runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jonas Dahl (SF), 2011-11-29:
Bare så jeg forstår det ret: Betyder det altså, at de penge, det i dag koster statskassen, når man giver en masse mennesker det her fradrag, så ikke skal bruges til at sænke skatten på arbejde, men bruges til, at man giver dem, der tjener mange penge og er i stand til at lægge noget til side, et yderligere økonomisk incitament?
Jeg troede egentlig, at Liberal Alliance ville gøre alt, hvad de kunne, for at sænke skatten på arbejde, men det er altså ikke længere Liberal Alliances skattepolitik.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-29:
Hvad angår den sidste del af spørgsmålet, har spørgeren jo nok større erfaring i den sag, end jeg selv har, men jeg vil bare lige understrege, at der er et rigtig godt samarbejde mellem Skatteministeriet og Finansministeriet og også mellem skatteministeren og finansministeren, og heldigvis for det.
Men i forhold til de her – hvad kan man sige? – forskellige provenuskøn, er det korte af det lange såmænd blot det, at Skatteministeriets første provenuskøn var på 1,5 mia. kr.
Det har så fået lov til at overleve i en publikation, og det er naturligvis beklageligt.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-11-29:
Det er såmænd for at vende tilbage til det spørgsmål, som både hr. Torsten Schack Pedersen og fru Gitte Lillelund Bech har spurgt ind til, nemlig spørgsmålet om provenuforskellen på de 400 mio. kr.
Kan skatteministeren redegøre for, hvad der skete, fra man lavede en aftale om fredagen, til man så lavede den endelige finanslovaftale om søndagen?
Hvad var årsagen til, at man i Finansministeriet, hvor man lavede aftalen, nedjusterede det skøn, som Skatteministeriet lavede?
Nu er det jo ikke første gang, nok ej heller sidste gang, at der kan være uenigheder mellem Skatteministeriet og Finansministeriet, men hvad var årsagen til det?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-29:
Jamen bare sådan for, at det ikke skal være usagt, har ordføreren simpelt hen misforstået regeringens mål, men det må vi tage ved anden lejlighed.
I forhold til det spørgsmål, som jeg vel et eller andet sted kunne registrere, er der ikke tale om, at viikke ønsker at motivere til at spare op, tværtimod.
Regeringen ønsker at styrke tilskyndelsen til at spare op i livsvarig alderspension.
Dermed ønsker vi ikke den samme grad af skattebegunstigelse for ratepension, som tidligere har været tilfældet.
Det synes jeg er en ansvarlig og fornuftig tilgang, for samfundet har en interesse i, at flest muligt sparer op til selvforsørgelse i hele alderdommen.
Tak for indlægget.
Jeg synes, det er dejligt, at når nogle spekulationer afkræftes, er Liberal Alliance leveringsdygtig i nye, så det vil jeg da kvittere for.
I forhold til det her med ansvar for eget liv er det i den grad både regeringens og SF's standpunkt, at mennesker skal tage ansvar for eget liv, og det er tillige vores standpunkt, at vi skal have et stærkt fællesskab, og at mennesker fungerer bedst i fællesskab.
Når det er sagt, vil jeg gå fra denne lidt flyvske indledning på linje med ordførerens til det konkrete forslag.
Det konkrete forslag handler om, at regeringen med hensyn til ratepensioner ønsker at tilskynde til, at danskerne i højere grad sparer op til livsvarig aldersforsørgelse, og at regeringen med hensyn til formueforvaltning ønsker at nedbringe pensionsbranchens administrationsomkostninger.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-11-29:
Vi har længe vidst og på det seneste kunnet se i medierne, at skatteministerens parti ikke mener, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Vi kan nu også forstå, at det heller ikke skal kunne betale sig at spare op til egen pension, fordi man åbenbart har et generelt princip om, at man ikke skal tage ansvar for eget liv, når man er folkesocialist.
Det har jeg forstået.
