runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lise von Seelen (S), 2008-05-15:
Jeg kan ikke rigtig vurdere, om det er en imødekommelse af det, jeg gerne vil, for jeg synes faktisk, at det er en række chefer, som siger, at de vurderer, at der er sket en serviceforringelse.
Og det synes jeg må kalde på den nysgerrighed, at vi altså gerne vil have undersøgt det.
Hvad er deres baggrund for det?
Det er jo de chefer, der har det samlede overblik i kommunerne.
Det er jo ikke nogen, der sidder i en lille niche.
Jeg er ikke sikker på, at jeg bliver imødekommet af det, ministeren siger.
Jeg vil gerne spørge til det med infrastrukturen.
Jeg ærgrer mig meget over, at det ikke er med i den her plan, for det havde jo været en enestående chance til netop at kunne påvirke den prioritering, der senere på året skal foretages i investeringerne i infrastrukturen.
Derfor vil jeg spørge om - for jeg kan høre på ministeren, at ministeren deler mit synspunkt om, at det er meget vigtigt - hvad ministeren vil gøre, for at det regionalpolitiske bliver et meget vigtigt tema, når man senere på året skal prioritere i forhold til infrastrukturen.
Karen Jespersen (V), 2008-05-15:
Jeg tror, at der i går blev oversendt et meget stort materiale til Folketingets Kommunaludvalg og Socialudvalg.
Jeg synes under alle omstændigheder, at vi skal se de rapporter, som nu begynder at komme, før vi vurderer, om der er brug for yderligere rapporter.
Nu er det jo sådan, at den regionalpolitiske redegørelse også bygger på det materiale, der er lavet i de enkelte ministerier.
Netop nu sidder man i Transportministeriet og foretager vurderinger og forbereder en trafikpolitisk redegørelse.
Derfor skal vi have den med, før vi kan lave noget i den regionalpolitiske redegørelse.
Det materiale, der er lavet om konsekvenserne af de supplerende dagpenge, viser jo, at det har meget begrænset effekt for lige præcis fiskeriet, som nu er nævnt adskillige gange her i debatten som et område.
Ja, der ligger en redegørelse fra Beskæftigelsesministeriet, der viser, at det jo er ganske få procent, og der står f.eks. også i forhold til fiskeriet, at et udtræk fra de administrative dataregistre viser, at det hovedsagelig er i den offentlige sektor, man bruger de supplerende dagpenge.
Altså, det materiale, der ligger fra Beskæftigelsesministeriet, underbygger absolut ikke, at der skulle være specielle problemer for fiskeriindustrien; jeg ville sige tværtimod.
Line Barfod (EL), 2008-05-15:
Men har ministeren overhovedet set på konsekvenserne af loven?
Her har de jo i a-kasserne gennemgået, hvor mange af deres medlemmer der på nuværende tidspunkt ville miste de supplerende dagpenge, hvis reglerne var trådt i kraft, og for dem har det jo store konsekvenser.
Det er sikkert rigtigt, at der antalsmæssigt er flere i det offentlige, men det hjælper jo ikke noget, hvis det specielt er Nordjylland, Læsø, Bornholm og andre områder, som bliver ramt meget voldsomt.
Så mit spørgsmål er: Har ministeren været inde og se på, hvad konsekvenserne er af, at vi får en mere skæv udvikling i Danmark, eller ej?
Og hører det under velfærdsministeren; er det noget, velfærdsministeren vil tage op med beskæftigelsesministeren?
Karen Jespersen (V), 2008-05-15:
Ja, jeg har set på konsekvenserne, og jeg mener ikke, at man kan sige, at det er et specielt udkantsproblem.
Altså, tallene viser jo også, at det i høj grad er koncentreret om de store byer og altså også i høj grad er et spørgsmål om mennesker, der er ansat i den offentlige sektor.
Men det er da klart, at det er nogle ting, vi skal være opmærksomme på.
Men vi kan jo faktisk også se, at ledigheden falder; den er meget lav i udkantsområderne og nærmer sig gennemsnittet for landet, som jo også er ekstremt lavt, og i Vestjylland er den f.eks. lavere end landsgennemsnittet på 1,3 pct., så vidt jeg husker.
Line Barfod (EL), 2008-05-15:
Ministeren gav udtryk for, at stort set alle i Folketinget skulle være enige om, at det er vigtigt, at vi får en god og ikke en skæv udvikling i Danmark.
