runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (SF), 2011-05-05:
Og det er vel noget nemmere at lave en analyse af det og også noget mere relevant for, hvor vi står i dag.
Det er jo bekendt for alle, at finanskrisen virkelig rystede fundamentet under vores velfærdssamfund, både i Danmark og i mange andre lande.
Det var en meget alvorlig økonomisk krise, som fulgte det, som ministeren siger er udløst af den amerikanske finansielle sektor, men hvordan kunne det så gå så galt, bare fordi der var noget galt der?
Er der måske ikke også noget i Danmark og i Europa, resten af verden, som det er nødvendigt at se på og gøre bedre for at være sikker på, at vi ikke havner i lignende situationer?
Ministeren må jo ikke tage det, som om vi ikke bakker op om de aftaler, der er lavet, eller som om vi nu stiller os op og siger, at regeringen har gjort det og det galt.
Men det er dog så alvorlig en finanskrise, vi har været igennem, og som vi måske kun er på vej ud af nu, at det ville være relevant at foretage en analyse af det, som de også har gjort i Norge, Holland og USA f.eks. Spilder de tiden i de lande, eller hvad?
Jens Christian Lund (S), 2011-05-05:
Nu har jeg jo kun været kort tid i Folketinget, og jeg har den der naive tro på, at det mange gange ville være en god idé at få lavet nogle undersøgelser.
Den finanskrise, vi har nu, er jo ikke den eneste finanskrise.
Som jeg husker tilbage, er der i de perioder, ministerens parti har været i opposition, jævnligt lavet nogle undersøgelser og blevet nedsat nogle kommissioner, der skulle se på vigtige ting.
Jeg ved jo, at jeg har drøftet med ministeren, at der er behov for at se på kontrollen, og at der er små virksomheder, der er gået ned med næsten 0,5 mia. kr. i underskud.
Der er et eller andet, der er gået ravruskende galt i Danmark, og som vi ikke kan begrunde med, hvad der er sket i USA.
Hvorfor er ministeren ikke indstillet på at sige: Oppositionen har hjulpet; oppositionen synes, det er en rigtig god idé, at vi får nedsat sådan en kommission, så det går jeg med til, fordi vi vil vise god samarbejdsvilje i Folketinget, og fordi vi så undgår den her slags ting?
Jeg ville så gerne, at jeg, når jeg engang forlader Folketinget, kunne sige, at vi også kunne lave noget med hinanden med moralen i orden.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-05-05:
Der er foretaget et væld af analyser internationalt.
Danske aktører er også kommet med deres bud på, hvad der er sket, og konklusionen er klar: Det starter i USA, det starter med det sammenbrud, der var i det finansielle system i USA.
Men det er klart, at nogle af de ting, som foregik i Danmark i kølvandet på den internationale finansielle krise, ikke mindst ejendomsspekulanters manøvrering inden for det finansielle system, var med til at gøre systemet meget skrøbeligt i Danmark.
Vi er tilfredse med den aftale om regulering af den finansielle sektor, som vi har lavet med Socialdemokraterne, SF, Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti.
Vores interesse er stabilitet inden for den finansielle sektor, vores interesse er gennemsigtighed, og vores interesse er tiltro og tillid til den danske finansielle sektor.
Hvis det viser sig, at der er nogle huller eller muligheder for, at vi kan gøre det endnu mere stabilt og robust, er regeringen selvfølgelig villig til det.
Men vi står dags dato ved de aftaler, vi har indgået.
Jens Christian Lund (S), 2011-05-05:
Nu ved ministeren, at det er begrænset, hvor lang tid jeg har tilbage i Folketinget, da jeg jo ikke genopstiller.
Jeg vil godt spørge ministeren, om ministeren ikke er enig i, at når vi haft drøftelser, er der mange gange, hvor vi har drøftet nogle ting, som vi har været enige om.
Jeg mener, at oppositionen har bakket meget op for at få det her til at virke.
Vi har også været enige i, at forudsætningerne i Danmark var bedre end i mange andre lande.
