runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (LA), 2012-06-07:
Liberal Alliances ordfører på området kan desværre ikke være til stede, hvorfor jeg i korthed vil holde ordførertalen på ordførerens vegne.
I sundhedssystemet træffes der til tider hårde prioriteringer, når begrænsede ressourcer møder et nærmest uendeligt behov.
Når man i sundhedsvæsenet står over for forskellige prioriteringer og man skal have respekt for, at valgene, der her træffes, ikke altid er så simple, som de kan forekomme, så opstår der helt sikkert også fejl undervejs.
Der stilles generelt store krav til personalet i sundhedsvæsenet, ligesom tilfældet er for det pædagogiske personale på landets bosteder, om, at de er vågne, er opmærksomme og sørger for at prioritere på den rigtige måde, men prioriteret bliver der indimellem, og det er hårdt.
Grundlæggende kan der ikke være tvivl om, at enhver dansk statsborger har krav på en ordentlig og en rimelig behandling i sundhedssystemet, og selv om vi alle er forskellige personer og alle har forskellige behov, skal det være sådan, at uanset hvem man er, skal man sikres en ordentlig behandling i det danske sundhedsvæsen.
Om dette f.eks. er opfyldt i sagen om den udviklingshæmmede kvinde, der ikke modtog kræftbehandling, kan der bestemt sættes spørgsmålstegn ved, og der kan være særlige forhold ved behandlingen af udviklingshæmmede, der kræver en ekstra øget bevågenhed.
I Liberal Alliance mener vi derfor, at det er godt at have den her debat, som vi har i dag, så vi kan få sat fokus på området og afsøge, hvad vi kan gøre for at sikre de udviklingshæmmede i sundhedssektoren, og om vi eventuelt kan gøre det bedre.
Det må formodes, at det er meget få, som går på arbejde for bevidst at lave fejl.
Vi stoler også på vurderingerne fra det pædagogiske personale på landets bosteder, og derfor er det også vigtigt, at vi i den forbindelse anerkender, at det ikke er givet, at mere kontrol vil skabe større patientsikkerhed.
Derimod kan man risikere, at noget sådant i stedet vil skabe mere bureaukrati, og det vil vi i Liberal Alliance være meget kede af.
Michael Aastrup Jensen (V), 2012-06-07:
Jamen tak for det.
Jeg håber da så, at ministeren vil huske på, at man måske nok ikke bare skal fare sådan frem, som man gjorde før, for det ville i hvert fald ikke være passende for det danske folkestyre.
Jeg synes hellere, vi skulle bruge tiden effektivt og anerkende, at det her er et etisk spørgsmål – ikke bare for det danske Folketing, men så sandelig også for en stor del af den danske befolkning.
Så jeg håber, at ministeren fremover vil tænke nærmere over, hvad ministeren siger og gør, end det er sket med den opførsel, vi har set i dag.
Karen Hækkerup (S), 2012-06-07:
Det er jeg sådan set enig i.
Jeg synes, det er godt, når debatter kan blive holdt i en respektfuld tone.
Det oplever jeg også, at langt de fleste har bidraget til, så det vil jeg gerne sige tak for.
Jeg oplever også, at folk – ikke kun her i salen, men også ude i det ganske land og i det bagland, som har taget meget, meget store og vigtige debatter med hinanden om, hvordan man skulle forholde sig til lovforslagets ordlyd, og om, hvordan man skulle forholde sig til at skrive høringssvar – har taget det her meget alvorligt.
Så jeg er enig i, at den her debat naturligvis skal tages alvorligt.
Der er store ting på spil – ikke bare følelser, men også politiske spørgsmål.
Så naturligvis er det noget, man skal behandle med respekt.
Michael Aastrup Jensen (V), 2012-06-07:
Tak for det.
Jeg må indrømme, at jeg – ligesom mine kollegaer, der har bemærket ministerens ageren på det seneste – også blev rimelig stødt på vegne af hele folkestyret.
