runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Poll (ALT), 2015-11-12:
I bemærkningerne til lovforslaget står der, at revisionsbestemmelsen har mistet sin betydning, fordi mæglings- og klageinstitutionen har undergået en evalueringsproces, som ikke fører til ændringer i loven.
Derfor vil ministeren med dette lovforslag ophæve revisionsbestemmelsen.
Det giver selvfølgelig god mening at ophæve revisionsbestemmelsen, hvis ikke den har nogen betydning, men jeg er ikke enig i, at den er uden betydning.
I Alternativet er vi enige i, at det ikke på nuværende tidspunkt er hensigtsmæssigt at revidere loven, fordi mæglings- og klageinstitutionen kun er få år gammel, og derudover er forårets OECD-rapport kommet med en masse anbefalinger til klageinstitutionen, som vil implementere 15 af de nye anbefalinger fra denne rapport.
Derfor er der selvfølgelig brug for tid og ro til at implementere de nye anbefalinger, inden vi reviderer loven.
Alternativet er enig med 92-gruppen i, at revisionsbestemmelsen bør forlænges fremfor at blive ophævet, og vi kommer derfor til at stille ændringsforslag om en forlængelse af revisionsbestemmelsen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-12:
Fra SF's side mener vi egentlig også, at der stadig væk er noget at se på.
Bl.a. står der også i bemærkningerne til lovforslaget, at mæglingsinstitutionen skal kigge på menneskerettigheder, at der er en række områder som arbejdstagerrettigheder og internationale miljøstandarder og korruption osv. osv.
Det er nogle rigtig gode områder at holde virksomheder, herunder multinationale virksomheder, op på, og derfor mener vi også, at vi bliver nødt til at revidere det også i fremtiden, og det vil vi gerne støtte Alternativets ændringsforslag med.
Så synes jeg i en sidebemærkning, at det er lidt sjovt, at der, når vi for nylig i nogenlunde samme kreds diskuterede udbudsloven herinde, ikke er flertal for at inkorporere alle de her fine standarder, som hører under mæglingsinstitutionen, i udbudsloven.
Der er ikke et flertal i salen for at inkorporere nogen af de her fine standarder, som ellers er noget, man skal leve op til her i udbudslovens formålsparagraf.
Det er lidt specielt, synes jeg, men vi stiller selvfølgelig ændringsforslaget til udbudsloven alligevel.
Støtte herfra til Alternativets ændringsforslag.
Vi mener også, det er for tidligt endeligt at konkludere på det her område.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-11-12:
I lyset af den fornuftige evaluering af institutionen synes vi det er en god idé at sløjfe revisionsklausulen, så Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-11-12:
Tak for det, og tak for bemærkningerne til lovforslaget, som flere ordførere jo faktisk meget fint har beskrevet hvad går ud på.
Men mæglings- og klageinstitutionen for ansvarlig virksomhedsadfærd er jo et nationalt kontaktpunkt i forhold til OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder.
Institutionen blev oprettet ved lov, som flere ordførere har været inde på, i 2012.
Det lovforslag, vi behandler i dag, har til formål at ophæve lovens revisionsbestemmelse, da bestemmelsen har mistet sin betydning.
Mæglings- og klageinstitutionen undergik i foråret 2015 en evaluering i form af et peer review forestået af OECD, hvor institutionernes rolle og arbejde blev evalueret.
Vurderingen af institutionen er meget positiv, og der er stor tilfredshed med institutionens strukturelle opbygning, procedurer og generelle legitimitet.
Evalueringsrapporten opstiller en lang række anbefalinger særlig om institutionens oplysnings- og informationsindsats.
Mæglings- og klageinstitutionen har dermed vurderet, at implementeringen af hovedparten af anbefalingerne kan ske som led i institutionens strategiske arbejde.
Derfor er der ikke noget behov for at lave ændringer i loven som følge af evalueringen, hvilket der også var enighed om i høringen.
Derfor håber jeg selvfølgelig på en god og konstruktiv behandling.
