runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-24:
Nej, det er ærlig talt noget sludder.
For hr. Kristian Thulesen Dahl lægger til grund, at når der er kommet mange asylansøgere nu, er det på grund af den politik, vi har ført.
Og det passer ikke.
Og det er ikke fordi vi har lavet reglerne om – det har vi ikke, nu har vi strammet dem – men fordi der er voldsomme konflikter rundtomkring i verden, som betyder, at der er flere mennesker på flugt, end der har været siden anden verdenskrig.
Jeg forstår godt, hvorfor hr. Kristian Thulesen Dahl vil stille det sådan op, men det gør det bare ikke rigtigt.
Så hvis hr. Lars Løkke Rasmussen havde været statsminister i Danmark, havde der været præcis de samme regler for, hvornår man kan opnå asyl i Danmark.
Bortset fra at vi nu har ændret dem for første gang i 12 år.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2015-03-24:
Altså, jeg vil gerne hjælpe statsministerens hukommelse på vej.
Jeg troede egentlig, det var et kendt tal, for jeg har haft det oppe over for statsministeren i en tidligere spørgetime.
I Udvalget for Udlændinge- og Integrationspolitik bad vi regeringen opgøre udgifterne til asyl og familiesammenføring i 2011, 2012, 2013, 2014 og forventeligt i år 2015.
Og af svaret fra regeringen til udvalget den 20. januar i år fremgår det, at udgifterne i 2011 var 2,9 mia. kr., og at der i år forventes at være udgifter for 9,2 mia. kr.
For det er jo en stigning i udgifterne til asylsystemet og familiesammenføringer.
Det er jo paradoksalt at give indtryk af, at man har gjort en hel masse.
Det, jeg bare ønsker at få bekræftet, er, om det ikke er korrekt, at der i år er forøgede udgifter på 6,3 mia. kr., i forhold til da statsministeren trådte til.
Hvis vi havde fastholdt niveauet fra 2011, kunne vi have brugt de penge til dansk velfærd; til de ældre, til sygehuse, til politi osv.
Er det ikke rigtigt, når vi nu skal tage udgangspunkt i de rigtige tal, som statsministeren siger?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-24:
Det gælder regeringen, det gælder SF og det gælder naturligvis også Enhedslisten.
Vi har med finansloven for 2015 sammen med SF og Enhedslisten afsat 1 mia. kr. over 4 år til vuggestuer, børnehaver og dagpleje, og de penge skal jo netop bruges på øget normering.
Så det er bare lige for at få det på plads; som fru Johanne Schmidt-Nielsen også nævner, er det noget, vi har været meget optaget af.
Men at love en fast normeringsnorm tror jeg
er at gå for vidt, for man skal også kunne overholde sine budgetter, man skal kunne betale for det, så derfor er vi altså gået ind i det her sammen med SF og Enhedslisten, hvor vi år for år har afsat midler til bedre normering til vores børn.
Jeg kender ikke noget til det tal, så det kan jeg selvfølgelig ikke bekræfte.
For det lyder næsten, som om vi har lempet på asylreglerne, og det har vi jo ikke.
Det er nok en af de store misforståelser.
Jeg har også lagt mærke til, at når valget rykker nærmere, kommer der mange ting, som ikke er helt rigtige.
Vi har tidligere hørt fra Venstre, at de ikke kan finde ud af tallene, og det skulle undre mig, om hr. Kristian Thulesen Dahl helt har forstået det.
For der er jo ikke lavet nogen ændringer i asylpolitikken bortset fra, at vi nu har gennemført den første stramning i asylpolitikken i 12 år.
Det vil altså sige, at dengang hr. Kristian Thulesen Dahl havde rigtig meget at skulle have sagt i dansk økonomi og politik, var det fuldstændig de samme asylregler, som gjaldt indtil for nylig, hvor vi så strammede dem.
Jeg er helt sikker på, at hr. Kristian Thulesen Dahl vil bruge rigtig lang tid på, at gå op imod det billede, men faktum er, at vi har haft de samme regler for, hvornår man kan opnå asyl, indtil nu, hvor vi rent faktisk har strammet dem for første gang i 12 år.
Mai Mercado (KF), 2015-03-24:
Det må jo være mærkeligt at opleve for de danskere, som rigtig gerne vil have et arbejde, at der lige nu bliver lavet kunstige støtteordninger med virksomhedspraktik og nyttejob, sådan at man sender flygtninge og indvandrere foran danskere i køen.
