runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-14:
Ja tak.
For at det skal være helt på det rene, nævner jeg bare, at det, vi taler om, skal undtages fra at blive indført automatisk i Lovtidende.
Det er jo altså nogle meget tekniske og detaljerede krav til f.eks. anlæg eller produkter, og normalt retter de sig mod en overordentlig snæver kreds af erhvervsdrivende.
I mange tilfælde er det en fordel at henvise til standarderne i lovgivningen.
Kravene i standarderne er kendt, og de er accepteret af de grupper, der arbejder med fagområdet til hverdag, og herudover stiller EU-direktiver så nogle gange krav med henvisning til standarder.
Når der så i en bekendtgørelse henvises til en standard, som er omfattet af lovforslaget, bliver den til en del af bekendtgørelsen.
Standarden skal altså kundgøres i Lovtidende.
Det følger af lovtidendeloven.
Men det kan man bare ikke altid uden videre på grund af ophavsretten, og det er så det problem, man forsøger at løse her.
Men jeg vil meget gerne være med til, at vi yderligere kan belyse også de principielle aspekter, som bl.a. fru Mette Gjerskov og hr. Morten Østergaard nævnte her.
Det er klart, at det ikke er sådan, at man bare automatisk kan blive undtaget fra at indføre forskellige ting i Lovtidende, heller ikke ifølge det her lovforslag.
Det fremgår nemlig, at der i hvert tilfælde er en pligt til at overveje helt konkret, om der er grund til at undtage dokumentet, og er der ikke det, f.eks. hvis det er et dokument, der ikke er omfattet af ophavsretten, skal det stadig væk kundgøres i Lovtidende.
Men jeg vil ikke gå mere ind i det.
De problemer kan vi jo kigge på under udvalgsbehandlingen, og som sagt er det her først og fremmest en teknisk ting.
Lars Christian Lilleholt (V), 2008-11-14:
Det giver sikkerhed for de mange, som gerne vil investere i vedvarende energi, både selskaber og private, som så kender rammerne for udviklingen, herunder ikke mindst med hensyn til økonomi og planlægning.
Vi skal op på 20 pct. vedvarende energi af vores energiforbrug allerede i 2012, og det er faktisk en meget ambitiøs målsætning.
Med lovforslaget her i dag lægger vi rammerne for udviklingen af vedvarende energi, ikke mindst for el.
Der er en række tiltag i dette lovforslag om vedvarende energi, som er en del af energiaftalen, bl.a. spørgsmålet om bedre afregning for vindenergi i forhold til forgasning, og en række andre tiltag, som gerne skulle sikre, at der kommer mere vedvarende energi i Danmark.
Der er også en national målsætning om kommunal planlægning for flere vindmøller, der er en række nye ordninger, som meget gerne skulle fremme udbygningen af vedvarende energi i Danmark, og der er en ordning vedrørende værditab på fast ejendom ved opstilling af vindmøller, som skal sikre, at naboer til vindmøller får erstatning for det værditab, de får som følge af opstilling af vindmøller.
Herudover er der lokalt medejerskab, som gerne skulle sikre en større lokal opbakning, således at man lokalt får mulighed for at købe andele i vindmøllen, ja, faktisk skal 20 pct. af vindmøllens værdi udbydes til de lokale borgere.
Der er også en grøn ordning, som bidrager til at sikre et bedre miljø i og omkring vindmøllerne, ja, der er rent faktisk en række gode tiltag.
Der er også en garantifond, som giver sikkerhed for, at de, der planlægger opstilling af vindmøller, ikke mister pengene, hvis det ikke lykkes.
Med det her lovforslag tages der rigtig mange gode initiativer, og vi er på rette vej i forhold til at sikre den fortsatte udbygning med vedvarende energi i Danmark.
Venstre kan, sammen med Det Konservative Folkeparti, støtte lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2008-11-14:
Jeg synes ikke, at man kan sammenligne de to ting.
Vi har en arbejdsmiljølov, der skal sikre arbejdsmiljøet og sikre mod uheld på byggepladsen.
