runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Rørvig (V), 2015-02-17:
Tak for det.
I dag skal vi behandle L 123.
Det er et lovforslag om ændring af momsloven.
Første del af lovforslaget handler om ændring af importmoms på dansksprogede magasiner.
Det foreslås, at der indføres importmoms på alle dansksprogede magasiner, tidsskrifter eller lignende på dansk, som sendes til Danmark fra lande uden for EU.
Ikkedansksprogede magasiner, hvis værdi ikke overstiger 80 kr., vil stadig være momsfritaget, såfremt de trykkes uden for EU's grænser.
Forslaget skønnes ifølge skatteministeren at indbringe et merprovenu på 40 mio. kr. årligt efter tilbageløb og adfærd.
Anden del af lovforslaget handler om ændringer af faktureringspligten.
Det foreslås at lempe faktureringspligten, så der er større muligheder for at fravige momslovens krav om faktureringspligt.
I forlængelse af dette foreslås det, at der fastsættes bestemmelser om fritagelse for faktureringspligt ved salg til ikkeafgiftspligtige personer for virksomheder, som er omfattet af Mini One Stop Shop-ordningen.
Formålet med det er at sænke de administrative krav til virksomhederne og ikke tvinge virksomhederne til at udstede faktura i tilfælde, hvor praktiske forhold taler imod det.
I forhold til det første element i lovforslaget har vi i Venstre stor sympati for forslaget.
Det vil bringe en større grad af ligestilling mellem danske trykkerier og udenlandske trykkerier, der er uden for EU.
Vi har set en tendens til, at produktion af dansksprogede magasiner flytter til udlandet.
Det illustrerer meget godt, hvilken problemstilling vi taler om, nemlig at man ikke flytter produktionen ud af Danmark, fordi vi ikke er konkurrencedygtige, men udelukkende på grund af en regel vedrørende moms.
Det bedste eksempel til at illustrere dette er jo magasinet Illustreret Videnskab, som de fleste kender.
Den danske version af det magasin bliver trykt i Norge, men den norske version af Illustreret Videnskab bliver trykt i Danmark.
Det illustrerer meget godt, hvilken problemstilling vi her står med.
Der er selvfølgelig argumenter for og imod, og det er ikke nogen let sag at løse, men vi kan i Venstre godt støtte op om den model, som skatteministeren har lagt op til.
Anni Matthiesen (V), 2015-02-17:
L 94, som vi andenbehandler her i dag, er et lovforslag, som er fremsat af miljøministeren, og et lovforslag, som selv efter rigtig, rigtig mange spørgsmål og rigtig mange svar og efter flere samråd i Miljøudvalget stadig efterlader rigtig mange mennesker i uvished.
Lovforslaget tager tusindvis af hektarer brugbar landbrugsjord ud af ordinær drift, og konsekvenserne for landmændene er en regning i millionklassen grundet tabt jordværdi ud over forringet kreditværdighed, rentestigninger i banken og tvungen ændring af deres produktion.
Hvor mange mon vil have mulighed for at fortsætte i deres erhverv med de her ændringer i deres produktion?
Mange landmænd bliver med dette lovforslag stavnsbundet.
De vil have svært ved at kunne sælge gården, de vil ikke kunne lave et generationsskifte, og de vil ej heller kunne få økonomi i den produktion, som de ellers måske har arbejdet med i mange, mange år.
Regningen for dette lovforslag ender altså hos de danske landmænd.
Vi har i Miljøudvalget haft foretræde af flere landboforeninger, af flere forskellige landmænd, og jeg har med egne øjne været ude at kigge på, hvordan de her ændringer af § 3-områderne kommer til at påvirke landmændene rundtomkring i landet.
Regeringen anslår i lovforslaget, at landmændenes tab vil være omkring 47 mio. kr., men her må jeg sige, at jeg måske tror, man har glemt at medregne det værditab, der sker, på jorden.
Jeg kan oplyse, at alene de landmænd, som har haft foretræde for Miljøudvalget, taler om hver især at få et værditab på mellem 3 og 4 mio. kr. på deres ejendom.
Når så miljøministeren siger, at disse landmænd jo får tre sæsoner til at omlægge deres produktion i, understreger det for mig, at det ville være en rigtig god idé, hvis miljøministeren tog ud og talte med nogle af de her landmænd, som bliver påvirket af lovforslaget her.
