runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2010-05-19:
Men dengang den danske regering og flertallet i Folketinget havde den opfattelse, at man skulle gå efter at gennemføre den reduktion, hvad var det da for nogle regnestykker, man havde foretaget, inden man traf den beslutning?
Altså, jeg er da tryg ved, at den nuværende klimakommissær, hvis hun har magt i Kommissionen, vil være i stand til at få et regnestykke præsteret, der viser, at det er en god forretning.
Det er jeg slet ikke i tvivl om at hun kan.
Spørgsmålet er selvfølgelig med de andre kommissærer.
Men hvad var i sin tid den økonomisk set saglige begrundelse for, at vi tilsluttede os de 30 pct.?
For nu kan vi forstå, at det er meget vigtigt, at man har regnet på, hvad det vil betyde for varmepriserne og elpriserne for danskerne.
Hvad var det for nogle regnestykker, man havde, dengang det var regeringens politik?
Lykke Friis (V), 2010-05-19:
Jamen hør nu her: Det er jo sådan, at man i forbindelse med hele diskussionen om EU's klimapolitik selvfølgelig også har skullet forholde sig til den globale opvarmning som sådan.
Der har EU-landene skullet fastsætte nogle reduktionsmål.
Det er man så gået ind og har vurderet og naturligvis i den forbindelse også samlet set vurderet balancen mellem på den ene side de klimapolitiske og forsyningspolitiske hensyn og på den anden side selvfølgelig også konkurrencemæssige hensyn.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-05-19:
Nu er det her jo altså, som jeg forstår det, Danmarks bud på, hvad der skal arbejdes for, så det er helt ubegribeligt, at man ikke engang har det med, der hedder bindende mål for energieffektivitet.
Men jeg kan forstå, at der virkelig er sket et politisk skifte.
Det er ikke længere interessant for regeringen at diskutere det her med oppositionen, inden man spiller ind til EU's energipolitik.
Lykke Friis (V), 2010-05-19:
Det er korrekt, at udspillet er sendt til Kommissionen, og det er i øvrigt også sendt til Folketinget som sådan, hvad angår indspillet.
Det er et indspil, som er et forsøg på at sætte nogle fingeraftryk på den proces, hvori Kommissionen nu kommer med en handleplan vedrørende energipolitik.
Det er så en første, kan man sige, handleplan som sådan.
Den skal jo så omsættes til overordnet politik, så der er selvfølgelig også der stor mulighed for at få diskuteret det godt og grundigt igennem.
Med hensyn til hvad det så indeholder, var der faktisk et spørgsmål vedrørende energieffektivitet, som jeg ikke fik svaret på, og som kom indledningsvis.
Der er det jo altså korrekt, at man i årevis fra dansk side har kæmpet for, at det skulle være bindende mål med hensyn til energieffektivitet.
Det er der bare ikke flertal for i Det Europæiske Råd, og så er det jo altså lidt vanskeligt at gentage noget, når man på forhånd ved, at det kommer man altså ikke igennem med.
Mette Gjerskov (S), 2010-05-19:
Jeg vil gerne spørge lidt ind til, hvad det er, vi kan forvente fra regeringens side i samarbejde med Dansk Folkeparti.
Altså, vi har jo forstået, at der ligger et tæt samarbejde og et tæt værdifællesskab mellem Venstre og Dansk Folkeparti.
Men i dag har vi så forstået på Dansk Folkepartis ordfører, at de ikke rigtig tror på det der med sammenhængen mellem CO2 og klimaforandringer.
Er klimaministeren enig i det, og hvordan giver det sig udslag i regeringens førte politik?
Lykke Friis (V), 2010-05-19:
Som jeg redegjorde for, er det jo meget vigtigt her at se på tingene som et samlet hele, se på forskellige balancer.
Det kan da godt være, at Dansk Folkeparti ikke deler min holdning et hundrede procent, hvad angår klima som sådan.
Men det, det gælder om, er jo netop at få skruet en politik sammen, hvor vi ser på klima, hvor vi ser på forsyningssikkerhed og ser på konkurrenceevne.
For det er nemlig en balance.
Mette Gjerskov (S), 2010-05-19:
Jeg spurgte Dansk Folkepartis ordfører om, hvilke fingeraftryk de ligesom havde sat på redegørelserne og forslaget til vedtagelse, og jeg forstod på Dansk Folkepartis ordfører, at de havde fået fjernet noget af alt det dér CO2, for det mente de ikke var så vigtigt i forhold til klimaet.