Jeg noterer mig selvfølgelig også, at der er partier, der vil interessere sig for nogle spørgsmål under udvalgsbehandlingen, men vil gerne sige til Enhedslisten, som jo rejste spørgsmålet om, hvorvidt man fortsat kan diskutere hele det her spørgsmål, at det er man selvfølgelig altid velkommen til at gøre.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-12:
Vil ministeren i lovbehandlingen af det her forslag være indstillet på at kigge på, at man rent faktisk også konkret skriver nogle af de fine standarder for arbejdstagerrettigheder, miljø osv., som netop er fremkommet fra OECD – det er jo netop noget af det, som er indeholdt i institutionens arbejde – ind i loven?
Vi synes, det er lidt mærkeligt, at det ikke fremgår tydeligere af loven, når det nu er de mål, som virksomhederne skal holdes op imod.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-11-12:
Altså, generelt diskuterer vi jo i dag hele spørgsmålet om revisionsbestemmelsen.
Hvis man nu gerne vil have en større diskussion om indholdet af loven, er SF velkommen til at stille spørgsmål om de aspekter under udvalgsbehandlingen, men umiddelbart ser jeg ikke nogen grund til det.
Søren Søndergaard (EL), 2015-11-12:
Jeg ved ikke, om jeg kan få formandens tilladelse til, at jeg gentager mit ordførerindlæg, for jeg forstår, at spørgeren ikke rigtig har hørt det.
Jeg har jo udtrykkeligt kørt en kæmpe torpedo lige igennem en række af de retsakter, som handler om gensidig anerkendelse.
Er det ikke nogenlunde klart?
Alle de retsakter, der omhandler gensidig anerkendelse, kan vi ikke anerkende og godkende, fordi de indeholder gensidig anerkendelse.
Så er der nogle elementer i dem, der kan være fine, og som vi kan lave en mellemstatslig aftale om eller forsøge at lave en mellemstatslig aftale om.
Det er klart.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-11-12:
Jeg har to børn, Valdemar på 10 og Kamma på 15, og de følger selvfølgelig livligt med i debatten og i, hvad vi skal stemme om, hvad det er, vi skal stemme ja eller nej til.
For når så spørgsmålet om, om de er imod Europol, kommer, så er svaret, at de godt vil have Europol.
Det er sådan, jeg må forstå det.
Jamen er de da imod, at man, hvis man er blevet skilt og har nogle børn, der er blevet fjernet til et andet land, så også kan få dem hjem igen?
Er de imod det?
Nej, det synes de sådan set også er fornuftigt nok.
Når jeg så hører hr. Søren Søndergaard tale i dag, forstår jeg det også sådan, at når man tager de enkelte retsakter stykke for stykke, synes man sådan set nærmest, at de alle sammen er ganske fornuftige.
Jeg hørte det også sådan, at man egentlig forestillede sig – og det vil jeg godt have ordførerens bekræftelse af – at vi i stedet for at have en afstemning om hele pakken burde have 22 folkeafstemninger i den kommende tid.
Er det rigtigt forstået?
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-11-12:
Nu antager jeg selvfølgelig, at ordføreren har læst ændringsforslagene fra Enhedslisten, for der står det jo klart, at det, vi taler om, er i tilfælde af, at der kommer til at ske forringelser af danskernes rettigheder; eksempelvis at vi kommer til at opleve, at nogle af de voldsomme krænkelser af lgbtq-personers rettigheder, som foregår i nogle af de østeuropæiske og centraleuropæiske medlemslande, begynder at ramme os gennem EU-lovgivning her i Danmark.
Hvorfor ikke give danskerne den garanti, at sker det, bliver de spurgt, ikke når det er teknikaliteter, men når det er klare forringelser af befolkningens rettigheder?
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-12:
Fordi den slags jo er et fortolkningsspørgsmål – altså, hvornår kan man sige ,at der sker en klar forringelse af betydning, som gør, at der er behov for en folkeafstemning?
Der mener vi at det må være Folketinget, der tager stilling til det, og der er mulighed for at afholde folkeafstemninger, hvis Folketinget ønsker det i fremtiden.
Og det vil vi være tilhængere af, hvis der er tale om store ændringer.
Tro det eller lad være, men vi har faktisk ikke noget ønske om at føre befolkningen bag lyset og gennemføre en hel masse ting, som befolkningen ikke har nogen interesse i.