Lovforslaget påvirker nemlig allerede nu landmændenes mulighed for eventuelt at kunne forny kassekreditten; allerede nu, mens vi står eller sidder her i salen og drøfter tingene, påvirkes deres mulighed for, når de skal i banken og have fornyet kassekreditten, at få den fornyet, eller for den sags skyld i det hele taget fremadrettet muligheden for at optage nye lån.
Og derfor kan Venstre altså ikke støtte dette lovforslag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-02-17:
Jeg synes, det er i orden, at ministeren henviser til, at det er under en anden ministers ressort, det her foregår.
Men når vi er her i salen i dag, er det jo også på grund af beskatningsformen.
Derfor vil jeg gerne høre ministeren, hvorfor ministeren ikke mener, at der bør være samme skattepligtsregler for dansk registrerede kommanditselskaber, som der for eksempel er for danske aktieselskaber og danske anpartsselskaber.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-02-17:
Den konklusion er jeg ikke helt enig i.
Vi er mange, der godt kan læse dansk og læse engelsk og læse andre sprog, og kan man nu få det meget billigere på et fremmedsprog, tror jeg, at der er en del danskere, der vil vælge det.
Det synes jeg da bestemt ikke er rimeligt, og det er heller ikke en rimelig konkurrencesituation for de danske magasiner, at de skal rammes hårdere rent momsmæssigt, end udenlandske magasiner skal.
Jeg vil også gerne høre om afgrænsningsproblemerne.
Hvem skal tjekke, om det er dansksproget eller f.eks. engelsksproget?
Jeg har forstået, at i lovforslaget siger man, at det er 50 pct. af magasinet, der skal være på dansk, men skal Post Danmark så åbne hver enkelt blad og tjekke, om det er på dansk?
Eller hvad, hvis forsiden er på engelsk, skal man så gå ud fra, at det er engelsk, eller skal man stadig væk tjekke?
Det her åbner jo et ragnarok rent kontrolmæssigt.
Hvordan skal man overhovedet kontrollere, at det er et dansksproget magasin, der bliver sendt?
Astrid Krag (S), 2015-02-17:
Først til alle de her meget konkrete spørgsmål om, hvordan man kan håndtere det her i praksis.
Jeg tror, at vi skal få nogle svar i udvalgsarbejdet.
Det er sådan set muligt at håndtere, som tingene er i dag, og det er jeg ret sikker på at man også vil kunne fremover også uden at bryde brevhemmeligheden, og hvad vi ellers kan høre af meget fantasifulde bekymringer i forhold til det her.
Så vil jeg sige, at det er en forudsætning, Dansk Folkepartis ordfører lægger ind, at hvis man kan få det en del billigere på andre sprog, så sker der noget med det danske sprog.
Venstres ordfører var så tjekket, at han ligefrem havde den norske udgave af Illustreret Videnskab med herop – nu må jeg så bare henvise til, at den har været med på talerstolen – for at sige, at de danske trykkerier er fuldt ud konkurrencedygtige.
Når den norske udgave af Illustreret Videnskab bliver trykt her i Danmark, siger det os jo noget om, at vi er konkurrencedygtige, og den her frygt for, at det skal få priserne til at stige til vejrs, hvis vi får trykningen af de blade hjem, deler jeg ikke, men det må man få belyst yderligere i udvalgsbehandlingen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-02-17:
Jeg vil bare spørge SF's ordfører om, hvor mange arbejdspladser der ligger i det her forslag, når man både medregner trykkeribranchen og udgiverbranchen – eller hvad man kalder det – for hvis man kigger i høringssvarene, kan man se, at der i hvert fald er rejst en stærk tvivl om, om det her ikke giver negativ beskæftigelse i Danmark.
Så jeg vil bare høre, hvad SF's indtryk er, i forhold til hvad beskæftigelseseffekten af det her forslag er.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-02-17:
I dag behandler vi et lovforslag, som vi fra SF's side har set frem til længe, om en ændring af momsloven, nemlig om indførelse af importmoms på dansksprogede magasiner, tidsskrifter og lignende og bemyndigelse til lempelse af faktureringspligten med hensyn til at fravige momslovens generelle krav om faktureringspligt samt fritagelse for faktureringspligten for virksomheder, der er omfattet af den her nye Mini One Stop Shop-ordning.
