runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-26:
Nogle gange er politik nogle meget konkrete ting, og nogle gange er det nogle drømme, visioner og målsætninger, og begge dele skal være der, og det må gå på to ben, og alle har målsætninger.
Det kan være en målsætning om at gøre det billigere at være dansker, om at få flere svin inden for det danske landbrug, om at fordoble det økologiske areal, om at få stort set alle unge til at tage en ungdomsuddannelse.
Alle partier herinde har målsætninger, og selvfølgelig skal man jo helst også følge det op med noget politisk vilje og noget finansiering.
Men først og fremmest er en målsætning jo et redskab til at vise, at det er den vej, man vil gå.
Det er det, man viser dem, der er uden for Christiansborg – altså alle interessenterne, erhvervet og organisationerne – og at det her er noget, som man gerne vil politisk, og så skaber man nogle rammevilkår, noget forudsigelighed og noget stabilitet, og det er det, som rigtig mange efterspørger.
Derfor var det rigtig, rigtig ærgerligt, at regeringen fjernede sin egen økologimålsætning, specielt når det er på et område, hvor Danmark har en styrkeposition, hvor vi tjener penge, et område, der er i vækst, og som samtidig er med til at løfte nogle af de andre målsætninger, som vi har på naturområdet, på miljøområdet, på klimaområdet og inden for dyrevelfærd.
Jeg har hørt flere, specielt Venstres ordfører, sige heroppe, at det hele skal være drevet af en markedsdrevet udvikling.
Der må man jo bare sige, at vi har et statsstøttet landbrug i Danmark, fordi vi har besluttet at vi vil have det, fordi vi synes, det er vigtigt.
Så har vi nogle politiske forskelligheder i forhold til, hvordan det skal reguleres, hvordan det skal se ud, hvor meget økologi der skal være, og hvor meget forurening man synes er acceptabelt, men der er jo ikke et eneste parti herinde, der har sagt, at der i morgen ikke skal være en eneste statsstøttet krone til landbruget, for så ville vi ikke have et dansk landbrug.
Så alle er enige om at understøtte det, fordi det er vigtigt for os at have en fødevareproduktion, og derfor giver det ikke mening at tale om markedsudvikling.
Det bizarre er jo bare, at det lige præcis er på økologiområdet, at der har været en markedsudvikling.
Der har været en markedsdrevet udvikling, og forbrugerne har efterspurgt det, men det har de jo gjort, fordi der har været noget ro om det, fordi der har været en målsætning, og fordi der igennem en del år har været en relativt bred opbakning fra Folketinget om, at det her er en vej, vi gerne vil gå.
Det kan godt være, at nogle af os gerne vil gå lidt længere, men det er i hvert fald en vej, vi gerne vil gå, og det er jo også det, der giver tryghed for erhvervet og for organisationerne, som siger: Det er faktisk rart, at I kan vise en retning, for en zigzagkurs er noget af det, der er allersværest for os at forholde os til.
Så det er SF's politik, og derfor støtter vi selvfølgelig også forslaget.
Andreas Steenberg (RV), 2016-04-26:
Fødevare- og landbrugserhvervet er jo et enormt vigtigt erhverv for Danmark.
Alle ved, at der jo er ganske store udfordringer med at tjene penge, med at betale en meget, meget stor gæld tilbage, som man har bygget op hen over boblen, finanskrisen.
I Radikale Venstre synes vi, det havde været klogt at benytte den her fødevare- og landbrugspakke, som varer 4 til 5 år, til at få landbrugsog fødevareerhvervet flyttet hen, hvor det igen kan være økonomisk bæredygtigt, men også bæredygtigt i forhold til miljø og klima.
Partierne bag landbrugs- og fødevarepakken vil selvfølgelig sige: Ja, det er lige præcis det, vi har gjort.
Men det, man har gjort, er at skyde miljø- og klimaregningen 3 år ud i fremtiden, for det, der er sagen, er, at den her massive landbrugsstøtte, som landbruget får, 50 mia. kr. de næste 5 år, er bundet op på et krav om, at man skal beskytte miljø, natur og klima mere for hver dag, der går.
Så det, man faktisk har gjort, er bare at skyde regningen ud i fremtiden.
Det hedder målrettet regulering, men det kommer til at blive danmarkshistoriens største miljø- og klimaindgreb over for landbruget.
