runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Jensen (S), 2013-04-02:
Jeg ser sådan set ikke gerne, at der træffes nogen bestemte former for beslutninger.
På Socialdemokraternes vegne støtter jeg op om det her lovforslag, fordi jeg selvfølgelig synes, at det er helt rigtigt og rimeligt, at man er i stand til at forhindre en radio- eller tv-station i at medvirke til at fremme terrorisme.
Der synes jeg at vi er godt dækket ind, når vi siger, at der skal være tale om, at der er taget redaktionelle beslutninger om, at man ønsker at medvirke til at fremme terrorisme, eller at der skal være tale om en redaktionel linje.
Og det må man jo selvfølgelig være i stand til at kunne sandsynliggøre, hvis man ønsker at lukke den pågældende station.
Hvis man på stationen føler, at dette bevis ikke er ført med Radio- og tv-nævnets argumenter, har man altså mulighed for at indbringe det for domstolene med det samme, og så kan man få en domstolsprøvelse.
Jeg synes ikke, vi kan gøre det bedre og mere retssikkert for den enkelte radio- og tv-station.
Per Clausen (EL), 2013-04-02:
Jeg forstår godt, hvis hr. Mogens Jensen er lidt bekymret.
Men jeg vil bare spørge hr. Mogens Jensen, om en af forklaringerne på, at man satser på, at det godt kan lade sig gøre med det her, måske er, at man på den ene side siger, at der skal være tale om en redaktionel linje, og på den anden side siger, at det godt kan ske på baggrund af et enkeltstående program.
Det synes jeg er spændende, for hvordan kan man udlægge en redaktionel linje af et enkeltstående program?
Så det er vel, fordi der i det her er rigeligt med elastik til, at man kan træffe de beslutninger, som hr. Mogens Jensen gerne ser at Radio- og tv-nævnet træffer.
Mogens Jensen (S), 2013-04-02:
Jamen jeg nævner sagen om Roj TV, fordi det jo er den, der helt aktuelt har gjort, at vi har kunnet konstatere et hul i loven på det her område.
I henhold til den lov, som bliver gældende, når vi vedtager det her forslag, vil man selvfølgelig kunne fratage Roj TV deres tilladelse, hvis de lever op til de betingelser, som fastsættes i loven, for, at man kan fratage tilladelsen, det vil sige, hvis de ved en redaktionel beslutning eller redaktionel linje udøver en programvirksomhed, hvorved de fremmer terrorisme.
Per Clausen (EL), 2013-04-02:
Nu nævnte hr. Mogens Jensen jo sagen om Roj TV.
Jeg kunne da godt tænke mig at høre, om hr. Mogens Jensen mener, at man ville kunne inddrage den sendetilladelse, som den tv-station har, hvis man vedtager den her lov, og hvad hr. Mogens Jensen i givet fald baserer det på.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-04-02:
For så vidt angår realismen, tror jeg, at både ordføreren og jeg er relativt realistiske, med hensyn til at det nok ikke kommer til at ske.
Der er så mange muligheder i forhold til internettet, som ikke bliver begrænset ud fra dansk lovgivning.
Vi taler om grænseoverskridende aktiviteter, og derfor er det jo også vigtigt med et internationalt samarbejde, når det handler om terrorisme, og det gør man jo ikke kun, når man knytter sig til et enkelt radio- og tv-foretagende.
Så der var kun de her begrænsede muligheder, og derfor er der nogle helt særlige regler, som knytter sig til det.
Man kan sige, at hvis der er et sendeforetagende i Danmark, som ikke ønsker at være underlagt de her regler, så er der, som ordføreren siger, andre muligheder.
Det kan så skabe nogle andre problemer.
Men det er så også de muligheder, der ligger i dag, og vi har jo sådan set også klart og tydeligt sagt, at det så er der, hvor begrænsningerne er i forhold til regeringens lovforslag.
Men det er en intention om, at man også anerkender, at vi også i en globaliseret verden, hvor terror er et problem, gør noget aktivt for at sætte ind over for dem, der egentlig eksisterer for at fremme terror – ikke ved enkeltstående programmer, men ved at have en fast redaktionel linje, som har det formål at omvælte vores samfund og skade de demokratiske samfund, som vi kender i dag.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-04-02:
Jeg ser frem til spændende debatter på det retspolitiske område fremadrettet.
