runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2016-05-03:
Jeg ved bare, at der er mange forældre, som synes, det er en utryg situation, og det synes jeg da, man skal forsøge at tage hensyn til.
Alt andet ville være mærkeligt, synes jeg.
Det er jo trods alt forældrenes børn, der går der, så lad os tage hensyn til, hvad forældrene har af synpunkter på det.
Det synes jeg er en god idé.
Så er det jo også sådan, at asylansøgere er mere kriminelle end danskere rent gennemsnitligt set, og der er det faktum, at vi med jævne mellemrum hører udmeldinger om, at mange af dem, der kommer med flygtningebaggrund, er stærkt traumatiserede.
Og jeg synes faktisk, det alt sammen er gode argumenter for, at man ikke skal placere sådan et miniasylcenter tæt op ad flere børneinstitutioner.
Det synes jeg ikke man skal gøre.
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til omfanget af indvandringen.
Sidste år var der ca. 80.000 mennesker, der fik en opholdstilladelse i Danmark, og oven i det kommer ca. 100.000, der fik et visum.
Er det for voldsomt, eller mener man, at der skal skrues op for niveauet?
For der er jo f.eks. nogle inden for erhvervslivet, der mener, at der er behov for endnu mere udenlandsk arbejdskraft.
Altså, hvordan har Det Radikale Venstre det med, at der kommer ca. 80.000 mennesker til Danmark om året?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2016-05-03:
Jeg faldt over en video med hr. Martin Henriksen – det er fra en sommer – iført en sort poloskjorte.
Jeg tror, den er optaget ude i Dragør.
Den handler om, at hr. Martin Henriksen advarer mod, at der bor flygtninge meget tæt på en børneinstitution.
Det skulle ifølge den her video være skadeligt.
Er det noget, Dansk Folkeparti har noget evidens for, og hvor mange meter skal man bo fra et asylcenter, før det ikke er farligt for de pågældende børn?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-03:
Jeg kan sagtens se, at der er gode argumenter for at bremse op.
Det, jeg bare er meget bekymret ved, er, at man ikke får startet igen, efter at man har lavet den her totalopbremsning, og at det er samtlige anlæg, som er på vej til at kunne blive godkendt, som bliver stoppet med den her ordning.
Jeg så meget gerne, at man kom frem til, at man i højere grad fik udnyttet tagflader til solcelleudbygning, og jeg synes, det er lidt mærkeligt, at det kommer så meget bag på alle.
Altså, det er ikke ret lang tid siden, vi kunne se sådan en pæn graf, der viste udbygningen på solcelleområdet, og man kan klart se, at antallet af markanlæg har været stigende det sidste år.
Kommer det helt bag på ordføreren?
Thomas Danielsen (V), 2016-05-03:
Vi har jo godt kunnet mærke på tilgangen til ordningen, at interessen har været stigende, og det glæder vi os selvfølgelig over.
Men jeg ville være mere bekymret, hvis ordføreren nu havde forudset den her udbygning og så ikke havde råbt vagt i gevær.
For der ville så ikke være andre end ordføreren, som havde forudset den her kraftige udbygning.
Mikkel Dencker (DF), 2016-05-03:
For mig ser det ud, som om der nu er kommet rigtig god økonomi i det her område, og som om prisen på nye solceller og driften af dem sammenholdt med den støtte, man kan få, vil give et rigtig stort overskud.
Derfor er der nogle investorer, der vil bygge løs her.
Er Enhedslisten enig med mig i, at det nok er det, der er tilfældet, når man ser en så eksplosiv udvikling, og at hvis man lader ordningen fortsætte, er det reelt at etablere en direkte slange fra elforbrugernes lommer ned til investorerne, der vil bygge de her solceller?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-03:
Jeg synes, det er en interessant udvikling, for med de solcellestøtteordninger, der er her, er der så en national støtte, som i øjeblikket vil svare til 48 øre pr. kilowatt-time med de lave elpriser, vi har.
Det vil sige, at hvis vi indregner den støtte, der er ansøgt om, til de her solcelleanlæg, så står vi med noget, der sådan set samfundsmæssigt vil være billigere at etablere frem for at gennemføre de kystnære møller, og det vil være meget billigere i forhold til at gennemføre Kriegers Flak.
