runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eigil Andersen (SF), 2008-04-02:
Jeg tror ikke, at nogen indretter sig med et helt liv på supplerende dagpenge, så attraktivt er det overhovedet ikke.
I øvrigt vil jeg nævne, at man jo kan blive anvist et job, et fuldtidsjob, og så har man pligt til at tage det.
Sådan er det allerede i dag.
Over 30.000 mennesker vil mærke den her nedskæring, og det synes jeg er meget, meget alvorligt.
Men jeg vil spørge til det her med udkantsområderne, som også var udgangspunktet for det her spørgsmål.
Det fremgår af hele materialet i sagen, at det især vil ramme procentvis mange lønmodtagere i udkantsområderne, og det gælder f.eks. Djursland, Nordjylland og Vestjylland.
Jeg troede, at Venstre i hvert fald tidligere var et decentralt parti, som ikke ønskede for meget centralisering, herunder troede jeg, at Venstre var et parti, der gerne ville gøre noget for udkantsområderne.
Derfor forbavser det mig meget, at man så strikker et forslag sammen, som især rammer udkantsområderne.
Derfor vil jeg gerne spørge, om det er Venstres politik at forlade tanken om at gavne udkantsområderne og være et decentralt parti.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-04-02:
Jeg er glad for, at hr. Eigil Andersen præciserede i sit spørgsmål, at vi ikke fjerner de supplerende dagpenge.
Vi begrænser perioden, man kan få supplerende dagpenge i, fordi det er en midlertidig ydelse, man kan få, og ikke noget, man kan få permanent.
Så må vi altså gribe ind i de perioder og sige: Det kan du altså ikke gøre i så lang tid, og for de mennesker vil perioden så fremover blive 30 uger.
Eigil Andersen (SF), 2008-04-02:
Det står fast som en afgørende forudsætning for det her, at det, regeringen støttet af De Radikale og Dansk Folkeparti gør,
er, at man fjerner retten til supplerende dagpenge for en gruppe af de arbejdsløse, forstået på den måde, at den dagpengeret, de har haft, hidtil har haft en vis længde, og nu bliver den skåret ganske væsentligt ned, så nogle, der hidtil har kunnet modtage supplerende dagpenge, fremover ikke kan få det i så lang en periode, som de har kunnet hidtil.
Det er selvfølgelig fint, at man har en aftale med kommunerne og regionerne om at oprette flere fuldtidsjob, men forudsætningen for den aftale er jo, at der er ledige timer
til stede, som de pågældende så kan få.
På den måde vil der være en række - mange - tilfælde, tror jeg, hvor det ikke kan lade sig gøre, og derfor vil jeg gerne spørge igen, om det ikke havde været mere rimeligt, at staten havde forøget bloktilskuddet til kommunerne, sådan at man havde råd til oprette flere fuldtidsjob.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-04-02:
Der er ca. 400.000 mennesker, der arbejder på deltid i Danmark i dag.
Af dem modtager ca. 30.000 supplerende dagpenge.
Der er fuldtidsjob at få i Danmark, og faktisk er mangelen på arbejdskraft det, der truer velstanden og velfærden mest i det danske samfund.
Så må det jo være rimeligt, at de mennesker, der står fuldtids til rådighed for arbejdsmarkedet, ikke får mulighed for i en længere periode at indrette sig på kombinationen af deltid og dagpenge.
Samtidig må det jo være rimeligt, at vi så siger til arbejdsgiverne: Den mulighed, I har for at organisere produktionen med deltidsbeskæftigede på supplerende dagpenge, indskrænker vi i lyset af de konjunkturer, vi står i i øjeblikket, med stor mangel på arbejdskraft.
Det kan i den situation ikke være sådan, at medarbejderen reserverer sin arbejdskraft til en bestemt virksomhed, og at virksomheden har lagt beslag på en bestemt medarbejder.
Et arbejdsmarked i den situation, vi er i i Danmark, kræver, at folk så søger derhen, hvor der er fuldtidsjob.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-02:
Man har afskaffet dagpengene: Når en pige i fiskeindustrien har modtaget dagpenge i mere end 30 uger inden for 104 uger, kan hun ikke få flere dagpenge.
Det er den skinbarlige konsekvens af det lovforslag, der skal behandles på fredag her i Folketinget.
Når jeg siger nogle ord, som formanden ikke bryder sig om, er det, fordi jeg hører ministeren køre i den samme rille uafbrudt.
