runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Marinus (DF), 2014-03-25:
Tak for det.
Det her forslag er jo som sagt det, vi kalder tredje bølge af tvangsdigitaliseringen af ansøgninger og andre henvendelser til offentlige myndigheder.
I Dansk Folkeparti har vi sådan set også stemt for de to foregående lovforslag om de her områder, men inden vi kan tage endelig stilling og stemme for det her også, er der altså nogle ting, vi bliver nødt til at få undersøgt i udvalgsarbejdet, og det er bl.a. med hensyn til den gruppe borgere, som i dag har meget svært ved at klare sig i den digitale tidsalder.
Der er ca. 500.000, som ikke bruger digitale medier i dag i Danmark, enten fordi de er handicappede eller psykisk syge, ældre eller demente eller socialt udsatte.
Der er også kommet en SFI-rapport for nylig, der viser, at ca. 583.000 danskere har et læse- og skriveniveau, der svarer til det, der hedder 0 eller 1, altså har store vanskeligheder ved at læse og skrive og dermed også begå sig på nettet.
SFI-rapporten viser også, at mere end hver fjerde dansker mellem 16 og 65 år faktisk har problemer med at søge information på nettet og finde rundt på hjemmesider og noget så enkelt som at sende en e-mail.
Derfor er der altså nogle ting i lovforslaget, som vi i udvalgsarbejdet er nødt til at stille spørgsmål til, netop hvordan man tager hånd om det.
Det er korrekt, at der står, at bl.a. kommuner skal løse den her problematik, og at det så er kommunerne selv, der må afgøre, om man så kan ansøge telefonisk, ved henvendelse på borgerservice eller skriftlig indsendelse til f.eks. kommunerne.
Noget andet, der også blev nævnt i nogle af høringssvarene, bl.a. fra Ældre Sagen, er jo fritagelsen for den her tvangsdigitalisering, hvor mange ældre jo gerne vil fritages.
Så har de problemer med at blive fritaget permanent for det her.
Man skal sådan set søge fra gang til gang, var jeg lige ved at sige, og i hvert fald Ældre Sagen skriver i deres høringssvar, at det er et problem, så det synes jeg også, vi skal tage op.
Jeg synes ikke, at det kan være rimeligt, at man skal søge flere gange flere forskellige steder for at blive fritaget for at søge digitalt.
Med disse ord vil Dansk Folkeparti altså lade arbejdet gå videre til udvalget, og så må vi se på, om vi ikke kan finde en løsning.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-03-25:
Det er så det, der er spørgsmålet.
Hvorfor giver det mening?
Giver det også mening, at vi fører den samme kulturpolitik i alle lande, fordi vi har en fælles kulturarv i Europa?
Skal vi så også have den samme støtte til forfattere og den samme støtte til billedkunstnere og sådan noget i alle lande, fordi vi har fælles kulturarv?
Det er, som om man mangler nogle præmisser i argumentationen.
Hr. Christian Friis Bach siger, at vi har en fælles kulturarv, og at dette område derfor bør ensrettes, men på mange andre områder synes hr. Christian Friis Bach jo ikke der skal ensrettes, selv om vi har en fælles kulturarv.
Mike Legarth (KF), 2014-03-25:
Tak for det.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Det gør vi under den præmis, at i 2003 blev det her direktiv jo til, i 2005 blev det implementeret i Danmark, i 2008 kunne man så konstatere, at man måtte lave en revurdering, fordi man ikke havde fået omtalt Folketinget, sådan at Folketinget også blev omfattet, og også domstolene og andre myndigheder, og nu er vi så her igen, fordi museer og andre arkiver og lignende tilsyneladende også skal være omfattet.
Det er så det, vi gør, og vi betragter det sådan, at der skal være hjemmel til, at man kan udlevere de her oplysninger og videreformidle dem, sådan at der ikke er nogen stopklodser, nogen barrierer, for det.
Og når man så gør det, bliver der også aftalt en fælles standard for det, sådan at det er så enkelt som muligt at få de her oplysninger og den her dokumentation udbredt så meget som muligt.
Det er vi tilhængere af.
Det, der er vigtigt for os, er, at det her ikke konflikter med offentlighedsloven, og at det skaber et åbent og gennemskueligt samfund og også en komplet offentlig sektor.
