runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-02-10:
Heldigvis er det sådan, at et meget bredt flertal i Folketinget sidste år besluttede at gennemføre refusionsreformen.
For så bliver forsørgerforpligtelsen indtil de 80 pct. ret kontant overført til kommunen selv.
Og det vil sige, at så svigter kommunen ikke bare de borgere, der her har brug for hjælp, men også de øvrige borgere, som får misbrugt de midler, som ellers kunne bruges på kernevelfærd.
Jan Johansen (S), 2016-02-10:
Jeg vil også gerne spørge ministeren: Når nu en arbejdsløs ikke overholder sine forpligtelser over for kommunen om at melde sig osv., bliver man straffet med det samme.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-02-10:
Jeg kan bekræfte, at der er udfordringer på en række områder her, og der er ingen tvivl om, at i kølvandet på de reformer, der er foregået på arbejdsmarkedet her i de senere år, er der en omfattende omstilling i gang i kommunerne.
Men det ændrer ikke på, at jeg deler spørgerens opfattelse af, at når man er kommet så langt væk fra arbejdsmarkedet, at man nu måtte være kommet på kontanthjælp, så er der en særlig forpligtelse for kommunerne til at rådgive disse mennesker og støtte dem i at få en virksomhedskontakt.
Jan Johansen (S), 2016-02-10:
Jeg vil gerne spørge ministeren igen, hvad ministeren vil gøre for de mennesker, som er faldet ud uden at have fået den her hjælp.
De står jo i en katastrofal situation, hvor de er røget over på kontanthjælp.
Meningen med hele den reform var at beholde dem på arbejdsmarkedet og få givet dem nogle kompetencer, så arbejdsgiverne kunne få brug for dem.
Altså, jeg synes bare, man har en forpligtelse over for de her borgere, som nu er blevet syltet i systemerne, fordi kommunerne ikke har passet deres arbejde.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-02-10:
Den meget store variation, som spørgeren nævner, er jeg opmærksom på og har for nylig gennemgået.
Jeg deler opfattelsen af, at det ikke er acceptabelt.
Jeg har på baggrund af den variation haft drøftelser med Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering og har bedt dem om at tage kontakt til kommunerne og indskærpe over for kommunerne, at de forpligtelser, de har her, de rettigheder og pligter, som borgerne har her, nu skal følges fra kommunernes side.
Det er sådan, at vi herefter vil følge det tæt og også hjælpe kommunerne, hvis de har brug for bistand for at kunne overholde reglerne.
Reglerne skal følges.
Jan Johansen (S), 2016-02-10:
Jeg har en liste over alle kommuner.
Det passer jo sandsynligvis ikke, at der kun er 16 pct., der skal have det.
Jeg mener helt klart, at det her var et værktøj, kommunerne fik for at hjælpe de mennesker, der var ved at falde ud af arbejdsmarkedet.
Her har man ikke opfyldt det med ret og pligt fra kommunernes side.
Så der mener jeg at ministeren skal gøre noget mere for at give den hjælp til de mennesker, som de har brug for.
Mest af alt ved ministeren at der mangler arbejdskraft.
Det var i hvert fald det, som ministeren sagde i den stilling, han kom fra, så derfor mener jeg helt klart, at ministeren skal gøre noget mere for at få sat det her i værk.
Og jeg mener også, at de kommuner, som ikke har levet op til det her, har en forpligtelse til at tage fat i dem, selv om de er røget ud af arbejdsmarkedsydelsen – så er de nemlig røget på kontanthjælp.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-02-10:
Først vil jeg sige tak for spørgsmålet.
I det omfang, kommunerne ikke lever op til de regler, der gælder for personer, som modtager midlertidig arbejdsmarkedsydelse, er det selvfølgelig ikke godt nok.
Reglerne for aktivering af personer, der modtager midlertidig arbejdsmarkedsydelse, er klare.
Personer, der modtager midlertidig arbejdsmarkedsydelse, har senest efter 4 ugers sammenlagt ledighed ret og pligt til at påbegynde virksomhedsrettet indsats.
Til spørgsmålet om, hvorvidt det er tilfredsstillende, at kun hver fjerde arbejdsmarkedsydelsesmodtager har modtaget et tilbud, vil jeg nævne, at denne andel ikke nødvendigvis skal være 100 pct. i eksempelvis 2015.
