runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2011-02-08:
Det er jo på mange måder en rigtig festlig dag i dag.
Jeg startede med at rose beskæftigelsesministeren, og nu skal jeg så til at tale pænt om et EU-direktiv.
Det kan være, at min tid som vikarierende arbejdsmarkedsordfører snart er overstået.
Nu må vi se, om rygtet breder sig.
Pointen med det her lovforslag er jo, at det tager udgangspunkt i det EU-direktiv om europæiske samarbejdsudvalg eller koncernsamarbejdsudvalg, som det rettelig er, man vedtog i 1994.
Dengang kunne man konstatere, at direktivet og dets udmøntning i dansk lovgivning var moderat og forsigtig.
Alligevel havde man vel den oplevelse, at ganske mange koncernledelser syntes, at man her var gået klart for vidt ved at give medarbejderne rettigheder i forhold til at få i hvert fald en smule høringsret og en smule indflydelse på de beslutningsprocesser, der var.
Det, som var konsekvensen af det, var jo også, at ganske mange af de tillidsmænd, som arbejdede i de her koncerner, oplevede en lang række benspænd, når de forsøgte at omsætte lovgivningen til praksis.
Ud over de bevidste benspænd, hvor man fra arbejdsgivers side forsøgte at finde de huller, der måtte være i direktivet og lovgivningen for at underminere det, der var hensigten med lovgivningen, kunne man nok også se betydelige begrænsninger og tvetydigheder i den tekst, som lovgivningen var baseret på, og det EU-direktiv, som var gældende.
Det er nogle af de begrænsninger, som det her lovforslag forsøger at rette op på.
For at berolige os lidt – når man nu står og roser sådan et EU-direktiv, har man jo brug for lidt beroligelse – er der heldigvis i hvert fald et enkelt element i Dansk Arbejdsgiverforenings høringssvar, hvor man vender sig mod enhver skærpelse og præcisering og vender sig mod sanktioner som bødestraf.
Så føler jeg mig alligevel på lidt mere tryg grund, og derfor kan jeg også i dag slutte af med at takke Dansk Arbejdsgiverforening, fordi de har hjulpet mig igennem dagen i dag.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-02-08:
Tak for det.
Jeg hørte jo ministeren sige forskellige ting.
Det, vi også har hørt statsministeren sige i lang, lang tid, er, at man ikke vil afskaffe efterlønnen, at det ikke er nødvendigt.
Det sagde statsministeren igen og igen, og det var endda lige før jul.
Mens vi andre fejrede nytår og lod raketterne flyve, vågnede statsministeren lige pludselig op, og nu vil han afskaffe efterlønnen.
Nu hører jeg så ministeren sige, at regeringen fremlægger det lige nu, fordi vi simpelt hen ikke kan lade stå til og det simpelt hen er nødvendigt.
Hvad er det, der er blevet nødvendigt i løbet af en nytårsaften, og som ikke var nødvendigt før nytår?
Peter Juel Jensen (V), 2011-02-08:
Nu tror jeg nok, at ordføreren for Dansk Folkeparti viderefortolker nogle af mine udsagn.
Jeg synes faktisk, det er ganske rimeligt, at man er herre over sit eget liv, det er ganske rimeligt.
Men der er da ingen tvivl om, at det danske samfund på den lange bane vil have væsentligt bedre af, at man bliver på arbejdsmarkedet og giver en tørn med.
Mit udsagn har blot været, at når vi kan se, at vi står med et arbejdskraftbehov i fremtiden og får brug for alle hænder, så vil det da ikke være særlig smart, at man fra regeringens side går ud og finansierer, at raske og rørige mennesker kan trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet.
Morten Østergaard (RV), 2011-02-08:
De virksomheder, som lovforslaget omhandler, er meget store virksomheder, der beskæftiger mindst 100.000 lønmodtagere i EU-landene, har bedrifter i mindst to lande og beskæftiger mindst 150 lønmodtagere i hvert af de to lande.