Derfor kan vi med de kommentarer støtte det.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-03-25:
Jeg vil bare gerne høre, hvad godt det gør i Spanien, at vi vedtager det her lovforslag i Danmark.
Bjarne Corydon (S), 2014-03-25:
Nu tror jeg generelt, at det er nyttigt for alle europæiske lande og da særligt et lille land som Danmark, at det går godt økonomisk i landene, inklusive Spanien, omkring os, som vi handler med.
Det har vi en ret stor interesse i, synes jeg.
Vi har i hvert fald set en del eksempler på, hvor dårligt det er for os, hvis det går dårligt i de lande i EU, vi handler med.
Så er det jo sådan med data, som jeg ikke er ekspert i, at de som regel er grænseoverskridende.
Det vil sige, at danske virksomheder, som jo opererer i et lille land med 5 millioner indbyggere, jo nok må forventes at have en interesse i, at de kan bygge deres forretningsmodeller på at have en mulighed for at hente data frit og gratis og ensartet, på en måde de kan forstå, i lande, som de kan forventes at ønske at handle med og sælge deres varer i.
Det er vel sådan grundtanken i det europæiske samarbejde og det indre marked og i ideen om at løse den her type problemer.
Og jeg har meget svært ved at se, at et liberalt parti skulle kunne se det som et enormt stort problem.
Det, vi jo dybest set gør, er, at vi vedtager et lovforslag, som forpligter vores offentlige sektor til at levere et – om jeg så må sige – bedre produkt eller en bedre service eller en større ydelse til den private del af vores økonomi.
Og hvordan det kan blive et liberalt synspunkt, at det er noget værre noget, skal man være bedre til de politiske verdenshjørner end jeg for at finde ud af.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-03-25:
Hvis ministeren havde hørt efter, ville ministeren jo vide, at det bestemt heller ikke er et liberalt synspunkt, at det er problematisk at udlevere disse informationer.
Det, vi bare er lidt tvivlende over for, er, om det er nødvendigt med en lov på området, og vi er også tvivlende over for, om det er nødvendigt med et EU-direktiv på området, som Danmark bør implementere.
Ministerens svar om, at det her kan medføre større økonomisk vækst i Danmark, og at det jo er til gavn for også vores samhandelspartnere, fordi vi køber flere af deres varer osv., kunne jo være et argument for, at vi også skulle have EU-regler om, at landene f.eks. skulle sænke skatterneniveauerne, fordi det ville føre til større økonomisk vækst i landene og dermed bidrage godt til den fælles økonomiske udvikling i Europa.
Bjarne Corydon (S), 2014-03-25:
Liberal Alliance må jo holde et seminar om, hvorvidt man synes, at det er en god idé at hjælpe den private sektor til at skabe noget vækst og nogle arbejdspladser.
Det kan også være, at der er nogle principper, som jeg ikke forstår, der står i vejen for, at man kan støtte det forslag, men det skal jeg helt blande mig udenom.
Jeg vil bare sige, at det er et forslag om noget, der i sagens natur er temmelig grænseoverskridende, nemlig data, som mange virksomheder arbejder med hen over landegrænser, særlig når de bor i et lille land som Danmark, hvor der kun er 5 millioner indbyggere, i en stor union som Europa, hvor der er mange hundrede millioner indbyggere, og jeg synes, det er en god idé, at vi beder vores offentlige sektor og vores offentlige myndigheder – dem, vi bevilger skattekroner til – om at gøre det en lille smule bedre og en lille smule mere offensivt for at skabe den type muligheder.
Det er sundt og fornuftigt for en socialdemokrat.
Jeg kan forstå, at det også gælder mange andre partier i Folketinget, og så må Liberal Alliance jo selv finde ud af, hvordan det stiller sig for Liberal Alliance.
Hans Christian Thoning (V), 2014-03-25:
Tak for det, formand.
For Venstre er det vigtigt, at vi bruger de digitale løsninger, som kan gavne borgernes kontakt til det offentlige.
Samtidig skal det kunne give en besparelse som led i den modernisering af den offentlige sektor, som vi også ønsker at tilstræbe.
Vi har dog øje for, at alle borgere og virksomheder rent faktisk også får en fordel af de nye muligheder.