Så jeg spørger igen klimaministeren: Er klimaministeren enig med vennerne ovre i Dansk Folkeparti i, at det der med CO2 og klima ikke nødvendigvis har noget med hinanden at gøre?
Lykke Friis (V), 2010-05-19:
Det svarede jeg jo allerede på i mit første svar, så lad mig her bare sige, at mange veje fører til Rom.
Man kan derfor sige, at jeg egentlig er ligeglad med, om man handler ud fra det klimapolitiske argument, eller om man handler ud fra det forsyningsmæssige argument, for det er de samme ting, man rent faktisk skal gennemføre, når vi skal omstille os til at blive uafhængige af fossile brændsler.
Nu kan det med odds få en til endnu en gang at kaste sig ud i noget med sport.
Det vil jeg undlade at gøre og bare sige til det med, at alle veje fører til Rom, at jeg tror, at vi meget hurtigt kan blive enige om, at det var et billede.
Det var ikke et forsøg på at forherlige Silvio Berlusconis klimapolitik.
Der er tale om en uafhængig kommission, så det er jo ikke sådan, at jeg sidder og kigger formanden og resten af kommissionsmedlemmerne over skuldrene, så jeg ved naturligvis ikke, hvad de kommer frem til.
Men jeg vil dog sige, at når man også ser på sammensætningen af kommissionen, har jeg da store forventninger til, at de leverer en gedigen værktøjskasse.
Jeg bruger naturligvis bevidst udtrykket værktøjskasse, for som jeg også med glæde noterede mig, var fru Margrethe Vestager netop også inde på, at man ikke bare kan delegere politikken til eksperterne.
Margrethe Vestager (RV), 2010-05-19:
Hver gang vi har spurgt, har vi fået at vide, at det var næste gang.
Da vi skulle lave transportforlig, var det, når vi skulle lave et grønt forlig.
Da vi skulle lave et grønt forlig, fik vi at vide, at nu var der nedsat en klimakommission, så nu skulle vi slet ikke tale om det mere.
Det er det, der er det mærkelige.
Hvor er regeringens politiske initiativ?
Vil regeringen tage det minimale politiske initiativ at bede kommissionen om i sit arbejde at inkludere et forslag til en dato, altså en tidsramme, f.eks. 2050, som vi har foreslået – altså bare inkludere det i arbejdet?
Lykke Friis (V), 2010-05-19:
Jeg sagde jo bestemt ikke, at alt afhænger af Klimakommissionen.
Jeg sagde, at jeg forventer, at Klimakommissionen leverer en værktøjskasse og – for nu at blive i billedet – skal vi jo så i gang med det politiske håndværk.
Det kan vi ikke delegere til eksperterne.
Og det er jo heller ikke sådan, at vi har delegeret alt til eksperterne, anyway, og det er jo ikke sådan, at der ikke sker noget, når vi ser på klimapolitikken som sådan i Danmark.
Se på bygningsstrategien, se på »Grøn Vækst«, se på Center for Energibesparelser osv.
Men her taler vi jo altså bare om et eksperiment, som aldrig er blevet prøvet før, nemlig at omstille et land til at blive uafhængig af fossile brændsler.
Så kan jeg altså ikke forstå, at det skulle være et så stort problem, at man afventer den kommissionsrapport, der kommer.
Og med hensyn til en dato vil jeg sige, at jeg personligt vil blive meget overrasket, hvis Klimakommissionen ikke kommer ind på en dato.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-05-19:
Jeg vil gerne bede klima- og energiministeren svare ja eller nej på, om der ligger beregninger bag de påstande, der indgår i det, der hedder Danmarks indspil til EU’s fremtidige energipolitik, hvor det bl.a. konstateres, at det vil blive yderst kostbart at omlægge.
Jeg synes sådan set, det ville være rart at vide, om der ligger beregninger bag, hvordan økonomien er.
Jeg vil også bede ministeren om at svare på: Ligger der beregninger bag statsministerens pejlemærker for 2020 om, at Danmark skal være det mest energieffektive land i OECD, og at vi skal være blandt de tre lande, som løfter deres VE-andel mest?
Det sidste, jeg vil bede ministeren om at forholde sig til, er, om den politik, jeg nævnte først, altså indspillet til EU, er afsendt.
