runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2009-11-03:
Skal man sige noget kritisk om det her forslag, er det vel, at det er ærgerligt, at det ikke er kommet noget før, al den stund det vel bliver svært at finde nogen, der synes, at det er en dårlig idé at lave en indberetningspligt, der tilsyneladende netto kan spare erhvervslivet for 28 mio. kr. årligt.
Vi støtter i sagens natur varmt, at man udvider de her regler til også at gælde søterritoriet, og at forespørgselspligten udvides til at gælde alle arealer, også uden for vejarealerne.
Mere kan der vel dårlig siges om den sag; det er et godt forslag, og vi støtter det.
Frank Aaen (EL), 2009-11-03:
Enhedslisten støtter!
Lene Espersen (KF), 2009-11-03:
Jeg vil gerne takke for den store støtte, der er til dette lovforslag, efter at vi jo under det sidste lovforslag havde visse diskussioner her i salen.
Og jeg kan forstå, at den største kritik, der er imod det, er, at det ikke er kommet noget før.
Jeg er som minister naturligvis glad for, at der er så stor opbakning til det.
Det, der dog er væsentligt at få sagt i forhold til dem, der følger debatten her i Folketinget i dag, er, at lovændringen alene vedrører en pligt for professionelle graveaktører til at forespørge i LER.
Her udvider man altså pligten.
Det er også væsentligt at få understreget, at det ikke berører private personer, der graver.
Det er altså alene de professionelle, der skal benytte sig af det.
Der er tale om et godt forslag, der vil skabe store besparelser ved yderligere at sænke antallet af graveskader – og stadig væk ved at fastholde disse bagatelgrænser for, hvad man gør i forhold til private.
Så undgår man, at det her er noget, der berører en masse mennesker unødigt.
Så jeg vil gerne takke for den varme opbakning til forslaget.
Jacob Jensen (V), 2009-11-03:
I 2008 bad Folketingets Retsudvalg justitsministeren om at nedsætte et udvalg med repræsentation fra både myndigheder og restaurationsbranchen.
Udvalget skulle komme med anbefalinger til, hvordan restaurationerne kunne sikres oplysninger om personer, der af politiet havde fået forbud mod at opholde sig i restaurationen.
Det lovforslag, som her bliver fremsat, og som vi behandler, tager udgangspunkt i udvalgets anbefalinger, hvor det bl.a. foreslås at etablere et fælles privat register med oplysninger om de personer, der har fået et politiforbud mod at opholde sig i den pågældende restauration.
Det er frivilligt, hvorvidt restaurationen ønsker at tilslutte sig registeret, ligesom restauratøren i øvrigt kun vil kunne se oplysninger om personer, der vedrører vedkommendes egen restauration.
Forslaget giver således politiet en hjemmel til at videregive oplysninger til restaurationerne om personer, der har fået forbud mod at komme i området.
Der vil dog ikke være tale om oplysninger om, hvilken type strafbart forhold der er overtrådt, men blot navn og cpr-nr. samt forbuddets eventuelle tidsmæssige udstrækning.
Der indføres sammen med denne mulighed en tavshedspligt for restauratøren og de personer i restaurationens ledelse, der får adgang til oplysningerne.
Det synes vi selvfølgelig også er yderst vigtigt, når vi nu netop har med personfølsomme data at gøre.
Men altså, at sikre et trygt og sikkert natteliv vægter vi meget, meget højt, og derfor synes vi, det er vigtigt, at restaurationerne, restaurationsbranchen, diskotekerne m.v. får det her redskab at kunne bruge.
Derfor støtter vi selvfølgelig forslaget, sådan at de få ikke skal have lov til at ødelægge en glad aften for de mange.
Orla Hav (S), 2009-11-03:
Fra Socialdemokratiets side kan vi naturligvis tilslutte os bestræbelserne på at gøre nattelivet mere trygt.
Det fremlagte lovforslag drejer sig om at give restauranter mulighed for at identificere personer, der har forbud mod at vise sig på bestemte steder i nattelivet.
Det er politiet, der kan udstede sådanne påbud.
Når det så drejer sig om, at politiet skal have formaliseret hjælp til at håndhæve sine forpligtelser, rejser der sig jo en lang række spørgsmål.
