runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Mortensen (S), 2010-11-10:
Nu er betingelserne her i Folketinget, at hvis man gerne vil stille et skriftligt spørgsmål til ministeren og have svar på det mundtligt her om onsdagen, så skal man aflevere spørgsmålet om fredagen.
Derfor også den sidste del af spørgsmålet, nemlig om man kunne forvente flere nedskæringer.
Dårligt var blækket blevet tørt, og dårligt havde vi sendt spørgsmålet, før man præsenterede uddannelsessektoren for 2 mia. kr. mere i besparelser.
Så man kan sige, at det var hurtigt overstået, hvis vi skulle have stillet spørgsmålet i dag; så havde vi været så meget klogere.
Men jeg vil godt holde fast i, at det jo ikke er mig som spørger, men det er ministeren her, som siger, at forudsætningen for, at man kan tage de penge, som ministeren har en aftale med Socialdemokraterne om skal bruges til at hæve kvaliteten i erhvervsuddannelserne, er, at man får en stigning i elevtallet i 2011.
Det var 133 mio. kr. så sent som i 2009, som vi gav til at hæve kvaliteten, og dem står undervisningsministeren nu og fortæller Folketinget at vi igen tager krone for krone.
Så spørger jeg: Hvis nu det ikke passer, hvis nu det er rigtigt, at der er en tilbagegang af eleverne i grundforløbene på erhvervsskolerne på f.eks. 10 pct., og hvis nu det er rigtigt, at der er et fald på hovedforløbene på 15 pct., er forudsætningerne så ikke væk for at tage de her penge fra erhvervsskolerne?
Er det så ikke rimeligt, at man som regering siger: Det var en fejl, præmissen var forkert, vi mangler så mange praktikpladser, at eleverne alligevel ikke er på skolerne, så vi kommer jer i møde og kommer med nogle penge igen?
Tina Nedergaard (V), 2010-11-10:
Altså, jeg må bare erkende, at så mange stjerner har jeg heller ikke på skuldrene, at jeg kan garantere, at man laver en ny finanslov på baggrund af det.
Sådan vil det nødvendigvis være.
Man tager det op i det efterfølgende års finanslov.
I år har det så været sådan, at den internationale økonomiske krise har smittet af på dansk økonomi, og derfor har det været en nedadgående justering, der har været med finansloven for 2011 for at få finansieret også for 2010.
Sådan er det altså, at vi gør det ved de årlige finanslove.
Men jeg vil bare ikke stille nogen garanti om det, fordi jeg ikke har fantasi til forestille mig, at vi har ramt så meget forkert.
Vi kan se nogle af de bevægelser, der sker i elevtallene nu.
Det er finansloven jo også udtryk for.
Men jeg vil bestemt drøfte det, også med forligspartierne, hvis forudsætningerne ændrer sig, helt bestemt.
Kim Mortensen (S), 2010-11-10:
Jamen jeg ved ikke, hvad det er for forudsætninger.
Derfor opstiller vi det her på den måde ved at sige, at det, erhvervsskolerne selv fortæller, er rigtigt, nemlig at de har et fald i elevtallet, fordi der mangler praktikpladser – det er 8.000 unge mennesker, der mangler praktikpladser.
Man er faktisk i gang med ikke at lukke ned, men det er i hvert fald sådan, at en lang række af landets ungdomsuddannelser har så store økonomiske problemer, at de har meget svært ved at finde de her penge, og mange af dem kører med underskud i forvejen.
Med den anden hånd kommer ministeren og siger: Det er, fordi I har en elevtilgang, så nu tager vi de penge, I ellers skulle have brugt på at sikre en kvalitet i uddannelsen.
: Forventer ministeren, at erhvervsskolerne kan levere den samme kvalitet på erhvervsuddannelserne, når de har de her 400 mio. kr. mindre, end de ellers ville have haft?
Kan erhvervsskolerne så levere præcis den samme kvalitet i erhvervsuddannelserne?
Tina Nedergaard (V), 2010-11-10:
Jeg kan i hvert fald garantere, at skulle den situation opstå, er man velkommen hos mig, men jeg kan jo ikke garantere, at man kan lave en lovgivning, som er vedtaget i Folketinget, om.
Det er sådan set finansloven, vi er i gang med at vedtage.
Men jeg kan da sige det på den måde, at jeg meget nøje har overvejet, om ikke jeg skulle invitere hr. Kim Mortensens parti ind, så man kunne være med til at finde de penge til meraktivitetsstigninger, som sker i uddannelsessektoren i øjeblikket, inden for globaliseringsforligets område.
