runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Henriksen (KF), 2012-11-20:
Det er jo helt andre toner, og man bliver rigtig glad for, at ministeren synes, at initiativet har været rigtig godt, og at indsatspuljen har virket.
Noget af det, som jeg i hvert fald blev optaget af, da jeg læste den rapport, var, at det jo ikke bare har haft en gavnlig effekt på at gøre miljøerne, hvor de her bygninger har ligget, mere attraktive.
Det har faktisk også haft en boligsocial betydning.
Som boligminister må det jo også være noget som ministeren er meget optaget af,
antager jeg.
Der står jo i rapporten, at en fjerdedel af kommunerne faktisk har tilkendegivet, at de har nået positive resultater, i forhold til at der sådan står »forebygge og afhjælpe social forslumring« – det er egentlig ret fantastiske ord, social forslumring – men altså underforstået, at man har formået måske at få gjort noget ved de her bygninger, sådan at socialt udsatte familier ikke rykker ind.
Jeg tænker bare, at med baggrund i de sager, der har været, med bl.a. incest, vold, misbrug og andre ting kan man jo se, at nogle af de her misbrug er foregået på nogle landsteder, som kunne se ud, som om de kunne være dækket ind af netop den her pulje.
Gør det ikke også indtryk på ministeren?
Carsten Hansen (S), 2012-11-20:
Jeg vil godt sige til fru Mai Henriksen, at det er en vigtig debat – det er jeg helt enig i – og det er også derfor, at vi har fremsat et forslag om ændring af byfornyelsesloven, fordi det er vigtigt, at der bliver en blivende pulje, og det er vigtigt, at vi giver en håndsrækning til de kommuner, der har behov for det, ude i vores landdistrikter.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Men jeg synes da også, at det er vigtigt at diskutere, hvordan man finder finansieringen, når det nu meldes ud, at der skal være nulvækst i den offentlige sektor.
Den diskussion har vi vel lov til at rejse.
Vi har jo finansieret det her inden for byfornyelsens rammer.
Det var, hvad vi kunne finde i en situation, der er økonomisk vanskelig, og hvor vi ikke bare har guld, der ligger og flyder på gaden.
Det synes jeg er rimeligt nok.
Men jeg anerkender, at der er en vigtig indsats at gøre.
Jeg anerkender også, at indsatspuljen har virket.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-20:
Jeg vil sige, at når man sådan umiddelbart oplever ministrene i Folketingssalen, er der faktisk rigtig, rigtig mange af dem, der har en rigtig god standard, fordi de som oftest holder sig til deres område og svarer på de stillede spørgsmål.
De står ikke og angriber andre partier, som har to spørgsmål i Folketingssalen.
Jeg synes ærlig talt, at det virker meget mærkeligt, når landdistriktsministeren begynder at fyre den ene kaskade af spørgsmål af efter den anden mod Venstre, som handler om finanslov og alt muligt andet, og taler fuldstændig udenom.
Det synes jeg er ærgerligt, fordi den her debat jo er rigtig, rigtig vigtig.
Så egentlig vil jeg bare spørge som et meget åbent spørgsmål, og der er ikke noget sådant fordækt eller mærkeligt gemt bag ved det, om ministeren ikke anerkender den rapport, som ministerens eget ministerium jo har lavet, og som siger, at det her har været en vældig, vældig succesfuld pulje, og at resultaterne fuldstændig taler for sig selv.
Mere end 3.500 bygninger er blevet revet ned, 1.325 bygninger er blevet renoveret, som jeg lige husker det, og jeg synes da, at det taler fuldstændig for sig selv, at det har vist sig netop at være politik, der virker, når det er, at man på den måde har formået at gøre noget til gavn for de lokalområder, hvor den her pulje har kunnet komme i anvendelse.
Carsten Hansen (S), 2012-11-20:
Nu synes jeg ikke, at jeg har svigtet befolkningen.
Jeg er faktisk kommet med et forslag i stedet for, som sikrer en blivende indsats på 75 mio. kr. om året, så det sikres, at alle landets kommuner kan være med, samt en ekstra indsats i byer med under 3.000 indbyggere.
Det tror jeg er meget vigtigt frem for en engangspulje, som ikke er finansieret.
Venstre har jo ikke sikret finansieringen via den engangspulje, de havde i finansloven.
