runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Christiansen (DF), 2014-12-11:
Det er ganske kort, bare lige så jeg forstår det.
Jeg har selvfølgelig fuld forståelse for, at hr. Eigil Andersen er bundet af en aftale med regeringen.
Sådan nogle aftaler skal man selvfølgelig overholde.
Men hvis den aftale nu ikke havde været der, havde hr. Eigil Andersen sådan set været parat til at agere her og nu – er det korrekt?
Eigil Andersen (SF), 2014-12-11:
Det er sådan set korrekt, men der er bare det ved det, at så ville jeg ikke være sikker på, at der skete noget.
Altså, SF har jo ikke flertal sammen med Dansk Folkeparti.
I og med at vi har lavet en aftale med regeringen og der er et flertal bag, er jeg sikker på, at der sker noget.
For SF er det uhyre vigtigt, at vi er socialistiske stemmer, der arbejder – at der kommer noget ud af det til gavn for den danske befolkning.
Henning Hyllested (EL), 2014-12-11:
Men der skal ikke herske nogen som helst tvivl om, at vi fra Enhedslistens side er meget, meget sympatisk indstillet over for det forslag, der ligger.
Jeg vil endda sige, at vi sådan set kunne have været medforslagsstiller, hvis der ikke ligesom var opstået en anden situation, nemlig den, som flere også har redegjort for, at vi jo i forbindelse med finansloven har truffet en aftale med regeringen og SF om at iværksætte et analysearbejde, som ligesom skal kortlægge problemet og dets omfang osv. osv.
Vi har jo længe vidst, at der er et problem.
Der er rigtig mange, herunder da ikke mindst 3F og 3F's Transportgruppen, der har gjort opmærksom på det her, og også vognmandsorganisationen DTL har gjort opmærksom på, at de mener, at der forekommer social dumping, løndumping, og af den grund selvfølgelig også unfair konkurrence mod de mange vognmænd, som foretager godstransport.
Og det er det, som det her forslag jo handler om, og det handler den aftale, vi har i forbindelse med finansloven, også om.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at Enhedslisten med den aftale, vi har lavet i forbindelse med finansloven, selvfølgelig har det helt klare mål, at det skal munde ud i, at køretøjer under 3½ t også bliver omfattet af godsloven.
Så herfra er der sympati for beslutningsforslaget.
Jeg vil egentlig sige til ordføreren, at han jo nok enten bør holde forslaget flydende, om jeg så må sige, eller eventuelt genfremsætte det, da analysearbejdet i forbindelse med finansloven jo først afsluttes hen mod sommeren.
Til den tid er der jo, vil jeg tillade mig at sige, en fare for, at vi har en anden regering med en anden farve, men det bliver formentlig sådan en regering, hvor ordføreren jo har ganske stor indflydelse på tingene.
Og den håber vi så at han til den tid vil gøre gældende, så vi faktisk kan komme det her skridt videre.
Men den må han jo tage med sine venner på den borgerlige fløj.
Thyra Frank (LA), 2014-12-11:
Idet Liberal Alliances ordfører på området desværre ikke kan være til stede i dag, vil jeg læse ordførertalen op: Liberal Alliance ser ikke umiddelbart det store problem i, at små 3 pct. af de danske varebiler udfører såkaldt godskørsel for fremmed regning.
Vi har rigeligt med regulering i Danmark, og som jeg forstår beslutningsforslaget, skal over 12.000 mindre selvstændige herefter søge tilladelse efter godskørselsloven med alt, hvad dertil hører om køre-hvile-tids-regler, kurser og eksamener og andre EU-definerede krav og restriktioner.
Liberal Alliance tror på, at vi gør danskerne en tjeneste ved ikke at ty til lovmaskinen, hver gang vi ser et problem.
Alt i alt mener vi, at det er at gå lidt for voldsomt frem, hvis man skal stille disse krav.
De sikre vindere vil være bureaukraterne og alle dem, der skal kontrollere, om det er en vennetjeneste, når man eksempelvis hjælper med en flytning, fordi man er i besiddelse af en varebil, eller om det er en professionel opgave.
Liberal Alliance kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Eigil Andersen (SF), 2014-12-11:
Jeg synes, det var en spændende gennemgang af de ting, som ordføreren mener også godt kunne gælde for varevogne, og de punkter, som man mener ikke bør gælde.
Der var måske et enkelt punkt, der lige glippede for mig, men det kan jo skyldes, at jeg ikke har hørt godt nok efter.