Det, der er det interessante ved det her direktiv, som har nogle år på bagen efterhånden, er, at det forsøger at sikre, at der er europæiske samarbejdsudvalg, som gør, at lønmodtagerne bliver hørt i væsentlige sager.
Det er jo en model, vi kender ganske godt fra det danske arbejdsmarked, hvor der er en lang tradition for samarbejdsudvalg.
Derfor er det også – som flere har peget på – helt nødvendigt, at vi sikrer, at de her meget store virksomheder, som krydser de interne grænser i EU, også gennemfører de intentioner, der er i direktivet.
Det er rigtigt, at det har der, som flere har påpeget, været problemer med, og derfor synes vi også, det er fornuftigt, at man nu moderniserer de her regler.
Det er jo noget, som også i Danmark langt hen ad vejen klares af arbejdsmarkedets parter, og derfor har vi noteret os, at man i høringssvarene er ganske positiv over for den ændring, der her lægges op til.
Derfor kan vi også støtte lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2011-02-08:
Det er jo en konstatering, jeg kan gøre, nemlig at det er helt i orden, at man forlader arbejdsmarkedet, bare det er ved selvpensionering.
Vi har så gået her og haft den opfattelse, at det alene drejer sig om at få flere ud på arbejdsmarkedet, fordi der er mangel på arbejdskraft, men så siger man, at måden at få mere arbejdskraft på er ved at afskaffe efterlønnen, og at resten kan pensionere sig selv, så dem vil man ikke røre ved.
Det er den arbejdskraft – normalt de højtuddannede – arbejdsmarkedet har brug for, som kan pensionere sig selv som 60-årige.
Det klinger sådan lidt hult.
Et andet spørgsmål: Har ordføreren ikke tænkt på, at der er rigtig mange efterlønnere, der gerne vil blive på arbejdsmarkedet, hvis arbejdsgiveren ellers vil beholde dem?
Det kunne jo være, at man skulle se på, om ikke arbejdsgiverne kunne lave en anden seniorpolitik, som gik ud på, at de ikke skal presse seniorer ud af arbejdsmarkedet, men at de i stedet skulle gøre alt, hvad de kunne, for at beholde dem.
Der er heldigvis mange, der har en seniorpolitik Men kunne det ikke være, at det var den vej, man skulle gå, altså se på, hvordan man får arbejdsgiverne til mere aktivt at sige til efterlønsmodtagerne, at de gerne vil beholde dem?
For så er der rigtig mange, der ville vælge at sige: O.k., så skubber jeg min efterløn, for min arbejdsgiver vil gerne beholde mig.
Mange står jo i den situation, at de bliver presset ud af arbejdsmarkedet.
Det er sådan tvetydigt og lidt dobbeltmoralsk, at Venstres ordfører siger, at efterlønnen bare skal væk, men at det er helt i orden at gå som 60-årig, hvis man kan pensionere sig selv.
Vi går ikke til forhandlinger for at forhandle forringelser af efterlønnen.
Det, vi vil gå til forhandlinger med, er den indstilling, at vi har fremlagt forslag med, at man skulle være på arbejdsmarkedet 40 år for at få efterløn, og det kunne kontrolleres ved ATP-indbetalinger, og så ville vi gerne se på, hvordan vi kunne lave systemet mere fleksibelt til gavn for den enkelte lønmodtager.
Det kan være noget med, at man måske kun arbejder 3 dage om ugen og får efterløn 2 dage om ugen.
Det kunne være, man kunne skubbe den foran sig.
Der er utrolig mange måder, hvorpå man kan forenkle eller lave systemet mere fleksibelt, og det er det, vi vil gå til forhandlingerne med.
Line Barfod (EL), 2011-02-08:
Så man kan godt forestille sig en situation ligesom med dagpengeforringelserne sidste år, hvor Dansk Folkeparti lægger stemmer til, at der kommer en forringelse for en lang række mennesker, som i dag har ret til selv at bestemme, at de gerne vil trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet, så de kan nå at have nogle gode år sammen med deres familie, inden de ikke er her længere.
