runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-04-21:
Ja, det er jo ikke, fordi det svar, fru Trine Bramsen gav mig her, var meget anderledes end det svar, hun netop gav mine kollegaer.
Og jeg synes jo egentlig, det er synd, at Socialdemokratiets interne retorikkurser er så overbevisende, at man simpelt hen bliver fuldstændig paralyseret retorisk, når man ender her i Folketingssalen.
Det, jeg spørger om, er: Anerkender ordføreren, at det er en legitim politisk uenighed, at Venstre og de andre forslagsstillere ikke mener, at 100 mio. kr. er tilstrækkeligt til at løse de udfordringer, vores politi melder om i øjeblikket?
Sagen er jo den, at der rundtomkring på landets politistationer meldes om en massiv oparbejdning af overtid.
Visse steder møder man simpelt hen et skilt, hvor der står: Politiet kan ikke hjælpe jer i dag, for der er ikke mennesker på arbejde.
I den situation mener Venstre ikke, at de 100 mio. kr. er tilstrækkeligt, og det er netop motivationen for vores forslag.
Det andet er for nemt, det andet er simpelt hen ikke godt nok.
Trine Bramsen (S), 2015-04-21:
Jamen det er helt korrekt, at der er en diskussion om politiets ressourcer, og det er jo også derfor, at vi sammen med Venstre har indgået en flerårsaftale for politiet.
Og det er helt korrekt det, som hr. Jakob Engel-Schmidt peger på, nemlig at regeringen sammen med Venstre har stået bag en aftale, der sikrer en lille reduktion i antallet af betjente.
Men det ændrer jo ikke ved, at vi bliver nødt til at holde fast i, hvad det er, vi lige om lidt stemmer om.
Vi kan sagtens have en diskussion om politiets ressourcer ud over de 100 mio. kr., og det har vi også, men lige om lidt stemmer vi om et forslag, hvor de borgerlige ønsker at trække de 100 mio. kr., og det er vi Socialdemokrater ganske enkelt uenige i.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-04-21:
Jeg synes, det er forstemmende, at Trine Bramsen bruger sin taletid på talerstolen i dag til at skrabe overfladen og ikke gå i dybden med at besvare de spørgsmål, som mine kollegaer rent faktisk stiller.
Vi mener blot, at 100 mio. kr. ikke er nok.
Kunne Trine Bramsen ikke gøre os den tjeneste at anerkende debatten kollektivt i stedet for kategorisk at gentage det samme budskab: at Venstre vil bruge færre penge på politiet?
Det er jo ikke det, vi vil.
Vi udfordrer netop den opfattelse af, at aktstykket indeholder tilstrækkelige midler.
Det er vi uenige i, og er det ikke en fair politisk uenighed?
Trine Bramsen (S), 2015-04-21:
Det er de nye penge, de 100 mio. kr. ekstra til politiet, som politiet selv har peget på at de har behov for.
Det er jo dem, som de borgerlige har fremsat forslag om at trække, og det er altså det, vi stemmer om lige om lidt.
Vi stemmer om, hvorvidt vi skal trække de her nye 100 mio. kr. til politiet.
Lad os lige holde fast i det, for det er altså sådan, at folkestyret virker: Når man fremsætter et forslag, er det det, der stemmes om.
Mike Legarth (KF), 2015-04-21:
Nej, det ikke det, der er tilfældet, og det ved ordføreren udmærket godt.
Vi vil trække det her aktstykke, fordi det ikke er tilstrækkeligt.
Det gør ikke, at situationen bliver forbedret, så vi kan løse opgaven.
Ordføreren står bevidst på talerstolen og manipulerer ikke bare med Folketingets medlemmer her i salen, men med hele Danmark.
Det er jo oplyst til bunds, at vi ikke mener, at det aktstykke løser opgaven.
Det er derfor, vi vil trække det.
Vi vil levere et bedre aktstykke.
Det skal være et, som kan levere de nødvendige politifolk, så der er nok, så de er uddannede og har den træning, der gør, at de kan løse opgaven, så man ikke står og fumler med et gevær, man ikke er uddannet i, så magasinet ikke ryger ud, når man skal skyde en forbryder ned, så man er beskyttet med skudsikre veste og andet udstyr, så man er i stand til at bekæmpe den ulækre og ubehagelige terrorisme, vi har set florere i danske gader og stræder.
Det kan ikke være særlig svært at forstå for nogen som helst...