Det var spørgsmålet om, om man efter De Konservatives mening også for varevognenes vedkommende skal overholde reglen om, at der skal aflønnes efter kollektiv overenskomst.
Søren Pind (V), 2014-12-11:
Det er korrekt forstået.
Christian Juhl (EL), 2014-12-11:
Det betyder, at hvis et mindretal ikke forstår, hvad der sker i Folketinget, er det sådan set ligegyldigt for flertallet, og så har det ingen betydning, om man kan få det stillet til rådighed.
Altså, det kunne jo få katastrofale følger, hvis flertallet mener, at det her skal de have igennem, uanset om mindretallet forstår det, og et eventuelt flertal, hvis man forstod det, var til stede.
Søren Pind (V), 2014-12-11:
Nej, det betyder, at når et enstemmigt Præsidium, som vi så det i en sag, retter henvendelse til regeringen for at få noget oversat, så bør regeringen ikke kunne tilsidesætte det pågældende ønske, men at vi samtidig accepterer, at der er de hensyn, som udenrigsministeren i øvrigt listede op. Og derfor er det en afvejning. Min opfattelse af denne sag er, at som regel vil et mindretal kunne gøre sig gældende i forhold til Præsidiet, hvis sagen er væsentlig nok, og det er Enhedslisten selv, der har lagt op til, at det var væsentlige dokumenter, der skulle oversættes, ikke alle.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-12-11:
Tak, formand.
I fravær af vores sædvanlige ordfører på det her område, hr. Ole Hækkerup, er jeg blevet bedt om at fremføre følgende bemærkninger
Med dette forslag ønsker Enhedslisten, at væsentlige dokumenter, der ligger til grund for lovforslag eller beslutningsforslag, foreligger på dansk.
I bemærkningerne til forslaget henviser Enhedslisten til forskellige resolutioner fra FN.
Det lyder jo umiddelbart rigtigt, at alt skal være på dansk, og det er også vigtigt at fastslå, at lov- og beslutningsforslag er på dansk, og at spørgsmål og svar her i Tinget naturligvis også er på dansk.
Når vi alligevel ikke kan støtte forslaget, skyldes det bl.a., at de juridisk bindende tekster i en FN-resolution er på et af de seks anerkendte FN-sprog, og her er dansk altså ikke et af de seks.
Selv om vi derfor laver en dansk oversættelse af en FN-resolution, vil den tekst, vi er bundet af – f.eks. om vi går med i en FN-operation – ikke være den danske tekst, men teksten på et af de officielle sprog.
Og derfor vil det også være rigtigt for en dansk regering at forholde sig til den bindende tekst på originalsproget.
Det ændrer ikke på, at alle medlemmer af Folketinget selvfølgelig skal kunne stille spørgsmål på dansk og få svar på dansk, og at forslag naturligvis er på dansk.
Dernæst tager det tid, hvis man skal lave en oversættelse, og som udenrigsministeren har forklaret, er der situationer, hvor vi skal kunne agere hurtigt, og hvor tiden simpelt hen ikke er til at lave oversættelsen.
Socialdemokratiet mener, at vi skal være en del af et mellemfolkeligt samarbejde som noget helt naturligt, men det kommer nogle gange til at foregå på andet end dansk, hvor væsentlige dokumenter foreligger på andet end dansk og ikke kan nå at blive oversat, hvis man skal træffe en beslutning her i Tinget.
Og vi mener ikke, at vi skal lægge os selv hindringer i vejen for at deltage fuldt ud og hurtigt i et mellemfolkeligt samarbejde, når det kræves.
På den baggrund skal jeg afvise forslaget.
Christian Juhl (EL), 2014-12-11:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om det er rigtigt forstået, at han mener, at hvis et flertal eller et enigt Præsidium siger ja til at oversætte, kan man få oversat, men hvis ikke der er et flertal eller enighed i Præsidiet, kan man ikke få oversat.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-12-11:
Må jeg ikke starte med at konstatere bare sådan nøgternt, at det, at hr. Christian Juhl finder, at der er nogle dokumenter, hr. Christian Juhl gerne vil have oversat, jo ikke på nogen måde overhovedet har forhindret hr. Christian Juhl i at deltage i nogen som helst debatter i den her Folketingssal eller andre steder.
Så jeg tror ærlig talt ikke, at det er et problem i den sammenhæng.