Min partikollega hr. Ole Birk Olesen prøvede at spørge ind til, hvilke motiver der gør sig gældende, og jeg har prøvet at spørge flere om de her motiver, og jeg skal undgå at komme med de samme spekulationer, som allerede er fremkommet, men det virker jo til sidst, som om den eneste grund til, at man vil sætte det her loft ned, er, at man, i stedet for at folk skal tage vare på sig selv, gerne vil have, at de kommer forbi regeringens og skatteministerens varme hænder, der så kan give dem videre, så borgerne kan være i taknemlighedsgæld til politikerne.
Men det bør da være omvendt, vil jeg sige til ministeren.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-29:
Jeg kan fuldstændig berolige ordføreren.
Det provenuskøn, som er fremsat i lovforslaget, er det konsoliderede og det gældende.
Dermed har jeg ikke oplyst Folketinget om noget, der ikke er korrekt.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-11-29:
Spekulationerne om, hvorvidt det er tilbagebetaling af om ikke æresgæld så i hvert fald en eller anden form for gæld til fagbevægelsen, lever fortsat videre.
Stol trygt på det.
Man vil gerne sørge for, og det er jo sådan set det, skatteministeren lige har indrømmet, at flytte pengene over i de pensionskasser, som bliver administreret af vennerne i fagbevægelsen.
Og det her forslag lægger sig jo bare i rækken af forslag, der handler om, at man vil tage ansvaret fra folk, og at man gerne vil stå som den gode giver.
Det, der jo er regeringens mål, er, at folket skal blive taknemligt over for dets politikere, i stedet for at politikerne skal være ansvarlige over for deres folk.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-29:
Jamen det er jo ikke besynderligt.
Det besynderlige ville være, hvis jeg pludselig her fra Folketingets talerstol ændrede provenuvurderingen i forhold til det lovforslag, der er fremsat.
Det er der ikke tale om.
Der er såmænd blot tale om, at regeringen foretager en prioritering for 2012, hvor der i stedet for at være 400 mio. kr. i uforbrugte midler fra det umiddelbare provenu fra ratepensionsforslaget med det nye forslag vedrørende NOx blot er 100 mio. kr. i uforbrugte midler af umiddelbar karakter.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-11-29:
Jeg er glad for, at der er et godt samarbejde mellem Skatteministeriet og Finansministeriet, det er altid vigtigt i en regering, og jeg tror bestemt også, at Skatteministeriets medarbejdere stadig væk er meget dygtige, så dem har jeg heller ikke noget at udsætte på.
Men jeg har måske det spørgsmål, fordi jeg tror, skatteministeren er kommet til at sige noget forkert fra Folketingets talerstol, og det er selvfølgelig nogle gange lidt problematisk.
Hvis det er forkert, må skatteministeren jo rette det.
Men det, der sådan set er det interessante for mig, og det er det, som er baggrunden for spørgsmålet, er: Hvad er årsagen til, at skatteministeren når frem til og nu lige pludselig konstaterer, at tallet i den finanslovaftale, man laver i Finansministeriet, og som plejer at være meget velkonsolideret – det er i øvrigt meget sjældent, at man ikke, om man så må sige, står ved de tal, som man når frem til i en finanslovaftale – ikke var det rigtige tal, at det var et helt andet tal?
Jeg tror, vi bliver nødt til at have en skriftlig forklaring på det, og det er helt fint, at skatteministeren ikke kan redegøre for det her, men det er jo lidt mærkeligt, at vi oplever så store skøn, som er forkerte eller i hvert fald forskellige, fra to ministerier på så få dage.
Mads Rørvig (V), 2011-11-29:
Altså, det var da meget belejligt.
Nu bliver man lidt klemt på NOx-afgiften, og så laver man en ekstra beregning, og så hov, så var der nogle flere millioner der.
Er der andre forslag, ministeren så kunne tænke sig at regne igennem?
Det virker lidt besynderligt, vil jeg sige til ministeren.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Nu var skatteministeren ikke inde på det i sin besvarelse, men vi kan jo fra medierne forstå, at regeringen har ændret opfattelse af, hvad provenuskønnet er på dette lovforslag, alene af den årsag, at man kunne indse urimeligheden i NOx-afgiften, dog ikke sådan at man får den til at gå væk, men sådan at man skubber den 6 måneder.