Det, som jeg synes ministeren skulle sige, er, at han skulle anerkende det, som vi alle sammen gerne vil have, nemlig at der bliver flere fuldtidsjob.
Det er jo sandt nok, det vil alle gerne have.
Derfor er forudsætningerne for at komme og lave et indgreb rent faktisk ikke til stede i dag, fordi man har opnået det ønskede mål.
Er det ikke korrekt?
Benny Engelbrecht (S), 2008-04-02:
Jeg siger tak til formanden.
Det er logisk at spørge ministeren, om hun forstår vores bekymring for en privat kapitalfonds kommende ejerandel.
Hvad angår kapitalfonde, ved vi udmærket, at deres grundtanke naturligvis er at optimere virksomheder for på et senere tidspunkt at afhænde aktier og naturligvis gøre det med profit.
Der er jo ikke nogen, der er mæcener i dette spil.
Derfor er vores bekymring naturligvis, at en kapitalfond får en for stor ejerandel.
Spørgsmålet til ministeren er selvfølgelig, om hun kan forstå vores bekymring, men også, om der er en aftale eller ikke er en aftale på forhånd om, at der skal være en øget ejerandel fra CVC's side.
Carina Christensen (KF), 2008-04-02:
Jeg vil gerne understrege igen, at regeringen til fulde deler Socialdemokraternes betragtning om, hvor vigtig en virksomhed Post Danmark er for danskerne som helhed.
Jeg vil bare sige, at det er korrekt, at CVC jo har en option på køb af flere aktier i Post Danmark.
Den aftale ligger der, og den aftale har vi selvfølgelig tænkt os at leve op til.
Jeg vil gerne understrege - og det har vi også allerede sagt udadtil at det er helt evident, at den danske regering ønsker at fastholde en aktiepost af en betydelig størrelse i det fremtidige selskab.
Men jeg synes, det er væsentligt nok, at vi tager de her drøftelser med CVC.
Men der ligger jo en aftale med dem fra før, uafhængigt af fusionen, og den aftale har vi selvfølgelig ikke tænkt os at løbe fra.
Sophie Løhde (V), 2008-04-02:
Nu gjorde ordføreren jo selv opmærksom på, at Socialdemokraterne ønsker kvoter for kvinder i bestyrelserne, og derfor vil jeg gerne spørge ordføreren om, hvorfor Socialdemokraterne så ikke lokalt, altså der, hvor man har flertallet, også gør noget mere for at sætte handling bag ordene.
Jeg har eksempelvis noteret mig, at Socialdemokraterne helt valgte at se bort fra i Region Hovedstaden, at hovedparten af de repræsentanter, der kom i det regionale vækstforum, var mænd, og så for sådan at flage lidt ligestilling valgte man at opfinde de såkaldte observatørposter til en række kvinder.
Derfor vil jeg godt spørge ordføreren, om det ikke er en form for omvendt ligestilling, og om det ikke netop er at gøre kvinderne svage?
Anne-Marie Meldgaard (S), 2008-04-02:
Så enkelt kan det ikke besvares.
Hvis vi havde stået her for år tilbage, hvor vi alle sammen håbede på, at der kunne komme flere kvinder i bestyrelser, havde vi ikke noget som helst ønske om at lave kvoter.
Det har vi nu, fordi vi kan se, at der ikke sker noget i den her sammenhæng.
Om den diskussion om tvangsopløsning bliver relevant og realistisk i den sammenhæng, kan jeg ikke stå her fra talerstolen og sige.
Det er i hvert fald niveauer, som ikke ligger på mine skuldre som ordfører.
Det må være en partiformand.
Helle Sjelle (KF), 2008-04-02:
Men det skal altså forstås således, at man faktisk er parat til at tage et opgør med dansk erhvervsliv i forhold til det her og er parat til at tvangsopløse større danske selskaber.
Er man parat til at tvangsopløse de større danske virksomheder og sige: Nå ja, det kan da godt være, det var en fejl, men vi synes dog alligevel, at vi i ligestillingens navn burde forsøge en masse ting.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2008-04-02:
Jeg har selvfølgelig også noteret mig, at fru Helle Thorning-Schmidt i sin tale den 8. marts har udtalt, som den konservative ordfører her nævner.
Jeg tror, at man engang imellem også skal komme med noget, der er så bombastisk for at få gennemslagskraft i forhold til, hvad det er, det drejer sig om.
