runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mike Legarth (KF), 2012-01-19:
SF foreslog og lovede, gav et løfte under valgkampen om, at nu skulle afgifterne på kollektiv trafik sænkes med 40 pct.
Det er muligt, at der er noget, jeg har overset, men jeg fandt det ikke, da jeg læste regeringsgrundlaget.
Har jeg overset det, vil jeg spørge hr. Jonas Dahl?
Jonas Dahl (SF), 2012-01-19:
Jeg skal ikke lægge skjul på, at vi fra SF's side gerne havde set, at vi kunne have sænket priserne inden for den kollektive trafik, ikke mindst når man ser på de markante stigninger, der har været i de senere år, specielt under VK-regeringen.
Så hvis man kigger på den stigning, der har været, må man sige, at der virkelig har været behov for den.
Vi må så bare erkende, at Danmark står i en rigtig svær økonomisk situation, og det er sådan set det, vi har sagt.
Til gengæld har regeringen jo også meget, meget tydeligt sagt, at der i forbindelse med den her trængselsafgift, som der nu kommer i Københavnsområdet, selvfølgelig også vil ske investeringer i den kollektive trafik.
Det er fremgået meget klart af det, der er kommet frem, og som jeg har forstået det, kommer der også til at ske noget i relativt nær fremtid i den ånd.
Mike Legarth (KF), 2012-01-19:
Jeg kan konstatere, at man fuldstændig løb fra det løfte, man gav befolkningen, om 40 pct. billigere kollektiv trafik.
Så er der betalingsringen, hvor den nye regering – i hvert fald SF, De Radikale og Socialdemokratiet – har foreslået, at der skal oprettes et selskab, som kan optage lån, og som derfor kan bruge penge, inden man har dem.
Hvordan synes hr. Jonas Dahl det passer med forsigtighedsprincippet, som jo ellers blev lanceret som det helt store hit, altså at pengene skulle være i kassen, før man brugte dem?
Tina Nedergaard (V), 2012-01-19:
Jeg kan godt forstå, hvis det måske begynder at trætte
SF's ordfører en lille smule, når vi spørger til de brudte løfter.
Men der er jo et nyt hver dag, og så er man nødt til at spørge interesseret ind til dem.
Jeg må dog medgive, at jeg før valget blev lidt beklemt, når S og SF beskyldte regeringen for ikke at bruge tilstrækkeligt på forskning og jeg sådan skulle forklare og forsvare osv.
Der må jeg sige at jeg har et svagt punkt.
Forskning er fundamentet for vores fremtid, og derfor havde jeg lidt et svagt punkt, når man var ude og drøfte det på gymnasier og andre steder, fordi SF og Socialdemokraterne stod fast på, at vi skulle bruge flere penge på forskning; det var vores basis for fremtiden.
Derfor skal jeg bare bede ordføreren om lige at begrunde, hvorfor man netop har valgt at skære så hårdt ned på den offentligt finansierede forskning, som tilfældet er med det røde flertal.
Altså, man skærer 419 mio. kr. væk i offentlig forskning fra 2011, hvor VKO havde ansvaret for finansloven, til 2012, hvor det er det røde flertal, der har ansvaret for finansloven.
Jonas Dahl (SF), 2012-01-19:
Uddannelse fyldte sådan set ret meget i den ordførertale, jeg holdt inden frokostpausen.
Jeg kan ikke huske i hovedet, om det er 986 mio. kr. – eller om det er plus/minus et par millioner – som der rent faktisk bliver tilført forskningsområdet.
Det er i øvrigt en aftale, som både fru Tina Nedergaard og jeg selv var med til at forhandle på plads i Ministeriet for Forskning, Innovation og Videregående Uddannelser.
Så at der ikke bliver tilført penge til området, er simpelt hen ikke korrekt.
Der er faktisk lavet en bred politisk aftale, hvor alle Folketingets partier sådan set er enige om, at der nu bliver brugt over 900 mio. kr. på det her område.
Så der er faktisk tilført midler med den her finanslov.
Det fremgår af den aftale, som Venstre selv har været med til at indgå.
Tina Nedergaard (V), 2012-01-19:
Jeg har selv prøvet at have samme rolle i mit eget parti, som ordføreren har i øjeblikket, og derfor ved jeg, at der kan være tal, som man ikke lige har været fuldstændig opmærksom på.