Den var ikke videreført på den næste finanslov.
Vi har jo fuldt finansieret vores forslag inden for byfornyelsesrammen, så jeg glæder mig til at høre om fru Birgitte Josefsens finansiering af de 650 mio. kr., for de kan jo ikke komme ud af den blå luft.
Det er der jo ingenting der kan, undtagen lommeuld.
Det er det eneste, der kommer af sig selv.
Så det bliver spændende at høre, hvordan man finansierer den her nedrivningspulje.
Så vil jeg bare give en anerkendelse af, at der er et behov.
Det er jeg enig med Venstre i.
Den såkaldte indsatspulje har været brugt, vi vil gerne brede den ud, vi vil sikre en permanent finansiering, og det kunne jeg høre at Venstres ordfører før var enig i at vi skulle gøre.
Nu skal man aldrig afvise at blive klogere – jeg tror, det er nødvendigt, for man skal udvikle sig hele tiden – og jeg lytter altid gerne.
Men det, jeg har kunnet læse mig til i Venstres finanslovforslag, er jo, at man vil oprette en omstillingspulje, der udgør ½ pct. af statens budget, altså 650 mio. kr., men der står ikke, hvor man henter de 650 mio. kr.
Er det den statslige refusion i forbindelse med landdistriktspolitikken, der skal skæres ned på?
Hvad er det, man vil skære ned på?
Det tror jeg da at ordførerne for de øvrige partier får lejlighed til at bore i, når fru Birgitte Josefsen kommer på talerstolen.
Det er lidt interessant, for jeg har ikke kunnet finde det, men det kan være, det er mig, der ikke har slået ordentlig efter, så jeg hører da gerne om det, hvis fru Birgitte Josefsen vil sige, hvor man vil spare de 650 mio. kr. for bl.a. at skaffe de 100 mio. kr. her.
Sidste år syntes jeg, at det var direkte usympatisk, at man ville tage fra nedslidte mennesker og give pengene til ruiner.
I år har man så bare foreslået at oprette en udefinerbar pulje, en omstillingspulje, men man siger ikke, hvor man vil spare henne, og når man vil have nulvækst – og det har jeg jo hørt at Venstre vil have – må pengene jo komme et andet sted fra, og det er jo interessant.
Det kan man jo have mange forskellige tanker om og ideer til, men jeg synes da, at det er mere spændende at høre fra dem, der har tænkt tankerne, og det håber jeg da at fru Birgitte Josefsen har.
Birgitte Josefsen (V), 2012-11-20:
Jeg kan høre, at ministeren er meget optaget af, hvordan Venstre vil finansiere en nedrivningspulje på 100 mio. kr., så jeg vil bare henlede ministerens opmærksomhed på det samlede finanslovudspil, som Venstre har lagt frem til finansloven for 2013.
Vi har fremlagt et finanslovudspil, som er fuldt finansieret hele vejen igennem.
Når jeg læser regeringens finanslovudspil, kan jeg se, at det jo er bygget op på samme måde, så jeg synes, det er lidt søgt, når ministeren står og tager enkeltsegmenter ud frem for at kigge på det samlede finanslovudspil, som Venstre har fremlagt – et finanslovudspil, hvor alt, hvad der står skrevet, er finansieret.
Jeg håber, at ministeren vil gå hjem og læse det godt og grundigt igennem, for det tror jeg at ministeren kan blive meget klog af.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-11-20:
Ud over de fordele ved nedrivningspuljen, jeg lige har opregnet, er der også den store fordel, at den er enkel at administrere.
Den er forholdsvis ubureaukratisk, og det er også noget, som kommunerne har hyldet, også dem med socialdemokratiske borgmestre.
Så der er så mange gode begrundelser for, at man viderefører nedrivningspuljen, og det er derfor, jeg stiller mig meget undrende over for, at Socialdemokratiet er så afvisende og i stedet for vil lave noget meget bureaukratisk med det andet lovforslag, som vi har haft til behandling her tidligere i dag.
Jeg vil bare spørge ordføreren, om ordføreren ikke kan se, at man altså også nogle gange bør lytte til de mennesker, som ved, hvor skoen trykker.
Det er i det her tilfælde de lokale entreprenører, de lokale borgmestre og andre, der virkelig ved, at det her har en betydning.