For det andet kan der være personer med i opgørelsen, der ikke har været længe nok på ydelsen til at have krav på et aktiveringsforløb.
Men når det er sagt, vil jeg også sige, at man ud fra den artikel, som hr. Jan Johansen refererer til, kan læse, at repræsentanter for Nyborg Kommune tilkendegiver, at reglerne på området ikke er blevet overholdt.
Hvis det er rigtigt, er det selvfølgelig ikke tilfredsstillende.
Jeg kan oplyse, at Nyborg Kommune over for Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering har tilkendegivet, at kommunen fremadrettet vil sikre, at regler for aktivering følges.
Det forventer jeg så selvfølgelig nu at kommunen vil leve op til.
Dernæst har jeg nu bedt Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering og arbejdsmarkedskontorerne om at indskærpe over for kommunerne, at de naturligvis skal overholde disse regler.
Man skal nemlig huske, at det drejer sig om mennesker, der har brug for den hjælp, som jobcentrene kan give dem, for at komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Og de skal selvfølgelig have de tilbud, som de har ret og pligt til efter lovgivningen.
Jan Johansen (S), 2016-02-10:
Mener ministeren, at det er tilfredsstillende, at kun én ud af fire arbejdsmarkedsydelsesmodtagere har modtaget et aktiveringstilbud i Nyborg Kommune, til trods for at det fremgår af aftalen om midlertidig arbejdsmarkedsydelse fra 2013, at »alle modtagere af den midlertidige arbejdsmarkedsydelse har ret og pligt til et virksomhedsrettet tilbud efter senest en måned på den midlertidige ydelse«?
Mener ministeren, at det er tilfredsstillende, at kun én ud af fire arbejdsmarkedsydelsesmodtagere har modtaget et aktiveringstilbud i Nyborg Kommune, til trods for at det fremgår af aftalen om midlertidig arbejdsmarkedsydelse fra 2013, at »alle modtagere af den midlertidige arbejdsmarkedsydelse har ret og pligt til et virksomhedsrettet tilbud efter senest en måned på den midlertidige ydelse«?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen: »Nyborg Kommune indrømmer brud på lov om aktivering« på TV2 Fyns hjemmeside den 3. februar 2016.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-02-10:
Det var dejligt at få et meget klart svar fra justitsministeren, det værdsætter jeg i høj grad.
Vil ministeren sikre, at politiet bruger loven fuldt ud?
Pernille Skipper (EL), 2016-02-10:
Er det efter ministerens opfattelse god regeringsførelse, at ministeren endnu ikke efter 4 uger hverken har svaret på eller fastsat en dato for besvarelsen af Retsudvalgets samrådsspørgsmål U om UNGASS, selv om både Justitsministeriet og Sundheds- og Ældreministeriet ifølge Justitsministeriet har haft kendskab til og drøftet, hvem der er den rette minister til at besvare spørgsmålet, siden det blev stillet den 4. januar 2015?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-02-10:
Men det er jo klart, at en del udgifter skal styrelserne selv afholde inden for deres budgetter, hvad enten de ligger her, eller de ligger et andet sted i Danmark.
De skal jo betale husleje, de skal betale elektricitet, de skal betale varme osv.
Så en hel del af de her ting vil jo ligge inden for den almindelige drift i virksomhederne.
Jeg håber da, at man, når man får muligheden for at indrette en arbejdsplads fra bunden af, om man så må sige, så tilrettelægger den så rationelt som muligt og så godt som muligt for forretningsgangene i virksomheden, og scorer de gevinster, der er forbundet med at kunne indrette en virksomhed fra bunden.
Men udgangspunktet for det her er, at det ikke er en spareøvelse, og det er ikke, fordi målet er, at der skulle være færre medarbejdere.
Erik Christensen (S), 2016-02-10:
Det er blot, fordi ministeren jo udtalte til Ritzaus Bureau den 22. januar, at de 400 mio. kr. fra finansloven ses som en medfinansiering af flytteudgifterne.
Resten skal findes inden for de enkelte ministeriers eksisterende økonomiske rammer.
Det vil jo betyde besparelser – sådan læser jeg det i hvert fald – inden for de enkelte ministeriers rammer i forhold til at finansiere den resterende del.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-02-10:
Jeg vil gerne understrege, at det her ikke er en spareøvelse.