Der er bl.a. Bettina på 25 år fra Odense, som jo i den grad føler sig kørt over og føler sig uden for arbejdsmarkedet, og jeg må bare sige, at det altså er dystre fremtidsudsigter, der er for sådan en ung kvinde.
Når man sidder og læser det igennem, tænker man: Hvor er de danske værdier, det danske medborgerskab, den danske deltagelse?
Det står der en lillebitte smule om, men det er jo stadig væk muligt at leve i et parallelsamfund, hvor man overhovedet ikke deltager og overhovedet ikke er en del af det danske samfund, og hvor man ikke får danskheden ind under huden.
Og så er det jo ikke nok med netværksfamilier og et fromt ønske om, at flere begynder at gå lidt mere til spejder, som der står.
Det er jo slet ikke nok, når vi kan se, at der er en boligforening i Nivå, som bl.a. har fået en formand, som er aktiv i Hizb ut-Tahrir.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan statsministeren kan bifalde det.
Så jeg vil egentlig bare spørge: Hvorfor kan statsministeren ikke se, at det også er nødvendigt i et integrationsudspil at lancere andet end bløde initiativer, og at der skal sættes hårdt ind over for parallelsamfund og ghettoer?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-24:
Kunne fru Mai Mercado ikke lige fortælle mig, helt præcis hvor der står, at der skal skaffes 30.000 job til 30.000 indvandrere?
Det kunne jeg godt tænke mig at få at vide.
Mai Mercado (KF), 2015-03-24:
Vi har jo set, at statsministeren er gået i valgkamp, og nu mangler vi kun, at der bliver trykket på knappen.
Det er vi mange som glæder os til.
Vi kan så forstå ud fra de seneste kampagner, at 30.000 flere indvandrere skal i arbejde.
Men man foregøgler lidt borgerne noget, når man skriver, at 30.000 skal i arbejde, for der er jo ikke tale om varige jobs.
Der er tale om nogle kunstige støtteordninger, hvor man bl.a. laver nogle udefinerede nyttejobs og nogle virksomhedspraktikforløb i 3 måneder ad gangen.
Det er der jo ikke ret mange som tror på, og i stedet skulle regeringen have brugt nogle af de penge på at skabe varige jobs til folk, uanset deres hudfarve og oprindelse.
Hvis man tænker tilbag, kan man se, at det jo ikke er første gang, at regeringen sådan benytter sig af kunstige støtteordninger.
For vi så nøjagtig det samme med regeringens såkaldte akutpakke, som jo hurtigt blev døbt kaputpakke, fordi den ikke virkede.
Og det var den, som skulle hjælpe tusindvis af danskere i arbejde.
Hvad er det, der får statsministeren til at tro, at lige nøjagtig det samme nummer med kunstige støtteordninger, som har spillet fallit én gang, skulle virke i den her omgang?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-24:
Jeg har godt lagt mærke til Liberal Alliances politiske program, som vil indebære, at man skal sige farvel til hver tiende i den offentlige sektor.
Jeg synes, det er fair nok, at man kan have de holdninger.
Men jeg synes ikke, det er fair nok, at man forsøger at bilde danskerne ind, at hvis man fjerner hver tiende sygeplejerske, politibetjent, eller hvad det måtte være, så vil man have samme service, som man har i dag.
Det er det, jeg ikke synes er fair.
Jeg synes, det fair nok, at man ønsker et mindre velfærdssamfund, men indrøm dog over for borgerne, at det så betyder dårligere service.
Der må jeg ærlig talt
sige, at jeg synes, det er langt ude at komme med kanelinspektører i den sammenhæng, når vi taler om ikke bare nogle få i den offentlige sektor, men om hver tiende medarbejder i den offentlige sektor.
Det er mange mennesker, og det kan enhver jo sige sig selv vil påvirke serviceniveauet.
Så sammenligner man med det britiske arbejdsmarked.
Er det mindstelønninger, som man har i Storbritannien, som man er optaget af og gerne vil se fra Liberal Alliances side?
Så er det jo en helt anden samfundsmodel, man er optaget af, og det er meget, meget langt fra det Danmark, vi kender.
Det er altså ikke det, som regeringen kæmper for.