Så slog man jo et hul i kassen på 300 mio. kr., og jævnfør forsigtighedsprincippet, som regeringen jo har lanceret, så tænkte jeg: Hvilke af de udgiftskrævende forslag for 300 mio. kr. vil man så fjerne fra finansloven?
Men det kan jeg jo forstå af pressen ikke er tilfældet.
For vupti, så har man ændret provenuskønnet på L 28, som vi behandler nu.
Ud af det blå har man nu vurderet, at det tilfældigvis giver 300 mio. kr. ekstra i provenu i 2012.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-29:
Nej, det er ikke Liberal Alliances politik, og hvis hr. John Dyrby Paulsen havde fulgt lidt med i valgkampen, ville hr. John Dyrby Paulsen også vide, at Liberal Alliance gik til valg på at ville fjerne topskatten og sænke bundskatten.
Og vi finansierede det hele ikke ved at hæve andre skatter, ikke ved at afskaffe fradrag, men alene ved at vise mådehold med forbruget af offentlige penge.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-29:
Men det, der egentlig er spørgsmålet til hr. Ole Birk Olesen, er: Skal vi forstå Liberal Alliances holdning sådan, at man gerne er med til at se på en skattereform, der sænker skatten på arbejde, hvis noget af incitamentet kunne tages fra nogle af de skatterabatter, vi generelt har – det kan være på pensioner, eller det kan måske i virkeligheden også være på andre ting?
Så er det Liberal Alliances generelle holdning, at vi skal væk fra de her skatterabatter og i virkeligheden over mod samlet set en lavere skat på arbejde?
Er det en idé og en fremgangsmåde, som Liberal Alliance kunne støtte sådan meget generelt?
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-29:
Jamen altså, om der er fradrag for folks indbetalinger til pension, er fuldstændig ligegyldigt i forhold til summen af penge, der kommer i statskassen.
Den øvelse her har kun en betydning: Man ønsker at fremrykke skatten og få pengene i statskassen nu, hvor man selv er i regering, fordi man så gerne vil bruge af dem, mens man er i regering, og til gengæld får man så færre penge at beskatte, når pengene kommer til udbetaling som pensionsudbetalinger.
Om man beskatter ved indbetaling eller beskatter ved udbetaling, betyder intet for den samlede sum i statskassen.
Det regnestykke er blevet lavet af dygtigere matematikere end mig, og sådan forholder det sig.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-29:
Betyder det så, vil jeg spørge hr. Ole Birk Olesen, at vi kan konkludere, at Liberal Alliance gerne ser, at man laver en skattereform i Danmark med lavere skat på arbejde, hvis man kan finansiere noget af den lavere skat på arbejde ved at reducere endnu mere i de her skatterabatter i forbindelse med pensionsopsparing, eller hvordan skal vi forstå Liberal Alliances holdning i den her sag?
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-29:
Altså, det her er jo ikke et forslag, der er møntet på at sænke skatten på arbejde for så til gengæld at fjerne disse fradragsmuligheder.
Det her forslag vil fjerne muligheden for at spare op til egen alderdom med fradrag i skatten og vil så bruge alle pengene på at udvide det offentlige forbrug, det umættelige offentlige forbrug.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at den dag, hvor der ikke længere er nogen topskat i Danmark, forsvinder også behovet for at udjævne ens indkomst hen over et helt arbejdsliv, hvor man har meget svingende indtægter.
Den dag det sker, er det heller ikke så nødvendigt at have muligheden for at kunne sætte hen til pension med fradrag.
Men som det er i dag, er det en nødvendighed for de mennesker, der i perioder tjener meget store summer i løn for så i andre perioder ikke at tjene så meget.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-29:
Hvis vi skal lave om på proceduren, kan vi naturligvis også det, men jeg svarer gerne.
Først vil jeg sige tak for spørgsmålet.
Det er naturligvis sådan, at der i forbindelse med et forslag laves en provenuvurdering, og i forbindelse med at det politiske forslag omdannes til et egentligt lovforslag, gennemregnes de provenuskøn.