For vi ved, at mange af dem, der går på efterløn i dag, jo lever 2 år kortere, men der er altså nogle, der kan regne med, at hvis Dansk Folkeparti går til forhandlinger, kan de risikere at miste den ret, fordi man går ind i nogle forhandlinger om, hvordan systemet kan laves om.
Bent Bøgsted (DF), 2011-02-08:
Det er fru Line Barfod, der gerne vil have den situation, men det er jo ikke det, jeg taler om.
Det, jeg taler om, er jo ikke forringelser.
Det er at lave det fleksibelt for den enkelte lønmodtager, der gerne vil have noget mere tilknytning til arbejdsmarkedet.
Og i den forbindelse skal vi selvfølgelig også se på, hvordan vi kan få arbejdsgiverne til mere aktivt at være med til at beholde seniorer på arbejdsmarkedet.
I Dansk Folkeparti har vi overhovedet ikke talt om forringelser i den retning, som fru Line Barfod taler om.
Det har vi ikke.
Dansk Folkeparti vil ikke afskaffe efterlønnen.
Vi går ikke til forhandlinger for at forringe efterlønnen.
Vi går til forhandlinger for at fremlægge vores forslag, hvis der bliver nogle forhandlinger.
Peter Juel Jensen (V), 2011-02-08:
Synes ordføreren ikke, at det er uretfærdigt, at ordføreren skal stå og svare på, hvad der sker efter et valg, når han bliver spurgt af nogle partier om nogle ting og de partier faktisk ikke engang selv kan forklare deres egen politik?
Vil man rulle en dagpengereform tilbage, eller vil man ikke?
Hvem skal man tale med?
Hvem skal arbejde 12 minutter længere?
Er det ikke uretfærdigt, at ordføreren skal stå og svare på, hvad der sker efter et valg, når de selv samme spørgere ikke kan redegøre for, hvad deres egen politik er?
Bent Bøgsted (DF), 2011-02-08:
Næh, det synes jeg egentlig ikke.
Jeg synes, det er meget fair, at vælgerne ved, hvad de kan regne med hos Dansk Folkeparti.
Line Barfod (EL), 2011-02-08:
Det afgørende er jo ikke så meget, hvad hr. Bent Bøgsted kan forestille sig.
Det afgørende er, om Dansk Folkeparti overhovedet vil indgå i forhandlinger om forringelser, og om man er villig til at gå med på forringelser af efterlønnen, på samme måde som man sidste år gik med på forringelse af dagpengene, selv om man igen og igen havde sagt, at man ikke ville være med til forringelser af dagpengene.
Så spørgsmålet er jo meget kort: Mener Dansk Folkeparti, at efterlønnen ikke skal forringes på nogen måde, eller er Dansk Folkeparti villige til at forhandle om forringelser af efterlønnen?
Bent Bøgsted (DF), 2011-02-08:
Nej, det kan være lidt vanskeligt.
I Dansk Folkeparti står vi selvfølgelig ved det, vi har været med til at forhandle på plads herinde i Folketinget.
Vi hørte jo også nede på slotspladsen, dengang der var demonstration, at fru Helle Thorning-Schmidt sagde, at hvis ikke de ville makke ret og være med til de 12 minutter, så kunne efterlønnen jo komme i spil.
Det kan man jo finde masser af citater om.
Det er bare sådan ligesom et glemt citat.
Men, altså, i Dansk Folkeparti mener vi, at vælgerne skal vide, hvad de har at rette sig efter efter et valg.
Karl H. Bornhøft (SF), 2011-02-08:
Jeg kan forstå på Dansk Folkepartis ordfører, at partiet under ingen omstændigheder vil være med til forringelser af den nugældende ordning.
