runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-06-14:
Det er endnu en afledt virkning af forringelserne af efterlønnen, som vi nu skal behandle her.
Det har hele dagen sådan set båret præg af, nemlig at specielt Dansk Folkeparti, som jo på alle måder har svigtet, her har fået en række lovforslag til behandling, som ikke har noget at gøre med 2020-forhandlingerne.
Men det er det, der ligesom skal være diskussionsemnet.
Jeg vil gerne starte med at sige, at Socialdemokratiet er for repatrieringsordningen.
Vi var for, hvad er det, halvanden til to år siden enige i, at beløbet blev hævet, det syntes vi var fornuftigt.
Vi er også enige i det lovforslag, som ligger her, og som udvider personkredsen.
Vi har den holdning, at repatriering, som er frivillig, kan være til gavn for de mennesker, som vælger at tage imod det.
De kan komme hjem til deres oprindelige land og måske få en bedre tilværelse.
Det er det, der er målet med det.
Det, vi ikke forstår, er, at her skal man så ind og belønne kommunerne for i realiteten at leve op til det, som de skal i forvejen.
Det var ikke rigtigt, som Venstres fungerende ordfører sagde, nemlig at kommunerne nu skal belønnes, fordi de ikke kan leve op til tingene.
Det er jo lidt mærkeligt.
Hvis det er sådan, at man har konkrete eksempler på, at der er kommuner, der ikke lever op til god forvaltningsskik, nemlig at oplyse borgerne om konkrete forhold, så er det kommunerne, man skal gå efter.
Så jeg må sige, at den tilføjelse om, at man skal ud og give kommunerne en belønning, hver gang de får en – i citationstegn – sendt hjem, som Dansk Folkeparti har udtrykt det, synes jeg er urimelig, og derfor vil vi stemme imod lovforslaget.
Men det er udelukkende, fordi der er det her belønningselement i det.
Vi er for repatrieringsordningen.
Martin Henriksen (DF), 2011-06-14:
Jamen jeg har forstået på de umiddelbare tilkendegivelser, som der var i medierne, efter at aftalen var indgået, at Socialdemokraterne jo sådan set så positivt på det; selvfølgelig var der en lille hage i forhold til det her område, men man så grundlæggende positivt på de lovforslag, som udmøntede udlændingeaftalen.
Jeg kan også godt røbe for hr. Henrik Dam Kristensen, at nogle af de meldinger, vi får fra nogle af vores lokale folk ude i kommunerne, jo bl.a. er, at socialdemokraterne i de socialdemokratisk styrede kommuner er lidt tilbageholdende med f.eks. at indgå i budgetforhandlinger og lignende, hvor der kan proppes en klar forpligtelse fra forvaltningen ind om at vejlede om mulighederne for repatriering, altså at man fra Socialdemokraternes side dér stejler lidt.
Så jeg forstår ikke helt, hvorfor man fra Socialdemokraternes side, hvis man nu synes, at det er en fin ordning, og at der skal vejledes om de her muligheder, så ikke siger, at man også vil give en tilskyndelse til, at det rent faktisk sker.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-06-14:
Det er meget typisk for den måde, Dansk Folkeparti arbejder på: Nu står ordføreren her i salen og kommer med antydninger om, at der er socialdemokratiske kommuner, som ikke lever op til den forpligtigelse, de har, om at give deres borgere en ordentlig information.
Jeg vil sige til hr. Martin Henriksen, at man ikke kan sige sådan noget, uden at man efterfølgende – ved den næste mulighed, man har for at få ordet – kommer med eksempler på, hvad det konkret er for nogle kommuner.
Det er helt urimeligt på den måde generelt at sige, at socialdemokratiske kommuner nok ikke lever op til at behandle deres borgere på en ordentlig måde.
Hvis det skal være noget, der bare ligner anstændighed, så kommer der nogle konkrete navne på kommuner, som ikke gør det.
Martin Henriksen (DF), 2011-06-14:
Jamen jeg er sikker på, at vi nok kan finde nogle lokale folk fra Dansk Folkeparti, der har lyst til at indgå i den diskussion.