Der er vi fra ministeriets side kommet frem til, at engangsprovenuet fra ratepensionsforslaget var større end de oprindelig udmeldte 1,5 mia. kr. og er 1,9 mia. kr. i 2012.
Så det, der ligger bag det nye skøn, er såmænd bare grundighed.
Vi sørger naturligvis for efter gængse regnemetoder at fremlægge gennemarbejdede lovforslag og vurderinger til Folketinget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
De 1,9 mia. kr., som skatteministeren omtaler, stemmer også med det tal, der står her i lovforslaget, som blev fremsat sidste mandag.
Når det lige pludselig er 300 mio. kr. mere, som tilfældigvis svarer til en udskydelse af NOx-afgiften med 6 måneder, må der jo være sket noget, siden man fremsatte lovforslaget den 21. november.
Ministeren må redegøre for, hvad der er sket med de provenubetragtninger, som ligger til grund for det lovforslag, som blev fremsat den 21. november, i forhold til den udmelding, skatteministeren er kommet med i dag, om, at man lige pludselig har fundet 300 mio. kr. ekstra.
Mads Rørvig (V), 2011-11-29:
Jeg vil gerne følge op der, hvor hr. Torsten Schack Pedersen slap, for jeg vil give ministeren mulighed for at rette sig selv.
Det er sådan, at vi har fået en pressemeddelelse tidligere i dag, hvori ministeren siger, at han har fundet 300 mio. kr. ekstra i et nyt provenuskøn over netop det her lovforslag, siden aftalen blev indgået.
Det er sådan, at aftalen blev indgået den 18. november, og der står, at det giver 1,9 mia. kr. i 2012 og 2013, og i lovforslaget, som ministeren har fremsat her i Folketinget, står der også, at det giver 1,9 mia. kr. i 2012 og 2013.
Så får vi så i dag at vide, at det giver 300 mio. kr. ekstra.
Hvad er der sket i mellemtiden?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-29:
Nej, det her er udtryk for, at vi på en ansvarlig måde igangsætter en ny politisk kurs for Danmark, og den nye politiske kurs kræver ansvarlig finansiering – finansiering til at udbygge vores uddannelser, gennemføre grøn omstilling og investere i sundhed.
Der har det været magtpåliggende for regeringen, at de finansieringsforslag, vi anvendte, i sig selv indebar en fornuftig tilskyndelse til, at finansieringskilderne så at sige understøttede den generelle samfundsudvikling, som regeringen ønsker at fremme.
I forhold til spørgsmålet om fradrag for formueforvaltningen mener regeringen ikke, det er fornuftigt at skattesubsidiere administrationsomkostninger i pensionsbranchen.
Der mener vi, at skattekronerne er bedre brugt andetsteds, f.eks. til at fremme nye job, fremme grøn omstilling og fremme bedre uddannelser.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-11-29:
Det er jo sådan set interessant, at skatteministeren er så klog, at de aktører, som er blevet hørt i den her sag, har en anden holdning.
De mener, at det får en konsekvens for investeringer i små og mellemstore virksomheder, at man fjerner den fradragsmulighed.
Så det er jo interessant at høre, hvor skatteministeren har den viden fra, om det er empiri eller det er tro eller det er at stikke fingeren op i luften, for det står ikke nogen steder i de høringssvar, vi har fået.
Det er den ene del af det.
Den anden del af det er, at jeg må konkludere, at skatteministeren tager afstand fra det forslag, som S og R havde som regering i år 2000, og at man ikke mener, det havde nogen som helst virkning, og at det var helt fejlagtigt, at man lavede det i år 2000.
Der må jo altså være en vis rimelighed i, at dem, der har nogle udgifter i forhold til nogle investeringer, selvfølgelig kan fratrække dem, før de begynder at cashe ind og tjene penge.
Det her indfører jo en bruttobeskatning.
Er det her starten på, at man indfører en ny bruttobeskatning over hele linjen inden for investeringer på skatteministerens område?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-29:
Jeg er ked af det, hvis den pågældende pressemeddelelse har givet anledning til misforståelse, men takker samtidig ordføreren for at bringe det op, så vi har mulighed for at afklare, hvad der er op og ned.
