runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-05-28:
Jeg er glad for, at hr. Jesper Petersen lige huskede kompensationsordningen, for vi har jo mejslet fast i granit, at der ikke er nogen boligejere, der taber på den her reform.
Hvis man oplever, at værdien af det lavere rentefradrag er større end det, man får ud af lavere skat på indkomst, kompenseres man krone til krone.
Det er jo sådan set meget ærlig politik og en overholdelse af det løfte, der er givet til de danske boligejere.
Det, der jo er den helt centrale forskel fra regeringens tilgang til en skattekommission – det fik vi jo klart at vide – var, at for en skattekommission fra Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti skulle alt være i spil.
Vi har jo fra starten sagt, at ejendomsværdiskatten lå fuldstændig fast, og når Socialistisk Folkeparti gerne så en skattekommission, der også måtte lege med ejendomsværdiskatten, skal jeg bare høre, om Socialistisk Folkeparti kan bekræfte, at ejendomsværdiskatten vil blive justeret som følge af Socialdemokratiets og Socialistisk Folkepartis skatteudspil.
Jesper Petersen (SF), 2009-05-28:
Jeg kan gentage, at boligejerne ikke har noget at frygte.
Og så vil jeg bare sige, at jeg synes, at det ikke hænger helt sammen for hr. Torsten Schack Pedersen.
Det er sådan set lige meget, hvad man forsøger at mejsle, om det er granit eller marmor, eller hvad det er.
Det ændrer jo ikke på, at man på trods af den der kompensationsordning tager 1,4 mia. kr. – så vidt jeg husker det – mere fra boligejerne, end man har lovet, at man ville gøre.
Det er et klokkeklart brud på et løfte, og så forsøger man at rive andre noget i næsen om boligejerne.
Altså, på et tidspunkt, hvor en masse unge boligejere har købt på toppen af en prisboble, som regeringen har været med til selv at skabe, laver man en skattereform, hvor man øger det her.
Det kan godt være, at der er en kompensationsordning og ingen kommer til at tabe, men alligevel mener jeg faktisk, at det er Venstre, der her har brudt et løfte.
Men jeg gentager, at boligejerne ikke har noget at frygte.
Det ville være uklogt på nuværende tidspunkt give dem udsigt til større udgifter, mens priserne er voldsomt på vej ned.
Mike Legarth (KF), 2009-05-28:
Nu har den ellers udmærkede ordfører fra Socialistisk Folkeparti, hr. Jesper Petersen – som jeg egentlig personligt synes ret godt om, men jeg bryder mig ikke om hans socialistiske partiprogram, og derfor skal jeg passe lidt på, hvordan jeg udtrykker mig – jo her i dag højt og larmende fortalt om alt det, han synes er elendigt og dårligt og kritisabelt i regeringens og Dansk Folkepartis skatteprogram, men ikke et ord, ikke en tanke, ikke en handling fra SF bliver der udtrykt om, hvordan man selv ville have gjort det, og det synes jeg ikke er i orden.
Når nu vi er i en krisetid, og når det nu for os som Folketing handler om at skabe optimisme og tillid hos den enkelte dansker og den enkelte familie, så vil jeg bare gerne høre hr. Jesper Petersen, om Socialistisk Folkeparti stadig mener, at det ville være en god idé at tilbagerulle de skattelettelser på 9 mia. kr., som den her regering gennemførte i år – hvis det kunne lade sig gøre.
Jesper Petersen (SF), 2009-05-28:
Hr. Mike Legarth burde kende svaret på spørgsmålet.
Jeg forstår godt, at han forsøger at pakke sin begejstring for SF's skatteordfører en smule ind.
Så har jeg absolut ikke dårlig samvittighed over her at have brugt 10 min. på at sige, hvad der er galt med den her skattereform – absolut ikke.
Det er jo ret tankevækkende, at alle de spørgsmål, der kommer, og det meste af den debat, vi har haft om den, sådan set ikke handler om, at de, der står bag reformen, forsøger at forsvare, hvad de laver.
Det handler mest af alt om at sige noget om de andre partier, for så går det måske væk, men det gør det ikke.
Hr. Mike Legarths parti står bag en pilskæv skattereform, som hans kernevælgere i Champagnedanmark sikkert er glade for, som øger uligheden og giver de rigeste nogle kæmpe skattelettelser og tillykke med det, men jeg vil bare ikke stå bag.