Hvis det var det, vi gjorde i fremtiden, tror jeg også befolkningen ville straffe os for det.
Søren Søndergaard (EL), 2015-11-12:
Det vil sige, at der er mulighed for at stemme for et og ikke for et andet.
Det bekræfter ordføreren.
Der er nogle, der forsøger at gøre det her til noget meget teoretisk, og ved vi overhovedet, om det vil ske?
Den europæiske anklagemyndighed er en meget konkret ting.
Der ligger et forslag.
Det diskuteres ivrigt.
Jeg har selv som medlem af Europa-Parlamentet deltaget i diskussioner om det i flere år.
Så det er jo en helt konkret ting.
Kunne vi ikke få Konservative til at love, at hvis der skulle komme et forslag om at tilslutte os den europæiske anklagemyndighed, så vil Konservative bakke op om, at det kommer til folkeafstemning, og det vil de gøre allerede nu ved på det punkt at trykke på den grønne knap?
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-12:
Altså, jeg mener ikke, det er hensigtmæssigt, at jeg står her og med et skud fra hoften tager stilling til enkelte punkter, som vi mener vil kunne udløse krav om folkeafstemninger i fremtiden.
Jeg synes, det ville være skødesløst af mig, hvis jeg stod her og udstedte garantier.
Jeg har sådan set heller ikke noget mandat til det, og derfor ville det være forkert.
Men jeg kan sige så meget, at vi ikke er tilhængere af, at der skal være en fælles europæisk anklagemyndighed, og vi vil modarbejde det med alt, hvad vi nu har mulighed for.
Søren Søndergaard (EL), 2015-11-12:
Man skal jo ikke overdrive og sige, at man er chokeret.
Det er jeg jo ikke, vel.
Men jeg må jo erkende, at vi altså har Konservative, der her står og siger, at man kan forestille sig, at et flertal i Folketinget beslutter at slutte Danmark til en europæisk anklagemyndighed.
Jeg ved godt, at man anbefaler noget andet i den aftale, man har lavet.
Men man kan forestille sig, at den kan opsiges frem til et valg, og Konservative vil ikke nu benytte lejligheden til at stemme for, at hvis den situation skulle opstå, skal der selvfølgelig være en folkeafstemning i Danmark.
Vi snakker om en europæisk anklagemyndighed.
Altså, jeg er helt uforstående over for, hvordan Konservative kan være så fuldstændig ligeglade med risikoen for, at der på det område bare bliver overgivet magt til EU.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-12:
Altså, hr. Søren Søndergaard ved godt, at jeg ikke har mandat til at stå her og give garantier for, hvad Det Konservative Folkeparti i fremtiden vil kræve at der skal være folkeafstemninger om.
Jeg er for det første ikke partileder, og for det andet synes jeg, at det ville være yderst skødesløst, hvis jeg skulle stå her og tage stilling til den slags med 5 eller 10 sekunders betænkningstid, fordi jeg er blevet stillet et spørgsmål her.
Så det er useriøst at afkræve mig, at jeg skulle gøre det.
Eva Flyvholm (EL), 2015-11-12:
Mange tak.
Jeg vil gerne spørge konkret til det, vi foreslår i ændringsforslag nr. 6, som handler om et område, som jeg ved også optager Konservative, nemlig de danske domstole.
Vil man ikke fra konservativ side være med til at se på, at hvis der bliver overgivet magt og kompetence fra de danske domstole til EU-systemet, så vil man sikre – hvad skal man sige – det danske retssystem ved at lægge det ud til en folkeafstemning, hvis der ikke er de fem sjettedels flertal?
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-12:
Altså, jeg tror, vi kommer til at køre lidt i ring her, for man kan forestille sig alle mulige hypotetiske situationer og forfærdeligheder, som måtte blive stemt igennem.
Det er jo sådan generelt, at Folketinget har mulighed for at stemme utrolig mange forfærdelige ting igennem, ikke?
Altså, vi har mulighed for at gå i krig; vi har mulighed for at invitere utrolig mange ukvalificerede indvandrere til Danmark; vi har mulighed for at tage hver en krone fra danskerne; vi har mulighed for at overvåge danskerne; vi har mulighed for at gøre utrolig mange ting.