Jeg har nu været medlem af det danske Folketing i 7 år, og jeg må indrømme, at den adfærd og den arrogance, som ministeren havde for kort tid siden, fik mig til at tro, at jeg var gået forkert, og at jeg i stedet for at været gået ind i Folketingssalen måske havde forvildet mig ned til DSU's landsråd eller noget andet i den stil.
Jeg synes godt nok, at det er sørgeligt, og jeg må indrømme, at jeg ærlig talt synes, at ministeren skal huske på, at ministeren altså ikke kun er socialdemokrat.
Ministeren er også minister for os alle sammen.
Karen Hækkerup (S), 2012-06-07:
Jeg synes, at det er rigtig glædeligt, at der vil være sådan et stort flertal, der ender med at stemme for regeringens lovforslag.
Vi har haft mange debatter, og i debatter bruger man ord, men det er meget svært, når man bliver stillet et spørgsmål, at besvare det med andet end ord – deraf kom min kommentar.
Jeg synes, at det er flot, at Folketinget samles så bredt i dag, og jeg er fuldstændig klar over, at for mange mennesker har det her betydet store overvejelser.
Nogle ender med at hælde til at trykke grønt, andre til at trykke rødt.
Og det endnu mere glædelige er, at det jo heldigvis er op til folk selv.
Det står i grundloven, at vi skal stemme efter vores overbevisning.
Så jeg vil sige: Der er ikke noget, der er bedre end noget andet.
Jeg glæder mig kun over, at der er så mange, der er enige og har samme holdning som jeg.
Inger Støjberg (V), 2012-06-07:
Jeg må sige, at jeg også undrer mig lidt over ministerens tilgang.
Jeg synes, at ministeren har haft en underlig form for polemisk tilgang over for de medlemmer, som har stillet sig op og redegjort for, hvorfor de måske har været i tvivl om, hvad de skulle stemme til det her lovforslag.
Det har faktisk ikke været særlig nemt for rigtig mange her i Folketinget.
Jeg har også selv været i tvivl; jeg ender med at stemme ja, men jeg har selv været tvivl.
Jeg synes faktisk, at hr. Per Stig Møller forklarede det uendelig flot og meget, meget præcist, hvilke tanker det er, der er gået igennem mange, mange folketingsmedlemmers hoveder.
Derfor synes jeg også, at det er en underlig form f.eks. at svare hr. Peter Juel Jensen, om ministeren skulle danse sit svar.
Jeg synes, det er en underlig form, og jeg synes, at det er en mærkelig måde og tilgang til det her lovforslag.
Jeg er selv klar over, at jeg også nogle gange kan være polemisk.
Karen Hækkerup (S), 2012-06-07:
Næh, og det var også derfor, at jeg allerede på det første møde, vi havde i januar, sagde, at uanset hvordan man stemmer – for jeg anerkender, at det her er følsomt, og at det er svært, og at der er principielle uoverensstemmelser – så bliver alle inviteret til de videre drøftelser.
Hans Christian Schmidt (V), 2012-06-07:
Og man bliver jo ikke et bedre menneske af at nedgøre andres synspunkter.
Jeg forstår så også, at det heller ikke var det, der var hensigten.
Karen Hækkerup (S), 2012-06-07:
Jo, men jeg glæder mig også.
Og jeg har sagt rigtig mange gange, at jeg glæder mig over, at der er så bredt et flertal i Folketinget, der bakker op om regeringens lovforslag.
Det tror jeg egentlig jeg ville glæde mig over, uanset hvilket lovforslag det var, men i den her sag glæder det mig oprigtig meget, fordi det var et langt mere splittet Folketing, der tog stilling til lov om registreret partnerskab i 1989; derfor synes jeg at kunne spore en vis fremgang.
Jeg synes bestemt ikke, at man skal skamme sig, hvis man trykker på den røde knap, overhovedet ikke.