Jeg synes bare, det er relevant, at Socialdemokratiet, når man nu står herinde på Folketingets talerstol og har en ambition om, at der er flere, der skal benytte sig af repatrieringsmulighederne – sådan har jeg i hvert fald forstået det – og synes, det er en god ordning, så også sørger for, at det er noget, der bliver fulgt op på ude lokalt.
Altså, når vi fra Dansk Folkepartis side har været med til at vedtage nogle af de lovforslag, der omhandler repatriering – og forhåbentligt bliver det her også vedtaget – så lægger vi selvfølgelig også vægt på, at man følger det op ude lokalt.
Karen Hækkerup (S), 2011-06-14:
Nu må ministeren tilgive mig, at jeg ikke er jurist, så det kan godt være, at jeg spørger lidt dumt eller ikke ekspertagtigt nok, men jeg vil alligevel gerne spørge: I dag er det sådan, at man ikke kan udvise, hvis der er tvivl.
I fremtiden bliver det sådan, at man ikke kan udvise, hvis der er manglende sikkerhed.
Hvis der er manglende sikkerhed, er der tvivl.
Er det her ikke bare ord, der i virkeligheden dækker over det samme?
For hvis de er i tvivl, vil de jo ikke have helt sikre beviser for, at det her vil være i strid med internationale konventioner.
Det påpeges jo meget tydeligt i lovteksten, at vi skal leve op til vores forpligtelser i forhold til de internationale konventioner, og er det ikke ministerens opfattelse, at domstolene agter at dømme efter det, at vi netop ikke skal bryde de internationale konventioner?
Søren Pind (V), 2011-06-14:
Det vil i helt overvejende grad være sådan, at idømmes man en frihedsstraf, vil det også være sådan, at medmindre det med sikkerhed er i modstrid med vores internationale forpligtelser – altså med sikkerhed – ja, så vil der også følge en udvisning med den pågældende dom.
Det er i hvert fald det, vi tilkendegiver som lovgivere.
De former for kriminalitet, som hidtil har været omfattet af udlændingelovens § 24-26, er de samme.
Så er der bandekriminalitet, som jo altså giver anledning til, at det er et ekstra moment i forhold til spørgsmålet om udvisning.
Så i den forstand er svaret: Ja.
Jeg går ikke ud fra at, at der lå en modsætning i det.
Jeg glæder mig over det.
Astrid Krag (SF), 2011-06-14:
Så nu vil jeg gøre opmærksom på, at det her var et ganske konkret og afgrænset spørgsmål, hvor jeg også gerne ville have et meget konkret og afgrænset svar.
Det fik jeg så, for ud over den skærpelse, der er, i forhold til bandekriminalitet, og som vi hilser velkommen og har efterlyst fra SF's side, så bekræftede ministeren mig altså i, at der ikke er nogen nye former for kriminalitet, der vil kunne give anledning til udvisningsdomme med de skærpelser, der er her.
Er det rigtigt forstået?
Når jeg spørger, er det bare, fordi at både når man læser, hvad der er blevet sagt i pressen i forbindelse med det her lovforslag, og når man læser fremsættelsestalen, kan man komme i tvivl.
Vi har også kunnet høre fra flere af de ordførere, der har været på talerstolen her, og vi har kunnet se i flere af høringssvarene, at man konstaterer, at det nu er alle former for frihedsstraf, der vil kunne medføre udvisningsdomme, men vi har vel stadig den trappestigemodel og den proportionalitet, som hidtil har været gældende i forhold til udvisningsdomme.
Er det korrekt forstået?
Søren Pind (V), 2011-06-14:
Altså, hvad angår der, hvor der sker frihedsberøvelse og der er relation til § 24-26 i udlændingeloven, er svaret: Ja, der vil vi fremover ubetinget udvise.
Det har vi jo heldigvis tid til.
Line Barfod (EL), 2011-06-14:
Der er ikke meget tid, må man sige, med den måde, som det her forslag bliver hastet igennem Folketinget på, uden at der er nogen saglig begrundelse for det overhovedet.
Jeg ville bare ind på det her, som ministeren taler om, nemlig hvorvidt det at blive udvist er en straf.