Derfor er det også lavet sådan, at Arbejdstilsynet kommer rundt og kontrollerer.
Det, fru Line Barfod nævner med ståltråd, er netop noget af det, som Arbejdstilsynet gerne skulle opdage, når de er ude, så de kan få stoppet byggeriet, indtil det er bragt i orden.
Det er også et spørgsmål om, at medarbejderne selv tager et ansvar og siger: Jamen det der stillads, det vil vi da ikke op på.
Noget andet er, at vi også skal passe på ikke at lave arbejdsmiljølovgivningen på en måde, så den ikke er til at arbejde med, og så vi mister arbejdspladser på grund af den.
Det er heller ikke hensigtsmæssigt.
Men selvfølgelig skal der tages højde for sikkerheden for arbejderne ude på arbejdspladserne.
Søren Gade (V), 2008-11-14:
Tak for modtagelsen af lovforslaget.
Jeg skal sige til Folketinget, at det jo er sådan, at det handler om samfundets samlede ressourcer, og en af de ting, jeg har bestræbt mig på i lovforslaget, er at sørge for, at vi får det maksimale ud af de penge, som skatteborgerne stiller til rådighed for forsvaret og beredskabet.
Det er således, at der er blevet redegjort for, hvad hovedpunkterne er.
Jeg vil fremdrage tre ting.
Den ene er selvfølgelig brand i skibe til søs, som kan være en alvorlig sag.
Det bliver nu formaliseret mere, end det har været.
Evalueringsinstituttet var noget, som alle partier var meget engagerede i og optagede af i forbindelse med katastrofen i Seest, og jeg vil sige til fru Line Barfod, at jeg vil bestræbe mig meget på, at man ikke skal kunne sætte spørgsmålstegn ved uafhængigheden.
Det er sådan, at godt nok skal jeg udpege de eksperter, men det er jo, fordi det gør jeg, således at det ikke er nogen, der bliver udpeget i Beredskabsstyrelsen.
Jeg er helt klart til at svare på spørgsmål fra fru Line Barfod, når vi ser, hvordan instituttet så i øvrigt fungerer.
Omkring samarbejdet ved en ulykke til søs er det jo sådan, at hvis det sker i dansk farvand, og vi får assistance fra andre lande, vil det jo være en evaluering, som de danske myndigheder og evalueringsinstituttet skal foretage.
I øjeblikket har vi et godt samarbejde i nordisk regi, hvor vi prøver at forbedre samarbejdet om rigtig mange ting i Østersøen.
Det er bl.a. om overvågningsbilledet, hvor svenskerne og finnerne tog initiativet efter »Estonia«s forlis.
Man har en ambition om at få et billede af, hvad der foregår i Østersøen, i alle lande.
Men det er jo bare én ting, for det vil så også udmønte sig i helt konkrete samarbejdsrelationer i forbindelse med katastrofer til søs, hvad enten det handler om havari, om brand eller om olieulykker.
Samtidig har vi den anden dimension, som handler om EU, og Danmark har jo også sat sig i spidsen for den modulbaserede hjælp til hinanden, hvor man kan trække på hinandens kompetencer, hvis der f.eks. sker en større olieulykke.
Vedrørende hvordan det reelt skal evalueres i internationale farvande, vil jeg sige til fru Line Barfod, at jeg ikke kan svare på det på stående fod, men jeg vil sørge for, at det bliver besvaret under udvalgsarbejdet.
Så er der nogle forskellige konsekvensrettelser, men en af de ting, som jeg lige bør nævne her, er en udmøntning af regeringens terrorhandlingsplan fra 2005.
Der er en anbefaling, der handler om farlige stoffer, som giver mig mulighed for at pålægge visse instanser nogle bestemte regler om opbevaring af farlige stoffer, som kan bruges f.eks. i forbindelse med fremstilling af bomber og andet.
