runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2012-05-15:
Jamen altså, jeg kan oversende, hvad vi har af rapporter og evalueringer af de mange steder, hvor det her har fungeret i flere år, til fru Jane Heitmann.
Vi kan også prøve at tygge os igennem det for fru Jane Heitmann og sende det over, men jeg vil bare sige, at når vi kan se fra erfaringer i udlandet, hvor det altså har eksisteret, så det har mere end 20 år på bagen nogle steder, at man kan konkludere, at det betyder, at man når folk, misbrugere, man ellers ikke når fra systemerne; det betyder, at man kan begrænse antallet af overdosisdødsfald; og det betyder, at man kan begrænse eksponeringen over for infektionssygdomme, og at man som sagt kan få en kontakt til gademisbrugere, som man ellers ikke har kontakt med.
Når det er den samlede erfaring – og ordføreren kan så kalde det evidens, eller hvad hun vil – vi kan få fra udlandet, som Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug har indsamlet, og som også er optrykt i bemærkningerne til lovforslaget, så synes jeg, at der er rigtig god grund til, at vi også kommer i gang med at give kommunerne mulighed for at rulle det her ud i Danmark.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-15:
Vi har ikke den opfattelse, at huslejerne i Danmark sådan er for høje, og at det skulle begrunde, at folk må gå fra hus og hjem.
Vi har haft nogle debatter her i salen, bl.a. om den såkaldte Carinasag, som viser, at det heller ikke er udbetalingerne fra det offentlige, som er for små til, at man burde kunne få en eksistens, også som familie, hvor man betaler sin husleje.
Men der er nok måske en stigende tendens til, at folk ikke optræder så modent og ansvarligt nu om dage, som de gjorde i gamle dage, dengang der endnu var voksne mennesker til.
Lars Dohn (EL), 2012-05-15:
Nu står der i regeringsgrundlaget, at lejelovgivningen skal gennemgås, med henblik på at lejere skal have bedre beskyttelse mod urimelige huslejeforhøjelser i forbindelse med moderniseringer, og der vil jeg gerne spørge ministeren, hvilke tanker man har gjort sig i tårnet.
Jeg ved godt, at man sad højt oppe der, og om man så havde overblikket, ved jeg ikke, men det kan være, at ministeren så kan løfte lidt af sløret for, hvad det rent konkret er, hvis det ikke er § 5, stk. 2-moderniseringer, man vil bruge som medicin over for de her urimelige huslejeforhøjelser, som jeg er fuldstændig enig i forekommer.
§ 5, stk. 2, medfører 70 pct. huslejestigning, uden at der i ret mange tilfælde er foretaget ret meget i lejligheden.
Carsten Hansen (S), 2012-05-15:
Det sidste, hr. Lars Dohn sagde, er vel en tilsnigelse, ellers skal der jo være fusket med tallene, men generelt er det sådan, hvad angår det lejedes værdi, at der har man jo også dokumentation for omkostningerne.
Det er sådan den ene del af det.
Det andet er, at jeg synes, at der er flere ting, vi kan se på undervejs, men det er jo ikke det, beslutningsforslaget omhandler i dag.
Jeg synes, at der er gode muligheder for at se på, at hvis der er steder, hvor der svindles eller man laver fupmoderniseringer, skal vi selvfølgelig komme efter det.
Jeg synes også, at der er noget at komme efter, når vi snakker om fraflytninger i forhold til dokumentation, syn og skøn osv.
Så der er egentlig nok at tage fat på på den måde.
Så synes jeg også, at vi skal se, om vi kan opføre billigere almene boliger, som jeg også sagde i min forrige tale.
Lars Dohn (EL), 2012-05-15:
Men så må vi være mere konkrete, vil jeg sige til ministeren.
Altså, lejerne skal have en bedre beskyttelse mod urimelige huslejeforhøjelser.
Det skal jo konkretiseres på et eller andet tidspunkt.
Er det, fordi regeringen endnu ikke er afklaret med hensyn til, hvad det er for nogle kirurgiske snit, man skal lægge, eller er det bare tænkt så løst, som ministeren giver udtryk for?
Carsten Hansen (S), 2012-05-15:
Nej, jeg kan love hr. Lars Dohn, at regeringsgrundlaget skam ikke er løst, og der er konkrete formuleringer.
Det vil vi gerne vende tilbage med, men det er jo ikke det, beslutningsforslaget omhandler.