Det er et udspil til, at vi kan diskutere det her, og i det øjeblik vi kan sætte os ned og diskutere, hvordan vi kan løse det her problem, er vi ikke fuldstændig stålsatte på, om det er den afgørende model.
Vi er meget fleksible, bare vi kan være med til at få lavet en ordning, hvor der kommer flere kvinder ind i bestyrelser.
Helle Sjelle (KF), 2008-04-02:
Jeg deler bestemt ordførerens bekymring over, at der ikke er flere kvinder at finde i de danske bestyrelseslokaler, men jeg deler bestemt ikke ordførerens fascination af den norske model, for jeg kan jo så forstå, at Socialdemokratiet bl.a. er parat til i yderste konsekvens at tvangsopløse store danske selskaber, hvis de ikke lever op til et bestemt antal kvinder i bestyrelserne.
Er det ikke korrekt forstået?
Jeg synes bare, at Socialdemokratiet så skal melde klart ud.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2008-04-02:
Jeg tror, der er mange af de kvinder, der sidder i bestyrelser i dag, der meget nødig vil have det prædikat hæftet på sig, at de bare er placeret, og det tror jeg heller ikke de vil have i forhold til, at der er kvoter, men det lader jo sådan set til, at toppen i dansk erhvervsliv ikke selv kan finde ud af at finde kvalificerede kvinder.
De vælger hele tiden de nemme løsninger inden for egne rækker.
Og så længe de ikke kan finde ud af det, synes jeg, at det skal prøves, at vi laver kvoter, og så kan vi jo se, om kvinderne ikke kan bide sig fast på kvalifikationerne, og så kan vi jo efterfølgende afskaffe dem, hvis det er det, det handler om.
Erling Bonnesen (V), 2008-04-02:
Det synes jo, med det kendskab, jeg har til bestyrelsesverdenen, at være sådan et noget forældet billede.
Det kan jo ikke udelukkes, at der er nogle, der går ud af en bestyrelse og så anbefaler nogle andre, men jeg synes også, at der efterhånden kommer flere og flere gode eksempler på, at der kommer mange gode, stærke, kreative kvinder ind i bestyrelserne.
Jeg er enig i, at der ikke er så mange kvinder i bestyrelserne.
Spørgsmålet går på, om ikke det vil være klogere og den bedste kvalificering af bestyrelsesarbejdet, at man også i bestyrelsessammenhæng får den bedste til jobbet, fordi man så får bedst mulig fokus på opgaven, i stedet for at den pågældende skal sidde der med baggrund i stort set bare at være placeret.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2008-04-02:
Så simpelt er det ikke.
Hr. Bonnesen ved udmærket godt, at i bestyrelseslokalerne sidder mænd og anbefaler mænd, og de kigger såmænd ikke så langt ned i rækkerne efter, om der er kvinder med kvalifikationer.
Med det kendskab, jeg har til uddannelsesniveauet her i Danmark, så findes der masser af kvinder, som har lige præcis de kvalifikationer, der skal til, men de kommer ikke ud over cigarhørmen.
Erling Bonnesen (V), 2008-04-02:
Nu gik ordføreren jo meget varmt ind for kvoter.
Det kan jo så være fair nok.
Men i mine ører lyder det ikke sådan særlig motiverende.
At tænke sig at have fået et job, bare fordi det stod i en kvote, og at det skulle gå op.
Var det ikke kort og godt klogere simpelt hen at sige: den bedste til jobbet - uanset om det nu er en mand eller en kvinde?
Anne-Marie Meldgaard (S), 2008-04-02:
Selvfølgelig gør jeg det.
Men jeg glæder mig sådan set over, at Dansk Folkeparti nu er med i det kor, der vil gøre noget nu og her.
Jeg har selv en fortid som integrationsordfører og har i årevis kæmpet lige præcis for den her gruppe kvinder, så lad os tage fat sammen.
Jeg glæder mig til at tage fælles initiativer her, måske også initiativer, som kunne samle et flertal uden om regeringen.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-04-02:
Jeg synes, at fru Anne-Marie Meldgaard kommer meget let hen over det her.
Fru Anne-Marie Meldgaard siger, at det er en utrolig vigtig sag at kæmpe, og når man så læser ministerens redegørelse på det her område, så er der rent faktisk meget, meget få tiltag netop for de her svage indvandrerkvinder.
