runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-04-21:
Med fare for, at jeg gentager mig selv i forhold til, hvad jeg sagde i Folketingssalen 24. februar, og i forhold til, hvad min forgænger har sagt i Folketingssalen, må jeg sige, at Forsvarsministeriet har bistået politiet, fordi Forsvarsministeriet rent faktisk har udarbejdet en liste over de personer og de personkredse, som på det foreliggende grundlag skønnedes at have viden om udsendelsen af jægersoldaterne før mødet i Udenrigspolitisk Nævn den 27. april 2007.
Den liste er indgivet til politiet, og det er politiet, der efterforsker i det her land. Lige præcis det her med, at Forsvarsministeriet rent faktisk bistår politiet ved at aflevere den her liste, er fremgået af, som jeg også nævnte før, det brev, der er tilgået alle forsvarsforligsbrødrene, herunder hr. Holger K. Nielsen.
Det kan jeg jo ikke vide, for jeg ved ikke, hvordan man arbejder i Socialistisk Folkeparti, men jeg vil bare sige: Så længe, der pågår en politiefterforskning, er det altså politiet, der efterforsker, og så er det ikke Forsvarsministeriet.
Jonas Dahl (SF), 2010-04-21:
Det, der er det interessante i den her sag, er, på hvilken måde Forsvarsministeriet rent faktisk har bistået politiet i forhold til at tilvejebringe oplysninger, som kan opklare den her sag.
Der må man jo holde fast i, at det, Forsvarsministeriet og forsvaret hidtil har udleveret, er en liste på x antal navne.
Jeg går ud fra, at ministeren også kan fortælle, hvor mange navne der trods alt er på den her berømte liste, og kan gøre det klart, hvem der rent faktisk har haft viden om den her udsendelse, således at vedkommende kunne lække de her fortrolige oplysninger, som bragte danske soldaters liv i fare.
Det er jo det, der er det centrale her.
Det kunne jeg også forestille mig ville være i den nye forsvarsministers interesse.
Tina Nedergaard (V), 2010-04-21:
Jeg mener simpelt hen ikke, at taxametersystemet er teknisk egnet til det.
Men det er jo altid op til et til enhver tid siddende flertal eller den forligskreds, der er, at sige, at vi inden for de rammer, vi har, kan fordele anderledes.
Den mulighed er der jo, og det var faktisk den mulighed, vi benyttede i forbindelse med gymnasierne.
Da var det faktisk de store gymnasier, der leverede til de mindre gymnasier, fordi man egentlig tog udgangspunkt i, at det var et nulsumsspil Så den mulighed kan vi også kigge på.
Jeg er meget optaget af netop SOSU-området og social- og sundhedsuddannelserne, for det, vi jo i hvert fald ved, er, at uanset hvilke tider vi befinder os i, vil den demografiske udvikling tilsige, at vi får brug for flere medarbejdere inden for sektoren.
Der er også nogle ting, vi kan gøre smidigere og smartere, og de ældre bliver raskere, men der er jo ingen tvivl om, at der er en demografisk udvikling, som betyder, at vi skal have øjnene åbne for, at der er uddannet arbejdskraft overalt i landet.
Det er jeg faktisk temmelig optaget af, men det kan måske heller ikke overraske hr. Orla Hav, der jo ved, hvor jeg stammer fra.
Jonas Dahl (SF), 2010-04-21:
Vil ministeren redegøre for, hvilke tiltag ministeriet har igangsat for at hjælpe politiet med at opklare den såkaldte lækagesag?
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren redegøre for, hvilke tiltag ministeriet har igangsat for at hjælpe politiet med at opklare den såkaldte lækagesag?
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-04-21:
Jeg vil i første omgang henvise til min forgængers besvarelse af spørgsmål S 1002 den 3. februar 2010 her i Folketingssalen, hvoraf det fremgår, at der er udarbejdet oversigt over de personer, de personkredse, som skønnes at have haft viden om udsendelsen af jægersoldaterne før mødet i Udenrigspolitisk Nævn tilbage den 27. april 2007.
Jeg finder derfor ikke, at jeg kan knytte yderligere bemærkninger til det stillede spørgsmål.
Jonas Dahl (SF), 2010-04-21:
Jeg synes selvfølgelig, at det er interessant, at den nuværende forsvarsminister henviser til den afgåede forsvarsminister.
