runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2015-03-17:
Men når nu virkeligheden presser sig på, hr. Leif Mikkelsen,
hvad er svaret så?
Hr. Leif Mikkelsen siger, at det skal lyde fra Folketingets talerstol, at vi må henstille til kommunerne, og at de må leve op til deres ansvar.
Ja, jeg er enig, og jeg tror ikke, der er nogen her, der er uenige.
Men når virkeligheden så viser, at det gør man ikke, at man ikke retter sig efter de intentioner, vi har med nogle lovforslag – f.eks. i sin tid lovforslaget om at forhøje tilskuddet til de små øer med 15 mio. kr. og tidligere endnu bevillingen til flere pædagoger i daginstitutioner osv. – og det viser sig, at kommunerne ikke bruger pengene efter hensigten, hvad er alternativet så, Leif Mikkelsen, andet end at indrette lovgivningen, så de ikke får noget valg?
Er det bare flere henstillinger, mere appel til ansvaret osv., når det nu ikke fører nogen steder hen, og når det nu fører til, at nogle kommuner – ikke alle kommuner, men nogle kommuner – rent faktisk undslår sig og giver, om jeg så må sige, Folketinget fuckfingeren?
Leif Mikkelsen (LA), 2015-03-17:
Jeg er ganske overrasket over, at vi her står og udnævner en række byråd til nogle, der vil tryne deres egne borgere.
Det er da virkelig en debat værd.
Jeg synes da virkelig, der er grund til at appellere til, at de borgere tager den diskussion op, når de vælger deres byråd.
Jeg synes faktisk, det er ganske overraskende, at man står her og siger: Vi er meget klogere end byrådene, og vi er bedre til at sikre borgernes rettigheder derude.
Så er man jo sådan set på vej til at aflyse det lokale demokrati som noget, der duer og kan tage sig af borgernes nære omsorg osv.
Det er virkelig fantastisk, at det er det synspunkt, der kommer fra den side af salen, men nu noterer jeg mig, at det er sådan.
Liberal Alliance vil gerne understrege, at vi faktisk har tillid til lokalt selvstyre.
Det er sådan set den måde, hvorpå man kan forfølge et synspunkt om personlig frihed og demokrati i det her land – som jo er det, vi bygger det på.
Så jeg vil sådan set bare fastholde, at det er vigtigt at appellere til, at man så lokalt som muligt tager stilling til de spørgsmål, der vedrører de lokale borgere.
Jo, Folketinget har ret til at sige det, det er jeg helt enig med hr. Henning Hyllested i, og det er et stort flertal så også.
Man skal sige det.
Jeg ærgrer mig bare over det, hvis nu det er sådan, at de penge, der vandrer ud til kommunerne, i højere grad skal øremærkes og det skal bestemmes herfra, præcis hvad de skal bruges til.
Så er det, vi slår det lokale demokrati ihjel,
og så er det, at interessen for overhovedet at engagere sig i lokalpolitik bliver mindre og mindre, hvis man altså kun administrerer regler, der kommer her fra Folketinget.
Det er i øvrigt noget, jeg går ud fra at også hr. Henning Hyllested har hørt jævnligt, nemlig at det tit er opfattelsen derude, at fordi vi detailstyrer alle bevillinger og pengestrømme, spørger man sig, hvad man så skal sidde der for, hvis ikke man selv har indflydelse.
Derfor vil jeg bare appellere til, at man sådan set tager det der lokale demokrati alvorligt.
Og det synspunkt vil jeg sådan set fastholde.
Det er rigtigt at forfølge i stedet for bare at komme med lidt mere lovgivning, flere lappeløsninger, flere regler.
Michael Aastrup Jensen (V), 2015-03-17:
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at følge op, men når jeg så får at vide, at Venstre kaster alle bolde op i luften, er det så ikke det, der ville være smartest, altså at vi begyndte at gøre det på en eller anden smart måde i stedet for at prøve at tage problemerne lidt efter tur, så vi – med det tempo, regeringen har haft med det her lovforslag – vil være færdige om 10-15 år?
I dag har vi en problemstilling i forhold til sikkerhed, som man bør tage lidt mere alvorligt, end jeg hører Socialdemokraternes ordfører gøre.
Derfor vil jeg bare appellere til – det er jo det eneste, man kan gøre som opposition – at vi også tager fat på mange af de andre aspekter, der er med manglende sikkerhed inden for hele cpr-systemet.