Det er der bare ikke nogen der har forstået endnu.
Derfor synes vi, det havde været klogt f.eks. at fokusere mere på økologi i den her fødevare- og landbrugspakke, hvor man prøver at få landbruget flyttet over på nogle produktionsformer, som giver flere indtægter.
Vi kan se, at markedet eksploderer, efterspørgslen eksploderer, så det havde været klogt at bruge penge på at flytte landbruget mere over mod økologi.
Herudover forurener det mindre, så det lever op til de målsætninger og de krav, der bliver stillet sammen med den massive statsstøtte fra EU.
Derfor synes vi, det havde været en god idé at fastholde den her målsætning.
I debatten her bliver en målsætning stillet op imod det, at det skal være markedsdrevet, men det, Radikale Venstre var med til i regering, var at understøtte netop en markedsdrevet udvikling af økologi.
Det var netop ikke tvang, men det var at give tilskud til forskning, udvikling, markedsudvikling og alle mulige andre tiltag, som netop gjorde, at det her skete på markedsvilkår, og så ja, en del støtte til de landmænd, som vil omlægge til den her produktionsform.
Det er vores politik i de forhandlinger, vi har været igennem, men også da vi sad i regering, og det står vi selvfølgelig ved.
Simon Kollerup (S), 2016-04-26:
Jeg skal starte med at beklage det med tiltalen af ministeren – jeg skal nok huske den korrekte tiltaleform herinde.
Det, jeg fisker lidt efter hos ordføreren, er selvfølgelig at prøve at blive lidt klogere på den her relativt hårde melding om, at der aldrig kan komme en økologimålsætning.
Ordføreren siger også, at det er forkert at lave en økologimålsætning.
Nu lægger vi så til side, at det sådan set er noget, Venstre har indført tidligere, og så prøver vi bare at finde ud afor, hvorfor det er forkert.
Jeg er med på, at man er tilhænger af den markedsdrevne udvikling osv., men jeg er bare nødt til at forstå, hvorfor det er forkert at have en målsætning, sådan som Venstre har haft det før.
Erling Bonnesen (V), 2016-04-26:
Om det er en hård melding eller ej, som spørgeren ligesom giver udtryk for at det er, må stå for spørgerens egen regning, for det har jeg sådan set ikke gjort mig nogen overvejelser om.
Jeg synes også, jeg har forsøgt at svare på det i det foregående spørgsmål, men jeg skal da gerne ridse det svar kort og klart og præcist op igen: Økologerne skal bare gå til den, de skal sælge alt det, de kan, på markedsvilkår, og i Venstre vil vi gerne være med til at give mulighederne for, at de kan opfylde det, og derfor har vi også fokus på at fjerne barrierer, give muligheder for omlægning osv., for det synes vi er vigtigere end at have fokus på et bestemt tal.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-26:
Jeg tog ordet, fordi ordføreren flere gange har brugt ord som markedsvilkår og markedsdrevet, og det er selvfølgelig nogle gode, liberale ord.
Men vores landbrugssektor er jo ikke et liberalt erhverv, der er fuldstændig ustøttet, eller som ikke er understøttet politisk.
Altså, vi støtter jo, fordi vi har besluttet det i Folketinget, landbruget med 10 mia. kr. om året, og hvis vi fjernede dem fra den ene dag til den anden, ville der sikkert ikke være noget landbrug.
Det kan godt være, vi har lidt forskellige ønsker til, hvordan fremtidens landbrug skal se ud, men det er jo ikke sådan, at vi ikke i dag har en politisk interesse i, hvad det er, vi får for 10 mia. kr. om året.
Derfor synes jeg, det er lidt malplaceret at tale om, at der skal være en markedsdrevet udvikling.
Hvis vi ønsker at have et understøttet landbrug, bruger vi pengene på det – det er sådan, vi har det lige nu.
Erling Bonnesen (V), 2016-04-26:
For så vidt angår landbrugsstøtten, er det jo ikke kun i Danmark – og det tror jeg at spørgeren selv er fuldstændig klar over – man har landbrugsstøtte.
Det er jo i hele Europa og i store dele af verden, at man har landbrugsstøtte, og jeg vil da give spørgeren fuldstændig ret i, at hvis man fra den ene dag til den anden ensidigt fjernede støtten i Danmark, var det jo sådan set slut med at have en fødevaresektor.