Der skal udarbejdes en liste over personer, som har et sådant forbud mod at vise sig på udvalgte steder.
Det er naturligt at benytte sig af den nye teknologi, men datasikkerheden skal være i orden.
Når listen så skal formidles til nattelivet, dvs. en række restauranter, står der i lovforslaget, at det er ejere, bestyrere og dørmænd, der er omfattet heraf.
Vi vil gerne have svar på, om disse betegnelser er dækkende for alle de erhvervsformer, der findes i restaurationsbranchen.
Når dette er afgørende, skyldes det jo, at entydighed fremmer formålet med at sikre trygheden.
Når det drejer sig om dørmænd, er det en meget bred betegnelse, der dækker over personer med meget fine kompetencer til personer knyttet til organiserede gruppedannelser, hvis normer det ville være uhensigtsmæssigt at udstyre med et blåt stempel fra samfundets side.
Hvordan vil ministeren sikre sig vedrørende kvaliteten af dørmændenes adfærd i konkrete situationer?
Kunne det overvejes at etablere uddannelseskrav, som skal sikre, at man kan leve op til de krav, der naturligt er til at administrere noget så følsomt, som det her er, også i vores håndhævelse af lovgivningen?
Det er klart, at lovforslaget gælder omgang med et register, og håndhævelsen af reglerne om forbud er alene en politimæssig opgave, og der må ikke opstå misforståelser i forbindelse med det.
Det fremgår af lovforslaget, at registeret kan være politiets, eller det kan være administreret af branchen.
Hvordan vil ministeren sikre sig, at branchen overholder regelsættet om omgang med registre?
Vi vil nok foretrække et offentligt drevet, i hvert fald et offentligt kontrolleret, register, som skal ligge til grund for den her indsats.
Hvordan sikrer ministeren sig, at en person ud over den idømte tidsramme mod ophold bestemte steder ikke fortsat er stemplet i nattelivet ved hjælp af registeret?
Det må jo høre op på et eller andet tidspunkt.
Vi anerkender alle de gode hensigter bag lovforslaget, men finder, at der er en række spørgsmål, som bør og skal afklares, inden lovforslaget kan endeligt vedtages.
Dette arbejde medvirker vi gerne positivt og aktivt til at finde løsninger på.
Colette L. Brix (DF), 2009-11-03:
Vi i Dansk Folkeparti er selvfølgelig rigtig glade for dette lovforslag, da vi selv har foreslået, at der skabes større tryghed i nattelivet.
Nu kommer der udtrykkelig hjemmel til under fortrolighed at videregive oplysninger fra politiet til f.eks. dørmænd og indehavere af restaurationer, barer, diskoteker m.m. om de personer, som af politiet er blevet nægtet adgang til de pågældende steder.
I dag kan personer dømt for f.eks. vold, besiddelse af narkotika og våben, der som følge deraf har fået forbud mod at opholde sig f.eks. på en bestemt restaurant, i mange tilfælde møde op, da en dørmand eller en restaurantsindehaver ikke nødvendigvis kender identiteten af den pågældende person.
Det bliver ændret nu, og restaurationsforbuddet kan nu håndhæves bedre, og det vil vi gerne takke ministeren for.
Men når det er sagt, vil jeg sige, at jeg som ordfører undrede mig over nogle ting, da jeg læste lovforslaget, nemlig at hvis man forestillede sig, at en bølle kommer ind på restaurant K, giver en af gæsterne en ordentlig en på tuden, bliver hentet af politiet og selvfølgelig enten får en bøde eller en fængselsstraf, så skal dørmanden eller indehaveren af restaurationen have besked.
På den anden side af gaden ligger der et andet diskotek, men de må ikke få at vide, at der har været en voldelig person på restaurant K, som simpelt hen har givet en gæst en på huden.
Det må de ikke vide noget om, det må kun den pågældende restaurant.
Jeg har hørt i dag, at man i Aalborg har lavet et og andet imod de der bøller i nattelivet, at man prøver at lave nogle barrierer, sådan at andre også får nogle meddelelser om, hvad det egentlig er, der sker.
Jeg siger det her, fordi det er meget, meget vigtigt.
