Christine Antorini (S), 2010-04-22:
Det her lovforslag er også et led i den samlede ungepakke, som Socialdemokraterne som forligspartner støtter.
Det er rigtigt, som Venstres ordfører sagde, at der er en række gode og vigtige elementer, som dels viderefører mange af de initiativer, der blev taget for at styrke erhvervsskoleområdet med tidligere globaliseringsaftaler, dels går ind specifikt og følger op i forhold til uddannelsesplaner for unge mellem 15 og 17 år, så de har en vifte af muligheder, alt efter hvad der vil være den bedste vej for dem, hvis de skal starte med en positiv uddannelsesoplevelse, hvor det er mødet med den rigtige uddannelsesvej, man får fra starten, uanset om det er en virksomhedspraktik, mentorordning, en produktionsskole, en ungdomsskole eller andet, kombineret med bl.a. en effektiv vejledning.
Vi synes, det er utrolig vigtigt med de præciseringer og ændringer, der kommer med det her lovforslag, fordi det betyder, at vi får lukket det gab, som vi desværre ser i øjeblikket, hvor der er for mange unge, der falder ud i overgangen mellem folkeskolen og ungdomsuddannelsen, ikke fordi de ikke starter på en ungdomsuddannelse, for det gør de fleste, men fordi de falder fra og der ikke har været tilstrækkelige redskaber til at samle dem op.
Det er også det, der er forudsætningen for det, som vi synes er hele visionen på ungdomsuddannelsesområdet, nemlig at unge både skal have en folkeskoleuddannelse og en ungdomsuddannelse, og at vi på sigt derfor vil være parate til at kunne hæve uddannelsespligten til 13 år i stedet for 10 år, som den er nu, fordi vi ved, at det er det, at man har folkeskolen og en ungdomsuddannelse, der giver flest chancer i livet og flest chancer på arbejdsmarkedet.
Men der er også nogle skønhedspletter i det her lovforslag, og det vil jeg vælge at fokusere på her, fordi vi håber, at vi kan få noget afklaring i udvalgsbehandlingen.
Jeg håber også, at ministeren vil gå ind og adressere nogle af de drøftelser, som der har været i forligskredsen, om de skønhedspletter, der er.
Den første, vi vil pege på fra Socialdemokraternes side, er, at der er en diskussion om det, der hedder uddannelsesparathed.
Det er sådan, at vi har fået en række henvendelser fra bl.a. LO, Danske Erhvervsskoler, DA, Ungdommens Uddannelsesvejledning forskellige steder og senest også fra Danmarks Vejlederforening.
I virkeligheden er de meget positive over for de initiativer, der bliver taget, for at have en mere systematisk opfølgning og en positiv start for unge, der måske ikke lige kan gå den slagne vej f.eks. til en erhvervsuddannelse.
Men det, de peger på, er, at det er utrolig vigtigt, når man skal vurdere uddannelsesparathed, at det sker i samarbejde med ungdomsuddannelsesinstitutionerne, og det vil ofte være erhvervsskolerne.
Det andet, som de peger på, er, at når man skal snakke uddannelsesparathed, skal man være konkret i forhold til den gruppe af unge, vi taler om her.
Det er nemlig sådan, at hvis man ønsker at gå erhvervsskolevejen, er det ikke
ligesom i gymnasiet, hvor der er nogle få gymnasiale retninger
Nej, her skal man faktisk tage stilling til, at der findes 107 forskellige uddannelser, man kan tage via erhvervsskolevejen.
Den her gruppe unge har altså brug for at blive vejledt konkret og ikke generelt.
Det er noget, vi har rejst over for ministeren, men desværre har ministeren ikke været villig til overhovedet at drøfte en præcisering – ministeren har mulighed for at kommentere det, når ministeren kommer på talerstolen – og har ikke ønsket at kigge på, hvordan man kunne gøre det mere præcist, men har ønsket den generelle vejledning.
Det synes vi er ærgerligt, og derfor er det også noget, som vi vil forfølge i udvalgsarbejdet.
Vi mener faktisk, det er vigtigt i forhold til at få alle unge med.
Så har der været en kritik af omlægningen fra gennemførelsesvejledning til fastholdelsesvejledning.
Det, der er afgørende for os, er, at der bliver peget på, at det er den overlappende vejledning, der bliver fjernet.
Det er noget af det, vi vil forfølge i udvalgsarbejdet, så vi er sikre på, at det er den overlappende vejledning, der bliver fjernet, for hele målet med det her er jo at styrke vejledningen.
Der bliver samlet set givet flere penge til vejledning, og det er sådan, hvad vi også synes er en god idé, at der sker en omprioritering, så der i højere grad sker en vejledning til dem, der har særlige behov, og så der i højere grad bliver nogle muligheder, især igennem e-vejledning, for dem, som selv kan finde informationen.
Det er godt med det sociale profilskifte, så vi giver mest vejledning til dem, der har brug for den.
Men det, der er afgørende, er jo, at der rent faktisk ikke sker en nedprioritering af vejledningen, og det er der jo en udbredt bekymring for, som vi også kan se i de høringssvar, som ligger til det her lovforslag.
Der håber vi at vi i udvalgsarbejdet kan få præciseret, at det ikke er en nedprioritering, men en omlægning, og at det er den overlappende vejledning, der fjernes.
Men bekymringen er der jo stadig, og derfor er en af de ting, som vi i Socialdemokratiet vil lægge meget vægt på i udvalgsarbejdet, at der ikke er nogen tvivl om, at det stadig væk skal være uddannede vejledere, hvilket vi har lavet en reform om.
Vi synes i øvrigt, det er en god idé, at der også er andre typer af uddannede vejledere.
Hvis profilen er, at der er behov for, at man kan få vejledning og rådgivning af en psykolog, en socialrådgiver eller andet, skal der selvfølgelig også være plads til det på ungdomsuddannelserne.
Vi ved jo, at der er rigtig gode erfaringer i ungdomsuddannelsesmiljøerne med den rette type vejledning, som ikke kun er studievejledning, men også handler om nogle af de andre fagligheder.
Endelig har vi en lille bekymring i forhold til uddannelsespraktikken i 8. klasse.
Det er jo et smaddergodt initiativ, men det bliver ændret til, at man ikke skal i uddannelsespraktik, f.eks. på en erhvervsskole for at snuse til et erhvervsuddannelsesmiljø, men at man kan komme i uddannelsespraktik.
Vi vil godt sige, at vi synes, at den uddannelsespraktik er utrolig vigtig, og det er også præciseret i bemærkningerne, at hovedparten af de unge skal komme i en erhvervspraktik på et uddannelsessted, fordi det er det, der åbner øjnene for, at erhvervsuddannelsesvejen er mindst lige så attraktiv som den gymnasiale vej.