Ministerens kollega, beskæftigelsesministeren, har adskillige gange i debatten om supplerende dagpenge sagt, at det ikke var hans ressort at tage sig af, hvad konsekvenserne af loven om supplerende dagpenge bliver for den regionale udvikling i Danmark.
Derfor vil jeg jo gerne høre, hvad ministerens holdning er til de konsekvenser, som vi har hørt om fra alle de mange deputationer, der er kommet, nemlig at det kommer til at få store konsekvenser for store dele af landet, når man gennemfører de forringelser af de supplerende dagpenge, som kommer til at ramme fiskeindustrien m.v.
Per Clausen (EL), 2008-05-15:
Jeg synes, det er ærgerligt, at velfærdsministeren nu i to forhold har afsløret sin manglende interesse, sin manglende entusiasme og sit manglende kendskab til, hvordan forholdene er i udkantsområderne.
Svaret til fru Nanna Westerby om uddannelsesinstitutionerne afslørede tydeligt, at ministeren ingen forståelse har for de særlige vilkår, som uddannelsesinstitutioner i udkantsområderne har.
Det andet er, at ministeren da må være klar over, at selv om man kan lave statistik, der beviser, at der er flest på supplerende dagpenge i offentlige ansættelser i de store byer, skal der ikke mange mennesker til i følsomme områder som Hirtshals og Skagen, før man dér får et langt større problem, end hvad det her giver af problemer andre steder i landet.
Karen Jespersen (V), 2008-05-15:
Jeg kan kun gentage det, jeg sagde, da jeg ikke rigtig kunne høre, at der var noget spørgsmål: Det er selvfølgelig vigtigt at fastholde både arbejdspladser og uddannelsessteder i alle dele af landet.
Heldigvis kan vi jo også se, at den - i hvert fald når det gælder beskæftigelsen og ledigheden - er faldet meget markant ude i udkantsområderne, og det er jo udtryk for en meget, meget positiv udvikling, som vi har efterlyst i mange år.
Erling Bonnesen (V), 2008-05-15:
Det vil jeg gerne sådan lidt tættere ind på: Hvis Socialdemokraterne fik magt, som de har agt, skulle man så bare lade serviceudgifterne i kommunerne køre derudad, så at sige bare lade dem køre, og også på anlægssiden skulle det bare have lov til at løbe løbsk?
Er der en grænse for budgetoverskridelser?
Er der en grænse for, hvornår man sådan et eller andet sted skulle sætte en streg, sådan at man også kunne have blik for, at den samlede samfundsøkonomi skulle holdes sammen?
Eller er det ligegyldigt?
Rasmus Prehn (S), 2008-05-15:
Naturligvis er det ikke ligegyldigt.
Jeg ved ikke, hvor Venstres ordfører har den vrangforestilling fra, at vi som Socialdemokrater ønsker, at man bare skal bruge løs uden at skele til, hvad man har budgetteret med.
Selvfølgelig skal man ikke det.
Derfor er vi også glade for at have set, at kommunerne igennem de sidste mange, mange år har været utrolig gode til at holde sig inden for det aftalte.
Men når det er, vi har en regering, som meget storskrydende slår ud med armene og lover guld og grønne skove, lover bedre velfærd og gør det til et tema i valgkampen, så der er en forventning hos borgerne om, at de vil få den her bedre velfærd, så er det jo ikke unaturligt, at kommunerne føler sig pressede til at sikre, at de kan leve op til nogle af de forventninger, borgerne har.
Der synes vi i al stilfærdighed, at man har klaret det rimelig fint i kommunerne, men selvfølgelig synes vi da, at udgangspunktet må være, at man overholder de aftaler, der er.
Men at gå ind og lave straffeaktioner, som bl.a. Venstre har været med til,
er jo at trampe på den årelange tradition, vi har, for kollektive aftaler kommuner og stat imellem.
Erling Bonnesen (V), 2008-05-15:
Så er vi jo sådan ved at være inde ved kernen, for ordføreren signalerer jo tilsyneladende, at det i de forgangne år er gået sådan, at man har overholdt budgetterne.
Det er jo faktisk lige nøjagtig det, man ikke har i en længere årrække, og vi er jo nu nået til, at vi kan sige, at den samlede samfundsøkonomi faktisk er helt på kogepunktet.