Jeg spørger, fordi vi for 3 ½ år siden sammen med regeringen lavede et indspil til EU forud for topmødet, hvor energi stod øverst på dagsordenen.
Det var som led i vores samarbejde om EU-politikken.
Ingen af os i oppositionen har hørt en lyd om det her, før vi kunne se det på en hjemmeside.
Margrethe Vestager (RV), 2010-05-19:
Klimaministeren forvirrede mig med det der med, at alle veje fører til Rom, for vi vil ikke til Rom.
Hele bestræbelsen går sådan set ud på, at Danmark skal være foregangsland.
Det, der vil være sensationelt, vil være, hvis regeringen følger kommissionens anbefalinger.
Det er der nemlig ikke nogen historiske eksempler på.
Derfor vil jeg gerne have ministerens vurdering af, hvor det her lander.
Nu har vi i hvert fald i et år, nemlig fra regeringen første gang fik ideen om at nedsætte en klimakommission for at udsætte debatten om, hvornår det skal være, til nu, hørt om, at når Klimakommissionen kommer med deres rapport, kommer regeringens politik også.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-05-19:
Jamen det er interessant, for hr. Lars Christian Lilleholt vil jo ikke selv svare på spørgsmålet om, hvor dyrt det bliver, hvis man fastholder varmeforbrugernes, elforbrugernes, industriernes afhængighed af kul, olie og gas, eller hvad det, som regeringen selv har sagt, koster?
Der er ikke en lyd om det.
End ikke de forpligtelser, man har over for EU, har man villet fremlægge en beregning af eller en vurdering af, til trods for at man faktisk har svaret mig, at den kom i efteråret 2009.
Hvor er den så henne?
Der er ikke antydningen af den.
Så jeg vil bare sige: Lad nu lige være med at være for hellig, og tag så lige at gå ind i en ordentlig, seriøs diskussion om, hvordan vi får speedet op på det her og rent faktisk får skabt et grundlag for, at vores industrier kan få et stærkt hjemmemarked, som de kan basere sig på, så de også står stærkt på eksportmarkederne.
Per Dalgaard (DF), 2010-05-19:
Jamen vi er da utrolig interesseret i at fremme vedvarende energikilder fra en række elementer, ikke kun vind, som man jo næsten udelukkende satser på.
Der findes jo biomasse, som kan give gas, der findes bioaffald, som kan give bioolie, der findes brændselscelleteknologien, som kan give strøm, og noget af den overskydende el, som vores vindmøller i dag leverer billigt til Norge, og som vi så tager dyrt tilbage, når vi har brug for den, kunne man jo f.eks. bruge til at lave brint fra vand, og brint kan som bekendt anvendes i brændselsceller.
Man kan faktisk lave brændselscellekraftværker – ganske vist ikke så kæmpestore og med så stor kapacitet som de traditionelle værker, vi har i dag, men det kan rent faktisk lade sig gøre at lave brændselscellekraftværker.
Så kunne vi på fornuftig vis bruge den overskudsstrøm, som vindmøllerne i dag leverer i stor stil.
Ole Hækkerup (S), 2010-05-19:
Synes ordføreren, at vi skal lade være med at investere i anlæg osv. inden for energiområdet, der bygger på fossile brændsler, når vi kigger 10, 20, 30 år frem?
Per Dalgaard (DF), 2010-05-19:
Jeg synes, vi skal vurdere det ud fra det synspunkt, ud fra de fakta, at hvis vi har nogle effektive fossilt fyrede, kulfyrede kraft-varme-værker i dag, som måske trænger til en reparation om 5 år eller 10 år, så skal den gennemføres, for jeg tror overhovedet ikke på, at vi i løbet af 5-10 år kan få 50-80 pct. VE-forsyning i Danmark.
Det tror jeg simpelt hen ikke på, så derfor vil jeg ikke nu sige, at det skal vi ikke gøre, det skal fuldstændig udelukkes, for så får vi simpelt hen huller i energiforsyningen, og det er jeg ikke interesseret i.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-05-19:
Som jeg har forstået det, er Dansk Folkeparti optaget af, at vi ikke skal være afhængige af at importere olie og gas fra områder, som ofte er politisk ustabile.
Har det en værdi i det her for Dansk Folkeparti?
Har det en værdi, man også kan omsætte til kroner og øre, eller er det bare sådan noget ideologisk noget, man har, men ikke noget, der har den konsekvens, at man også har lidt travlt med at komme ud af afhængigheden af fossile brændsler?