Men det er faktisk sådan, at VKO og Kristendemokraterne med aftalen, der er indgået om finansloven, har taget ansvaret for at finde finansieringen til den meraktivitet, der er, til trods for at vi meget vel kunne have henvist til, at det skulle globaliseringsforligskredsen medvirke til.
Jeg kan så glæde hr. Kim Mortensen med, at vi faktisk tager det, at der bliver stigende udgifter, så alvorligt, at vi i finansloven forudsætter, at til næste år er Socialdemokraterne med til at finde pengene inden for globaliseringsforligskredsen.
Jeg har jo ikke sagt, jeg ikke kender tallene.
Jeg kender vores tal, jeg kan bare ikke kommentere på erhvervsskolernes tal, som jeg ikke har foran mig, og som ikke indgår i min skriftlige forberedelse til dagen i dag.
Vores forudsætning er, at der er en markant aktivitetsstigning, det er vores forudsætning, og man har regnet sig frem til, hvad den vil være i 2011, på baggrund af de bevægelser, vi ser i øjeblikket.
Det har vi jo tal for, for de er kommet ind, og dem udbetaler vi taxameter på baggrund af nu.
Der er en markant stigning i aktiviteten i 2010, og det tilvejebringer vi så ressourcer til ved bl.a. at skære en lille smule i taxametrene.
Ja, det er en lille smule, det er en lille smule, når man tager i betragtning, hvad der sker i andre lande.
Det her er meget, meget små besparelser i de offentligt finansierede uddannelser sammenlignet med, hvad man står med i udlandet.
Det er det simpelt hen.
Men det, der er det positive billede, er, at skolerne med de forudsætninger, vi stiller op – og vi plejer jo dog også at have et vist ansvar over for Folketinget – har aktivitetsstigninger, og derfor mener jeg bestemt, at man kan levere den samme kvalitet i 2011, som man har kunnet i 2010, fordi volumen gør, at man samlet set får mange ressourcer ud af skolerne.
Kamal Qureshi (SF), 2010-11-10:
Jeg er ret sikker på, at det, der egentlig sker, er, at der simpelt hen ikke er ressourcer nok de enkelte steder til fra starten af at lave en efterforskning, for det er jo typisk sådan, at når forbrydelsen skal i retten, er det nærmest for sent at gå bagud og skaffe de beviser, der er.
Det er sådan set noget, man skal gøre fra starten, når man skal spørge vidner, om der var tale om en hadforbrydelse, om der blev sagt noget, som kunne tyde på, at det var en hadforbrydelse.
Jeg tror, det ville være godt at ruste politiet til det.
Ud over de kampagner, som ministeren snakkede om, vil jeg også godt spørge ministeren om, hvad han vil sige til, at man fik oprettet en enhed under Rigspolitiet, som vi fra SF's side har foreslået, som netop kunne hive fat i de her sager, i det øjeblik de blev registreret udeomkring i politienhederne, og kunne hjælpe dem med at efterforske bedre, sådan at de her sager netop kunne blive rejst i retssalene og også kunne føre til domfældelse.
Lars Barfoed (KF), 2010-11-10:
Jeg forestiller mig, at vi så om et års tid kan evaluere anklagemyndighedens anvendelse af bestemmelsen, efter at jeg har bedt om, at man sikrer sig al opmærksomhed på det.
Den evaluering kan jo bl.a. afdække, om der er nogen blokeringer for at anvende den af en eller anden art, om bestemmelsen er klar nok, om det er efterforskningsmæssige forhold, bevisbyrdemæssige forhold, der måske begrænser, eller at man simpelt hen er begyndt at bruge den i videre omfang, fordi man simpelt hen er blevet mere opmærksom på at anvende den.
Det kan vi jo få afklaret og så gøre status på det tidspunkt.
Til det andet spørgsmål vil jeg sige nej.
Jeg vil ikke bede rigspolitichefen om at oprette sådan en enhed nu.
Nu har vi lige lavet et forlig, et bredt forlig i Folketinget, om politiets økonomi og måden, hvorpå politiet skal drives i de kommende år.
Der har vi givet rigspolitichefen langt større frihedsgrader til at anvende ressourcerne fleksibelt for at udnytte ressourcerne bedre.
Derfor mener jeg ikke, at vi som lovgivere skal gå ind og diktere rigspolitichefen, hvordan politiet nærmere skal indrettes i forskellige enheder.