Vil ordføreren ikke godt love, at man i fremtiden vil lytte til disse mennesker?
Annette Lind (S), 2012-11-20:
Det vil jeg i hvert fald love.
Jeg vil love, at vi lytter til folk.
Det gør vi altid.
Det, jeg også vil sige, er, at det, vi gør med det forrige forslag, er noget, der kommer landdistrikterne til gode.
Vi har afsat 75 mio. kr. til en permanent løsning, så kommunerne har mulighed for at lave en helhedsløsning.
Det synes jeg da er en stor håndsrækning til landdistrikterne, og det synes jeg de skal være rigtig glade for.
Jeg er rigtig tilfreds med det.
Louise Schack Elholm (V), 2012-11-20:
Det kan godt være, at ordføreren siger, at ordføreren vil lytte til borgmestrene rundtomkring i landet, men ordføreren har jo tydeligvis ikke lyttet til borgmesteren for Lolland Kommune, der er fra hendes eget parti, og som ønsker en fortsættelse af indsatspuljen – altså det, som her er foreslået som nedrivningspuljen.
Hvordan har ordføreren det med, at borgmestrene fra ordførerens eget parti ønsker en videreførelse af den her pulje, men at man fra regeringens side blankt affærdiger det?
Viser det ikke en splittelse i partiet?
Annette Lind (S), 2012-11-20:
Det, det handler om, er, at man får lavet nogle løsninger, der er til gavn for borgerne, og det synes jeg vi har fået gjort med det tidligere forslag.
Det, det handler om, er selvfølgelig at lytte til borgmestrene ude i landet, og det gør vi til enhver tid, også i forhold til det her med nedrivning.
Louise Schack Elholm (V), 2012-11-20:
Det er meget interessant at følge debatten her.
Ordføreren har nu sagt, at Venstre skulle have efterladt et kæmpe hul i statskassen.
Jeg vil så sige, at det var en påstand, som partierne, der nu er kommet til regeringsmagten, kom med, efter at de kom i regering.
De nedsatte et udvalg, der skulle prøve at kulegrave området for at se, om der skulle være blevet brugt flere midler, end hvad den daværende VK-regering havde sagt.
Det havde den ikke.
De eneste ekstra midler, man kunne finde der var brugt, var dem, der skyldtes en forværring, siden det sidste skøn var lavet, fordi krisen var blevet værre.
Man kom med en masse løfter, man ikke kunne holde, fordi de var ufinansierede.
Det gør vi ikke fra Venstres side af.
Vores nedrivningspulje er fuldt finansieret.
Faktisk er vores finanslovforslag nærmest overfinansieret med 1 mia. kr.
Lad mig komme til mit spørgsmål.
Jeg vil bare høre ordføreren: Hvad mener ordføreren om, at ordførerens partis, Socialdemokratiets, egne borgmestre er bekymret over, at regeringen ikke støtter op om det dette forslag?
Lad mig være konkret.
Borgmesteren for Lolland Kommune vil indledningsvis beklage, at man ikke har valgt at videreføre indsatspuljen.
Hvad mener ordføreren om dette?
Annette Lind (S), 2012-11-20:
Det er klart, at der er et problem, i forhold til at der skal gøres nogle ting, men det her giver præcis landdistrikter mulighed for en permanent løsning år efter år.
Det er da trods alt
bedre end at lave en løsning, der er midlertidig.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-20:
Det var jo ikke det, jeg spurgte om.
Det er et meget nemt spørgsmål at besvare, det er ikke noget trickspørgsmål overhovedet.
100 mio. kr., som fordeles mellem 38 kommuner, eller 75 mio. kr., som deles af 98 kommuner – hvad virker bedst sådan rent objektivt, vil jeg gerne spørge ordføreren.
Annette Lind (S), 2012-11-20:
Jeg kan kun konstatere, at det er meget nemt at finde nogle penge, når man ikke længere sidder ved magten.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-20:
Jeg bemærker, at ordføreren drager en parallel til forrige forslag, men det forrige forslag handlede jo om 95 mio. kr. til 98 kommuner, fordi de nu kan søges af alle, hvorimod nedrivningspuljen, sådan som den i hvert fald har virket indtil nu, handler om 100 mio. kr. til 38 kommuner.
Så vil ordføreren ikke stadig væk mene, at det – alt andet lige – er en styrkelse, når altså færre, dvs. 38 kommuner, kan søge og der er flere penge at søge om?