Anders Samuelsen (LA), 2015-03-24:
Men problemet er jo, at de her ting er indregnet i de tal fra regeringen selv, hvor man samlet set løfter det fra ca. 51,5 pct. til 54 pct. i beskæftigelsesfrekvens.
Jeg kan godt prøve at komme med nogle bud, når statsministeren ikke vil, på, hvorfor vi er så dårlige til det, og man kan faktisk kigge på England for at se, hvad der virker.
I England har man sænket skatten markant i bunden og løftet bunden for, hvornår man skal begynde at betale skat, og man har skabt et jobboom i England.
I Danmark prioriterer vi, at vi skal have kontrollanter ansat i den offentlige sektor ud for at tjekke kanelsnegle.
Det bruger vi penge på, og derfor er det umuligt for os at finde penge til at lette skatten markant i bunden, så der kommer en efterspørgsel efter den her arbejdskraft.
Det er det, der er problemet, statsminister: Man insisterer på, at kanelkontrollanter er et udtryk for en offentlig service, som vi ikke kan undvære.
Vi skal have fat i de ting, så vi får midler fri til at sænke skatten, så vi virkelig kan få folk integreret på arbejdsmarkedet, fordi der er nogle jobs, som trækker i dem.
Den vej synes jeg at statsministeren skulle begynde at pege på i stedet for at være tilfreds med 54 pct. i 2020.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-24:
Jeg synes egentlig, jeg har givet mit bud på det.
Jeg synes ikke, den måde, vi har håndteret de her udfordringer på i de sidste mange, mange år, er tilfredsstillende.
For så skulle vi jo have haft flere med udenlandsk baggrund, der var på arbejdsmarkedet og kunne klare sig selv.
Jeg startede jo året med at holde en nytårstale, hvor jeg sagde, at over for de mennesker, der kommer hertil nu som flygtninge, skal vi ikke begå fortidens fejl.
De skal ikke blive til klienter, men de skal tværtimod hurtigt ud på arbejdsmarkedet.
Noget af det, vi gør, er så det, vi har lagt frem nu, hvor vi ændrer på integrationsprogrammet og sikrer, at i stedet for at få rigtig meget danskundervisning i starten kommer man hurtigt ud på en arbejdsplads.
Man skal ikke gå rundt uden at have noget at lave i mere end 4 uger, og i stedet for at undgå aktivering eller være uden for aktivering skal man ud at lave noget.
Så det er nogle af svarene.
Men det er ikke alle svarene.
Nogle af svarene ligger jo også i vores folkeskolereform, som vil sikre, at flere børn kommer med.
Nogle af svarene ligger i vores kontanthjælpsreform, hvor vi bl.a. skal vende de unge i døren.
Nogle af svarene ligger i vores førtidspensionsreform.
Så vores mange reformer sigter jo også på at få flere med indvandrerbaggrund ud at være en aktiv del af vores samfund.
Anders Samuelsen (LA), 2015-03-24:
Er det det, man kalder en ambitiøs plan fra regeringens side?
Hvad er det mon, der skal til, for virkelig at rykke det her tal?
For en så lille stigning fra 51,5 til 54 pct. i 2020 er jo nærmest inden for en statistisk usikkerhedsmargen, som næsten ikke er til at håndtere.
Det er stadig væk ufattelig dårlig integration, og vi har vel hørt alt, hvad regeringen har på bedding på nuværende tidspunkt.
Der må være en anden årsag til, at det er så ringe, og det er det, jeg spørger til.
Kan statsministeren forklare, hvad der er årsagen, og synes statsministeren, det er tilfredsstillende med 54 pct.?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-24:
Jeg er sådan set enig i, at vi i de sidste mange, mange år ikke har været tilstrækkelig dygtige til at få mennesker med udenlandsk baggrund ind på arbejdsmarkedet.
Når vi kigger på tallene, kan vi se, at de taler deres eget tydelige sprog: Der er en overrepræsentation af mennesker med udenlandsk baggrund, som er uden for arbejdsmarkedet, og det er ikke godt nok.
Vi må så også konstatere, at der ikke er så meget af det, som har været gjort tidligere, som har hjulpet.
I mange år havde man en mindre kontanthjælp, man havde en starthjælp og den slags, og det har ikke bidraget særlig meget.