Grunden til, at vi fra SF's side har set frem til lovforslaget er jo, som det også er blevet sagt fra flere af mine kollegers side heroppe, at vi havde fået en utilsigtet situation på grund af den ændring, der skete i 2004, af danske trykkeriaktiviteter, i form af at trykningen af magasiner i et vist omfang blev udflaget til lande uden for EU, fordi der var en økonomisk fordel i det.
Det var jo ikke meningen, og den bekymring blev også allerede italesat i 2004.
Derfor er vi glade for, at vi nu finder en ordning, så danske trykkerier ikke skal blive udsat for uretfærdig konkurrence, i og med at det bedre under den nuværende ordning kan betale sig at få trykt i f.eks. Norge, på trods af, hvad Venstres ordfører jo også viste heroppefra, at det fra norsk side bedre kan betale sig at få trykt i Danmark.
Det er jo en underlig situation at være i, at det økonomisk set er mere fordelagtigt at få trykt i Danmark, men at vi på grund af vores momsregler selv får trykt i udlandet.
I forhold til hvad Dansk Folkepartis ordfører var inde på, nemlig at det her var en skat på det danske sprog, så vil jeg sige, at den situation, vi har nu, jo er en uretfærdighed og en skat på danske arbejdspladser, kan man sige, for der er danske arbejdspladser, der allerede er forsvundet på grund af den nuværende situation.
Derfor er det godt, at vi får rettet op på det, så vi fortsat kan have jobs inden for trykkeribranchen og inden for den grafiske branche i Danmark.
Så alt i alt støtter SF det her forslag.
Vi synes, at det er rigtig godt både på grund af de danske arbejdspladser, der ligger i det, men også på grund af den fairness, der ligger i, at vi nu får mere ordnede forhold.
Nadeem Farooq (RV), 2015-02-17:
Men samlet set er det fornuftigt at gøre det, også samfundsøkonomisk.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-02-17:
Så for at ligestille på ét område skabes der en ny uligestilling på et andet område, idet man fra hr. Nadeem Farooqs side erkender, at der er en større grad af bureaukrati, told, gebyrer osv. pålagt magasiner, hvis den løsning at få dem trykt i udlandet vælges.
Er det korrekt?
Man kan selvfølgelig sige, at der sker en ligestilling af magasiner i forhold til momspålæggelsen, uafhængigt af om de bliver sendt fra udlandet eller fra Danmark.
Til gengæld vil jeg høre, om hr. Nadeem Farooq kan medgive, at den ideelle situation jo er, at magasiner bliver trykt i det land, hvor man er bedst til at trykke magasiner, og hvis det er i Norge, er det dér, de skal trykkes, og så sendes til Danmark, og så skal Danmark til gengæld lave noget andet, som vi er gode til, og sende det til Norge.
Vil hr. Nadeem Farooq erkende, at der er et ekstra bureaukrati forbundet med den her momspålæggelse og toldbehandling af magasiner, når de kommer fra udlandet, som magasiner, der trykkes i Danmark, ikke pålægges – altså at der skal et toldgebyr på, og at det kan være et toldgebyr, der pålægges flere gange og ikke bare en gang på en enkelt måneds oplag, fordi der er forskellige abonnementer osv. osv.?
Nadeem Farooq (RV), 2015-02-17:
Her lægger jeg til grund, at det er Skatteministeriets vurdering, at der kun i meget begrænset omfang vil ske en ændring i købsadfærden i retning af engelsksprogede magasiner.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-02-17:
Det er en lidt bemærkelsesværdig retorik at sige, at man er så tæt på en ligestilling rent konkurrencemæssigt, som man kan komme.
Men man er vel også lige så langt fra, som man kan komme?
For den ene har ingen moms, og den anden har fuld moms.
Jeg kan virkelig ikke se logikken i, hvordan det skal være en ligestilling af konkurrencen, når den ene får fuld moms og den anden ikke for nogen moms.
Kunne man ikke godt forestille sig, at hvis der var en hesteinteresseret pige derude, som kunne engelsk, så ville hun vælge det engelsksprogede magasin i stedet for det dansksprogede magasin, og at det derved ville koste danske arbejdspladser?
Er det ikke en problemstilling, som regeringen burde tage lidt mere seriøst?
Nadeem Farooq (RV), 2015-02-17:
Det er så tæt på en ligestilling, som vi kan komme, netop fordi vi har udfordringen med det momshul, som bliver udnyttet.