Men det er så måske lidt ligegyldigt nu.
Jeg vil gerne spørge lidt mere direkte: Er der en klar grænse for, hvor langt Socialdemokraterne vil gå?
Vil man lade budgetterne stige ud over, hvad den samlede samfundsøkonomi reelt vil kunne bære?
Så får vi jo efterfølgende inflation m.v. eller skattestigninger.
Er der en grænse eller ej?
Rasmus Prehn (S), 2008-05-15:
Jamen altså, udgangspunktet er, at de aftaler, der er lavet, skal overholdes, og det er selvfølgelig grænsen, men der kan være situationer, hvor man ikke lige præcis når det her.
Hvis det var sådan, at man fra regeringspartiernes side var så optaget af det her med samfundsøkonomien, der er ved at blive overophedet, så kan det jo undre en, at man brugte hele valgkampen på at turnere land og rige rundt og sige, at der både var råd til velfærd og til skattelettelser, når det nu efterfølgende viser sig, at der kun var råd til skattelettelser, og nu går det ud over velfærden.
Det kunne være, man skulle have tænkt sig ordentligt om dengang.
Men naturligvis skal vi passe på, at økonomien ikke bliver overophedet, og naturligvis kan kommunerne ikke bare bruge løs.
Jeg er sikker på, at alle byrådsmedlemmer hver eneste dag tænker på at have en ansvarlig økonomistyring.
Vi har tillid til, at man ude i kommunerne kan overholde det her.
Vi tror faktisk, at man er meget optaget af at have en sund økonomi - også i kommunerne.
Per Clausen (EL), 2008-05-15:
Det benytter jeg mig til hver en lejlighed af.
Jeg vil gerne alligevel spørge velfærdsministeren, om jeg skal forstå det, hun siger, med, at det er vigtigt at bevare arbejdspladser også i det, jeg roligt kan kalde udkantsområderne - for jeg kommer selv fra et - på den måde, at hun er uenig med beskæftigelsesministeren, når han siger, at det jo er godt, hvis mennesker, der i dag arbejder i fiskeindustrien i Hirtshals og indimellem får dagpenge, rejser til Vejle og får et fast fuldtidsarbejde.
Det kan godt være, det er godt for dem, det kan godt være, det er godt for Vejle, men tror velfærdsministeren, at det er godt for udviklingen i Hirtshals?
Karen Jespersen (V), 2008-05-15:
Samlet set kan jeg se, at der er en meget positiv udvikling i Nordjylland og også i Hirtshals, hvor jeg tilfældigvis kommer en hel del.
Både når man oplever stemningen i byen, og når man ser på tallene, vil man se, at der er en meget, meget gunstig udvikling.
Det ændrer ikke ved, at der er en langsigtet tendens mod en koncentration omkring de større byer, og det er ikke bare i Danmark, det er også i en række andre lande.
Men den udvikling har vi sådan set været bedre til at modificere i Danmark, end så mange andre lande har.
Martin Henriksen (DF), 2008-05-15:
Nu er jeg ligesom andre blevet kaldt ned i Folketingssalen og har ikke haft lejlighed til at følge hele debatten.
Men jeg studsede over, at fru Nanna Westerby spurgte ministeren, hvordan ministeren har det med at være medlem af en regering og et flertal, som ikke gør noget for uddannelsesinstitutioner i yderområderne, og jeg vil bare høre, om ministeren ikke kan bekræfte, at regeringen og Dansk Folkeparti bl.a. har vedtaget, at udkantsgymnasier skal have et særligt udkantstilskud.
Det har vi vedtaget, så det ville være dejligt, hvis ministeren kunne bekræfte det og mane SF's påstand i jorden.
Rasmus Prehn (S), 2008-05-15:
Når vi fra Enhedslisten, Socialistisk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet har ønsket denne forespørgselsdebat vedrørende kommunernes økonomi og det kommunale selvstyre, er det, fordi der, som de fleste har været opmærksomme på, har været en utrolig stor debat vedrørende kommunernes økonomiske situation og også om de frihedsgrader, eller man skulle måske sige mangel på samme, som kommunerne har.
Kommunernes økonomiske situation er som bekendt meget afgørende for den velfærd, alle danskere oplever i hverdagen i form af skoler, børnepasning, ældrepleje, idrætsfaciliteter, biblioteker og andre kulturelle tilbud, infrastruktur, byggetilladelser og nu efter strukturreformen også dele af sundhedsområdet.