Så på den måde må vi nok konstatere, at den fælles indsats, der har været over de seneste 20 år, ikke har været imponerende.
Det er også derfor, vi nu ønsker at omlægge integrationsprogrammet, så der bliver mere fokus på, at man kommer hurtigt ud og får berøring med arbejdsmarkedet, frem for at man bruger for lang tid på at lære dansk.
Det er ikke, fordi jeg synes, det er dårligt at lære dansk, men måske kan det være en god idé at gøre det, samtidig med at man er på en arbejdsplads.
Jeg var jo så heldig, at jeg fik lov til at komme i Bilka i Ishøj i starten af året – det var meget omtalt – og der gav de mig netop nogle gode eksempler på, at man kan være på arbejdsmarkedet noget af tiden og gå på sprogskole andre dele af tiden, hvilket også har dannet inspiration til det her integrationsoplæg.
Så jo, vi skal sikre, at de mennesker, der kommer hertil, ikke bliver gjort til klienter, men at de så hurtigt som muligt kommer ud på det danske arbejdsmarked, og det er dybest set det, vores nye oplæg om flere indvandrere i arbejde handler om.
Anders Samuelsen (LA), 2015-03-24:
Regeringen har fremlagt nogle forslag til bedre integration, og hvis man læser op på de nationale mål for integrationsindsatsen, må man sige, at det faktisk er lidt rystende læsning.
Regeringens mål er ret uambitiøse, må man vel sige.
Og da det kun er 3,5 pct. højere, vil det sige, at vi på nuværende tidspunkt må ligge på omkring 50-51 pct.
Kan statsministeren prøve at forklare, hvorfor vi er så ufattelig dårlige til at integrere ikkevestlige indvandrere på vores arbejdsmarked?
Måske er vi et af de dårligste lande i verden til det her i forhold til vores generelle beskæftigelsesfrekvens.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-24:
Men jeg tror aldrig, jeg har givet udtryk for, at jeg havde en ideologisk modstand mod en minimumsnormering.
Jeg har svært ved at få det finansieret, for vi har kun de penge, vi har.
Og det siger jo egentlig en del, at selv om vi har afsat 1 mia. kr. over 4 år, som vi har gjort sammen i den her finanslov, så er det stadig ikke tilstrækkeligt til at sikre en normering på det niveau, som jeg tror fru Johanne Schmidt-Nielsen ville finde tilstrækkeligt og tilfredsstillende.
Det er rigtig dyrt at have en minimumsnormering.
Men jeg må sige, at i forhold til de vanskelige tider, vi har været igennem, så er jeg egentlig meget godt tilfreds med, at vi ved to finanslovsforhandlinger i fællesskab har fundet pengene til vores børn.
Og den sidste portion her handlede jo netop om normeringer.
Den her gang var vi meget optaget af normeringer i ydertidspunkterne, hvor der kan være særlig travlt.
Og jeg er egentlig meget tilfreds med, at det er lykkedes at afsætte 1 mia. kr. over 4 år.
Igen et godt eksempel på, hvad vi kan gøre, når vi arbejder sammen om tingene.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-03-24:
Nu synes jeg faktisk, vi kommer et stykke.
Jeg synes, det er positivt, at regeringen og Socialdemokraterne og statsministeren altså melder ud, at man ikke ideologisk er imod minimumsnormeringer.
Det er positivt, det er vi rigtig glade for.
For så handler det om at finde viljen til at finde pengene.
Man kunne jo starte med at øremærke de mange midler, som vi allerede har afsat ad to omgange.
Det kan vi gøre i morgen, hvis det skulle være.
Men egentlig vil jeg slutte af med at sige, at jeg ikke forstår, at vi ikke gør det med det samme.
Vi har afsat mange penge, men den nye melding fra statsministeren i dag er, at regeringen ikke længere har en ideologisk modstand imod at indføre minimumsnormeringer i daginstitutionerne.
Så skal vi bare overtale SF og De Radikale til at mene det samme som før valget.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-24:
Jeg vil godt understrege, at jeg ikke har nogen ideologisk modstand mod en normering.
Så jeg har ikke nogen ideologisk modstand imod det.
Jeg har heller ikke nogen modstand mod at bruge flere penge på vores børn.
Det er sådan set også derfor, at vi, som fru Johanne Schmidt-Nielsen nævner, i to finanslove har brugt nogle flere penge på vores børn.