Hans Christian Schmidt (V), 2012-06-07:
Ministeren stillede lige før det spørgsmål, om nogen kunne svare på, om ministeren har udtalt sig kluntet.
Det kan jeg bekræfte at ministeren har, og så har vi jo fået det på det rene.
Når man har siddet her hele dagen og fulgt debatten, er jeg bare nødt til at sige til ministeren, at uanset det ikke var ministerens hensigt, er det trist, at det får lov til at udvikle sig sådan her helt til sidst.
Jeg synes, at vi har haft så god en debat.
Og lige pludselig kommer ministeren op og begynder at tale om, at det vigtige er at få opdelt folk efter, hvem der er de gode, som om et øjeblik stemmer grønt, og hvem der er de dårlige, når de stemmer rødt.
Det er dog en mærkelig måde at gøre det på.
Lad os da håbe, at det her har været hensigten, nemlig at der om et øjeblik bliver vedtaget noget, som man kan glæde sig over, og dem, der ikke vil glæde sig over det, må gøre det, de vil.
Karen Hækkerup (S), 2012-06-07:
Jeg tror ikke, jeg har udtrykt mig sådan, som fru Gitte Lillelund Bech har hørt.
Men hvis jeg har, skal jeg naturligvis beklage, men jeg har gentaget de her ting, da vi havde de indledende drøftelser, til førstebehandlingen, i går til andenbehandlingen, da vi havde et samråd, og jeg har ikke ændret holdning, fordi jeg mener, at det er noget, vi skal være enige om, og det er noget, vi skal tage en fælles drøftelse af.
Det kan godt være, at når vi så skal ende med at stemme om, hvordan følgelovgivningen skal være, at der også der vil være uenighed mellem os, men jeg har hele tiden sagt, at uanset hvordan man stiller sig til lovforslaget om, at homoseksuelle skal have ret til at indgå ægteskab, så melder man ikke sig selv ud af nogen som helst form for drøftelse om, hvordan den efterfølgende lovgivning, vejledninger og bekendtgørelser skal laves.
Det har hele tiden været min melding, og det står jeg naturligvis fast ved.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-06-07:
Nu er det jo sådan, at de få forhandlinger, der har været ovre hos ministeren, er der ikke referat af på Folketingets hjemmeside.
Dem, der måtte have fulgt den her debat, har jo også hørt, ligesom jeg har hørt, ligesom mine kolleger i Folketingssalen har hørt, at ministeren sagde, at alle dem, der stemmer ja, vil blive inviteret til forhandlinger.
Så jeg vil bare bede ministeren om at bekræfte, at det ikke er alle dem, der stemmer ja, men at det er alle Folketingets partier, uanset hvad der bliver stemt, der bliver inviteret til forhandlinger, fordi så vil det blive ført til referat i stedet for det, ministeren sagde i sin indledende tale, som ministeren så må erkende var forkert.
Karen Hækkerup (S), 2012-06-07:
Jeg ved ikke, om jeg har formuleret mig meget kluntet, men jeg udtrykte allerede på det møde, vi havde i januar, hvor vi havde forhandlinger i Social- og Integrationsministeriet, at uanset hvordan man stemmer til det her lovforslag, uanset hvordan man stiller sig til, at homoseksuelle skal have ret til at indgå ægteskab, så vil alle, uanset hvordan de trykker på knappen, blive inviteret til de videre drøftelser.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-06-07:
Det er jo yderst interessant, at det er det, ministeren går mest op i, fordi ministeren brugte det meste af sin tale på at klandre de folketingsgrupper, hvor man har valgt at fritstille medlemmerne.
Ministeren sagde endda, og jeg tror endda, at jeg citerer ordret: Alle, der stemmer ja, vil blive inviteret til forhandlinger.
Nu kunne jeg så forstå på det svar, der blev givet til hr. Peter Juel Jensen,
at det så er alle partier, der vil blive inviteret til forhandlinger om det videre forløb i forhold til den øvrige lovgivning.