Bent Bøgsted (DF), 2011-02-08:
Nej, det er det ikke, hvis der ikke er nogen på den nuværende ordning, der bliver ramt af det.
Karl H. Bornhøft (SF), 2011-02-08:
Jeg må tilstå, at det dog var et meget mærkeligt svar, at jeg slet ikke havde forventet det.
Jeg kan så konstatere, at alle de mennesker, der vil komme til at opleve, at det ændrede deres mulighed for at gå på efterløn, vil komme til at opleve det som en forringelse, men det kan de så skrive sammen med hr. Bent Bøgsted om.
Bent Bøgsted (DF), 2011-02-08:
Det kan jeg simpelt hen ikke se skulle være en forringelse af efterlønssystemet.
Peter Juel Jensen (V), 2011-02-08:
Tusind tak for det meget korte og meget præcise svar.
Hvad er så ordførerens holdning til, at man går ud og afgiver nogle valgløfter, men ikke kan redegøre for, hvad de indeholder – hvad de reelt indeholder?
Altså, nu er der blev kørt meget på dagpengene f.eks., men hidtil har svaret herinde været, at dagpengeperioden ikke skal rulles tilbage; det vil man tage stilling til efter et valg.
Men ordføreren er blevet skudt i skoene, at han har forkortet dagpengeperioden.
Kan ordføreren helt følge med i, hvad der sker ovre i den anden side af salen?
Morten Østergaard (RV), 2011-02-08:
Ja, det kan jeg i sagens natur bekræfte, og jeg synes, det er ærgerligt, når man hører to ting i debatten:
For det første, at folk, som er i en ung alder nu og starter på arbejdsmarkedet, ikke skal se frem til et godt arbejdsliv, men et dårlig arbejdsliv med henblik på at kunne komme på efterløn.
Der tror jeg sådan set – vi er jo de samme partier, der også sidder og diskuterer arbejdsmiljø – at målet for os alle sammen vel må være, at alle skal have et godt arbejdsliv, både dem, der arbejder i håndværksfag eller på havnekajer rundt omkring, og dem, der ikke gør.
Derfor er der god grund til, at man opprioriterer arbejdsmiljøindsatsen.
For det andet synes jeg det er ærgerligt, når man hører det her med, at det skulle være uværdigt at være på førtidspension.
Det er ikke en opfattelse, jeg deler.
Jeg har fuld respekt for folk, der er på førtidspension, og selvfølgelig skal der være ordninger for dem, der er nedslidte.
Peter Juel Jensen (V), 2011-02-08:
Ordføreren nævnte også i sin ordførertale, at der er brug for en bred løsning.
Hvis De Radikale nu får magt, som de har agt, hvordan kunne sådan en bred løsning om efterlønnen så se ud?
Morten Østergaard (RV), 2011-02-08:
Jamen vi lytter altså til økonomer, og forleden var det jo overvismanden, der sagde, at der sådan set er god brug for både den røde og den blå plan, altså forslaget om at få folk til at trække sig senere tilbage fra arbejdsmarkedet, og forslag, der kan få folk til at arbejde noget mere.
For hverken det ene eller det andet er tilstrækkeligt.
Vi kommer med vores politik, og den er jo velkendt.
Det er en udfasning af efterlønnen, og det er også en række reformtiltag, der skal øge arbejdstiden for dem, der er på arbejdsmarkedet.
I forhold til det vil jeg da også gerne kvittere, hvis arbejdsmarkedets parter kan inddrages i processen og være med til at træffe beslutninger eller anbefale beslutninger, som kan øge den samlede arbejdstid – det ser jeg kun som en fordel.
Men jeg tror, at det, der er behov for, er, at vi lytter noget mere til hinanden og fokuserer på det, der er det afgørende spørgsmål, nemlig: Hvordan sikrer vi, at vi kan blive ved med at have den kernevelfærd, som jeg hører alle er optaget af?
