Bjørn Medom Nielsen (S), 2007-03-28:
»Vil ministeren redegøre for regeringens tiltag og målsætninger for nedbringelse af det høje antal dødsfald på danske sygehuse, der angiveligt sker som følge af dårlig hygiejne?«
Skriftlig begrundelse
En fuldt valid samkøring af danske tal for infektioner på grund af dårlig hygiejne på sygehusene og udenlandske undersøgelsers vurdering af afledte dødsfald viser, at 0,9 pct. af de smittede direkte dør af nosokomiel smitte og i 2,7 pct. af tilfældene har nosokomiel smitte en medvirkende årsag til dødsfald.
I forhold til danske tal betyder det, at over 3.000 mennesker årligt dør på danske sygehuse som følge af dårlig hygiejne.
Det har været almindeligt kendt i debatten om hygiejne på vores sygehuse, at ca. 100.000120.000 mennesker får det, der hedder en ekstra smitte i forbindelse med behandling på vores sygehuse.
Det er noget, vi har bokset med her i salen, og vi har debatteret, hvorledes vi kunne gøre det her endnu bedre og gøre hygiejnen god.
Der er nu kommet nogle tal frem, der viser, hvad konsekvensen af den dårlige hygiejne er,
tal, der fortæller, at enten i forbindelse med direkte smitte eller med en kombination af sygdom og hygiejnesmitte dør der faktisk over 3.000 mennesker om året i det danske hospitalssystem.
Det er udenlandske statistiske tal, men de er bekræftet af danske eksperter, og derfor har vi bedt om at få en redegørelse fra ministeren for, om ikke de her tal giver anledning til nogle overvejelser.
Både før og efter disse tal giver det jo anledning til en overvejelse, nemlig den overvejelse, at vi skal gøre en indsats for at forbedre hygiejnen på de danske sygehuse.
Der er for mange sygehuserhvervede infektioner.
Det er der i Danmark, og det er der i en række andre lande.
Der er ikke noget, der tyder på, at vi har et større problem, og der er desværre heller ikke noget, der tyder på, vi har et mindre problem.
Så det skal der selvfølgelig gøres noget ved; det skal der fokus på.
Et af de bedste redskaber til at fastholde det fokus og styrke kvaliteten er at offentliggøre og formidle information om tingenes tilstand, og det er også derfor, regeringen har taget en stribe initiativer.
Den 1. oktober sidste år åbnede vi hjemmesiden Sundhedskvalitet.dk, hvor der offentliggøres sammenlignelige oplysninger om kvalitet og service på alle landets sygehuse, og et af de parametre, der måles på, er netop hospitalernes hygiejne.
Der har nu fundet den første opdatering sted, og jeg synes, der er grund til at glæde sig meget over, at der præcis på det her punkt er sket nogle spring.
Hvis man f.eks. ser på antallet af vægplacerede håndspritsdispensere, kan man se, at antallet er steget med 21 pct. svarende til næsten 5.000 flere spritdispensere.
Når det er vigtigt, er det, fordi alle ved, at nem access til disse dispensere jo har betydning for, om det sundhedsfaglige personale fastholder god håndhygiejne.
Vi skal løbende forbedre disse data.
Det er også derfor, vi nu ruller den danske kvalitetsmodel ud, og i forbindelse med, at sygehusene akkrediteres i 2008, vil det give os bedre og mere præcise indikatorer for hygiejne på de enkelte sygehuse.
Det er alt sammen med til at fastholde fokus.
Jeg synes også, det kan være relevant at nævne den kampagne, Operation Life, som sættes i gang her den 6. april i år af Dansk Selskab for Patientsikkerhed i samarbejde med TrygFonden understøttet af Sundhedsstyrelsen og bakket op af ministeriet, og som har det erklærede formål at forebygge 3.000 dødsfald i løbet af de 18 måneder, kampagnen kører.
Det er jo altså en idé, der går på via en kampagneaktivitet at få hele det sundhedsfaglige personale til at fokusere på de ting, der gør forskellen mellem liv og død, herunder altså også hygiejne.
Det var det svar, jeg forventede at få fra ministerens side.
Vi er fuldstændig enige om, at det her er en meget alvorlig ting, og det er så alvorligt, at vi taler om et tal, der er ti gange større end antallet af trafikdræbte i Danmark årligt, så det er noget, der vil noget.
Ministeren henviser til kvalitetsmodellen.
Der kan jeg så lige sige, at den kvalitetsmodel har vi jo siden 2002 hørt om som værende den, der skulle løse opgaven.
Jeg kan så forstå, at der er kommet en mellemkvalitetsmodel ind.
For mig at se
er det et udtryk for, at der hersker lidt panik på det her felt.
Jeg vil gerne bede ministeren om at bekræfte, at sundhedskvalitet for øjeblikket handler om antallet af håndvaske og sæbedispensere, men ikke handler om, hvorvidt de bliver brugt, ikke handler om, på hvilken måde de skal bruges, ikke handler om, hvorvidt man generelt på sygehuset har et sundhedsniveau, som er rimeligt for de patienter, der er der.
Der ligger en køreplan for udrulning af den store danske kvalitetsmodel, som skal føre til, at alle danske sygehuse akkrediteres.
Så har jeg taget det politiske initiativ, at vi jo ikke skal sidde og vente på den store forkromede model, men lige så godt med de data, vi har, kan skabe synlighed om kvaliteten i det danske sundhedsvæsen.
Når vi så ser på det datagrundlag, vi har, og som er en slags spejlbillede på hygiejnen, er det rigtigt, at det forhold, at vi har sat fokus på bl.a. adgangen til og antallet af spritdispensere, har ført til, at antallet er steget markant, og det glæder jeg mig over.