Altså, vi har ikke besluttet udflytningen af statslige arbejdspladser for at spare penge.
Vi har truffet den her beslutning, fordi vi gerne vil skabe bedre balance i Danmark og skabe aktivitet alle steder i Danmark og også vise, at der er statslige vidensarbejdspladser, som kan ligge alle steder i landet.
Men det er jo klart, at det, vi har stillet op, altså de 400 mio. kr., er et regnestykke for 2016, og der vil naturligvis komme nogle udgifter i 2017.
Det er jo meget svært at lave skøn over det her, for de forskellige styrelser vil kræve forskellige omkostninger.
Og nogle udflytninger sker her på Sjælland, og det formoder jeg måske vil være billigere end andre steder.
Men vores skøn for 2016 er 400 mio. kr., og det forventer jeg holder.
Så er jeg jo godt klar over, at der kommer ekstra udgifter, men det kommer jo så på finanslovsforslaget for 2017, altså når vi kommer til august måned i år.
Hvor meget, der så udestår, vil fremgå af det, vi redegør for om et par uger her efter vinterferien.
Erik Christensen (S), 2016-02-10:
Hvis vi kigger på de tal, altså de 400 mio. kr., der er sat af, og så det antal arbejdspladser, så får vi vel nogenlunde en gennemsnitspris på 100.000 kr. pr. arbejdsplads, der er sat af.
Jeg vil også gerne indledningsvis sige, at vi som Socialdemokrater er fuldstændig enige i den politiske beslutning om at flytte statslige arbejdspladser ud, således at der bliver statslige arbejdspladser fordelt ud i hele landet.
Det, vi er en lille smule bekymret for – det er også derfor, jeg stiller spørgsmålet i dag – er sådan set selve processen og det omkring økonomien, for som ministeren også selv redegør for, er der en vis risiko for en produktivitetsnedgang i en udflytningsperiode eller omflytningsperiode, og det er selvfølgelig klart, at det jo vil kunne mærkes af de erhverv, organisationer og borgere, som har brug for de forskellige styrelsers arbejde.
Men i forhold til økonomien vil jeg spørge om noget: Anerkender ministeren, at de 400 mio. kr. ikke rækker til at flytte de 3.900 arbejdspladser ud?
Jeg ved godt, at ministeren lige har sagt, at beregningerne kommer her efter vinterferien, men jeg må sige, at tallene i forhold til Sikkerhedsstyrelsens udflytning til Esbjerg jo ikke holder, hvad angår de 400 mio. kr.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-02-10:
[Lydudfald]
... som det jo også fremgik af udspillet »Bedre Balance«, at en udflytning af statslige arbejdspladser vil komme til at koste nogle penge.
Det vil være midlertidige udgifter forbundet med at flytte medarbejdere ud af hovedstadsområdet, og vi kommer sikkert også til at opleve en midlertidig produktionsnedgang, indtil de nye organisationer er fuldt på plads.
Vi har jo i den her forbindelse truffet et politisk valg.
Vi ønsker, at de statslige arbejdspladser skal være fordelt i hele landet og skal være tættere på borgerne.
Det går jeg i øvrigt også ud fra vi er enige om.
Lad mig så til spørgsmålet om Politikens historie sige, at der forud for regeringens beslutning blev set på tidligere eksempler og udenlandske erfaringer med udflytning, og her blev der bl.a. set på tidligere danske erfaringer.
Som det fremgår af besvarelsen til Udvalget for Landdistrikter og Øer, almindelig del, spørgsmål 38, har Erhvervs- og Vækstministeriet nu skønnet, at den udgift, som knyttede sig til flytningen i 2004, landede på ca. 17 mio. kr. i 2015-priser svarende til en gennemsnitspris på 225.000 kr. pr. arbejdsplads.
Der blev også set på udenlandske erfaringer i Norge og Sverige.
De høje tal, der fremgår af spørgsmålet, stammer vist fra de norske erfaringer.
Vi har så ikke haft mulighed for at efterprøve de norske erfaringer, men det har generelt været vurderingen, at de norske erfaringer ikke kunne overføres til danske forhold, bl.a. er der større geografiske afstande i Norge, end vi kender det i Danmark.