Per Dalgaard (DF), 2010-05-19:
Jeg ved ikke helt, om jeg forstår det, men jeg skal prøve, altså om det har en værdi, en eller anden økonomisk værdi, at vi ikke skal importere olie, f.eks. fra Mellemøsten.
Ja, altså, hvis det kan erstattes af noget andet, som vi selv har, så har det selvfølgelig den værdi, at vi ikke skal købe noget derude; det er jo klart nok.
Men jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstår sammenhængen i spørgsmålet.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-05-19:
Jamen jeg spørger selvfølgelig, fordi Dansk Folkepartis ordfører står og taler om, at det er alt for dyrt at omstille.
Men er det ikke korrekt, at det er ret dyrt, bl.a. for den danske betalingsbalance, når vi om ganske få år skal til at importere olie og gas, og at det derfor er vigtigt at undgå den belastning af økonomien?
Per Dalgaard (DF), 2010-05-19:
Når jeg siger, at det er dyrt at omstille, er det ud fra det synspunkt, at det, sådan som jeg hører venstrefløjen, stort set skal være i morgen eller måske i overmorgen, eller, hvis det skal gå lidt vildt til, om en uge.
Det er det jeg mener er dyrt, og det er rasende dyrt.
Altså, i den rapport fra februar 2010, der er lavet af Energistyrelsen, står der rent faktisk, at vedvarende energi er fluktuerende, ustabilt, og at det er meget dyrt.
Så det er ikke noget, jeg selv har fundet på.
Derudover er jeg helt enig i, at olie og gas importeret udefra bliver dyrere og dyrere, fordi de nye økonomier simpelt hen støvsuger markederne og laver aftaler med de lande, der endnu har olie i deres undergrund.
Så det bliver rasende dyrt, og derfor er vi nødt til at omstille til andre energikilder, helt klart.
Per Clausen (EL), 2010-05-19:
Jeg synes jo sådan set, at hr. Per Dalgaard indimellem næsten er mere begejstret for nogle af de kommende vedvarende energikilder, end jeg selv kan stramme mig an til at være, og jeg vil sige, at det er jeg faktisk meget glad for.
Når hr. Per Dalgaard derudover også har en meget klar forståelse for, at det både politisk og økonomisk er vigtigt ikke at være afhængig af at skulle importere fossile brændstoffer, så står der bare tilbage, hvad forklaringen er på, at hr. Per Dalgaard alligevel mener, at oppositionens plan er for ambitiøs.
Jeg kan forsikre hr. Per Dalgaard om, at det ikke lykkedes at få de andre partier i oppositionen med på, at vi udelukkende skulle bruge vedvarende energi i morgen eller i 2020, 2030, 2040, men derimod præcis i 2050.
Det er om 40 år.
Hr. Per Dalgaard og jeg skal vist være glade, hvis vi lever til den tid.
Per Dalgaard (DF), 2010-05-19:
Det er så en anden snak.
Det glæder mig i øvrigt, at Enhedslisten synes, at Dansk Folkeparti har nogle gode synspunkter.
Det er jo ikke så tit, at det sker.
Jeg er meget begejstret for nogle af de vedvarende energiforsyninger, som jeg har nævnt med hensyn til brændselsceller og biogas osv. osv.
Det ville da være fantastisk godt, så det kan næsten kun gå for langsomt med at få sådan noget etableret, når vi nu får set den her klimarapport til september.
Vi er altså også indstillet på, at det vil være smart, når vi kaster os ud i sådan nogle ting, sådan nogle nye elementer, at vi ligesom har et overblik over det.
Der er jo, som alle herinde sikkert ved, også nogle afgiftsmæssige aspekter i lige pludselig at switche fra det ene til det andet.
Per Clausen (EL), 2010-05-19:
Men synes hr. Per Dalgaard i grunden ikke, at det lyder usandsynligt, at Klimakommissionen skulle nå frem til, at vi ikke er i stand til at være uafhængige af fossile brændstoffer i 2050, når man nu ser på, hvad de mennesker, der sidder i Klimakommissionen, i stort omfang tidligere har lavet af rapporter?
Synes hr. Per Dalgaard ikke, at det ville være bedre at fremskynde uafhængigheden af import af fossile brændstoffer både af politiske og økonomiske grunde end ligesom at være tilbageskuende i forhold til det?
Er det så ikke hr. Per Dalgaards grundsynspunkt, at 2050 nok i virkeligheden er et forkert tal, fordi det så vil gå lidt for langsomt?