Der må ikke være grupper af mennesker, der kobles af samfundet, fordi de af forskellige årsager ikke har mulighed for at bruge det nødvendige it-udstyr.
De offentlige myndigheder skal derfor sikre den rette hjælp og vejledning til disse borgere og virksomheder.
Det skal samtidig sikres, at borgere og virksomheder, der ikke kan anvende det digitale system, anvises en anden måde at ansøge på.
Med disse bemærkninger støtter Venstre lovforslaget.
Henning Hyllested (EL), 2014-03-25:
Jeg vil høre, om ordføreren er opmærksom på, at det, man sparer, den sparede tid, som ordføreren var inde på, er 1 minut for at køre forbi Ringsted Station, og ordføreren fremhæver også, at ved en østlig placering vil man ikke kunne køre med samme hastighed.
Er ordføreren opmærksom på, at ved en vestlig placering vil man være nødt til at køre med 120 km/t. gennem Ringsted, hvis man vil sydpå, altså mod Femern?
Rasmus Prehn (S), 2014-03-25:
Jeg er udmærket klar over, at det, der står anført her i materialet, er, at der i hvert fald til at starte med at 1 minut at spare.
Og det kan jo lyde af knap så meget, men man er nødt til at have ambitionen om hele tiden at gøre det bedre, og hvis man som Enhedslisten lidt lægger op til at sige pyt med et minut, at der jo er god nok tid, og at vi nok når det, så får vi aldrig nogen sinde bedre en jernbane i Danmark.
Der er vi nødt til hele tiden at være ambitiøse, hele tiden at tage de gevinster, der måtte være, også selv om det kun er 1 minut.
Så vi hilser altså det her velkommen.
Ja, der er selvfølgelig fordele og ulemper ved de forskellige modeller, og der er også områder, vil jeg sige til hr. Henning Hyllested, hvor en østlig linjeføring vil være bedre end en vestlig linjeføring.
Selvfølgelig er der det, men det er den samlede betragtning, der gør, at vi fra Socialdemokratiets side bakker op om den vurdering, der er hos Banedanmark, den vurdering, der er hos transportministeren, at det altså samlet set er bedst for dansk jernbanetrafik med en vestlig linjeføring.
Henning Hyllested (EL), 2014-03-25:
Jeg tror, at man må sige, at det samlet set er bedst for den danske jernbane, at vi får niveaufri skæringer, som det er tilfældet her både med den vestlige løsning og den østlige løsning.
Men er ordføreren opmærksom på, at ved den vestlige løsning er der rent faktisk konflikter på afvikling af togtrafikken, som der ikke er ved den østlige løsning?
Der er konfliktmuligheder i, at man der skal krydse hinandens spor.
Rasmus Prehn (S), 2014-03-25:
Fra socialdemokratisk side er vi først og fremmest rigtig glade for nu også at høre Enhedslisten sige, at det er rigtig godt, når vi får de her forbedringer af dansk jernbanedrift.
Det er med til at sikre, at det samlet set bliver bedre.
Så tusind tak for den håndsrækning, og det er glædeligt, at vi kan være enige om det.
Ja, som jeg også sagde i min ordførertale, og som jeg sagde i mit svar til hr. Henning Hyllested før, er der ingen tvivl om, at når der er to løsninger, er der også fordele og ulemper ved begge to.
Hvis man holder fast i det forslag, som vi synes er bedst, nemlig den vestlige linjeføring, er der også noget, som er mindre godt.
Der er også områder, hvor det kunne være bedre med en østlig linjeføring, men det samlede billede er altså, at vi får den bedst mulige jernbane ved at gå vestligt om.
Nu har vi en første behandling, og der er tid til at få stillet yderligere spørgsmål, og vi vil selvfølgelig være lydhøre og være i en dialogproces.
Det er derfor, vi er et arbejdende folkestyre, nemlig for at sikre, at alle sten bliver vendt, så vi ikke får lavet noget hastværk, men får lavet det, der er bedst for Danmark.
Kim Christiansen (DF), 2014-03-25:
Altså, den her niveaufri overskæring, som jeg ønsker at kalde det, synes vi også i Dansk Folkeparti er en rigtig god idé, og vi er jo en del af det her forlig og den her aftale om en ny jernbane over Køge til Ringsted.