Det er heller ikke min opfattelse, at gode kammerater i arbejderbevægelsen vil lade sig hindre i at deltage i en debat.
Og så må man jo også konstatere sådan meget nøgternt, at det også er sådan, at når man laver beslutningsforslag og behandler dem i den her sal, er de udarbejdet på dansk, og der er også en beskrivelse af de pågældende dokumenter, også de FN-dokumenter, der ligger til grund for den sag, man måtte drøfte.
Christian Juhl (EL), 2014-12-11:
Jeg er ked af at sige det, men det sidste er direkte forkert.
Jeg bad i hvert tilfælde om i situationer, hvor vi skulle til Mali og Centralafrika og Irak, om at få FN-resolutionen, som der direkte blev henvist til, på dansk.
Det kunne jeg ikke få.
Det kunne ikke lade sig gøre.
Det vil sige, at jeg ikke engang kunne få en gennemgang af dem.
Jeg kunne ikke engang få en oversættelse af dem.
Jeg kunne ikke engang få en uautoriseret oversættelse af dem, da jeg stod i situationen.
Hvordan i alverden skal man så med god samvittighed sige: Jeg forstår, hvad det her drejer sig om, og jeg stemmer fuldstændig afklaret?
Det er det, der er problemet, for slet ikke at snakke om de almindelige mennesker uden for Christiansborg, som ønsker at blande sig i den politiske proces.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-12-11:
Men pointen er jo, hr. Christian Juhl, at det hele ikke foregik på engelsk.
Det er rigtigt, at der er nogle dokumenter, der i den sammenhæng var på engelsk, og som ikke blev fuldt oversat, men de var jo beskrevet i beslutningsforslaget, og i beslutningsgrundlaget var det beskrevet, hvad der var indholdet i det.
Men det er klart, at der ikke skal foreligge en autoriseret oversættelsestekst, hvis det her skal foregå meget hurtigt.
Så er der simpelt hen ikke tid til at lave det.
Og så må man i nogle sammenhænge basere sig på den mellemfolkelige udgave, om jeg så må sige, på et af de seks FN-sprog, hvis det er et FN-dokument, der er tale om.
Så må man basere sig på det, og det må være muligt i den her sal også at træffe en beslutning, når det skal gå hurtigt, selv om der ikke er en fuld oversættelse af alle de dokumenter, der ligger til grund for det.
Christian Juhl (EL), 2014-12-11:
Jeg vil gerne høre, om det gamle arbejderparti mener, at det skal være sådan, at fremover kan en almindelig ufaglært arbejder, der kommer i Folketinget, ikke fuldt ud deltage i diskussionen om at gå i krig eller for den sags skyld blive minister.
Jeg vil selv sige, at hvis jeg nogen sinde blev minister, hvad nok er teoretisk, men alligevel, så ville jeg insistere på at få en oversættelse af FN-resolutioner, der danner grundlag for noget, især hvis jeg var udenrigsminister og skulle sende folk ud i farlige missioner.
Er det arbejderpartiets mening, altså Socialdemokraternes mening, at der skal være den forskel, så man nærmest skal være student og have en højere uddannelse og gode sprogkundskaber for at sidde i et Folketing og på forsvarlig vis kunne tage stilling til tingene?
Søren Espersen (DF), 2014-12-11:
Det drejer sig om, hvorvidt man kan være medlem af Folketinget, hvis man ikke taler eller forstår andre sprog end dansk.
Det skal selvfølgelig være sådan, at man fuldt ud skal kunne udføre sit arbejde i Folketinget og på linje med sine kollegaer kunne udføre sine gøremål her i vores parlament, også selv om det eneste sprog, man behersker, er dansk.
Men en ting er jo altså at kunne begå sig i London, når man skal bestille en øl på en pub eller spørge om vej til Big Ben eller kunne snakke om vejr og vind med de indfødte, noget andet er at skulle forholde sig til sprogligt ofte svært tilgængelige dokumenter og føle sig så sikker i teksten, at man kan være med til at lovgive om teksten.
Jeg synes, at forslagsstillerne i deres bemærkninger til forslaget præcist peger på en række af engelsksprogede dokumenter, som vi medlemmer alene i denne valgperiode har skulle forholde os til, og at det i mange tilfælde har handlet om væsentlige og afgørende spørgsmål som dansk militær deltagelse i missioner uden for Danmarks grænser – alle indeholdende sprogligt komplicerede folkeretlige spørgsmål og i alle tilfælde dokumenter, som regeringen har afvist at oversætte, også selv om man er blevet bedt herom.