Jeg er også enig i, at der er blevet gjort rigtig meget, og meget af det, ministeren siger, er jeg enig i.
Men ude i det virkelige liv sker der nogle ting i både bankbranchen, entreprenørbranchen og byggebranchen, som efter min mening er værre i Danmark, end de har været i andre lande, og som vi ikke bare kan forklare med den internationale krise.
Hvorfor vil ministeren ikke sige: Jeg tror, at det er gået godt, men lad os lige prøve at få lavet en undersøgelse, få nedsat en kommission, der kan afdække det her, således at vi er bedst muligt rundt rustet til en tilsvarende situation?
Benny Engelbrecht (S), 2011-05-05:
Hvis jeg har et glas, der er fyldt til randen med vand, og jeg kommer en dråbe for meget i det, løber vandet over.
Det, der naturligvis er diskussionen, er, om det alene er dråben eller hele glassets indhold, vi skal kigge på.
Jeg mener, at det i den her sammenhæng er hele glassets indhold, vi skal kigge på.
Ministeren var i sin tale inde på en række problemstillinger og forskellige elementer, der er ved at blive undersøgt i bl.a. en advokatundersøgelse og er under nærmere overvejelse.
Jeg går ud fra, at ministeren også er indstillet på, at der, hvis der er nogen af de undersøgelser, der viser, at der er behov for ændringer, foretages ændringer.
Spørgsmålet er imidlertid, om vi alene på baggrund af eksempelvis advokatundersøgelsen i forbindelse med Roskilde bank, og hvis den viser, at der er nogle udfordringer i forhold til f.eks. Finanstilsynet og deres rolle, har det nødvendige beslutningsgrundlag.
Alene af den årsag mener jeg, at det er nødvendigt, at vi foretager en dybere analyse.
Men mit spørgsmål skal være: Er ministeren indstillet på, hvis der viser sig behov derfor, at der foretages yderligere regulering af den danske finansielle sektor?
Brian Mikkelsen (KF), 2011-05-05:
Det vil være overraskende, hvis Socialdemokraterne mener, at der er brug for yderligere regulering, for vi har indgået brede politiske aftaler om regulering af den finansielle sektor med bl.a. Socialdemokraterne.
Der har man jo i hvert fald fra Socialdemokraternes side følt, at det var det, der var brug for.
Så de aftaler er indgået bredt med henblik på at sikre en konstruktion, som gør, at vi har en sund finanssektor i Danmark.
Det, der er sket siden efteråret 2008, er jo, at et kollaps i USA væltede ind over resten af verden.
Her er jeg helt enig med Det Økonomiske Råd, som skriver i en artikel, at finanskrisen blev udløst af nedturen på det amerikanske boligmarked.
Så enkelt kan det være.
Vi skal selvfølgelig samtidig sikre, at konstruktionerne og stabiliteten i det danske finansielle system er til stede.
Og jeg mener, at den er til stede med den nuværende lovgivning.
Hvis der så er brug for yderligere tiltag og yderligere regulering, kigger vi også konstruktivt på det.
Benny Engelbrecht (S), 2011-05-05:
Der kan være mange grunde til at lave en analyse som den, Socialdemokraterne og SF her foreslår.
En af de alarmerende ting er naturligvis, at den danske stat har stillet garantier for den danske banksektor, som kun overgås af Irland.
Det sætter unægtelig de problemer, som den danske banksektor var i, i relief.
Mit spørgsmål til ministeren er egentlig ret enkelt: Med den viden, vi har på nuværende tidspunkt, vil ministeren så sige, hvis vi skal gå ind på den tankegang, som ministeren er inde på i sin tale, at vi på det finansielle område har den lovgivning i Danmark, der er behov for, og at vi ikke har brug for yderligere lovgivning?
Eller er det faktisk sådan, at der på baggrund af den krise, som vi stadig væk er på vej igennem, hvor der stadig væk er banker, der er under behandling på grund af de nødlidende situationer, de har været igennem, er opstået en viden, der gør, at der er brug for yderligere lovgivning og ændret lovgivning?