Mange kommunalbestyrelser og byråd med repræsentanter fra både højre og venstre side har henvendt sig til Folketingets Kommunaludvalg med kritik af den meget stramme styring af kommunernes økonomi og ikke mindst af de nye straffemekanismer, som regeringen er i gang med at gennemføre.
Særligt regeringens nyopfundne loft over anlægsudgifterne har vakt stor utilfredshed i de kommunale rækker.
På den baggrund ser vi, der har stillet forespørgslen, frem til en god og grundig og forhåbentlig fyldestgørende debat her i Folketinget.
Erling Bonnesen (V), 2008-05-15:
Når vi så tager fat på lige præcis det sidste, som ordføreren nævner, er det så ikke godt, at der allerede er sat en lang række reformer i gang, f.eks. vækstfora, regionale udviklingsplaner, som lige præcis giver de lokale regionale ildsjæle mulighederne for at fremme deres egne ønsker, tanker og ideer?
Det er sådan set det, der er fuld gang i som en overbygning på og videreførelse af den positive udvikling, vi ser i samfundet.
Er det ikke godt?
Flemming Bonne (SF), 2008-05-15:
Jeg bliver nok nødt til at sige, at vi ikke har fået nogen evaluering af de regionale vækstfora, men efter min opfattelse og det, jeg iagttager, så er det sådan, at vækstforaene på nuværende tidspunkt ikke har skabt en eneste ny arbejdsplads.
Det kniber gevaldigt med at få det private erhvervsliv til at gå mere aktivt ind i arbejdet med at skabe den regionale vækst.
Flemming Bonne (SF), 2008-05-15:
Jeg tror, vi alle sammen glæder os over den generelt positive udvikling, landet har været inde i gennem de senere år.
Det er altså ikke alle områder af landet, der har haft andel i den vækst og i den udvikling, og det er det, vi gerne skulle nå frem til i den her debat i dag.
Lise von Seelen (S), 2008-05-15:
Hr. Mike Regarth siger, at kommunalreformen og finansieringsreformen har været årsag til, at man nu har gode serviceydelser udeomkring i kommunerne.
Nu fik vi jo redegørelsen her i samme uge, som de kommunale chefer gik ud og sagde, at servicen var blevet dårligere, siden kommunalreformen trådte i kraft.
Det kan man sige er to påstande, som står over for hinanden.
Vil hr. Mike Regarth være med til, at vi kommer tættere på det i en analyse, der kan forklare, hvad der er op og ned på det her?
Det er jo helt tydeligt, at vores verdensbilleder er utrolig forskellige.
Vi kan jo høre, at nogle synes, at det hele går rigtig, rigtig fint derude, at servicen har det godt, og at kommunalreformen lever op til det, vi havde forventet, og så er vi nogle andre, der får tilbagemeldinger, der siger, at det her altså er rigtig svært, at kommunerne ikke har noget råderum, og at der sker forringelser derude. Vil hr. Regarth være med til, at vi laver sådan en undersøgelse, så vi kan finde ud af, hvad der er op og ned på det?
Mike Legarth (KF), 2008-05-15:
Jeg mener ikke, det er nødvendigt at lave en undersøgelse af det.
Jeg tror, det er fuldstændig naturligt, at en så stor omvæltning af det kommunale system og tiltrædelsen af kommunalreformen gør, at de første år er en lille smule usikre, for der har man ikke fået skaffet de gevinster, der kan skaffes, og skabt de stordriftsfordele, der er.
Det har været en kæmpeopgave, og jeg synes, at de kommunale medarbejdere og byrødderne derude i byrådene så absolut har klaret opgaven glimrende, og jeg er helt sikker på, at man får prioriteret den økonomi, man har, så man får styr på både servicen og udgiftsniveauet i fremtiden.
Lise von Seelen (S), 2008-05-15:
Jo, men jeg synes, det lyder fuldstændig hult.
For lige før sagde hr. Regarth, at reformen var årsag til, at der var gode ydelser derude i kommunerne, og nu siger hr. Regarth, at der ikke er noget at sige til, at cheferne siger, at der er sket serviceforringelser, fordi man ikke kan hente de gevinster på så kort tid.
