beskrive nogle muligheder for at vælge nogle forskellige løsninger.
Disse forskellige løsninger kan i én udmøntning give landmændene nogle større frihedsgrader og i en anden udmøntning give nogle mindre frihedsgrader.
Vi kan faktisk ikke ud fra det her lovforslag vide, hvordan det ender.
Henrik Høegh (V), 2009-10-29:
Nu kan jeg forstå på fru Lone Dybkjær, at det der med landbruget har sådan noget med en eller to procents betydning.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge, om fru Lone Dybkjær godt ved, at det erhvervs eksport – og her snakker vi selvfølgelig om hele fødevareerhvervet – svarer til 12 pct. af den danske eksport, og hvis vi tager agroindustrien med, svarer det til 20 pct. af den danske eksport.
Så selvfølgelig har det nogle medlemmer af det her Tings interesse, hvordan det går i det erhverv,
det skal jeg ærligt indrømme.
Nu har jeg heller ikke været så længe i det her Ting, men jeg mener at kunne huske, at fru Lone Dybkjær på et tidspunkt var miljøminister, men der var altså heller ikke på det tidspunkt en vilje til at få gjort endeligt op med det her problem og få taget ordentligt fat på det.
Der har altså også været et hensyn til det, der hedder bæredygtigheden, nemlig at man lever op til nogle krav om hensyn til miljø og natur, og at man samtidig også er økonomisk bæredygtig.
Jeg vil spørge her, lige som jeg har gjort til en række af de andre ordførere: Hvor meget synes fru Lone Dybkjær der skal reduceres med?
Er hr. Kristen Touborg enig i, at hvis man ikke har de efterafgrøder, som der nu kan komme ifølge de nye tiltag, som vi har til behandling her i dag, så skal man reducere væsentligt i gårdens kvælstofkvote?
Det er altså ikke sådan, at man kan bruge mere kvælstof, hvis man ikke har opfyldt de her krav om efterafgrøderne.
Det er faktisk lige modsat af det, hr. Kristen Touborg forklarede.
Jeg savner også at høre, hvad hr. Kristen Touborgs mål er.
Nu spurgte vi lidt, og det kneb lidt med at få et svar fra hr. Bjarne Laustsen.
Kristen Touborg (SF), 2009-10-29:
Formålet med L 36 er at skabe lovgrundlag for nødvendige virkemidler i forhold til reduktion af kvælstof til vandmiljøet.
Forslaget introducerer et nyt begreb uden at give det navn.
Regeringen ved, at der skal skæres ned i kvælstoftilførslen, men ikke præcis hvor meget, og derfor vælger man for en sikkerheds skyld og for at forsinke de nødvendige indgreb over for landbruget ingenting at foretage sig i områder, hvor videnniveauet er lavest, de såkaldte V3-områder.
Det kalder vi for uforsigtighedsprincippet.
Forslaget vil medføre et større areal med efterafgrøder, og det er jo i sig selv udmærket, men samtidig åbnes op for at fifle med dette krav, således at gødningsnormen kan hæves, hvis der samtidig etableres efterafgrøder.
Det ligner endnu en gave til erhvervet snarere end en garanti for, at mindre kvælstof havner i vandmiljøet.
Det er derfor klart, at forslaget er helt utilstrækkeligt til at gennemføre vandrammedirektivet – det tror jeg også at regeringen ved – og at der vil komme stramninger, enten fordi den nuværende regering tvinges til det af EU, eller endnu bedre, fordi vi inden da når at få et andet flertal i Folketinget.
Den omstændighed, at økologien indregnes i landskvoten for kvælstof og også, at det manglende kvælstofforbrug, der er hos økologer, indregnes, men især gør det for pesticider, er selvfølgelig også yderligere et element i denne sag.
Vi vil naturligvis være konstruktive og søge at påvirke behandlingen af forslaget mest muligt, men kan heller ikke støtte forslaget, som det ligger her.
Der er behov for en reel og ærlig gennemførelse af EU’s vandrammedirektiv.