Men som sagt tror jeg, at vi skal afvente, før vi gør mere herfra, den evaluering, som jeg kunne forestille mig finder sted om et års tid.
Kim Mortensen (S), 2010-11-10:
Jeg vil starte med at læse spørgsmålet op:
Hvordan forventer ministeren at erhvervsskolerne skal hæve kvaliteten på erhvervsuddannelserne og få flere unge gennem en ungdomsuddannelse, samtidig med at erhvervsskolesektoren udsættes for massive besparelser og nedskæringer?
Tina Nedergaard (V), 2010-11-10:
Når vi snakker om at hæve kvaliteten, er det vigtigt, at vi ser tingene i de rigtige proportioner.
Erhvervsuddannelserne har siden 2007 fået ca. 320 mio. kr. hvert eneste år fra globaliseringspuljen til øget kvalitet, og med sidste års aftale lagde vi yderligere 133 mio. kr. oveni årligt.
Det betyder, at erhvervsuddannelserne også i 2011 tilføres 450 mio. kr. til øget kvalitet.
Med finansloven for 2008 forhøjede vi taxametrene til hhx med ca. 135 mio. kr. årligt til bedre kvalitet.
Det er bl.a. i det lys, at erhvervsskolerne i 2011 skal effektivisere deres drift, og det skal bemærkes, at de midler, de har fået ekstra til øget kvalitet på erhvervsskolernes ungdomsuddannelser, overstiger effektiviseringskravene.
Så der er altså ikke tale om massive besparelser på erhvervsskolernes ungdomsuddannelser.
Jeg vil også tilføje, at nogle af de gode resultater, som erhvervsskolerne har nået, betyder, at der kommer flere elever ind, og den sidste elev er jo som bekendt sjældent så dyr som den første, fordi der er en stribe af faste omkostninger, der er betalt.
Hvis jeg må nævne en god ting, der sker omkring erhvervsskolernes ungdomsuddannelser i øjeblikket, er det, at vi bl.a. kan se, at frafaldet i grundforløbene falder markant lige nu, og det betyder jo også, at de dermed får flere taxameterpenge ind.
Kim Mortensen (S), 2010-11-10:
En årsag er, at vi tidligere i et antal debatter har haft undervisningsministeren til at læse finansministerens tal fra finansloven op, men det her er jo en undervisningsminister, der har ansvaret for kvaliteten i ungdomsuddannelserne, herunder erhvervsuddannelserne.
Vi har været med til i et forlig med regeringen, senest i efteråret 2009, at finde 133 mio. kr. netop til at hæve kvaliteten i erhvervsuddannelserne.
Hvis man lægger alle de her tal sammen, krone til krone, har undervisningsministeren nu fjernet samtlige de penge, som vi har været med til at finde for at hæve kvaliteten i erhvervsuddannelserne.
Så det simple spørgsmål er: Når man med den ene hånd har givet penge til at hæve kvaliteten, og det var vi alle sammen enige om var nødvendigt, og med den anden hånd igen har fjernet pengene, krone for krone, hvordan ser undervisningsministeren så mulighederne for, at de erhvervsskoler rent faktisk skal løfte kvaliteten i erhvervsuddannelserne, som vi har bedt dem om?
Det var sådan set det, der var spørgsmålet, og ikke så meget de der forskellige typer tal, som undervisningsministeren kunne læse op.
Tina Nedergaard (V), 2010-11-10:
Det skyldes muligvis, at jeg ikke er enig i udlægningen.
Altså, det er sådan, og det er jo en positiv udfordring, at der er flere, der tager uddannelse nu, og der er også flere, der tager en erhvervsuddannelse.
Det betyder jo, at der samlet set bliver udbetalt flere taxameterpenge.
De sidste taxameterpenge, der så kommer i 2011, bliver mindre, end de har været hidtil, men enhedsomkostningerne må også med en vis berettigelse forventes at falde, når man får flere ind.
Det er almindeligt kendt, det var også den tidligere finansminister, hr. Mogens Lykketoft, bekendt, at når man har stigende elevtal, er omkostningen pr. elev jo også faldende.
Men dertil skal også nævnes, at det ikke er sådan, at vi har ladt erhvervsuddannelserne i stikken i forbindelse med efterårets forhandlinger.
Jeg har jo selv sammen med hr. Kim Mortensens parti lavet en massiv kampagne for at skabe flere praktikpladser.
Vi har i fællesskab afsat midler fra AER til at bidrage til, at der skabes flere praktikpladser.