[Lydudfald]
Og vi vil endda slet ikke være med til at fodre hunden med dens egen hale, ved at det er politiets egne midler, der skal bruges til den her indsats.
Vi vil tilføre nye penge, så vi får flere politifolk på gaderne.
Trine Bramsen (S), 2015-04-21:
Hvis ikke man kan forsvare sit eget forslag, kan man jo altid forsøge at være nedladende, og det kan jeg høre der er flere borgerlige, der har lyst til i dag.
Jeg bliver bare igen nødt til at holde fast i, hvad vi stemmer om i dag.
Det er ikke, om der skal tilføres yderligere penge ud over de 100 mio. kr.
De borgerlige har fremsat et forslag, der fjerner det her aktstykke, som giver de 100 mio. kr.
Lad os lige holde fast i det.
Det er altså det, der er udgangspunktet for afstemningen lige om lidt.
Mike Legarth (KF), 2015-04-21:
Det er jo grotesk, at vi på landets vigtigste talerstol skal høre en ordfører fra regeringen stå og tale som en anden marionetdukke.
Det handler om, at vi fra konservativ side siger, at det forslag, der er bragt frem af regeringen, ikke er tilstrækkeligt.
Vi ved, at politifolkene ikke får tilstrækkelig med træning; vi ved, der ikke er nok politifolk; vi ved, der mangler udstyr – det har vi hørt fra pålidelig kilde, og vi har fået det demonstreret med al ønskelig tydelighed, da der ikke var folk, der kunne sendes ud til synagogen i Krystalgade den dag, krudttønden eksploderede, hvis jeg må bruge det udtryk.
Der kom først en politibetjent efter flere opkald efter forstærkning og beskyttelse kl. 19.00.
Da kom der én politibetjent, og vi så senere på natten, hvor der var brug for en veltrænet politistyrke til at beskytte jøderne, at den ene person ikke var trænet, var ikke uddannet i det udstyr, der skulle bruges til at passe på.
Så siger vi fra vores side, at vi vil bruge noget mere; vi vil gøre noget mere i den her sag; vi vil tilføre nye penge.
Og så står ordføreren og taler i øst og vest om den problemstilling.
Det er, fordi vi vil styrke politiet, vi vil være sikre på, at de opgaver, der skal løses, kan håndteres af politiet, og at man til enhver tid har de politifolk, der skal være til rådighed, og at de er uddannet til opgaven.
Trine Bramsen (S), 2015-04-21:
Jamen det var utrolig mange ord, der dækkede over, at Venstre har fremsat et beslutningsforslag, der fjerner 100 mio. kr., som vi ønsker at tilføre politiet.
Det er altså det, der er udgangspunktet, det er det, som Venstre foreslår her i dag, og som Venstre lige om lidt har tænkt sig at stemme for.
100 mio. kr. ekstra til politiet er mange penge, og politiet savner de penge derude.
Lad os dog i fællesskab få det her beslutningsforslag, som de borgerlige har fremsat, af vejen, så pengene kan komme ud at arbejde.
Den bemærkning taler vist for sig selv.
Jeg synes, vi har med en alt for alvorlig problemstilling at gøre her, til at det skal gå op i den slags platheder.
Det her handler om 100 mio. kr. ekstra til vores politi.
De savner de penge, de mangler de penge derude lige nu.
Vedtages det her beslutningsforslag, kommer der ikke bare til at gå længere tid, end der allerede er gået, men det gør også, at politiet ikke får de 100 mio. kr.
Derfor synes jeg, det er dybt uansvarligt at fremsætte sådan et beslutningsforslag.
Karsten Nonbo (V), 2015-04-21:
Ja, det bliver også en kort bemærkning, for at gå ind i en debat med fru Trine Bramsen tjener vist ikke noget formål.
Men som jeg tolker det her, svarer det jo til en cykelrytter, der stiller op til VM i cykling, og hvor fru Trine Bramsen så siger: For at han skal kunne cykle stærkere, giver vi ham et par nye løbesko.
Peter Christensen (V), 2015-04-21:
Det, vi har diskuteret nu igennem lang tid, er, hvordan vi sikrer, at det, at der var et terrorangreb i København, ikke kommer til at gå ud over det almindelige politiarbejde.
Nu kan jeg så høre Socialdemokratiet sige: Vi diskuterer gerne, om der skal bruges flere penge.