Jeg må sige, jeg synes, det er mærkeligt, når nu både Venstres ordfører og Socialdemokratiets ordfører har indrømmet, at det her i virkeligheden ikke rigtig lukker noget hul, og hvis der er problemer, kan de fortsætte ufortrødent, bare ikke lige på en enkel frekvens.
Så man laver symbolpolitik, og man vil ikke afvente domstolene.
Trine Bramsen (S), 2013-04-02:
Den danske integrationsindsats har haltet bagefter de seneste mange år, og det betyder, at både flygtninge og familiesammenførte er kommet til Danmark uden at blive modtaget af en stærk nok indsats med sigte på, at de skal forstå og blive en del af det danske fællesskab.
Der er i indsatsen ikke taget højde for, at mange nyankomne familier og individer kommer med sammensatte udfordringer i rygsækken.
Med integrationsprogrammets entydige fokus på beskæftigelse og forsørgelse er sundhedsproblemer, børnenes skolefærdigheder og de voksnes faglige og sociale kompetencer blevet overset.
Lad mig slå fast, at de beskæftigelsesrettede elementer er meget vigtige set med socialdemokratiske briller, men de hverken kan eller bør stå alene.
Regeringen har som led i aftalen om finansloven for 2013 sammen med Enhedslisten besluttet, at modtageindsatsen for nyankomne flygtninge og familiesammenførte skal styrkes.
Med det her lovforslag ønsker vi, at der med et decideret tilbud om en integrationsplan tages højde for hele familiens forhold.
Det vil skabe bedre muligheder for nyankomne udlændinge for at blive en del af fællesskabet i Danmark.
De konkrete ændringer af integrationsloven indebærer, at kommunerne får pligt til inden for 3 måneder at tilbyde de nævnte målgrupper en individuel integrationssplan og sætte navn på, hvilken forvaltning i kommunen der har ansvaret for koordinering af integrationsindsatsen.
Dermed undgås den ansvarsforvirring, som vi desværre har set alt for mange eksempler på de seneste år, hvor alle og dermed ingen har ansvaret.
Desuden foreslås det, at kommunerne får pligt til inden for 3 måneder at tilbyde en tidlig helbredsvurdering.
Det betyder, at der kan sættes ind over for eventuelle helbredsmæssige problemer tidligt.
Yderligere foreslås en ændring af lov om ansvaret for og styringen af den aktive beskæftigelsesindsats, som muliggør, at kommunerne i konkrete sager kan beslutte, at jobcenteret skal være ansvarlig for at koordinere integrationsindsatsen.
Hos Socialdemokraterne glæder vi os over dette lovforslag.
Alt for længe har vi bare set til, mens nyankomne udlændinge ikke har fået et ordentligt tilbud om integration, eller mens eksempelvis uopdagede helbredsproblemer har stået i vejen for den vellykkede proces mod at blive en del af det danske fællesskab.
Vi vil sikre, at alle bliver en del af vores fællesskab, og at færre ender udenfor.
Derfor støtter vi det her lovforslag.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-04-02:
Jamen nu udvikler det her sig jo til at blive helt trist.
Det vil altså sige, at medmindre ministeren vil komme på talerstolen og sige, at det, vi lige har hørt, ikke passer, så skal arbejdet i Landdistriktsudvalget åbenbart afstemmes efter, at man sidder og laver noget for nedrullede gardiner og finder ud af, hvordan man kan køre noget igennem.
Jeg har troet, at det var et spørgsmål om, at man havde behov for den tid.
Det kan jeg så forstå at man slet ikke har.
Det tror jeg simpelt hen ikke på.
Jeg må bede miljøministeren komme herop og forklare, om det virkelig er tilfældet, at vi nu skal udsættes for sådan en behandling i Landdistriktsudvalget, fordi regeringen kører noget igennem, som den har brug for af hensyn til, jeg ved ikke hvad.
Det er da en helt urimelig måde, og jeg må sige, at det da kan undre mig, at Enhedslisten sidder og smiler sådan.
Normalt når jeg hører på Enhedslisten, taler de jo altid om, at der skal være gennemsigtighed og ordentlighed.