Sagen er, at det umiddelbare provenu fra det her forslag i forbindelse med regeringens finanslovforslag opgjordes til 1,5 mia. kr. I forbindelse med genberegningerne og den endelige udarbejdelse af lovforslaget opgjorde vi det umiddelbare provenu til 1,9 mia. kr.
Der er altså en umiddelbar forskel på 400 mio. kr., som ikke er anvendt i regeringens finanslovforslag for 2012.
Det rigtige svar på det spørgsmål er jo begrundelsen for, hvorfor regeringen nu ønsker at afskaffe fradraget for formueforvaltning.
Samtidig vil jeg fastslå, som jeg også gjorde i mine bemærkninger, at ser man fra et pensionsinstituts side en fornuftig investering, og er den investering forbundet med nogle formueforvaltningsomkostninger, er det næppe et alligevel ret beskedent fradrag, der afholder det fornuftige pensionsinstitut fra at gennemføre den fornuftige investering.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-11-29:
I år 2000 sad der en SR-regering, som valgte at sige, at der her var behov for at give en tilskyndelse til, at der kunne blive investeret i små og mellemstore virksomheder.
Derfor lavede man et fradrag, som var fornuftigt for små og mellemstore virksomheder i forhold til hele formueforvaltningen.
Mit spørgsmål til skatteministeren er, om skatteministeren er uenig i de konklusioner, som SR-regeringen havde i år 2000, og som var årsag til, at man gennemførte et sådant fradragsforslag.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-29:
Der har været en fin sammenhæng.
Den provenuvurdering, som ordføreren ganske rigtigt siger fremgår klart af lovforslaget, er også den, jeg henviser til i forbindelse med det forslag, vi skal diskutere senere, om NOx-afgifterne.
Det har tidligere været sådan, at de regnestykker, som regeringen har fremlagt, har baseret sig på et umiddelbart provenuskøn i forhold til ratepensionsforslaget på 1,5 mia. kr.
Og jeg tror, det er dér, at misforståelsen eventuelt kan være opstået.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-30:
Jeg vil godt sige det klart og tydeligt.
Jeg mener fuldstændig det samme som min social- og integrationsminister, som var ude at sige, at hun ikke kunne se, at det her var en person, som var egentlig fattig.
Det kan jeg heller ikke, og jeg synes, det er vigtigt at tage den diskussion.
I forhold til at vi har fjernet fattigdomsydelserne, vil jeg sige, at det er jeg meget tilfreds med.
Vi har desværre en situation i Danmark, hvor der er mennesker, der er fattige, og diskussionen i går afsporede jo så i virkeligheden den diskussion, som er langt, langt vigtigere.
Vi har fattige mennesker i Danmark, og det, vi bare må spørge os selv om, er: Tror vi på, at jo fattigere folk bliver, jo mere vil de være i stand til at blive en del af samfundet?
Der har vi så den holdning – og den tror jeg så ikke at jeg deler med fru Pia Kjærsgaard – at man også kan blive så fattig, at man bliver skubbet væk fra samfundet, frem for at man får en hånd og bliver trukket tilbage i samfundet.
Det er vores holdning i de her spørgsmål, og der har vi formentlig en politisk, ja, måske oven i købet en ideologisk forskel.
Men det er altså grunden til, at vi er meget tilfredse med, at vi har afskaffet fattigdomsydelserne.
Jeg synes, det er rigtigt og relevant at være bekymret for arbejdspladser i Danmark.
Det tror jeg, vi er rigtig mange her i Folketinget, der er.
Det er også vigtigt at huske på, at en kickstart ikke er noget, som bare vedrører lige præcis de mennesker, som får et job.
En kickstart er jo netop noget, der skal forsøge at sætte lidt mere optimisme ind i dansk økonomi og sikre, at det ikke bare handler om de 9.000, der får job i det første år, men altså også om at skabe lidt optimisme i dansk økonomi.
Det synes jeg er den helt rigtige løsning i forhold til den situation, vi står i nu.