Simon Kollerup (S), 2015-03-17:
Jeg er først og fremmest glad for, at der er opbakning til lovforslaget, og jeg tror, at vi i første omgang skal holde os til til det, som lovforslaget handler om, nemlig at prøve at optimere den måde, cpr-systemet er indrettet på.
Så kan den ikke uretmæssigt udleveres, og dermed optimerer vi sikkerheden omkring cpr-systemet.
Jeg har ikke gjort mig nogen tanker om, hvordan et cpr-system kan erstattes af noget andet, og jeg ønsker egentlig heller ikke at kaste alle de bolde op i luften, som Venstre gør på nuværende tidspunkt.
Jeg synes, at det vigtige er, at de mennesker, der oplever problemer, kan se, at vi tager deres problemer alvorligt og gør, hvad vi kan for at optimere sikkerheden omkring deres adressebeskyttelse.
Michael Aastrup Jensen (V), 2015-03-17:
Tak for det.
Som jeg sagde i min ordførertale, går Venstre absolut ind for lovforslaget, som det ligger nu, så snart vi får nogle gode svar på de udvalgsspørgsmål, vi vil stille.
Men det, som jeg kunne tænke mig at spørge om, er, hvordan man ser det her i sammenhæng med hele cpr-systemet, som jeg også var inde på i min tale.
I dag har vi et cpr-system, som har rigtig, rigtig mange år på bagen.
Kunne det ikke være, at man måske skulle til at tænke helt nyt?
Vi har jo hørt den tidligere indenrigsminister være ude at tale om, at man måske skulle tænke i helt nye baner.
Måske skulle man tænke på et begreb som privacy by design eller anden form for anonymisering af de data, der i dag ligger i cpr-systemet.
Hvad mener Socialdemokraterne om det?
Simon Kollerup (S), 2015-03-17:
Jeg er sikker på, at vi får en fin udvalgsbehandling af det.
Den risiko minimerer vi i hvert fald med det lovforslag, vi behandler i dag, og dermed øger vi sikkerheden for de borgere, der er under adressebeskyttelse.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-03-17:
Det er ikke, fordi vi vil stemme imod det her lovforslag.
Vi synes, det er godt, at man laver adressebeskyttelsen bedre, når den ikke virker.
Det, der bare undrer mig lidt, er, at man stadig væk kalder det adressebeskyttelse, selv om det øjensynlig ikke virker.
Man opretter så en særlig form for adressebeskyttelse, som så faktisk virker.
Ministeren sidder og ryster på hovedet, og det er muligt, at det er mig, der ikke kan finde ud af læse et lovforslag.
Men det forekommer mig, at der skal køre to adressebeskyttelser ved siden af hinanden.
Den ene virker ikke – men den anden virker.
Simon Kollerup (S), 2015-03-17:
Som jeg også nævner i min ordførertale, tror jeg, det er vigtigt at tage med, at i forhold til den her særlige adressebeskyttelse er det altså efter en politifaglig vurdering.
Man kan sige, at der i dag findes en adressebeskyttelse, og så kommer den særlige, hvor politiet kan vurdere, at der kan være behov.
Og det går simpelt hen ud på, at adressen slet ikke er til stede i cpr-registeret, og på den måde kan den ikke udleveres uretmæssigt.
Så jeg synes, det er en god tilføjelser til cpr-lovgivningen, at vi har fået den nye mulighed, og jeg er helt tryg ved, at det er politiet, der vurderer, hvornår den skal træde i kraft.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-03-17:
Vi har et system, der giver folk adressebeskyttelse, men det virker ikke, så derfor skal vi have et system ved siden af, der giver særlig adressebeskyttelse.
Skal vi så skrotte det første system, i erkendelse af at det ikke virker?
Altså, hvis man vil have adressebeskyttelse, siger vi jo med det her lovforslag, at den almindelige adressebeskyttelse ikke er god nok, men at man skal have en særlig adressebeskyttelse.
Så kan vi vel droppe den almindelige adressebeskyttelse, eller hvad?
Simon Kollerup (S), 2015-03-17:
Jeg synes, det er fint at sende sådan en appel.
Jeg vil bare lige så stille sige, at jeg synes, det er klogere at tage problemerne og løse dem, som vi gør nu med det her lovforslag.