Jeg vil blot gøre ordføreren helt opmærksom på, at det sådan set ikke er nogen tal, vi har siddet og regnet ud i Venstre.
Det fremgår af de svar, jeg har fået af bl.a. uddannelsesministeren, at det er korrekt, at der spares 419 mio. kr. på offentlig forskning fra 2011 til 2012.
Det kunne så være gået meget værre, men vi lykkedes jo med at indgå en bred aftale, hvor Venstre, hvad der er fuldstændig korrekt, bidrog til at finde finansiering til 300 mio. kr., som vi kunne give som noget ekstra.
Det ændrer ikke ved bottom line.
Jonas Dahl (SF), 2012-01-19:
Jeg håber også, at Venstres spørger vil slå op i aftalen om finansloven for 2012 på side 138, hvor der står: Partierne – det drejer sig bl.a. også om Venstre – er enige om, at forskningsreserven på 686 mio. kr. i 2012 forhøjes med 300 mio. kr. til 986 mio. kr. Det vil sige, at beløbet på 986 mio. kr., som jeg sagde, viste sig at være korrekt.
Så det er korrekt, at der rent faktisk blevet tilført midler, og der er den forskningsreserve, som bliver udmøntet, som Venstre selv har været med til at udmønte.
Vi har selv siddet ovre i ministeriet og været med til det.
Det har fru Tina Nedergaard også.
Jeg håber sådan set også, at Venstre vil stå ved de aftaler, man er indgået.
Nu har der været lidt tvivl, om Venstre vil stemme for finansloven eller ej.
Jeg kan forstå, at det vil Venstre, og det er jeg da glad for.
Der er jo også flere delaftaler, hvor Venstre har indgået aftale, bl.a. på forskningsområdet.
Jeg går også ud fra, at Venstre selvfølgelig står ved de aftaler, man har indgået, som netop tilfører de her 986 mio. kr.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-01-19:
Tusind tak.
Nu bliver der igen snakket meget om fattigdom oppe fra talerstolen.
Man vælger at afskaffe de her ydelser, selv om man selv erkender, at det holder mennesker på kontanthjælp.
Op mod 3.000 mennesker bliver nu holdt på passiv forsørgelse, fordi man afskaffer de her ydelser.
Så siger man: Jamen det kompenserer vi for, for vi laver en kickstart.
Man glemmer jo bare at fortælle, at både da Socialdemokratiet havde magten i 1990'erne, og da den tidligere regering havde magten, var det sådan, at hver gang man prøvede at lave de her kickstarter, som jo er en rigtig god idé i teorien, var de bare meget svære at gennemføre i virkeligheden.
Kun op imod en tredjedel af de investeringer, man prøver at gennemføre, bliver rent faktisk realiseret.
Så alle de tiltag, som er i den her finanslov, og som svækker beskæftigelsen, afhænger bl.a. af, at man skal gennemføre noget, som i teorien er en god idé, men som i virkelighedens verden har vist sig at være meget svært at gennemføre.
Er det ikke korrekt?
Jonas Dahl (SF), 2012-01-19:
Jeg har godt bidt mærke i, at der har været rigtig mange skriverier i pressen om den her trængselsafgift og det ene og det andet.
Jeg må også bare sige, at der mig bekendt ikke er blevet fremsat noget lovforslag om, hvordan det her skal se ud, og hvis hr. Mike Legarth har set det, vil jeg da enormt gerne vil se det.
Det lyder da enormt spændende, men mig bekendt er der sådan set ikke sivet noget ud, i forhold til hvordan den her trængselsafgift skal konstrueres, og hvad indholdet af den er.
Så jeg tror, at man skal passe meget på med at tage en diskussion om, hvad man har hørt, og hvad der måske står i det, inden der rent faktisk bliver fremsat et lovforslag.
Det plejer sådan at være den gode skik.
Men for mig at se er det da meget vigtigt også at sige, at vi har behov for at gøre noget ved den kollektive trafik.
Det er jo netop også en del af det, der ligger i trængselsafgiften for Københavnsområdet, altså at pengene selvfølgelig så også skal bruges til at sænke priserne i den kollektive trafik og til generelt at øge mulighederne i den kollektive trafik.