Selvfølgelig er det ikke det.
Men der er opgørelser, der har vist, at op mod 13.000 indvandrerkvinder her i det danske samfund er svage og står uden for arbejdsmarkedet og ikke engang har en uddannelse, og hvad med det danske sprog?
De er på ingen måde integreret i det danske samfund og har de samme friheder, som vi andre kvinder har, og det er da en søsterkamp, som jeg mener at vi bør tage.
Mener den socialdemokratiske ordfører ikke, at det er godt nok?
Anne-Marie Meldgaard (S), 2008-04-02:
Det glæder mig først og fremmest, at Dansk Folkeparti også har fået øje på, at der skal gøres en ekstra indsats for indvandrerkvinder, men jeg vil ikke slutte mig til det kor, der siger, at indvandrerkvinder alle er svage.
Der findes utrolig mange stærke indvandrerkvinder.
Hvis der findes svage grupper af kvinder her i landet, så kan det lige så godt være kvinder med en etnisk dansk baggrund, og derfor er det selvfølgelig generelt et problem, vi skal tage vare på omkring uddannelse og arbejdsmarked for grupper, som ikke har bidt sig fast på arbejdsmarkedet.
Men jeg synes også, det er på tide at fastslå, at kvindepolitik, ligestillingspolitik, ikke kun er et omsorgsgen i forhold til netop, som fru Marlene Harpsøe siger, svage kvinder, men det er også at tage vare på de stærke kvinder, få sat fokus på, at mænd har at oppe sig, og sørge for, der også kommer kvinder ind i ledelser og på topposter.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-04-02:
Tak til ordføreren for Socialdemokraterne, fru Anne-Marie Meldgaard.
Det, jeg gerne vil spørge ind til, er først og fremmest det, ordføreren nævner om, at der er en masse stærke kvinder i Danmark, der har uddannelse og job, og at de selvfølgelig efter Socialdemokraternes ønske skal ind i nogle virksomhedsbestyrelser.
Der bliver talt en hel del om det fra ordførerens side, og så bruger ordføreren meget lidt tid på at nævne de svage kvinder, dvs. de udsatte kvinder, de mange tusind indvandrerkvinder her i Danmark, som lever uden uddannelse og uden job og på ingen måde har de samme friheder som andre danske kvinder her i det danske samfund.
Det er det, jeg så vil spørge Socialdemokraternes ordfører, nemlig om Socialdemokraterne ikke længere vil kæmpe de svages kamp, for det må jo være nogle svage kvinder, der her er tale om, og ikke nogle veluddannede og stærke kvinder, som skal i virksomhedsbestyrelser.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-04-02:
Det er jo spændende, at regeringen endelig sidste år tog sig sammen til at gøre det på det her område, for nu havde vi også kun diskuteret det i rigtig, rigtig mange år.
Og Dansk Folkeparti er ikke et at de partier, der just har bakket op om, at kvinderne skulle have bedre vilkår, hvis de havde været udsat for vold og samtidig ikke var danske statsborgere.
Jeg vil høre om det her med, at kvinder skal være kvinder, og at mænd skal være mænd, og at det derfor åbenbart er en fuldstændig sindssyg idé, som nogle partier inklusive mit eget har, om, at mænd faktisk skulle være interesseret i at få øremærket noget barsel.
Står det ikke lidt i modsætning til de undersøgelser, der viser, at i de familier, hvor manden faktisk har taget barselorlov, er skilsmisseraterne langt lavere end i de familier, hvor manden ikke har taget barselorlov?
Marlene Harpsøe (DF), 2008-04-02:
Det, som jeg har sagt, og jeg gentager det gerne, er, at danske mænd selvfølgelig skal have en hård straf, hvis de begår hustruvold.
Det er der da ikke nogen tvivl om, selvfølgelig skal de det.
Og det er også derfor, vi fra Dansk Folkepartis side har fremsat det her beslutningsforslag, så vi netop kan skærpe straffen på det her område.
I forhold til det her med, om de kvinder kan blive i landet, har vi jo netop sidste folketingsår forbedret reglerne på det her område.
Jeg synes lige, man skal slå koldt vand i blodet og se på, hvordan og hvorledes de her regler fungerer.
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-04-02:
Nu vil jeg gerne lige stille mit spørgsmål igen.