Og det er altså en væsentlig del af det at skabe en god erhvervsuddannelse, at unge mennesker kan komme ud enten i en rigtig praktikplads – hvilket der bliver bedre mulighed for i 2011, ved at vi har hævet præmien for at tage en elev – eller i en skolepraktikuddannelse, som vi også, i øvrigt i fællesskab, har afsat penge til at forbedre i 2011 og 2012.
Så altså, vi tager hånd om kvaliteten, og det, som jeg synes må betrygge hr. Kim Mortensen, er faktisk, at tallene taler deres eget sprog om, hvordan det lykkes at fastholde de unge.
I de år, som hr. Kim Mortensen nu fremhæver, blev vi jo også kaldt nedskæringsregering, men i de år havde vi faktisk en udfordring i, at de unge gik ud og tog job.
Nu kan vi se, at de bider sig fast i uddannelserne, og det er da en betydelig del af kvaliteten, at unge vælger at blive og gennemføre deres uddannelse.
Så det er faktisk gode nyheder.
Kim Mortensen (S), 2010-11-10:
Jeg forstår på ministerens svar, at de samlede besparelser, som erhvervsskolerne og lederne på landets erhvervsskoler nu kan sidde og kigge på, beløber sig til op mod de her 400 mio. kr.
Det er de samme 400 mio. kr., som vi snakkede om skulle være med til at give et løft.
Men man har altså fjernet pengene.
Nu forstår jeg så, at undervisningsministeren kan bibringe Folketinget nye tal, nemlig at der vil være en stigning i elevtallet i 2011 på erhvervsuddannelserne.
Det vil sige, og det vil jeg gerne have svar på her, at de tal, som erhvervsskolerne præsenterer, er, at der vil være 10 pct.s fald på grundforløbet næste år, og at der vil være 15 pct.s fald på hovedforløbet næste år.
Er det noget vrøvl, eller er det rigtigt?
Sagen er jo, at de her erhvervsskoler rent faktisk står med det problem, at når der er mere end 8.000 unge mennesker, der mangler en praktikplads, så kan de jo ikke gennemføre deres erhvervsuddannelse.
Så oven i de 400 mio. kr., som ministeren har stjålet fra erhvervsskolerne, vil man nu kunne kigge på, at der også vil være et faldende elevtal i 2011.
Tina Nedergaard (V), 2010-11-10:
Jeg kan ikke af- eller bekræfte de tal, dem har vi ikke regnet på, og jeg skal jo tale i overensstemmelse med den viden, som jeg har.
Det kan jeg ikke af- eller bekræfte, men jeg kan bare sige, at der ikke er nogen indikationer for det, for det, vi ser, er, at de holder bedre fast i grundforløbet.
Og sammen med hr. Kim Mortensens eget parti har vi jo lavet en plan for, hvordan vi skaber næsten 9.000 flere praktikpladser til næste år, end vi havde sidste år, så jeg kan ikke genkende det billede, der tegnes.
Jeg vil også gerne understrege, at vi ikke stjæler nogen penge fra erhvervsskolerne.
Vi gør det pænt og ordentligt som et flertal i Folketingssalen; det er sådan set lovgivning.
Derudover vil jeg også gerne påpege, at samlet set, fordi der er mere aktivitet, bruger vi flere penge på uddannelse, og det er sådan set situationen.
Jeg ved godt, det generer hr. Kim Mortensen, når jeg minder om, at vi er blevet ramt af en international økonomisk krise, men vi er jo i færd med at skabe sikkerhed for, at vi kan udbetale taxameterpenge, ikke bare i år og til næste år, men også i fremtiden, og det forudsætter altså, at den økonomiske politik overordnet er stabil.
Men samlet set får erhvervsskolerne jo flere penge ind, når der kommer flere elever, og det er det billede, som jeg har.
Kim Mortensen (S), 2010-11-10:
Jeg synes, det her er meget, meget interessant.
Altså, undervisningsministeren bibringer nu Folketinget den viden, at de penge, som erhvervsskolerne skulle have haft til at løfte kvaliteten med, får de ikke.
Ergo kan de ikke løfte kvaliteten.
Forudsætningen for, at undervisningsministeren, og jeg vil godt sige stjæler pengene fra erhvervsskolerne, er, at der vil være en stigning i elevtallet.
Det er den viden, vi nu har fået fra undervisningsministeren.