I virkeligheden er det § 5, stk. 2, og der har man en række påstande i, at der skulle være 35.000 boliger osv., og at der er rigtig mange boliger.
Det er ikke det, vi kan se, og det andet er, at vi i øjeblikket sidder og forhandler § 5, stk. 2, om at forbedre den i forhold til energipakken.
Så derfor er det sådan lidt underligt, at vi har den lige nu, men det er klart, at vi, når det står i regeringsgrundlaget, vil vende tilbage til Folketinget, også til hr. Lars Dohn, med det, der står i regeringsgrundlaget.
Altså, vi vil sikre lejerne mod fupmoderniseringer osv.
Louise Schack Elholm (V), 2012-05-15:
Dette beslutningsforslag handler om at ophæve boligreguleringslovens paragraf § 5, stk. 2.
Det betyder, at det kan betale sig for udlejer at foretage gennemgribende renoveringer.
Det er relevant for f.eks. nogle af de lejligheder, hvor der ikke er bad.
Der kan det betale sig for udlejer at lave et badeværelse, for han kan få pengene hjem igen.
Det er ikke en gerning, han kun gør, fordi han har et godt hjerte.
Enhedslisten ønsker at afskaffe § 5, stk. 2, i boligreguleringsloven.
Det vil ifølge Enhedslisten sikre betalelige private udlejningsboliger.
Enhedslisten hævder nemlig, at der i dag foregår en slags spekulation i moderniseringer fra udlejers side, som gør de private lejeboliger for dyre for unge og for folk med lavindkomster.
Men sådan forholder det sig ikke.
Det er allerede i dag ikke muligt at give urimeligt store huslejeforhøjelser ved moderniseringer ifølge § 5, stk. 2.
Der er også meget skrappe krav til begrundelsen for moderniseringer.
Derfor bliver der sjældent fastsat grundløse huslejeforhøjelser eller lavet meningsløse moderniseringer.
Mener lejer, at der ikke er tale om en reel modernisering, kan lejer tage det op i huslejenævnet, og får lejer medhold, kan udlejer ikke få pengene for moderniseringen hjem.
Udlejer løber dermed en økonomisk risiko ved at benytte boligreguleringslovens § 5, stk. 2, og derfor har udlejer et incitament til at overholde lovgivningen.
Enhedslisten fremfører, at boligreguleringslovens § 5, stk. 2, opstiller en barriere for byudvikling.
Hvis § 5, stk. 2, afskaffes, vil udlejerne ikke kunne få pengene igen, når de foretager en modernisering, og det vil betyde, at der ikke længere vil blive gennemført gennemgribende renoveringer af lejlighederne.
Det er der behov for i nogle lejligheder.
På langt sigt vil det medføre, at vi får hele slumkvarterer med nedslidte og måske endda usunde boliger.
Er det denne byudvikling, som Enhedslisten mener at § 5, stk. 2, er en barriere for?
Den sikrer nemlig, at det kan betale sig for udlejere at modernisere de private udlejningsboliger.
Desuden ansporer § 5, stk. 2, til, at moderniseringer sker for udlejernes private midler.
Det er værd at bemærke.
På den måde sikrer § 5, stk. 2, ikke blot, at vi undgår utidssvarende og nedslidte lejeboliger, men også at vi ikke behøver at bruge milliarder af skattekroner på dyre offentlige renoveringsprojekter.
Samlet set er beslutningsforslaget et udtryk for en påfaldende misforståelse af det private udlejningsmarked.
En afskaffelse af § 5, stk. 2, vil nemlig ikke have gavnlige effekter.
Endelig står Venstre uforstående over for, at Enhedslisten fremsætter dette beslutningsforslag.
Enhedslisten er nemlig med i energiforliget, hvori der indgår et punkt om et energikrav, der skal opfyldes, hvis udlejeren skal benytte boligreguleringslovens § 5, stk. 2.
Denne aftale giver jo ingen mening, hvis Enhedslisten afskaffer § 5, stk. 2.
Derfor mener jeg ikke, at Enhedslisten kan fremsætte dette beslutningsforslag, hvis de vil være med i energiforliget.
Lars Dohn (EL), 2012-05-15:
Mener ordføreren, at det er et brist hos den enkelte, når der er sket så stor en stigning, og at det ikke kan bunde i f.eks. den amerikanisering af vores boligmarked, som er sket, bl.a. gennem genudlejningsforhøjelser, ødelæggelse af andelsboligsektoren og alle de andre ting, som er sket, og som har medført, at der er et voldsomt pres på vores boligsektor for øjeblikket?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-15:
Det er selvfølgelig et problem, hvis der er sket sådan et kulturelt skred, motiveret af den barnepigementalitet, som den socialdemokratiske velfærdsstat står for.