Jeg kunne godt tænke mig at høre Socialdemokraterne, om de føler sig trygge ved alle de historier, vi har hørt om, hvordan man ikke har kunnet få den hjælp, man havde behov for som borger i resten af landet.
Det, vi kan høre, er, at det, der bliver givet her, ikke er tilstrækkeligt, og jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad forslaget fra Socialdemokraterne er til, hvad vi skal gøre, for at få regeringen i tale.
Det har vi ikke kunnet indtil nu, men ved fælles hjælp kunne det måske lykkes.
Eller er Socialdemokraterne helt sikre på, at vi ikke kommer til at opleve de historier, der handler om, at man ikke kan få den hjælp hos politiet, som vi har læst om indtil nu?
Trine Bramsen (S), 2015-04-21:
Nu skal vi jo bare lige huske på, hvem det er, der har anbefalet, at der skulle tilføres 100 mio. kr. ekstra til politiet for at opretholde beredskabet, for at sikre tryghed for danskerne.
Vi Socialdemokrater har det jo sådan, at vi sådan set lytter til politiets anbefalinger, og når de siger, at det er den sum penge, der skal tilføres, er det også baggrunden for, at det er det, der står på aktstykket.
Men jeg ved godt, at Venstre meget gerne vil tale uden om, hvad det er for et forslag, de egentlig selv har fremsat her i Folketingssalen, og som vi stemmer om lige om lidt.
For vedtages det borgerlige beslutningsforslag om at trække aktstykket, vil jeg igen lige pege på, at så tilføres der jo ikke ekstra midler til politiet.
Det er jo det, der er konsekvensen af beslutningsforslaget.
Peter Christensen (V), 2015-04-21:
Men, men, men vil jeg sige til fru Trine Bramsen.
Jeg ved godt, det allerede var mange ord, men det er jo det, der står i beslutningsforslaget, og derfor er det trættende ud over det normale at høre på den melodi, som Socialdemokraterne står og lirer af fra talerstolen.
Det her handler om, hvorvidt vi løser et problem, nemlig at politiet på grund af afvikling af overarbejde ikke er i stand til at løse almindeligt politiarbejde.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-04-22:
Jeg mener, at det, der er vigtigt, er, at man får nogle gennemtænkte løsninger, som ikke gør det, som vi kan sige at nogle af de tiltag, der bliver beskrevet, f.eks. høfderne, jo i hvert fald risikerer at gøre, nemlig at man løser et helt aktuelt problem på en bestemt strækning, men så skaber nogle større problemer på strækningen ved siden af.
Så det er i hvert fald min tilgang, at vi skal have nogle gennemtænkte løsninger, der ikke skaber flere problemer, end de løser.
Pia Adelsteen (DF), 2015-04-22:
Tak for det, og også tak for svaret.
Så skal jeg bare spørge om noget andet i forbindelse med at bevare kystlandskabet.
Jeg ved ikke, om ministeren kan svare på, om høfder, diger osv. ikke er en del af et kystlandskab.
Jeg ved godt, at det ikke er naturligt, og at det er menneskeskabt – den er jeg helt med på – men når man går rundt på strandene i Danmark, er det jo ikke et ukendt fænomen at se både høfder og diger.
Så mener ministeren ikke, at det også er at bevare kystlandskabet?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-04-22:
Jeg mener sådan set, at loven er meget grundig, og at beskrivelsen, i forhold til hvad det er for en afvejning, der skal foretages, er meget grundig.
Jeg listede alle de her punkter op før, netop for at give et indtryk af, hvad det er for en række forskellige hensyn, der bliver taget.
Det er jo sådan, at der i forbindelse med den sidste lovændring – det var i 2006 – var et bredt flertal i Folketinget, som ønskede, at man skabte den her afvejning og balance mellem på den ene side at beskytte mennesker og værdier mod erosionen og de her hændelser – og det er jo sådan set også det, der er mit svar på spørgerens spørgsmål, altså at vi ønsker at beskytte både mennesker og menneskeskabte værdier – og på den anden side at bevare kystlandskabet, for det er jo en af de andre ting, der indgår her.
Så det handler om at finde den balance imellem på den ene side beskyttelsen og på den anden side at bevare kystlandskabet, og jeg synes sådan set også, at flertallet dengang var meget præcise i forhold til netop at have alle de her hensyn, som der så er en afvejning mellem.