Det går ikke.
Det må være sådan, at skulle en ordfører ikke føle sig i stand til at læse og forstå den udenlandske tekst forud for en vigtig beslutning og beder udenrigsministeren om en oversættelse eller måske et fyldigt resumé, må det klares.
Mens jeg var medlem af Folketingets præsidium var jeg med til at beslutte, at såfremt et medlem på en udenlandsk udvalgsrejse bad om tolkeassistance på rejsen, skulle den assistance som en selvfølge bevilges.
Dette er nu, så vidt jeg ved, gældende ved Folketingets rejser som en selvfølgelighed.
Det bør også være en selvfølge, at regeringen yder samme service, hvis det ønskes, såfremt den forventer, at Folketinget indsigtsfuldt skal kunne behandle regeringens lov- og beslutningsforslag.
Det må simpelt hen altid være sådan, at enhver til Folketinget valgt skal kunne udføre sit arbejde som folketingsmand uden at være i stand til at håndtere tekster på et fremmed sprog.
Martin Lidegaard (RV), 2014-12-11:
Der er meget stor forskel på den måde, som man behandler og har tradition for at behandle de her dokumenter med juridisk gyldighed på i henholdsvis EU og FN.
Hos os i Udenrigsministeriet er det de engelsksprogede versioner, der ligger til grund for udenrigsministeren, og har man forståelsesproblemer også som minister, om jeg så må sige, får man det selvfølgelig præciseret.
Det gør man i øvrigt tit alligevel, fordi man ikke altid kan nå at læse alle dokumenter selv, og så får man et præcist dansk referat af, hvad den grundlæggende mening med den pågældende resolution er.
Det gælder en masse ting.
Det er præcis det samme, vi gør, i forhold til Folketinget.
Det er faktisk en meget, meget stor service, synes jeg som minister, at jeg ikke selv skal pløje de ofte meget, meget lange resolutioner igennem, som er juridisk sprog og meget besværligt, men kan få mulighed for at læse en kortere dansk version.
Det er også den service, vi prøver at give Folketinget, og det synes jeg sådan set er den bedste service, man kan give, hvis det, man gerne vil, er at fremme, at så mange som muligt uanset sproglige og akademiske kundskaber kan sidde i det her Folketing og øve en direkte og aktiv indflydelse på de beslutninger, vi tager.
Søren Espersen (DF), 2014-12-11:
Altså, beslutningen om en anerkendelse af Palæstina er vigtig i den forstand, at det vil forskertse vores muligheder for at foretage os noget som helst mere.
På den måde er den jo vigtig.
Hvis der sker en ændring i Danmarks udenrigspolitik, altså ved at man anerkender Palæstina, så har man samtidig fraskrevet sig enhver mulighed for at mægle i den konflikt.
Og jeg vil æde, hvad det skal være af gamle stråhatte, på, at Sveriges udenrigsminister har forskertset den mulighed – Sveriges regering er nu ude.
Christian Juhl (EL), 2014-12-11:
Jamen jeg har en gammel stråhat hængende, så det kan vi da få prøvet af.
Jeg vil sige, at i den situation, hvor vi har anbefalet, og hvor israelerne og palæstinenserne har accepteret USA, selv om der vel ikke findes noget land, der står så meget på Israels side som USA, så har begge parter alligevel accepteret, at Kerry var forhandlingsleder og prøvede at finde en løsning.
Det betyder jo, at også folk med holdninger kan formidle forhandlinger, kan være med til at finde løsninger.
Det lykkedes ikke Kerry, men han var dog anerkendt som forhandler.
Så hvorfor skulle det ikke kunne lade sig gøre med dygtige danske forhandlere, hvis vi har nogle, der har kapaciteten?
Søren Pind (V), 2014-12-11:
Hr. Flemming Damgaard Larsen kunne desværre ikke være her i dag, så jeg har fået overdraget denne sag.
Beslutningsforslaget fra Enhedslisten har jo til formål at sikre, at væsentlige dokumenter, der ligger til grund for lovforslag og beslutningsforslag i Folketinget, oversættes til dansk.
Sproget i det danske Folketing er dansk; det gælder debatterne, og det gælder de dokumenter, der ligger til grund for debatterne, og det gælder i det hele taget for lovgivningsarbejdet som sådan.
Det har også betydning for den folkelige deltagelse i den politiske debat.