Leif Lahn Jensen (S), 2011-02-08:
Jeg hørte hr. Bent Bøgsted sige: Vi står ved forliget fra 2006.
Jeg vil godt lige sige, at før valget i 2007 hørte jeg også Dansk Folkepartis sige: Vi vil ikke afkorte dagpengeperioden efter valget.
Jeg er nødt til at spørge: Kan vi den her gang stole på, at regeringen ikke vil røre ved noget, som virkelig berører de udsatte mennesker i det her samfund?
Bent Bøgsted (DF), 2011-02-08:
Jamen det er slet ikke i den bane, som hr. Eigil Andersen nævner der.
Jeg kunne slet ikke forestille mig, at det skulle være noget, der kommer på tale, at man kan blive tvunget til at udskyde efterlønnen.
Nej, det er en frivillig aftale, hvor den enkelte går ind og laver en aftale med arbejdsgiveren, og hvor arbejdsgiveren så siger til den enkelte: Jeg vil gerne beholde dig på arbejdsmarkedet noget længere.
., så skubber jeg min efterløn foran mig, siger medarbejderen så. Der er mange måder, man kan lave det på.
Man kan lave det sådan, at man så får en højere efterløn, når man går på efterløn, og man kan lave en opsparing af det, man skubber foran sig – der er mange måder at gøre det på, og det vil jeg slet ikke gøre mig klog på.
Vi har foreslået en 40-års-ordning, hvor man skal være på arbejdsmarkedet i 40 år for at få efterløn, og det vil tilgodese alle dem, der kan blive nedslidt.
Men vi har ikke på noget tidspunkt talt om forringelser i den retning, som hr. Eigil Andersen spørger om.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-02-08:
Så det vil sige, at ordføreren garanterer, at det her forlig, der blev indgået i 2006, vil Dansk Folkeparti ikke være med til at bryde eller ændre eller noget som helst, fordi man ikke vil afskaffe efterlønnen.
Og alle, der sidder og kigger på det her, kan så i hvert fald garanteres, at efterlønnen bliver der ikke rørt ved.
Bent Bøgsted (DF), 2011-02-08:
Nu har vi aldrig udstukket garantier i Dansk Folkeparti.
Vi har jo lært lidt af, hvordan det gik med Poul Nyrup Rasmussen i 1998, da Socialdemokratiet udstak en garanti.
Og der lærte vi, at det skal man ikke gøre, og det troede jeg egentlig hr. Leif Lahn Jensen også havde lært.
Men jeg kan igen sige, at Dansk Folkeparti ikke vil afskaffe efterlønnen.
Det ville vi ikke før jul; det ville vi ikke efter nytårstalen; det vil vi heller ikke efter et valg.
Men vi vil gerne være med til at se på, hvordan vi kan lave den mere fleksibel til gavn for lønmodtagere og arbejdsgivere, så man kan få flere til at blive på arbejdsmarkedet.
Eigil Andersen (SF), 2011-02-08:
Jeg må også sige, at det er meget sigende, at vi før har oplevet, at Dansk Folkeparti har ændret et nej til et ja.
Der er masser af mennesker, som er blevet utrolig skuffet over, at Dansk Folkeparti først afviste at afkorte dagpengeperioden og derefter gik ind for det med 2 års dagpenge, hvorefter man kan komme på kontanthjælp, hvilket for manges vedkommende er 0,0 kr.
Mange mennesker er skuffet over det, og det forstår jeg godt.
Jeg forstår, at Dansk Folkeparti ikke vil afskaffe efterlønnen, men at man vil være med til justeringer og gøre den mere fleksibel, mere smidig.
Det kan gå to veje: Det kan være en forbedring af den enkeltes rettigheder, men det kan også være en forringelse.
Mit spørgsmål til ordføreren er derfor: Vil Dansk Folkeparti afvise forringelser af de nuværende rettigheder i efterlønsordningen?