Hvis der ligger en restaurant eller et diskotek 2 minutter derfra og der har været en af de bøller inden for dørene, er det måske meget rart at vide, at der har været sådan en det pågældende sted.
Man kunne jo træffe nogle forholdsregler.
Det syntes jeg var vigtigt, da jeg læste det, og det vil jeg spørge ind til i udvalgsbehandlingen.
Men selvfølgelig støtter Dansk Folkeparti lovforslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-11-03:
SF prioriterer trygheden i nattelivet rigtig, rigtig højt.
TrygFonden har lige offentliggjort en undersøgelse, som desværre viser, at særlig unge mænd føler sig meget utrygge i nattelivet, og vi må bare konstatere, at rigtig mange voldshandlinger finder sted i nattelivet, faktisk i timerne mellem 23.30 og 05.30 om morgenen.
Og to tredjedele af den samlede vold er koncentreret i weekenderne.
Det er i allerhøjeste grad noget, vi er nødt til at gøre noget ved, og et af de midler, der er, er at udstede et restaurationsforbud, altså et forbud mod at opholde sig bestemte steder – på diskoteker og barer – i nattelivet, når man har lavet nogle lovovertrædelser.
Det er politiet, der udsteder det, og vi kan støtte det her forslag, hvor politiet rent faktisk får en udtrykkelig lovhjemmel til at videregive oplysninger om det til de restaurationer, diskoteker og barer, hvor den pågældende har et forbud.
Det giver jo ikke nogen mening at have et restaurationsforbud, som de pågældende steder ikke er bekendt med.
En forudsætning for at kunne gøre noget ved problemet er jo, at man har kendskab til det.
Vi støtter også, at man får mulighed for at lave et register med et hit – no hit-system.
Men man manglede altså en effektiv måde at få distribueret de her oplysninger på.
Jeg ved godt, at der heller ikke med det her lovforslag bliver hjemmel til, at man kan videregive dem imellem diskotekerne, men det vil åbne mulighed for, at hvis en person f.eks. får forbud mod at komme i nattelivet i hele Vejle, jamen så vil diskotekerne via hit – no hit-systemet kunne finde ud af, at den pågældende faktisk har et forbud mod at komme der.
Jeg tror, det vil være meget mere effektivt for diskotekerne, og det vil skabe et tryggere natteliv for os alle sammen i fremtiden, og det synes jeg er rigtig positivt.
Jeg synes, det er positivt, at der kommer nogle regler, fordi meget af den kontakt, der er dørmændene imellem i dag, går på sladder om bestemte personer i nattelivet.
Nu kommer der nogle bestemte kriterier, hvorefter man registreres, og det er politiet, der styrer forløbet.
Det synes jeg er fornuftigt, frem for at det er nogle dørmænd, der står og sladrer med hinanden om, hvem de eventuelt ikke kan lide eller synes skaber problemer i nattelivet.
Så vi kan i hvert fald støtte det her forslag på det foreliggende grundlag.
Frank Aaen (EL), 2009-11-03:
Jamen spørgsmålet er jo, om man kan kontrollere de her ting.
Må jeg i øvrigt i den forbindelse i en parentes sige, at de tal, der florerede hele dagen i går, havde den af staten indsatte bankdirektør som kilde.
De blev så senere korrigeret af den indsatte bankdirektørs chef, som også er indsat af staten, efter 10 timer.
10 timer lod man det tal køre rundt, inden man så sagde: Nå nej, det var det ikke 10 mia. kr., det var kun 4 mia. kr. Altså kun 4 mia. kr. Og der kommer flere.
Det er ikke særlig betryggende, men det kan vi jo diskutere i Finansudvalget i det samråd, vi skal have.
Vi har også indkaldt et i Erhvervsudvalget, som jo er åbent i modsætning til Finansudvalget.
Så det kommer vi tilbage til.
Nu nævnte jeg Roskilde Bank, men det var jo ikke bare Roskilde Bank, det var også Løkken Sparekasse, det var også EBH Bank, det var også Amagerbanken – det er jo en stribe af banker, som Finanstilsynet skulle kontrollere, som nu er gået ned.