Men EU har jo taget skridt til det, og det ligger i den sidste EU-aftale, at man gradvis skal begynde at sænke landbrugsstøtten lidt, og der er forskellige omlægningsmuligheder.
For så vidt angår det med målsætningsprocenter, har man jo heller ikke målsætninger for, præcis hvor mange liter mælk eller hvor mange grøntsager der skal produceres inden for de forskellige dele af landbruget.
Så man kan jo sige, at der da naturligt nok er en forskel på tilgangen til det i SF og i Venstre.
Jeg er Venstremand og liberal, så jeg synes, jeg vil være med til at give nogle muligheder for, at man kan producere gode, sunde kvalitetsfødevarer, som opfylder de kvalitetskrav, som vi har her i Danmark, og så ligesom sige til producenterne: Bare gå til den og sælg det, der kan sælges, på markedsvilkår.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-26:
Jeg forstår simpelt hen ikke svaret, også fordi jeg ved, at ordføreren er en, der har forstand på landbruget.
Vi laver målsætninger om alt muligt – antal svin, hektarer, hvor meget areal i Danmark der skal være under plov osv. osv. Det her er ikke et markedsdrevet område, for hvis det var det, havde vi ikke noget landbrug.
Vi har understøttet dansk landbrug.
Ministeren ryster på hovedet, men jeg tror godt, jeg ved, hvad der ville ske, hvis vi fra den ene dag til den anden fjernede 10 mia. kr. i landbrugsstøtte; så havde vi i hvert fald ikke et landbrug, som vi kender det i dag.
Så det er ikke markedsdrevet, det er båret af politisk vilje, ligesom økologimålsætningen også vil være det.
Erling Bonnesen (V), 2016-04-26:
Jeg er helt med på, hvad SF's overordnede målsætning er – det er at få reduceret fødevaresektoren og landbruget i Danmark.
Det fremtræder ret tydeligt af tingene.
Og det er så der, hvor der også bare er en markant forskel på, hvordan vi ser på det i Venstre og i SF.
Sådan er det.
Jeg er glad for, at vi har fået vedtaget en landbrugspakke, som understøtter erhvervet med hensyn til arbejdspladser og alt muligt andet, og hvad angår målsætningen, har jeg svaret tidligere, og det kan jeg så henvise til igen.
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
Mange tak.
I Liberal Alliance ønsker vi virkelig en stor og stærk økologisk produktion i Danmark.
Som jeg også sagde tidligere i dag i forbindelse med et beslutningsforslag, jeg selv har fremsat, om vandløbsloven, bruger jeg nogle gange et moderne redskab, når jeg kigger ud i verden.
Det er en kikkert.
Når det er en moderne kikkert, er der to linser, og billedet fra de to linser smelter som regel sammen på nethinden hos mig.
Det gør det også, når jeg kigger på det danske landbrug, som jeg mener sagtens kan bestå både af en konventionel del og en økologisk del.
Det håber jeg at det kan fremover også.
Jeg håber faktisk, at den økologiske del kan blive styrket.
Men i Liberal Alliance ønsker vi ikke den type målsætning, som der er tale om her i beslutningsforslaget.
Vi ønsker, at den økologiske produktion skal øges via en forbrugerdrevet efterspørgsel.
Så ønsker vi i øvrigt heller ikke, som også Venstres ordfører lige har været inde på, at der skal være en ensidig fokus på arealet, som der også er tale om i det her beslutningsforslag.
Når vi taler økologisk produktion, og det har også været nævnt et par gange her, er der faktisk en teoretisk mulighed for, at man reelt set med den udvikling, der allerede er i gang, kan nå de måltal, som der tales om.
Der er også i fødevare- og landbrugspakkesammenhæng, som det også har været nævnt flere gange, afsat midler til udvidelse af det økologiske areal.
Hvis de midler, der i første omgang er afsat til det, skulle løbe ud, er der også allerede på nuværende tidspunkt reserveret kanaler til yderligere støtte til at udbygge det økologiske areal.
Så med de ord vil jeg sige, at Liberal Alliance går ind for forbrugerdrevet økologi, og vi håber på, at den danske økologiske sektor måske endda også kan komme til at bidrage i større stil til vores eksport.