Om det er det, der er på spil, kan man vanskeligt sige noget om, men man kan have sine fornemmelser.
Men det forekommer mig, at Enhedslistens ordfører måske ikke vil gøre noget ved problemet på den her led.
Jan Johansen (S), 2012-05-15:
Jeg og Socialdemokraterne er sådan set fuldstændig enige i intentionerne i forslaget fra Enhedslisten.
Vi skal sætte aktivt ind for at nedbringe antallet af tvangsudsatte lejere.
Som forslagsstillerne også bemærker, er antallet af lejere, der er sat ud af deres boliger, eksploderet i de seneste år, fra 1.800 i 2002 til 4.400 sidste år.
Det skal vi selvfølgelig ikke acceptere.
Vi skal vende udviklingen med en styrket social boligindsats.
Det er vi allerede startet op med ved at igangsætte flere initiativer, som skal hjælpe de udsatte familier.
Vi har afskaffet fattigdomsydelserne; vi er i gang med at afskaffe løbedagene; vi har afsat penge i satspuljen til forsøg med rådgivning i almene boligområder; vi har med andre ord allerede sat et arbejde i gang med at nedbringe antallet af udsatte.
Samtidig må vi erkende, at vi ikke ved nok om de udsættelser, der sker.
Som ministeren allerede har været inde på, afventer vi derfor også undersøgelsen fra SFI-rapporten.
Den skal være med til at give os en langt bedre viden på området om, hvad baggrunden er for de mange udsættelser, og hvad det mere korrekt betyder for de mennesker og familier, som udsættes og står i en meget, meget svær situation.
Løsningen kan ikke findes med et enkelt snuptag, der skal flere initiativer til, som vi ser frem til at gå videre med, når vi har resultatet af undersøgelsen.
Socialdemokraterne kan på nuværende tidspunkt ikke støtte forslaget.
Louise Schack Elholm (V), 2012-05-15:
Jeg vil høre, om den socialdemokratiske ordfører kan bekræfte vores statsministers løfte til Lejernes Landsorganisation den 12. september 2011 om et forbud mod at udsætte børnefamilier fra lejeboliger.
Jan Johansen (S), 2012-05-15:
Kommunerne har jo i dag tiltag, hvormed de kan forhindre, at familierne bliver udsat, og samtidig har de også nogle værktøjer, de kan benytte, for at få familierne hurtigt sat ind et andet sted.
Så de tiltag, vi har gang i nu, er jo også med til at gøre, at der helst ikke skulle blive så mange familier sat på gaden, som der har været tidligere.
Louise Schack Elholm (V), 2012-05-15:
Jeg ville sætte pris på, hvis ordføreren vil besvare mit spørgsmål: Lovede den nuværende statsminister den 12. september 2011 Lejernes LO, at der ville komme et forbud mod udsættelse af børnefamilier?
Jan Johansen (S), 2012-05-15:
Når vi har fået SFI-undersøgelsen, og vi tager den undersøgelse og går i forhandling om, hvad vi gør for, at ikke flere familier bliver udsat, så er det jo klart, at det så også indgår.
Derved finder vi også på et eller andet tidspunkt et forslag, der gør, at vi ikke har alle de udsættelser, som vi har i dag.
Lars Dohn (EL), 2012-05-15:
Ja, der er en økonomisk motivation og fortjeneste for udlejerne ved at anvende § 5, stk. 2.
Det skal jeg love for.
Den giver huslejestigninger på 70 pct.
Der stilles ikke af de fleste huslejenævn dokumentationskrav, og det vil sige, at det meget ofte sker på grundlag af en umiddelbar vurdering.
Hvad vil der ske, vil jeg gerne spørge ordføreren om, hvis man henviser udlejerne til at modernisere efter § 5, stk. 1, ifølge hvilken udlejeren for det, der moderniseres, har ret til at indføre en huslejestigning, der svarer til en tilbagebetaling på et 20-årigt realkreditlån?