Hvis man skal gå ind på ministerens tankegang om, at der ikke er brug for yderligere regulering, vil det jo være forudsætningen, eller mener ministeren, at der kan være eksempler på, at der faktisk er brug for yderligere lovgivning?
Per Clausen (EL), 2011-05-06:
Jeg kan se på det materiale, jeg har, at det er politisk korrekt at omtale Læsø, Samsø og Ærø som yderområder – oven i købet yderyderområder – for det kalder borgmestrene fra de tre kommuner dem selv.
Det, der jo er sagen, er, at når vi tager de her tre øer, er der tale om tre øer, som på mange områder har haft rigtig, rigtig mange og store udfordringer i de senere år.
Man har set, hvordan der har været faldende befolkningstal, tab af arbejdspladser og en skæv befolkningssammensætning med forholdsvis mange ældre.
Det er en udvikling, der har stået på i rigtig, rigtig mange år.
Det synes dog, som om man i de senere år har kunnet se en positiv udvikling, forstået på den måde at den negative udvikling kan siges at være på vej mod et vendepunkt.
Det kan jo hænge sammen med, at stadig flere får øjnene op for, at der faktisk er nogle kvaliteter i det gode, trygge liv på øerne, og at ny teknologi understøtter mulighederne for tilflytning sådan at forstå, at man kan bo på de her øer og stadig væk passe en eller anden form for arbejde, hvor i hvert fald nogle af funktionerne ligger inde på land.
Det har også betydet, at fremtidstroen på øerne er blevet styrket, og at man arbejder systematisk på at skabe bosætning og udvikling.
Så det er jo godt.
Det, som øerne i enighed peger på som en meget, meget stor problemstilling, som der skal gøres noget ved, er spørgsmålet om øernes færger, hvor man har brug for både at sikre, at der er en effektiv færgestruktur, at overfartstiderne er overkommelige, at man har et færgemateriel og nogle sejlplaner, som svarer til det transportbehov, der er, og til det transportbehov, man håber på der kommer i fremtiden, og så at færgetaksterne – og det er så det, der er det vigtigste, siger i hvert fald borgmestrene i de tre kommuner – efter borgmestrenes mening skal reduceres markant.
Det er jo en sag, der ofte har været fremme i debatten også tidligere.
Helt tilbage – kan man vel godt tillade sig at sige – i 2003 blev der udført en analyse af AKF, Anvendt KommunalForskning tror jeg forkortelsen står for, finansieret af Indenrigs- og Sundhedsministeriet og de daværende kommuner, som prøvede at se på, hvad der kunne gøres for at sikre en billigere og bedre færgedrift til de tre øer.
Det er i hvert fald en af de ting, som kommunerne selv peger på at de synes man skulle prøve at få fulgt effektivt op på nu, og jeg håber da så på, at vi, ved at vi tager en forespørgselsdebat om det her emne her i eftermiddag, kan komme lidt tættere på at få skabt bedre vilkår også på det område.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-05-06:
Det, jeg bare siger, er, at hvis man som kommune prioriterer, at man har landsbyer med udvikling og vækst, kan man jo også som kommune komme med nogle politiske tiltag, der understøtter det.
Det kan f.eks. være ved at købe lokalt ind, det kan være, i forhold til hvordan man skaber strukturen omkring pasningstilbud og omkring skoler, og hvilke løsninger man finder der.
Det behøver heller ikke umiddelbart være et økonomisk spørgsmål.
Men grundlæggende er det at sikre decentralisering og sikre liv og vækst – og det var sådan set mit budskab – i landdistrikterne en politisk prioritering.
Det sker ikke af sig selv, vi er også nødt til at tage vores ansvar – i kommunerne, i regionerne og her på Christiansborg.
Rasmus Prehn (S), 2011-05-06:
Nu ved jeg godt, at Kristendemokraterne måske har en lidt bedre forbindelse til de højere magter, end vi har andre steder, men sagen er jo, at når det kommer til stykket, handler det altså om bundlinjen, det handler om kroner og øre, det handler om kommunale budgetter, der skal overholdes, og bliver de ikke overholdt, er der straffeaktioner, der gør, at man mister endnu flere penge.