Men desværre kan vi ikke støtte det her forslag.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-26:
Altså, når man har betragtet højrefløjens hasarderede opførsel i forbindelse med den her landbrugspakke, som handlede om at imødekomme landbrugserhvervets ønsker, så kan det virkelig undre, at man er så modstræbende i forhold til at imødekomme erhvervets ønsker, når det handler om noget så fredsommeligt som en økologimålsætning.
Landbruget siger jo selv, erhvervet siger jo selv, at det er noget, der giver dem et pejlemærke, at det faktisk er med til at understøtte, at landmændene tør springe ud i det.
Det kræver meget lang tids overvejelse, men et politisk mål er med til at hjælpe dem.
Der er ikke nogen modsætning der, så kan ordføreren ikke putte lidt flere ord på: Hvorfor er det, at man er så meget modstander af at have et politisk mål?
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
For at referere til, hvad jeg tidligere har talt om her på talerstolen i dag om andre beslutningsforslag, vil jeg sige, at jeg som folketingspolitiker ikke har nogen ambition om at have en målsætning på forbrugernes vegne.
Jeg ønsker, at en eventuel økologisk omstilling i landbruget skal være forbrugerdrevet, og hvis forbrugerne efterspørger økologiske varer, skal de selvfølgelig have en mulighed for at købe dem.
Og det vil så skabe et marked for en øget økologisk produktion i det danske landbrug.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-26:
Man kigger ud i den virkelige verden og ser, at vi har en økologisektor, der virkelig tjener penge – der er virkelig øget efterspørgsel i Danmark og i udlandet – og at vi har en konventionel svinesektor, som i årevis har haft vanskeligt ved at tjene penge, og så har vi en situation, hvor der er ønsker fra begge sider: Økologerne ønsker en økologimålsætning, og erhvervet ønsker det, som var i landbrugspakken.
Og så gør man sig al mulig umage for at hjælpe det erhverv, der ser ud til at have det allersværest, og hvor der er allermindst fremtid, i stedet for også at imødekomme den anden gren.
Jeg begriber simpelt hen ikke den tilgang til dansk landbrug.
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
Jamen jeg synes jo faktisk i virkeligheden også, som jeg redegjorde for ganske kort – godt nok i min ordførertale – at initiativerne i fødevare- og landbrugspakken også tilgodeser økologien og en styrkelse af den økologiske produktion i Danmark.
Christian Poll (ALT), 2016-04-26:
Og det er jo et langsigtet mål, som vi mener der skal sættes ind på at nå helt bredt og med en række forskellige indsatser.
Det ligger naturligt for os, at man arbejder efter mål.
Vi mener, at den gode måde at bedrive politik på er, at man sætter sig nogle mål og så hele tiden løbende justerer på, hvad det er for virkemidler, der skal til, for at man når sine mål.
Det er sådan, man kommer i hus med de mål, man sætter sig.
Og det er jo netop derfor, at vi tilslutter os Enhedslistens forslag her.
Hvis vi skal nå 100 pct. økologi i 2040, skal vi jo selvfølgelig sætte os nogle delmål, og det her er et passende minimumsmål, vil jeg sige, som vil sikre, at hvis vi ser en tøven i markedet – for lige nu går det jo rigtig godt for økologien, men vi kan f.eks. om et par år eller på et senere tidspunkt se en tøven i markedet – så er det, det er vigtigt, at vi så har et mål og går ind og justerer på de virkemidler, der skal til, for at man når målet.
Det er det, vi mener er ideen med et mål, og derfor tilslutter vi os forslaget.
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
Jeg vil også i den her sammenhæng sige tak til forslagsstillerne for beslutningsforslaget.
Jeg blev lige for lidt siden faktisk en lille smule forvirret over beslutningsforslaget, fordi jeg bestemt mente, at SF har fremsat et tilsvarende beslutningsforslag.
Så jeg tror faktisk, at vi – hvis ikke vi synes, at vi kommer nok rundt om tingene her til aften – får en mulighed om ganske kort tid igen, når SF's stort set identiske beslutningsforslag skal behandles; det er jeg ret sikker på.
Det er jo sådan set fint nok, for det er et meget relevant emne; det er jeg egentlig enig med flere af de ordførere, der allerede har været på talerstolen, i.