Vi er så nu i den situation, at alle ministerierne har udarbejdet implementeringsplaner, og vi forventer at kunne give en samlet udmelding for implementeringen, herunder den samlede pris, efter vinterferien.
Jeg har så tidligere givet udtryk for, at vi kunne have nået det i den første halvdel af februar, men det har vist sig, at vi har behov for et par uger mere.
Erik Christensen (S), 2016-02-10:
Jeg starter med at læse spørgsmålet op:
Mener ministeren, at de tal, Politiken præsenterede den 22. december 2015, hvor det fremgik, at erfaringer fra Danmark og Norge viser, at udflytning af statslige arbejdspladser kan koste mellem 0,5 mio. kr. og 1,1 mio. kr. pr. arbejdsplads, og at den samlede udflytning af de 3.900 statslige arbejdspladser derfor vil koste omkring 1,95 mia. kr., er realistiske?
Mener ministeren, at de tal, Politiken præsenterede den 22. december 2015, hvor det fremgik, at erfaringer fra Danmark og Norge viser, at udflytning af statslige arbejdspladser kan koste mellem 0,5 og 1,1 mio. dkr. pr. arbejdsplads, og at den samlede udflytning af de 3.900 statslige arbejdspladser vil koste minimum 1,95 mia. kr., er realistiske?
Inger Støjberg (V), 2016-02-10:
Jeg er bare i tvivl om, om det lige præcis er det her tiltag, der gør, at man ikke vil se, om man så må sige, forkerte statsborgerskaber blive uddelt.
Og i sidste ende er det jo rent faktisk sådan, at man kan blive frataget sit statsborgerskab.
Christian Langballe (DF), 2016-02-10:
Det er med hensyn til alle mulige love sådan, bl.a. i trafikken, at man altså godt kan overtræde nogle bestemte love og overtræde nogle løfter, og derfor er det også vigtigt, at der er noget politi i gaderne, der gør alt, hvad de kan, for at kontrollere det, og der er mit spørgsmål sådan set bare: Hvorfor ikke lave den ekstra sikring, så man faktisk igennem et interview skal redegøre for, at man virkelig vil Danmark?
Det synes jeg ganske enkelt er det, som den screeningsenhed skal, og det eneste, det har til formål, er selvfølgelig at sikre, at dem, der får dansk statsborgerskab, vedkender sig Danmark, og at de ikke bare ønsker vores samfund hen, hvor peberet gror.
Det er det afgørende.
Jeg tror bare, at de kommende generationer og slægter får nogle problemer, også fordi der er blevet delt så utrolig mange statsborgerskaber ud, uden at vi egentlig ved, hvem vi har delt dem ud til.
Inger Støjberg (V), 2016-02-10:
Nej, det løfte kan jeg ikke give hr. Christian Langballe, men jeg kan jo sige, at vi er meget enige om, at det her er en alvorlig sag.
Men jeg kan jo så omvendt spørge hr. Christian Langballe, om man under sådan et interview ikke også vil kunne foregive nøjagtig det samme, som man gør, når man skriver under på loyalitetserklæringen.
Tror hr. Christian Langballe virkelig, at man under et interview ikke vil kunne undertrykke de eventuelle antidemokratiske holdninger, som man måtte have?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-02-10:
Anser ministeren det som et problem, at syv ud af ti danske selskaber ikke behøver at underlægges revision, og mener ministeren ikke, at det vil være gavnligt for Danmark at opnå større åbenhed omkring danske virksomheders skatteforhold?
Christian Langballe (DF), 2016-02-10:
Det gør man jo ikke nødvendigvis.
Vi har jo faktisk haft en sag med en person, som var islamist, og som gik ind for, at grundloven skulle udskiftes med sharialoven osv., som blev taget af lovforslaget, og som ikke fik statsborgerskab, skønt vedkommende havde underskrevet en erklæring.
Jeg vil så stille ministeren et spørgsmål: Mener ministeren virkelig, at alle de personer, der står på lovforslaget, er demokrater?
Hvis ministeren vil give mig det løfte, er jeg tilfreds.
Inger Støjberg (V), 2016-02-10:
Så kan jeg jo spørge modsat: Gør man ikke det ved at skrive under på loyalitetserklæringen?
Christian Langballe (DF), 2016-02-10:
Altså, jeg synes jo faktisk selv, at det er en glimrende idé, og den er i øvrigt taget fra USA.