Det må aldrig være et demokratisk problem, at almindelige mennesker ikke kan forstå de væsentlige dokumenter, der ligger til grund for forståelsen og holdningen til politiske emner.
Så kommer vi til spørgsmålet om det med det væsentlige.
Derfor vil Venstre gerne under udvalgsarbejdet have præciseret, hvad der forstås ved væsentlige dokumenter.
Vi kan i Venstre som i sagen om den kinesiske verbalnote henholde os til, at et væsentligt dokument er, når Præsidiet i enstemmighed henvender sig til regeringen og beder om at få et dokument oversat.
I disse tilfælde mener vi, at et dokument er væsentligt og derfor bør oversættes.
Modsat forstår vi også godt de hensyn, som udenrigsministeren har listet op, og vi mener, at det her vil være en fin afgrænsning i forhold til det væsentlighedskriterium, som Enhedslisten lægger op til.
Christian Juhl (EL), 2014-12-11:
Tak for ministerens redegørelse.
Jeg vil sige, vi har diskuteret det her i lang tid.
Først spurgte jeg ministeren, og bagefter spurgte jeg Præsidiet, og nu beder jeg så Folketinget om opbakning til, at vi får en eller anden ret klar afgørelse på det her.
Det er både demokratisk og arbejdsmæssigt ganske uacceptabelt, at man ikke kan få de dokumenter, som jeg nævner.
Det er ganske få dokumenter, det drejer sig om.
Det drejer sig især om FN-resolutioner, som vi jo får i god tid.
Dem får vi ikke i situationen, dem får vi mindst 14 dage, nogle gange et år før.
Så drejer det sig om et par enkelte stykker papir om den der appraisal fra GGGI-sagen, som var væsentlig på det tidspunkt at have i hånden.
Vi har også haft en enkelt situation, hvor vi har diskuteret forholdene i Tibet, hvor vi er blevet nægtet en oversættelse.
Hvis det her skal fungere ordentligt og demokratisk, skal vi kunne insistere på at få f.eks. de FN-resolutioner, der ligger som baggrund for et bombetogt eller andet, i hånden.
Jeg vil gerne spørge om noget: Hvis ikke vi kan få dem på dansk, hvordan i alverden kan en minister så føle sig sikker på, at han har den rigtige tekst i hånden, når han tager beslutninger og anbefaler, at vi andre gør noget?
Hvordan i alverden kan ministeriet arbejde, hvis ikke de har en oversættelse?
Det forstår jeg slet ikke.
Der må da være et eller andet sted, hvor man har brug for det.
Det er jo ikke altid, en minister har gået på universitetet.
Martin Lidegaard (RV), 2014-12-11:
Som sagt fungerer resolutioner i FN-systemet sådan, at det er de seks officielle sprog, der udgør den autoritative, juridiske tekst.
Derfor er det selvfølgelig i mit arbejde de typisk engelsksprogede tekster, der ligger til grund for også mine beslutninger.
Men når det er sagt, håber jeg også, det er fremgået af mit indlæg, at jeg finder det af meget stor betydning, at der foreligger dansksproget materiale, der fyldestgørende gør rede for, hvad f.eks. det juridiske grundlag eller det folkeretlige grundlag for en given intervention er, og det er selvfølgelig mit ministeriums opgave at frembringe det til Folketinget i en tilstrækkelig overskuelig og præcis form.
Men det er noget helt andet end at skulle oversætte x antal FN-resolutioner i løbet af meget kort tid med den risiko, det i øvrigt indebærer, for, at det kan være svært at finde lige præcis den legale, præcise ordlyd, i forhold til det der så er det rigtige dokument på engelsk, fransk, eller hvad det nu måtte være, fra FN's side.
Derfor er det, at vi vil advare imod at have – hvad skal man sige – meget strikse regler for, hvad der skal foreligge og ikke foreligge, men at vi forsøger at lave et godt beslutningsgrundlag på dansk.
Er der specielle ønsker, har vi haft en tradition for at prøve at nå det, men det kan bare ikke lade sig gøre altid.
Christian Juhl (EL), 2014-12-11:
Jamen hvad så hvis en minister siger: Det vil jeg gerne vide selv, jeg vil ikke bare tro på, at administrationen har en holdning til det?
Eller hvad hvis jeg siger det?
Jeg kan ikke tage stilling til et bombetogt, hvis ikke jeg har FN-resolutionen, som der henvises til, fordi jeg gerne vil vide, hvad FN har givet tilladelse til, og hvad de ikke har givet tilladelse til.