Så man er ude i byrådene meget hårdt presset.
Jeg synes ikke, det er særlig tiltalende at se Kristendemokraterne stå og sparke nedad og sige, at det er kommunalbestyrelsesmedlemmerne, der ikke vil prioritere.
Jeg tror da, at der er rigtig mange, der er gået ind i lokalpolitik netop for at prioritere deres lokalområde, og det, de så finder ud af, er, at der ikke er penge til det.
Og så kan Kristendemokraterne godt tale om afbureaukratisering, men helt ærligt, i går havde man et nyt lovforslag, hvor Kristendemokraterne var med, som er en udmøntning af konkurrencepakken, hvor man nu vil tvinge kommunerne til endnu mere udbud.
Hvad betyder det?
Det betyder endnu mere bureaukrati, endnu flere ringbind, der skal fyldes osv.
Man kommer til at bruge mange flere penge på papirnusseri og meget færre penge på varme hænder og velfærd.
Jeg synes, Kristendemokraterne skulle være mere konkrete, tage ansvar og forklare, hvor pengene kommer fra, i stedet for bare at sparke nedad på de byrådsmedlemmer, der gør deres bedste.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-05-06:
Det er bare for at komme med et eksempel.
Så har man åbenbart hos Socialdemokraterne den der meget firkantede tilgang til verden, nemlig at det egentlig handler om, hvad der står på bundlinjen økonomisk, i forhold til hvad man kan iværksætte.
Det, jeg siger, er, at man jo godt fra en kommunes side kan prioritere, at man vil understøtte lokale erhvervsdrivende.
Det synes jeg er en væsentlig måde at gøre det på.
Man kan som kommune prioritere fritidsliv og kulturliv og prioritere således, at det er attraktivt at bosætte sig i landdistrikterne.
Selvfølgelig kan man det.
Jeg ved ikke, om det er Socialdemokraterne, der ikke har fantasi til konkret at prioritere de her ting.
I forhold til det med at skulle skære ned på ældreområdet vil jeg sige, at det jo er fuldstændig forkert.
Det er mangel på kreativitet fra den socialdemokratiske ordførers side, må jeg sige.
Rasmus Prehn (S), 2011-05-06:
Jeg vil gerne tage fat der, hvor fru Meta Fuglsang slap, nemlig hvad det er, man vil prioritere i stedet for, og hvor det er, man skal finde besparelserne.
Med hensyn til det med, at man kan handle ind lokalt, vil jeg sige, at ordføreren vel er bekendt med, at der findes en række indkøbsaftaler og alt muligt andet, der gør, at man i kommunalbestyrelserne har meget svært ved at prioritere sådan nogle ting.
Ja, det er jo så en anlægsudgift og ikke en driftsudgift, og derudover er det formentlig en udgift, som tjener sig selv hjem på sigt.
Så det, som ordfører skal forholde sig til, er jo: Hvor er det ellers i kommunen, man skal finde pengene?
Hvis man gerne vil have en lokal folkeskole, skal man så have færre timer i de folkeskoler, der er, eller skal man have en lavere normering i børnehaverne, eller skal man have ringere forebyggelse?
Hvad er det, man skal spare på?
Jeg synes lidt, det er en hån mod de mange byrådsmedlemmer, der knokler for at få det til at hænge sammen, at Kristendemokraterne står her og siger, at man bare kan prioritere.
Hvad er det, man skal prioritere ned for at få råd til at have lokale folkeskoler?
Det står jo fuldstændig uklart efter det, ordføreren har sagt.
Kim Christiansen (DF), 2011-05-06:
Tak for det.
Nu er det ikke sikkert, at jeg kan love hr. Per Clausen så meget.
Hr. Poul Andersen var inde på, at det skulle over at ligge i Trafikudvalget, og så skal jeg love, at jeg gerne skal være den, der sætter mig ned og taler med hr. Per Clausen; ellers bliver det en andens opgave.