Pia Adelsteen (DF), 2015-04-22:
Hvad mener ministeren er formålet med kystsikring?
Når jeg nu har stillet spørgsmålet, er det helt klart, fordi vi netop før har haft debatten om, hvad der er kystsikring, og hvad der er kystbeskyttelse, for jeg bad på et samråd decideret ministeren om at komme med en definition af de to forskellige ting, og det er måske også lidt spidsfindigt, at jeg lige præcis har spurgt ministeren om, hvad ministeren mener at kystsikring er, vel vidende at vi i Danmark har kystbeskyttelse.
Men når jeg har spurgt om det, er det også ud fra den forudsætning, at det helt klart er mit indtryk, at det, når vi har en kystbeskyttelse, så er, fordi vi – som ministeren også sagde der står i formålsparagraffen – ønsker at beskytte mennesker og ejendomme osv. mod oversvømmelser, og at det, sådan som jeg opfatter det, ikke er det, der sker, vel vidende at en kystsikring, hvis den skal være sådan hundrede procent bevarende, måske ikke altid lader sig gøre.
For jeg vil gerne vide, om ministeren ikke mener, det er vigtigt at beskytte ejendomme, mennesker osv., sådan at der ikke konstant sker det, som vi ser ude på Vestkysten – og når jeg nu siger konstant, er det, fordi jeg synes, det er sket mange gange – altså at huse falder i havet, og at folk står i en meget, meget ulykkelig situation, hvor de mister værdier, og hvor de mister ejendomme osv.
Så derfor har jeg spurgt ministeren om det.
For jeg synes, det er forkert, når man, sådan som det er nu, lægger op til, at det er Kystdirektoratet, der skal beslutte, om en værdi er værd at bevare.
For det er vel egentlig sådan, det foregår nu.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-04-22:
For det vil jo betyde, at man sikrer sig fuldstændig mod nogen som helst form for erosion eller påvirkning, og derfor taler kystbeskyttelsesloven om kystbeskyttelse og ikke om kystsikring, og af § 1 i den lov fremgår det også, hvad formålet med det er: »Formålet med kystbeskyttelse er at beskytte mennesker mod oversvømmelser samt ejendom mod oversvømmelser og nedbrydning fra havet, fjorde eller andre dele af søterritoriet«. Kystbeskyttelsen foretages så ved en afvejning af en lang række hensyn, som er: behovet for kystbeskyttelse, økonomiske hensyn, kystbeskyttelsesforanstaltningens tekniske og miljømæssige kvalitet, kystlandskabets bevarelse og genopretning, naturens frie udfoldelse, rekreativ udnyttelse af kysten, sikring af den eksisterende adgang til kysten og andre forhold af væsentlig betydning for kystbeskyttelse. Så det var sådan for at komme hele vejen rundt, i forhold til hvad det er for nogle hensyn, der også bliver taget i kystbeskyttelsesloven, og det er jo så også det, man skal kigge på lokalt.
Når man har med en konkret ansøgning og en konkret problematik at gøre, er det de her forskellige hensyn, der bliver taget i betragtning.
Pia Adelsteen (DF), 2015-04-22:
Og når jeg siger det med nationalt bestemt, er det jo netop i betragtning af, at man så ikke kommer ud i, at man hjælper én lodsejer, men generer en anden.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-04-22:
Loven er vedtaget af et bredt flertal i Folketinget, så det er sådan set Folketinget her, der har taget stilling til, hvad det er for nogle hensyn, der her skal tages.
Derudover blev der under den tidligere regering – jeg tror, det var i foråret 2011, eller var det i august 2011; det var i hvert fald inden regeringsskiftet – udarbejdet en kystbeskyttelsesstrategi, hvoraf det tydeligt fremgår, at de bløde løsninger skal foretrækkes frem for de hårde løsninger.
Så der er sådan set også taget stilling til, at det er den prioritet, der er, og at man på den måde netop prøver at tage hensyn til nogle af de ting, der handler om kystlandskabets bevarelse og de rekreative muligheder, og det var også en af de ting, jeg listede op her før.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-04-22:
Den foreløbige sikkerhed, der ligger frem imod 2017, er jo det arbejdsrum, vi har, til at finde en langvarig løsning, men jeg opfatter ikke den nuværende løsning som tilstrækkelig, netop fordi den er midlertidig.
Så vi har via forhandlinger med Kommissionen vundet 2 år til at finde den langsigtede løsning.