Det må da være sådan, at jeg i det mindste så kan få at vide, om Enhedslisten vil støtte det og sige, at vi i hvert fald skal have ordentlig tid til at behandle det i Landdistriktsudvalget.
Det her er altså en skamplet på den måde, vi arbejder på herinde.
Det kan godt være, at vi kan diskutere politik ved forskellige lejligheder og være uenige, men vi plejer ikke at forhindre hinanden i at arbejde ordentligt med tingene.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-04-02:
Der er ingen eksempler på misbrug, men alligevel så vi jo, at der efter førstebehandlingen ikke var mulighed for, at Folketinget kunne være samlet i uge 10, og nu er der påsken, men alligevel skal tidsplanen hastes igennem.
Så der må stilles endnu flere spørgsmål, og derfor kunne man jo godt spørge Enhedslisten om, hvad det er, der lige pludselig er faret i dem, som gør, at de nu går ind for lovsjusk og faktisk presser så meget på, at ikke alle stillede spørgsmål kan blive besvaret.
Det samme kunne man spørge De Konservative om: Hvad er det, der lige pludselig skal hastes igennem på det her område?
Derfor må jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti føler, at regeringen på det her område igen begår lovsjusk og dermed ikke er med til at skabe det brede fundament og det brede samarbejde, men bare presser tingene igennem.
Så vi tager stærkt afstand fra den metode, det her fremføres med, vi har jo ikke haft det fornødne antal uger til at holde møde i i Folketinget, det er faktisk ganske få mødedage, der har været til at behandle den her sag i, og det synes jeg man skulle tænke over.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-04-02:
Tak for det.
Når jeg har bedt om ordet, er det jo, fordi vi oppe i Udvalget for Landdistrikter og Øer sidebehandler det her lovforslag.
Og jeg synes, at vi sådan helt parlamentarisk har et problem, når vi ikke giver hinanden mulighed for at få den tid, vi skal have for at kunne behandle det her lovforslag, og for, at vi bagefter har en mulighed for også at afgive betænkning, stille spørgsmål osv.
Problemet er opstået, fordi vi jo i Landdistriktsudvalget den 4. oktober 2012 gennemgik regeringens lovkatalog og drøftede, hvilke lovforslag udvalget ud fra en landdistriktssynsvinkel skulle behandle.
I udvalget besluttede vi så at behandle forslaget til lov om ændring af planloven, jf. det nu foreliggende L 147.
Men problemet er jo, at vi skal haste det igennem.
Det vil sige, at der i grunden først skulle have været frist for spørgsmål i dag, men jeg kan se, at Miljøudvalget allerede senere på dagen afgiver tillægsbetænkning.
Og der er jeg bare nødt til at sige, at det er meget, meget uheldigt, at der – når der er to udvalg, der sidebehandler det her forslag – pludselig bliver rykket en hel måned ved tidsfristen.
Måske skulle man prøve at kigge lidt på, hvad det var for en tidsplan, der blev meldt ud.
Så rykker man altså lige pludselig hurtigt hele forløbet en måned, uvist af hvilken grund, og der bliver nu i stedet for den 14. marts frist for spørgsmål, den 18. marts frist for svar, den 19. marts frist for betænkningsbidrag, og den 20. marts frist for betænkning.
Det er altså en helt urimelig måde at arbejde på rent parlamentarisk.
Hvordan og hvorledes man ellers vil håndtere det – stemme for forslaget eller imod forslaget –
er en helt anden historie.
Men i selve det parlamentariske arbejde synes jeg, at vi parlamentarikere skylder hinanden at give tid til at kunne arbejde det igennem.
Det er helt utilfredsstillende, at vi har sagt i dag, at man skal stille spørgsmål til miljøministeren, efter hun har været i samråd med os her i formiddag.
Og så kan vi se, at Miljøudvalget allerede ikke alene afgiver betænkning, men nu tillægsbetænkning, og at lovforslaget tredjebehandles på torsdag.
Det beder jeg bare om at vi som parlamentarikere siger til hinanden altså ikke er en rigtig måde at behandle hinanden på.
Henrik Høegh (V), 2013-04-02:
Hr. Hans Christian Schmidt som privatist.
Tak for det.
Jeg vil gerne oplyse Folketinget om en noget usædvanlig udvalgsbehandling i forbindelse med L 192.