Vil Dansk Folkeparti give de kvinder, som danske mænd importerer fra udlandet og banker sønder og sammen, og som efterfølgende skal sendes hjem, fordi de ikke har opholdstilladelse, opholdstilladelse for at skabe tryghed for dem?
Det andet er, og jeg gentager det gerne: Hvad vil man gøre ved de danske mænd, som hele tiden importerer de her kvinder?
Vil Dansk Folkeparti gå skridtet videre og sige, at de mænd ikke skal blive ved med at importere kvinder til Danmark, så de kan banke dem sønder og sammen?
Hvad er det, Dansk Folkeparti gerne vil?
Jeg hører ikke noget svar.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-04-02:
Der er ikke nogen tvivl om fra Dansk Folkepartis side, at uanset hvem der begår den her vold, skal der være en konsekvent straf - og det er uanset, om man er dansk statsborger eller ikke er dansk statsborger.
Nu forholder det sig bare således, at hvis man ikke er dansk statsborger, er der nogle andre regler på området, end hvis det er en person, der er født og opvokset i Danmark, og som fra fødslen af har dansk statsborgerskab.
Det er så det.
En anden ting er - jeg har også nævnt det i min ordførertale - at Dansk Folkeparti har fremsat et beslutningsforslag, som netop skal gøre op med det her med, at mænd får rabat i sager om hustruvold.
Det skal selvfølgelig være en skærpende omstændighed; hvis man begår vold mod sin hustru eller dræber hende, skal det selvfølgelig være en skærpende omstændighed, fordi det netop sker i fortrolighed mellem en hustru og ægtemand.
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-04-02:
Det glæder mig, at Dansk Folkeparti i den grad går op i og flere gange nævner, at indvandrerkvinderne har den tryghed, når de bliver udsat for vold, at når den, der slår, har minoritetsbaggrund, vil man udvise vedkommende.
Jeg kunne rigtig godt tænke mig at høre, om Dansk Folkeparti også mener, at selv om den, der slår, har en dansk baggrund, skal der også være nogle konsekvenser i forhold til det.
Ordføreren siger selv, at der er mange med minoritetsbaggrund på kvindehjemmene.
Ordføreren glemmer lige at fortælle, at de fleste af de kvinder, som sidder på krisecentrene, og som har minoritetsbaggrund, faktisk er nogle kvinder, som danske mænd har importeret fra udlandet.
Er det noget, Dansk Folkeparti gerne vil bakke op om, altså at de her kvinder kan få lov til at blive i Danmark, når de bliver udsat for vold?
Marlene Harpsøe (DF), 2008-04-02:
Indvandrerkvinder og deres rettigheder er altafgørende, når det er, at vi taler om ligestilling her i Danmark.
Fra Dansk Folkepartis side mener vi, det er utrolig vigtigt, at sådan en sag bliver grundigt debatteret, før man fremlægger noget konkret her og nu.
Det er et af de initiativer, der selvfølgelig skal sikre indvandrerkvinderne, så de kan føle sig trygge og ikke skal blive ved med at sidde på landets kvindekrisecentre.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-04-02:
Det er jeg glad for, for jeg vil meget gerne høre om det nu.
Hvad er det lige, Dansk Folkeparti konkret har tænkt sig at gøre?
Erling Bonnesen (V), 2008-04-02:
Jamen jeg synes jo faktisk også, at vi begynder at se nogle resultater.
Vi skaber mulighederne og rammerne, men vi pålægger ikke nogen, at man skal fordele det sådan eller sådan.
Det er jo lige præcis det personlige ansvar og den personlige frihed; det er jo i familierne selv, at man bedst kan planlægge sine egne forhold.
Vi skaber mulighederne, og der kan vi jo se, at flere og flere benytter sig af dem, og det glæder mig da.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-04-02:
Det vil De høre meget mere om.
Vi mener først og fremmest fra Dansk Folkepartis side, at der er alt for lidt fokus på, at op mod 13.000 indvandrerkvinder i Danmark lever isoleret og ikke har de samme muligheder.
Det er noget, som vi først og fremmest mener, der skal mere fokus på.
Det kunne selvfølgelig også være rart, hvis man fra de andre partier i Folketinget anerkendte, at man skulle gøre noget særligt for de her udsatte kvinder, som ikke har de samme muligheder som os andre.
Det mener jeg at vi fra Dansk Folkepartis side har manglet en anerkendelse af.