Jeg synes ikke, tiden er til at eksperimentere med vores samfundsindretning, heller ikke cpr-systemet, lige nu.
Og det er det, jeg mener, når jeg siger, at Venstre kaster alle boldene op i luften.
Jeg mener, det er bedre, at vi løser problemet, og det synes jeg faktisk lovforslaget gør.
Martin Henriksen (DF), 2015-03-17:
Tak for det.
Det har bl.a. været et ønske fra kvindekrisecentre, at der kom en bedre beskyttelse af nogle af de personer, som bliver udsat for det, vi kalder for æresrelaterede konflikter og forbrydelser – selv om det jo ikke har så meget med ære at gøre, når det kommer til stykket.
Men det er nu engang den betegnelse, vi har.
Der har også tidligere i Folketinget været behandlet forslag om rådgivning og handleplaner til unge i kommunalt regi, som har været udsat for æresrelaterede forbrydelser, og det her ligger jo i fin forlængelse af det.
Vi har så også fra Dansk Folkepartis side flere gange sagt, at vi ønsker bedre muligheder for, at man rent faktisk kan få et helt nyt cpr-nummer, og det vil vi meget gerne opfordre regeringen til at arbejde videre med.
Så synes vi også, det kunne være relevant lige at give systemet et ekstra serviceeftersyn, for når man kommer med det her forslag, er det jo, fordi der er nogle, der har brugt det eksisterende system til uretmæssigt at hive oplysninger ud, som er videregivet til familiemedlemmer og til andre i nærmiljøet, som ikke burde have kendskab til, hvor en person opholder sig.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-03-17:
Så kan jeg jo lige svare fru Pernille Skipper.
Der er bestemte typer af vold i de nære relationer, som i særlig grad er knyttet til familier med baggrund i lande uden for Danmark, som er bosat her i Danmark, f.eks. den slags vold, som er knyttet til, at en bror udøver vold eller ligefrem begår mord eller fremsætter trusler på livet mod sin søster, fordi søsteren har tilladt sig at få en kæreste.
Så det her er etnisk knyttet til personer med udenlandsk baggrund, som er i Danmark.
Så til selve lovforslaget.
Heldigvis er det jo sådan, at de fleste børn gerne vil kunne findes af deres forældre og deres familie.
Vi er trygge ved, at familien ved, hvor vi er, men der er nogle familier, hvor det er anderledes; der er nogle familier, hvor det ikke er sådan.
Derfor er det meget vigtigt at vedtage det her lovforslag, så de også kan få den tryghed.
Det, vi bare ikke helt forstår, er, at når vi allerede har en adressebeskyttelse, hvad er det så, der sker, når adressen alligevel slipper ud?
Det tyder på, at der i disse familier, som vi frygter, er nogle, der har kontakter ind i systemet, og at der så i systemet sidder nogle myndighedspersoner, som man burde have tillid til kunne finde ud af at respektere en adressebeskyttelse, men som ikke respekterer den.
Derfor er det nødvendigt med det her nye lovforslag at afholde dem fra overhovedet at kunne se adressen, for ellers kan vi risikere, at de videregiver adressen til familien, som stræber deres familiemedlem efter livet eller vil begå vold mod deres familiemedlem.
Det er lidt mærkeligt, at regeringen sådan springer meget let hen over det og siger: Nå ja, så er der myndighedspersoner, som udleverer adressen, selv om der er adressebeskyttelse; vi laver bare et system ved siden af, hvor det ikke kan lade sig gøre, fordi disse myndighedspersoner så slet ikke kan se adressen.
Hvad vil regeringen gøre ved det første problem, altså at den eksisterende adressebeskyttelse ikke virker efter hensigten, fordi der er myndighedspersoner, der sætter deres forhold til bestemte personer, som ønsker adressen, højere end deres pligt i jobbet til ikke at udlevere adressen?
Det synes jeg er et problem.
Men vi stemmer for det her lovforslag, fordi det er nødvendigt for at beskytte nogle mennesker i Danmark mod, at de bliver forfulgt i særlig grad af deres egen familie.
Hvis det er en upassende diskussion, hvilket jeg ikke kan se at det er, så burde fru Pernille Skipper måske have ladet være med at rejse denne diskussion i indledningen af sin tale, for det var jo der, fru Pernille Skipper begyndte at sige, at det sådan set er det samme, vi ser i etnisk danske og etnisk udenlandske familier, men at vi bare kalder det noget forskelligt.