Vi er alle sammen bekymrede for arbejdspladser.
Det har vi været i rigtig lang tid, og det er netop derfor, vi har foreslået kickstarten.
Kristian Jensen (V), 2011-11-30:
Jeg bliver så glad.
Jeg bliver så glad, når statsministeren snakker om, at hun også er bekymret for arbejdspladserne.
Og så bliver jeg så skuffet, når hun bagefter slår fast, at regeringen derfor vil føre en politik, der jager danske arbejdspladser ud af landet, en politik, der med sin afgiftsstruktur og sin byrdepålægning på danske virksomheder betyder, at miljøet ikke bliver vinderen, men at det danske samfund bliver taberen.
Det gælder både samfundet som helhed og de konkrete mennesker, der har en arbejdsdag, en hverdag og et livsudkomme af deres arbejde i f.eks. de to virksomheder Gartneriet Rosbog og Saint-Gobain Weber.
Jeg synes, det er en arrogant holdning at have over for de mennesker ikke at have et bedre svar til dem end: Bare rolig, vi skaber nogle midlertidige bygningsarbejdspladser.
Der er intet af det, ministeren har sagt indtil nu, der kan svare på det spørgsmål.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-30:
Noget af det, jeg med stor glæde bemærkede forleden dag, da vi fremlagde vores energiudspil, var, at Dansk Industri reagerede positivt.
De kvitterede simpelt hen og sagde, at det var den rigtige retning.
Det syntes jeg var rigtig, rigtig fint, for det betyder jo, at man i Dansk Industri, altså hos dem, som virkelig er tæt på virksomhederne, har en fornemmelse af, at man godt kan stille rimelige krav til virksomhederne, hvis det bærer i en retning, hvor man samtidig får mindre belastning, fordi vi også har etableret en situation, hvor man i hvert fald i starten ikke har så hård belastning på virksomhederne.
Derfor synes jeg, at vi skal se de investeringer, vi har i f.eks. grønnere energi som netop investeringer, der gør, at vi ikke på et senere tidspunkt kommer til at betale en endnu dyrere elregning.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-11-30:
Jeg har et spørgsmål om noget andet, men jeg vil alligevel fortsætte i det spor, som hr. Kristian Jensen sluttede i, nemlig tab af arbejdspladser.
Det er jo desværre en kendsgerning, at det er det, der foregår i Danmark.
Der er rigtig mange virksomheder, som er meget, meget bekymrede for regeringens stigende skatter og afgifter, og det har jo en sammenhæng med den debat om fattigdom i Danmark, vi har lige nu, og som fru Özlem Sara Cekic og hr. Joachim B. Olsen egentlig har indledt.
For der er næppe tvivl om, at tab af arbejdspladser – som vi desværre har, og som vi får – er en kendsgerning og også betyder, at det her problem virkelig må drøftes og debatteres.
Men det er jo meget væsentligt, og landets socialminister tager så op i dag, at vi er nødt til at tage den her debat.
Det er ganske vise ord, og jeg har ofte brugt dem selv i eksempelvis årsmødetaler.
Det der med at gøre sin pligt og kræve sin ret er noget, der ligger mig meget nær.
Det er faktisk det, jeg er vokset op med.
Det var noget, min mor lærte mig, og hun sagde, at det skal være i den rigtige rækkefølge, ikke omvendt.
Det skal være: Gør din pligt, og kræv din ret.
Så det er jeg meget enig i.
Så kan jeg bare ikke få det til at harmonere med, at regeringen har fjernet en lang række ydelser, som netop motiverer folk til at komme ud på arbejdsmarkedet, altså også i det arbejde, som måske ikke er så morsomt: stå tidligt op om morgenen, måske arbejde om natten, måske sidde ved kassen i et supermarked.
Altså, hvad angår alt det, der hedder lavtlønsjob, synes jeg jo, at regeringen har fjernet motiveringen, incitamentet til at tage de job. Jeg kan ikke rigtig få den debat til at harmonere – jeg synes, at den flagrer noget, og jeg vil gerne have den på det rene, og det er derfor, jeg spørger statsministeren nu.