Jeg synes sådan set, at ministeren skylder Folketinget at forklare og forsvare, hvorvidt det er alle, der stemmer ja, eller om det er alle partier, der bliver inviteret til forhandlinger omkring følgelovgivningen.
Jeg synes ærlig talt, det klinger meget hult, når man hører ministeren tale om, hvor stor en dag det er i dag, når ministeren selv brugte størstedelen af sin taletid på at klandre de partier, hvor man rent faktisk stemmer ud fra etisk overbevisning og måske ikke nødvendigvis har fået trukket en overbevisning ned over hovedet.
Karen Hækkerup (S), 2012-06-07:
Det tror jeg vil fylde mit hoved med stor fryd resten af dagen.
Marie Krarup (DF), 2012-06-07:
Ministeren siger gentagne gange, at det er et svært og følsomt spørgsmål.
Det er ikke svært og følsomt spørgsmål for mig.
Det er et principielt spørgsmål.
Der bliver talt om, at det drejer sig om tolerance, kærlighed og ligestilling, og lad mig gentage: Det gør det ikke.
Det drejer sig om, at man vil vi nydefinere, hvad et ægteskab er.
Definitionen af et ægteskab har ligget fast i århundreder.
Det er et forhold mellem en mand og en kvinde.
Når man nu ændrer det til at være kønsneutralt, er der tale om en form for newspeak, og der er tale om, at vi begynder at lyve om virkeligheden, og det er principielt forkert.
Det er altså et principielt spørgsmål.
Derfor er mit spørgsmål til ministeren: Hvor er det, at det er så svært og følsomt for hende at forholde sig til det her spørgsmål?
Karen Hækkerup (S), 2012-06-07:
Når vi i dag har vedtaget L 106 og har forandret ægteskabsloven, bliver det muligt for homoseksuelle at indgå ægteskab.
Det ægteskab kan indgås i kirken eller på rådhuset.
Det bliver ægteskab, som – hvis man er homoseksuel – kommer til at bestå af de samme retsgyldigheder, som et registreret partnerskab har i dag.
Grunden til, at det er sådan, er, at der er en del lovgivninger, der skal udredes i forbindelse med, at man nu ændrer ægteskabsloven.
Vi skal kigge på, hvor der er ting, vi skal ændre.
Men vi har alligevel valgt allerede nu at give folk mulighed for at blive gift, også selv om man ønsker at blive gift med en af sit eget køn.
Derfor har vi fra regeringens side valgt at dele loven op i to dele.
Den første del stemmer vi om om et øjeblik.
Jeg kan ikke garantere, at vi vil nå til enighed.
Det er jo trods alt sjældent, at hele Folketinget er enige, men det sker jo nogle gange.
Men jeg vil da bestræbe mig på at få så mange – og gerne alle – med i de ændringer, der skal laves, når vi efterfølgende skal lave følgelovgivningen om, i forbindelse med at vi i dag fejrer, at mænd og kvinder og mænd og mænd og kvinder og kvinder får ret til at indgå ægteskab.
Jane Heitmann (V), 2012-06-07:
Jeg vil gerne holde ministeren fast på, at jeg helt bestemt hørte ministeren sige: følgelovgivningen skal vi være enige om.
til at gentage, at jeg gerne vil bede ministeren uddybe, hvordan ministeren vil sikre en sådan enighed.
Karen Hækkerup (S), 2012-06-07:
Det kan jeg ikke sikre.
Jeg kan indkalde til drøftelser, og jeg kan sige, at jeg gerne vil tale med alle Folketingets partier om det, men at sikre, at folk vil være enige, altså, så god er verden jo trods alt ikke.
Det, jeg kan, er at sige, at jeg gerne vil tale med alle Folketingets partier om det.
