Henning Hyllested (EL), 2016-05-26:
Tak for det.
Lad mig lige starte med at rette en misforståelse, som hr. Thomas Danielsen gjorde sig skyldig i.
Det er nemlig sådan, at i sidste fase af behandlingen af nedsættelse af færgetaksterne fik vi faktisk en henvendelse fra Sammenslutningen af Danske Småøer om, at de egentlig helst så, at takstnedsættelserne blev spredt ud over hele året og ikke kun i skuldersæsonen.
Det har jo selvfølgelig noget at gøre med, at beløbet er så lille, så det ikke har noget med trafikal ligestilling at gøre, og derfor bliver det administrativt rigtig bøvlet.
Men lad det nu ligge.
Der ingen tvivl om, at Enhedslisten i øvrigt støttede nedsættelsen af færgetaksterne, og vi var sådan set heller ikke for også at nedsætte færgetaksterne i højsæsonen, alene af den grund at beløbet er så lille, som det er, og at det ikke har noget med trafikal ligestilling at gøre.
Det er jo en meget omfattende redegørelse.
Det er landdistriktsredegørelsen hvert år, og hr. Magnus Heunicke indledte sin ordførertale med at gøre opmærksom på alle de ting, som bliver remset op, og som bliver gjort på det her område.
Hr. Magnus Heunicke nævnte f.eks. Togfonden DK, som jo ikke bare er noget med, at der skal køre tog mellem de store byer, men som også i høj grad har noget gøre med at opgradere hastighederne på regionalbanerne rundtomkring netop i vores yderdistrikter, hvilket også giver meget, meget hurtigere rejsetider fra et hvilket som helst sted i Danmark.
Besparelserne på uddannelser har vi allerede været inde på, og det trækker jo også i den direkte modsatte retning og betyder nedlæggelse, formentlig, af uddannelsesinstitutioner eller i hvert fald pladser ude omkring i vores yderdistrikter.
Og der er hele diskussionen om omprioriteringsbidraget, som det hedder, og som jeg kalder omprioriteringsbesparelserne, hvor man jo altså napper 2,4 mia. kr. fra kommunerne.
Og det kommer selvfølgelig også til at blive betalt af de kommuner, som ligger i vores yderområder på den ene eller den anden måde, og vi har været inde på diskussionen omkring LAG-midlerne.
Så som hr. Magnus Heunicke gjorde opmærksom på, er der rigtig mange skævheder på grund af det her, og de udbygges ved, at man altså også fører en politik, som trækker i den modsatte retning af det, man gerne vil i forhold til landdistrikterne.
Men det er en omfattende redegørelse, og der kan kun blive plads til nogle nedslag sådan på enkelte punkter f.eks. om landbrugspakken, og jeg vil prøve at holde mig til nogle af de store emner, som har været fremført i diskussionen.
Landbrugspakken er efter vores mening mere af det samme.
Der er ikke nogen løsning på gældsproblemerne, som er det altoverskyggende problem i landbruget og betyder, at den udvikling, vi har set gennem mange år, naturligvis fortsætter med yderligere koncentration af bedrifter og produktion på færre hænder, og som konsekvens deraf kommer der selvfølgelig en yderligere afvandring fra landsbyerne rundtomkring.
Og så har jeg slet ikke nævnt den yderligere miljøbelastning, som landbrugspakken jo gør sig skyldig i og den manglende satsning på produktudvikling og forædling af produkterne, som heller ikke ligger i landbrugspakken.
Men ellers er det rigtigt, som også fru Mette Hjermind Dencker gjorde opmærksom på, at øerne jo også spiller en rigtig stor rolle, også i den landdistriktspolitiske redegørelse her.
Det er klart, at øerne fortsat er meget udfordrede og fortsat oplever en voldsom befolkningstilbagegang, den har været på 12 pct. siden 2008, og den fortsætter jo altså på stort set samtlige øer.
Derfor er det selvfølgelig glædeligt, at vi kunne blive enige om at nedsætte færgetaksterne.
Jeg mener, som jeg også var inde på, at det bliver vildt oversolgt som trafikal ligestilling.
Dertil er beløbet på 95 mio. kr. simpelt hen for lille, og vi ærgrer os over, at den aftale, vi var på vej med sammen med den tidligere regering på 133 mio. kr., ikke blev gennemført og fastholdt.
Trafikal ligestilling koster som bekendt ifølge den analyse, vi fik forelagt i sin tid, mellem 180 og 280 mio. kr., alt efter hvilket regnestykke man bruger.
Det koster trafikal ligestilling, og det er vi jo langt, langt fra.
Jeg vil lige her gøre opmærksom på, at Enhedslisten faktisk afsatte 2 mia. kr. i forbindelse med finanslovsforhandlingerne til en landdistriktspakke, hvori indgik fuld trafikal ligestilling.