Jeg vil gerne sige her, at det er en anbefaling, som nu bliver udmøntet med det lovforslag, der ligger her.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-11-14:
Ja, men det er slet ikke det, som den her debat handler om.
Det viser jo netop, at det er et problem, at man ikke har en strategisk sammenhæng at sætte det ind i.
Ministeren tager alle mulige delområder ud og siger, at de har gjort så og så meget.
Det tror jeg der er behov for, og jeg kan slet ikke forstå den modstand imod det her forslag.
Jeg må tilstå, at jeg altså mere ser det, som om regeringen ikke vil have påduttet et beslutningsforslag fra Folketinget, og at regeringen så bruger som argument, at på grund af grundlovens § 19 er det regeringens prærogativ at føre den udenrigspolitik, og derfor skal Folketinget ikke blande sig i det.
Jeg synes simpelt hen ikke, at de argumenter, som ministeren kommer med, holder.
Per Stig Møller (KF), 2008-11-14:
Det beklager jeg, men det kommer jeg jo ikke videre med.
Jeg har påpeget, at vi har lavet de store, brede sammenhængende ting, som overhovedet ikke har interesseret Folketinget - overhovedet ikke.
Det faldt jo til jorden som en sten, det, som vi sendte til Folketinget.
Det var den brede sammenhæng, og det interesserede så ikke Folketinget, da det kom til stykket.
Så var der de konkrete indsatser.
Dem sender vi jo hele tiden over, og de drøftes så også.
Dem har jeg villet præsentere i sammenhæng med det arbejde, vi lavede, men det er tydeligt nu, at der åbenbart ikke var en sammenhæng.
Og jeg synes ikke, vi skal sætte hele det kæmpe arbejde i gang, for at hr. Holger K. Nielsen skal se en sammenhæng.
Det er et meget stort arbejde.
Karsten Nonbo (V), 2008-11-14:
Jeg synes egentlig, udenrigsministeren landede både denne sag og sig selv ordentligt her fra talerstolen.
Det er jeg glad for, og derfor vil mine udtalelser blive meget de samme som udenrigsministerens. Det lyder smukt og rigtigt med en national sikkerhedsstrategi, men både udfordringerne, mulighederne og løsningerne er jo variable størrelser, som ændrer sig utrolig hurtigt i denne verden.
Der er mange parametre, mange tandhjul, som løber rundt samtidig, og derfor er udfordringerne mange.
Lad mig bare nævne terror, krige, statslederes af- og tiltræden, den globale opvarmning, radioaktive nedsmeltninger, sar, aids, tørke, oversvømmelser, digebrud, børskrak - ja, hvem kunne forudse World Trade Center og Murens fald?
Der er altså mange ting, som er meget svære at forestille sig, lige inden de sker.
Hvad med et meteorfald?
Er vi klar med et missilforsvar mod det?
Vi kan bruge meget tid på at lave specifikke strategier og handlingsplaner mod specifikke farer.
Vi kan og skal forudsige meget, men samtidig skal vi jo også til at forudsige, hvor, hvornår og hvor meget der sker.
Der kan laves en stor strategiplan, og hvis vi gør det, vil jeg i hvert fald anbefale, at vi laver et ringbind med faneblade, for der skal udskiftes sider ret tit i denne store strategiplan.
Men selve intentionerne, som hr. Morten Helveg Petersen har i sit beslutningsforslag, er jo ganske, ganske udmærkede, og der er jo ingen, der forbyder os at rejse en forespørgselsdebat om hverken det ene eller det andet beslutningsforslag.
Vi har debatteret Afghanistanstrategi, vi har diskuteret helikopterbidrag, og vi skal om lidt diskutere beredskabsplan, så jeg synes egentlig, der bliver gjort meget på det her område, og derfor er det svært at lave en egentlig samlet strategiplan.
Jeg er bange for, det bliver en stor drøftelse, som bagefter munder ud i en anden drøftelse.