Så er der spørgsmålet om, hvorvidt jeg har sagt, at jeg ikke synes, at dem, der ender med at stemme imod loven om, at homoseksuelle skal have ret til at indgå ægteskab, skal skamme sig.
Til det vil jeg bare sige, at det sådan set var et svar fra min side til en anden spørger, nemlig hr. Hans Christian Schmidt, som kommenterede på, om der var gode og dårlige stemmer.
Til det svarede jeg, at jeg bestemt ikke synes, at man skal skamme sig, hvis man stemmer rødt.
Alle stemmer er lige gode.
Vi har alle sammen vores grundlovssikrede ret til at stemme, hvad vi vil, og det tror jeg ærlig talt er det bedste.
Jane Heitmann (V), 2012-06-07:
Det er med nogen undren, at jeg skal høre ministeren stå på talerstolen og sige, at man ikke skal skamme sig, hvis man trykker rødt.
Undskyld, jeg spørger bare.
Jeg synes faktisk, at vi har haft en rigtig fin debat.
Der har været både op- og nedture, der har været ting, man kan glæde sig over, og der har været ting, man kan undre sig over.
Ministeren udtrykte før, at vi skal være enige om følgelovgivningen, og det er sådan set det, der er min store bekymring ved det her lovforslag, altså alle de civilretlige spørgsmål omkring arv, adoption og samvær med børn.
Ministeren udtrykte, at vi skal være enige om følgelovgivningen.
Jeg vil gerne spørge ministeren: Hvordan vil ministeren sikre en sådan enighed blandt samtlige partier?
Karen Hækkerup (S), 2012-06-07:
Dem, der om et øjeblik ender med at trykke på den grønne knap, trykker for, at homoseksuelle kan indgå ægteskab og sige ja til hinanden på rådhuset eller i kirken, og at de kan blive gift og få en vielsesattest.
Det betyder altså, at forholdene bliver ændret, og at vi bevæger os væk fra, at homoseksuelle kan have et ægteskabslignende forhold, til at de kan have et ægteskab.
Marie Krarup (DF), 2012-06-07:
Det er at mudre debatten at sige, at det drejer sig om følelser, for det gør det selvfølgelig ikke.
Lad mig gentage: Det drejer sig om at definere, hvad et ægteskab er.
Og det har ligget fast i århundreder.
Der er ingen grund til at ændre ved det.
Der er ikke tale om, at der er nogen nedvurdering af homoseksuelle forhold.
Det skal de naturligvis have lov til, men det ændrer ikke ved, at der stadig væk er forskel på, hvad et ægteskab og et partnerskab er.
Karen Hækkerup (S), 2012-06-07:
Jeg lyttede mig frem til, at spørgsmålet var, hvorfor jeg tror, det er så svært og følsomt.
Det ved jeg, det har været, for jeg har talt med rigtig mange, som har givet udtryk for, at det lige præcis er sådan, de ser på det.
Der vil også være andre, som har en ganske anderledes principiel og meget stålsat holdning, og som – eksempelvis som spørgeren selv – er forankret i den teologiske verden og i dennes fortolkning af, hvordan den skal forstås.
Som jeg forstår det, gives der jo flere forskellige svar inden for den retning, men jeg anerkender da, at der – ligesom jeg har lyttet mig frem til, at mange synes, det er følsomt og svært – også er nogle, der synes, at det her ikke er spor svært.
Det er bare rent principielt.
Og så er det jo meget lettere at tage debatten, for så er det jo bare at sige, at så er vi jo bare uenige.
Christian Langballe (DF), 2012-06-07:
Det gør det så vidt jeg ved ikke, det tror jeg ikke det gør, jeg har ikke talt med min kone endnu, men jeg gør det, når jeg kommer hjem.
Hvad angår det andet, vil jeg sige: Altså, prøv nu lige at høre her, jeg synes, at det lidt er en politisk sandkasseleg.
Der er jo noget ganske elementært i det her, som jeg lærte, dengang jeg havde biologi og seksualundervisning i 6.-7. klasse.