Lene Espersen (KF), 2009-11-03:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at det jo er et typisk hr. Frank Aaen-trick at begynde at blande alle mulige andre sager ind i det.
Jeg vil sige, at der vedrørende Roskilde Bank er et samråd i Folketingets Finansudvalg på torsdag, og der tager vi den diskussion om det.
Men jeg synes i hvert fald, det var godt, at der i går blev rettet noget op på de meget forkerte tal, som florerede i pressen, og som, vedrørende hvad status lige p.t. er, ikke rigtig havde den store validitet bag sig.
Men jeg må bare sige til hr. Frank Aaen, at hvis der er to parter, der står og skal handle med hinanden, skal en clearingcentral alene sikre, at man er enige om, hvad værdien af det, man handler med hinanden, er, og om de værdier er til rådighed.
Så det er et spørgsmål om at sikre, at handelen foregår på et oplyst grundlag, og om at sikre, at pengene er til stede.
Det er altså noget, der fremmer den finansielle stabilitet, så jeg har meget, meget svært ved at se det her som udtryk for det, hr. Frank Aaen beskriver.
Det mener jeg simpelt hen ikke er rigtigt.
Mike Legarth (KF), 2009-11-03:
Hvis regeringen ikke havde gjort noget, eller hvis et bredt flertal i Folketinget ikke havde gjort noget, er det rigtigt, at det ville være en god idé.
Men sagen er jo, at der er iværksat et hav af undersøgelser, der er rapporter, og vi har brugt stort set hele vores vågne tid til at forholde os til den krise, der er skyllet ind over os, for at finde ud af, hvad vi kan gøre for at dæmme op for, at en tilsvarende krise en anden dag skal skylle ind over os.
Der har jo allerede af de foregående ordførere været redegjort for Bankpakke I og II, realkreditobligationer, forlængede momsfrister, stramninger af Finanstilsynets rolle osv. osv.
Vi har jo allerede søsat en lang række tiltag, der forbedrer vores muligheder for at dæmme op for det i fremtiden, og den proces vil fortsætte, for det er da klart, at vi ikke kan lukke øjnene for nogen af de problemstillinger, der har gjort, at vi er havnet, hvor vi er.
De steder, hvor der kan gøres noget for at rette op på det, skal vi selvfølgelig gøre det, men den proces er i gang.
Den er selvfølgelig først og fremmest international, for det her er ikke et dansk problem.
Vi skal først og fremmest se på at få løst problemet internationalt, men vi skal selvfølgelig også se i vores egen baghave og få foretaget de justeringer og tilpasninger, der er nødvendige.
Og det vil ske.
Jacob Jensen (V), 2009-11-03:
Lovforslaget, som vi behandler her, har tre hovedelementer:
Det første element er en del af regeringens målsætning om, at vi i Danmark skal være i front som informationssamfund, og det gælder naturligvis også i forhold til kommunikationen mellem virksomheder og myndigheder, nemlig at det på sigt skal foregå digitalt.
Det vil lette administrationen for både virksomhederne og myndighederne.
Det er ambitionen, at senest i 2012, altså om ganske snart, skal al relevant kommunikation, dvs. breve, ansøgninger og forskellige indberetninger, mellem virksomheder og myndigheder foregå digitalt.
Vi skal kunne gå fra manuelle rutiner og papirhåndtering til at kunne fokusere på de virkelige udfordringer, som kræver særlige vurderinger og ekspertise.
Den tid, der går til administration, skal med andre ord effektiviseres, så det bliver mindre administrativt tungt for virksomhederne at opfylde de forskellige indberetningskrav, som myndighederne stiller.
Langt de fleste danske virksomheder er allerede i dag it-parate.
Danmarks Statistik har undersøgt og vurderet, at omkring 99 pct. af alle virksomheder med mindst ti ansatte er it-parate, og at omkring 97 pct. har adgang til internettet, og det jo allerede et rigtig stort skridt på vejen.
Men naturligvis vil der være – typisk mindre – virksomheder, som ikke er nået så langt, og derfor er der også med forslaget lavet en passende overgangsordning med dispensationsmulighed, og der bliver også sat ind med information og support i forbindelse med indberetninger.
Det er alt sammen positivt.