Jeg er med på, at man rent juridisk kalder det en retsfølge og ikke en straf, men er ministeren enig i, at det for det menneske, der bliver udvist, og for vedkommendes familie er en meget voldsom forskelsbehandling?
Hvis der er to personer, der har begået den samme forbrydelse, hvor den ene får en kort frihedsstraf og kan leve videre i det danske samfund efter at have udstået sin straf, mens den anden bliver sendt ud af Danmark og dermed ikke længere har mulighed for at få det liv, som man ville have i Danmark – selv om det f.eks. er to unge mænd, som ellers har gået i klasse sammen og har haft nøjagtig det samme liv i Danmark osv. – så er der en voldsom forskel på, hvad der sker for den samme forbrydelse.
Søren Pind (V), 2011-06-14:
Det er jo ikke sådan, at jeg siger, at det ikke kan være et belastende vilkår at blive udvist.
Men en af grundene til, at der er en lang række andre retsforhold, der omgærder udvisningsspørgsmålet, er jo præcis, at man traditionelt set ikke har opfattet det som en straf i juridisk forstand.
Line Barfod (EL), 2011-06-14:
Men man har dog hidtil haft de samme grundlæggende retsprincipper gældende i forhold til andre retsfølger som i forhold til straf.
Altså, ligesom man skal lægge vægt på, hvad der skal være gældende, før nogen kan få en frihedsstraf eller en anden straf, har man også set på, om der er en proportionalitet, en rimelighed, i forhold til om nogen skulle udvises, om nogen skulle have frataget retten til at udøve deres erhverv, eller om man skulle anvende andre retsfølger, der kan følge af, at der er begået en forbrydelse.
Og det er her – som ministeren selv var inde på i sit indlæg lige før – at man nu grundlæggende ændrer bevisbyrden for, hvornår domstolene kan anvende den her meget voldsomme retsfølge, nemlig at folk bliver udvist af Danmark.
Søren Pind (V), 2011-06-14:
Proportionalitetsprincippet og f.eks. spørgsmålet om familieliv, som jo er en del af de internationale konventioner, skal domstolene stadig tage stilling til.
Sådan er det.
Marianne Jelved (RV), 2011-06-14:
Nu er det jo et spørgsmål om, om jeg kan formulere mit spørgsmål meget enkelt, så ministeren også kan nå at svare på det: Kunne ministeren nævne de to stærkeste skærpelser, der er i den her lovgivning – lovforslag nr. L 210 – som vi behandler i dag?
Søren Pind (V), 2011-06-14:
Altså, jeg vil godt nævne den stærkeste, og den stærkeste er efter min opfattelse, at vi går helt tæt på de internationale konventioner og tilkendegiver, at der med sikkerhed skal ske udvisning, når man forbryder sig mod loven og idømmes en frihedsstraf og det med sikkerhed kan siges, at det ikke er i strid med internationale konventioner.
Det er efter min bedste opfattelse den største samlede skærpelse her.
Marianne Jelved (RV), 2011-06-14:
Derudover må der jo være sket en skærpelse med hensyn til de årsager, der kan medvirke til, at man får en udvisningsdom.
Kunne ministeren uddybe det?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-06-14:
Jo, men der er bare en himmelvid forskel imellem hr. Martin Henriksen og mig.
For jeg har faktisk den klare opfattelse, at kommunerne, deres politikere, deres embedsmænd, lever op til loven.
Og der er jo ingen tvivl om, at god forvaltningsskik siger, at en kommune skal give oplysning til borgerne om, hvad der er godt og rigtigt i en given situation, og hvis repatriering er en ordning, der kan bruges, er det op til kommunerne, så er det deres forpligtelse at give den.
Jeg vil i øvrigt sige, at man, hvis man sådan kigger økonomisk på det, så vil se, at det også er en stor fordel for kommunerne.
Men det er selvfølgelig noget, der skal foregå frivilligt.
Så må jeg bare endnu en gang konstatere, at hr. Martin Henriksen endnu en gang insinuerer kraftigt i forhold til nogle bestemte kommuner – socialdemokratiske kommuner – uden bare at komme i nærheden af at kunne nævne f.eks. en enkelt kommune ved navn.