Der mener jeg at det især er udfordringen i forhold til dansksprogede magasiner, som vi sigter på nu.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-02-17:
Jeg vil bare høre hr. Nadeem Farooq, om han helt seriøst mener, at man ligestiller magasiner.
Der kan være et magasin om heste, hvor man bliver pålagt moms, hvis det er et magasin om heste på dansk, men hvis man bestiller et magasin om heste på engelsk, er der ikke moms på.
Hvordan kan man sige, at det er at ligestille magasiner?
Nadeem Farooq (RV), 2015-02-17:
Tak for det.
Jeg skulle egentlig starte med min tale, men jeg synes faktisk, at jeg vil kvittere over for Dansk Folkepartis skatteordfører, hr. Dennis Flydtkjær, for også at stå heroppe og komme med nogle bud på, hvad man kunne gøre.
Så har jeg ligesom tilladt mig at tænke lidt videre, og der tænker jeg, at hvis man nu forbyder engelsk på uddannelsesstederne og forbyder engelsk på skriftsprog, kunne det være, at man kom ud over det problem.
Jeg tror ikke, at ordføreren lytter, men det var ment med et glimt i øjet.
Man kan sige, at det her jo først og fremmest handler om at ligestille konkurrencevilkårene for udgivere af magasiner.
Det er faktisk det, det handler om.
Så kan man altid diskutere, om vi kommer til en perfekt løsning eller ej, og det er fint at tage den debat, men jeg mener, at vi går ind og håndterer en problemstilling, og den problemstilling handler om, at udgivere af magasiner i adskillige år har kunnet udnytte og også formelt har udnyttet en bagatelgrænse i momsreglerne og på den måde undgået at betale moms af magasiner, som sendes til danske abonnenter.
Så jeg abonnerer ikke på den påstand om, at det her forslag rammer dansksprogede magasiner, netop fordi vi går ind og lukker det hul, og jeg mener heller ikke, at vi vil se nogen større adfærdsændring, fordi det her så er møntet på dansksprogede magasiner.
Som momsreglerne er nu, giver vi faktisk subsidier til trykkerivirksomheder uden for EU, og vi må også konstatere, at den grafiske branche i Danmark ikke kan konkurrere med den momsfordel, og det koster arbejdspladser.
Så hvis der er nogle tekniske ting, hvis der er nogle ting, som vi skal diskutere, gør vi det gerne i udvalgsbehandlingen, men jeg mener altså, at det er en problemstilling, som har stået på i så mange år, lige så længe som jeg har været skatteordfører, men også mange flere år forinden da, at vi bliver nødt til at få harmoniseret de regler, så vi ligestiller konkurrencevilkårene.
Med disse ord kan Radikale Venstre konstatere, at vi støtter lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-02-17:
Man kan gøre det på flere forskellige måder, og jeg vil meget gerne tage imod en kop kaffe sammen med fru Astrid Krag og skatteministeren, hvor vi kan få udboret, hvad der er op og ned i det og mulighederne i det.
Det her handler jo om, at man gerne vil beskytte sin egen produktion i trykkeribranchen, og det kan man gøre på flere forskellige måder, hvor man kan regulere sig ud af det, bl.a. igennem EU-toldregler, hvor man kan vente på, at EU kommer med en løsning.
Man kan lave erhvervsstøtteordninger.
Man kan prøve at se på, om der er nogle løsninger over finansloven, og gøre, ligesom man gør med f.eks. støtte til aviser og andre ting, men det kunne også være, at man lagde moms på alle sprog og ikke kun på dansk og derved løser hele problemet.
Der er altså en lang række andre muligheder, man kan benytte i stedet for alene at sige, at det nu skal være det danske sprog, der skal strammes op for.
Astrid Krag (S), 2015-02-17:
Det sidste er jo i hvert fald ikke en helt korrekt gengivelse af, hvordan skattereglerne er.
Man kan ikke bare tage et magasin og proppe ind i en avis og så slippe for momsen på den måde.
Men det kan være, at vi også skal have en teknisk gennemgang i udvalget af, hvad skattereglerne egentlig er nu.
Jeg vil bare sige, at det altid er hyggeligt at drikke kaffe med hr. Dennis Flydtkjær – det er slet ikke det, og det er jeg sikker på at ministeren også synes – men det interessante er jo at høre, hvad det så er for nogle konkrete løsningsforslag, Dansk Folkeparti ser i stedet for.
