Ida Auken (S), 2013-01-10:
Jeg vil gerne takke ordførerne for indlæggene.
Nu har vi diskuteret rigtig meget, om det bliver dyrere at være dansker.
Skal vi ikke alle sammen være helt ærlige og svare på det spørgsmål ved at sige: Der er et nyt vejr, der har efterladt en regning på vores bord, like it or not?
Der ligger en stor regning til os på grund af de forandrede vejrforhold.
Det hører jeg ikke nogen i den her sal være uenig i.
Hvis de er uenige, kan de spørge borgerne i Holstebro, hvor Storå gik over sine bredder, eller de kan spørge borgerne i Svendborg, hvor vandet stod langt nede i deres kældre, eller de kan spørge borgerne i København, der den 2. juli fik et regnskyl, der kostede 6 mia. kr.
Der er en regning.
Lige meget hvor populistiske udsagn og slogans man bruger, ligger der en regning til os alle sammen, og den skal betales på den ene eller den anden måde.
Der er så tre måder at håndtere den her situation på.
Den ene er at lade stå til.
Det er det, vi har gjort i 10 år.
Det er derfor, vi ser de her kæmpestore regnskyl, der smadrer ting på deres vej, der efterlader veje oversvømmet, der oversvømmer landbrugsjord, der ødelægger folks kældre og deres sommerhuse.
Det er selvfølgelig en vej, man kan vælge, og det har man gjort i 10 år.
Eller man kan gøre, som vi altid har gjort, og håbe på, at spildevandsselskaberne løser det med de redskaber, de har i dag, og det er at lave større kloakker.
Det er hamrende dyrt for at sige det mildt.
Skulle vi have haft kloakker i København, der kunne have håndteret regnskyllet den 2. juli, skulle de have været på størrelse med metrotunneller.
Der er en tredje mulighed, og det er den, vi diskuterer i dag.
Det er ene og alene den, vi diskuterer i dag, og det er at bruge nogle mere intelligente, nogle billigere løsninger.
Det er det, det her lovforslag handler om.
Jeg er da også glad for, at langt de fleste ordførere har læst lovforslaget, har forstået det og indrømmer, at det her er et intelligent lovforslag, der gør det billigere.
Der er endda nogle, der er i gang med at bruge pengene fra de effektiviseringer, der kommer ud af det her lovforslag, til at løse problemerne.
Jeg regner så selvfølgelig med, at de også støtter lovforslaget, hvis de kan bruge pengene fra de effektiviseringer, der kommer ud af at gøre det på en mere intelligent måde.
Så kan man altid diskutere de 2,5 mia. kr. fra kommuneaftalen, men de har ikke implikationer for det her lovforslag.
Hvis man synes om en af de to muligheder: enten lade stå til og lade regnen komme ned og smadre tingene og få dyre forsikringspræmier eller bare bygge nogle større kloakker, der skal være på størrelse med metrotunneller, hvis vi skal løse problemerne fuldstændig, skal man lade være med at stemme for det her lovforslag.
Hvis man synes, at vi skal gøre det her intelligent og billigst muligt, så foreslår jeg, at man støtter det her lovforslag.
Jeg vil også sige, at der har været relativt få bemærkninger, der egentlig berørte selve lovforslaget.
Det ser jeg sådan set som et udtryk for, at vi i bund og grund har et ganske fornuftigt Folketing, som godt kan se, når der ligger et klogt lovforslag, der betyder, at vi kan gøre tingene på en smartere og billigere måde.
Der er tale om et historisk lovforslag.
Vi giver forsyningerne muligheder, som de har efterspurgt i mange år.
Vi har gjort det med god hjælp fra Kommunernes Landsforening og deres medlemmer i baglandet, fordi vi alle sammen er enige om, at vi skal forebygge frem for at oversvømme.
Vi skal gøre det på den billigste, den mest intelligente, den mest effektive og mest innovative måde, og det er lige præcis det, det her lovforslag handler om.
I stedet for at grave de store rør ned i jorden, kan vi lade vandet løbe på overfladen af fine skybrudsveje, der tit giver sjovere bymiljøer.
Vi kan holde vandet tilbage i nogle smukke søer.