Men for at man kan love en minimumsnormering nu og i al fremtid, skal man jo også have midlerne til det.
Og der må jeg sige, at jeg ikke kan pege på, hvordan vi skal få midlerne til det.
Jeg kan sagtens forstå, at det er noget, Enhedslisten er optaget af, og det er heller ikke noget, jeg har nogen ideologisk modstand mod.
Men vi har ikke kunnet finde pengene til, at man kan få en sådan minimumsnormering.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-03-24:
Det er fuldstændig rigtigt, at vi faktisk ad to omgange sammen har afsat penge til at sikre, at der kommer flere pædagoger, pædagogiske assistenter og medhjælpere i institutionerne.
Problemet er bare, at udviklingen ikke er vendt.
Enhedslisten har ikke været til en eneste forhandling uden at presse på i forhold til det her, og som statsministeren siger, er det to gange lykkedes at afsætte penge.
Men der er ikke rigtig sket noget.
I forhold til det her med minimumsnormeringer vil jeg sige, at jeg faktisk ikke kan forstå modstanden.
Få måneder før sidste folketingsvalg var Socialdemokraterne tilhængere af minimumsnormeringer, og det samme gjaldt i øvrigt De Radikale og SF.
Og jeg vil gerne læse op, hvad vi sammen skrev i en beretning til lovforslaget om minimumsnormeringer.
Vi skrev, og jeg citerer: »Der er set nogle grelle eksempler fra virkeligheden på, hvor galt det kan gå, når der ikke er nogen regler for minimumsnormeringer.«
Hvad er der sket siden da?
Altså, der er sket det, at vi har afsat flere penge, men man kan se, at de ikke er kommet ud.
Tværtimod er det blevet ved med at gå dårligere.
Hvorfor ikke lave en normering, så vi sikrer vores børn nogle rettigheder?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-24:
Det er jo sådan, at budgetteringen af asyludgifter i hvert fald i mange år – jeg skal ikke kunne svare på hvor mange – er sket for et år ad gangen.
Og det tror jeg egentlig også at en Venstreledet regering har gjort og også vil gøre fremadrettet.
Vi har jo fuldt ud dækket vores regning i forhold til den forventning, der er, til, hvor mange der kommer hertil i 2015.
Foreløbig ser det faktisk ud til, at der kommer lidt færre, end vi havde regnet med, men nu må vi se, når året er gået.
Sagen er jo også den, at hvis Venstre skulle komme til at sidde med ansvaret, vil der komme lige så mange flygtninge til Danmark, fordi det jo ikke er noget, vi selv bestemmer.
Det er noget, der afgøres af de forhold, der er ude i verden.
Og Venstre har lagt et budget, hvor man har nul kroner.
Man har brugt alle reserver.
Man har nul kroner, hvis der er uforudsete udgifter.
Det er sandheden om Venstres økonomiske politik.
Så er det jo rigtigt, at vi finansierer merudgifterne i 2015 ved at omprioritere noget fra den samlede udviklingsbistand.
Vi har valgt at udmønte halvdelen af den besparelse på finansloven, og så afventer vi det faktiske indrejsetal.
Hvad er det lige præcis, hr. Lars Løkke Rasmussen kan have imod den fremgangsmåde?
Alle de eksempler, som hr. Lars Løkke Rasmussen har skrabet sammen, er finansieret.
Det, der er den store forskel i dansk politik, er, at vi har en regering, som har finansieret tingene, også på sigt, og så har vi en opposition, som arbejder med nulvækst og ikke har så meget som en krone til at finansiere nogen af de ting, som hr. Lars Løkke Rasmussen selv nævner.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-03-24:
Det var så svaret på spørgsmålet om, hvad man vil gøre med de løfter, man har givet til danskerne, når den her fond på 28 mia. kr., måske viser sig at mangle 18 milliarder.
Altså, jeg synes, det taler for sig selv.
Men vi kan jo bare gå videre.
Der er en flygtningetilstrømning til Danmark – vel ca. 15.000 sidste år – og det er den største tilstrømning i 15 år.
Hvordan er det finansieret?