Det er en kraftig insinueren, som jeg ikke synes er rimelig.
Naser Khader (KF), 2011-06-14:
Jamen igen gør det sig også gældende for sprogundervisning og beskæftigelse.
De kommuner, der får flere igennem de der sprogprøver, bliver belønnet.
De, der får flere ind på arbejdsmarkedet, bliver også belønnet.
Når fokus på samme måde sættes på dem, der ikke har lyst til at være her, ender det hele med, at kommunerne giver rådgivning til folk, der ikke har lyst til at være i Danmark.
Folk bliver ikke tvunget til at rejse ud af landet.
Kommunerne får bare en pligt til at give den vejledning, der skal til.
Og hvis det ender med, at de rejser, så får kommunerne en bonus.
Hvad er problemet?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-06-14:
Når jeg har et spørgsmål, er det, fordi at jeg blev lidt nysgerrig.
Jeg tror gerne, at hr. Naser Khader er betydelig bedre inde i lovgivningen, end jeg er.
Men vil hr. Naser Khader ikke lige forklare mig, hvordan kommuner bliver belønnet for at få folk igennem sprogtest, i beskæftigelse osv.?
Hvilke belønningsmekanismer, som jeg har overset, findes der i lovgivningen?
Naser Khader (KF), 2011-06-14:
Hele integrationsloven bygger på, at de kommuner, der gør en indsats for integrationen, bliver belønnet for den ekstra indsats med hensyn til sprog eller beskæftigelse.
Der er en belønning i det for kommunerne.
Det kan vi undersøge bagefter.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-06-14:
Skal jeg forstå hr. Naser Khader på en sådan måde, at for hver person, der eksempelvis kommer igennem en sprogtest, får kommunerne i dag en konkret kontant belønning?
Er det den måde, systemet fungerer på?
Jeg spørger, fordi jeg synes, at jeg har prøvet at følge med på det her område, og jeg var sådan set ikke klar over, at man har det her princip i mange andre sammenhænge inden for integrationsområdet.
Er det sådan, det rent faktisk hænger sammen?
Naser Khader (KF), 2011-06-14:
Der er et princip om, at de kommuner, der gør en ekstra indsats for bedre at integrere folk – det gælder sprog og beskæftigelse – bliver belønnet.
Det sker ikke på samme måde som med tilskudsordningen i forbindelse med repatriering.
Men princippet om bonus gør sig også gældende for andre typer af integrationsindsats.
Det gør det.
Marianne Jelved (RV), 2011-06-14:
Og hr. Naser Khader kalder det en ekstra indsats, der giver bonus for et resultat.
Nu stiger de altså i løn – eller rettere, det er desværre ikke dem, der stiger i løn, det er kommunerne, der får udbytte af deres medarbejdere på en helt ny måde.
Det er godt nok et nyt økonomisk incitament, vi har fået ind her.
Det kunne man godt have glæde af at brede lidt længere ud: Alle de lærere, som sørger for, at deres elever får over 7, får en eller anden bonus til kommunen.
Det var måske et nyt initiativ til den nye undervisningsminister, når nu den gamle undervisningsminister er så ked af, hvordan det går i folkeskolen.
Ja, ja, man skal lære hele tiden.
Det, der er problemet, er, at der er noget etik i det her; der er noget med tilliden til de mennesker, som skal vejlede en, og de interesser, som de varetager samtidig.
Og derfor er der altså i virkeligheden en meget stor forskel på rollerne i den situation, hvor man sidder og samtaler med en udlænding, som har skrevet under på en integrationsaftale, og som skal hjælpes igennem et forløb, og samtidig giver vejledning i, hvordan vedkommende kan repatrieres.
Det er altså ikke den mest tillidsskabende situation at være i, når man er sårbar og fremmed i landet.
Og hvordan vil regeringen kontrollere at det sker?
Skal vi så, næste gang vi skal have den her sag på bordet, kontrollere, hvordan det sker, fordi antallet af bonusser på 25.000 kr., der leveres til kommunerne, ikke stiger, sådan som Dansk Folkeparti forudsætter det gerne skulle?