Men i det hele taget er det en rigtig dårlig ting at gøre.
De arbejdspladser, man så i øvrigt skaber via landbrugspakken, eller som man påstår man skaber, er nogle helt, helt andre arbejdspladser end dem, som kommer ud af LAG-midlerne.
Så er der et andet stort emne, og det er udflytning af de statslige arbejdspladser.
Der har vi hele tiden fra Enhedslistens side sagt, at det synes vi er en rigtig god idé.
Ja, ja, 4.000 arbejdspladser, man så flytter ud, jo, jo, det er da et plaster på såret, men igen, modsætningen mellem på den ene side et landdistriktspolitisk tiltag, man gør, og så den generelle politik, man fører, er her meget, meget tydelig.
Fra Enhedslistens side har vi hele tiden sagt, at vi synes, det er så omfattende en plan, at det ikke er noget, man sådan farer ud med i en valgkamp for så efter ganske få måneder at fremlægge en plan.
Vi mente jo faktisk – og det gjorde vi opmærksom på, både i valgkampen, men også før – at man skulle have gennemført en meget, meget grundig analyse i ministerier, i styrelser, i råd og også i de modtagende kommuner.
Vi mener faktisk, at planen er forhastet og ikke gennemarbejdet, og det har jo også vist sig, at planen er delvis ufinansieret.
Det skal forstås på den måde, at man har afsat 400 mio. kr. til udflytningen, men prisen ligger på 1 mia. kr. – endda godt og vel, hvis vi tæller det hele med.
Det betyder selvfølgelig, at institutionerne, styrelserne, rådene selv kommer til at betale ud af deres i forvejen beskedne budget.
De kommer selv til at betale en stor del af udflytningen, og det vil jo alt andet lige føre til – efter vores mening – et dårligere produkt, længere sagsbehandlingstider osv. osv., og der hjælper det så heller ikke, at man har delt nogle af styrelserne op i to.
Det har man også erkendt i landdistriktsredegørelsen her, altså at det nok medfører nogle varige fordyrelser af driften af de pågældende styrelser.
Så er der slet ikke snakket om hensynet til dem, der ikke flytter med.
Man var rigtig, rigtig længe om at opdage, at der åbenbart også var et problem, og at der også var nogle mennesker, der skulle tages hensyn til, og det synes vi ikke der i tilstrækkelig grad blev gjort.
Så er et andet af de helt store emner, som også vies stor opmærksomhed i landdistriktsredegørelsen, de turismeinitiativer, man tager med de her 10 forsøgsprojekter.
De er godt nok besluttet på et tidligere tidspunkt, men man ønsker så at føje 15 nye til.
I forhold til strandbeskyttelse og klitfredning kræver det dispensation fra naturbeskyttelsesloven og fra planloven i forhold til kystnærhedszonen.
Desuden lægger man så op til en helt generel liberalisering af planloven.
Efter vores mening er det et massivt angreb på vores uberørte kystnatur, og det er på trods af, at det jo rent faktisk er det, som mange, mange af vores turister efterspørger.
Danmark scorer jo bl.a. meget, meget højt på tilfredsheden med lige nøjagtig vores flotte strande og de uberørte kyster, og det indikerer jo, at det netop er den uberørte og ubebyggede kystnatur med fri adgang, der efterspørges.
Derfor er det ærgerligt, at man lægger op til det her angreb på vores uberørte kyster.
Det er lidt en myte, at planloven skulle være i vejen.
Det er jo lang tid siden, i 2013, tror jeg, at Naturstyrelsen offentliggjorde det her kort over, hvordan det ser ud langs den jyske vestkyst og også fra Skagen til Frederikshavn, hvor man klart gjorde opmærksom på, at der er uudnyttede reservationer til større ferie- og fritidsanlæg i kystnærhedszonen.
Ikke mindre end 61 kystnære uudnyttede reservationer er der faktisk på nuværende tidspunkt, og det er så plottet ind: 61 feriehoteller og feriecentre, 14 campingpladser, 9 oplevelsesanlæg, 9 lystbådehavne og 4 andre ting.
Så der er rigtig meget plads til nogle af de ting, som også de her forsøgsprojekter udvikler.
Vi kan ikke forstå, hvorfor man synes der skal gøres plads til endnu mere, når der faktisk ligger områder rundtomkring i vores land, som er uudnyttede, og som man altså ikke har kunnet finde investorer der ville investere i.
At man så skal lave forsøgsprojekter og udvide, forstår vi simpelt hen ikke.
Forsøgsprojekterne er efter vores mening mere af det samme, og det vil også føre til en meget usund konkurrence mellem kommunerne i simpelt hen et race for at trække projekter til, og de beregninger, der er lavet i forbindelse med forsøgsprojekterne, er betegnet som regnegymnastik, fordi de bl.a. ikke tager højde for indvirkningerne fra naboprojekterne rundtomkring i landet.