Mike Legarth (KF), 2009-05-28:
Hr. Mike Legarth og regeringen og Dansk Folkeparti står bag en historisk ambitiøs skattereform, som gør Danmark rigere og gør os i stand til at konkurrere på verdensplan, så egentlig skulle SF inderst inde takke for det, for hvis man engang mange, mange år frem i tiden skulle komme til fadet – og der kommer til at gå mange år – så har vi givet SF en bedre forudsætning. Jeg tror ikke, jeg kommer det nærmere.
Jeg synes, det er billige point, man får, ved at stå og kritisere uden selv at have noget at stå til ansvar for.
Det kan man ikke tillade sig som politiker.
Hvis man vil kritisere andres politik, så er man også nødt til selv at levere et svar.
Mit spørgsmål her i anden runde er: Kan vi få en forsikring til dansk erhvervsliv – som vi er afhængige af kan konkurrere på verdensmarkedet, så de kan tjene nogle penge og ansætte nogle folk, så vi får penge til velfærd osv. – fra hr. Jesper Petersen om, at det samlede danske erhvervsliv under et ikke bliver beskattet højere end i dag?
Louise Schack Elholm (V), 2009-05-28:
Lige nøjagtig det, som ordføreren giver til kende her, er jo meget sjovt, for man vil jo netop ikke svare på, om ejendomsværdiskatten skal stige.
Man vil ikke svare på, om samtlige boligejere skal have hævet skatten.
Det er ikke noget, man vil svare på.
Man bliver ved med at binde det op på, hvordan det samlet set vil se ud, og jeg ved ikke hvad, men der er jo mange mennesker, der kun betaler ejendomsværdiskat – hvad med dem?
Jesper Petersen (SF), 2009-05-28:
Jeg anerkender det intellekt, der skal til for at blive ved med at stille spørgsmål, man godt kender svaret på, og blive ved med at angribe emnet sådan fra forskellige vinkler.
Nu er det så erhvervslivet, det handler om, men svaret bliver det samme, at det også kommer til at fremgå af det skattepolitiske udspil, som vi fremlægger efter sommerferien.
Sådan er det.
Jeg synes egentlig ikke, at det er så mærkeligt.
Både regeringspartierne og hr. Mike Legarth og også Venstres ordfører, som jeg flere gange har været i debat med om en kommende skattereform, har jo i et helt år måttet sige, når vi var ude på møder, at disse spørgsmål kunne de ikke helt svare på, at de havde en principiel betragtning, men at de ikke helt kunne svare på det, fordi der var nedsat en skattekommission, og inden den var færdig, ville man ikke sige noget.
Det gik der sådan set næsten et år med.
Derfor synes jeg ikke, det er så underligt, at vi så er nogle, der siger: O.k., nu vedtager vi så en reform her omkring 1. juni, og så kommer der et udspil efter sommerferien.
Vi vil godt lige have tid til at tænke os om.
Jeg synes, det klæder politikere at gøre det.
Og så vil jeg komme med en enkelt rettelse.
Jeg tror ikke, der kommer til at gå så mange år.
Hvis man holder øje med meningsmålingerne og stemningen i øvrigt, og hvordan det sådan går med det danske velfærdssamfund, så tror jeg ikke, der går mange år.
Så tror jeg sådan set, at vi overraskende snart får en ny regering.
Det ville være uklogt i en usikker situation som nu at lade det stå hen i det uvisse i nogle måneder, hvad der egentlig skulle ske, ved at vi sagde noget andet her, så jeg vil godt understrege, at boligejerne ikke har noget at frygte.
Tværtimod vil jeg gerne over for fru Louise Schack Elholm sige, at hvis man har noget at frygte, så er det, at man lader den regering sidde, som notorisk bryder sine løfter til boligejerne, som har sendt brev ud til 400.000 boligejere, hvor man har sagt, at der ikke kommer til at ske noget med deres boligskat, hvorefter man ændrer på rentefradraget og opkræver 1,4 mia. kr. mere netto fra dem i skat og lader som om, det er fuldstændig i overensstemmelse med det, man har lovet. Jeg må sige, at det der med kontraktpolitik, at man holder, hvad man lover, og at Venstre ved man hvor man har, begynder at være en kende flosset i kanten, og det vil jeg nødig ud i.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-05-28:
Ja tak.
Socialistisk Folkeparti var også klar i mælet, med hensyn til at man ikke ønskede at bringe rentefradraget til forhandlingsbordet, da Skattekommissionen kom med sit udspil og forud for forhandlingerne med regeringen.