I USA gør man det.
Der interviewer man statsborgerskabsansøgere om, hvorvidt de vedkender sig den amerikanske forfatning, og de udtrykker også en loyalitet imod forfatningen.
Så der gør man præcis det samme.
Men det er jo så, fordi statsborgerskabet i USA bare betyder så meget, at man siger, at der selvfølgelig også skal indgå et interview.
For man skal være helt sikre på, at de folk, der får statsborgerskab, faktisk også vedkender sig det samfund, som de får statsborgerskab i.
Jeg synes, det er meget enkelt, og jeg kan ikke se, hvorfor ministeren ikke forstår, hvad det her implicerer.
For det er da meget enkelt.
Det er for at sikre, at folk, der vil have dansk statsborgerskab, vedkender sig Danmark.
Inger Støjberg (V), 2016-02-10:
Jeg mener sådan set, at de nuværende retningslinjer for dansk statsborgerskab er tilstrækkelige.
Jeg er naturligvis altid åben for at diskutere nye tiltag – ellers skulle man også kende mig meget dårligt – men jeg må bare indrømme, at jeg i forhold til forslaget om et særligt forudgående interview med alle ansøgere har meget vanskeligt ved at se, hvordan det skulle hjælpe yderligere til at sikre, at personer, som mistænkes for at være antidemokratiske eller islamistiske, i realiteten anerkender og vedkender sig den loyalitetsforpligtelse, som er en betingelse for at få dansk statsborgerskab.
De pågældende har jo som en del af deres ansøgning på tro og love erklæret troskab og loyalitet over for Danmark, og at de vil overholde dansk lovgivning og respektere helt grundlæggende danske værdier og retsprincipper.
Christian Langballe (DF), 2016-02-10:
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren tage initiativ til, at der i forbindelse med underskrivelse af loyalitetserklæringen ved ansøgning om statsborgerskab laves et forudgående interview med ansøgeren, hvor det sikres, at personen anerkender og vedkender sig folkestyret, grundloven og de grundlæggende danske værdier, som jo er det, som personen lover ved at underskrive loyalitetserklæringen?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-02-10:
Anser ministeren det som et problem, at hele syv ud af ti danske selskaber ikke behøver at underlægges revision, og mener ministeren ikke, at det vil være gavnligt for Danmark at opnå større åbenhed omkring danske virksomheders skatteforhold?
Søren Pind (V), 2016-02-10:
Som det vil være ordføreren bekendt, førte vi en drøftelse i forbindelse med stramninger af udlændingelovgivningen, hvor vi bl.a. efterstræbte en stramning på det her område.
Det er der ikke indtil videre politisk flertal for, men jeg kan love spørgeren, at det er et område, jeg har fokus på, og som jeg kommer til at bruge kræfter på som justitsminister.
Karin Nødgaard (DF), 2016-02-10:
Tak, formand.
Agter regeringen at indskærpe over for kommunerne, at lovgivningen skal følges i sager, hvor der er indberettet omsorgssvigt og misbrug af anbragte børn, og overvejer regeringen sanktioner over for kommuner, der ikke lever op til deres tilsynsforpligtelser?
Agter regeringen at indskærpe over for kommunerne, at lovgivningen skal følges i sager, hvor der er indberettet omsorgssvigt og misbrug af anbragte børn, og overvejer regeringen sanktioner over for kommuner, der ikke lever op til deres tilsynsforpligtelser?
Karsten Lauritzen (V), 2016-02-10:
Grundlæggende er jeg ikke enig med spørgeren.
Spørgeren siger, at der er et problem.
Det er jeg enig i.
Vi skal kontrollere mere, vi skal revidere mere.
Vi kunne også som lovgivere stille os selv spørgsmålet, om det er os, der har lavet for komplicerede regler til, at landets virksomheder kan finde ud af det, og det er nok det sidste sted, jeg ville starte som skatteminister.
Men det er da fuldstændig rigtigt, at man godt kunne kigge på, om der nu er den rette balance.
Jeg siger bare som skatteminister, at det mener jeg umiddelbart der er, men det er jo en relevant diskussion, som bliver rejst.
Jeg skal gerne tage den.
Hvilke virksomheder der er omfattet af revisionspligten, er faktisk ikke mit ressort som skatteminister, men erhvervs- og vækstministerens.