Så jeg synes, at man - lige præcis fordi der i de budskaber, jeg hører fra ordføreren, er tvivl - jo kunne spørge, om vi så ikke har brug for at vide mere om dem, der har fortalt os, at der er serviceforringelser i kommunerne.
Det er altså cheferne for kommunerne, det er ikke små interesseorganisationer, det er de folk, som sidder og har det samlede overblik over de serviceydelser, der skal gives i kommunerne, der har fortalt os det.
Ville det så ikke være en nyttig viden at få ved at komme tættere på det og finde ud af noget mere om det her?
Mike Legarth (KF), 2008-05-15:
Tak, hr. formand.
Det korte svar er, at jeg synes, at der er fuldt overblik over det her, det er fuldt gennemskueligt, og det er helt naturligt.
Hvis man sammenligner med det private erhvervsliv, hvor to virksomheder fusionerer, varer det også et par år, inden tingene falder på plads og alting virker optimalt.
Sådan er det også med kommunerne.
Så vi er godt på vej.
Det, jeg hæfter mig ved, er, at når der laves brugerundersøgelser, ligger tilfredshedssvaret på, så vidt jeg husker mellem 84 og 92 pct.
det er i hvert fald meget, meget tæt på det - og det er den brugertilfredshed, der er derude.
Orla Hav (S), 2008-05-15:
Jeg skal bare have opklaret et par ting
Den ene er, at hr. Mike Legarth fremhæver, at beskæftigelsen er høj og ledigheden lav.
Kunne det ikke hænge sammen med, at de områder i landet, som mister arbejdspladser, jo afgiver dem til der, hvor magneterne er, og dermed er det lettere at opfylde kravet om arbejdskraft i de områder, hvor der er tilbagegang, og dermed ser statistikken for beskæftigelse og ledigheden pænere ud, end virkeligheden afdækker?
Det andet er, at hr. Mike Legarth henviser til, at regeringen har gennemført et udkantstilskud til uddannelsesinstitutionerne.
Det gælder dog alene for det almene gymnasium.
Vil der være vilje til at se på at indføre samme mekanisme for hhx og htx, så man får nogle reelle uddannelsesmuligheder for de grupper af unge, som er mere minded for den type uddannelser?
Så skal jeg bare som det allersidste sige: Er et »bæredygtigt skolevæsen« forvarslet for de skolelukninger, som vil udløse en »stor tilfredshedsaktion« fra mange borgere rundt omkring i det her land?
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-05-15:
Nu har jeg jo overhovedet ingen intentioner om at gøre det dårligere at bo på Skagen end på Samsø eller Langeland eller for den sags skyld i København.
Men vi må altså erkende, at der vil være en vis forskellighed i de tilbud, som man kan få, alt efter, hvor man bosætter sig henne i det danske samfund.
Et godt eksempel kunne f.eks. være en by som Jellinge, som tidligere var en studenterby, hvor man har haft HF, pædagogseminarier osv.
Her har vi kunne se, at man ikke kunne leje alle kollegieværelserne ud, fordi de unge faktisk hellere vil bo i Vejle, og så stod kollegieværelserne tomme.
På en eller anden måde er man også nødt til at forholde sig til, at der et vist trafikalt mønster i, hvor folk har lyst til at bo.
De to ting kan godt være svære at forene.
Orla Hav (S), 2008-05-15:
Jeg anerkender fuldt og helt, at der sker forandringer, og at der opstår forskellighed.
Det, der gør mig rigtig ked af det, er den mangel på vilje til at forsøge at modvirke det ved hjælp af politiske virkemidler.
Dansk Folkeparti er jo i en situation, hvor Dansk Folkeparti har mulighed for at være med til at stille nogle krav, som gavner yderområderne, og som er med til at sikre arbejdspladser, som kunne være med til at udvikle nye arbejdspladser.
Ikke desto mindre holder ordføreren her en tale, hvor han stort set siger ingenting, hvor ingenting kan lade sig gøre.
Det er dog opgivende i forhold til at ville en ordentlig udvikling i et samfund som det danske, som skal udvikle sig alle steder.
Det synes jeg er mistrøstigt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-05-15:
Man kunne fristes til at sige, at der måske er et par stykker her i salen i dag, der kunne have behov for at gå til en ørelæge, for jeg synes faktisk ikke, at jeg har været specielt pessimistisk med hensyn til problematikken om regionernes udvikling.