Bent Bøgsted (DF), 2011-02-08:
Jeg tror ikke, at vi i Dansk Folkeparti på noget tidspunkt har talt om en forringelse af efterlønnen.
Det tror jeg faktisk ikke vi har – ikke, hvad jeg kan mindes.
Vi har talt om, at vi vil lave efterlønnen mere fleksibel, og det vil sige, at vi vil lave en mere fleksibel til- og fragang til efterlønnen, så man måske kunne skubbe efterlønnen foran sig, og så man kunne sætte efterlønnen på standby.
Det skulle være nemmere, hvis man f.eks. var gået på efterløn, så at vende tilbage til arbejdsmarkedet igen og så sætte efterlønnen på standby eller optjene en opsparing der.
Det er det, vi har talt om.
Vi har ikke talt om nogen forringelser.
Jeg ved ikke, i hvilken retning hr. Eigil Andersen tænker på forringelser.
Eigil Andersen (SF), 2011-02-08:
Jo, men altså hvis man nu f.eks. indførte muligheden for det, som ordføreren taler om, nemlig at man kunne udskyde efterlønnen – sådan forstår jeg det – eller droppe den i en periode og så vende tilbage til den, kunne det jo være noget, som den enkelte lønmodtager selv bestemte.
Men det kunne også være noget, som systemet påtvang en: Nu skal du udskyde din efterløn.
Derfor vil jeg så gentage mit spørgsmål: Vil Dansk Folkeparti love, at de under ingen omstændigheder, heller ikke efter et folketingsvalg, der nok kommer snart, vil forringe nogen af de rettigheder, man i dag har i efterlønsordningen?
Bent Bøgsted (DF), 2011-02-08:
Jeg kan sige, som vi har sagt det gang på gang i Dansk Folkeparti: Før nytår ville vi ikke røre ved efterlønnen; efter statsministerens nytårstale ville vi ikke røre ved efterlønnen; efter et valg vil vi heller ikke afskaffe efterlønnen.
Men vi vil gerne være med til at se på, hvordan man kan lave en mere fleksibel ordning til gavn for lønmodtagere og arbejdsgivere.
Peter Juel Jensen (V), 2011-02-08:
Der har været en del vildfarelser i debatten her.
En af vildfarelserne gjorde den socialdemokratiske ordfører sig skyldig i.
Han sagde, at det ligger i tilbagetrækningsreformen, at en mand på 73½ år skal op at kravle på stiger.
Kunne ordføreren ikke bekræfte, at folkepensionsalderen er indekseret og er en del af velfærdsforliget fra 2006, som den socialdemokratiske ordfører også har taget del i?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-02-08:
Hold da op.
Det virker jo, som om der slet ikke var nogen svar på de økonomiske udfordringer, som Danmark står over for, som om det hele bare handlede om at finde lidt besparelser for 15-20 mia. kr., og jeg vil sige, at jeg sagtens kan finde rigtig mange andre steder, hvor jeg også godt kan spare 15-20 mia. kr., hvis det var det, der var det eneste.
Det her handler om at få et øget arbejdsudbud.
Har S og SF noget svar på det?
Det er der ikke noget, der tyder på.
Man fabler om 12 minutter hist og her, men der er ingen, der vil fortælle, hvordan man kommer til at få danskerne til at arbejde gennemsnitligt 12 minutter mere.
En rigtig god idé til at opfylde netop det formål kunne jo faktisk være lige præcis at nedsætte marginalskatterne.
Det er noget, der virkelig kan få den gennemsnitlige arbejdstid op i det her land.
Men man har ikke nogen konkrete bud.
Man har hemmeligheder for befolkningen, man har hemmelige planer, som vi ikke må komme til at kende til.
Louise Schack Elholm (V), 2011-02-08:
Det var faktisk meget oplysende, for hr. Eigil Andersen bekræftede netop, at SF ikke har andre forslag end »Fair Forandring« og »En Fair Løsning« og deres finanslovforslag.