Efter førstebehandlingen af lovforslaget her i Folketinget blev der vedtaget en tidsplan med en betænkningsafgivelse sidst i april.
Det er en sag, der har rigtig mange aspekter, og der er rigtig mange interessenter på det her område.
Pludselig bliver der, en uge efter at den her tidsplan er vedtaget, indkaldt til et ekstraordinært udvalgsmøde, og et flertal i udvalget tvinger nu en tidsplan igennem, som siger, at der skal være betænkningsafgivelse den 20. marts, altså godt og vel en måned tidligere end det, der i øvrigt uden indsigelser var vedtaget en uge i forvejen.
5 deputationer og 77 spørgsmål blev presset igennem på meget kort tid inden påske.
Der ligger også meget landdistriktspolitik på det her område, og Landdistriktsudvalget har haft en begrundet forhåbning om at være med ind over i det her arbejde.
Det har der så ikke været tid til.
Og nu har vi så i dag anden behandling, og forslaget skal tilsyneladende presses igennem tredje behandling på torsdag.
Jeg har meget svært ved at forstå, hvad der ligger til grund for, at man pludselig skal lave det her lovsjusk og presse det her lovforslag igennem så hurtigt.
Hvor er alle de fine ord om god regeringsførelse?
Og hvilke partier er det, der ønsker at presse det her lovforslag igennem?
Jeg må anmode om at få forslaget tilbage til udvalgsbehandling mellem anden og tredje behandling.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-04-02:
Jeg ved ikke, om man kan sende pornografi på analoge radiostationer.
Det lyder som et interessant eksperiment på denne dag, hvor Thomas Blachmans program har premiere på DR 2. I forhold til det med umotiveret vold er det jo egentlig ret spændende, for hvis man nu ser på danske tv-stationer og hvilke film og serier og nyhedsudsendelser, der i øvrigt bliver sendt på alle tider af døgnet, så må man jo sige, at der er en ret liberal tolkning – og tak for det – af, hvad umotiveret vold er, og hvornår det kan sendes, for det bliver efter min bedste overbevisning sendt døgnet rundt på en eller anden tv-station med sendetilladelse i Danmark.
Så kan det godt være, at der er nogle ting omkring pornografien, hvor jeg bliver mere bornert, det skal jeg ikke kunne sige, men hvis der ellers er tale om i hvert fald kodede signaler og den slags, så synes jeg ikke, der skal være nogen tvivl; man kan overveje, om det andet er for meget.
Per Clausen (EL), 2013-04-02:
Jeg forstår ikke hr. Hans Christian Schmidts klager over den tidsplan, som er vedtaget i forbindelse med det her lovforslag.
Det er det første spørgsmål, jeg gerne vil stille hr. Hans Christian Schmidt.
Det andet spørgsmål, jeg vil stille ham, er, om det ikke er fuldstændig korrekt, at vi overholder alle formalia i den her sag, og at Landdistriktsudvalget vel så burde være i stand til at tilpasse sit arbejde, så det i lighed med Miljøudvalget er i stand til at lave det fornødne arbejde i forhold til det her lovforslag, som jo ikke hastes igennem, men køres igennem fuldstændig i overensstemmelse med de sædvanlige regler.
Inger Støjberg (V), 2013-04-02:
På trods af regeringens løfter før valget om et bredt samarbejde på udlændinge- og integrationsområdet står vi så nu her igen med et lovforslag, der jo tegner fremtidens danske udlændingepolitik, uden at Venstre i hvert fald har været inviteret til en politisk drøftelse i Social- og Integrationsministeriet.
I stedet for har man valgt at udarbejde det her lovforslag i en lukket kreds, ligesom regeringen har gjort det på mange andre områder og især med lovforslag på udlændingeog integrationsområdet.
Jeg må sige, at det stiller vi os meget uforstående over for i Venstre, ikke mindst fordi netop social- og integrationsministeren så sent som for halvanden måned siden gentog løfterne fra før valget om et bredt samarbejde hen over midten.
Når det er sagt, skal det ikke afholde os fra at se konstruktivt på det, når regeringen for en sjælden gangs skyld kommer med et lovforslag, hvori der faktisk er nogle positive elementer.
Lovforslaget består af tre elementer.