Og tak, fordi Dansk Folkeparti anerkender, at det her er et problem, et problem, som også Dansk Folkeparti har efterlyst en løsning på.
Men hvis den her løsning ikke duer ifølge Dansk Folkeparti, vil det da være rigtig dejligt, hvis vi over en kop kaffe kunne høre, hvad det så var, Dansk Folkeparti ville tage med til sådan et møde hos ministeren.
Jeg har ikke hørt noget konkret endnu.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-02-17:
Som jeg hører det lange spørgsmål, er der to ting i det.
Det ene er, om vi egentlig anerkender, at det her er et problem, og at nogen kan spekulere i det, og det andet er, hvad man så kan gøre i stedet for.
Og jo, jeg har faktisk sagt det to gange, både i starten af min tale og i slutningen af min tale, at vi anerkender, at det her er et problem.
Jeg har faktisk over for tidligere skatteministre appelleret til, både Holger K. Nielsen og Morten Østergaard, da han var skatteminister – nu skifter det lidt løbende, og det kan den nuværende skatteminister selvfølgelig ikke gøre for – at man fik indkaldt partierne for at finde en løsning på det her.
Jeg vil bare stilfærdigt sige, at jeg synes, at en sprogskat eller en moms alene på de dansksprogede magasiner er en superdårlig idé.
Hvis man endelig skulle gøre noget, skulle man da vel lægge det på det hele, altså på magasiner på alle sprog, eller finde en anden løsning, hvis det er for at beskytte erhvervet, det kan være igennem finansloven, det kan være kulturpolitisk.
Man kunne f.eks. nævne, at putter man det tilsvarende danske magasin ind i en avis, så er det uden moms, og køber man det i en kiosk eller får det via abonnement, ja, så er det med moms.
Astrid Krag (S), 2015-02-17:
Først vil jeg kvittere for, hvad der må være opfindelsen af en ny sprogblomst i det danske sprog, nemlig begrebet en sprogskat.
Altså, kan Dansk Folkepartis ordfører så fortælle mig, at der spekuleres i det her, når det er ikkedansksprogede magasiner?
Pointen er jo, at vi kan se, at der netop spekuleres i at bruge det her momshul til at omgå momsen i forhold til de dansksprogede magasiner.
Det, som Venstres ordfører nævnte i forhold til Illustreret Videnskab, hvor den norske version bliver trykt i Danmark, fordi vi er konkurrencedygtige, beviser det jo meget godt.
Er der noget belæg for den jo ellers meget spændende sproglige nyskabelse fra Dansk Folkepartis ordførers side, når han snakker om en sprogskat på det danske sprog?
Jeg kan simpelt hen ikke se det i forslaget her.
Så vil jeg bare spørge ordføreren: Hvordan vil man så gribe det her an fra Dansk Folkepartis side, hvis man faktisk mener det, man siger, altså at man godt kan se problemet, og det ikke er sådan, at det er tanken, at nogen skal kunne omgå momslovgivningen på den her måde?
Har Dansk Folkeparti overhovedet noget bud på det?
Eller er alt krudtet blevet brugt på at finde steder, hvor man kan problematisere, hvordan det her kan komme til at fungere?
Fatma Øktem (V), 2015-02-17:
Vi mener, at sorgen kan være lige så stor hos faren, som den er hos moren.
Det er fuldstændig korrekt forstået.
Og vi vil gerne gå ind og kigge på det.
Özlem Sara Cekic (SF), 2015-02-17:
Jeg kan forstå, at Venstre mener, at det er diskriminerende, at moren har ret til 14 uger og faren kun har ret til 2 uger, i tilfælde af at barnet er dødfødt.
Nu ser vi bort fra den økonomiske del af det.
Men alene det princip, at der er den forskel på, hvor længe man må sørge, når ens barn dør: Er det korrekt forstået, at Venstre mener, at det forkert?
Fatma Øktem (V), 2015-02-17:
Mange tak.
I dag behandler vi beslutningsforslag B 51 om sorgorlov til fædre og medmødre.
Forslagsstillerne ønsker, at fædre og medmødre skal have 14 ugers sorgorlov i forbindelse med spædbarnsdød.
Samtidig ønskes det, at beslutningsforslaget skal tage stilling til adoptanters rettigheder ved spædbarnsdød.