Jeg ved, at der på Fyn var syv huse, der blev ved med at blive oversvømmet, og i stedet for at grave en kæmpe kloak ned til dem, opkøbte man tre af husene fra forsyningens side og lavede en sø, der gjorde, at fire af de andre huse fik stigende huspris i stedet for at være usælgelige, og de tre, der kom ud af problemerne, var rigtig glade.
Det er jo den slags intelligente løsninger, vi nu vil sikre man i forsyningerne kan bruge, fordi de er billigere, uden at man kommer i klemme.
Det er det, de har haft kæmpeproblemer med.
Det er der, vil jeg sige til hr. Villum Christensen, at bureaukratiet ligger, og det er, hvis forsyningerne ikke kan få lov at lave de her intelligente løsninger.
Så vil jeg gerne sige, og det skal stå helt klart, at det her lovforslag i sig selv ikke medfører højere spildevandspriser – nærmest tværtimod.
Det her skal gøre, at man vælger de billigere løsninger, og det var jo også det, hr. Henrik Høegh stod og sagde heroppe.
For hele ideen er jo, at en skybrudsvej træder i stedet for en kloak, og at søen træder i stedet for et underjordisk betonbassin.
Vi har fået COWI til at beregne nogle eksempler på, hvor mange penge der egentlig kan spares, altså konkrete eksempler, der vil blive sat i værk, hvis man gør det her, og det er ganske interessant for dem, der gerne vil se på, hvor meget billigere det kan gøres ved at lave en sø eller en kanal eller et vandløb i stedet for at lave et stort betonbassin eller kloakker.
Det er da klart, at vi som ansvarlige politikere skal gå ud at sige til danskerne: Nu investerer vi på det her område.
Det er også rigtigt, at det her lovforslag ikke alene kan klare det hele, så derfor har vi sat flere ting i gang.
På bare et år har vi gennemført en række initiativer på det her område, der skal gøre det billigere og gøre det på en mere intelligent måde, så vi sikrer, at vi ikke igen står med vand op til knæene.
Vi har lavet en lov om oversvømmelseskort, så det kan gøres intelligent, så kommunerne ved, hvorhenne vandet kommer.
Vi har lavet en national handlingsplan.
Vi har lavet en kampagne, som skal hjælpe borgere og virksomheder til også på deres egen grund at sikre, at grunden f.eks. ikke hælder nedad ind mod huset.
Der skal nogle gange relativt små ting til for at sikre, at hvis der falder rigtig meget vand på ens grund, løber det ikke direkte ned i ens kælder.
Vandet kan også blive Danmarks nye væksteventyr.
Der er et globalt marked for vand, som er enormt.
Det er på omkring 2.500 mia. kr. om året.
Det skal vi selvfølgelig udnytte, for de løsninger, vi finder på her, er jo lige så gode i andre lande.
Det vil sige, at vi får rådgivere, og at vi får tekniske løsninger, som vi kan sælge til andre steder.
Det er en god måde at skabe nye arbejdspladser på i Danmark, og det er i vores fælles interesse.
F.eks. kan man med det her lovforslag nu bruge noget, der hedder porøs asfalt, altså asfalt, som vandet kan sive ned igennem, og det er jo noget, vi kan sælge til andre steder i verden.
Når København går forrest og laver en flot klimatilpasningsplan, er det jo ikke for sjov, at de bliver inviteret til New York, og at det er danske virksomheder, der kan komme med over at løse New Yorks problemer, for man ved, at København har taget fat på de her ting på en meget seriøs måde.
Teknisk set går lovforslaget ud på, at det er ejeren af anlægget, som oftest kommunen, der skal stå for at gennemføre de nye projekter, mens det er spildevandsforsyningen, der kommer med pengene til de ekstra tiltag, der knytter sig til klimatilpasningsdelen.
Det er også en model, som giver klare og sammenhængende myndigheds- og ejerforhold.
F.eks. er veje jo trods alt lavet for at afvikle trafikken, og trafikforhold er nu engang kommunernes ansvar.
Det vil næppe give mening at lægge en trafikopgave hos spildevandsforsyningerne.