Så kan vi jo selv drage konklusioner om, hvorfor den afgåede forsvarsminister trods alt afgik, men det er jo så en anden historie.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeriet og forsvarsministeren i sin nuværende egenskab af forsvarsminister ikke har igangsat initiativer for at afdække andet end det antal personer, som i givet fald har haft viden om udsendelsen af danske soldater, og som dermed også kan have haft viden til at lække de fortrolige oplysninger, som trods alt lå i Forsvarsministeriet inden nævnsmødet i april måned 2007.
Gitte Lillelund Bech (V), 2010-04-21:
Som jeg jo har svaret før i Folketingssalen, mener jeg, at det er politiet, som man skal gå til, hvis man har mistanke om, at der er begået en forbrydelse.
Det har min forgænger gjort, og det har han i øvrigt informeret hr. Jonas Dahls folketingskollega, hr. Holger K. Nielsen, som er forsvarsordfører for Socialistisk Folkeparti, om.
Det burde hr. Jonas Dahl jo også vide.
Det er hr. Holger K. Nielsen blevet informeret om helt tilbage den 29. januar.
Men det er politiet, der efterforsker sagen, og jeg vil henvise til, at man så må gå til politiet, hvis man ikke synes, at der bliver efterforsket ordentligt.
Jamen altså, hvis det ikke blev forstået før, vil jeg da prøve igen.
Mit udgangspunkt er, at hvis det er sådan, at man har viden om en forbrydelse eller har mistanke om en forbrydelse, så går man til politiet. I Danmark har vi altså et retssystem, som er bygget op om, at det er politiet, der efterforsker eventuelle forbrydelser, og derfor pågår der i øjeblikket en efterforskning hos politiet.
Det vil jeg henvise til.
Det er altså politiet, der efterforsker; det er ikke Forsvarsministeriet eller, hvad skal vi sige, Trafikministeriet, der efterforsker ting og sager.
I Danmark er det politiet, der efterforsker, og det er også det, der er tilfældet i den her sag.
Lars Barfoed (KF), 2010-04-21:
Det er vi meget enige om, og ud over at de enkelte politikredse skal leve op til deres ansvar, har politiet som sagt også iværksat nogle generelle tiltag for at forbedre det.
Tilsyneladende – men det kan vi jo få undersøgt nærmere – er det sådan, at det er et forholdsvis stort problem, at nogle af de køreprøver, som bliver udbudt, aldrig bliver booket, og så er der nogle køreprøver, der bliver booket, men så møder der ikke nogen op.
Også på den måde er der altså tiltag på vej for at sikre, at vi får nedsat ventetiden, især i de kredse, hvor den er lang.
Jonas Dahl (SF), 2010-04-21:
Jeg er fuldstændig vidende om, at det er mig, der har indgivet politianmeldelsen – alt andet ville trods alt også være underligt.
Jeg er også vidende om, hvem der er mit partis forsvarsordfører.
Men jeg synes alligevel, at det er interessant at høre, at forsvarsministeren ikke på baggrund af de diskussioner, der trods alt har været, har lavet tiltag ud over den liste på x antal navne, som man så har udleveret til politiet.
De må da også være blevet hørt af den nuværende forsvarsminister, ikke mindst i hendes tidligere egenskab af formand for Det Udenrigspolitiske Nævn, da den her såkaldte læk rullede ud fra Det Udenrigspolitiske Nævn – eller Forsvarsministeriet, som der har været spekuleret i.
Hvilke initiativer er der sat i gang udover det?
Man kan jo sammenligne med Rathsacksagen eller med Frank Grevil-sagen, og der må man jo sige at Forsvarsministeriet var relativt aktiv i forhold til at afdække, hvad der var foregået, og om der kunne være foregået noget, som kunne være kriminelt, og som der i givet fald skulle rejses en sag på.
Henrik Brodersen (DF), 2010-04-21:
Tak for ministerens positive tilkendegivelser over for det her.
Min tanke går jo også på, at det for en teoriprøve måske ikke nødvendigvis behøver at være en politimand, som overværer den, hvorimod det for den praktiske prøve jo er rart, at det er en, der i allerhøjeste grad har kendskab til færdselsloven.