Vi skal selvfølgelig være opmærksomme og forsøge at forudse alle farer og få flest mulige strategier på de forskellige områder
, men at lave en samlet plan er jeg ikke tilhænger af
Det gælder selvfølgelig Venstre, og jeg skulle hilse og sige det samme fra Det Konservative Folkeparti.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-11-14:
Jeg er bare nødt til at spørge i al korthed: De argumenter, som Venstres ordfører gør gældende her, kan jo bruges på alle mulige andre områder end i sikkerhedspolitik, altså det her med forudsætninger, der ændrer sig som problem, når man skriver en strategi.
Det gør de jo også på alle mulige andre områder.
Jeg forstår simpelt hen ikke argumentet.
Karsten Nonbo (V), 2008-11-14:
Nu synes jeg, hr. Morten Helveg Petersen egentlig selv kom med argumenterne for, hvorfor man ikke skulle lave en samlet strategiplan.
Jeg tror, han nævnte, at der var 1.600 strategier i forvejen, så vi skal ikke sige, at der ikke laves strategier, men ligefrem begynde at kæde dem ind i hinanden synes jeg ikke er nødvendigt.
Der er strategier på mange områder, men at begynde at lave en stor samlet overordnet masterplan vil blive helt uoverskueligt og dermed helt unødvendigt, og, som jeg siger, hvis vi endelig gjorde det, så skulle det i hvert fald være i et ringbind, for der er så mange forudsætninger, der ændrer sig, så den hele tiden skulle skiftes ud.
Og vi har jo mulighed for at tage debatterne her på de enkelte specifikke områder.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-11-14:
Jeg må indrømme, at jeg simpelt hen ikke forstår argumentet.
Betyder det, at man også på alle andre områder skal afholde sig fra at lave strategier?
Er det konklusionen på Venstres ordførers indlæg?
Karsten Nonbo (V), 2008-11-14:
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Jeg siger jo, at vi har masser af strategier, strategierne er lavet, de findes på mange delområder, og jeg mener bare, det er spildt arbejde at begynde at sætte dem sammen, fordi forudsætningerne på de forskellige områder ændrer sig så tit, og hver gang der er noget nyt, så kan vi jo bare enten have forespørgselsdebatter, eller vi kan træffe selvstændige beslutninger på specifikke områder.
Så en overordnet strategi mener jeg ikke er noget formål i sig selv.
Line Barfod (EL), 2008-11-14:
Har Venstres ordfører overvejet, at det måske kunne være meget godt nogle gange at se tingene i sammenhæng, så man ikke har en strategi på et område, der modarbejder en strategi på et andet område?
Hvis man nogle gange anlægger et overordnet perspektiv og ser på, hvad det egentlig er, vi har gang i rundtom, hvad det er for en masse forskellige ting, vi agerer med rundtom, og hvilken betydning det har for vores sikkerhedspolitiske vurdering, så kunne det jo godt være, at der var nogle af de her mange forskellige delstrategier, som man havde behov for at revidere set i lyset af en overordnet vurdering.
Karsten Nonbo (V), 2008-11-14:
Jeg vil påstå - det gælder i hvert fald i min tankegang - at når man laver en delstrategi, så har man alle andre strategier med inde i hovedet også i forvejen.
Line Barfod (EL), 2008-11-14:
Så forstår jeg ikke helt, hvordan det hænger sammen.
Vi har og har i mange år haft en overordnet strategi om, at vi går ind for at skabe fred i verden ved at sikre, at man finder forhandlingsløsninger, ved at parterne skal sætte sig ned og snakke sammen, ved at bygge det på demokrati og fremme af menneskerettighederne osv.
Hvordan passer de to strategier sammen, vil jeg spørge hr. Karsten Nonbo?
Karsten Nonbo (V), 2008-11-14:
Det kræver vist en længere udredning, men det overordnede er, at man ikke laver nogen strategier, uden at man tager mange andre parametre med i disse strategier.
Så er der nogle ting, der er modstridende, og så må man vælge, hvilken del man satser på.