Så vil jeg godt spørge undervisningsministeren konkret: Betyder det, at hvis tallene for 2011 viser, at der vil være et fald på grundforløbet på erhvervsskolerne, at der vil være et fald i elevtallet på hovedforløbene på erhvervsskolerne, så kan erhvervsskolerne imødese at få nogle af de her penge igen?
Christine Antorini (S), 2010-11-10:
Hvorfor er det elever og studerende, der især skal rammes af regeringens nedskæringer med forslag om at fjerne SU for hjemmeboende, øge transportudgifter til unge på ungdomsuddannelserne og ekstraordinære besparelser på uddannelserne på grund af øget søgning til uddannelserne?
I Socialdemokraterne og SF's finanslovforslag
er der en række prioriteringer, som ikke er behagelige.
Vi kommer til at hæve nogle skatter, vi kommer til at tage fra bankerne, men det betyder bl.a., at vi prioriterer et løft af uddannelserne.
Men nu er det jo ikke mig, der skal svare på spørgsmål, det er ministeren, og derfor synes jeg, vi skal vende tilbage til det, som er udgangspunktet for spørgsmålet, nemlig at der kommer massive ekstraordinære besparelser, som rammer alle videregående uddannelser inden for undervisningsministerens område.
Jeg vil gerne stille ministeren et meget konkret spørgsmål, for igen hører vi ministeren, der tager den private sektor til indtægt for, at det er det helt rigtige at spare ekstraordinært meget på uddannelserne.
Kan ministeren bekræfte, at Dansk Industri og Dansk Erhverv samstemmende har sagt, at de er fuldstændig uenige i de nedskæringer, der sker på ungdomsuddannelserne, de videregående uddannelser og for den sags skyld også voksenefteruddannelsesområdet, som også lige får en rundbarbering af regeringen og Dansk Folkeparti?
Kan ministeren bekræfte, at man samstemmende fra erhvervslivets organisationer har sagt, at det er en helt forkert prioritering?
Tina Nedergaard (V), 2010-11-10:
Nu er det sådan, at det at hente flere skatter ikke er det samme som at prioritere den offentlige sektor, altså, det er bare at lade den offentlige sektor vokse på bekostning af den private.
Nu valgte ordføreren faktisk at svare på mit spørgsmål, selv om hun ikke er forpligtet til det, og det, jeg egentlig spurgte til, var, hvad man ville prioritere i den offentlige sektor.
Men Socialdemokraterne og SF – det ved vi godt – vil bare lave den offentlige sektor større, og nogle skal så betale det.
Altså, det er jo ikke et rimeligt regnestykke at stille op at spørge til, hvad DI og Dansk Erhverv siger til et konkret forslag fra os sammenlignet med en overordnet økonomisk plan.
Altså, jeg kunne også finde tekststeder – det er jeg sikker på – hvor man kunne se, at vi ifølge internationale økonomiske organisationer og erhvervslivet i Danmark knækker ryggen, hvis vi bliver ved med at pålægge dansk erhvervsliv øgede produktionsomkostninger, for vi er jo ude at konkurrere på et globalt marked.
Det er jo en smagssag, selvfølgelig også i erhvervsorganisationerne, hvordan man griber tingene an.
Men jeg tror også, at det er en af de myter, der bliver dannet omkring uddannelse, at der er en ligefrem proportionalitet mellem antal kroner, man bruger, og resultater.
Og hvis det var så vel, at der var ligefrem proportionalitet, havde vi jo en af verdens bedste folkeskoler med nogle af verdens bedste resultater, for vi har jo f.eks. en af verdens dyreste.
Og det samme ville jo gøre sig gældende med en stribe af vores andre uddannelser, hvor vi også ligger højt udgiftsmæssigt, men ikke nødvendigvis får optimale resultater ud af det.
Jeg er sikker på, at skolerne godt kan håndtere den udfordring, de står med.
Christine Antorini (S), 2010-11-10:
Jeg må fortolke det lange, generelle svar sådan, at ministeren ikke kunne afkræfte, at erhvervsorganisationerne faktisk peger på, at det er en katastrofe, sådan som der bliver skåret ned på uddannelserne.
Jeg vil derfor gerne fortsætte inden for det samme felt, for det er sådan, at statsministerens vækstforum skulle tage stilling til en række udfordringer, som regeringen selv har peget på, og jeg vil gerne nævne udfordring nr. 3, som lyder: Uddannelsesniveauet sakker efter de bedste lande.