Min hensigt med at stå her er jo ikke at være efter justitsministeren, politiet, de motorsagkyndige eller nogen andre, men jeg synes bare ikke, at vi kan være bekendt over for de unge mennesker, som nu forsøger at få det her kørekort, som de måske skal bruge i deres uddannelse, og som måske ikke er så heldige at få det betalt af forældrene, at de måske skal tage ti ekstravagter på den lokale tankstation for at tjene til at vedligeholde de her timer, fordi de ikke kan komme op til prøven. Så kan man sige, at hvis alt går vel, kan de køre bil i langt mere end 50 år, og kan de så ikke vente 2 måneder?
Men vi har jo samtidig gjort det lidt sværere at få kørekort for at få nogle bedre bilister på vejene, og derfor synes jeg også, at vi skylder dem, at når de så er klar, kan de rent faktisk også komme op til en prøve.
Magnus Heunicke (S), 2010-04-21:
Tak for det, formand.
Jeg har lyst til at blande mig i debatten, for det er jo bare endnu et eksempel på, at den regering, vi har nu, er alle tiders største centraliseringsregering.
Der er jo næsten ikke det område i Danmark, som ikke er blevet centraliseret.
Er det her, eller er det ikke – det vil jeg gerne have ministerens svar på –
endnu et skridt i retning af mere centralisme, i retning af at fjerne beslutningen, fjerne sagsbehandlingen fra det, regeringen kalder borgere, men som de fleste kalder mennesker, at fjerne den fra menneskene og centralisere den et sted langt væk?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-21:
Humlen i den her sag er, at kommunen stadig vil være ansvarlig for at skulle vejlede de borgere, som har brug for hjælp.
Det er jo sådan set det, jeg gang på gang læser op.
Det er kommunernes forpligtelse.
Kommunerne skal fortsat hjælpe de borgere.
Rasmus Prehn (S), 2010-04-21:
Nu fik ministeren godt nok besked på at læse lidt hurtigere op, men det skal heller ikke gå så hurtigt, at man får læst forkert.
Folkepensionsalderen er 65 år i Danmark og ikke 67 år, som landets finansminister fik sagt.
Men det er sådan set bare en korrektion.
Det, der er forskellen på, hvordan det fungerer i dag, hvor man henvender sig ved skranken, og så kan man komme ind i baglokalet og få ekstra service, og det, som regeringen foreslår, er, at når man skal ind og have den specielle vejledning, kan det være en helt anden landsdel, man skal tage til.
Det er jo det, borgerne oplever på skatteområdet i dag.
De kommer og henvender sig.
Der er en sød dame eller mand, der henviser dem til ekstra hjælp, men det foregår i en anden landsdel.
Man skal til at rejse et andet sted hen for at få fat i SKAT.
Det er det, Ældremobiliseringen og andre pensionister er utrolig bekymrede for også skal komme til at gøre sig gældende, for så vidt angår folkepensionen og boligsikringen.
Det er ikke længere noget med at komme ind i baglokalet.
Man skal til en anden landsdel for at få den hjælp, og det, der bekymrer os, er, at der her er borgere, der kommer i klemme.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-21:
Jeg vil så lige fortsætte med min forklaring af det her spørgsmål: Hvis en borger har mere tekniske spørgsmål, f.eks. hvordan udenlandsk aktieindkomst indgår i et indkomstgrundlag, skal borgeren henvises til sagsbehandlingscentrene.
Kommunerne skal om nødvendigt hjælpe med kontakten til sagsbehandlingscentrene.
Det svarer jo sådan set til den arbejdsdeling, der er i dag i kommunerne, hvor en generalist tager sig af borgeren ved skranken i det kommunale borgerservicecenter og kan svare på generelle spørgsmål, mens en sagsbehandler i forvaltningen tager sig af det mere specialiserede.
Der er det jo en nærliggende tankegang at spørge, om man i 98 kommuner behøver at have sagsbehandling om, hvorvidt en person fylder 67 år og dermed bliver berettiget til folkepension.
Der er det, at vi siger, at man måske kunne klare det ét sted, for den sagsbehandling er jo på en eller en måde til at overskue.
Derfor er det jo en nærliggende tankegang, at man kan løse den slags spørgsmål ét sted – det er jo derfor, at det hedder objektivt sagsbehandling, fordi man objektivt kan konstatere, om borgeren er berettiget til ydelsen – mens man tager sig af de andre og mere specielle spørgsmål i kommunen.