Det sidste element i lovforslaget betyder, at kommunerne fremover får mulighed for at beslutte, at jobcenteret i konkrete sager kan tage ansvaret for den koordinerede integrationsindsats for den pågældende udlænding.
For os i Venstre er det sådan set alle sammen elementer, som vi vil se positivt på.
Dertil kommer der selvfølgelig for os i Venstre, at det er helt afgørende, at de udlændinge, der kommer til Danmark, integreres, så de kan indgå i det danske samfund på lige fod med resten af befolkningen og dermed også komme til at bidrage.
Derfor støtter Venstre intentionerne i lovforslaget.
Vi er derimod meget skeptiske over for finansieringen af lovforslaget, der som bekendt jo stammer fra skattestigninger aftalt med Enhedslisten i aftalen om finansloven for 2013.
Venstre er og bliver imod skattestigninger.
Det skal ikke være dyrere at være dansker, og i Venstre mener vi, at der burde være muligheder for at finde en finansiering for de 9 mio. kr. om året inden for integrationsområdet i stedet for at skrue på skatteskruen.
Hvis regeringen havde inviteret Venstre med til forhandlingsbordet, kunne vi nemt have været med til at finde alternative finansieringer.
I vores finanslovudspil anviste vi f.eks. besparelser på udlændingeområdet på 350 mio. kr., og siden har regeringens lempeligere udlændingepolitik belastet statskassen yderligere.
Havde regeringen spurgt os, havde det måske set lidt anderledes ud.
Vi ville i hvert fald være kommet med ideer til finansiering.
Det undlod man så at gøre, og i stedet for fortsætter man blokpolitikken på udlændingeområdet med Enhedslisten, som man har haft for vane, lige siden man satte sig i regeringskontorerne.
Det synes vi i Venstre er ærgerligt.
Det Konservative Folkeparti har bedt mig meddele, at partiet stiller sig ligesom Venstre på det her område.
Vi er positive, og det er Det Konservative Folkeparti også, over for elementerne i lovforslaget, men mere tvivlende over for finansieringsmodellen.
Vivi Kier (KF), 2013-04-02:
Tak, hr. formand.
Jeg skal ikke gå i detaljer med alle de små delelementer, der er i det her forslag.
Jeg vil generelt konstatere, at fra konservativ side ser vi altid positivt på både forenkling og afbureaukratisering.
Men alle de her forenklinger, vi nu er i gang med, må jo ikke føre til en svækkelse af kvaliteten.
Kvaliteten i kommunernes sagsbehandling på natur- og miljøområdet kan man godt være bekymret for og skeptisk over for, hvilket Venstre også har påpeget.
Jeg har oplevet, at både SF og Enhedslisten har smilet og syntes, at det nærmest er lidt morsomt, at vi kunne være bekymrede på det her område.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-04-02:
Da vores ordfører på området, hr. Villum Christensen, ikke kan være til stede, skal jeg holde en tale i stedet for ham og starte med at oplyse for dem, der ikke skulle vide det, at Liberal Alliance er stor fortaler for regelforenkling, især de regler, som er fastsat fra centralt hold, og som stresser kommunerne unødigt. Vi er derfor glade for, at det i lovbemærkningerne er fremhævet, at Miljøministeriet har tillid til – ja, I hørte rigtigt – at kommunalbestyrelserne kan føre tilsyn med de tekniske anlæg på vandområdet på en fagligt tilfredsstillende måde, og at der ikke er behov for, at miljøministeren underrettes om resultater af disse tilsyn.
Tak for det.
Det er da også vores bud, at ministeren har svært ved at vide, hvad man skal stille op med de uendelig mange skemaer fra 2.500 vandværker.
I Danmark har vi indrettet os således, at først skal andelshaverne holde tilsyn med bestyrelsen for et vandværk, herefter skal kommunen føre tilsyn med den samme bestyrelse, som så herefter skal have godkendt sine takster og investeringer hos Forsyningssekretariatet, der ligger under Erhvervs- og Vækstministeriet.
Det er ikke tilsyn og bureaukrati, vi mangler i Danmark, da slet ikke på miljøområdet, hvor regeltyranniet bl.a. betyder, at rigtig mange af de private vandværker i dag er forhindret i at kunne bruge den sunde fornuft og således skal hyre dyre revisorer til at indberette de mange kryptiske opgørelser, som Forsyningssekretariatet så putter ind i en computer, hvorefter vandværksbestyrelsen får at vide, hvad de må opkræve, og hvor meget der skal sendes tilbage til borgerne.