Annette Lind (S), 2012-11-20:
Der kom et valg, og efter det valg kom vores regering til.
Og der var der efterladt et stort hul i statskassen, som Venstre havde oparbejdet.
Derfor laver vi nu en løsning, som er permanent, og som er fuldt finansieret.
Og vi er ret stolte af, at vi nu faktisk kan lave en helhedsløsning med 75 mio. kr. årligt, som kommer landdistrikterne til gode.
Birgitte Josefsen (V), 2012-11-20:
Grunden til, jeg spørger, er jo, at jeg kan forstå, at både ministeren og Socialdemokratiet bruger mange kræfter på at få fortalt, at det beslutningsforslag, vi her har fremsat, ikke er finansieret i vores finanslovudspil.
Jeg kan så oplyse, at vores finanslovudspil faktisk er overfinansieret, og derfor er der rig lejlighed til at finde 100 mio. kr. til en nedrivningspulje.
Det er jo sådan, at når man fremsætter et forslag, skal det forhandles, og derfor havde vi også et finanslovudspil sidste år.
Uheldigvis kom der et valg i vejen, hvor regeringspartierne var ude at love befolkningen alt muligt.
Bl.a. lovede ministeren, at man efter valget ville bevare en nedrivningspulje, og befolkningen lyttede til, hvad der blev sagt.
Men hverken det, man lovede i valgkampen, eller det, man lovede efter, har man jo holdt.
Annette Lind (S), 2012-11-20:
Det synes jeg man skal spørge finansministeren om.
Birgitte Josefsen (V), 2012-11-20:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge Socialdemokratiets ordfører, om regeringens finanslovudspil, som Socialdemokratiet jo er en del af, er gennemført hundrede procent, ned i mindste detalje, i forhold til den aftale, der er indgået med Enhedslisten.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-20:
Jamen jeg har svaret fuldstændig klart og tydeligt, nemlig at når man sidder i forhandlinger – og det tror jeg også at ordføreren vil anerkende – diskuterer man jo netop finansieringen inden for de forskellige områder, og så er det, at der kommer en finansiering på bordet, ligesom en finansiering kan blive taget af bordet.
F.eks. forsøgte jeg under forskningsforhandlingerne at få taget en finansiering af bordet, som gik stærkt ud over de mennesker, som har høreapparat i dag og har et specialiseret behov for nogle dyre apparater.
Altså, politik er jo et spil, hvis man kan kalde det sådan, hvor man i forhandlingslokalerne finder frem til gode løsninger.
Vi ville sådan set gerne have været med til at indgå en finanslovaftale, hvis indholdet var det rigtige.
Jeg tror, at fru Annette Lind som ordfører i hvert fald må give mig ret i, at når man sidder og forhandler, er der rigtig mange ting i spil, og nu nævnte jeg bare de første 200 mio. kr. fra børne- og undervisningsministerens bord.
Eigil Andersen (SF), 2012-11-20:
Jeg er glad for, at hr. Joachim B. Olsen mener, at det, at man har bygget ungdomsboliger, og at antallet har været voksende i årenes løb, medvirker til at løse boligproblemet, og at det ville være endnu større, hvis man ikke havde gjort det.
Men jeg vil runde det her af med et spørgsmål to, som går ud på, at vi jo ved, som det også blev nævnt her i debatten, at antallet af unge, der får en uddannelse, er voksende i de her år, og det er godt: Er hr. Joachim B. Olsen enig i, at når vi har et stigende antal studerende og andre under uddannelse, er der brug for, at vi forstærker indsatsen for at få bygget flere ungdomsboliger?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-20:
Det er selvfølgelig en del af forklaringen.
Jeg siger bare, at jeg er ret fortrøstningsfuld, med hensyn til at mange af de her problemer faktisk er problemer, som markedet godt selv kan løse, fordi der er en efterspørgsel – der er en efterspørgsel på boliger – ligesom markedet sørger for sådan noget fundamentalt noget som at opfylde vores behov for at få mad.
Tænk, det løser markedet, helt uden at vi politikere blander os i det.
Der er private mennesker, der sørger for, at den efterspørgsel bliver mødt.
Det kan man også gøre med boliger.
Det afhænger selvfølgelig af, hvor omkostningstungt det er at bygge i Danmark.