Og skal vi så stå her i Folketinget og definere, at hvis der skete det og det – med 200 forskellige scenarier om ting, man kunne forestille sig – så skulle vi kræve en folkeafstemning?
Eller har vi tillid til, at folkevalgte herinde kan tage stilling til det her i fremtiden og afveje, hvornår det vil være rimeligt at tage folkeafstemninger?
Jeg tror ikke på, at det giver mening, at vi står og udpensler præcist, hvornår vi vil kræve folkeafstemninger, for det er meget svært at afgrænse præcist, så vi får det beskrevet nøjagtigt nok til, at det giver mening.
Eva Flyvholm (EL), 2015-11-12:
Jamen jeg vil gerne understrege, at det her jo er områder, hvor vi faktisk allerede har de rettigheder, som er stadfæstet i grundloven, og det er jo noget, som man lægger op til at afskaffe her den 3. december.
Så det, vi bare gerne vil her, er at gå ind og sikre det og sige, at der er nogle områder, som er så vigtige, at befolkningen får lov til at stemme om dem.
Jeg vil bare gerne høre ordføreren, om ordføreren mener, at det er gavnligt for retssikkerheden, hvis der bliver overført bestemmelsesret fra danske domstole til EU-systemet.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-12:
Jeg tror, at jeg misforstod fru Eva Flyvholm, hvis hun sagde det, som jeg opfattede det, nemlig at vi overførte det her til EU med folkeafstemningen – det gør vi ikke.
Altså, det er nogle meget, meget begrænsede områder, vi overfører til EU, og Danmark vil fortsat være det land, som er mindst med i retssamarbejdet.
Jeg tror, at det, fru Eva Flyvholm mente, var, at der var en teoretisk mulighed for, at man rent juridisk set kunne gøre det i fremtiden, altså overføre mere kompetence til EU, men det er altså ikke det, vi gør, og det er ikke det, vi har til hensigt.
Det er 22 retsakter plus Europol ud af ottehundrede og nogle og halvfjerds retsakter, så det er ganske begrænset, hvad det er, vi reelt tilslutter os her ved folkeafstemningen.
Med Enhedslistens forslag skal der ved enhver ændring inden for en masse områder, som Enhedslisten har defineret, være en folkeafstemning, medmindre der er fem sjettedels flertal for det i Folketinget.
Det betyder jo, at selv ved de mindste og meget tekniske ændringer, som ikke nødvendigvis er egnet til en folkeafstemning, vil vi skulle have en folkeafstemning.
Og der er det vores opfattelse hos Konservative, at meget store, principielle ændringer er egnet til folkeafstemninger, hvor befolkningen har meget på spil, og hvor der er nogle vigtige principielle beslutninger, men små tekniske ændringer af retsakter er ikke efter vores opfattelse egnet til folkeafstemninger, og derfor finder vi ikke, at Enhedslistens forslag er et godt forslag.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-12:
Jamen jeg vil da også godt starte med at takke ordføreren for at stille sig til rådighed.
Jeg bliver nødt til at spørge ordføreren meget sådan klart i virkeligheden om, hvor lang holdbarhed det der løfte om folkeafstemning har.
For sådan som jeg hørte ordføreren før, gælder det faktisk nærmest kun i indeværende valgperiode, fordi det jo var den konservative gruppe, der skulle beslutte det.
Og hvis det kun er et løfte, der gælder de næste 3½ år, så er det løfte da ikke meget værd.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-11-12:
Jeg vil bede ordføreren om at lytte igen.
Jeg taler ikke om det enkelte område, men jeg snakker om, at det her er et princip.
Det er et princip om, at hvis vi tilvælger retsakter, så vi gerne, at man lavede folkeafstemninger.
Så derfor stemte vi for det principielle ændringsforslag, der var ved andenbehandlingen, og derfor kan vi hverken stemme for eller imod de forslag, der her er kommet fra Enhedslisten.
Eva Flyvholm (EL), 2015-11-12:
Jeg er jo ked af, at Alternativet ikke vil stemme for de her forslag, for jeg ved, at vi deler meget af den samme bekymring, netop i forhold til at vi ønsker mere ligestilling, at vi ønsker at sikre ordentlige rettigheder for folk og mere gennemsigtighed i det hele taget og mindre overvågning.