Jeg ved ikke, om det kunne være det første ændringsforslag fra Dansk Folkepartis side, at man så også kaldte det niveaufri overskæring i stedet for det her nye begreb flyover, for det er ikke ret mange der ved hvad er.
Men lad nu det ligge.
Jeg synes måske også, at argumentationen hele tiden går på, at nu opnår vi en højere hastighed – hr. Henning Hyllested var inde på det.
Der er ikke lagt op til, at de skal holde på Sjælland, men 1 minut kunne jo være med til, at de måske kan få lov til at stoppe i Ringsted.
Så det er sådan set glædeligt.
Jeg vil også tage lidt fat i de her lokale bekymringer, der har været blandt beboerne i området dernede, og som er meget relevante.
Der kunne vi meget godt tænke os, at der i lovforslaget kom til at stå, at der skal anlægges en vej, så vi får fritaget ikke bare skoleområdet, men også parcelhusområdet for så meget tung trafik som overhovedet muligt.
Så et »kan« kunne man lave om til et »skal«.
Det ville hjælpe meget, tror jeg, på de lokale trængsler.
Ellers er jeg enig i, at det er den her løsning, vi skal vælge.
Vi er også nødt til at kigge på pengene.
Noget, der også bekymrer Dansk Folkeparti, er igen skolevejen, en sikker skolevej.
Man skal lukke en tunnel, hvor bl.a. skolebørn færdes.
Der er en grund til, at man har lavet en tunnel til skolebørnene.
Med disse bemærkninger vil jeg sige, at det bliver et spændende udvalgsarbejde, men jeg håber, at de andre partier er enige med Dansk Folkeparti i, at vi er nødt til at sikre, at det her sker med færrest mulige gener for de lokale beboere.
Andreas Steenberg (RV), 2014-03-25:
Det her tillæg til anlægsloven for den nye bane mellem København og Ringsted vil øge hastigheden for togene, der kører igennem Ringsted Station, og det vil øge det, vi kalder regulariteten, og som betyder, at vi vil få flere tog til tiden.
Med den her ombygning vil de gennemgående tog kunne køre enten 200 km/t. eller 230 km/t. mod i dag 120 km/t.
Det er med til at gøre timemodellen mulig, så rejsetiden mellem København og Odense kan blive 1 time, rejsetiden mellem København og Århus 2 timer og mellem København og Aalborg 3 timer.
Desuden betyder ombygningen, at tog, der skal til og fra Odense, og tog, der skal fra Ringsted mod Sydsjælland, kan komme ind på stationen på samme tid.
Det gør det nemmere at lave køreplaner og ikke mindst lave køreplaner, som det er muligt at overholde ude i virkelighedens verden.
Dermed får vi flere tog til tiden, og folk kan i højere grad regne med de køreplaner, der bliver lavet.
Høringssvarene, som nogle af mine kollegaer har været inde på, peger på, at den her ombygning medfører nogle gener for godstrafikken på Ringsted Station, og det forsøges løst ved at lave et ekstra vendespor kun til godstog, så de stadig kan komme ned til det, der hedder Ringsted Gods, ved at vende inde på Ringsted Station.
Det er vi rigtig glade for, og jeg synes, det er et godt eksempel på, hvordan Banedanmark og Transportministeriet lytter til de høringssvar, der er kommet, at man har lavet den her løsning for godstogene.
Samlet set mener vi at den her forbedring af stationen i Ringsted vil bidrage til timemodellen og skabe grundlag for flere tog til tiden, og derfor kan vi med glæde støtte det her tillæg til loven.
Karsten Hønge (SF), 2014-03-25:
Ringsted Station skal bygges om, så de gennemkørende tog mellem København og Odense kan køre noget hurtigere.
Ombygningen vil desuden forbedre regulariteten på strækningen og give en bedre kapacitet på banen, noget, som jo giver bedre muligheder for at tilrettelægge køreplanerne.
Lovforslaget vil altså forbedre den kollektive trafik.
I forbindelse med ombygningen af stationen vil man også anlægge et nyt godsspor, som forbedrer vilkårene for godstransporten.
Det er vigtigt, at vi, samtidig med at vi gennemfører et historisk løft af jernbanen i Danmark, også husker at fremme gods på bane.
