Per Stig Møller (KF), 2010-04-22:
Jeg vil godt takke for debatten, som har været konstruktiv for de flestes vedkommende, men jo også, synes jeg, noget skæv fra nogle af de sidste taleres side.
Jeg fatter ikke, at hr. Jørgen Poulsen kan køre en kulturdebat og sige, at man ikke må sige, hvad man kan lide, og ikke bruge den viden, man har, hvis man er politiker.
Han sagde, at holdninger ikke må dikteres af, hvad man selv synes er kvalitet og kan lide.
Hvor har hr. Jørgen Poulsen så sine holdninger fra?
Fra en lærebog?
Mon ikke man selv skulle være i stand til at finde ud af, hvad man synes er godt og skidt?
Og det må man også have lov at give udtryk for.
Man er faktisk valgt herind i Folketinget for at give udtryk for, hvad man synes er godt og skidt, både i den økonomiske politik, i idrætspolitikken, i udenrigspolitikken og også i kulturpolitikken.
Ellers skal man slet ikke stille op til valg til Folketinget, hvis ikke man vil sige, hvad man mener.
Det gælder selvfølgelig også hr. Villum Christensen, som kom ind på det før.
Det, der er afgørende, er, at vi selvfølgelig skal kunne deltage i en kulturdebat, og kulturlivet skal også kunne diskutere med det politiske liv, men det afgørende og væsentlige og særegne danske, som jeg støtter og gerne vil styrke, er armslængdeprincippet, for det hænger sammen.
De meninger, vi har om, hvad vi kan lide,
Det er jo derfor, vi har armslængdeprincippet: at så kan de i øvrigt gøre, hvad de vil.
Og det er jo også derfor – altså for at undgå indspisthed, eller at kun én smag eksisterer i landet – at Kunstfonden f.eks. skifter medlemmerne ud hvert tredje år.
Jeg bryder mig ikke om systemer, hvor politikerne siger, hvad de kan lide, og så skal alle rette sig derefter; det er ikke systemer, jeg bryder mig om.
Men jeg bryder mig sandelig heller ikke om politiske systemer, hvor politikerne ikke tør have en mening.
Så jeg synes, hr. Jørgen Poulsen var meget, meget langt ude.
Jeg vil forsvare den kunstneriske frihed, men jeg vil sandelig også forsvare min frihed til at ytre mig frit.
Så sagde hr. Per Clausen også nogle ting, som jeg ikke synes var det bedste, han har sagt her i Folketingssalen, og jeg var lidt skuffet over niveauet hos hr. Per Clausen; det plejer at være godt.
Han sagde bl.a., at regeringen ikke ved, at penge er en forudsætning for et godt liv.
Jo, det er jo lige præcis, hvad regeringen ved.
Den ved jo godt, at pengene ikke trykker sig selv, og den ved jo også godt, at man ikke skal trykke penge, så man får inflation, sådan at når alle synes, de får flere penge, får de i virkeligheden færre.
Den ved også, at pengene ikke falder ned fra himlen.
Det vil sige, at regeringen ved, at for at få et godt liv og et godt samfundsliv skal man altså føre en ansvarlig økonomisk politik.
Så det ved vi sandelig udmærket godt, men vi ved også godt, at de, som bare tror, at penge kommer af sig selv, formøbler det hele.
Så sagde hr. Per Clausen også noget andet, som flere oppositionspolitikere har sagt, og som også er forkert.
Han sagde, at det slutter, som det startede.
Slutter?
Jeg har da ikke indtryk af, at vi slutter overhovedet.
Vi er i gang med en ny begyndelse, så man kunne måske sige, at det fortsætter, som det startede, men det er jo ikke engang rigtigt, for kulturbudgettet i dag er på niveau med kulturbudgettet i 2001, og hvis hr. Per Clausen og de andre, som sagde det, synes, at det er så forfærdeligt nu, hvorfor stemte de så ikke imod S og R's økonomiske politik og kulturpolitik i 2000 og frem til valget i 2001?
Er det kun, når vi står for det samme beløb, som SR stod for, at det er galt, men når SR står for beløbet, er det fint?
Det kan jeg ikke få til at hænge ordentligt sammen.
Så vil jeg vende mig til hr. Mogens Jensen, og ham er jeg heldigvis meget mere enig med.
Det var et godt, nuanceret og bredt indlæg, som jeg godt vil takke for.
Og jeg vil også erklære mig enig med hr. Mogens Jensen i, at der ikke skal være så meget detailstyring, som der har været.
Han brugte udtrykket: Stop detailstyringen af kulturinstitutionerne.
Jeg er også enig i armslængdeprincippet.
Vi skal afbureaukratisere, og vi skal have mindre detailstyring, og derved skulle vi også i den her økonomiske fase gerne frigøre midler, som så kan bruges mere konstruktivt inden for kulturpolitikken.
Så der er jeg helt enig.
Jeg er også enig i, at det er vigtigt med digitaliseringen af kulturarven.
Nu forstod jeg på fru Pernille Frahm, at tingene ligger ovre i Rigsarkivet og mørner, og i stedet for giver vi penge til Jellingstenene.