Per Stig Møller (KF), 2008-11-14:
Altså, det er i orden med polemik i Folketingssalen, det er det, den bl.a. er her til, men jeg har jo netop påpeget over for hr. Holger K. Nielsen, at vi netop i juni måned blev inspireret af studiet fra Dansk Institut for Militære Studier, som jo mente, at vi hoppede fra tue til tue, hvad jeg ikke mener vi gør.
Så kunne jeg se, at det selvfølgelig er mig, der har uret, for når det opleves sådan, har vi ikke præsenteret det godt nok.
Det siger jo sig selv.
Og derfor sagde jeg, at så må vi præsentere det, og det var da et tegn på, at jeg ønsker en offentlig debat, også en folketingsdebat, om de brede linjer i sikkerhedspolitikken, så man kan se sammenhængen.
For hvis andre ikke kan se sammenhængen, og kun jeg kan se den,
Og derfor skal man jo sørge for, at den sammenhæng kommer ind i den offentlige debat.
Men jeg har ikke set nogen politikere overhovedet interessere sig for det oplæg, jeg lavede til den brede sikkerhedspolitiske tænkning.
Der er ikke en eneste politiker, der har kommenteret det.
Der var heller ikke nogen politikere, der overhovedet kom til det møde, og der er mange politikere, der mener, at de heller aldrig nogen sinde har set den pjece, på trods af at den ifølge mine oplysninger er sendt til Folketinget.
Så jeg ved ikke rigtig, hvor interesseret hr. Holger K. Nielsen i realiteten har været i den debat, for jeg har ikke hørt nogen reaktioner.
Og det er det, jeg advarer imod, nemlig at man laver et stort, kæmpe arbejde, og at det så viser sig, at ingen interesserer sig for det.
Men dem har vi jo haft længe, og derfor har vi jo i naboskabsprogrammet år for år opjusteret Kaukasus og Georgien.
Jeg tog selv til Abkhasien i juli måned for at medvirke til en afspænding, som ikke lykkedes, selvfølgelig.
Men det vil sige, at vi da var udmærket klar over det, og man kunne også læse naboskabsprogrammet og se, at vi var klar over det.
Det har jo også været tilgængeligt for Folketinget.
Til sidst vil jeg med hensyn til klima og energi sige, at jeg tror, at det danske udenrigsministerium var det første, der påpegede energiens betydning for sikkerhedspolitikken i en analyse, vi lavede for 3 år siden og sendte til EU, som nu er blevet EU's politik.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-11-14:
Jeg synes virkelig, at det er interessant at høre, så tryg Dansk Folkeparti er ved regeringen - det må jeg sige - og også interessant at høre det syn på demokratiet, som hr. Søren Espersen giver udtryk for.
Han siger, at det er unikt, at oppositionen sidder med i Det Udenrigspolitiske Nævn.
Til det må jeg sige: Skulle det virkelig være unikt, at ikkeregeringspartier kan få lov til at sidde med i et folketingsudvalg?
Det synes jeg dog er et interessant spørgsmål.
Skal vi være taknemlige for, at vi, der ikke er med i forsvarsforliget, også har lov til at snakke om forsvarspolitik?
At det skulle være unikt, forekommer mig ærlig talt at være noget besynderligt.
Karsten Nonbo (V), 2008-11-14:
Som formanden sagde, er det her et beslutningsforslag om at meddele Folketingets tilladelse og samtykke til, at det danske luftvåben indgår i beredskabet omkring Island.
Vi ved fra Venstres side, at vi har et luftvåben, som både er villige, kompetente og dygtige til at indgå i et sådant beredskab, og vi kan stort set ikke andet end at sige ja og ønske dem både held og lykke og god tur derop.
Vi ved, at de vil gøre et kompetent stykke arbejde.
Det samme skal jeg hilse og sige fra Det Konservative Folkeparti, idet hr. Tom Behnke vågnede her til morgen og opdagede, at han var syg.
Men vi tilslutter os beslutningsforslaget fra Venstre og De Konservative.
Julie Rademacher (S), 2008-11-14:
Den kolde krig er slut.