Og det er jo egentlig bare et spørgsmål om, at slægten videreføres gennem et forhold mellem en mand og en kvinde, og det er sådan set det, jeg prøver at slå fast.
Så kan man sige, at når man ligger i graven, nej, så er man ikke længere frugtbar, og nej, hvis man er 50 år og man er gået i overgangsalderen, er man det heller ikke.
Men jeg gør bare opmærksom på det ganske enkle, elementære forhold, og det håber jeg da at man kan forstå, også i Liberal Alliance.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-06-07:
Jeg går ud fra, at ordføreren henviser til det gamle testamente.
Nu taler hun jo i lovreligionsmæssig sammenhæng, og selvfølgelig må vi ikke slå børn.
Men vi får igen den her bibeldiskussion.
Altså, det handler jo om definitionen af ægteskabet i kristen forstand, og vi lovgiver om folkekirken.
Nu går vi ind næsten teologisk og ændrer på den definition, som kristendommen selv har givet af ægteskabet, og det er da ikke godt.
Det er derfor, vi skal lade være med at gå ind og blande os på det område.
Lad dog kirken selv finde ud af det.
Det vil jeg gerne takke for.
Det er jeg glad for at ordføreren siger, og jeg håber så også, at fru Özlem Sara Cekic vil lægge sig det på sinde, så vi ikke en anden gang skal tolerere en sådan opførsel.
Tak for det.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-06-07:
Jeg er lidt handicappet af ikke helt at have fulgt med i debatten, men jeg kan forstå, at der udspillede sig en ordveksling mellem fru Özlem Sara Cekic og hr. Christian Langballe, da hr. Christian Langballe stod her på talerstolen.
Jeg kan forstå, at det handler om, at fru Özlem Sara Cekic har sagt noget grimt om hr. Christian Langballe – synes hr. Christian Langballe – og jeg vil sige, at man skal tale pænt til hinanden i den her sal, man skal holde en ordentlig tone, man skal have så meget respekt for det her folkestyre her to dage efter grundlovsdag, at man holder stilen.
Det er min holdning, og det er SF's holdning.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-06-07:
Ja, det er et spørgsmål til ordføreren om SF-medlemmet fru Özlem Sara Cekic og dennes, synes jeg, utålelige angreb på et folketingsmedlem, en ordfører, der stod på denne talerstol.
Jeg vil høre, om ordføreren sanktionerer denne måde at tale på i denne sal, eller om ordføreren vil tage afstand fra det og sætte sin kollega på plads, så vi kan få en ordentlig debat i denne sal.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-06-07:
I mange, mange år har SF side om side med andre partier og gode kræfter både i og uden for folkekirken kæmpet for, at personer af samme køn skal kunne blive viet i den danske folkekirke.
I dag ser det så ud til at lykkes at få et politisk flertal for den her lovgivning, og derfor er det en glædens dag i både ligestillingens, tolerancens og kærlighedens navn.
Karen J. Klint (S), 2012-06-07:
Jeg vil gerne understrege, at vi i Danmark har en verdslig lovgivning og ikke en religiøs lovgivning, og jeg synes, det er en verdslig lovgivning, vi vedtager om lidt.
Per Clausen (EL), 2012-06-07:
Så vil jeg spørge fru Karen J. Klint, om hun ikke er enig med mig i, at det sådan er lidt ude af trit med det danske folkestyre og de traditioner, der er i Danmark, at vi fører teologiske debatter, når vi skal vedtage lovforslag.
Karen J. Klint (S), 2012-06-07:
Nu har vi ytringsfrihed også herinde, så jeg vil ikke gøre mig til dommer over, om man leger teolog eller man leger lovgiver, men jeg håber, vi alle sammen er lovgivere, når vi trykker på knappen.