Banegods udgør i dag desværre en alt for lille andel af den samlede godstransport.
SF støtter lovforslaget.
Villum Christensen (LA), 2014-03-25:
Tak for det.
Lovforslaget, som det foreligger her, vil medføre et meget omfattende indgreb, som vil være generende for borgerne i Ringsted.
Det ligger vist klart for de fleste.
Men det må også være indlysende, at man ikke kan undgå komplikationer, hvis man skal være i stand til at fjerne de mange krydsningskonflikter, som det vist hedder, og sikre en flydende trafikafvikling gennem Ringsted Station.
Måske er flydende et dårligt ord, når man skal kunne passere med 200 eller 230 km/t., men jeg forstår også, at perronerne skal gøres bredere, og det er nok en rigtig god idé.
Målet er naturligvis at kunne sikre en forbedret regularitet og kapacitet, som giver en større og nødvendig fleksibilitet i køreplanlægningen, så tog både fra Odense og Næstved kan ankomme og afgå samtidig.
Jeg forstår godt de mange bekymringer, som byrådet i Ringsted giver udtryk for.
Sporene kommer meget højt op, og selvfølgelig kan der komme støjproblemer, og skal dette projekt lykkes, kræves der efter min opfattelse et meget tæt parløb mellem kommunen og Banedanmark.
Jeg synes, det er positivt, at det trods alt er lykkedes at få et nyt godsspor øst for stationen, som til en vis grad imødekommer de godsoperatører, som vi har hørt har bekymringer i forhold til rangerforhold m.v. Man kan måske undre sig over, at dette kan lade sig gøre inden for det eksisterende banebudget, men det må man jo tro på, når det står i lovforslaget; under alle omstændigheder vil vi anse det som værende en præmis for beslutningen.
Rasmus Prehn (S), 2014-03-25:
Fra socialdemokratisk side kan vi heller ikke lade være med at glæde os over dette forslag, som er et forslag i rækken af rigtig mange gode ting, der skal være med til at opgradere og fremtidssikre dansk jernbane.
Det her forslag er et forslag, der har opbakning i den store, brede grønne forligskreds, hvor samtlige partier med undtagelse af Enhedslisten er med, og vi er glade for at være med til at sikre, at man ved Ringsted kan få en bedre og hurtigere gennemkørselsmulighed, sådan at man, som også Venstres ordfører var inde på, kan køre forbi med 200 km/t. i stedet for med 120 km/t., hvilket vil medføre, at vi samlet set kan spare tid, at vi kan sikre en bedre regularitet af vores jernbane, og at vi kan sikre, at fjerntog, regionaltog og godstog får bedre muligheder.
Det er et positivt skridt i den rigtige retning.
Det er det, der skal til for fremtidens Danmark, nemlig at vi får bedre jernbanedrift, og der er det her forslag et skridt i den rigtige retning.
Vi har også fra Socialdemokratiets side noteret os den store interesse for at afgive høringssvar, der har været.
Det er altid positivt i et demokrati, at borgere og interessenter kan komme til orde og dele deres bekymringer.
Vi noterer os også med glæde de svar, som ministeren har givet, og de svar, som Banedanmark har givet, hvor man på en række strækninger imødekommer de forskellige ting, som der har været spurgt ind til.
Med hensyn til forslaget om en østlig linjeføring i stedet for en vestlig linjeføring er det klart, at der selvfølgelig er nogle, der ser fordele i det, men vi noterer os også fra socialdemokratisk side, at der er gode grunde til at holde fast i det forslag, der ligger her, i den forstand, at det østlige forslag ikke vil kunne sikre, at man kan holde samme høje hastighed, og det østlige forslag vil også gå hen og blive betydelig dyrere, op mod 0,5 mia. kr. dyrere.
Derfor er det forslag, der ligger her med den vestlige linjeføring, samlet set det, der gør, at vi får den bedst mulige og mest fremtidsrettede jernbanedrift for de penge, der er. Så vi støtter fra socialdemokratisk side dette forslag med stor begejstring.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-03-25:
Tak for det.
Anlæggelse af en ny jernbane mellem Ringsted og København via Køge vil efter banens åbning i 2018 indebære et stort løft af både passager- og godstrafikken her til lands, og det vil indebære et stort løft af både fjerntrafikken og den regionale pendlertrafik på Sjælland.