Så nej, jeg opfatter ikke den nuværende situation som – ja – tilstrækkelig.
Det er klart.
Det er en overgangsfase, frem til at den endelige er fundet.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-04-22:
Mener ministeren, at der er tilstrækkelig sikkerhed med hensyn til finansieringen af den grønne omstilling, når nu regeringen kun har fået forhandlet en midlertidig aftale på plads med Europa-Kommissionen, som udløber med udgangen af 2016?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-04-22:
Det er klart, at det opdrag, jeg har fået fra energiforligskredsen, er at finde en ordning, således at vores støtte til den grønne omstilling er traktatmedholdelig og i orden med EU, og i overensstemmelse med den aftale, vi lavede i december, søger vi muligheder for justering af PSO-systemet, så Kommissionen vil se det som traktatmedholdeligt.
Men vi søger efter de muligheder, der i sidste ende giver det bedste beslutningsgrundlag for at finde en langsigtet løsning.
Jeg har ikke som sådan noget, jeg foretrækker frem for andet, omend det, der er det pålagte opdrag, er at finde noget, som selvfølgelig er traktatmedholdeligt, og det siger sig selv, at det selvfølgelig skal være en ordentlig måde at finansiere vores grønne omstilling på.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-04-22:
Tak for det.
Er det at åbne op for mere udbud til udlandet, så projekter i andre lande kan få dansk PSO-støtte, eller er det, at PSO-afgiften kommer på finansloven?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-04-22:
Tak for det.
Forligskredsen forpligtede sig til at finde en langsigtet løsning på PSO-diskrimineringen, hvor finansieringen af VE-støtten er EU-traktatmedholdelig og ikke medfører finansiering via finansloven.
Af tilsagnspapiret fremgår det ligeledes, at der skal nedsættes en tværministeriel arbejdsgruppe om en langsigtet PSO-løsning, som skal afrapporteres til energiforligskredsen, samt at afrapporteringen skal bestå af konkrete forslag til løsningsmodeller, der er foreløbigt drøftet med Kommissionens konkurrencegeneraldirektorat.
Det er selvfølgelig den proces, der nu pågår, og vi glæder os selvfølgelig til så hurtigt som muligt at komme med et resultat af vores forhandlinger fra Kommissionen, men det er som sagt en drøftelse, der foregår efter det mandat, der er vedtaget i energiforligskredsen.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-04-22:
Tak for det, formand.
I Børsen den 15. april 2015 udtaler De Radikales klima- og energiordfører, Andreas Steenberg, at »vi er nødsaget til at se på PSO-afgiften på et tidspunkt, men vores udgangspunkt er ikke, at den kommer på finansloven« – er det udtryk for regeringens samlede holdning, at PSO-afgiften som udgangspunkt ikke skal på finansloven, og hvis ikke regeringen vil have PSO-afgiften på finansloven, hvordan vil regeringen så finansiere den grønne omstilling efter 2016, hvor den midlertidige aftale med Kommissionen udløber?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-04-22:
Nu er jeg egentlig lidt i tvivl om, om det her er et udtryk for, at Dansk Folkeparti ikke anerkender, at klimaforandringerne kommer til at bevirke, at vi kommer til at opleve nogle af de her voldsomme vejrbegivenheder oftere, end vi har gjort hidtil.
Det er jo snart internationalt anerkendt, at vi kommer til at opleve klimaforandringer, og i Danmark har vi jo fra Miljøministeriets side fået foretaget en analyse af, hvad det så kommer til at betyde i forhold til den udfordring, vi står over for.
Det vil vi gerne sætte ind i en sammenhæng med vores kystbeskyttelsesindsats og få analyseret og kigget på, hvor behovene i fremtiden bliver størst, så vi kan få tilrettelagt den her indsats på den mest omkostningseffektive måde.
Pia Adelsteen (DF), 2015-04-22:
Det er bare meget kort.
Jeg er lidt ked af, at man, når vi taler om den her erosion af vestkysten, som der sker, siger: Jamen det er nok også klimaforandringerne.
Det er muligt, det også har en indvirkning, men nu er storme ude ved Vesterhavet jo ikke noget nyt fænomen, det er da set tidligere, hvor væsentlige mængder af strande er forsvundet, og det er vel et eller andet sted derfor, vi foretager en kystbeskyttelse – skulle man mene.