René Christensen (DF), 2009-10-29:
Der var flere spørgsmål i det.
Det, som jeg lagde op til, at vi skulle spørge ind til, er med hensyn til det her med – det ved vi alle sammen, og det ved hr. Bjarne Laustsen også – at jorden jo ikke er ens overalt i Danmark, og derfor er der forskellige forhold for de enkelte landmænd med hensyn til, hvordan de dyrker deres jorde.
Der mener jeg at man skal være reel over for landbruget.
Det skal ikke være sådan, at man føler sig mere presset end andre, fordi man bor i en bestemt landsdel.
Så det skal vi selvfølgelig ind og kigge på, så det bliver jævnt fordelt.
Jeg lagde også mærke til i hr. Bjarne Laustsens ordførertale før, at der blev sagt, at det da kan være udmærket med landbrugsproduktion – det kan da være udmærket med landbrugsproduktion.
Det er nok dér, vi ligger forskelligt, i forhold til at det kan være udmærket.
Så tror jeg faktisk, at det danske samfund som helhed vil få et meget, meget stort tab i forhold til, hvordan vi kan markedsføre os ude i det store udland og med de økonomiske omkostninger, det så ville have for os alle sammen.
Bjarne Laustsen (S), 2009-10-29:
Hr. René Christensen overser jo det, at man kunne have fået en aftale, der var langt mere ambitiøs end den aftale, Dansk Folkeparti har lavet med regeringen.
Derfor ved jeg jo ikke, om det er Dansk Folkeparti, der har krævet, at resten af oppositionen ikke måtte være med i »Grøn Vækst«-aftalen.
Det kunne jo være.
Jeg synes bare, at det er interessant, hvis man siger, at man godt vil have noget mere økologi, og så har man stoppet her ved det mål, og så har man ikke flere mål.
Så siger hr. René Christensen, at der er nogle ting, vi skal se på under udvalgsarbejdet, og det vil jeg også gerne give tilsagn om.
Jeg synes, det kunne være interessant, at vi fik svar på det, men det kunne være, at hr. René Christensen synes, at resten af oppositionen skal ind i aftalen om »Grøn Vækst«, og at den skal forbedres.
Sådan hørte jeg næsten ordføreren sige det.
René Christensen (DF), 2009-10-29:
Vi går bestemt ind for mere økologi i forhold til, hvad det er forbrugerne gerne vil have på hylderne, og der er jo andet i økologi end den kvalitet, man også får.
Der er nogle forbrugere, som gerne vil have det på grund af nogle andre ting end lige miljøet.
Jeg må sige, at i forhold til det, man har lagt op til nu, er der også landmænd, som skal ud at reducere kraftigt.
Det er jo ikke sådan, at når der er en landmand, der går ud og reducerer kraftigt nu, så er der en anden landmand, der kan bruge det, for slutmålet er jo netop, at vi får ændret det her med 19.000 t kvælstof i vores vandmiljø.
Det er målet.
Hvis der så skulle være nogle, som lægger over til økologi, er det rigtig godt, for så har de bidraget stort til, at vi kan nå vores mål.
Og når vi når vores mål i 2015, har vi ved fælles hjælp fået et bedre vandmiljø, end vi har i dag.
Bjarne Laustsen (S), 2009-10-29:
Jeg vil gerne følge op på det spørgsmål, for hvis man laver nogle ting, der er miljørigtige, hvem skal de så komme til gode?
Er det naturen og miljøet, eller skal de komme de konventionelle landmænd til gode?
Det er jo det, der er med det forslag her, nemlig at det, man sparer det ene sted, giver man de andre mulighed for at bruge mere.
Er det rigtigt ud fra et synspunkt hos Dansk Folkeparti om, at det putter vi bare et andet sted hen, for så får vi jo ingen reduktion?
Så derfor er spørgsmålet også: Går man i Dansk Folkeparti ind for mere økologi?