Er det nu bare noget pjat?
Nej, det er ikke noget pjat.
Lad mig citere formanden for Lægeforeningen, Jens Winther Jensen, der i Urban her den 3. marts om den problemstilling med de her dødsfald siger: »Vi ved godt, det er et problem, men det handler om, at spritten ikke skal være for langt væk for lægen.
Det er jo ganske logisk og relativt banalt: At hvis spritten er inden for lægens rækkevidde, så bruger han den også.«
Det siger Lægeforeningens formand, Jens Winther Jensen.
Derfor er det her mål et af flere udmærkede mål for, om der er fokus nok på hygiejnestandarden på de danske sygehuse.
Jeg ville have fundet det passende, hvis ministeren havde sagt, at der havde været mål for, hvor meget antallet af døde i forbindelse med dårlig hygiejne på sygehusene ville falde.
Nu er det jo således, at vi rent faktisk ikke engang har en oversigt over, hvor mange mennesker der i forbindelse med behandling på sygehusene dør enten alene af det, der hedder nosokomiel smitte eller af en kombination af sygdom og denne smitte.
Derfor kunne jeg da overveje at spørge ministeren, om han i forbindelse med en målsætning for et fald i antallet af dødsfald også vil være indstillet på at registrere de dødsfald, der sker i den her sammenhæng på vores sygehuse.
Jeg er indstillet på at registrere alle relevante data på det, der sker i vores sygehusvæsen, for det er sådan set det, vi kan tage ved lære af.
Det der med at vaske hænder er måske udbredt i den branche, vi tilhører – jeg ved det ikke – men her har det i hvert fald sin grænse, for jeg kan ikke tage ud og vaske hænderne på det sundhedsfaglige personale på landets sygehuse; det kan jeg ikke.
Og dårlig håndhygiejne er efter alle solemærker at dømme den vigtigste enkeltfaktor i det problem, vi står med her
Det er sådan set baggrunden for, at regeringen har ønsket at fokusere på det, og det er også derfor, at vi, mens vi venter på den danske kvalitetsmodel, har udpeget et par relevante kriterier, nemlig antallet af og let adgang til håndvaske, antallet af og let adgang til håndspritdispensere.
Der kan jeg bare konstatere, at det, siden vi formidlede de tal til offentligheden, har skabt et skærpet fokus i sygehusvæsenet.
Det er positivt.
Når vi snakker måltal, er det også positivt, at Dansk Selskab for Patientsikkerhed altså har sat det meget konkrete mål op – i øvrigt inspireret af udenlandske erfaringer – at vi nu skal se, om ikke det kan lade sig gøre at redde 3.000 ekstra liv i dansk sundhedsvæsen over en 18-måneders-periode ved simpelt hen i et samspil mellem alle i den sundhedsfaglige personalegruppe at fokusere på de utilsigtede hændelser, de ellers kommer ud i, og ved bl.a. at fokusere på en bedre hygiejne.
En mere konkret målsætning kan man jo ikke stille op: Vi skal undgå 3.000 dødsfald på 18 måneder.
Når nu kvalitetsmodellen er svaret på spørgsmålet om hygiejne, og man kigger på de debatter, der har været siden 2002 her i Tinget, kan det jo undre, at ministeren ikke for længe siden har sat den der alternative model i gang.
For det første giver det mig en anledning til at spørge: Er det nu sikkert, at kvalitetsmodellen kommer?
For det andet vil jeg gerne i forlængelse af det spørge: Når vi nu ikke har nogen beskrivelse af, hvordan hygiejnen skal være på et sygehus, har patienter så i det hele taget et retsgrundlag for at kunne gå ind og sige, at de har fået en for dårlig behandling på vores sygehuse, i forbindelse med at hygiejnen har været dårlig?
For mig at se, er det således, at retsgrundlaget mangler, og at hygiejnen sejler, og det er det, vi skal forholde os til.
Altså, uanset om man har måltal, f.eks. det der måltal om at undgå 3.000 dødsfald over en 18-måneders-periode, eller ej, så rokker det jo ikke ved den enkelte patients retsstilling.
Hvis der er en patient, der bliver udsat for en sygehusfejl, kan man jo ikke slippe rundt om det ved at sige: Vi beklager meget, at De er blevet udsat for en fejl, men vi glæder os til gengæld over, at vi har nedbragt antallet af fejl i forbindelse med nogle måltal, som vi har, så De, hr. Jensen, må altså leve med, at De er blevet pådraget en infektion, eller en forværring af Deres sundhedstilstand.
Så vi har jo et spor, som den enkelte patient med Patientklagenævnet m.v. kan gå ad, hvis man som enkeltperson er kommet i klemme og er blevet fejlbehandlet.
Så har vi en opgave med at kvalitetsudvikle sundhedsvæsenet mere bredt.
Det adresserer vi i regi af den danske kvalitetsmodel.
Og når hr. Bjørn Medom undrer sig over, at sundhedskvalitet.dk, som jeg løb i gang sidste år, ikke blev sat i gang før, må jeg bare sige, at det jo har haft et historisk forløb, hvor regeringen lagde nogle tanker frem, som man, hvis man skal udtrykke det diplomatisk, må sige ikke nød den største opbakning i amtskommunale kredse.
Det gav vi så lidt tid.
Vi tabte så efterfølgende tålmodigheden og sagde: Vi kan ikke sidde og vente på den store forkromede model, vi er nødt til at køre med de data, vi har.
De er ikke fuldstændige; antallet af hånddispensere og håndvaske siger jo ikke alt om kvaliteten på hygiejneområdet, men det siger noget, og man kan glæde sig over, at der også er sket noget på det her felt, siden vi offentliggjorde det.
Hermed sluttede spørgsmålet.