Når vi laver en model, hvor der skal være pengestrømme mellem spildevandsforsyningerne og kommunerne, er det selvfølgelig også afgørende, at der er helt klare regler for, hvordan betalingen skal foregå.
Spildevandsforbrugerne skal kun have at gøre med den del, der har med klimatilpasning at gøre, hverken mere eller mindre.
Jeg har naturligvis også lyttet til de høringssvar, som har udtrykt, at man har følt en usikkerhed ved betalingsmodellen.
Der er nogle, der har været bange for, at der vil komme en meget stor pukkel, en meget stor investering, næste år.
Det er en af grundene til, at vi sideløbende med det her forslag har sikret, at de investeringer, der bliver lavet nu, så man også kan bruge de intelligente løsninger og der bliver åbnet op for nogle nye muligheder, kan finansieres over den horisont, de faktisk gavner.
Det vil sige, at mange af dem vil kunne finansieres over helt op mod 40 år.
Vi skal selvfølgelig sørge for et fornuftigt betalingsflow for de her løsninger, der rækker mange år ud i fremtiden.
Derfor har vi nu sørget for, at betalingerne fra spildevandsforsyningerne til kommunerne kan afvikles over en årrække.
Jeg har også lyttet til den bekymring, som især Det Konservative Folkeparti har ytret i dag, og som vi har hørt fra Dansk Industri og Landbrug & Fødevarer, nemlig at de forøgede udgifter til klimatilpasning kan belaste de virksomheder, der bruger rigtig meget vand, og det er jo f.eks. de store slagterier i Danmark.
Det er rigtigt, at der ved siden af det her lovforslag ligger en kommuneaftale, der løfter investeringerne med 2,5 mia. kr., men finansieret over 40 år.
Når man samtidig kan lave sådanne investeringer med en låneramme på 40 år, er vi altså nede på, at vandpriserne stiger med omkring 18 øre pr. kubikmeter, og det vil sige, at det er omkring 20 kr. om året for en husstand de næste 40 år.
Der verserer også rigtig mange tal for virksomhedernes omkostninger i forbindelse med aftalen om øgede investeringer i klimatilpasning, som jo altså igen ikke direkte har med det her lovforslag at gøre.
Nogle siger, at det vil koste 25 mio. kr. for en stor dansk slagterivirksomhed.
Jeg vil sige, at hvis det tal, som kommer fra virksomhederne selv, holder, så skal vi igen huske, at det er 25 mio. kr. over 40 år.
Selv om vi alle ved, at opgaverne ikke er løst ved at løfte investeringerne i et enkelt år, så ville der med eller uden kommuneaftalen og med eller uden det her lovforslag være behov for massive investeringer i flere år fremover.
Jeg vil sige, at der for de vandforbrugende virksomheder jo er en stor risiko for, at hvis vi ikke får de her intelligente løsninger, som er dem, vi diskuterer i dag, jamen så vælger spildevandsforsyningerne de dyre løsninger, og så kan det blive endnu dyrere.
Så alle må have en interesse i, at vi i dag gennemfører det her lovforslag.
Så har regeringens vækstteam for vand-, bio- og miljøløsninger også lige før jul anbefalet os at undersøge mulighederne for at overgå til en såkaldt trappemodel, som både Konservative, Dansk Folkeparti og Venstre efterlyser – dvs. en model, hvor spildevandsbetalingen aftrappes for store vandforbrugere og altså flyttes over på enkelte forbrugere.
Som jeg ved flere lejligheder har nævnt, er vi i regeringen er i gang med at se nærmere på anbefalingerne fra vækstteamet, herunder på mulighederne for at indføre en sådan trappemodel.
Jeg vil slutte af med igen at påpege, at det her lovforslag ikke er forudsætning for den aftale, der ligger med kommunerne, om, at de skal investere yderligere i det her område.
Vi er gode til vand i Danmark.
Jeg synes, at vi skal udnytte den her enestående chance i stedet for at stikke hovedet i busken eller måske ned i gummistøvlerne og tro, at det ekstreme vejr med monsterregn ligesom forsvinder.
For det gør det ikke, hverken med eller uden det her lovforslag.