René Christensen (DF), 2009-10-29:
Jeg synes, det er meget rimeligt, at man lægger en plan for det samlede landbrug, i forhold til hvad der skal foregå med vores vandmiljø.
Med den måde, man har valgt at gøre det på her, har man sat et mål, som er fornuftigt, og som man mener kan nås.
Det er selvfølgelig rigtigt, at der kan være nogle få enkeltelementer, som kan påvirke i en meget positiv retning.
Vi er selvfølgelig glade, hver gang en landmand siger, at nu vil han omlægge til økologi.
Men samlet set må man sige, at målet er at nå tallene for det samlede landbrug i Danmark.
Kristen Touborg (SF), 2009-10-29:
Det er jo rigtigt, at økologisk landbrug ikke fylder halvdelen af dansk landbrug, det fylder vel en 6-7 pct., men det var sådan set mere princippet, jeg var interesseret i.
Nu er 6-7 pct. jo heller ikke helt ligegyldigt i forhold til den udledning, der foregår, men jeg var mere interesseret i princippet.
Synes Dansk Folkeparti virkelig, det er rimeligt, at hver gang en landmand vil omlægge og spare vandmiljøet for en forøget kvælstofudledning, betyder det bare, at en anden landmand kan forøge forbruget, og at man dermed overhovedet ikke får noget ud af at få flere økologer?
Synes ordføreren virkelig, det er en rimelig måde at gøre tingene på?
René Christensen (DF), 2009-10-29:
Det er vel altid rimeligt at kigge på landbruget som en helhed, og i forhold til den tankegang, der bliver lagt frem her, er det klart, at når man sætter sig det mål, at vi skal ende på noget omkring 19.000 t, er det da rigtigt, at hvis der er nogle, der bruger mindre, bliver der jo mere til de andre, når nogle går over til at blive helt økologiske.
Men i forhold til den mængde, det økologiske landbrug udgør, tror jeg ikke, det er det her, der gør, at hele reduktionen bare kommer af sig selv.
Der er rigtig mange landmænd, der skal ud at tænke sig om nu for at kunne leve op til de her krav.
Kristen Touborg (SF), 2009-10-29:
Hvis det er rigtigt forstået, vil jeg gerne høre ordførerens holdning, om ordføreren synes, det er rimeligt.
René Christensen (DF), 2009-10-29:
Vi skal i dag førstebehandle flere forslag i »Grøn Vækst«, og i Dansk Folkeparti mener vi, at vi med aftalen er landet på et passende niveau, i forhold til hvor langt det er muligt for landbruget at leve op til målsætningerne, set i sammenhæng med den situation landbruget er i i dag.
»Grøn Vækst« har stor fokus på miljø og nytænkning.
Som vi ser det, vil disse forslag fremadrettet blive en stor gevinst for miljøet og naturen, og samtidig er de med til at modernisere landbruget.
Forslaget her er det første i rækken og hedder forslag til lov om ændring af lov om landbrugets anvendelse af gødning og om plantedække.
Forslaget er en af flere lovmæssige ændringer som følge af loven om »Grøn Vækst«.
De tilbageværende 10.000 t skal der senest være fundet en løsning på ved udgangen af 2012, så vi lægger altså ud med en reduktion på næsten 50 pct. af det samlede mål, som skal være nået inden 2015.
Forslaget her medfører, at der etableres yderligere 140.000 ha efterafgrøde, som er hovedfaktoren i forbindelse med reduktionen af udvaskningen.
Der er dog i forbindelse med høringsperioden kommet en del høringssvar, som giver udtryk for, at fordelingen og belastningen for den enkelte landmand måske ikke er retfærdig set ud fra lokale hensyn og dyrkningsmønstre, og jeg vil i forbindelse med udvalgsbehandlingen spørge ind til, om der kunne være andre muligheder, der kan tænkes at komme i spil.
Udvaskningen skal selvfølgelig sænkes tilsvarende.
Med de bemærkninger ser vi frem til udvalgsarbejdet.