Det kunne man gøre noget ved herindefra, altså få omkostningerne for erhvervslivet ned, så det blev mere rentabelt at bygge boliger.
Man kunne også gøre det, som Liberal Alliance har foreslået, nemlig fjerne loftet over, hvor meget man må tjene ved siden af sin SU, så flere har mulighed for at betale en lidt dyrere bolig.
Det er jo det, mange efterspørger, men det er selvfølgelig ikke rimeligt, at man som studerende skal bo inde i midtbyen.
Der må man bo lidt udenfor og pendle, ligesom så mange andre gør.
Eigil Andersen (SF), 2012-11-20:
Men er Liberal Alliances ordfører enig i, at når det så løser sig i løbet af en periode, skyldes det, at man har bygget et stadig stigende antal ungdomsboliger?
Er hr. Joachim B. Olsen enig i det?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-20:
Mange tak.
Det er ligesom sådan en debat, der kommer op hvert eneste år, og alligevel har tingene det med at løse sig.
Jeg erkender fuldstændig, at når man får sent besked på, hvor man skal studere henne, og man skal flytte til en anden del af landet, kan det da være en stressende situation, det her med at finde ud af, hvor man skal bo henne.
Men det plejer at gå sådan, at efter nogle måneder har alle ligesom fundet en bolig.
Folk finder sammen med nye venner.
Jeg boede selv, da jeg boede i Aarhus, i en opgang, hvor der var seks lejligheder, og i de tre af dem boede der to eller tre studerende sammen.
De havde ligesom fundet sammen på studiet, og så havde de fundet ud af at betale en forholdsvis høj husleje på 10.000-11.000 kr. sammen ved at splitte den op.
Det er jo sådan set det, der sker stort set hvert eneste år.
Og det er jo rigtig godt, at folk finder ud af at klare problemerne selv.
Så er det selvfølgelig muligt, og det er da sikkert også meget sandsynligt, at der senere hen opstår en større efterspørgsel på boliger, men der er vi sådan set ret trygge ved, at det er en efterspørgsel, som markedet langt hen ad vejen godt kan levere – og så er der alle de øvrige initiativer, der er sat i værk herinde i Folketinget, hvor flere af dem er blev nævnt af flere af de andre ordførere.
Så vi er sådan set ret fortrøstningsfulde med hensyn til, at det her problem nok skal løse sig, ligesom det gør år efter år efter år.
Jeg synes dog, det er interessant, at der var nogle konkrete ting, man kunne se på, som kunne løse det her problem, for en af problemstillingerne er jo, at man først får sen besked på, hvor man er blevet optaget på studiet.
Så flytter man til byen, og så løber man jo ind i det her problem med, at der er et overlap med hensyn til, hvor lang tid dem, der er blevet færdige med deres studier, må blive boende.
Det kunne man se på.
Det ville være helt omkostningsfrit og en nem løsning at sørge for, at dem, som er færdige på studierne, kommer ud af deres boliger med det samme, sådan at de nye studerende kan flytte ind.
Det vil være helt omkostningsfrit og sikkert løse det her problem, fjerne en meget stor del af puklen.
Eigil Andersen (SF), 2012-11-20:
Det vil jeg, som jeg mener jeg også prøvede at sige i mit første svar, prøve at arbejde for, det vil vi arbejde for, men det er jo sådan, at regeringen består af tre partier, og de tre partier skal blive enige om en fælles politik, og det vil også ske på det her område med ungdomsboligpolitik, og derfor bliver jeg nødt til at gentage, at selv om vores holdning er, som den er, fordi det var det, vi sagde før folketingsvalget, kan jeg ikke sige, hvad det ender med.
Det vil vise sig.
Rosa Lund (EL), 2012-11-20:
Jeg er klar over, at hr. Eigil Andersen ikke kan stå og sige eller stå og opfinde regeringens politik, skal jeg måske hellere sige i stedet for.
Så derfor er det, jeg spørger om, om det er noget, SF arbejder for i regeringen, altså at kommunerne kan få lov til at sælge grunde til under markedsprisen, når der er tale om studie- og ungdomsboliger, fordi vi tror i Enhedslisten, ligesom hr. Eigil Andersen, at det vil være med til at holde huslejen nede og også være med til at sikre, at der faktisk bliver bygget flere ungdoms- og studieboliger.