Det gælder med hensyn til kapacitet på sporene, og det gælder også med hensyn til højere hastighed og dermed kortere rejsetid.
Dette lovforslag, L 152, er relateret til dette visionære og nødvendige nybygningsprojekt på jernbanen.
Med lovforslaget her bemyndiger Folketinget transportministeren til at foretage ændringer ved Ringsted Station.
Baggrunden for det er et behov for at hæve hastigheden i Ringsted for gennemkørende tog fra 120 km/t til 200 km/t. Herved opnås en kortere rejsetid mellem København og Odense.
Desuden kommer der en mere glidende overgang fra den nye bane København-Ringsted, der bygges til en maksimal hastighed på 250 km/t.
Lovforslaget indebærer helt konkret, at der bygges en ny jernbanebro – en såkaldt flyover – vest for Ringsted Station med nye spor mod Odense hen over broen og spor mod Næstved under broen.
Endvidere anlægges nye spor i eksisterende niveau mod henholdsvis Odense og Næstved.
Endelig anlægges et nyt godsspor øst for Ringsted Station.
Den samlede anlægspris inklusive reserver udgør 349 mio. kr., der finansieres fra Infrastrukturfonden efter en bred aftale i trafikforligskredsen.
Projektet skal være afsluttet i 2018, samtidig med at den nye bane mellem Ringsted og København via Køge kan indvies.
Venstre har derfor sammen med andre partier rejst en lang række spørgsmål over for ministeren om de påpegede gener for naboerne, samt om det med hensyn til flyoveren ville være mere hensigtsmæssigt at satse på et alternativ øst for Ringsted.
Efter grundig drøftelse og modtagelse af svar fra ministeren og Banedanmark er vi nået frem til den konklusion, at den løsning vest for Ringsted, der foreslås i det her lovforslag, er den bedste ud fra en helhedsmæssig vurdering.
Eksempelvis ville en østlig løsning ifølge Banedanmark koste mindst 400-500 mio. kr. ekstra, og det er vi naturligvis nødt til at tage bestik af i en tid med knaphed på anlægskronerne.
Jeg er meget tilfreds med ministerens garanti for, at de gældende støjgrænser for naboerne til banen vil blive overholdt.
Det er selvfølgelig således, at når samfundet bygger nødvendig infrastruktur, skal der tages skyldigt hensyn til de berørte naboer.
Endelig hilser Venstre det velkommen, at der anlægges et nyt godsspor, der imødekommer erhvervslivets berettigede bekymring for dårligere vilkår for godstransport på jernbane.
Det er altså også imødekommet.
På denne baggrund skal jeg meddele, at Venstre kan støtte lovforslaget.
Hans Christian Thoning (V), 2014-03-25:
Det handler om L 157.
I Venstre finder vi det meget fornuftigt at få præciseret den planlægningsforpligtelse, der efter beredskabsloven gælder for statslige myndigheder.
Det er afgørende, at de danske borgere er sikret et beredskab, hvor der er fokus på at have beredskabsplaner, der kan fungere som et vigtigt forebyggende element i den samlede plan.
Vi skal være sikre på, at de mange aktører er sikre på deres roller og ikke mindst ansvar i det samlede danske beredskab.
For at det kan lykkes, kræver det naturligvis den rette lovgivning.
Derfor imødeser vi også det arbejde, som Strukturudvalget arbejder med i øjeblikket.
Derudover er det positivt, at ungdomsbrandkorpsene inddrages igennem lovforslaget.
Det er en værdifuld ressource, som fortjener stor respekt, men det er samtidig vigtigt at få sat de rigtige grænser for, hvad deres medlemmer kan deltage i.
Der skal tænkes på hensynet til de unge både fysisk og psykisk.
Derudover er det vigtigt, at vi dyrker rekrutteringsgrundlagene til beredskabet senere hen, hvorfor pointen med ungdomsbrandkorpsene også børe være central.
Generelt finder vi det i Venstre vigtigt, at vi arbejder videre med processen med at skabe et mere robust og sammenhængende beredskab til gavn for danskerne og Danmark.
Venstre kan støtte lovforslaget.