Er hr. Per Dalgaard ikke indstillet på ud fra det, Klimakommissionen måtte komme med, ligesom at sige, at vi gør det så hurtigt, som det overhovedet er muligt?
Ole Hækkerup (S), 2010-05-19:
Jeg tror, ordføreren vil være enig med mig i, at hvis man kigger 20, 30, 40 år frem, er der stort set ingen af de energianlæg, vi har i Danmark, der vil bestå.
Hvis man tager den lange kikkert frem, vil der over de næste 30 år skulle foretages en række investeringer på energiområdet, uanset hvad man i øvrigt har af målsætninger.
Infrastrukturen bliver simpelt hen slidt ned, produktionsselementerne bliver slidt ned, så der skal investeres.
Jeg hører også ordføreren sådan, at han i virkeligheden er enig i målsætningen om, at vi skal ud af afhængigheden af de fossile brændsler ud fra alle de der argumenter, som vi alle sammen godt kender.
Derfor er mit spørgsmål til ordføreren – og det kræver noget velvilje for ikke at misforstå spørgsmålet: Er ordføreren enig i, at det vil være smart af det danske samfund over de næste 20, 30, 40 år, når der skal investeres i nye energianlæg, at vi sørger for kun at investere i dem, der har med vedvarende energi at gøre, fordi det bygger på energikilder, vi selv har?
Per Dalgaard (DF), 2010-05-19:
Tak for det.
Vi vil støtte så langt, som det er muligt.
Tiden går jo, og så kan vi se, hvordan det udarter sig.
Altså, man kan sagtens sige, at 2050 er helt fint, at det er et fint, rundt tal og vi vil stræbe imod det, og så kan vi jo vurdere og revurdere tiltagene, efterhånden som 2050 nærmer sig, og se, om de virker.
Det er helt fint at have en ambition og et mål, men hvorvidt det pågældende mål kan opnås eller ej, er jo noget af det, man må revurdere sine aktioner i forhold til, efterhånden som realiteterne viser sig.
Lars Christian Lilleholt (V), 2010-05-19:
Ordføreren siger, at vi er længere og længere fra at nå målet inden for den ikkekvoteomfattede sektor.
Har ordføreren overhovedet læst klimaredegørelsen?
Betvivler ordføreren indholdet i klimaredegørelsen?
Er det ikke sådan, at det fremgår af klimaredegørelsen, at vi er foran målet frem til 2015?
Ole Hækkerup (S), 2010-05-19:
Hvis hr. Lars Christian Lilleholt kigger på den figur, der er i energiredegørelsen, for, hvordan det ser ud i 2020, så er vi med den nuværende kurs længere og længere og længere fra målsætningen.
Jeg tror oven i købet, at der en fin tabel, måske er det i klimaredegørelsen, der viser, hvor stor en manko der bliver.
Man kan tydeligt se, at mankoen mellem målsætningen og det, der sker med den nuværende kurs, bliver større og større.
Det var det, der i al sin gribende enkelhed var min pointe.
Lars Christian Lilleholt (V), 2010-05-19:
Er det ikke sådan, at vi frem til 2015 er foran målet, og at det, som ordføreren sagde før, ikke passer?
Ole Hækkerup (S), 2010-05-19:
Der er både i klimaredegørelsen og i energiredegørelsen nævnt, at frem mod 2020, hvor vi har som målsætning at reducere med 20 pct., kommer vi med den nuværende politik, med den nuværende fremskrivning, længere og længere og længere væk fra målet.
Der bliver simpelt hen en større og større manko mellem det, vi skal nå, og det, vi faktisk når.
Dette bruger regeringen jo i sin redegørelse til at skrive, at der behov for nye initiativer.
Det, som jeg problematiserer, er et af de initiativer, som regeringen påpeger, nemlig at man kan flytte rundt fra nu af og frem til 2015, altså sige: Hov, der udleder vi ikke så meget, som vi må.
Det kan vi så flytte over til nogle af de år, hvor vi faktisk udleder for meget.
Det bliver et bogholderiteknisk kneb, men jeg tror, at det er ubestrideligt, hvis man kigger i redegørelserne, at afstanden mellem, hvad vi udleder, og hvad vi faktisk har forpligtet os til at reducere vores udledninger med, bliver større og større, som tiden går, også frem mod 2020.