Eigil Andersen (SF), 2012-11-20:
Det synes vi stadig væk er en god idé, fordi problemet jo netop er, apropos det, der blev talt om lidt tidligere med hensyn til København, at hvis grundpriserne er meget høje, og der så skal bygges boliger, ender det med, at huslejen bliver ubetalelig for et ungt menneske med SU-indtægt, eller hvad det nu kan være.
På den måde er det klart, at hvis man så kan sælge jorden til det almene selskab til under markedsprisen, kan det medvirke til at nedbringe huslejen.
I regeringen gælder der jo en musketered – en for alle og alle for en – og derfor kan jeg ikke sige, at det så bliver regeringens politik, men SF's synes, at det er en god idé.
Rosa Lund (EL), 2012-11-20:
Jeg er helt enig i SF's ordførers tolkning af, hvad det betyder, at regeringen sikrer rammerne, altså i det forslag til vedtagelse, som vi har lavet sammen.
Jeg vil gerne spørge hr. Eigil Andersen om en ting, som SF gik meget op i inden folketingsvalget, nemlig at kommunerne skulle have mulighed for at sælge grunde til under markedsprisen, når der var tale om, at der skulle bygges ungdoms- og studieboliger, og der vil jeg gerne høre SF's ordfører, om det er noget, SF stadig mener, og hvordan det går med det.
Eigil Andersen (SF), 2012-11-20:
Det er klart, at det er og bliver en ganske umulig situation, at man skal begynde på en uddannelse uden at have noget sted at bo.
Det er uholdbart, at man så igennem lang tid skal bo på vandrerhjem eller på campingplads.
Og når vinteren melder sig, bliver det i hvert fald meget koldt, som det også blev nævnt fra talerstolen, hvis man bor i telt.
For man er simpelt hen på den, som vi vist godt kan tillade os at sige.
Så der er ingen tvivl om, at det her med at skaffe boliger til unge er et utrolig vigtigt emne.
Derfor er jeg glad for, at der i det forslag til vedtagelse, som den socialdemokratiske ordfører, hr. Jan Johansen læste op, og som SF også støtter, bl.a. står, at regeringen sikrer rammerne for en tilstrækkelig forsyning af ungdomsboliger.
Det er faktisk et meget vigtigt punkt.
Jeg mener, at det lovforslag, som vi forventer bliver vedtaget snarest om nedsættelsen af den kommunale grundkapital, har en meget stor betydning for, at man kan bygge bl.a. ungdomsboliger, altså at kravet, som det er nævnt, bliver sat ned fra 14 pct. til 10 pct.
Det tror jeg virkelig vil medføre, at der vil blive bygget mange flere boliger, også ungdomsboliger.
Jeg synes også, det er godt, at det bliver lavet på en sådan måde, at kommunerne har noget at planlægge efter, så det ikke pludselig svinger op og ned med hensyn til, hvor meget det nu er, kommunen selv skal stille med af økonomi.
Når jeg tror, at det vil have en rigtig god virkning med hensynet til antallet af ungdomsboliger, er det jo så simpelt, som at kommunen ikke skal skaffe så mange penge som hidtil, for at man kan gå i gang med sådan et byggeri.
Det er helt rigtigt, at det ideelt set burde være sådan, at alle kommuner havde en ungdomsboligpolitik.
Hver femte kommune havde det i 2009, og man mener, at der nok er flere kommuner, som er ved at få det for øjeblikket.
I den forbindelse vil jeg da opfordre meget til, at det bliver et emne i den kommunale valgkamp.
Vi skal jo have kommunalvalg om et år, og det ville være særdeles naturligt, hvis man som lokalpolitisk engageret borger ville sige til sig selv: Det må være en lejlighed til at presse på, så alle kommuner får sådan en ungdomsboligpolitik, forstået på den måde, at det altså er en politik, som kan medvirke til at sikre, at der er boliger nok til alle unge.
Jeg håber, at det vil komme til at indgå i den kommunale valgkamp.
Så vil jeg runde det af med at sige, at når der i det her forslag til vedtagelse står, at regeringen sikrer rammerne for en tilstrækkelig forsyning af ungdomsboliger, så ligger der jo også i det, at det er en opgave for regeringen hele tiden at holde øje med, om de rammer så er gode nok.