Det synes jeg var et meget dårligt eksempel fra fru Pernille Frahm, for jeg synes da, det er ret vigtigt, at vi sørger for, at Jellingstenene ikke smuldrer.
Jeg tror ikke, ret mange ville takke os for at lade Jellingstenene smuldre, og derfor har vi selvfølgelig bevilget penge til, at Jellingstenene bliver sikret.
Men det betyder da også, at det, der ligger i Rigsarkivet, Det Kongelige Bibliotek, på bibliotekerne osv., den store kulturarv, som kan digitaliseres, vil blive det, og der bruger vi altså rent faktisk 21 mio. kr. over de næste 3 år fra UMTS-midlerne til digitalisering af kulturarven.
Dertil kommer så, at de nationale institutioner allerede arbejder intensivt med digitalisering.
Så det er vi enige i.
Og der er buddet fra regeringen altså også, at institutionerne er i gang, og der er afsat et beløb.
Så siger hr. Mogens Jensen, at der ikke er nogen udmeldinger om rytmisk musik.
Nej, den debat havde vi jo i går, og der er tre udvalg i gang, og der synes jeg, det er rigtigst – og det må Folketinget altså indstille sig på er min indstilling – at når udvalg er i gang, så venter jeg altså også med at komme med en færdig mening, indtil udvalget har barslet.
Der er egentlig ikke nogen grund til at have et udvalg, der går i gang med at undersøge området, hvis vi – og ministeren – før det overhovedet er færdigt med undersøgelsen, fortæller, hvordan det skal være.
Så her vil jeg godt begrænse ministerens ytringsfrihed, vil jeg gerne sige til hr. Jørgen Poulsen.
Og det er for at sikre, at man får alle synspunkter frem, før der træffes beslutning.
Så siger hr. Mogens Jensen, at der ikke er noget klart billede af bredde- og eliteidrætten.
Altså, vi er enige i, at både bredde- og eliteidrætten er vigtig, og det offentlige bruger faktisk ca. 3,8 mia. kr. på idræt om året, hvortil kommer opførelse af idrætsfaciliteter.
Så det er jo ikke sådan, at vi ikke gør noget.
Vi ligger altså ganske godt.
Men vi er i gang med at undersøge, hvordan vi kan følge op på Breddeidrætsudvalgets anbefalinger, for de er jo kommet.
Og jeg synes, det er meget fint med den interesse, Socialdemokratiet har for spørgsmålet, og den vil jeg også godt hilse velkommen.
Så vil jeg også godt lige anholde en anden ting, som er blevet nævnt indtil flere gange, og det er, at 33 pct. af befolkningen ikke har brugt kultur.
Tallet stammer fra en undersøgelse af kulturvanerne, som blev afsluttet i 2004, og det vil sige, at det drejede sig om kulturvaner fra 1987 og til omkring år 2000 – den skulle jo også skrives – 2002 måske.
Der var 20 pct., som ikke havde brugt kulturen, og der var 13 pct., der brugte den sjældent.
Men det er jo ikke gået ringere under den her regering i hvert fald, for undersøgelsen er jo tilbage fra 2004 og dækker Nyrup Rasmussens periode, det vil sige, at det i Nyrup Rasmussens periode stod sløjt til, og man kan altså ikke bruge den til at dømme den her periode, for den gælder for den tidligere; man kan heller ikke frikende den nuværende periode, vi ved rent faktisk ikke, om det er gået op eller ned, men under alle omstændigheder er det om vanerne i 1990'erne vi ved noget.
Og det vil jeg da også godt være med til at gøre noget ved, og derfor gør vi jo også det, at vi har kommuneprojektet, som skal være med til at pege fremad på kulturområdet, så flere får adgang til kulturen og får mulighed for at bruge den.
Som fru Karin Nødgaard sagde, skal der uanset alder og køn, eller hvor man bor i landet, være mulighed for at stifte bekendtskab med kulturen og udnytte de glæder og fordybelser, man kan få gennem kulturen.
Til sidst vil jeg sige til fru Pernille Frahm, at de musikalske grundkurser altså rent faktisk modtager en årlig bevilling på finansloven på 37,4 mio. kr., og så kommer også musikskolerne til.
Så hvis vi tager musikskolerne og disse grundkurser, er det oppe på 116 mio. statskroner.
Så det, der forsvandt, var altså ikke de musikalske grundkurser, det, der forsvandt, var den ekstrabevilling, som man havde aftalt imellem partierne for en kortere periode, og vi har også drøftet – hr. Mogens Jensen og jeg i hvert fald – i Folketingssalen, at når man siger, det er en forsøgsperiode, så er det altså en forsøgsperiode og ikke en nyetableret kendsgerning.
Men ellers vil jeg så til sidst igen sige tak for ikke mindst Socialdemokratiets meget konstruktive og visionære indstilling.
Ud over regeringspartiernes indlæg takker jeg oppositionen for, at Socialdemokratiet har leveret et så konstruktivt bidrag, og derfor håber jeg da også på, at vi kan få et godt samarbejde omkring disse store temaer, som jeg er glad for at vi har fået lejlighed til at drøfte i dag.