Efter de 20 år fortsætter den huslejestigning, så for mig at se vil det være en ganske fornuftig måde at afregne for udlejer på, men det er klart, at hvis udlejer kan få huslejestigninger på 70 pct., så hjemtager man selvfølgelig dem.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-05-15:
Jeg skal starte med at sige, at jeg vikarierer for fru Liv Holm Andersen, som desværre ikke kunne være her i dag, men jeg har fået en tale fra hende, som jeg vil læse højt.
Radikale Venstre er helt enige i problematikken.
Tvangsudsættelser er et kæmpe problem, og et kæmpe problem, som også Radikale Venstre ønsker at løse.
Der er også allerede taget skridt i den retning.
Vi har forhøjet de laveste ydelser, vi ændrer løbedagene i lejeloven, og i satspuljekredsen blev vi enige om at afsætte midler til gældsrådgivning.
Således kan man gøre en masse forebyggende, og det skal vi gøre.
Vi vil dog gerne afvente den yderst relevante undersøgelse, som SFI lige nu er ved at lave om netop dette emne, for det er altså vigtigt at vide noget om den gruppe, der tvangsudsættes, om deres indkomster, sociale udfordringer, levevis osv.
Ellers kan vi ikke lave noget, der virker, og så kan vi ikke hjælpe ordentligt.
Men det er en vigtig problematik, som vi både socialt og boligpolitisk er nødt til at tage alvorligt, såvel herinde som i samarbejde med både kommuner og boligforeninger.
Radikale Venstre støtter retningen i forslaget, men vi ønsker en tidsramme, der dels fordrer, at vi får mere viden, og dels giver rum til, at vi kan se, om nogle af de ting, vi allerede gør, virker.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-05-15:
Det er altid alvorligt, når børnefamilier bliver sat på gaden – især når børnefamilier bliver sat på gaden.
Jeg siger det, fordi det først og fremmest rammer børnene rigtig, rigtig hårdt.
Det er jo ikke kun en lejlighed eller et værelse, de mister, men de mister også deres netværk; de mister også deres venner; de mister deres klassekammerater; og de mister også deres trygge rammer.
Derfor er det her beslutningsforslag faktisk et rigtig, rigtig godt initiativ, i forhold til at vi skal blive ved med at sætte fokus på, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at vi kan forebygge, at mennesker ender på gaden.
Det er jo en meget, meget kompleks problemstilling.
Noget af det skyldtes jo de lave sociale ydelser, som har gjort, at folk ikke var i stand til at betale deres husleje og derfor blev sat på gaden.
Det har den nuværende regering afskaffet.
Men der er også nogle andre problemstillinger, som også ifølge SFI-rapporten omhandler, at der er stor gæld blandt de her folk, og at der er sociale problemer.
Nu har jeg også hørt ministeren sige, at vi har bestilt en SFI-rapport, som snart skal komme.
Der vil jeg mene at det er helt oplagt, når SFI-rapporten kommer, at vi i fællesskab sætter os ned og får diskuteret, hvad det er for nogle ting, vi gerne vil gøre i fællesskab for at kunne komme det her til livs.
Så mit svar til Enhedslisten vil lidt være, at det er vi meget, meget indstillet på, for som jeg kan forstå, er det også noget, der optager stort set alle partier herinde, hvordan vi kan forebygge, at de her mennesker ender på gaden.
Tak for det.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-15:
Når personer eller hele familier sættes på gaden, fordi de ikke har betalt deres husleje, er det en alvorlig social begivenhed, som man må gøre hvad man kan for at forhindre.
Problemstillingen kan imidlertid deles i to.
Der er dem, der bliver sat på gaden, fordi de ikke har betalt deres husleje med deres egen løn, altså folk, der går på arbejde og har deres egne penge.
Det er vanskeligt at gøre noget ved, at disse mennesker vælger at bruge deres penge på andre ting end husleje.
Vi lever i et frit land, hvor man kan bruge sin løn, som man vil, når man har betalt sin skat.
Vi kan ikke forpligte udlejere til at huse folk, som ikke betaler deres husleje.
Det betyder ikke, at vi ikke kan sætte ind med gældsrådgivning, og at der f.eks. skal tilbydes gældsrådgivning af frivillige organisationer, men der er grænser for, hvad man kan gøre her.
En anden gruppe er imidlertid den, der betaler huslejen med penge, som de får af det offentlige via overførselsindkomster som kontanthjælp, dagpenge, førtidspension osv.
Der kan man stille krav efter Liberal Alliances opfattelse.
Der kan man som kommune gå ind og sætte familier eller enkeltpersoner under administration, hvis de har problemer med at styre deres økonomi, så de får betalt huslejen.