Det synes jeg sådan set er et rigtig godt perspektiv, ikke mindst når man ser på de stigninger i den kollektive trafik, der har været under den borgerlige regering.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-19:
Tak, formand.
Jeg synes i virkeligheden, at der er en ting, der svæver i det uvisse, og som kunne være rart at få SF's ordførers holdning til.
Det har baggrund i, at skatteministeren, som jo er SF'er, har skrevet en efterhånden berømt kronik om den kommende skattereform, som regeringen ønsker at få gennemført.
Og noget af det, jeg synes svæver i det uvisse, også specielt i forhold til den debat, der var under valgkampen, er jo, om de, der tjener rigtig godt i det her samfund, skal betale mere i skat ved hjælp af en skattereform, eller om de ikke kommer til at betale mere i skat.
Jeg noterede mig jo, at der i valgkampen var diskussion om en millionærskat, som var vigtig.
Der var bankskat osv.
Men det var altså koncentreret om, at de rige – som SF formulerede det i valgkampen – skulle betale noget mere til velfærdssamfundet.
Siden valget har vi ikke hørt ret meget om det, og derfor er mit spørgsmål nu: Vil det være sådan efter SF's mening, at en skattereform skal betyde, at de velstillede skal betale noget mere i skat?
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Det er heller ikke korrekt, hvad hr. Simon Emil Ammitzbøll siger.
Det er jo fuldstændig klart, hvad regeringens målsætning er: Vi skal op til 2020 have balance imellem udgifter og indtægter; vi skal i løbet af en meget kort årrække ned under 3 pct. af bruttonationalproduktet i underskud.
Og det kommer vi.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-01-19:
Jamen målsætninger og hensigter og erklæringer kan jo være fine nok, men vi skal også se på handling og på praksis.
Jeg forstår sådan set fru Marianne Jelveds svar sådan, at jeg egentlig havde ret i min opremsning af, at der ikke rigtig er noget i den finanslov, man her fremlægger, og at de ting, der er, er kontraproduktive.
Jo, der er tilbagetrækningsreformen som det eneste element, men den er jo fra dengang, Det Radikale Venstre åbenbart havde indflydelse på den økonomiske politik, da hr. Lars Løkke Rasmussen var statsminister.
Det har man så åbenbart ikke nu, for det går i den modsatte retning med alle de ting, vi kan nævne, som gør noget for arbejdsudbuddet, for beskæftigelsen, for jobskabelsen: Det er arbejdspladser ud af Danmark, det er et mindre arbejdsudbud, det er værre forhold for virksomhederne.
Det må da bekymre en tidligere radikal økonomiminister.
Selv om kickstarten, som man så bruger som undskyldning, har vi et svar fra finansministeren, der siger, at når vi kommer frem til 2020, vil det give en beskæftigelsesvirkning på minus 5.000 arbejdspladser.
Så det der med, at det først skulle virke i 2020, var også bare snak.
Der er jo intet i den her finanslov, vil jeg sige til fru Marianne Jelved, der trækker i den rigtige retning, i hvert fald ikke det, man har lavet med S og SF.
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Jeg er bare fundamentalt uenig.
Og jeg synes stadig væk, at det er besynderligt, at Liberal Alliance ikke griber muligheden, når der er en regering, der har annonceret, at vi i det kommende år skal have en skattereform, der sænker skatten på arbejde markant.
Det bidrager jo til, at vi har perspektiv på, hvordan økonomien i Danmark kan udvikle sig, for den økonomi er meget afhængig af arbejdsudbuddet.
Det er i det hele taget overførslerne, vi skal se på, bl.a. for at mindske antallet af mennesker i den erhvervsaktive alder, der er på passiv forsørgelse i Danmark.
Vi har meget høje planer om at øge arbejdsudbuddet via reformer.
Det er det, der skal skabe det råderum, der gør, at vi kan få balance i økonomien, få underskuddet væk og få styrket bl.a. uddannelse og forskning.
Erling Bonnesen (V), 2012-01-19:
Nu står jeg lidt og tænker på den danske og den fynske gartneribranche, hvor man hver dag knokler og har gjort det i lang tid.
Hvad er så svaret til dem?
Det er jo velkendt nu, at det er, at de får påført nye NOx-afgifter, og at nye energiafgifter er på vej.