Per Clausen (EL), 2012-06-07:
Jeg vil bare spørge fru Karen J. Klint, om hun ikke enig med mig i, at det er en uskik, når man i det danske Folketing bruger teologiske argumenter for at fremme sine synspunkter.
Karen J. Klint (S), 2012-06-07:
Jeg forlanger ikke og forventer heller ikke, at præster optræder kønsneutralt, uanset om det er kvindelige præster eller det er mandlige præster.
Det har ikke noget med det enkelte menneskes køn at gøre, det har noget med lovgivningen at gøre.
Vi har et sprog i Danmark, hvor lærere i gamle dage hed lærere og lærerinder.
Nu hedder man kun lærer, uanset hvilket køn man har.
I sundhedsvæsenet hedder man sygeplejerske, uanset hvilket køn man har, og nu kommer det også til at hedde ægteskab, uanset hvilket køn man har.
Det har jeg det rigtig godt med.
Christian Langballe (DF), 2012-06-07:
Så vil jeg godt tage fat i det udtryk, som egentlig er et, vi ikke rigtig har brugt, men det, det her i virkeligheden drejer sig om, er den kønsneutrale ægteskabslovgivning.
Der vil jeg så godt stille det enkle spørgsmål: Hvis ægteskabet er kønsneutralt, betyder det så, at man får kønsneutrale børn, der kan holde af kønsneutrale hunde og på et tidspunkt kan få kønsneutrale kærester?
Altså, det er sådan en besynderlig botaniseren i sproget, hvor man ud fra et neutralitetsbegreb vil ophæve sprogets mening.
Ægteskabet er da altid kønsbestemt.
Karen J. Klint (S), 2012-06-07:
Jeg synes hverken, at vi botaniserer i eller voldtager sproget.
Parforhold, der har juridisk gyldighed, har vi haft to slags lovgivning om.
Nu sammenkæder vi de to slags lovgivning.
Vi har i Danmark den ordning, at man både kan blive gift borgerligt, og at trossamfund har den samme vielsesbemyndigelse.
Vi synes, at når man kan blive gift borgerligt og man kan blive gift religiøst eller vielsen kan foregå i ens eget trossamfund, så er det helt fair, at vi så også har en fælles lovgivning for det.
Der er vi nået frem til, at ordet ægteskab sagtens kan dække begge par.
Vi er opmærksom på, at det er der teologisk uenighed om, men der er ikke juridisk uenighed om det i vores parti.
Hvad man så gør teologisk i forhold til sit eget trossamfund, behøver jo ikke vedrøre den danske lovgivning.
Vi laver jura herinde, vi er ikke teologer.
Christian Langballe (DF), 2012-06-07:
Jeg vil sådan set følge det samme spor.
Hvorfor er det egentlig sådan, at man mener, at det at anerkende bøsser og lesbiske skal føre til, at det, der ikke er ens, gøres til noget, der er ens.
Hvorfor botanisere i sproget på den måde?
Der er de der forskelle, som der er, og som vi alle sammen ved om og anerkender, og det respekterer vi, men hvorfor begynde at botanisere i sproget på den måde?
Karen J. Klint (S), 2012-06-07:
Det er fuldstændig legalt at være uenig.
Det, vi gør i dag, er, at vi får en lov om vielser af par, og det kalder vi i det danske Folketing for lov om ægteskaber, og det synes jeg er ligestilling.
Jeg har også sagt, at vi ikke ændrer på, at mænd er mænd, at kvinder er kvinder, at drenge er drenge, og at piger er piger.
For min skyld må de gerne gå både i lyseblåt og i lyserødt.
Vi laver ikke kønsneutrale mennesker, men vi laver kønsneutral lovgivning.
Marie Krarup (DF), 2012-06-07:
Altså i forhold til navnet.
Det vil sige, at vi skal kunne bruge de samme ord om alt.
Skal jeg kunne kalde ordføreren for en mand og mig selv for ...[Lydudfald]
Det er ikke ligestilling.
Det er simpelt hen forvrøvlet.