Så vil jeg sige, at man selvfølgelig kan have den arrogante, akademiske – og det mistænker jeg ikke ministeren for at have, men der findes da folk, der har det – tilgang til det, der handler om, at hvis ikke man kan engelsk, bør man ikke sidde i Folketinget.
Hvad så med de mennesker, f.eks. fredsfolk, som siger: Det her vil vi gerne blande os i, vi vil også gerne kunne læse FN-resolutionen?
Jeg forstår ikke, hvorfor vi ikke kan få de her papirer på dansk.
Lone Loklindt (RV), 2014-12-11:
Radikale Venstre er i lighed med Præsidiet enige i, at information til folketingsmedlemmer – den information, der indgår i Folketingets arbejde – som hovedregel skal foreligge på dansk.
Det skal være sådan, at vi kan debattere på dansk, stille spørgsmål på dansk og i øvrigt basere os primært på materiale på dansk.
Men som vi også har noteret i Præsidiet, da vi diskuterede samme sag, er der særlige situationer, bl.a. i Det Udenrigspolitiske Nævn, i Udenrigsudvalget og i Europaudvalget, hvor der ofte indgår dokumenter på fremmedsprog, især engelsk, i særdeleshed når det gælder officielle dokumenter fra FN's Sikkerhedsråd, som kun udfærdiges på de seks officielle sprog.
I den forbindelse tog Folketingets formand på vegne af Præsidiet kontakt til Udenrigsministeriet om, hvorvidt det var muligt, at Udenrigsministeriet kunne bistå Folketingets administration, når der var og er brug for udarbejdelse af uofficielle dokumenter.
Vi har sådan set fået bekræftelse på, at det bistår Udenrigsministeriet gerne med på baggrund af konkrete henvendelser fra folketingsmedlemmer til Præsidiet.
Derfor tror jeg også og vil på vegne af Radikale Venstre sige, at det vil være et problem at opstille helt faste regler
om, at alle eller diverse dokumenter skal oversættes for Folketinget, fordi det vil kunne forsinke arbejdet, men også, fordi der er den her mulighed for, at man, hvis ikke dokumentet findes på dansk eller kan oversættes til en dansk retsakt, kan man sige, så kan få eksisterende oversættelser eller resumeer at basere sig på.
Derfor kan Radikale Venstre ikke støtte forslaget fra Enhedslisten, som ellers i grundsubstansen naturligvis er det, vi arbejder for, nemlig at vi kan debattere på dansk og ud fra danske informationer.
Christian Juhl (EL), 2014-12-11:
Jeg føler, at det er lidt svært at forklare, hvad det egentlig drejer sig om.
Jeg kunne tænke på et eksempel, som var, at jeg sagde til ordføreren: Hvad nu, hvis ordføreren skulle forstå en tekst på russisk eller kinesisk, og der ikke var en oversættelse til dansk?
For det har vi et problem med, i hvert fald med kinesisk, for der har vi et dokument, vi ikke har kunnet få oversat; vi kan godt få det på kinesisk og på engelsk.
Når jeg skal tage stilling til, om et bombefly skal ned og agere i et andet land og risikere at slå mennesker ihjel, spørger jeg altid: Hvad har FN sagt om det?
Det gør regeringen nogle gange også, og man bruger det som udgangspunkt.
Når regeringen så tolker FN-resolutionen og jeg skal sidde og sætte mig ind i komplicerede folkeretlige ting på engelsk – det er såmænd svært nok på dansk, men det får være – altså, på engelsk skal skelne imellem »stabiliserende«, »fredsskabende« og »fredsbevarende styrker«, som jo er tre vidt forskellige ting, er det så en rimelig arbejdsbetingelse, at jeg skal bruge fire til fem gange så lang tid på det?
Jeg erkender gerne, at jeg er dårlig til engelsk.
Der er mange, der er hoverende og siger: Nå, du kan vel sagtens det engelsk, du skal kunne.
Ja, det kan jeg, når jeg skal snakke med en englænder på gaden, men det kan jeg ikke, når jeg skal læse om kompliceret folkeret.
Jeg mener, at Folketinget må være et ting for folket, hvor vi alle sammen kan være med på lige fod.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-12-11:
Alle de dokumenter, som er nævnt i beslutningsforslaget fra Enhedslistens side, er vi enige i skal oversættes til dansk.