Man udraderer stort set en stor del af gartneribranchen.
Det er jo den stik modsatte vej.
Så kommer der nogle forklaringer i forbindelse med et tidligere spørgsmål, som går på, at det er for at motivere dem til at gøre noget mere for energieffektiviteten.
Jamen det har de jo gjort i forvejen blot for at overleve indtil nu.
Hvordan har den radikale ordfører det egentlig med at se, at resultatet af ens egen politik er, at man stort set udraderer store dele af gartneribranchen?
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Den tidligere regering med Venstre i spidsen har jo arbejdet for, at den, hvis den var fortsat, skulle have lagt forslag frem til, hvordan man kunne lave en energiaftale.
Jeg forventer også, at det ville have været en bred aftale.
Det er jo ikke noget, som der kun er ét parti eller få partier, der arbejder med.
Alle er enige om, at det er nødvendigt, at vi ser på den måde, vores energiforbrug tilgodeses på.
Erling Bonnesen (V), 2012-01-19:
Tak for det ikkesvar.
Det viser bare, at man ikke har styr på det i regeringen.
Man starter med den gode gamle røde plan med nye afgifter, den er De Radikale desværre hoppet på, og så vil man se på det bagefter.
De har 350 mia. kr. i gæld.
De har haft store underskud op til nu.
Det, der i hvert fald ikke er brug for, er at lægge nye skatter og afgifter ovenpå i samme omgang.
Så vil den radikale ordfører her og nu sige, at hun er enig i, at der i hvert fald ikke er brug for at pålægge landbruget ekstra nye skatter og afgifter nu, og vil den radikale ordfører skabe ro i erhvervet ved at sige, at de i hvert fald ikke får samme tur som gartnerierne?
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Jeg anerkender, at landbruget er stærkt plaget af gæld, og det er en gæld, som landbruget selv har ansvaret for.
Den er i hvert fald ikke påført af den nuværende regering og heller ikke efter min opfattelse af den tidligere regering.
Derfor er det selvfølgelig alligevel et stort problem, og vi kan se, at der heldigvis er forskel på landbrug.
Men det skal jo ikke forhindre, at vi arbejder med, hvordan Danmark som helhed kan tage udfordringer med energi og omstilling af energi fra olie til vedvarende energi op.
Det er vi da nødt til at arbejde med, uanset om landbruget har problemer.
Derfor må jeg endnu en gang sige, at vi kan lære af historien, og vi ved, at det, at vi stiller skrappe krav til miljø og til energiforbrug osv., giver resultater i form af ny teknologi, der gør, at vi kan blive mere effektive.
Det, der er balancegangen, er jo at kunne det.
Tina Nedergaard (V), 2012-01-19:
Tak til fru Marianne Jelved.
Jeg kan forstå, at fru Marianne Jelved nu har gjort det fuldstændig klart, at hr. Rasmus Helveg Petersens nedsættende udtalelser om nordjyske industriarbejdspladser ikke er dækkende for Det Radikale Venstres holdning.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Det, jeg synes er problematisk, er, at de er fuldt dækkende for regeringens handlinger.
For konsekvensen af det, man gør med finansloven, vil jo på sigt være, at man ikke kan have tunge industrijob i Danmark.
I går blev jeg konfronteret med den problemstilling, at mange ingeniører, der i øjeblikket bliver uddannet i Danmark, ikke kan få job.
Jeg blev så spurgt om, hvad Venstre vil gøre ved det.
Der må jeg sige, at mit svar er, at vi i hvert fald vil gøre det stik modsatte af det, regeringen gør med sit finanslovforslag.
For hvis man gør det umuligt at have produktion i Danmark, hvis man gør det umuligt at have tunge industrivirksomheder og også forskningstunge virksomheder som f.eks. Aalborg Portland, så bliver der ikke job til de nyuddannede ingeniører.
Derfor giver det ikke mening, når statsministeren på regeringens vegne understreger, at vi i stedet for at have virksomhederne vil uddanne os til fremtiden og forske i fremtiden.
For hvem skal finansiere det, og hvor skal man finde jobbet, hvis der ikke længere er arbejdspladser?
Men det er jo også falske svar, man giver, når man så er ude i verden, for jeg kan forstå, at statsministeren havde refereret til, at man ville bruge penge på uddannelse og forskning i stedet for at redde gode danske arbejdspladser.