Rasmus Prehn (S), 2010-04-21:
Det er jo også et svar, som jeg er bekendt med, og det lyder jo lovende, når ministeren formulerer det på den måde, som han gør.
Det, der bekymrer os, det, der bekymrer Ældremobiliseringen, og det, der bekymrer en række andre borgergrupper, som er interessenter på det her område, er, at det faktisk var de samme ting, regeringen formulerede, da den valgte at centralisere SKAT.
Her blev det også sagt, at SKAT skal være endnu mere effektiv, nu skal vi spare penge, nu skal vi reducere, nu skal vi lave nogle centrale skattecentre.
Det, man så bagefter har oplevet, er, at når man kommer og beder om hjælp, har kommunerne ikke ressourcer til at hjælpe.
Jeg skal bare høre: Er det ikke korrekt, at der lægges op til, at antallet af årsværk skal reduceres, så det kommer ned på ca. 150 årsværk for alle kommuners vedkommende, og da der er 98 kommuner, er vi nede på, at det er halvanden medarbejder pr. kommune, der skal hjælpe med det her?
Det er altså meget mindre, end man har i dag, og det bliver utrolig svært at give f.eks. folkepensionister den service og hjælp til at udfylde det, som de får hjælp til i dag, for ellers er der vel ingen besparelse at hente, eller hvordan skal det forstås?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-21:
Jamen så er jeg rigtig glad for, at jeg nu igen kan præcisere, hvad det her handler om, og nu vil jeg læse op, og jeg vil læse langsomt, så hr. Rasmus Prehn kan gøre sig bekendt med sagen: Kommunerne vil efter en samling af de her sager have to hovedopgaver. For det første skal kommunerne fortsat udføre en række konkrete sagsbehandlingsopgaver, som indeholder socialfaglige vurderinger, og som derfor skal foretages lokalt.
Det kan f.eks. dreje sig om en vurdering af, om en boligstøttemodtager er stærkt bevægelseshæmmet og derfor er berettiget til en højere boligstøtte.
For det andet, vil jeg sige til hr. Rasmus Prehn, vil kommunerne have ansvaret for den generelle vejledning af de borgere, der vælger at møde personligt frem i kommunernes borgerservicecentre.
Kommunerne skal kunne hjælpe og give svar på de mest almindelige spørgsmål og f.eks. hjælpe med at udfylde ansøgningsskemaerne.
Hvis en borger har mere tekniske spørgsmål, det kunne f.eks. være …
Rasmus Prehn (S), 2010-04-21:
Jamen det er jo netop rigtigt, at det her er en meget vigtig sag, og det er noget, der bekymrer Socialdemokratiet rigtig meget, hvis det er sådan, at personer, der skal hen at søge om at få deres folkepension, lige pludselig bliver sat i samme situation, som vi har set at alle borgerne er kommet i med hensyn til SKAT.
Hvis man har spørgsmål, hvis man har ting, som man gerne vil have spurgt om, opklaret, så er det meget, meget svært at få den service i den kommunale borgerservice.
Der er det rigtigt, at vi har fået op til flere svar fra finansministeren, hvor der bliver gjort opmærksom på, at der stadig væk skal være en kommunal forpligtelse til at vejlede.
Men i det her svar, som bl.a. er givet til Ældremobiliseringen, lægger man op til, at kommunerne som led heri skal gøre borgerne opmærksom på deres mulighed for at søge hjælp hos en anden myndighed eller efter en anden lovgivning.
Vi har lige haft en deputation fra Ældremobiliseringen i Kommunaludvalget i dag, og det, de gør opmærksom på at man oplever på området med SKAT, er, at man, hvis man henvender sig, så bare får at vide, at man skal henvende sig hos SKAT.
Det, de er bange for kommer til at ske, er, at man går ned til sin kommunale borgerserviceskranke, beder om at få hjælp til at få ansøgt om folkepension, og at man sådan set så bare bliver sendt videre til det her nye center; så står man altså lige vidt.
Man får måske at vide: Jamen
her er din digitale signatur; nu kan du gå ned på folkebiblioteket, og så kan du selv logge dig på, og så kan du selv sidde og udfylde det her.
Det ville være meget afmagtsskabende, giver bl.a. Ældremobiliseringen udtryk for, og det er derfor, vi er så optagede af det.