Jeg har faktisk sagt, at jeg anerkender, at der er forskel på og forskelligheder i, hvilke tilbud der er, og hvilke muligheder man har, alt efter, hvor man bor.
Jeg påpegede faktisk også, at det var noget, som velfærdsministeren var inde på i sin indledende tale, at man altså netop anerkender, at der er nogle ting, som man kan arbejde med for at gøre det bedre i samfundet.
Jeg vil gerne anholde problematikken, for jeg anerkender simpelt hen ikke det mønster, som hr. Orla Hav tegner, nemlig at det står så skidt til i yderområderne.
Det gør jeg simpelt hen ikke.
Jeg synes også, at de rapporter og statistikker, som vi har, klart viser, at der langt de fleste steder er positive tendenser.
Men de kommer jo ikke ved, at man bare passivt ser til.
Det gør de selvfølgelig ved at underbygge og stimulere den tendens.
Men vi vil ikke bruge tvang, og det er det, jeg lidt har indtryk af, at Socialdemokraterne godt kunne finde på at gøre.
Derfor skal de selvfølgelig ikke have indflydelse på det.
Erling Bonnesen (V), 2008-05-15:
Med den generelt positive udvikling, vi ser i samfundet, er det jo svært at bevare pessimismen, men som jeg hørte, blev der gjort nogle forsøg på det.
Jeg vil godt sådan lidt nærmere ind på det.
Når vi prøver at se på udviklingen i lønforhold og ledighed, så er det jo en klar konklusion i redegørelsen, at lige præcis de to forhold, som er meget vigtige, er blevet mindre i løbet af årene.
Det er jo rigtig gode resultater, som sådan set lige præcis leverer svarene på mange af de spørgsmål, som ordføreren selv havde med, så var det ikke værd at glæde sig over, at lige præcis forskellene i ledighed og lønudvikling er blevet mindre i de regionale områder i Danmark?
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-05-15:
Altså, man kan bruge ordet uacceptabelt, og man kan bruge ordet urimelig med hensyn til bevæggrunde for, hvorfor virksomheder flytter sig rundtomkring i landet, hvorfor virksomheder fusionerer, hvorfor virksomheder bliver købt og solgt.
Men jeg mener ikke, at man kan bruge det som et argument i den her sag, for man kan ikke bebrejde en virksomhed, at den flytter, eksempelvis nær en motorvejsforbindelse, hvis den har et udpræget stort behov for at bruge transport til eksempelvis vareforsyning og varelevering; det kan man ikke bebrejde den.
Man kan heller ikke bebrejde virksomhederne, hvis de flytter efter, at demografien siger, at den type arbejdskraft, som de har behov for, er mere tilgængelig andre steder i Danmark end der, hvor de eksempelvis er beliggende; det kan man altså ikke.
Og det er det - det vil jeg gerne anholde igen - Socialdemokraterne har en tendens til, nemlig at de tror, at de kan lovgive sig ud af det, og at man så på den måde her sådan set kan bruge en form for tvang til at fastholde enten virksomheder eller uddannelsesinstitutioner eller for den sags skyld alle mulige andre med hensyn til, at de skal være et givent sted i det danske samfund.
Det kan man ikke.
Det er altså noget, som er smidigt, og som skal være fleksibelt.
Altså, mig bekendt har vi sådan set aldrig puttet så mange penge i offentlig infrastruktur, som vi gør i de her tider.
Vi har aldrig bygget så meget, vi har aldrig lavet så mange motorvejsprojekter, vi har aldrig haft så megen diskussion om en broforbindelse til Femern og alt muligt andet.
Altså, jeg tror, at mange af dem, der har erhverv i de områder i Danmark og specielt i Jylland, griner sådan lidt, hvis de hører den her debat.
Sådan er det jo altså ikke.
Vi kan faktisk dokumentere, at der er flere beskæftigelsespladser, også i yderegnene af Danmark, end der tidligere har været.
Og så vil jeg jo også gerne igen minde om, at problemet faktisk er blevet mindre i den tid, vi har haft det nuværende regeringsflertal, end da vi havde et socialdemokratisk flertal igennem de forudgående 10 år.
Så jeg synes måske, at man skulle prøve at gribe lidt i egen barm og så spille positivt med frem for bare at være negativ.