Så jeg er ked af, at man i Alternativet ikke kan stemme for det her.
Men ordføreren peger på, at når man ikke vil stemme for den her, synes jeg, meget grundige liste af vigtige områder, som vi gerne vil sikre, så er det, fordi der også er andre områder, man vil sikre.
Hvad er det for nogle andre områder, ordføreren tænker på?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-11-12:
Jeg kan ikke stå her og komme med en udtømmende liste over områder.
Som jeg har sagt flere gange nu heroppefra i dag og tidligere, så vi meget gerne, at når man tilvælger retsakter, så sender man det til folkeafstemning.
Det er det, vi vil arbejde videre for politisk at der løbende kommer flertal for at vi gør.
Eva Flyvholm (EL), 2015-11-12:
Mange tak.
Jamen vi er jo helt enige i, at det bedste vil være, kan man sige, at alt kan komme til afstemning – det er også det, vi har foreslået.
Jeg vil bare sige, at vi har tabt den afstemning, og her har vi altså en mulighed for at forsvare en række af vores grundlæggende rettigheder i forhold til det, der handler om lgbt, det, der handler om retten til at strejke, det, der handler om danskeres ret i forbindelse med skilsmissesager og ligestilling, vores domstole.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-11-12:
Jamen jeg er selvfølgelig rigtig ked af at gøre fru Eva Flyvholm ærgerlig.
Jeg kan uddybe igen og igen, at vi gerne så folkeafstemninger, men ikke på en lille afgrænset liste.
Christina Egelund (LA), 2015-11-12:
Tak for det.
I Liberal Alliance støtter vi de af Enhedslisten stillede ændringsforslag, og det gør vi ud fra devisen, at lidt er bedre end ingenting, og i det her tilfælde at lidt indflydelse til borgerne er bedre end ingen indflydelse til borgerne.
Det er meget kort sagt derfor, vi støtter Enhedslistens ændringsforslag.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-12:
Jeg forstod på fru Pernille Skipper og hr. Kenneth Kristensen Berth, at der var ønske om at stille nogle spørgsmål til De Konservatives politik, så jeg stiller mig hermed til rådighed.
Pernille Skipper (EL), 2015-11-12:
Jeg vil gerne starte med at rose hr. Rasmus Jarlov for at gå på talerstolen, sådan at jeg kan få lov til at stille det spørgsmål, jeg sådan brændte efter at få lov til at stille tidligere, og det er helt grundlæggende: Hvis vi nu i fremtiden ser en retsakt komme fra EU, som grundlæggende forandrer de retssikkerhedsgarantier, vi har i dansk ret – f.eks. måske piller ved retten til retfærdig rettergang og nogle af de principper, vi har der – hvorfor kan vi så ikke blive enige om, at det er så vigtigt, at befolkningen skal høres?
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-12:
Jamen vi kan også godt være enige om rent principielt, at hvis der skal ske nogle meget store ændringer i forhold til retspolitikken, vil det være en god idé at tage en folkeafstemning om det.
Problemet er jo bare, hvordan vi definerer det, og her har vi tiltro til at de partier, som skal udmønte tilvalgsordningen, på en fornuftig måde vil kunne tage stilling til, om det er stort nok til, at der skal en folkeafstemning til.
Det er selvfølgelig en tillidssag i forhold til Folketinget – det er det generelt med den her tilvalgsordning – men vi mener jo altså, at vi har et godt og velfungerende Folketing, som godt kan træffe den slags beslutninger.
Pernille Skipper (EL), 2015-11-12:
Jamen så tror jeg ikke, jeg helt forstår, hvorfor hr. Rasmus Jarlov ikke kan stemme for vores ændringsforslag om at sikre en folkeafstemning, hvis der sker grundlæggende forandringer i retssikkerhedsgarantierne, for der er jo også den mulighed, at hvis det er en petitesse eller en lille, snørklet ændring, som ikke betyder så meget, så bliver det bare stemt igennem med det sædvanlige fem sjettedeles flertal, som også er indlagt i ændringsforslagene.