Det her kan man virkelig kalde revylovgivning, hvis ikke det var så alvorligt.
Så sker der også det, at målgruppen for repatriering udvides til nu også at gælde børn af indvandrere, der er kommet til Danmark før 1983.
Mange af dem er født i Danmark, har gået i skole her og har ikke skrevet under på nogen integrationsaftale.
Hvordan skal kommunens medarbejdere nu rende rundt i kommunen for at finde dem, som de ikke møder i øvrigt, for at vejlede dem i, hvordan de lykkeligt kan repatrieres, så de kan få penge med oven i købet?
Der er stort set ikke nogen mennesker i dette land med et fremmed navn – et, der ikke klinger dansk – som ikke er udset til at kunne repatrieres.
Jeg har i hvert fald ikke fået øje på dem – bortset fra dem, der er blevet statsborgere.
De er så uheldigvis kommet i en gruppe, som ikke giver bonus.
Det her er et beklageligt lovforslag.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-06-14:
For den skarpe iagttager, der har fulgt med i offentligheden, vil det ikke være nogen overraskelse, at Liberal Alliance egentlig ikke synes, at L 211 er noget særlig godt lovforslag.
Vi synes faktisk, at det er et rigtig dårligt lovforslag, som kun har en effekt, og det er øgede offentlige udgifter.
Derfor vil det måske komme som en overraskelse, at Liberal Alliance stemmer for det pågældende lovforslag, men det gør vi for til gengæld at have lavet en asylaftale med regeringen og Dansk Folkeparti, der sikrer, at en række asylbørn kan komme ud af lejrene på et tidligere tidspunkt end ellers.
Når man ved, at disse børn har det dårligt med at være i disse lejre, så synes vi sådan set, at det er en udmærket aftale.
Hermed har vi jo så også fået afkræftet fordommene om, at Liberal Alliance kun går op i penge, for her stemmer vi for et udgiftskrævende forslag for til gengæld at afbøde nogle lidelser for nogle konkrete mennesker.
Astrid Krag (SF), 2011-06-14:
Jeg kvitterer da for ærligheden og klarheden om den tankegang, der får Liberal Alliance til at stemme for det her forslag.
Jeg skal bare lige spørge, om ordføreren ikke deler min opfattelse af, at det ud over at være et forslag, der øger de offentlige udgifter – jeg forstår, at det er hele 10 mio. kr., der skal tages over bloktilskuddet, men det er nok ikke det, der gør den store forskel, men det har vi faktisk også spurgt ind til – er det et forslag, der set med Liberal Alliances øjne, er et bureaukratiserende forslag.
Det er jo faktisk en del af den kritik, der bl.a. kommer fra Dansk Socialrådgiverforening og fra jobcentrene, at det her øger bureaukratiseringen og går i modsat retning af det, man ellers i populær tale kalder for væk med bøvlet.
Er det ikke en bekymring, der også ligger på Liberal Alliances skuldre, når nu de skal støtte det her lovforslag?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-06-14:
Hele lovforslaget ligger på vores skuldre, når vi stemmer for det.
Astrid Krag (SF), 2011-06-14:
Det, jeg bare gerne vil have ordføreren til at bekræfte, er, at ud over at ordføreren synes, at det her er noget skidt, fordi det øger de offentlige udgifter, er ordføreren også enig i de kritikpunkter, der er rejst i høringssvarene, der går på, at det her også er en øget bureaukratisering.
Jeg ved, at partiet, som ordføreren repræsenterer, godt kan lide at snakke meget om, hvorledes vi skal afbureaukratisere den offentlige sektor.
Derfor vil jeg bare lige have bekræftet af ordføreren, at man ved at stemme for det her forslag også er med til at øge bureaukratiseringen og bøvlet i den offentlige sektor.
Men her er der vel tale om den grundlæggende forskel, at det her er en ordning, som skal være frivillig.
Og det blev jo også fastholdt, at der er tale om, at det her skal være frivilligt.
Kommunerne har jo dermed ikke nogen mulighed for at presse – og de skal forhåbentlig heller ikke have den mulighed – borgere til at tage imod det her tilbud.