I dag er reglerne således, at moren får 14 ugers sorgorlov, hvis barnet er dødfødt, eller hvis barnet dør inden for de første 32 uger efter fødslen.
Faren eller medmoren bevarer den almindelige ret til to sammenhængende ugers fravær efter fødslen.
Jeg skal for en god ordens skyld påpege, at morens særlige fraværsret på 14 uger skyldes fysisk behov for restitution efter graviditet og fødsel.
Det er et direktiv fra EU, som vi er bundet af.
Først og fremmest vil jeg gerne sige, at jeg har fuld forståelse for, at det er en ubærlig tid fyldt med sorg, når forældre oplever at få et dødfødt barn eller er så uheldige at miste deres barn lige efter en fødsel.
Jeg er derfor også enig med forslagsstillerne i, at forældre, der oplever dette, skal have mulighed for at bearbejde deres sorg sammen.
Forældre, der oplever så stor en sorg i livet, har brug for at støtte sig til hinanden i en svær tid.
Jeg synes derfor, at SF's beslutningsforslag er et meget sympatisk forslag i forhold til den forfærdelige situation, som forældrene til ca. 220 spædbørn oplever hvert år.
I Venstre foreslår vi, at vi arbejder videre med forslaget i udvalget.
Vi vil meget gerne blive lidt klogere på problemstillingerne, og vi vil gerne have det belyst mere, så vi vil gerne drøfte forslaget i et kommende udvalgsarbejde.
Vi mener, at der er en række forhold, som godt kan blive belyst yderligere, f.eks. som finansiering.
Ministeren var også inde på det.
Man ved ikke rigtig, hvor meget sygefraværet kommer til at koste; hvad det vil betyde i modregning; hvor mange det er, der benytter sig af det her.
Vi ved, at der bliver sagt ca. 24 mio. kr., i det tilfælde at alle benytter sig af det.
Så vi synes, at det er et rigtig sympatisk forslag, og vi vil gerne arbejde videre med det i udvalget.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-02-17:
Jamen jeg vil gerne være på sikker grund, når jeg står heroppe på talerstolen og svarer på spørgsmål, og også når jeg siger noget indledningsvis.
Der er ingen tvivl om, at den statiske beregning i forhold til omkostningerne her er op til 24 mio. kr.
Så kan det være, at man kan lave nogle undersøgelser, som viser, at det ikke er alle, der tager orloven.
Det ved jeg ikke, men det tror jeg nu der ville være meget stort træk på.
For som jeg også sagde indledningsvis, har man, når man kommer ud for så dramatisk en begivenhed, som vi her taler om, behov for, at der bliver taget hånd om det, og får man den mulighed, tror jeg faktisk mange ville tage den.
Så er der det med, hvor mange der i givet fald er på sygedagpenge.
Det kan jeg ikke svare på her i dag, og det er sådan set det ærlige svar.
Men nu går vi jo i gang med et udvalgsarbejde, og jeg vil gøre, hvad jeg kan for at svare på de spørgsmål, der bliver stillet til ministeriet fra udvalget.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-02-17:
Jeg synes, ministeren siger, at det er gode intentioner, men hvorfor har man så ikke undersøgt det?
Man ved jo godt, hvor mange mennesker der er på sygedagpenge.
Derfor burde man kunne oplyse os om det i forhold til det der bud på op til 24 mio. kr.
Jeg synes, at ministeren skal undersøge, hvor mange penge det i virkeligheden koster, også hvis vi gennemfører det ud fra de intentioner, som ministeren er enig i.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-02-17:
Det var mange, men både gode og relevante spørgsmål.
Lad mig starte med at sige, at jeg tror, jeg begge gange understregede det med et glimt i øjet, at kassen står åben, at det er i de årlige finanslovsforhandlinger først og fremmest, at man diskuterer driftsudgifter.
Jeg tror, jeg var meget præcis, da jeg i min tale sagde, at udgifterne kan være op til 24 mio. kr.
Men i forhold til de der konkrete spørgsmål om, hvor mange der i dag er på sygedagpenge eller tager orlov, vil jeg sige, at det har jeg i ministeriet ikke nogen nærmere undersøgelse af.
Nu går vi jo også i gang med et udvalgsarbejde, hvor jeg selvfølgelig svarer på spørgsmål fra udvalget, så det var måske nogle af de ting, vi kunne komme tættere på.
Men jeg har ikke svaret med her på talerstolen i dag.