Lovforslaget indeholder derudover som det andet element en justering af antallet af medlemmer i Danmarks Vækstråd, og det sker som følge af de ændringer, der er sket i erhvervsorganisationerne, bl.a. HTS’ fusion med Dansk Industri.
Endelig kan som det tredje element i forslaget nævnes den såkaldte erhvervspakke, som der blev indgået aftale om her i september måned, og som giver adgang til, at VækstFonden kan udvide sine vækstkautionsordninger til alle, der kan opnå lån til investering i erhvervsbyggeri, opførelse af fast ejendom og andet, hvortil der kan opnås finansiering gennem realkreditinstitutioner, hvor det i dag kun gælder via lånegarantier fra pengeinstitutioner.
Og i den nuværende finanskrise er det selvfølgelig også et vigtigt skridt, som bidrager til netop at hjælpe de virksomheder, som har svært ved at opnå kreditter til investeringer.
Det gælder selvfølgelig en lang række brancher og ikke mindst landbrugsbranchen, som har nogle udfordringer med hensyn til at opnå likviditet til at investere for og dermed til bl.a. at kunne leve op til nogle af de miljøkrav, nogle af de dyrevelfærdskrav, som vi her fra Folketingets side har stillet, og det vil erhvervspakken være med til at give et positivt bidrag til.
På den baggrund støtter Venstre selvfølgelig forslaget.
Orla Hav (S), 2009-11-03:
Det er oplagt at fremme anvendelsen af den digitale verdens muligheder, ikke mindst i kommunikationen mellem erhvervsliv og offentlige myndigheder.
Faktisk kan vi undre os over, at grundlaget herfor ikke langt tidligere er tilvejebragt, så den del hilser vi velkommen med et par præciseringer.
Udformningen af it-løsninger er i høj grad en faktor, som har betydning for rammevilkårene for erhvervslivet.
Der bliver mulighed for at udvikle løsninger, der tilgodeser erhvervslivets interesser og i sig selv fremmer nye erhverv og forretningsområder.
For os er det væsentligt, at der sikres en bred vifte af løsningsmuligheder, så der ikke sker en monopolisering ud fra tekniske specifikationer på et ikke sagligt grundlag.
Lovforslaget giver ganske vide rammer for kompetence til ministeren, og det er muligvis o.k., men for os er der to forhold, som skal være afklaret.
Borgernes retssikkerhed skal være i orden.
Vi skal sikre borgeren imod, at der cirkulerer følsomme informationer om borgeren uden borgerens viden eller accept.
Beføjelserne må ikke bruges til at monopolisere eller give særlig konkurrencefordel for enkelte leverandører af it til befolkning og erhvervsliv.
Jeg vil gerne komme med et citat fra § 26, stk. 4: »Ministeren kan for de ansøgninger og indberetninger, som er nævnt i stk. 1, fastsætte regler om vilkår og formater for anvendelse af digital kommunikation, herunder om brugen af digital signatur.«
Hvis man læser, hvad der står i dele af dagspressen i dag, vil man se, at der er en stor bekymring for, at vi langtfra udnytter de muligheder, der ligger i mere åbne standarder i forhold til at give flere aktører mulighed for at udvikle it-løsninger til den offentlige sektor.
Det vil vi interessere os meget for i forbindelse med udmøntningen af loven.
Men som sagt er vi positive over for indførelse af digitale løsninger.
Ændringer som følge af etablering af Danmarks Vækstråd: Der vil vi bare opfordre ministeren til at sikre, at organisationer, der beskæftiger sig med morgendagens teknologi, it- og telekommunikation, får mulighed for at få en plads på ministerens liste over dem, der bliver udpeget.
Med hensyn til ændring af lov om erhvervsfremme glæder vi os over, at der nu er en erkendelse af det, som kommer til udtryk her i lovforslaget, nemlig at give nogle friere rammer for regionsrådene for at spille en aktiv rolle, når det gælder erhvervsudviklingsindsatsen i den enkelte region.
Desværre er lovforslaget noget præget af ønsket om stadig væk at lægge nogle begrænsninger.
Vi havde hellere set, at der blevet givet nogle friere rammer for indsatsen for at udvikle hele Danmark.