Vi har ikke lyst til, at der er borgere, som skal gå glip af nogen af ydelserne i folkepension eller boligsikring, fordi regeringen på samme måde som med hensyn til SKAT tror, at der er penge at spare ved at rationalisere.
Hvad angår SKAT, er det jo gået rigtig ad hekkenfeldt til.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-21:
Jeg vil indlede mit svar med at citere fra min indledende besvarelse på det åbne samråd i Kommunaludvalget den 26. november 2009, og jeg citerer: Kommunerne vil ved en eventuel samling fortsat have ansvaret for den generelle vejledning af de borgere, der vælger at møde frem i kommunernes borgerservicecentre.
Citat slut.
Borgerne kan altså med andre ord fortsat henvende sig til deres kommune med de mest almindelige spørgsmål om folkepension og boligstøtte.
Hr. Rasmus Prehns spørgsmål baserer sig således på en helt forkert præmis, og jeg må indrømme, at jeg står noget uforstående over for, hvordan hr. Rasmus Prehn kan være kommet til den opfattelse.
På det indkaldte samråd i Kommunaludvalget i morgen, som er indkaldt efter ønske fra hr. Rasmus Prehn, vil det således være tiende gang, jeg gør opmærksom på dette.
Rasmus Prehn (S), 2010-04-21:
Tak, og jeg vil læse op: Mener ministeren, at regeringens tanker om centrale administrative servicecentre til samling af objektiv sagsbehandling giver borgerne en bedre service, når resultatet bliver, at borgere ikke længere kan henvende sig til deres kommune i spørgsmål om bl.a. folkepension og boligstøtte?
Nu bringer finansministeren selv spørgsmålet om finanskrisen og hele arbejdsløshedsproblematikken op.
Så skal jeg bare høre helt kort: Kan ministeren ikke bekræfte, at det er sådan, at langt de fleste økonomer – for ikke at sige alle – er enige om, at den beskæftigelsesmæssige effekt er langt større ved at fremrykke offentlige investeringer end ved at give skattelettelser, som regeringen lige har gjort i 100.000-kroners-klassen til de allerrigeste?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-21:
Regeringens politik går på to ben.
Det ene er at fremrykke offentlige investeringer.
Vi har tocifrede vækstrater i 2009 og 2010, og vi skal tilbage til 1960'erne til opbygningen af velfærdssamfundet for at opleve en lignende vækst.
Men vi har så sagt, at vi også er nødt til at holde hånden under familiernes økonomi.
Jeg tør ikke tænke den tanke, hvordan familierne havde reageret, hvis vi bare havde krævet endnu højere skatter, hvis vi ikke havde frigivet SP-midlerne.
Så havde de nok stukket endnu flere penge i madrassen.
Vi er nødt til at gå på to ben i den økonomiske politik.
Rasmus Prehn (S), 2010-04-21:
Ministeren svarer jo simpelt hen ikke på spørgsmålet.
Hvis ministeren havde svaret, var ministeren jo nødt til at svare ærligt, at det er sådan, at alle økonomer er enige om, at hvis man gerne vil have gang i beskæftigelsen, så er den bedste måde at gøre det på at fremrykke offentlige investeringer i stedet for at give skattelettelser.
Spørgsmålet er jo ikke, om skatten skal sættes op, men det er, om man skal give skattelettelser til de allerrigeste.
Det er det, regeringen har gjort.
Så siger ministeren, at her i regeringen går vi på to ben.
Ja, det tør man da nok sige at regeringen gør.
Nu har man undladt at gribe ind over for den krise, der er i det private, så i tusindvis af håndværkere og andre bliver ledige nu.
Det må man da sige er at gå på to ben.
Jeg synes bare, at det er en meget kedelig måde at gøre det på, og at det vender den tunge ende nedad og er meget problematisk.
Morten Bødskov (S), 2010-04-21:
Det er jo sjovt, som man skal høre finansministeren.
Eksempelvis taler man jo bål og brand om andres ideer om at hæve visse fornuftige skatter og afgifter.
F.eks. har Socialdemokraterne jo foreslået, at bankerne godt kunne bidrage lidt mere til festlighederne og finansieringen af vores fælles velfærd.
Der glemmer finansministeren jo, at det åbenbart efter regeringens opfattelse er i orden at hæve skatterne for bankerne, hvis pengene bliver brugt på bønderne i landbruget, men det vil jage bankerne og erhvervslivet ud over grænserne, hvis man gør, som Socialdemokraterne foreslår, og hæver skatterne for bankerne og bruger dem på børnene.