Der kan man trække pengene ud af de penge, de modtager af det offentlige, og indbetale dem til husleje, sådan at huslejen bliver betalt, og så vi ikke står i den situation, at folk bliver sat på gaden.
Det synes vi at man i højere grad bør gøre.
Er det, fordi reglerne ikke er gode nok, eller er det, fordi kommunerne ikke benytter de regler, der er, at vi alligevel ser disse mange udsættelser?
Det må vi have undersøgt.
Så til selve det her beslutningsforslag vil jeg sige, at det ikke indeholder nogle konkrete forslag om, hvad der faktisk skal gøres, det indeholder hensigtserklæringer.
Man skal styrke forebyggelsen, man skal give bedre mulighed for, at kommunerne kan gribe ind, man skal sørge for billigere lejeboliger.
Vores stillingtagen til, hvordan sådan nogen ting skal gøres, afhænger jo af, hvad der faktisk konkret skal gøres, så derfor tør vi ikke udstede sådan en blankocheck til regeringen om, at den bare skal gøre, hvad end den måtte finde på for at løse de her problemer.
Der må der komme noget mere konkret på bordet, og det kommer så, forstår vi, fra regeringen, når SFI har spillet ud med deres rapport.
Det ser vi frem til.
Lars Dohn (EL), 2012-05-15:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ikke det vækker til eftertanke, når vi hidtil har fået beskrevet her via ordførerrækken, at det jo er ganske almindelige familier, det er lønmodtagere, som sættes ud.
Der har været en voldsom stigning i de 10 år.
Giver det ikke anledning til at overveje, om der er et eller andet galt, når stigningen er så stor?
Karina Adsbøl (DF), 2012-05-15:
Dette forslag handler om en strategi for at nedbringe antallet af tvangsudsatte lejere.
Hver femte gang fogeden sætter folk ud af deres lejeboliger,
er der tale om en børnefamilie.
Boligselskabet KAB, Københavns Almennyttige Boligselskab, havde sidste år en stigning på 25 pct. i antallet af udsættelser, og det er selvfølgelig utrolig trist.
Direktør Jesper Nygård fra KAB har udtalt, at det er stærkt bekymrende, fordi det nu i langt højere grad er almindelige familier, som ikke er i stand til at betale deres husleje.
Han appellerer til kommunerne om at sætte ind med hjælp, inden det ender med en udsættelse.
En undersøgelse har vist, at flertallet af udsatte er lønmodtagere.
I Dansk Folkeparti mener vi også, det er dybt tragisk, at børnefamilier bliver sat ud af deres bolig, og vi mener ligesom direktør Jesper Nygård, at kommunerne skal tage hånd om det og hjælpe.
En familie, som er blevet udsat, kan gå hen og blive en rigtig stor økonomisk byrde for kommunerne, da kommunerne har ansvaret for genhusning.
Så derfor handler det om at få fokus på den forebyggende indsats, så det kan undgås.
Kommunerne kan i dag anvende flere værktøjer.
De kan have øget indsats og fokus på økonomisk rådgivning.
Samtidig kan de oprette rådgivning på jobcentrene, det var et forslag, for så kan dem, der står uden arbejde, få hjælp til styring af økonomi og samtidig få hjælp til at komme i gang med arbejde eller andet, så det bliver en helhedsorienteret indsats.
Dansk Folkeparti vil gerne opfordre ministeren til at sende en opfordring til kommunerne om at give deres indsats et eftersyn og følge op på, at de efterlever loven.
For knap et år siden blev der sat fire rådgivningsprojekter i gang.
Det er en indsats, vi i Dansk Folkeparti tror vil kunne hjælpe udsættelsestruede lejere.
På satspuljen for 2012 er der afsat yderligere 40 mio. kr. over 4 år til igangsættelse af endnu flere forsøg.
En SFI-undersøgelse viser, at tre ud af fire udsatte lejere erkender, at udsættelsen bl.a. skyldes deres manglende evne til at administrere deres privatøkonomi.
Denne betydelige grad af selverkendelse tyder på, at mange udsættelsestruede lejere vil være villige til at indgå i en eller anden form for frivillig administration, hvis bare de får vejledning i hvordan.
Her spiller kommunerne en vigtig rolle, da kommunernes hjælp f.eks. kan være at få oprettet en PBS-aftale eller en budgetkonto eller andet, så huslejen bliver betalt som det første.