Ja, det er finansieret ved en engangsbeskæring af udviklingsbistanden på 1 mia. kr. Så må man jo håbe på, at de alle sammen rejser hjem til årsskiftet, og man må jo også satse på, at de muligheder, der er, for at man efter et år kan få familiesammenføring, ikke rigtig ibrugtages af nogen, at der ikke kommer nogen børn, og at der ikke kommer nogen ægtefæller.
For ellers har man da et problem.
Men her er der jo ikke engang grund til at snakke 2016, her kan man jo bare snakke efteråret.
For når man kigger ned i det her, har regeringen jo skabt et indtryk af, at man har styr på tingene.
Der skal spares 1 mia. kr. på udviklingsbistanden, men man har kun gjort sig ulejlighed med at definere halvdelen.
Altså, det er jo en ren tilståelsessag.
Det er ren spekulation i, at der er et folketingsvalg med sikkerhed, inden vi kommer ud af 2015, og så er der lige lagt en bon hen til efter valget.
Måske kunne statsministeren her i dag løfte sløret for, hvordan den her halve milliard fra udviklingsbistanden, som man har disponeret med, men ikke udmøntet endnu, skal findes.
Hvad vil man gøre, hvis der også kommer flygtninge i 2016?
Og hvad vil man gøre med den udfordring, der kommer af, at der bliver mulighed for familiesammenføring i 2016?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-24:
Jeg vil da håbe, at hr. Lars Løkke Rasmussen er sluppet af med sit klippekort nu, for nu skal man jo bruge rejsekortet, så det er en helt anden ting, man skal i gang med, når man skal tage toget eller bussen.
For at vende tilbage til det her vil jeg sige, at der ikke er nogen smarte bemærkninger.
Det, der mangler klarhed over i dansk økonomi, er, hvordan Venstre vil finansiere de her ting fremadrettet.
Selvfølgelig er der ting, som skal finansieres fremadrettet – meget af det er jo aftalt med Venstre selv, så det har de jo selv medansvar for.
Men kunne Venstre ikke lægge en plan frem for, hvordan man agter at finansiere de her ting?
Vi har jo gjort det.
Vi har lagt en plan frem, der betyder, at vi år for år har 3 mia. kr. mere at bruge i den offentlige sektor.
Venstre har et stort rundt nul, så når Venstre siger, at der mangler finansiering, vil jeg sige til Venstre: Kig på jer selv.
For det er Venstre, der mangler finansiering, selv til ting, som de allerede har aftalt med os.
Vi mangler ikke finansiering, for vi har tilrettelagt den økonomiske politik, så ikke hver eneste ledige krone skal bruges på skattelettelser, men så vi tværtimod har råd til at udvikle vores offentlige sektor og også har råd til uforudsete udgifter.
Venstre er langt væk fra det i deres økonomiske politik, og debatten kunne naturligvis gavnes af, at Venstre lagde en klar plan frem for deres økonomiske politik for Danmark.
Kom med nogle svar, Venstre.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-24:
Nu sprang hr. Lars Løkke Rasmussen lige 2015 over.
Jeg kan oplyse, at der kommer et aktstykke over, og jeg håber, at Venstre vil være med til at støtte det aktstykke.
Om Venstre vil være med til at støtte det aktstykke har man ikke kunnet få svar på fra Venstres side i den offentlige debat.
I forhold til det fremadrettede er der jo rakt en åben forhandlingshånd frem til Venstre.
Vi har sagt, at vi gerne allerede nu sammen med Venstre – for Venstre er en del af politiforliget – vil afsætte de her penge.
Og der har vi fået blankt nej fra Venstre, hvor man ikke ønsker at give det håndslag på, at der også fremadrettet fra 2016 og fremad vil blive afsat de penge, der er nødvendige til en terrorpakke.
Hvis Venstre havde sagt ja, og at man egentlig også godt ville det, så havde der jo været styr på, at vi kunne rulle vores terrorpakke ud over de næste mange år.
Når det ikke kan lade sig gøre, er det, fordi Venstre ikke ønsker at være med.
Og det tror jeg hænger sammen med, at det er Venstre, der har et problem.
Det er Venstre, der ikke har finansiering til alle de ting, man går og lover danskerne.
Det har regeringen, for vi har tilrettelagt vores økonomiske politik, så vi år for år kan lægge lidt mere oven i vores velfærdssamfund.
Det kan Venstre ikke, for der arbejder man med nulvækst, og det vil sige, at der er 0 kr. at lægge oveni.