Jeg vil bare høre, om Det Radikale Venstre så, særlig når man ser på deres betænkningsbidrag til skattereformen, ærgrer sig over, at der ikke kommer en voldsom beskæring af rentefradraget, og om det er Socialistisk Folkepartis klare løfte til boligejerne, at man ikke vil bære rentefradraget med ind i det udspil, man forventer at lave sammen med Socialdemokratiet.
Louise Schack Elholm (V), 2009-05-28:
Det er jo svært at finde ud af, hvad S og SF rent faktisk vil med ejendomsværdiskatten.
Vi får hele tiden det samme svar om, at boligejerne intet har at frygte, men hvad betyder det?
Betyder det, at ejendomsværdiskatten ikke skal stige, eller kan Socialistisk Folkepartis ordfører i hvert fald garantere os, at ingen boligejere kommer til at tabe på dette udspil?
Jens Peter Vernersen (S), 2009-05-28:
Nu spurgte hr. Mikkel Dencker, hvordan man kunne have fået en mere retfærdig skattereform, en mere retfærdig ændring af skattelovgivningen.
Det var sådan set ikke hr. Klaus Hækkerup, der skulle svare hr. Mikkel Dencker, men omvendt, men jeg går da ud fra, at hr. Mikkel Dencker ved, at når man fjerner mellemskatten, er det virkelig dem, der tjener mange penge, der vinder på det.
En håndværker, som måske tjener 300.000 kr., vinder måske 250 kr. om måneden, men ministeren eller den højtlønnede, der tjener 2 mio. kr. om året, vinder jo sådan set 100.000 kr., ved at man fjerner mellemskatten.
Hvis man i stedet for havde hævet loftet for mellemskatten, ville det have haft en god virkning for dem, der skulle have gavn af det, hvorimod de højtlønnede ikke bare lige fik lov at score de 100.000 kr., som man kan tjene på den her ændring.
Det er jo det, som Dansk Folkeparti har bidraget til.
Ved at man har fjernet mellemskatten totalt, har det den virkning.
Det gik jeg ud fra at hr. Mikkel Dencker var klar over, men jeg kunne forstå, at det var noget, han gerne ville spørge hr. Klaus Hækkerup om, og det er selvfølgelig den omvendte måde at gøre det på.
Mikkel Dencker (DF), 2009-05-28:
Det, jeg prøvede at diskutere med hr. Klaus Hækkerup, handlede egentlig om at få hr. Hækkerup til at redegøre for, hvordan man kunne lave det her skattesystem, som hr. Hækkerup plæderede for at man skulle have lavet, nemlig en skattereform, som betød, at alle personer fik det samme beløb i skattelettelse.
Jeg ved ikke, hvordan man skulle lave det system, og det var egentlig det, som hr. Klaus Hækkerup var ude efter at vi skulle have gjort.
Jeg undrede mig bare over, hvordan man skulle strikke det sammen, og det var det, jeg bad hr. Hækkerup om at forklare.
Men det er da rart at høre, at der er endnu en socialdemokrat på banen, der har en skattepolitik, og det synes jeg så at hr. Vernersen skulle gå hen og informere hr. Nick Hækkerup om, sådan at også skatteordføreren er klar over, hvad skattepolitikken går ud på.
Jens Peter Vernersen (S), 2009-05-28:
Jeg må prøve en gang mere: Det er jo altså ikke ordføreren, det er ikke hr. Mikkel Dencker, der skal bede om et svar fra hr. Klaus Hækkerup.
Det er hr. Klaus Hækkerup, der spørger ordføreren, hvad konsekvensen er.
Den forståelse troede jeg at der var.
Jeg går ud fra, at hr. Mikkel Dencker, efter at jeg har nævnt det her tema med mellemskatten, er enig i, at når man fjerner mellemskatten fuldt ud, har det den konsekvens, at de højtlønnede måske tjener 100.000 kr. eller 200.000 kr., og det er jo derfor, at man taler om en rødvinsreform, en champagnereform, eller hvad det nu måtte være.
For når man gør det på den måde, når man i stedet for at hæve grænsen på mellemskatten fjerner den totalt, betyder det lige bestemt, at den person, der tjener 2 mio. kr., får 6 pct. skattelettelse, og det ligger altså i størrelsesordenen 120.000 kr.
Det er jo det, der er virkningen af det her, og det er det, som Dansk Folkeparti har bidraget til.