Jeg forstår udmærket godt bekymringen, når vi snakker om bl.a. mikroplast i de her plejeprodukter.
Og man kan jo synes, det kan være en lille smule ubehageligt på den måde at påføre sig selv små stykker plastik i forbindelse med brug af plejeprodukter og andet.
Så vi bifalder selvfølgelig initiativet til at sætte fokus på den her udfordring med plast i naturen, for vi mener bestemt ikke i Liberal Alliance, at plastaffald hører hjemme i naturen.
Derfor er vi jo egentlig også rigtig glade for – det hørte jeg vist også med et halvt øre ministeren være inde på tidligere – det her med, at Europa-Kommissionen jo allerede har indledt et arbejde hen imod en plaststrategi i forbindelse med arbejdet med den cirkulære økonomi.
Og igen med et halvt øre tror jeg jeg hørte ministeren også omtale den danske regerings indsats i den forbindelse og det, at regeringen har involveret sig i arbejdet og ønsker, at der kommer en styrket europæisk strategi ud af det her samt en handleplan på EU-niveau frem for en national handleplan.
Så vidt jeg ved, er plastindustrien i øvrigt også allerede selv i gang med nogle initiativer til at erstatte de her mikroplastdele i deres produkter.
Og jeg er jo rigtig glad for, at der på den måde allerede nu frivilligt i industrien sker en udvikling.
Miljøstyrelsen kom med en rapport, tror jeg, for et års tid siden eller noget tilsvarende omkring fordelingen af mikroplast i vores miljø.
Og så vidt jeg husker, er det en ganske lille procentdel, 0,1 eller 0,2 pct., der kommer fra de her plejeprodukter, hvorimod det mere er slitage fra bildæk, maling og andet – vist op imod 70 pct. fra bildæk – der er tilfældet.
Derfor synes jeg jo, det er væsentligt, at vi får sat ind der, hvor effekten er størst, og at vi også helt generelt sørger for at køre i EU-sporet.
Og jeg mener faktisk egentlig også, at den indsats, som regeringen nu – så vidt jeg forstår på ministeren – allerede er i gang med, kan føre til en indsats på EU-niveau, som måske kan matche den indsats, som USA allerede på sin vis har været foregangsland for.
Så samlet set leder al den her snak en sen aftentime på Folketingets talerstol frem til at sige, at Liberal Alliance faktisk ikke støtter beslutningsforslaget, men måske i virkeligheden støtter intentionerne og bifalder det arbejde, som regeringen forhåbentlig vil fortsætte i EU-regi.
Christian Poll (ALT), 2016-04-26:
Spredningen af og forureningen med plastik i naturen er et af de lidt nyere problemer, som er blevet identificeret, og som kan ende med at få katastrofale følger for vores samfund nogle år frem i tiden.
Der bliver allerede talt om enorme øer af plastik ude i verdenshavene – altså ikke små øer, men øer på størrelse med, ja, da jeg først hørte om det, snakkede man om øer på størrelse med Fyn og Lolland og den slags, men nu snakker man om øer på størrelse med Frankrig, sådan som jeg forstår det.
Og det viser, at vi altså har med et problem at gøre, som vokser os over hovedet, og som vi ikke forstår konsekvenserne af, men som tegner til at blive et voldsomt problem.
Og derfor er det supervigtigt, at vi tager det alvorligt og gør det, som vi jo er rigtig gode til i Danmark, og netop går foran.
Og derfor støtter vi det her forslag fra Enhedslisten.
Så vi støtter forslaget.
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
Det var ordførerens bemærkning om plastikøer, der fik mig til at trykke mig ind på tavlen her.
Nu hænger det måske ikke så meget sammen med beslutningsforslaget her, som handler om mikroplast, men jeg synes alligevel, det er en interessant betragtning, og kunne egentlig godt tænke mig at høre, om ordføreren selv har set de her plastikøer eller på anden måde fået konkret dokumentation for, at de eksisterer i den størrelsesorden.
Jeg kan ikke huske, om det var Lolland-Falster, ordføreren henviste til, og senere Frankrig, men der var i hvert fald tale om, at de geografisk set havde en ret stor udstrækning.
Christian Poll (ALT), 2016-04-26:
Jeg har ikke selv set de øer – det tror jeg at det er få der har.