Det synes jeg da man skal gøre sig nogle overvejelser om, altså om ikke det her giver anledning til, at vi faktisk kunne lave en hurtigere omstilling til vedvarende energi, hvor vi kunne tage og putte flere solceller ind i det samlede energimiks.
Det, vi skal frem til, er, at vi får udnyttet strømmen bedre, og at vi får flere løsninger, hvor vi bruger vores viden klogt.
Jeg ved ikke lige, hvor de er havnet, men vi savner dem, så vi kan få den ordentlige politiske drøftelse af, hvad det er for en udbygning, vi skal satse på.
Mikkel Dencker (DF), 2016-05-03:
Jeg vil da sige, vi nok er enige om, at hvis vi kan få den udbygning med vedvarende energi, som er planlagt ved Kriegers Flak, på en anden måde, bare billigere, så er det nok det, vi skal.
Det tror jeg godt vi kan blive enige om.
Men det, jeg egentlig spurgte om, var, om ordføreren er enig med mig i, at når man ser en så eksplosiv udvikling, som vi ser i det her tilfælde, så indikerer det, at støtten er for høj, og at man nok godt kunne få den samme udbygning af solceller bare med en lavere støtte, simpelt hen fordi man med en reduceret støtte også reducerer i den profit, som investorerne får, samtidig med at det stadig væk kan løbe rundt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-03:
Jamen jeg vil meget gerne i udvalgsbehandlingen dykke ned i, om den her 60-40-ordning er lidt for lukrativ.
Måske er den det; måske er det bare et billede af, at det her er en mere sikker kapitalplacering end at investere i aktier og obligationer, som har en ekstremt lav forrentning og en høj risiko på aktiesiden i øjeblikket.
Så kigger man andre steder hen, og når der så er sådan en national støtteordning her, hvor der sådan set er et tilskud i 20 år på nogle produktionsanlæg, som er rimelig veludviklede og uden den store risiko, så tror jeg mere, det er et billede af det.
Christian Poll (ALT), 2016-05-03:
Alternativet er jo ikke med i forligskredsen, og vi kan godt se problemstillingen, der pludselig er kommet op her.
Vi har det sådan i Alternativet, at vi synes, noget af det vigtigste, vi står over for nu, er den klimakrise, som vi jo taler om i mange sammenhænge.
Og noget af det, vi har brug for i vores energisystem nu, er netop at udbygge med nogle af de andre teknologier end vindmøller.
Vindmøller er rygraden i det vedvarende energi-system, vi bygger, men vi har også brug for, at f.eks. solceller og andre vedvarende energi-teknologier kommer på banen i langt højere grad.
Men når det så er sagt, kan vi også godt se problemstillingen i, at der pludselig kommer sådan et kæmpe rykind, som det her er, og derfor har vi et forslag.
Det, jeg synes er vigtigt, er, at vi får etableret en masse solceller på alle de anvendelige tagflader, der findes rundtomkring i Danmark.
Det er der, solcellerne primært bør installeres i de kommende år, og det kan også godt være, vi skal have nogle markanlæg rundtomkring, men helst ikke i den kaliber og den størrelsesorden, som vi ser med de her ansøgninger.
Så vores ændringsforslag handler altså om, at vi foreslår, at § 47, stk. 7, i loven skal ændres til, at anlæggene skal installeres på tagflader, og at man altså ikke kan få støtte til anlæg, som etableres på marker direkte på jorden.
Hvis det ændringsforslag skulle falde, hælder vi til at stemme imod forslaget, selv om vi kan godt se, der er en problemstilling.
Det, jeg godt kunne have tænkt mig her, var, at vi straks fik en indikation af, at der så hurtigt som muligt vil blive strikket en ny ordning sammen, som sikrer, at vi får en hurtig solcelleudbygning, for det er meget problematisk at stoppe helt op uden at vide, hvad der så skal ske med solcellerne i Danmark.
Så hvis vi kan få den snak i udvalgsarbejdet i dag, vil jeg være meget nysgerrig og konstruktiv og se, hvad det kan ende med, når dagen er omme.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-03:
Jeg synes, det lyder som et godt ændringsforslag at gå ind og se på, om man kan undlade at afskaffe den her ordning fuldstændig, men i stedet få noget fornuft ind i forslaget og få det styret, sådan at det er på tagflader, solcellerne kommer op.
Det synes jeg ville være rigtig rart at få afdækket i en udvalgsbehandling.