Altså, hr. Naser Khader må vel give mig ret i, at der er en meget stor vilkårlighed i, hvilke kommuner der ender med at have en gruppe borgere, der faktisk siger ja, og hvilke kommuner der ender med at have borgere, der faktisk siger nej.
Dermed stiller man kommuner, der har borgere, der ender med at sige, at de gerne vil have deres seniortilværelse i Danmark – det har de jo også ret til, for det er frivilligt, det her – meget, meget ulig de andre kommuner.
Hvis den her bonus skulle leve op til de hensigter, man beskriver i lovforslaget, skulle det være en bonus, der blev udløst for hvert gennemgået kvalificeret rådgivningsforløb.
Den skulle også udløses, hvis udfaldet ikke blev, som nogle partier drømmer om det skulle blive.
Naser Khader (KF), 2011-06-14:
Jeg kan ikke se den store forskel.
Det er jo også det, der gør sig gældende, når vi taler sprogundervisning og beskæftigelse.
De kommuner, der får flere igennem de forskellige sprogprøver, bliver også belønnet for det.
De kommuner, der får flere i arbejde, bliver også belønnet for det.
Jeg kan ikke se problemet i det.
Martin Henriksen (DF), 2011-06-14:
Tak for det.
Det kommer nok ikke som en stor overraskelse, at vi i Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Det er jo sådan, at mange udlændinge, der har været i Danmark i mange år, aldrig er kommet i arbejde eller på anden måde er faldet til i det danske samfund.
Ordningen er udvidet, så den omfatter flere udlændinge, og støttebeløbet er blevet øget væsentligt.
Med dette lovforslag indfører man en bestemmelse i integrationsloven og i lov om aktiv beskæftigelsesindsats om, at kommunerne som en del af integrations- og beskæftigelsesindsatsen skal vejlede om mulighederne for repatriering.
Der er i Danmark desværre en lang række områder, hvor man oprigtig kan blive tvivl om, hvorvidt man befinder sig i Danmark eller ej.
Disse områder udgør sproglige og kulturelle huller i vores land – sproget er ikke dansk, kulturen er en anden, og tit er arbejdsfrekvensen lav.
Forudsætningerne for at blive en del af Danmark er desværre små.
Der lever i disse områder personer og grupper, som både mentalt og kulturelt befinder sig et helt andet sted.
De får et tilbud om at leve deres liv dér, hvor de helst vil leve det, og kommunerne får et incitament til at vejlede og oplyse disse personer og grupper om de muligheder, der er for hjemsendelse.
I Dansk Folkeparti roser vi og anerkender de udlændinge, som vil Danmark, og som på trods af social kontrol og modstand, bl.a. i parallelsamfundene, formår at tage det danske til sig.
Skal vi give det en plads, skal vi samtidig turde tale åbent om de hjemsendelsesmuligheder, der er, og som kommer med dette lovforslag.
Egentlig kan man betragte lovforslaget som en venlig handling over for de velintegrerede udlændinge såvel som over for dem, der føler sig dårligt tilpas her, eller som måske blot vil føle sig bedre tilpas i deres hjemland.
I de tilfælde er det bedst for de omtalte udlændinge, og det er bedst for Danmark.
Dette lovforslag er et skridt i den rigtige retning.
Dansk Folkeparti støtter som sagt lovforslaget, og vi håber og tror på, at dette er endnu et bidrag til at sikre, at Danmark også om mange år kan hænge sammen økonomisk, socialt og kulturelt.
Martin Henriksen (DF), 2011-06-14:
Ordføreren sagde på et tidspunkt, at SF var glade for, at socialrådgiverne ikke er blevet pålagt at løbe efter andre med en anden hudfarve.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad fru Astrid Krag bygger det på.
Det er jo noget mærkeligt noget at rende rundt og sige.
Så kunne jeg også godt tænke mig at høre, om ordføreren, fru Astrid Krag, er enig med hr. Henrik Dam Kristensen, som i øvrigt vil stemme imod lovforslaget, som sagde, at der sådan set var god økonomi i repatrieringsmulighederne.