Bjarne Laustsen (S), 2009-10-29:
Jeg kan sige til hr. Jens Kirk, at jeg har været til Hjallerup Marked rigtig mange gange.
Man kan starte i hver sin yderposition med et tal, og så kan man enes på midten, og så ser det hele pænt ud.
Det er jo ikke en seriøs måde at gøre det på.
Vi har jo sagt, at vi gerne vil have en reduktion af en bestemt størrelse for at nå nogle bestemte mål.
Om vi kunne have enedes om 25.000 eller 27.000, eller hvad ved jeg?
Alting var til forhandling, og vi forsøgte virkelig, og det synes jeg at begge parter gjorde.
Men på det møde, hvor vi blev smidt ud, blev der sagt, at man ikke troede, at det gav nogen mening; man sagde: Vi kan godt diskutere i 14 dage endnu, men vi kommer alligevel ikke frem til det resultat, som vi kan få med Dansk Folkeparti.
Derfor var der ingen grund til at sidde sammen med os andre.
I var ikke interesseret i at få et resultat, der var bedre end det, der ligger her i »Grøn Vækst«, overhovedet ikke.
Det kunne I godt have fået, og det er mit modargument.
Jens Kirk (V), 2009-10-29:
Jeg vil sige, at nu er det jo et meget søgt tal, som Socialdemokratiet kom med, for jordbrugets egne tal var vel 11.000-12.000 t, og I kom med det tredobbelte, og det ville man ikke fravige.
Hvis I ville have mødtes på midten, havde vi faktisk haft de 19.000 t, som vi står med i dag, men det har der aldrig været tale om at I ville.
Så kan vi diskutere brak en anden gang; det har vel aldrig været udlagt til naturformål.
Der står vel i forordningen, at den skulle bruges og altid være i dyrkbar tilstand, men det har hr. Bjarne Laustsen nok glemt.
Bjarne Laustsen (S), 2009-10-29:
Det er sådan, at man forhandlede om »Grøn Vækst«, og der var landbruget jo for en gangs skyld kommet med sin egen plan, inden regeringen tog sig sammen til at komme med sin plan.
Der var en lang række andre organisationer, der også kom med forslag til, hvordan man kunne løse hele problemet om grøn vækst.
Nu er der ikke særlig meget vækst i den her plan, og det skal vi diskutere lidt senere.
Men der er spørgsmål til elementer i det.
Men det er også lige så klart, at regeringen kom med sit udspil, og at vi kom med vores forslag til, hvordan det kunne være.
Der var det så, at den konservative ordfører sagde, at de ender ikke kunne nå sammen, og derfor blev vi smidt ud af forhandlingerne.
Det er sådan, virkeligheden er.
Jens Kirk (V), 2009-10-29:
Nu har jeg fire gange hørt, at hr. Bjarne Laustsen er blevet spurgt om, hvilke mål man havde, og vi har ikke en eneste gang fra Socialdemokratiet hørt, at man ville fravige de 35.000-36.000 t.
Det har vi ikke en eneste gang hørt, så det må jo fortsat stå fast, indtil I siger et andet tal.
Det var det tal, I gik efter, og det var årsagen til, at I gik.
Det kan der jo svares ja eller nej til.
Kristen Touborg (SF), 2009-10-29:
Så vidt jeg husker fra forhandlingerne – det er frit efter hukommelsen, så spørgeren må have mig lidt undskyldt, hvis det skulle være lidt forkert – lå vores mål 7.000-8.000 t højere end det, regeringen anbefalede.
Vedrørende efterafgrøder kan det godt være, jeg har udtrykt mig uklart, og hvis det er tilfældet, beklager jeg da det.
Men det er indlysende, at hvis man ikke tog, jeg har forstået, det er 140.000 ha med efterafgrøder, så ville det jo indebære andre reduktioner andre steder.
Men man ville jo kunne gå ind og lave andre tiltag, som var væsentlig mere virksomme for vandmiljøet.
Men selvfølgelig er efterafgrøder en udmærket ting, og det sagde jeg faktisk i min ordførertale.