Kim Christiansen (DF), 2015-04-22:
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen: »Kriminelle unge sendes på skiture for dine penge«, Metroxpress København den 13. april 2015.
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at den sikrede døgninstitution Grenen på Djursland har brugt knap 0,25 mio. kr. på to skiture til Østrig i uge 7 for kriminelle og kriminalitetstruede unge?
Det er jo sjældent at se en minister løbe så stærkt baglæns, for det her er tilsyneladende ikke ministerens ansvarsområde.
Jeg har egentlig også oprindelig stillet spørgsmålet til justitsministeren, men så blev det flyttet, for når det er unge kriminelle, er det ikke sådan rigtige kriminelle; så er det sådan noget med socialpædagogiske tiltag.
Det er så fair nok, og det må jeg acceptere.
Men jeg havde egentlig forventet, at ministeren på det område kunne give mig en forklaring på det.
Der er jo masser af hårdtarbejdende og studerende unge mennesker, som passer deres ting, og som ikke har råd til at tage på skiferie.
Dansk Folkeparti synes også, at forebyggelse er godt, men hvis forebyggelsen ikke har virket – og det må vi jo sige at der er eksempler på at den ikke gør – og man har begået kriminalitet, så er vi altså også af den opfattelse, at man skal have en straf.
Så svarede ministeren ikke på det med rejser som en del af et pædagogisk forløb.
Jeg mener, at ungdomssanktionen skulle ligge under kriminalforsorgen, men her er der et politisk flertal, der mener noget andet.
Men hvis man mener, at det her er et led i det pædagogiske forløb, så skulle man måske henstille til de her forskellige institutioner i regioner og kommuner, at de ikke har nødig at rejse til Østrig, men måske kunne kigge til Sverige.
Ellers er Gribskov og Rold Skov glimrende steder at motionere de unge mennesker, hvis de trænger til frisk luft, så det kunne jeg jo anbefale, og det er relativt billigt.
Pia Adelsteen (DF), 2015-04-22:
Kan ministeren oplyse, hvad der kom ud af mødet med Hjørring Kommune fredag den 13. marts 2015 vedrørende de berørte sommerhuse ved Nørlev Strand, og om de berørte husejere kan forvente hjælp i form af erstatning eller andet?
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Kan ministeren oplyse, hvad der kom ud af mødet med Hjørring Kommune fredag den 13. marts 2015 vedrørende de berørte sommerhuse ved Nørlev Strand, og om de berørte husejere kan forvente hjælp i form af erstatning eller andet?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-04-22:
Som sagt synes jeg ikke, at det er en rigtig præmis, at sandfodring ikke virker.
Udgangspunktet er jo, at det er det sand, man fodrer med, som er det, der bliver taget, frem for at der bliver ædt af kysten.
Men jeg tror også, vi må anerkende, at vi står over for en meget stor udfordring, når det gælder klimaforandringerne, og når det gælder de voldsomme vejrhændelser, som vi jo forudser at vi kommer til at opleve oftere i fremtiden på grund af klimaforandringerne.
Det er jo også derfor, at jeg er i fuld gang med, eller at Kystdirektoratet er i fuld gang med at se på, hvor det er, udfordringerne i fremtiden kommer til at blive størst, og hvor det er, behovet for kystbeskyttelse i fremtiden bliver størst, så vi på den baggrund kan få en diskussion om, hvordan vi som samfund mest omkostningseffektivt indretter den her indsats i fremtiden.
Jeg tror ikke på, det er noget, vi kan løse fra den ene dag til den anden.
Hvis der var en snuptagsløsning, havde vi nok fundet ud af det allerede.
Det er derfor, jeg har sat kystanalysen i gang, så vi kan få et mere oplyst grundlag at tage den diskussion på.
Pia Adelsteen (DF), 2015-04-22:
Så skal jeg måske omformulere mit spørgsmål, for jeg er jo lidt ked af, at ministeren mener, at sandfodring virker.
Det er muligt, det virker en smule, men alt andet lige må man sige, at en del af de husejere, hvis huse nu ligger under havets overflade, altså købte et sommerhus for 8 år siden, hvor der var en 50 m bred strand, og fik at vide, at der blev fjernet cirka en halv meter strand om året via storme osv., på grund af at der også var sandfodring.
Det er jo væsentlig mere end den mængde sand.
Er det så, fordi man har fodret for lidt sand på det pågældende område, at husene er styrtet i havet, siden ministeren mener, at den metode virker?