Og derfor er jeg sikker på, at der er anledning til at drøfte det nærmere med ham.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-02-10:
Jeg bliver bare nødt til at gentage de tal: Compliance er i frit fald.
I halvdelen af alle virksomheder er der fejl.
Nogle af de fejl kunne være undgået, hvis man havde revision og dermed hjælp.
I hver tiende virksomhed er der decideret, overlagt snyd og fusk.
Ministeren er jo ikke ansvarlig, i hvert fald ikke hovedansvarlig, for, at der fosser milliarder ud af statskassen, hvilket også lægger et pres på alle mulige andre skatteydere.
Men vi ser momsfusk, vi ser fusk med refusion af udbytteskat, vi ser så mange skandalesager lige nu.
Noget af det her handler altså om, at det også er en hjælp for dem, der har svært ved at forstå de nogle gange komplicerede regler, at der kommer til at ske en revision.
Ministeren bliver altså nødt til at ændre reglerne.
Det her kan vi ikke leve med.
Karsten Lauritzen (V), 2016-02-10:
Jamen det sidste er jeg jo helt enig i.
Selvfølgelig er jeg også minister for dem, og derfor er jeg også optaget af, at virksomheder betaler den skat, de skal.
Jeg siger bare i al stilfærdighed, at jeg ikke er enig med spørgeren i, at det er et columbusæg at udvide revisionspligten til en lang række selskaber.
Jeg tror, man vil se, afhængigt af hvilke krav man stiller til revisionen, at revision kan være noget, der er gavnligt for, at virksomheder svarer den skat, de skal.
Det er derfor, jeg bare i al stilfærdighed beder om, at man ser lidt nuanceret på det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-02-10:
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at ministeren kan blive ved med at sige, at der er fundet et fornuftigt leje.
Compliance styrtdykker for tiden.
Det er skatteministerens eget ministeriums tal, der viser det her.
De siger, at der har udviklet sig en dårlig kultur, fordi over en tredjedel af samtlige virksomheder ikke tror, der er nogen som helst risiko ved at snyde – de siger ikke, de gør det – når man spørger dem selv.
Dem er skatteministeren også minister for og har et ansvar over for.
Karsten Lauritzen (V), 2016-02-10:
Jeg ved egentlig ikke, om der var et spørgsmål fra spørgeren.
Det var sådan mere en kommentar til det svar, jeg gav.
Jeg mener som sagt, at der er fundet et fornuftigt leje.
Man kan godt vælge at sige, at alle virksomheder skal undergå revision, og at revisionen i sit indhold skal udvides i et meget, meget stort omfang.
Det skal man holde op imod den byrde, det vil være for virksomheden, og det, der samfundsmæssigt kommer ud af det.
Jeg vil da godt erklære mig villig til at se på, om man nu har de rigtige revisionsregler, og om det nu er den rigtige gruppe, der er afgrænset, men mit udgangspunkt – det kan man jo altid diskutere, også selv om det ikke hører under mit ressort – er altså, at vi har fundet et fornuftigt leje i Danmark, sådan som det er nu.
Og det er i øvrigt det samme fornuftige leje, der mig bekendt var under den tidligere regering, for, hvornår selskaber skal revideres, og hvornår de ikke skal.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-02-10:
Ministeren siger, at revisionen skal afdække fejl og mangler i regnskaberne, at der skal være proportionalitet, og at man skal opveje det i forhold til den samfundsværdi, det giver.
Der skal være et fornuftigt leje.
Men i et samråd, der blev afholdt for nylig, diskuterede vi jo netop det her, nemlig at i forhold til det, man kalder compliance, er der sket et kraftigt fald blandt virksomheder.
Ministeren anerkendte selv, at i halvdelen af alle regnskaber – halvdelen ud af landets 670.000 virksomheders regnskaber – er der fejl og mangler.
Rigtig mange af dem er mindre virksomheder.
Det kan være helt tilforladelige fejl, misforståelser osv. – vi har jo et kompliceret skattesystem – men i halvdelen af landets 670.000 virksomheder er der fejl og mangler.
De fleste af dem vil ikke få revision.
Endnu mere foruroligende er det
, at i hvert tiende selskab, i 67.000 danske selskaber, er der ifølge de her tal, Skatteministeriets egne tal, decideret, overlagt snyd og fusk.