Det betyder, at hvor SF ikke har noget svar på, hvordan vi skal sikre fremtidens velfærd om 15 og 20 år, så kommer vi med et forslag.
Og der er folkesocialisterne simpelt hen nødt til at se i øjnene, at man ikke kan løse de økonomiske problemer ved bare at lukke øjnene – man er nødt til at se dem i øjnene.
Eigil Andersen (SF), 2011-02-08:
Nu har regeringen – sådan som jeg husker det – jo ikke fremlagt sin 2020-plan endnu, men den kommer vel på et tidspunkt.
Vi har fremlagt nogle planer, som også rækker mange år ud i tiden, men derudover er det jo også sådan, at politik og den økonomiske situation er i bevægelse.
Ligesom regeringen har fulgt op på nogle ting, er det vel sandsynligt, at et flertal efter et valg også vil følge op på tingene, og i øvrigt også gøre det inden et valg.
På den måde kan enhver være tryg ved, at Socialdemokratiet og SF naturligvis har et svar på de økonomiske udfordringer, som det danske samfund står over for nu, og som det også kommer til at stå over for i 2020.
Det er et svar, som vil opretholde velfærden; som ikke er asocialt; og som ikke går ud på, at man udpeger bestemte grupper, arbejdsløse eller efterlønsmodtagere, til at bære byrden ved at afskaffe efterlønnen.
Så asociale er vi ikke i SF.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-02-08:
Ja, der har været snakket rigtig meget om solidaritet i dag, og jeg kan forstå, at betydningen af det ord er ændret lidt, siden jeg var dansklærer i folkeskolen, men det er selvfølgelig også 3 år siden.
Jeg vil godt spørge De Konservative, om de synes, det er solidaritet at ville have skattelettelser for 35 mia. kr. – vi ved jo, at det er noget, som man ønsker at give som topskattelettelse, det er i hvert fald en fortsættelse af den gængse konservative politik – og så skulle gå ud og fratage helt almindelige lønmodtagere muligheden for at komme på efterløn.
Jeg synes, at det her handler om retten til at få en værdig alderdom.
Mener De Konservative virkelig, at det skal være en rettighed, som kun skal kunne gælde for bankdirektører og andre i topjob, som kan spare op til deres pension og vælge, hvornår de selv vil gå?
Helle Sjelle (KF), 2011-02-08:
Jeg synes, at solidaritet også handler om, at man fremover har råd til at levere den velfærd, som vi i hvert fald synes er vigtig for de allersvageste her i samfundet.
Og jeg må bare konstatere, at hvis ikke vi sørger for at give nogle svar på de økonomiske udfordringer, som vi står over for i dag, hvor der kommer til at mangle penge i kassen, hvis ikke vi gør noget, så synes jeg ikke, det er særlig solidarisk.
Jeg efterlyser stadig væk og mangler stadig væk svar fra venstrefløjen på, hvad man vil gøre i den her sammenhæng.
Jeg synes, at det i høj grad også er solidaritet at sørge for, at der fremover er råd til velfærd til de allersvageste, men det kan jeg så forstå at SF åbenbart ikke synes.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-02-08:
Jeg kan forstå, at man vil give skattelettelser, og at det fortsat skal være til dem, der har allermest, mens man ikke har nogen kvaler med at tage efterlønnen fra dem, som bruger den, som primært er faglærte og ufaglærte og dem, som ikke har mest i vort samfund.
Men lad os nu lege med tanken om, at De Konservative får afskaffet efterlønnen, hvilke ting har De Konservative så med i posen til dem, som bliver frigjort for efterlønnen?
Vi ved jo godt, at efterspørgslen på ufaglært arbejdskraft falder.
Man har jo ribbet dagpengeperioden for 2 år, man har forringet mulighederne for efteruddannelse, så hvad er det, De Konservative har med til de her mennesker, som vil stå med nogle meget korte uddannelser, og som måske ikke får mulighed for at opkvalificere sig til et job?