Men som jeg allerede har givet udtryk for, er Dansk Folkeparti ikke uvillige til at diskutere, om strukturen på den her tilskudsordning kan laves anderledes.
Det betyder ikke, at vi står og lover en masse penge, men vi er positive over for at kigge på, om man kan gøre tingene anderledes.
Det er vi i øvrigt altid.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-05-06:
Nu ved jeg ikke rigtig, om det er passende, når den socialdemokratiske ordfører begynder at tale om de højere magter, og at et parti her i Folketinget skulle have bedre forbindelser til de højere magter end andre.
Det synes jeg er dybt, dybt useriøst.
Kristendemokraterne er et politisk parti ligesom alle andre, og derfor vil jeg egentlig godt bare lige påtale brugen af det udtryk over for ordføreren, for det synes jeg et eller andet sted er meget, meget useriøst i en ellers seriøs diskussion.
Der er ingen grund til at trække det ned på det plan.
Jeg vil faktisk sige, at der er rigtig mange kommuner i dag, der prioriterer landdistrikter, og som tager initiativer i forhold til lokalråd, og som tager initiativer og skaber et godt klima for fritidsliv og kulturliv.
Så det er ikke modsætningsfyldt, i forhold til hvordan virkeligheden er i dag.
Men min pointe er bare, at det også kræver en kommunal prioritering – ligesom det kræver en regional prioritering og en statslig prioritering – at kæmpe for decentralisering.
Det har været vores politik igennem 40 år, og det er det fortsat.
Erling Bonnesen (V), 2011-05-06:
Det er meget forståeligt, at enhver borgmester forsøger at få så mange midler til sin ø som muligt.
Det er jo en velkendt taktik, og det ville da være underligt andet.
Men når man så også samtidig med glæde kan notere, at de var meget tilfredse med, at vi fik afsat de ekstra 28 mio. kr. – og det var også en tydelig understregning af, at vi faktisk tager udfordringerne alvorligt – så tror jeg, at det er en god og ansvarlig fremgangsmåde at sige: Så tager vi 4 år, evaluerer på grundlag af det, og så vurderer vi, hvordan det så går.
Tak for det.
Færgeforbindelsen til øerne er livlinen til fastlandet, og der er ikke nogen tvivl om, at gode færgeforbindelser til fastlandet er afgørende for dagligdagens aktiviteter, vækst, videreudvikling og livskvalitet på de danske øer.
Det er da også netop derfor, Samsø, Læsø og Ærø hvert år modtager tilskud til færgedriften, et tilskud, der i 2011 er på 74,6 mio. kr.
Samtidig har Læsø og Ærø inden for de seneste år ekstraordinært modtaget 45 mio. kr. i anlægsstøtte.
Derudover får danske kommuner med et antal mindre øer en årlig støtte, som i 2011 ligger på 86,3 mio. kr.
Der er altså allerede i høj grad fokus på at give økommunerne de nødvendige redskaber til at løfte opgaven med færgeforbindelserne, og i den forbindelse er det også vigtigt at understrege, at færgedriften er kommunernes ansvar, også efter deres eget lokale ønske.
Det er vigtigt med det lokale engagement, når man skal tilrettelægge antallet af afgange, afgangstider og den samlede drift inklusive takstfastsættelse, for at tilgodese de lokale behov så godt som muligt.
Det er også meget positivt, at der er et stærkt lokalt engagement på øerne.
over de sidste 4 år.
Der er masser af kvaliteter i det gode og trygge liv på øerne, og nye teknologiske landvindinger understøtter mulighederne for ny tilflytning til øerne.
Jeg synes, at økommunerne gør et flot stykke arbejde, og mener, at staten fortsat skal støtte færgedriften økonomisk.
På vegne af Venstre, Dansk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance skal jeg hermed fremsætte følgende:
Forslag til vedtagelse »Folketinget anerkender, at en velfungerende færgedrift er en grundlæggende forudsætning for, at øerne kan bestå og udvikle sig som helårssamfund.
Tilskuddet udgør i 2011 i alt kr. 74,6 mio. kr.