Jeg har mundtligt fået at vide, at min anmodning om teknisk bistand til at få lavet nogle ændringsforslag indtil videre ikke vil blive imødekommet, og i de ændringsforslag kunne jeg sagtens se for mig at der blev lavet nogle undtagelser som dem, Alternativets ordfører har skitseret her, altså at anlæg på tagflader fortsat vil kunne opsættes under den her ordning.
Det synes jeg ville være en rigtig god løsning, og det håber jeg vi kan få afdækket i den her heftige, hurtige udvalgsbehandling, som skal ske i løbet af eftermiddagen.
Inden anden- og tredjebehandlingen skal alle de spørgsmål, vi har sendt ind, besvares, så jeg ser frem til, at en større kreds af partier vil bakke op om, at tagflader skal bruges.
Christian Poll (ALT), 2016-05-03:
Det er jeg glad for at høre, og jeg håber da, at flere vil overveje at gå konstruktivt ind i den snak.
Det håber jeg vi også kan snakke om.
Det er en vigtig vinkel i det her arbejde.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-03:
Ja, det er også en mulighed at lægge begræsninger ind.
Men en anden mulighed kunne jo være at have et årligt loft over, hvor mange megawatt man vil acceptere at imødekomme under den her ordning.
For så vil det jo blive styrbart, og så vil vi have et håndtag at dreje på.
Og når vi når frem til den 3. december, vil der muligvis være lukket for puljen.
Der gik 3 timer, og så var de 20 MW sådan set revet væk, og flere kommuner var skuffede over, at de ikke blev imødekommet.
Christian Poll (ALT), 2016-05-03:
Det er den fordel, puljeordninger har, kan man sige, for så ved vi, hvor mange penge vi kan bruge.
Men det har også en stop and go-effekt på dem, der agerer på markedet og producerer og installerer solcelleanlæg.
Jeg ville gerne, at vi fandt en helt tredje løsning, som kunne give et mere solidt marked og en jævn, fast opstilling pr. år af nye solcelleanlæg i Danmark.
Leif Mikkelsen (LA), 2016-05-03:
Tak for det.
Jeg synes roligt, man kan konstatere, at det her er et billede af, at Tilskudsdanmark kører helt af sporet, og i Liberal Alliance skal vi sådan set beklage, at det endnu en gang viser sig nødvendigt at reparere på det der kludetæppe af tilskud og afgifter, som i dag udgør dansk energipolitik.
Lovforslaget her rejser en række spørgsmål, som vi ser frem til at få besvaret i løbet af dagen, men som udgangspunkt anerkender vi altså nødvendigheden af at gribe ind nu, selv om sagen så pludselig er kommet op her i Folketinget.
En forøgelse på 11 mia. kr. af de allerede alt for høje PSO-opkrævninger kan vi så til gengæld på ingen måde være med til, og derfor støtter vi lovforslaget.
Thomas Danielsen (V), 2016-05-03:
Det er et særdeles godt spørgsmål fra ordføreren, og tak for det.
For ordføreren har fuldstændig ret i, at det her rummer nogle potentialer for solceller fremadrettet, og det er jo ikke sådan, at vi aldrig mere skal satse på solenergi.
Men grunden til, at der er et behov for at råbe vagt i gevær i øjeblikket, er, at hvor vi under den nuværende ordning, som jo altså har kørt siden 1999, har en installeret mængde på 2,6 MW, så er der lige pludselig i løbet af ca. 14 dage kommet ansøgninger ind for 4.000 MW.
Så det er jo en voldsom tilstrømning, som vi selvfølgelig bliver nødt til at forholde os til, og det er også derfor, jeg håber, at der er bred opbakning til, at vi nu først og fremmest får foretaget en opbremsning, og at vi så dernæst i energiforligskredsen kan drøfte, hvad vi gør fremadrettet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-03:
Vi står her med et ret vidtgående forslag, som jo fuldstændig annullerer en ordning, og jeg er lidt betænkelig ved, at når man gør det på den måde, er der nogle anlæg, som vi egentlig gerne ville have blev gennemført, som så bliver aflyst.