Men det er bedre end de eksisterende bestemmelser, så vi støtter den del af lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2009-11-03:
Lovforslaget lægger jo op til at lette administrationen for både virksomhederne og det offentlige, så man begge steder kan bruge tiden til det, der er vigtigere, og det er jo godt.
Vi kan se, at der vil være enkelte, især mindre, virksomheder, der kan få problemer i en overgangsfase, men det kunne måske netop være en god anledning til, at også de virksomheder kommer på omgangshøjde med det moderne samfund.
Vi synes, det er godt, at de får hjælp i den omstillingsfase.
I øvrigt deler SF de betragtninger, som Socialdemokraterne har om it-standarder,
og SF støtter forslaget.
Mike Legarth (KF), 2009-11-03:
Tak, hr. formand.
Det Konservative Folkeparti støtter også forslaget, og det gør vi, fordi vi har en strategi om, at i 2012 skal al kommunikation mellem offentlige og private virksomheder foregå digitalt.
Det er enklere, det er nemmere, det er billigere, det er simplere, og det er på alle måder en fordel.
Der er en lille procentdel af virksomhederne, som endnu ikke er i stand til at håndtere computere og arbejde digitalt.
Det skal vi selvfølgelig adressere, og det tages der også hensyn til i lovforslaget her, ved at der bliver indført kampagner og afsat ressourcer til at hjælpe dem, der ikke er helt klar til at medvirke på denne måde i 2012.
Vi tager altså i høj grad hånd om den procentdel, der endnu mangler at blive computeriserede, eller hvad det nu måtte hedde.
Med lovforslaget her laver vi en overgangsordning, hvor vi bestemmer, at 11 indberetninger fra forskellige ministerier nu skal foregå digitalt.
Det mener vi på alle måder er en lettelse for virksomhederne og til stor gavn for vort samfund, og det vil også automatisk medføre færre fejl i registreringen af oplysninger mellem offentlige og private virksomheder.
De ting bliver indført med sidste del af lovforslaget, så varm opbakning fra Det Konservative Folkeparti.
Morten Østergaard (RV), 2009-11-03:
Det Radikale Venstre synes godt om dette digitaliseringsforslag, hvor der træffes nogle beslutninger, således at man i stedet for at have flere indgange åbne en gang for alle får omlagt systemerne til den digitale verden, så man er fri for fordyrende dobbeltadministration.
Det kan man gøre på en lang række områder, hvor man finder det forsvarligt, og vi synes, det er fuldt forsvarligt at gøre det i forhold til indberetningerne til Danmarks Statistik.
Det er klart, at for os er det vigtigt, at når konklusionerne træffes i den drøftelse, der pågår i it-ordførerkredsen om åbne standarder, overføres de i sagens natur også til de krav, der stilles til dem, der skal indberette til Danmarks Statistik.
Her vil jeg da i lighed med andre ordførere bede ministeren om enten her i dag eller gennem svar på spørgsmål at bekræfte, at det naturligvis må medføre, at de regler, der kommer til at gælde her, må følge statens regler i øvrigt for anvendelse af åbne standarder og ikke proprietære løsninger. Når vi så kommer til spørgsmålet om Danmarks Vækstråd, må vi sige, at vi er lidt besnæret af argumentationen fra it-branchen om, at når det handler om vækst, er det lidt underligt, at en branche, der har en så stor andel i væksten og en så betydende del af de private investeringer i forskning og udvikling, ikke har en naturlig plads i et vækstråd.
Vi er godt klar over, at der også er mange andre, der har indgivet høringssvar, som kunne tænke sig at sidde i Danmarks Vækstråd, for det er jo altid sjovere at være med end ikke at være med, men vi synes alligevel, at et erhverv, der står for 20 pct. af de samlede private investeringer i forskning og udvikling, måske havde en naturlig plads i et vækstråd, og derfor vil vi gerne høre ministerens reaktion på det.
Endelig er vi jo ikke en del af erhvervspakken.
Vi var jo sådan set ikke engang deltagere i forhandlingerne om erhvervspakken, og det er vi meget kede af, fordi vi syntes, det var nødvendigt at tage nogle initiativer.