Der eksisterer ikke umiddelbart en trussel om angreb på dansk eller islandsk territorium fra den gamle østblok eller Rusland.
En række tidligere fjendelande i Østeuropa er optaget som medlemmer af NATO, og karakteren af samarbejdet i NATO er derfor helt forandret.
Under den kolde krig var Islands geostrategiske betydning tydelig, og USA havde derfor i mange år et tæt samarbejde med landet, herunder en permanent base på Island.
Den kolde krig er som tidligere nævnt slut og ligeledes tiden for den amerikanske base på Island.
Islands geostrategiske placering eller medlemskab af NATO er der imidlertid ikke ændret på.
Vi er medlem af NATO og er derigennem loyalt forpligtet, men vi har også en historisk tradition for og ikke mindst en geografisk interesse i at samarbejde med de nordatlantiske lande, herunder Island.
Vi ønsker at bidrage til Islands ret til suverænitetshåndhævelse, og det er glædeligt, at de danske F16-fly kan bidrage hertil.
Hermed også en hilsen til flyvevåbnet.
Da der er tale om, at de danske F16-fly, som skal anvendes på Island, skal have Folketingets og udenrigsministerens samtykke, er der også taget højde for Forsvarets Efterretningstjenestes trusselsvurdering af situationen.
Vi tilslutter os derfor fra Socialdemokraternes side beslutningsforslaget her ved
førstebehandlingen.
Ib Poulsen (DF), 2008-11-14:
I Dansk Folkeparti vil vi uden bemærkninger kunne tilslutte os udenrigsministerens forslag til folketingsbeslutning om at bidrage til NATO's rotationsordning vedrørende overvågning og håndhævelse af Islands suverænitet i luftrummet.
I Dansk Folkeparti finder vi det både naturligt og logisk at påtage os ansvaret for et medlemslands sikkerhed.
Dette har vi gjort tidligere, bl.a. i 2004 for de baltiske lande.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-11-14:
Den finansielle krise har ramt Island hårdt, og forleden dag udtrykte den islandske præsident stor utilfredshed med, at Island ikke havde fået hjælp fra gamle venner - han tænkte vist især på Danmark og Sverige - og derfor kan man jo sige, at det så er positivt, at vi gør lidt aflad, ved at vi går op og hjælper dem med deres territoriale forsvar.
Jeg ved ikke, hvor stor faren er for, at Island bliver angrebet.
Landet var jo sendt på auktion på eBay for nylig for ikke særlig mange penge.
Men under alle omstændigheder ligger der jo altid en trussel for et land, og vi støtter fuldt ud, at danske F16-fly skal deltage i denne operation, der medvirker til, at Islands suverænitet kan opretholdes, efter at amerikanerne har trukket sig ud.
Så der bliver opbakning fra SF.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-11-14:
Der er også opbakning fra Det Radikale Venstre til forslaget her.
Det virker som sund fornuft at kunne indgå den her type aftale og hjælpe partnere på den her led.
Så det synes vi der er al mulig grund til at støtte fra Det Radikale Venstres side.
Så kunne jeg godt tænke mig at stille et enkelt spørgsmål til ministeren, for når nu NATO gør det her i Baltikum og nu også i Island,
hvad er så de videre perspektiver i det her?
Kunne man forestille sig, teoretisk set, hypotetisk set, at det også var en ordning, som kunne omfatte dansk luftrum på et tidspunkt?
Altså, hvad er de principielle forskelle på - jeg er med på, at det er en teoretisk diskussion, men jeg synes, at det er konceptuelt interessant - at man ikke skulle kunne gøre noget tilsvarende i forhold til dansk luftrum eller luftrum i andre NATO-lande?
Pointen er, når vi snakker specialisering og samarbejde i koalitionen, i alliancen, at vi så i fællesskab går ind og løser flere opgaver sammen med øvrige lande.
Hvorfor skulle det så ikke også i teorien kunne omfatte Danmark?
Vi støtter beslutningsforslaget.