Uanset om fru Pernille Skipper henviste til en ph.d.-afhandling, var det det, der var fru Pernille Skippers argument.
Pernille Skipper (EL), 2015-03-17:
Heldigvis er det jo i det hele taget et meget, meget lille antal, det er sket for.
Jeg føler lidt, at hr. Ole Birk Olesen har lyst til at starte en eller anden form for diskussion, som jeg faktisk finder er vældig upassende.
Jeg har på ingen måde forsøgt at sige – hr. Ole Birk Olesen er allerede i gang med at rejse sig op, så jeg føler ikke, at han overhovedet kommer til at høre resten af det, jeg vil sige, men er klar med sit næste argument, og så blev jeg bekræftet i den antagelse – at der ikke er et problem blandt nogle familier med bestemte kulturelle og etniske baggrunde.
Det, jeg talte om i min indledning, var generelt om vold i nære relationer, og jeg henviste sådan set til en ph.d.-afhandling, som påpeger, at man generelt ved vold i nære relationer har en tendens til at forklare det forskelligt afhængigt af etnicitet og kulturel baggrund, og at det ikke nødvendigvis er den rigtige måde at gøre det på.
Der bliver jeg simpelt hen nødt til at rette hr. Ole Birk Olesen.
Det er simpelt hen ikke rigtigt, at vold i nære relationer er et særligt etnisk problem.
Der er vold i nære relationer også i etnisk danske familier, og det har der været i mange år.
Vi tillader os sågar med vores egen danske kultur nogle gange at definere det som husspetakler, når mænd gennemtæver deres hustruer.
Og det er noget, der hører til inden for hjemmets egne fire vægge.
Så vi har bestemt vores egne, meget, meget danske kulturelle problemer at gøre op med, når det kommer til vold i nære relationer.
Det er ikke et bestemt etnisk problem.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-03-17:
Jeg synes, det var en lidt ærgerlig indledning på talen fra fru Pernille Skipper, fordi fru Pernille Skipper der forsøger at sige, at uanset om det er etniske danskere eller folk med anden etnisk baggrund, der begår en forbrydelse mod familiemedlemmer, er årsagen nok den samme, men at vi bare kalder det noget andet.
Når det er danskere, kalder man det psykiske problemer; når det er folk med anden etnisk baggrund, kalder man det kulturelle problemer.
Kan fru Pernille Skipper fortælle, hvor mange tilfælde vi inden for de seneste år har haft med brødre, der har slået deres søstre ihjel, eller hvor mange fædre, der har slået deres døtre ihjel, fordi deres døtre eller søstre havde fået en kæreste, som familien ikke kunne lide, og som var af dansk afstamning?
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-03-17:
Tak for det.
Med det her lovforslag er vi med til at beskytte personer, der er udsat for æresrelaterede konflikter eller anden form for forfølgelse som følge af samværsrelaterede konflikter, f.eks. vold, trusler og alvorlig chikane.
Det er nødvendigt med den her lovændring for at kunne beskytte ikke mindst udsatte kvinder.
Med lovforslaget gives der mulighed for at hemmeligholde en krænkets adresse, ved at adressen simpelt hen ikke optræder i cpr-registeret, og det vil herefter kun være den pågældende persons bopælskommune, der efter reglerne i persondataloven kan få viden om og eventuelt videregive oplysninger om bopælsadressen.
Det vil fortsat være politiet, der er ansvarlig for personbeskyttelsen, med de redskaber, de allerede har i dag og kan anvende over for truede borgere, f.eks. udlevering af overfaldsalarmer, tilhold osv.
Det er således også politiet, der fremover skal vurdere behovet for at fjerne adressen i cpr-registeret.
Radikale Venstre kan på den baggrund støtte lovforslaget.
Lars Barfoed (KF), 2015-03-17:
Jeg tager ordet her efter aftale med vores sædvanlige ordfører i sagen, hr. Mike Legarth, da han er blevet forhindret i at deltage på det her tidspunkt.
Jeg skal da starte med at sige, at Det Konservative Folkeparti ser det her lovforslag som et godt skridt på vejen til en bedre beskyttelse af dem, som er truet i de her sammenhænge, og derfor vil vi også kunne støtte forslaget.