Derfor skal mit sidste spørgsmål til ordføreren være: Når nu man vil satse så meget på forskning og uddannelse, hvorfor er det så, at regeringen har truffet beslutning om at skære ned med 419 mio. kr. i den offentligt finansierede forskning fra 2011, hvor VKO-flertallet havde ansvaret for finansloven, til 2012, hvor de fire røde partier har ansvaret for finansloven?
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
På en eller anden måde skulle finansloven jo gå op.
Sådan er livet og vilkårene.
Marianne Jelved (RV), 2012-01-19:
Det er stærkt beklageligt, at vi er en situation, hvor det er svært at skaffe nye arbejdspladser.
Det er jo ikke en naturlov.
Det sker på grund af nogle vilkår, der var til stede under VK-regeringen i 00'erne.
Vi er i den nye regering opsat på at skabe nye arbejdspladser og øge arbejdsudbuddet, og det vil ske, men det forhindrer os ikke i, at vi tager ideer fra Forebyggelseskommissionen og prøver at forbedre sundheden i Danmark via brugen af afgifter.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-19:
Og så vil jeg sige tillykke til Enhedslisten med det første finanslovforlig, partiet har indgået – det er jo historisk – men måske i virkeligheden mest tillykke med den omstillingsparathed, Enhedslisten har udvist, altså det, at man i virkeligheden for ganske små indrømmelser har villet lave et finanslovforlig med regeringen og dermed hjælpe regeringen i gang efter valget i september.
Og jeg synes også, det er det, hr. Frank Aaens indlæg her i dag bærer præg af, altså det, at han har travlt med at prøve at kridte banen op i forhold til de kommende ting og prøve at få opmærksomheden hen på det.
Det er fair nok.
Det vil jeg også gerne bidrage til, for jeg synes jo, at noget af det, der står foran os, og som selvfølgelig er interessant, er drøftelsen om en skattereform.
Og her sagde hr. Frank Aaen jo nogle ting, som jeg synes var vigtige, og som jeg gerne vil bede hr. Frank Aaen bekræfte, så der ikke er nogen som helst tvivl om, hvor Enhedslisten står i spørgsmålet om en skattereform.
Altså, vil man kunne deltage i en skattereform, der medfører større ulighed i det danske samfund?
Hvis der kommer en skattereform, der øger uligheden målt på Ginikoefficienten – som jo er det, i hvert fald jeg er blevet tudet ørerne fulde med de sidste 10 år er en af de måder, man kan måle det på – vil Enhedslisten så kunne medvirke, eller vil betingelsen for Enhedslistens deltagelse i en eventuel skattereform bero på, at der bliver mindre ulighed målt efter den her berømte Ginikoefficient?
Frank Aaen (EL), 2012-01-19:
På trods af det dårlige oplæg fra regeringens side vil vi selvfølgelig deltage i forhandlinger med den, ligesom vi har sagt til regeringen, at vi i forhold til alle de politiske dagsordener, der står foran os her i foråret, er villige til at forhandle og lave en aftale, fordi en aftale med Enhedslisten er bedre end en aftale, som hr. Kristian Thulesen Dahl stemmer for.
Så på den måde skal vi forhandle med regeringen.
Om resultatet så skal se ud på den ene eller den anden måde afhænger af helheden; det er den, vi tager stilling til.
Lad mig give et eksempel: Det kan jo godt være, at selve skattereformen betyder, at der er en øget forskel mellem dem, der er på dagpenge, og dem, der er i arbejde.
Det kan ikke udelukkes, at det ender sådan.
Men hvis man så samtidig hæver dagpengene og på den måde eliminerer forskellen, er der ikke noget problem.
Og derfor kan man ikke bare tage sådan en matematisk formel at sætte det ind i.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-01-19:
Det naturlige spørgsmål er jo så, om den helhed, som vil skulle laves i forbindelse med en skattereform, vil skulle medføre øget lighed i det danske samfund målt på Ginikoefficienten, eller om en sådan samlet aftale, som så eventuelt indeholder mere end en skatteomlægning, vil kunne medføre større ulighed og stadig væk få Enhedslistens opbakning.