Margrethe Vestager (RV), 2010-05-19:
Jeg tror egentlig godt, at man kunne kritisere oppositionens partier for at være uambitiøse, når vi siger, at vi senest i 2050 gerne vil være fri af energi produceret på fossile brændsler.
Jeg kan forstå, at ordføreren finder, at det er alt, alt for forhastet.
Ordføreren finder det helt uansvarligt at gå så hurtigt frem, når nu der er billigt kul og olie at bruge af.
Jeg vil gerne sætte spørgsmålstegn ved det der med den billige kul og olie, men lad det så være.
Betyder ordførerens udsagn i dag, at hvis regeringen kommer med et mål, der ligner oppositionens mål, er Dansk Folkeparti imod, og at regeringen ikke vil have flertal for den omstilling af Danmark til et samfund, der baserer sig på andre brændstoffer end olie, kul og gas, hvis det årstal, der sigtes mod, er 2050?
Per Dalgaard (DF), 2010-05-19:
Alle de mange årstal, der nu flyver rundt herinde i salen, er jo årstal, som man bare kan sætte sig.
Hvorfor er det ikke i 2048, vi skal være fuldstændig fri for fossile brændstoffer?
Hvorfor er det ikke 2051?
Altså, det er jo nogle fiktive tal, og når jeg sagde i talen, at vi ikke bare skal haste med at nedlukke de energieffektive kraft-varme-værker, vi har i øjeblikket, så har det jo noget at gøre med vores bekymring for samfundsøkonomien.
For sådan som jeg har forstået det, fru Mette Gjerskov har sagt, er det jo simpelt hen i morgen, vi skal lukke alt det der ned, og det er fuldstændig uansvarligt.
Vi går ind for, at vores samfund skal være frit for fossile brændstoffer, men det skal være med en hast, som samfundsøkonomien kan kapere, og ikke mindst skal det være sådan, at befolkningen derude, der skal betale regningen, har råd til at betale den.
Margrethe Vestager (RV), 2010-05-19:
Jeg vil gerne gentage spørgsmålet.
Spørgsmålet angik ét årstal og lød i al sin rørende enkelhed: Hvis regeringen foreslår, at Danmark senest i 2050 baserer sig på energi, der er produceret på andet end olie, kul og gas, vil Dansk Folkeparti så støtte det mål, eller vil man, som ordføreren har antydet over for oppositionen, synes, at det er alt, alt for forhastet?
Per Dalgaard (DF), 2010-05-19:
Jamen jeg håber da, at Klimakommissionens rapport fortæller, hvilke vedvarende energielementer der er bedst at kaste sig over, hvilke der giver den meste stabile forsyning af energi i landet og så forhåbentlig også samtidig med de fleste arbejdspladser, så den ser jeg da frem til.
Jeg vil da håbe, at det kan lade sig gøre at få fremmet vedvarende energi hurtigt.
Når jeg har været tvivlende over for det, oppositionen kommer med, handler det jo bl.a. om nogle tal for 2025 med nogle høje VE-forsyninger fra vindmøller – eller er det 2035, det kan jeg ikke lige huske – hvor det så er 50 pct. elforsyning fra vind.
Det må jeg nok indrømme.
Der bliver vi nødt til at have nogle andre elementer, og et af de elementer, vi f.eks. i 2035 helt sikkert stadig væk vil have, er de traditionelle kulfyrede kraft-varme-værker.
Det tror jeg faktisk på.
Margrethe Vestager (RV), 2010-05-19:
Jeg ved ikke, hvordan man ser på sig selv i Venstre, men i Det Radikale Venstre ser vi ikke på os selv som guder, der kan forklare alting i et 40-årigt perspektiv.
Men vi kan se på, hvad der sker med olieprisen i et relativt kort perspektiv; vi kan se, hvor dyrt det kommer til at blive at lade være, hvad det kommer til at koste at lade være.
Hvis vi skal vente på, at hr. Lars Christian Lilleholt ved, hvad varmeprisen vil være i et hus med to voksne, to børn, en gylden labrador og sikkert også nogle fisk i akvariet i 2050, så kommer vi aldrig, aldrig nogen sinde til at høste hverken den sikkerhedspolitiske dividende eller alle de grønne job, der ligger i det her.
Det, der er kernen i det, er, at det er en realistisk målsætning, at det kan lade sig gøre; hvis vi tager os sammen og snakker ordentligt med hinanden, kan vi også gøre det til en rigtig pris.