Det er jo et forslag, der har en lidt længere forhistorie, som flere ordførere har været inde på, og derfor er der selvfølgelig også grund til at overveje, om det nu er tilstrækkeligt, fordi forslaget jo er udtryk for, at et system, der egentlig skulle beskytte de pågældende, ikke er tilstrækkelig godt, da de alligevel oplever, at deres ellers beskyttede adresse slipper ud på den ene eller på den anden måde.
Men det her er som sagt et positivt skridt på vejen, og så må man jo løbende vurdere, om det er tilstrækkeligt.
Men der er vel anledning til også at gøre sig nogle overvejelser og se, om man kan komme dybere ind i årsagsforklaringen, med hensyn til hvorfor de her adresser slipper ud, og hvor det er, der er læk i systemet, som det er i dag.
Jeg synes så også, at der er grund til under udvalgsarbejdet lige at opholde sig lidt ved målgruppen for forslaget.
Det Kriminalpræventive Råd, kan jeg se, gør i deres høringssvar i hvert fald opmærksom på, at man måske skulle interessere sig lidt mere for trusselsgraden og lidt mindre for relationerne mellem de pågældende involverede personer.
Det synes jeg i hvert fald er noget, man bør interessere sig for under udvalgsarbejdet.
Dertil kommer, at vi vel løbende skal vurdere, om vi er tilstrækkelig markante i vores reaktioner over for dem, som truer andre, for det grundlæggende problem er jo, at der er nogle, der overhovedet finder på at true nogen i forbindelse med samlivsrelaterede konflikter, og det burde vi måske sætte endnu hårdere ind over for.
Men det er så en anden lovgivning og en anden minister, så det skal vi jo ikke komme nærmere ind på her i dag.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-03-17:
SF ser det her lovforslag som en stærk forbedring af beskyttelsen af nogle af de mest udsatte borgere i vores samfund, borgere, hvis liv er udsat, og hvis liv kan være i fare.
Det er mennesker, som er på flugt i deres eget land, og borgere, som må flygte fra mennesker, de tidligere har stolet på, måske boet sammen med, måske elsket.
Det var også derfor, der blev udarbejdet en national strategi mod æresrelaterede konflikter i 2012, og at Folketinget i overvældende enighed i 2013 forpligtede kommunerne på at tilbyde borgere, der er udsat for æresrelaterede konflikter eller er i risiko for at blive det, en handleplan.
Det er helt indlysende, at vi skal hjælpe de mennesker, der er truet af den her form for konflikter, som også, som det fremgår af lovforslagets bemærkninger, ofte er meget komplicerede og har mange nuancer.
Det er også derfor, det er afgørende, at alle de nødvendige kompetencer inddrages, når der skal foretages trusselsvurderinger i den her type konflikter.
I SF er vi, lidt på linje med nogle af høringssvarene, usikre på, at en ren politifaglig vurdering alene er tilstrækkelig.
Det fremgår af høringsnotatet, at Rigspolitiet i forbindelse med udarbejdelsen af retningslinjer til politikredsene om trusselsvurderinger vil inddrage relevante organisationer.
Det synes vi er en lille smule løst formuleret, og derfor kommer vi nok til at bede ministeren vurdere og redegøre for, om Rigspolitiet har de nødvendige kompetencer til at udarbejde retningslinjer til politikredsene, og om politikredsene har de nødvendige kompetencer til at foretage de nødvendige og korrekte trusselsvurderinger.
Henning Hyllested (EL), 2015-03-18:
Det kan man selvfølgelig håbe på, men der er jo ikke noget, der sådan i den forstand tyder på det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om noget.
Hr. Kristian Pihl Lorentzen siger, at tilbagebetalingstiden er beregnet til 39 år, og vi er stadig væk i det grønne felt, og Venstre vil ikke være med til at komme i det gule eller det røde felt.
Hvor er det gule felt for Venstre?
Hvor er det røde felt for Venstre?
Hvad er det for et antal år, der skal til, før Venstre siger nej til det her projekt?
Henning Hyllested (EL), 2015-03-18:
Jamen så vil jeg glæde mig over, at jeg med ret stor sikkerhed er, ja, sikker på, at Venstre vil befinde sig i det gule felt i løbet af forholdsvis kort tid.
Det er jeg med alle de usikkerheder, vi står over for, faktisk slet ikke i tvivl om.