Så der er jo den her mulighed.
Altså, ændringsforslagene betyder jo ikke, at alt, der bare overhovedet piller ved retssikkerhedsspørgsmålet, bliver sendt til folkeafstemning, men det, der ikke kan samle fem sjettedeles flertal, fordi det er så voldsomt og vigtigt et indgreb, kommer til folkeafstemning.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-12:
Nej, for vi ser jo ved den her folkeafstemning, at eksempelvis Dansk Folkeparti har sagt, at man ville blokere for samtlige retsakter, som vi nu tilslutter os, hvis man kunne.
Det hørte vi hr. Kenneth Kristensen Berth sige under førstebehandlingen af lovforslaget: Dansk Folkeparti var imod alle retsakter med undtagelse af Europol.
Det bliver for demonstrativt, hvis man mener, at Danmark ikke på nogen som helst måde kan indgå aftaler med andre europæiske lande, når det er til klar fordel for danskerne, ud fra sådan en meget, meget principiel holdning om, at alt fra EU skal man være imod.
Vi synes, det bliver for demonstrativt og destruktivt, og der skal Folketinget, ligesom vi har på en lang række andre områder, have mulighed for at indgå aftaler med andre lande.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-11-12:
Tak for det.
I forbindelse med de otte konkrete ændringsforslag, som Enhedslisten stiller, er det jo ikke meningen, at samtlige retsakter fremover skal sættes til folkeafstemning.
Det er tværtimod en udvidelse af den såkaldte Løkkegaranti, som både Det Konservative Folkeparti og Enhedslisten har stemt for; man giver altså befolkningen en helt konkret garanti.
Skulle der eksempelvis ske det, at der kommer til at være forringelser i forhold til de rettigheder – det kunne være på lqbtq-området – danskerne har i dag, så bliver det lagt ud til en folkeafstemning, altså om Danmark virkelig skal underlægge sig lovgivningen fra EU på det her område.
Derfor undrer det mig meget, hvorfor der på de her specifikke områder ikke kan være en opbakning fra Det Konservative Folkeparti til at sende spørgsmålet ud til en folkeafstemning.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-12:
Der er jo tale om samarbejde.
Når vi tilslutter os nogle retsakter, er der tale om, at vi løser nogle problemer i fællesskab med andre europæiske lande.
Og der tror jeg også man er nødt til at forstå, at hver gang man indgår en samarbejdsaftale med nogle andre – det gælder, hvad enten man er et individ eller et land – så binder man sig jo på en eller anden måde, og vi kan sige, at man derved afgiver noget suverænitet.
Man indskrænker sine handlemuligheder, når man indgår samarbejdsaftaler med andre, og det er jo nødvendigt, for at man kan samarbejde, for så lover man, at der er nogle ting, man vil gøre, og at der er nogle ting, man ikke kan gøre, når man er medlem af samarbejdet.
Det er det, vi gør med alle de her retsakter.
Men det er vel at mærke kun, fordi det klart er til gavn for danskerne og for danske virksomheder.
Stine Brix (EL), 2015-11-12:
Der er i dag 3 uger til, at vi skal til folkeafstemning, og først har jeg egentlig lyst til at sige tak til Det Konservative Folkepartis ordfører for trods alt at udvise den respekt at tage debatten her i dag.
Det synes jeg er meget prisværdigt.
Så har jeg lyst til at spørge den konservative ordfører, om vi her taler om 2.000 ændringsforslag eller 8 ændringsforslag, for ordføreren får det jo til at lyde, som om det er et hvilket som helst scenarie.
Ordføreren gjorde endda grin med det ved at sige, at det handler om, hvorvidt vi skal være vampyrer, og det synes jeg ærlig talt er en lidt useriøs måde at tage debatten på.
Det handler jo her om 8 helt konkrete områder, strejkeret, den europæiske anklagemyndighed, børns rettigheder, retssikkerhed, lgbt-området osv., nogle røde linjer, vi forsøger at stille op her for at sige, at her kan man i hvert fald være sikker på, at sker der markante forringelser af de rettigheder, man kender som borger i Danmark i dag, bliver man også spurgt ved en folkeafstemning, hvis vi skal afgive suverænitet.