Henrik Høegh (V), 2009-10-29:
Bare lige et sidste spørgsmål, hvor jeg sikrer mig, at hr. Kristen Touborg godt ved, at det, vi omtaler her, det, vi snakker om, det, vi måler på, er en udvaskningsreduktion, og det er en reduktion ude ved recipienten.
Der skal faktisk to en halv gang ekstra reduktion i rodzonen inde i marken.
På baggrund af spørgsmålet til hr. René Christensen kunne man næsten opfatte det, som om det her alene gik på en måling på handelsgødningsforbruget.
Det er irrelevant i forhold til det her.
Det handler om, hvad udvaskningen er.
Lone Dybkjær (RV), 2009-10-29:
Da mit partis ordfører, fru Bente Dahl, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes og partiets vegne helt overordnet sige, at vi ikke kan støtte det her forslag.
Så skal jeg i øvrigt komme med nogle enkelte bemærkninger.
Nu var mine bedsteforældre fra landbruget og husmandsbruget, så jeg synes jeg da selv, at jeg de facto har rødder tilbage i det, men selv om det er tilfældet, har det altid undret mig med den helt specielle status, landbruget har, specielt herinde i Folketinget.
Det er helt utroligt, så meget opmærksomhed landbruget altid har fået, og det til trods for at det jo efterhånden ikke er så centralt et erhverv for Danmark mere.
Det er ikke for at underkende betydningen af det, men sådan som jeg har læst mig frem til, udgør det 2 pct. af arbejdsstyrken, og produktionsværdien er omkring 2 pct. af samfundets produktion.
Når vi så i øvrigt skal tilføje, at erhvervet er fuldstændig afhængigt af milliardstøttekroner fra EU, så giver det yderligere, synes jeg, stof til eftertanke, navnlig også når man ved, at landbruget udsættes for rimelig skrap konkurrence fra bl.a. østlandene, og det sker vel som en del af den globale arbejdsdeling, som vi da generelt er tilhængere af.
Det er den ene sådan lidt overordnede bemærkning, jeg godt vil komme med.
Den anden er jo, at når man så yderligere som jeg har deltaget så mange år i folketingets arbejde – jeg nærmer mig 23 år, kan jeg sige til dem, der ikke ved det – så er der altså også nogle af tingene, der kommer igen og igen.
Det er ikke alle ting; der sker heldigvis også noget nyt, men man må sige, at de her diskussioner om landbrug og miljø unægteligt er kommet hele tiden.
Fordi man ikke på noget som helst tidspunkt har gjort tilstrækkeligt for at få styr på landbrugets miljøproblemer.
Nu gør man så yderligere et forsøg, men efter Det Radikale Venstres opfattelse er det altså ikke nok.
Hr. Knud Kristensen siger, at »Grøn Vækst« er fremtiden for dansk landbrug.
Det er jeg sådan set totalt enig i.
Hele problemet er bare, at med de forslag, der er lagt frem her, når man ikke det resultat, og derfor kan Det Radikale Venstre ikke støtte forslaget.
Vi mener simpelt hen ikke, at det er godt nok; vi mener, at den aftale, som regeringen har lavet med Dansk Folkeparti, nærmere kan betegnes som grum vækst eller brun vækst, eller hvad for nogle ord vi nu vil bruge.
»Grøn Vækst« har det i hvert fald ikke noget at gøre med.
Med disse ord skal jeg så gentage, at vi ikke kan støtte det her lovforslag, hvilket selvfølgelig ikke er ensbetydende med, at der ikke er elementer, der er o.k. – altså, værre står det jo selvfølgelig ikke til.
Regeringen laver da ikke hele tiden det totalt forkerte, men i betragtning af at vi har nedlagt mere end 120.000 ha brakjord og så bare kommer med det her til erstatning, så har vi selvfølgelig gjort op for brakjorden – det indrømmer jeg – men det er jo langt mere, der skal til, og det når man ikke med det her og de efterfølgende forslag.