Så synes jeg også, det er ret tankevækkende, at når man ser på de her tal og ser, hvad der er økonomisk muligt, så kan man se, at der må være sket en enorm udvikling inden for solenergi og de priser, der er på solceller.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens bemærkninger til, at vi her står over for at vedtage et lovforslag, som sådan set afskaffer en udbygning af den vedvarende energi, som er billigere end Kriegers Flak.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-05-03:
Der skal ikke være nogen tvivl om, at hvis det danske samfund bliver rigere, er der selvfølgelig forskellige ting, man kan prioritere: skatterabatter til de rigeste eller flere udgifter i forsvaret, eller man kan vælge f.eks. at sige, at danskerne skal have lov til at have mere tid sammen med deres børn eller en bedre velfærd.
Det er selvfølgelig en prioriteringssag.
Der skal ikke være nogen tvivl om, hvor vi står.
Derfor ville det jo være fint, hvis statsministeren kunne oplyse, hvornår de skal starte, for så vidt jeg ved, løber forsvarsforliget først ud i 2017.
Vi står så med en aktuel diskussion om F-16-flyene, som jo er udfordrede, ved at de er nedslidte, og vi skal have en diskussion om nye fly.
Det må jo gå ind i den nye forsvarsforligskreds efter 2017.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-05-03:
Jamen altså forsvarsforliget løber til udgangen af 2017, så i løbet af 2017 skal der jo laves et nyt forsvarsforlig.
Det er ikke det samme, som at vi overhovedet ikke skal træffe nogle dispositioner i den mellemliggende tid.
Jeg har jo allerede tidligere i spørgetimen sagt, at vi nu kommer med et udspil i forhold til det arktiske område og forsvarets opgaver der.
Det er der i hvert fald i et vist omfang taget højde for i det eksisterende forsvarsforlig, hvor der er en ramme, og den skal udmøntes på en klog måde.
Det vil vi gerne have på plads.
Ja, jeg kan også sige, at vi i løbet af indeværende måned vil komme med vores udspil til, hvordan vi erstatter nedslidte F-16-fly med et nyt bidrag, der sikrer, at vi også fortsat har en kapacitet på det her område og kan leve op til vores internationale forpligtigelser og spille den rolle, Danmark aktuelt allerede gør.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-05-03:
Det var jo en rigtig interessant debat, som statsministeren og fru Pia Olsen Dyhr havde gang i.
Den vil jeg rigtig gerne følge lidt op på.
Nu er det jo sådan, at vi i Det Konservative Folkeparti har lavet en vision for 2034 om et samfund, hvor de, der bliver født i år, bliver 18 år, og om, hvad det er for et samfund, de skal overtage.
Det skulle gerne være et samfund med mere tryghed og flere muligheder.
Der er rigeligt at tage fat på: lavere skat, en bedre folkeskole, mere natur, et opgør med parallelsamfundene i Skyggedanmark.
Men alt det forudsætter jo, at vi har en suveræn og en selvstændig nation, der kan tage vare på sig selv.
Jeg synes jo, at det er interessant, at vi har svoret en ed.
Vi har svoret en ed i NATO.
Vi har svoret en ed på, at vi hjælper hinanden og vil bidrage, og at det ikke er USA, der hver gang står med den største udfordring.
Det er ikke alle, der har lyst til at betale.
Den indsats koster.
Det kommer vi ikke i morgen.
Det er vi helt med på.
Det vil tage tid.
Vi er glade for, at Taksøe-Jensen nu har meldt ud, at det også er behovet.
Det kan vi kun være tilfredse med.
Der er brug for, at vi styrker vores forsvar i Danmark.
Nu har vi jo tidligere i dag talt om kernevelfærd.
Når vi nu siger, at der skal være en lille realvækst, så er det jo bl.a. noget, forsvaret kunne hjælpe til med, når det handler om, at det er der, vi også bruger penge.
Derfor er mit spørgsmål sådan set ganske kort: Kan statsministeren i dag sige med vished, at næste gang vi skal forhandle forsvarsforlig, vil det, der bliver lagt på bordet, være et forslag, der indeholder flere ressourcer til forsvaret, end man har i dag?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-05-03:
Nu har jeg forsøgt at gøre det til en stil at svare på det, der bliver spurgt om.
Derfor bliver jeg nødt til at sige, at det tilsagn kan jeg ikke give i dag.
For det var det, der blev spurgt om.