Der er nogle, der skal betale det her i den sidste ende, for jo mindre der kommer ind i skat, jo mindre bliver der sådan set til vores fælles velfærd, det er jo konsekvensen: Mindre skat til de højtlønnede og mindre velfærd til pensionisterne.
Det er jo faktisk virkningen af det, vi foretager os her.
Mikkel Dencker (DF), 2009-05-28:
Det er jo rigtigt, som hr. Vernersen er inde på, at når vi har et skattesystem, hvor man betaler en procentdel af sin indkomst i skat – og det går jeg ud fra at hr. Vernersen mener grundlæggende er det rigtige – så alle ikke skal betale det samme beløb i skat, kommer man til at betale mere i skat, jo mere man tjener, og det er vel også retfærdigt nok.
Når vi så laver skattelettelser ved at justere skatteprocenterne, får man selvfølgelig også mere i lettelse, jo mere man har betalt i skat.
Sådan må det jo nødvendigvis være.
Men jeg mener altså fortsat, at det her er en socialt afbalanceret reform.
Hr. Jens Peter Vernersen kan jo bare slå op både i Skattekommissionens udspil og i regeringens udspil og sammenligne det med Forårspakke 2.0’s endelige resultat, og så vil han kunne se, at der absolut er pæne, store fingeraftryk fra Dansk Folkeparti, som trækker i den socialt rigtige retning.
Jamen jeg kan endnu en gang sige til hr. Jonas Dahl, at hvis hr. Jonas Dahl synes, at der skal laves helt om på afgiftssystemet for usunde fødevarer, er det nok en anden diskussion, vi skal tage en anden dag.
Det, der alene vedrører den reform, vi diskuterer her i dag, er, hvorvidt afgiften på f.eks. slik, is og den slags ting skal hæves, og hvor meget den skal hæves, og der har vi – Dansk Folkeparti og regeringen – besluttet, at den skal hæves til et bestemt niveau, og det må da alt andet lige trække i en bedre retning sundhedsmæssigt, og det tror jeg også hr. Jonas Dahl er enig med mig i.
Og vi må så gemme en mere detaljeret gennemgang og revision af afgiftsstrukturen på chokolademousse til en anden god gang.
Mikkel Dencker (DF), 2009-05-28:
Nu sagde jeg før, at jeg ikke mente, at der var rykket ved nogen væsentlige balancer mellem rig og fattig, men jeg kan forstå, at hr. Heunicke går meget op i Ginikoefficienter og en 0,4 pct.s forrykkelse.
Jeg tror ikke, at der er så mange ude i Danmark, der går op i Ginikoefficienter, men jeg håber, at der er mange, der går op i, at alle borgere her i landet stilles bedre med den her reform, og at dem i bunden af indkomstskalaen sandelig også får mere ud af det, end de gjorde før.
Det kan de takke Dansk Folkeparti og regeringen for og ikke Socialdemokratiet, som jo ikke ville deltage i forhandlingerne.
Magnus Heunicke (S), 2009-05-28:
Der er pæne fingeraftryk – det har Dansk Folkeparti så ladet sig nøje med, pæne fingeraftryk.
Det kan være fint nok, hvis man selv mener, at ens fingeraftryk er pæne, at man har sat dem på nogle papirer, men jeg tror ikke, at danskerne er så interesserede i, hvem der har sat hvilke fingeraftryk, men hvordan bundlinjen ser ud.
Det er jo det, der er relevant, når man ser på et politisk arbejde, som man har lavet.
Dansk Folkeparti er åbenbart næsten stolt af, kan jeg forstå, at have indgået den her skattereform, men hvad er bundlinjen?
Der er jo et centralt spørgsmål, som vi må have svar på fra Dansk Folkepartis ordfører, nemlig om der er mindre eller der er mere ulighed i det danske samfund efter den skattereform, som Dansk Folkeparti har forhandlet på plads og åbenbart er stolt af.
Er der mere ulighed, eller er der mindre ulighed forstået på den måde: Er der større eller mindre forskel på de rigeste i vores samfund og lavindkomstfamilierne og pensionisterne på grundbeløbet?
Det er dog helt utroligt, at Dansk Folkeparti mener, at der ikke er rykket ved nogen sociale balancer.
Ordføreren sagde endda, at man har fået rykket nogle godbidder fra toppen og ned i bunden – der er åbenbart det, der er sket med skattereformen.