Jeg har indtryk af, at når man snakker om øer i den her sammenhæng, er det, man snakker om, at der er en fortætning af plastmaterialer, som på grund af strømningsforholdene i havområder visse steder samler sig.
Så det er altså ikke en ø, man sådan kan træde ud fra et skib og gå på, det er en ø, man kan kigge ud over og se, at der altså her ligger store mængder plastik og skvulper tæt op og ned af hinanden.
Det er, som jeg har forstået det, i den forstand, man skal forstå de her øer i verdenshavene.
Så selv om man kan sige, at der ikke er tale om fastland, er det jo en voldsom konsekvens, at der altså er så tæt en samling af plastik, at man kan kigge ud over det, og at der altså også er de her effekter på dyrelivet, som f.eks. fugle, der optager plasten og dør af det i sidste ende, og en række andre effekter.
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
Tak for svaret.
Måske ordføreren og jeg i udvalgsregi kan prøve på at dykke lidt ned i begrebet plastikøer.
Og hvem ved, det kan faktisk være, at vi sammen i udvalget kan få arrangeret en studietur til en sådan plastikø.
Christian Poll (ALT), 2016-04-26:
Som jeg har forstået det, skal man ud på Stillehavet for at se de rigtig store øer, så det kunne blive en spændende studietur.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-26:
Tak, og undskyld, fordi det nu er blevet sent.
Men inden vi bevæger os ud i sådan et mærkværdigt rum med mytedannelse, må vi sige, at selv plastindustrien siger, at de her øer findes.
De er selvfølgelig ikke landfaste, som de pointerer på forsiden af deres hjemmeside, www.plastindustrien.dk.
Der kunne man jo gå ind og tjekke.
Men det er netop, som ordføreren er inde på, den samlede masse af mikroplast og større stykker plastik, som svarer til, jeg tror, det er 700 gange Danmarks størrelse.
Der er også adskillige marinebiologer, der har skrevet mange kronikker om det her.
Så jeg tror ikke, at vi skal bevæge os derud, hvor der lige pludselig er tale om et Atlantis eller lignende mytedannelser.
Jeg tror, det er fastslået med rimelig sikkerhed, at de eksisterer.
Det er bare, så vi ikke skal bruge mere krudt på det.
Det håber jeg også at ordføreren er fuldstændig enig med mig i.
Christian Poll (ALT), 2016-04-26:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Jeg er sikker på, at der er masser af dokumentation for de her såkaldte øer, som ikke er landfaste.
Plastindustrien er jo også gået ind i noget af det her samarbejde om at tage fat på problemstillingen, og jeg synes, det er meget konstruktivt, at man her har en brancheorganisation, der også går ind i den her sag.
Andreas Steenberg (RV), 2016-04-26:
Nu skal man jo passe på med at gå på talerstolen her ud på aftenen.
I Radikale Venstre vil vi rigtig gerne kvittere for miljø- og fødevareministerens tale, hvor ministeren jo kom ind på, at regeringen allerede har taget initiativ til at tage det op i EU.
Det er jo set med radikale øjne det helt rigtige sted, for EU har størrelsen til at kunne håndhæve sådan et forbud.
Det vil være meget svært for et relativt lille, eller lad os gå hele vejen og sige et lille land som Danmark at kontrollere alle fødevarer fra hele verden, som kommer til landet.
Det vil være meget nemmere i EU, som har størrelsen til at kunne gøre det.
Ud over det vil en beslutning i EU også betyde, at man får bekæmpet de her affaldsstoffer i hele Europa og ikke kun i Danmark.
Så det vil vi rigtig gerne kvittere for.
Derfor siger vi nej til beslutningsforslaget, men vil rigtig gerne støtte op om regeringens indsats, som lyder fornuftig.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-26:
Der er sket det lidt mærkværdige, at SF's forslag til folketingsbeslutning om en effektiv indsats mod plastforurening, B 94, fremsat den 17. marts 2016, af en eller anden grund er gået tabt i Lovsekretariatet – vi ved det ikke rigtig, men vi skal diskutere det senere, som Liberal Alliance også var inde på – og under punkt 1.2 i den her samlede rammelov om plast er Enhedslistens forslag indeholdt, så det støtter vi jo selvfølgelig, fordi det er en del af det samlede forslag, som vi kommer til at diskutere senere.