Altså, når jeg spørger lidt interesseret, er det, fordi der er nogle partier, som har haft travlt med at løbe væk fra det, de sagde i valgkampen om større lighed.
Vi har f.eks. en SF-skatteminister, der jo har forladt synspunktet om, at der skal være større lighed i samfundet, og som siger, at der godt må komme større ulighed; der var en millionærskat, der blev væk, en bankskat, der blev væk og sådan noget.
Men alt det har Enhedslisten jo ligesom sagt ja til med finanslovaftalen; man har sagt, det er o.k., at det er forsvundet.
Det er derfor, jeg er lidt interesseret i, om der stadig væk er sådan en rest ægte socialisme tilbage i hr. Frank Aaen.
Er det sådan, lige præcis når det kommer til den næste store mulighed, dvs. en skattereform med alt, hvad det måtte indebære ud over en ren skatteomlægning, at det så vil være en betingelse, at det samlet set medfører en større lighed i samfundet målt på Ginikoefficienten?
Frank Aaen (EL), 2012-01-19:
Den samlede reform vil komme til at medføre større lighed i samfundet.
Det er uden for debat.
Lad mig tage et eksempel igen: Vi laver gerne en Ginikoefficient, hvor vi måler på skattereformen, men hvis vi samtidig får en aftale om, at dem, der har været arbejdsløse i et år, er garanteret et job på normale vilkår med ret til genoptjening af deres dagpenge, så tror jeg ikke det viser sig i Ginikoefficienten.
Men så vil det vise sig afgørende i de arbejdsløses vilkår, nemlig deres mulighed for at komme i arbejde og genoptjene retten til dagpenge.
Derfor er det meget mere fleksibelt end det der matematiske begreb, selv om det selvfølgelig også spiller en rolle i forhold til, hvordan vi skal vurdere tingene.
Og der er vi jo glade for, at finanslovaftalen gav en mindre ulighed end den, som er blevet skabt i den tid, hvor hr. Kristian Thulesen Dahl var ved magten i Danmark.
Bent Bøgsted (DF), 2012-01-19:
Men det stemmer jo ikke overens med det, Enhedslisten tidligere har sagt, om, at de ikke vil være med til at indgå noget skatteforlig, hvis ikke man sikrer sig mod uligheden i skattesystemet, altså at der bliver en mere ligelig fordeling.
Det er hr. Frank Aaen jo ved at gå bort fra nu.
Og så siger man, at hvis man får en højere dagpengesats, hvis man får en aftale om job, så vil man indgå en aftale.
Men endnu ved vi jo ikke noget om, hvordan det skal finansieres.
Det er jo også spændende at se, hvor hr. Frank Aaen og Enhedslisten så vil finde de penge, der skal til at finansiere sådan en skattereform, hvis man laver de store aftaler om at hæve dagpengebeløbet og en garanti for job efter 1 års ledighed.
Det er ret store omkostninger, der kommer der, og der er vi jo selvfølgelig også spændt på at se, hvor Enhedslisten vil finde de penge.
Frank Aaen (EL), 2012-01-19:
Lad mig starte med det sidste.
Vi ønsker skat på spekulation, vi ønsker flere penge fra de multinationale selskaber, vi ønsker flere penge ind fra olien i Nordsøen, og så vil vi rulle nogle af de skattelettelser tilbage, som Dansk Folkeparti har gennemført sammen med den tidligere regering, og som gav bankdirektørerne en halv million i skattelettelse.
Det skal rulles tilbage, og så er der over 7 mia. kr. i kassen at gøre godt med.
Der skal pengene komme fra.
Så er der et spørgsmål om, hvordan man skal måle, om en reform giver mere eller mindre lighed.
Dertil vil jeg sige, at det er forkert bare at tage ét element ud.
Lad mig bare sige en ting, som jeg er sikker på at Dansk Folkeparti vil sige ja til, selv om man godt nok i dag er med til at fordele satspuljepengene, altså de penge, der bliver taget hvert eneste år fra pensionister og arbejdsløse og puttet ned i en sukkerskål, som udvalgte partier sidder og deler ud fra: Hvis nu en skattereform forbindes med en aftale om, at satspuljen ophører, så er det jo med til at øge ligheden i samfundet.
Og det er derfor, man skal se tingene i en sammenhæng og ikke prøve at tage et enkelt element ud.