Når nu statsministeren selv har erkendt, at det er det, der er virkeligheden, vil jeg gerne spørge undervisningsministeren, om det ikke er noget, der gør indtryk på undervisningsministeren.
Regeringen har siddet i snart 10 år, og det går den forkerte vej med uddannelserne, og det, der sker, er, at der sker ekstraordinært store besparelser på lige præcis de uddannelser, som regeringen selv har peget på burde have et løft.
Gør det indtryk på ministeren?
Tina Nedergaard (V), 2010-11-10:
Ja, det ville da gøre indtryk på mig, hvis det var sådan, at det var den opfattelse, at de besparelser, vi laver nu, altså sænker enhedsomkostningen pr. studerende, når der kommer langt flere ind; så ville det da gøre et stort indtryk.
Men jeg ved jo også, at det danske erhvervsliv vil kunne genkende billedet af, at når man masseproducerer – og det er ikke for at sammenligne unge studerende med enheder, man laver ude i industrien – kan man konstatere, at de faste omkostninger er dækket.
Bygningerne er dækket ind, man har fået ansat rektor, man har fået pedellen ansat osv. osv.
Når man har dækket det ind og der kommer flere studerende ind, bliver enhedsomkostningen naturligt nok lavere for de sidst ankomne.
Sådan er det, og det bekendte den socialdemokratiske regering sig til tidligere, men det gør man selvfølgelig ikke længere, når man er i opposition og gerne vil genvinde regeringsmagten.
Men med hensyn til uddannelsesniveauet tror jeg bare, man er nødt til at se på, at det er helt andre metoder, der skal bruges til at få unge i gang.
Vi kan altså se en aktivitetsstigning nu, og det vil sige, at når unge mennesker ikke har et alternativ i at gå ud og få et job, søger de mere uddannelse.
Vi er faktisk kommet rigtig fint på denne side af krisen på den måde, fordi vores ungdomsarbejdsløshed ikke er eksploderet.
Vi har i fællesskab kunnet afsætte penge til flere praktikpladser, og jeg skal lige hilse og sige, at det er Dansk Industri bestemt ikke begejstret for, da det jo er lovbundne omkostninger, der bliver påført erhvervslivet for at øge uddannelsesniveauet.
Christine Antorini (S), 2010-11-10:
Jeg synes, undervisningsministeren skal have en chance for her i spørgetiden og til alle dem, der måtte følge debatten, at fortælle, hvad undervisningsministeren anbefaler, at dem ude på alle uddannelsesstederne – ungdomsuddannelserne, erhvervsskolerne, gymnasierne, produktionshøjskolerne, erhvervsakademierne – som nu skal ud at finde 510 mio. kr. – 510 mio. kr. – ekstra i besparelser ud over de besparelser, der lå i finansloven, skal gøre.
Skal de proppe flere elever, flere studerende ind i klasserne, skal de fyre undervisere, eller hvad skal de?
Hvad er det for et kvalitetsløft, undervisningsministeren vil anbefale, når de nu skal ud og finde 510 mio. kr. ekstra i besparelser?
Tina Nedergaard (V), 2010-11-10:
Jamen konkret kan man jo bl.a. gøre det i gymnasierne, at man tærer lidt på de ressourcer, man har lagt til side i gode tider.
Det ville jeg da synes var en naturlig anbefaling at komme med, og jeg kan også sige, at vi selvfølgelig har siddet med nogle overvejelser om, også i forhold til voksenefteruddannelsesområdet, om vi skulle pålægge en øget AER-afgift, når det nu var sådan, at erhvervslivet var så bekymret for, at man reducerede udgifterne på uddannelsesområdet.
Jeg rådførte mig en lille smule, og det var altså ikke intentionen i erhvervsorganisationerne, så man skal lige holde lidt øje med, hvilke svar man får, når man spørger.
Men jeg mener ikke, man behøver at skære ned på kvaliteten ude i erhvervsuddannelserne eller det almene gymnasium eller hhx, fordi man får flere elever ind.
Vi synes simpelt hen, at noget af det bedste er at give gaver for andre folks penge, og det jo det, vi egentlig bruger rigtig meget tid på her i Folketinget.
Situationen er bare den, at der i dag bare ikke er nær så mange penge i det danske samfund, som der kunne have været, hvis den internationale krise ikke var sat ind.
Det er virkeligheden.
Per Husted (S), 2010-11-10:
Hvordan er det kommet bag på ministeren, at flere unge har søgt en uddannelse, som nu skal finansieres af en ekstraordinær, stor besparelse på ministerens eget budget?