Desuden har Læsø og Ærø inden for de seneste år ekstraordinært modtaget samlet 45 mio. kr. i anlægsstøtte på færgeområdet.
Herudover yder staten årligt også støtte til et antal kommuner med mindre øer, der i 2011 udgør 86,3 mio. kr.
Folketinget finder, at staten fortsat økonomisk bør understøtte varetagelsen af færgeopgaven.
Da støtteordningen blev fastlagt i forbindelse med kommuneaftalen for 2009, blev der aftalt en evaluering i 2012.
På basis heraf vurderes, hvorvidt der skal foretages ændringer.«
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-06:
Hr. Per Ørum Jørgensen omtalte jo i sin ordførertale, at det var kommunerne, der svigtede, når der blev nedlagt skoler, fordi de ikke prioriterede decentralisering og ikke prioriterede at bevare skolerne.
Jeg tænker, at når ordføreren nu udtaler sig så håndfast om, hvad kommunerne ikke burde gøre, kunne vi måske også forvente et svar på, hvad de så burde gøre.
Hvor mener hr. Per Ørum Jørgensen at kommunerne bør skære ned for at bevare de her skoler?
Hvad er det for nogle områder, hvor de godt kan tåle at skære ned?
Per Clausen (EL), 2011-05-06:
Jeg ved ikke, om det skyldes, at man har haft en socialdemokratisk regering i så mange år i Sverige, at man har kunnet finde en bedre løsning inden for transporten derovre, men vi kan jo se på, om vi kan vende tilbage til den slags tilstande i Danmark.
Men det, jeg forstår på hr. Kim Christiansen, er, at han sådan set er indstillet på, ikke inden 2011, men engang i 2012 at tage en drøftelse af, om man kan løse nogle af de udfordringer, som borgmestrene peger på her.
Og jeg kan forsikre hr. Kim Christiansen, at skulle der komme en regering, der inviterede både Dansk Folkeparti og Enhedslisten til at deltage i en drøftelse af det her, medvirker vi gerne, også med at finde de penge, det skulle være nødvendigt at finde.
Kim Christiansen (DF), 2011-05-06:
Jeg skal ikke vurdere taksterne.
Jeg tror, at det, der mange gange er de her øers største problem, er de store anlægsinvesteringer, der er i forbindelse med færgerne, for det er klart, at det er noget, der i sidste ende er med til at påvirke priserne.
Når jeg er en lille smule åben, er det måske, fordi det godt kan være, at vi på sigt skal kigge på, om der skal findes en anden løsning på at færgebetjene øerne, men jeg tror aldrig på, at det bliver et gratisforetagende, hvor staten bare bygger en vandmotorvej til de pågældende øer.
Det tror jeg ikke på.
Med hensyn til om taksterne er for høje eller for lave, vil jeg sige, at det er vi også villige til at kigge på.
Per Clausen (EL), 2011-05-06:
Nu er det ikke helt tilfældigt, vil jeg sige til hr. Kim Christiansen, at jeg har taget de her tre øer op, og det er ikke kun, fordi der har været tre borgmestre, der har henvendt sig.
Nej, sagen er jo, at den ordning, som findes for de små øer, og som betyder, at dem, der bor på de små øer, har gratis transport, sådan set er en ordning, der blev etableret i SR-regeringens tid, bl.a. på initiativ af Enhedslisten.
Så vi har sådan set gode traditioner for at blande os i færgedrift med en vis form for succes.
Nej, pointen er jo, at netop fordi der findes en særlig ordning for de små øer – der findes også en særlig ordning for Bornholm, og den skal jeg nok passe på med at kalde velfungerende, hvis der skulle være bornholmere, der lyttede til det her – er det sådan set helt naturligt, at vi tager de her tre øer for sig selv, fordi de altså ligesom er i en kasse for sig selv.
Jeg vil bare spørge hr. Kim Christiansen, om jeg skal forstå det, han siger, på den måde, at han sådan set er enig med mig i, at der er brug for at sikre en billigere færgebetjening af de her tre øer, og at han altså også er enig med de tre borgmestre, der har fremført det ønske.