Der må jeg jo sige, at Dansk Folkeparti er fuldstændig uenig med regeringens skatteminister, hr. Kristian Jensen.
Jeg havde en debat med ham i Folketingssalen den 11. marts, hvor jeg stillede næsten det samme spørgsmål, og der var svaret fra skatteministeren: »Der vil være mere ulighed forstået på den måde, at de højtlønnede får lov til at beholde nogle flere af de penge, de tjener, til sig selv.
Vi har ud fra den teoretiske betragtning om Ginikoefficienten opgjort det til, at det er en stigning« – altså i uligheden – »på 0,4 pct.«
Så skatteministeren indrømmer, at der med den her skattereform er en ulighed
Det er helt fint, at de godt kan lide det, det er deres problem, men at Dansk Folkeparti prøver at slippe af sted med at sige, at det er det omvendte, der er sket, forstår jeg simpelt hen ikke.
Hvordan tror Dansk Folkeparti at danskerne vil stille sig til den her fuldstændige forskel, der er på regeringens udlægning af skattereformen, og det, Dansk Folkeparti prøver at bilde befolkningen ind?
Mikkel Dencker (DF), 2009-05-28:
Jeg kan da ikke udelukke, at der havde været endnu større forandringer, hvis Socialdemokratiet var blevet ved forhandlingsbordet, men det valgte man ikke at gøre.
Men vi har altså fået rykket nogle lettelser fra toppen af skalaen og ned i bunden af skalaen, så jeg mener absolut, at vi har gjort en rigtig god indsats og fået nogle rigtig gode resultater, og jeg mener ikke, at der er rykket ved nogle sociale balancer med Forårspakke 2.0, tværtimod.
Knud Kristensen (KF), 2009-05-29:
Det kunne jeg da sagtens gøre for hr. Thomas Jensen.
Det ville være en fornøjelse, men jeg tror ikke, at en kort bemærkning rækker til, at jeg kan nå at give hr. Thomas Jensen hele redegørelsen for det.
Men det er sådan, at når man sælger en grund fra en kommune, så kan man aldrig sælge en grund billigere end den grund, som man har solgt tidligere, og der skal være balance i salget af grundene, og grundene skal udbydes .
Hr. Thomas Jensen skal såmænd bare komme ned på mit kontor, så skal jeg gerne underholde med det.
Det, jeg bare vil fortælle hr. Thomas Jensen, er, at det lovforslag, som vi nu stemmer igennem her om et øjeblik, giver kommunerne og boligforeningerne muligheder for netop at sætte gang i boligbyggeriet, og det er i og for sig det, som det hele går ud på.
Det er utroligt, at hr. Thomas Jensen ikke kan indse, at der her er en god mulighed for at give kommuner og boligforeninger noget, der rækker fremad.
Vi har arbejdet på den her sag siden før sommerferien 2008.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-29:
Jeg må konkludere, at jeg må tage det som en bekræftelse, eller i hvert fald lidt derhenad, af de tal, som jeg opremsede før, og det vil jeg selvfølgelig gerne kvittere for.
Så er det jo sådan, at når man kan se, at der er noget, der måske er gået godt i et stykke tid og så måske begynder at gå lidt mindre godt, så har man et politisk ansvar for at komme med nogle initiativer for endnu en gang at sætte gang i det.
Så er det jo, at hr. Thomas Jensen også er blevet spurgt om, hvad det er, hr. Thomas Jensen vil gøre fremadrettet for at sikre, at man kan videreføre de sidste års gode resultater.
For det, man gør nu, er jo, at man lukker op for at blødgøre området, at gøre det lidt lettere.
Men så kan jeg forstå, at det vil Socialdemokraterne ikke støtte.
Hvad er det så, Socialdemokraterne vil i stedet – udover blot at kritisere, selvfølgelig?
Thomas Jensen (S), 2009-05-29:
Jeg ved faktisk ikke rigtig, om jeg sidder og ser tv i marts 2003 lige nu med Komiske Ali.
Hr. Martin Henriksen beder mig om at bekræfte nogle meget, meget mærkelige udviklingsforløb i forbindelse med antallet af almene boliger, der er blevet opført i Danmark.
Hr. Martin Henriksen står og siger, at Dansk Folkeparti støttede op om en rigtig, rigtig god politik, hvor der blev opført en masse almene boliger.
Jeg har lige redegjort for det, som vi har fået som svar på spørgsmål 48 her, nemlig at det kun er gået én vej med familieboliger, med ungdomsboliger og med ældreboliger.