Jeg spørger bare: Er beregningerne slet ikke omstridte, kan der slet ikke sættes spørgsmålstegn ved de beregninger af både samfundsøkonomien, trafikprognoserne og økonomien?
Får de kraftigt forhøjede priser, vi har oplevet nu, på tunnelanlæg slet ikke Venstre til at stoppe op og sige: Okay, det kan godt være, vi skal have det her kigget igennem igen?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-03-18:
Det er jo lige præcis det, vi gør ved at sige, at nu har vi is i maven og venter lige et halvt års tid, inden vi tager endelig stilling til at trykke på startknappen.
Og så vil jeg da godt slå fast, at der ligger meget, meget grundige beregninger og analyser til grund for hele det her beslutningsgrundlag.
Det er den ypperste ekspertise fra Tyskland, der har foretaget de her beregninger.
Selvfølgelig kan man altid stille spørgsmål til det, og det bliver der også, og det er positivt, for vi skal have vendt hver en sten i den her sag, og det kan man jo også gøre i lovprocessen.
Så derfor skal der ikke stikkes noget under stolen her, for vi vil være på sikker grund, inden vi trykker på startknappen – forhåbentlig til efteråret.
Henning Hyllested (EL), 2015-03-18:
Jeg vil bare høre hr. Rasmus Prehn, om det holder stik, når han lægger vægt på, at vi med det her projekt flytter meget trafik fra vej til bane.
Det er vel gået op for hr. Rasmus Prehn, at det tyske jernbanelandanlæg er forsinket med mellem 3 og 6 år, alt efter hvem man spørger, og at det selvfølgelig er et stort, stort handicap for jernbanen.
Men det samme gør sig jo gældende her.
Så hvordan hænger det lige sammen, når nu det tyske jernbanelandanlæg er voldsomt, voldsomt forsinket?
Har det så virkelig ikke den stik modsatte effekt?
Rasmus Prehn (S), 2015-03-18:
Som jeg nævnte i min ordførertale, er der ingen tvivl om, at man ikke går i gang med et så stort og ambitiøst og visionært projekt som det her, uden at der også er problemer og udfordringer.
Jeg ved godt, at Enhedslisten har gjort det til sådan en særlig disciplin at fokusere på alle de problemer, der måtte være i mulighederne.
Der kan vi som Socialdemokrater godt lide at se på muligheder i problemerne.
Det er rigtigt, at der har været en lidt træg proces i forhold til at få tingene i gang, også i Tyskland med jernbanen.
Men det sidste nye, jeg har hørt, er altså, at tyskerne har stemplet fuldt og helt ind i projektet, og at de sådan set lægger an til, at de vil have en endnu mere ambitiøs løsning, for de siger, at når vi nu skal bygge bro mellem lande, og hvis vi skal sikre, at den her vision bliver til noget, så vil man gerne gøre det på den bedst tænkelige måde.
Derfor lægger de faktisk op til en mere ambitiøs plan for jernbanen, end der ellers var lagt op til.
Og ja, det tager så lidt længere tid, så vi må vente lidt, men så bliver det til gengæld bedre end det, der var udsigt til i første omgang.
Og jeg kan også se på hr. Henning Hyllested, at han har svært ved at holde smilet tilbage, for det er jo positivt med alt det her jernbane, det er et stærkt projekt, så det er svært at finde på argumenter imod.
Henning Hyllested (EL), 2015-03-18:
Havde det da bare været en forbindelse, der udelukkende bestod af jernbane, så var jeg bestemt mere positiv.
Når vi fokuserer på problemerne, er det jo netop, fordi vi er bekymrede for projektet, og om det i virkeligheden holder, når det kommer til stykket, og at man ikke pludselig på et eller andet tidspunkt står og skal udskrive en kæmperegning til skatteyderne.
Men jeg vil lige høre, for Venstres ordfører og også hr. Rasmus Prehn var lidt inde på det, i forhold til at det også gælder om at få vendt hver en sten, og kritik er jo positivt, det er jeg selvfølgelig meget enig i.
Men så kan det undre mig lidt, at jeg har mødt massiv modstand i Transportudvalget, i forhold til at vi under udvalgsarbejdet afholder en høring, hvor vi hører både kritikere og tilhængere af projektet fremlægge deres meget, meget forskellige beregninger.
Det synes jeg ikke helt hænger sammen med det, jeg hører fra talerstolen nu.