SFI-rapporten fra 2008 viser også, at kun 50 pct. har søgt om boligsikring.
Her kunne kommunen også træde til for at oplyse borgerne om deres muligheder.
I 2007 kom der en lov, ifølge hvilken kommunen har pligt til at genvurdere hjælpen til personer, som udsættes af beboelseslejemål.
Så der er sat en række initiativer i gang, og det handler også om, at man ude i kommunerne efterlever det.
I øjeblikket afventer vi så den her rapport fra SFI.
Vi vil gerne afvente den, den skulle komme hen over sommeren, og når den er færdig, mener vi i Dansk Folkeparti, at vi skal evaluere på det.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-15:
Man har færre muligheder, end man havde tidligere, og det gør et indtryk på Liberal Alliance.
Det er også derfor, vi foreslår, at huslejereguleringen skal afskaffes, for så har vi en meget klar forestilling om, at der så vil være et større match mellem udbud og efterspørgsel på boligmarkedet i stedet for som i dag, hvor tingene er i ubalance, fordi et flertal herinde i Folketinget insisterer på at regulere huslejerne meget hårdt.
Lars Dohn (EL), 2012-05-15:
Jamen så vil jeg vil lige spørge Liberal Alliances ordfører om noget, når nu forslaget går på at fjerne reguleringen.
Man ved fra undersøgelser og erfaringer med at fjerne reguleringen – desværre bliver færre og færre kommuner i de her år reguleret – at huslejen stiger med ca. en tredjedel.
Ville det da være en løsning for de dårligst stillede grupper i det danske samfund?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-15:
Al erfaring – også fra de undersøgelser, der er lavet i Danmark – viser, at i de boligkomplekser, der er meget attraktive, fordi huslejen er kunstigt lav som følge af huslejereguleringen, bor de socialt dårligst stillede ikke.
De mennesker, som hr. Lars Dohn her taler om, er tværtimod meget ressourcestærke mennesker, som har de kontakter og forbindelser, som gør, at de kan få adgang til den privilegerede del af boligmassen i Danmark.
De har et boligprivilegium, og man kan sige, at det nærmest er et privilegiesamfund, som Enhedslisten forsvarer og beskytter mod den frie udfoldelse af markeder og valg og i udbud og efterspørgsel.
Hvis man gerne vil sørge for, at der i højere grad er boliger til stede til dem, der gerne vil have dem, så skal man afskaffe denne huslejeregulering.
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-15:
Med dette forslag ønsker forslagsstillerne at ophæve boligreguleringslovens § 5, stk. 2.
Jeg kan med det samme sige, at Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte forslaget og dermed en annullering af § 5, stk. 2.
Og i øvrigt undrer vi os over, at vi står og behandler det her forslag nu, når vi faktisk sidder i et andet rum sammen med bl.a. Enhedslisten for netop at finde frem til en regulering eller en ændring af § 5, stk. 2.
Så det er sådan lidt underligt at stå her med Enhedslistens forslag, der vil fjerne den her paragraf, mens vi sidder i et andet rum med Enhedslisten og kigger på den selv samme paragraf.
Med boligreguleringslovens § 5, stk. 2, kan udlejer ved genudlejning gennemmodernisere en privat lejebolig, så boligen kan blive tidssvarende.
Det forudsætter, at udlejeren har gennemført nogle gennemgribende forbedringer af lejligheden.
For disse boliger kan lejen fastsættes skønsmæssigt til et beløb, der ikke væsentligt overstiger det lejedes værdi, og som sagt skal forbedringerne have medført en væsentlig forøgelse af lejlighedens brugsværdi.
Der skal således være tale om gennemgribende renoveringer.
Her har man selvfølgelig mulighed for at klage, og det påhviler udlejeren at godtgøre, at den aftalte leje ikke væsentligt overstiger det lejedes værdi.
Jeg tror helt klart, at vi ville se og opleve færre af disse gennemgribende moderniseringer.
Vi ville opleve lejligheder, der forfalder, og konsekvensen ville være, at vi så igen skulle til at bruge milliarder på at modernisere lejligheder gennem mere offentlig byfornyelse.
Men samlet set kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte forslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2012-05-15:
Jeg skal lige høre ordføreren: Mener ordføreren, at den eneste måde at sikre fornuftig husleje på er ved at afskaffe det her § 5, stk. 2, eller ser ordføreren andre muligheder, hvor ordføreren mener det kunne være relevant?