Alt dette har betydet, at vandværkerne har forøget deres priser med 44 pct., siden vandsektorloven blev vedtaget.
Man troede ellers, at man kunne spare eller vinde en milliard ved at lave disse kæmpe selskaber, hvilket dengang fremgik af lovbemærkningerne, men det eneste, man har vundet, er bureaukrati.
I dagspressen kan man se uhyrlige eksempler på, hvordan værkerne nu tvinges til først at udbetale deres formue til andelshaverne for derefter at skulle låne nye penge, når de skal investere, eksempelvis hvis der sker et større brud på forsyningsnettet og rørene skal udskiftes.
I Liberal Alliance er vi også enige i, at det er alt for bøvlet, at staten skal godkende vandløbsregulativer i henhold til vandløbsloven, og at der indføres brugerbetaling i forbindelse med administration af brugerlaug.
Det er et godt lovforslag, men lad os nu skære al bureaukratiet væk, så meget som overhovedet muligt; man kan sagtens gå videre.
Og når man nu er ved at kigge på vandområdet, finder vi det værd at nævne, at stod det til os, er det absolut ikke nødvendigt at vente op til 1 ½ år på evalueringen af vandsektorloven, når alle kan se, at den sander til i bureaukrati, og at alle de private, ofte ulønnede, bestyrelser bliver forhindret i at bruge den sunde fornuft.
Lovforslaget her går bestemt den rigtige vej, men som sagt: Vi speeder meget gerne processen op.
Lone Loklindt (RV), 2013-04-02:
Det her lovforslag, L 192, handler om forenkling af procedurer og regler.
Det er et lovforslag, som omhandler forskellige ændringer inden for natur- og miljøområdet, hvor der har været brug for at kigge på en afbureaukratisering.
Fra Det Radikale Venstres side er vi positive over for den forenkling, der her er lagt frem, især fordi vi forventer, at det ikke berører områder såsom kvaliteten af drikkevandet, selv om der skal være en anden form for indberetning.
Selv om der bliver frihed for kommunerne til selv at afgøre, om de vil oprette et kvalitetssystem, er der også store forventninger til, at kommunerne med den frihed nu vil kunne oprette kvalitetsstyringssystemer, som passer ind i deres egne måder at administrere på.
De kan måske netop administrere på en mere hensigtsmæssig måde i forhold til både naturen og miljøet.
Fra Det Radikale Venstres side har vi tillid til, at kommunerne vil kunne sikre en ordentlig administration.
Man skal selvfølgelig stadig væk kunne dokumentere de ting, som er krævet i lovgivningen omkring miljøtilladelser osv.
Nu får kommunerne så en frihed til at afgøre, om man vil have det, og i særdeleshed hvordan man vil have det.
Simon Kollerup (S), 2013-04-02:
Ja, det har jeg, men jeg kan ikke huske, hvad der står.
Det kunne være hjælpsomt, om man kunne få det lagt frem, og det kan vi jo så drøfte i udvalget.
Jeg må bare indrømme, at der har vi så en uenighed; der har vi en uenighed mellem Socialdemokratiet og Venstre.
Vi tror på, at kommunestyret i Danmark er godt tjent med, at vi fritager kommuner fra krav til, hvilke processer, procedurer og skridt der skal tages, og flytter fokus til at handle om målet.
Og det er måske den forskel, der så tegner sig i dansk politik i forhold til kommunestyret, men den står jeg gerne ved.
For jeg tror på, at det, vi gør med hensyn til at ophæve kvalitetsstyringsloven her, er, at vi giver nogle bedre muligheder for kommunerne, vi giver mulighed for at samarbejde bedre på tværs af forvaltningerne, og så giver vi dem mulighed for at fokusere indsatsen.
Og ærligt talt tror jeg, at det er det, vi alle sammen er bedst tjent med.
Men vi kan jo tage drøftelsen i udvalget.
Henrik Høegh (V), 2013-04-02:
Har ordføreren i høringssvarene læst Danmarks Naturfredningsforenings begrundelse for at være imod at fjerne det her kvalitetsstyringssystem, og hvad er ordførerens svar til de bekymringer?