Det er der, hvor det ikke hænger sammen for regeringen.
Det hænger jo heller ikke sammen for regeringen, når regeringen påstår, at dramatiske besparelser i det offentlige er redningen for det private erhvervsliv.
Det her er en af danmarkshistoriens største opbremsninger i det offentlige forbrug, som vil koste privat beskæftigelse, og som ikke er svaret på det vækstbehov, som der er i det private erhvervsliv i øjeblikket.
Er finansministeren uenig i det?
Rasmus Prehn (S), 2010-04-21:
Mener ministeren, at regeringens tanker om centrale administrative servicecentre til samling af objektiv sagsbehandling giver borgerne en bedre service, når resultatet bliver, at borgere ikke længere kan henvende sig til deres kommune i spørgsmål om bl.a. folkepension og boligstøtte?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-04-21:
Man må i hvert fald sige, at forventningerne til Socialdemokraternes og SF's planer jo stiger noget, når man nu lover, at der virkelig skal gang i anlægsinvesteringerne.
Jeg glæder mig utrolig til at se den her plan, for der er jo nu lovet et megafremskridt på det område.
Jeg vil bare sige, at for os, der sidder med ansvaret, er det vigtigt både at fremrykke offentlige investeringer – og vi er jo trods alt oppe på et beløb på et par og tyve milliarder kroner i år – og sikre, at familierne har nogle penge og en sikkerhed for deres private økonomi, så de kan gå ud og disponere og jo meget gerne begynde at købe en lejlighed, skifte bilen ud eller foretage sig ting, som kan bidrage til omsætningen.
Men jeg kan forstå, at Socialdemokraterne nu kommer med en plan, der ensidigt satser på offentlige investeringer, og det bliver utrolig spændende, når vi ser den plan.
Det her er en måde at løse opgaverne på, så vi kan frigøre ressourcer, der kan bruges til gavn for menneskene på andre områder end administrativt bureaukrati.
Jeg ved ikke, om hr. Magnus Heunicke synes, det er særlig vigtigt, at man i alle kommuner sidder og konstaterer, om folk bliver 65 år og så bliver berettiget til folkepension.
Jeg tror da, at det, der er fremtiden, og det, der er vigtigt, er, at de borgere, der har brug for hjælp, får den hjælp, de har brug for.
Hele den her øvelse består jo netop i at sikre de nødvendige ressourcer, så vi kan gøre gavn der, hvor der er brug for pengene, men stadig bevare den forpligtelse, kommunerne har til at hjælpe de borgere, som af en eller anden grund har brug for hjælp.
Og det er i al sin enkelhed det, det her handler om.
Vi har et historisk højt velfærdsniveau i Danmark.
Det har aldrig været højere, end det er i dag.
Krisen har så slået Danmarks økonomi ud af kurs, og vi har nogle store underskud.
Der siger vi: Skulle vi nu ikke lige holde de offentlige udgifter i ro, bevare det høje niveau, vi har, og så bruge kræfterne på at komme det private erhvervsliv til hjælp, så vi kan få gang i det private erhvervsliv?
Det er jo ærgerligt, at når man har en så genial plan – nu hørte jeg statsministeren i går sige, at den var færdig, og at den var fremlagt hos S og SF – er det da synd, at vi andre ikke kan få at vide, hvad den plan indeholder, for den må virkelig indeholde nogle trylleformularer, som vi andre jo spændt venter på at se hvad indeholder.
Magnus Heunicke (S), 2010-04-21:
Vil ministeren så garantere, at der ikke er mennesker, som kommer i klemme i det her system, mennesker, som tidligere, når de blev så gamle, at de skulle til at have udbetalt folkepension, så alligevel havde en snak med kommunen om, om der var andre ting, hvordan det var med synet, hvordan det var med bevægelsen, hvordan det var med hjælp til forskellige ting, hvordan det var med visitationen, med boligsikring, alle de ting, som man jo også taler med sin kommune om under det store mantra: Én indgang til det offentlige?
Der vil man godt have et personligt klap på skulderen og en hjælpende hånd til at se, at man faktisk har de muligheder, når man nu er kommet i den alder.
Kan ministeren garantere, at de også får den hjælp, og hvordan skal det ske, når de ikke møder et menneske bag skranken?