Det er helt klart, at Dansk Folkeparti agter at fremsætte nogle forslag, som netop skal gavne de her indvandrerkvinder og skal gavne ligestillingen i Danmark, og det vil du høre meget mere om.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-04-02:
Det var godt nok en lang tale, som ordførereren holdt om ligestilling.
Det er lige før, man tror, at Dansk Folkeparti faktisk har lyst til at tage en masse initiativer med hensyn til at fremme ligestillingen her til lands, og det er faktisk det, mit spørgsmål skal gå på.
Nu har Dansk Folkeparti været med til at lave finanslov i mange år her i landet.
Hvad er det for nogen ligestillingskrav, man er kommet med i forbindelse med finansloven, og hvad er det for nogen forslag, Dansk Folkeparti har, ud over skærpede straffe og tørklædeforbud?
Er det skærpet straf, hvis man slår sin partner, og et tørklædeforbud, der sikrer ligestillingen her i Danmark
Er det de to svar, Dansk Folkeparti har, eller er der nogen konkrete initiativer?
Marlene Harpsøe (DF), 2008-04-02:
Jeg vil først med hensyn til tørklæder sige - det er jo sådan set primært det, det her drejer sig om, kan jeg fornemme på debatten - at det er en del af ligestillingsprocessen og det at blive integreret i det danske samfund og blive en fri kvinde, at man selvfølgelig fralægger sig det her tørklæde, som i forhold til koranen er til for at give kvinderne en beskyttelse - siger nogle - men det er det jo egentlig ikke, for det er for at beskytte kvinderne, i gåseøjne, for mænds tilbøjeligheder.
Det synes jeg er noget, der signalerer noget om, at det selvfølgelig er mændene, der skal tage sig sammen, og der er en stor ligestillingsdebat her, som er utrolig vigtig også for, at kvinderne bliver ligestillet.
Med hensyn til det her løft til nogle arbejderfag eller nogle sociale fag, som Enhedslistens ordfører lægger op til, mener jeg selvfølgelig også, det er vigtigt, at fagforeningerne og fagbevægelsen tager imod den håndsrækning og de økonomiske puljer, som vi også fra Dansk Folkepartis side har været med til at sikre dem, og fordeler det rigtigt mellem dem.
Per Clausen (EL), 2008-04-02:
Med hensyn til det første spørgsmål om påklædning kan jeg sådan set godt dele fru Marlene Harpsøes opfattelse af, at det ville være rart, hvis kvinder også i deres påklædning udstrålede, at de var frie og selvstændige og ikke afhængige af modeluner, mænds syn på, hvordan kvinder skal se ud, eller religiøse fordomme.
Men tror fru Marlene Harpsøe ikke, at frigørelsen nemmere kommer til kvinder, som er på arbejdsmarkedet, som har et arbejde, end at man siger til dem, at inden de kan komme på arbejdsmarkedet, skal de leve op til vores påklædningsmæssige krav?
Det er det første spørgsmål.
Det andet spørgsmål er bare: Er fru Marlene Harpsøe ikke enig med mig i, at det vil være ganske nødvendigt, at man ved de overenskomstforhandlinger, der netop pågår, sikrer, at der kommer et løft til de store kvindefag, som kræver det, og også sikrer, at der kommer meget mere fokus på - hvad skal man sige? - den del af arbejdsmarkedet, hvor nogle af de værdier, som fru Marlene Harpsøe kaldte de kvindelige værdier, kommer til udtryk?
Marlene Harpsøe (DF), 2008-04-02:
Vi mener, det er utrolig vigtigt.
Og med hensyn til det her med krav om påklædning er det jo en del af ligestillingsprocessen, at man ikke lader sig indhylle i et tørklæde, som er med til at undertrykke kvinden og gøre hende til noget, som hun vitterlig ikke er, nemlig ringere stillet end manden.
Det er jo en del af den her ligestillingsproces, som vi fra Dansk Folkepartis side mener er utrolig vigtig at tage fat på, fordi netop påklædning har en hel del at sige i forhold til det.
Med hensyn til spørgsmålet om ligeløn osv. vil jeg først og fremmest sige, at jeg synes, det er utrolig vigtigt, at man ikke betragter noget decideret som kvindefag eller mandefag, for i og med at vi gør det, sætter vi sådan set grænser op for, hvad det er, man kan og ikke kan.
Og nu skal jeg slutte.