Så hr. Martin Henriksen må bare erkende, at han sammen med Dansk Folkeparti har bakket op om, at der ikke er blevet bygget nogen boliger i Danmark – det er det, der står tilbage her – hverken ældreboliger, familieboliger eller ungdomsboliger.
Ja, så kan man jo sagtens stå og skælde ud på andre.
Så efterspørger hr. Martin Henriksen, hvad Socialdemokraterne vil.
Helt tilbage i marts måned spillede vi ud med et konkret forslag på boligområdet, hvor vi foreslog at bruge samlet 15 mia. kr. til forskellige boligmarkeder, så man kunne sætte gang i beskæftigelsen, sætte gang i renoveringerne, sætte gang i nybyggeriet.
Det kunne hr. Martin Henriksen måske sætte sig ned og læse, for så ville han vide, hvad det præcis er, Socialdemokraterne går ind for.
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-29:
Jeg må være helt ærlig og sige, at jeg ikke forstår den socialdemokratiske holdning i den her sag.
Derfor vil jeg bare bede hr. Thomas Jensen, som er Socialdemokraternes ordfører, om at uddybe, om det virkelig er rigtigt, at Socialdemokraterne stemmer nej til at sænke starthuslejen og hæve maksimumsbeløbet og dermed styrke indsatsen mod ghettoiseringer og halvere den kommunale grundkapital.
Er det rigtigt, at Socialdemokraterne vil stemme imod?
Og hvordan kan Socialdemokraterne forsvare at stemme imod noget, der vil styrke indsatsen mod ghettoiseringer, som Socialdemokraterne jo ellers, i hvert fald på papiret, siger, at man er imod?
Thomas Jensen (S), 2009-05-29:
Vi har et klart fra svar fra ministeren, der siger, at ministeren ikke kan garantere, at der vil blive opført flere almene boliger som følge af det her lovforslag; det er nogle prognoser, man stiller op.
Og så har jeg på vegne af Socialdemokraterne gennemgået teknisk, hvad det er for nogle hurdler, hvad det er for nogle snubletråde, der er spændt ud mod, at man kan få gang i det almene byggeri, og de er, at der bl.a. ikke er lånemuligheder ude i kommunerne.
Det er det, som Dansk Byggeri siger, og jeg bliver også bekræftet i det af Kommunernes Landsforening, i øvrigt af formanden for Teknik- og Miljøudvalget , Jens Stenbæk fra Venstre, altså at det her forslag ikke vil føre til flere almene boliger, og det samme siger Boligselskabernes Landsforening.
Jeg vil sige tak til hr. Knud Kristensen.
Jeg er lidt ked af, at hr. Knud Kristensen ikke redegjorde for den der såkaldte Aarsmodel, hvor en kommunal byggegrund i løbet af en eftermiddag kan stige fra 13 til 26 mio. kr., det må vi jo nok høre om senere, når de rette myndigheder har behandlet den sag.
Ellers vil jeg sige til hr. Knud Kristensen, som jeg også har sagt til andre, der har stillet spørgsmål her i dag, nemlig at Socialdemokraterne hele tiden har været konstruktive, med hensyn til hvordan vi kunne få sat gang i byggeriet, og det, jeg vil sige til det her lovforslag, er, at der bare ikke er nogen garanti for, at det sætter gang i byggeriet.
Det har vi fået ministerens bekræftelse på, vi har hørt fra alle dem, der skal sørge for, at der bliver bygget, nemlig kommunerne, boligselskaberne og også fra Dansk Byggeri.
De siger samstemmende: Det her forslag er teknisk set indrettet på en måde, så der ikke kommer gang i nybyggeriet i den almene sektor i den udstrækning, som regeringen postulerer.
Så derfor kan vi ikke støtte det her forslag.
Når man spørger hr. Karsten Lauritzens kollega fra Venstre, nemlig fru Karen Ellemann, siger hun, at hun ikke kan garantere, at der vil blive opført de her boliger.
Men det kan hr. Karsten Lauritzen til gengæld.
Vi havde forventet og håbet på, at regeringen også ville lytte til Programbestyrelsen og igangsætte en langsigtet og helhedsorienteret indsats, så man kunne sikre, at de 35.000-40.000 børn under 18 år, som vokser op i de her 37 udsatte boligområder rundtom i Danmark, ville få en lysere fremtid.