Jeg kan sige, at jeg ud fra sådan en hurtig betragtning er enig i det her sikkerhedspolitiske billede, der tegnes op i Taksøe-Jensens udredning – jeg var inde på det i forhold til den tidligere spørger – og er også enig i, at det skal vi handle på.
Men at sige, hvor det præcis stiller os henne, i forhold til hvilken økonomisk ramme vi vil lægge til grund for nogle forhandlinger om et nyt forsvarsforlig, der skal starte den 1. januar 2018, kan jeg ikke gøre i dag.
Der er jo den sammenhæng, som hr. Søren Pape Poulsen også var inde på, at der skal være en realvækst i de offentlige udgifter, hvis der skal være en realvækst i forsvarets, eller også skal man jo alternativt skære et andet sted.
Der har været mange ønsker allerede i denne spørgetime til steder, hvor vi skulle bruge flere penge.
Jeg kan se, at frem til 2020 har vi ikke ret mange penge.
Hvis vi kører, som vi kører nu, hvor alt er lagt sammen, så har vi ikke ret mange ekstra penge.
Derfor tror jeg, selv om det bliver sådan en kedelig gentagelse af noget, jeg har sagt mange gange i denne spørgetime, at det kloge nu er, at vi efter sommerferien præsenterer et bud på, hvordan dansk økonomi ser ud, når vi kaster 5 års længere lys ud i fremtiden, hvad man eventuelt kan gøre for, at der er lidt mere at gøre med, og kan man skabe noget mere at gøre med, hvordan det så skal bruges.
Er forsvaret der en kandidat?
Ja, der er forsvaret også en kandidat.
For jeg vedstår mig selvfølgelig politikken i det tilsagn, som min forgænger fru Helle Thorning-Schmidt gav på vegne af Danmark ved det sidste NATO-topmøde, nemlig at man skulle søge at knække kurven realt, og derefter skulle man forfølge en ambition om at opruste forsvarsudgifterne.
Jeg er jo enig i, at i længden kan vi ikke have et system, hvor USA påtager sig tre fjerdedele af regningen ved at opretholde et troværdigt forsvar i Europa.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-05-03:
Grunden til, at jeg holder lidt fast i det her, er jo ikke, at jeg ikke har forståelse for, at vi skal finde pengene, og jeg ser meget frem til den forhandling, vi skal have i efteråret, for at gøre samfundet rigere.
Men når det nu er sådan, kan vi så ikke blive enige om, at siden vi indgik sidste forsvarsforlig, er der kommet en øget trussel fra russerne, en øget trussel, for så vidt angår terrorbilledet ...
Så jeg vil spørge statsministeren: Er vi ikke bare der, hvor trusselsbilledet er markant forandret siden sidste forsvarsforlig og der så kun er to muligheder – enten at give flere penge eller at rykke rundt inden for det eksisterende budget?
Og det er vel ikke realistisk at rykke rundt inden for det eksisterende budget, hvor der forhåbentlig også skal være plads til rigtig mange kampfly?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-05-03:
I virkeligheden er min livret nok det der smørrebrød, der bliver hentet ind på et meget, meget skævt tidspunkt om aftenen, om natten, eller hvornår det nu er, der er ved at være hul igennem i en eller anden forhandlingssituation.
Nu svarer jeg bare på det, fordi jeg blev spurgt om det, men måske også som et opspil til – det håber jeg da der bliver en mulighed for at få igen ved mange senere lejligheder – det seriøse spørgsmål, der tages op her.
For jeg tror sådan set, at vi grundlæggende er enige om analysen.
Men jeg er altså bare nødt til at komme med den reservation, at jeg jo ikke kan handle på det uden også at have råderummet til det.
Det første sted, vi kommer til at møde den her diskussion, bliver i virkeligheden om ikke så længe og med sikkerhed, inden forsvarsforliget udløber.
For regeringen vil i løbet af indeværende måned lægge et konkret bud frem på, hvordan vi erstatter den eksisterende F-16-kapacitet.
Og det siger jo sig selv, at det kan vi ikke gøre, uden at der også er en økonomisk dimension i det.
Så det er et tema, vi relativt hurtigt kommer til at vende tilbage til.
Det vil være forsvarsministeren, der kører de forhandlinger, og det vil være ham, der serverer smørrebrødet, men jeg håber, at hr. Søren Pape Poulsen også vil møde frem, og at der bliver basis for at indtage det.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-05-03:
Det tror jeg enhver kan se på mig at jeg har tænkt mig at gøre.
Så vil jeg gerne slutte et helt andet sted, men samtidig i en boldgade, der handler om forsvaret.
For vi er jo ubeskrivelig glade for den lovændring, der kom her for nylig, hvor vi tog et opgør med, at vores veteraner har været kastebolde i det offentlige system, nemlig den lov, vi fik vedtaget for, er det 14 dage siden, og som siger, at der er en mellemkommunal betaling, altså så det ikke er den kommune, der har veteranhjemmet, der står med det hele.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge statsministeren, om han vil være med til at lave en særlig målrettet indsats for hjemvendte veteraner og hjemvendte veteraners sagsbehandling.
Jeg synes, det er voldsomt provokerende for mennesker, der har været sendt ud at kæmpe for vores alle sammens tryghed og frihed, at opleve, at de skal slås igen og igen med f.eks. Arbejdsskadestyrelsen.
Veteraner kan berette om frustrerende forløb, og der bliver afvist sager om ptsd.
Altså, de veteraner, der har ligget og stukket efter miner med Taleban omkring sig, får at vide, at de ikke har været exceptionelt truet.
Det kan vi ikke behandle her, men jeg vil bare høre, om statsministeren vil være med til, at vi sætter et særligt fokus på det og også er klar til at give en særbehandling til vores veteraner, der har kæmpet for os alle sammen.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-05-03:
Tak for det.
Jeg deler fuldt ud den taknemlighed, vi skal føle i forhold til vores veteraner – unge mænd og kvinder og også mere modne mænd og kvinder – som er sendt ud i Danmarks tjeneste på farlige missioner.
De fleste kommer jo heldigvis hjem stærkere, end de tog ud, men andre vender hjem med ar på krop og sjæl.
Vi er selvfølgelig taknemlige over den indsats, og derfor skal vi selvfølgelig også påtage os ansvaret for at bringe dem videre i tilværelsen.
Derfor er jeg også stolt over at være den statsminister, der havde privilegiet at være statsminister, da vi lavede en veteranpolitik tilbage i 2009.
Og regeringen har anmeldt, at den vil vi gerne følge op på og justere og forbedre.
Det vil der selvfølgelig komme et udspil om, og det glæder vi os også til at samarbejde om.
Der er ingen tvivl om, at en af de udfordringer, der er, og som i hvert fald har været der, har været at få det, man kan sige civile myndighedssamfund til at forstå, hvad det er for nogle særlige udfordringer, vi står med her, fordi vi simpelt hen ikke historisk har haft den tradition og den udfordring.
Og kan vi gøre noget mere der for – med et frygteligt, nymodens dansk udtryk – at leane processerne, er det da noget, jeg gerne vil erklære mig åben over for.
Men regeringen kommer med et udspil.
Jens Joel (S), 2016-05-03:
Tak for det, formand.
Sol og solenergi kommer også i de kommende år til at spille en større rolle, end vi måske troede for bare få år siden, fordi udviklingen går rigtig, rigtig hurtigt.
Det er jo glædeligt, når noget bliver billigere.
Derfor tror jeg også, at vi i energiforligskredsen er enige om, at vi skal blive ved med at sikre en udbygning med solenergi.
Det er også vigtigt for os at sige, at de mål, vi allerede har sat i energiforliget, skal vi selvfølgelig leve op til.
Derfor forventer vi jo også fra Socialdemokratiets side, at vi kommer til at nå de målsætninger, vi har sat, om udbygning med solceller.
Når vi så alligevel i dag støtter lovforslaget, som ministeren har fremsat, om ophævelsen af den såkaldte 60-40-ordning, skyldes det jo, at der i den måned, vi lige har været igennem, er indkommet et helt eksorbitant stort antal ansøgninger.
Hvor der ved indgangen til april var installeret for 2,6 MW på den her ordning, er der alene i løbet af april måned indkommet ansøgninger for over 4.000 MW.
Faktisk er der nu så mange ansøgninger, at det svarer til syv en halv gange Kriegers Flak, altså den store havvindmøllepark, som skal etableres om nogle år.
For der vil selvfølgelig også følge en regning med en så stor udbygning af solenergi, som vi ikke har forudset, og som vi ikke har taget højde for.
På den baggrund støtter Socialdemokraterne det fremsatte lovforslag.