runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2011-01-14:
Der er jo altså hr. Karsten Lauritzen og regeringen, der holder børnene som gidsel ved at opbevare dem i årevis på steder med hegn omkring.
Men det må man jo selv ligge og rode med.
Det, det handler om her, er forskellen på systematisk at varetage barnets tarv – selvfølgelig primært af hensyn til børnene og af frygt for, at der er nogle, der ikke bliver taget hånd om.
Men det er jo også, fordi vi er forpligtet internationalt til at gøre noget ved det.
Over for det står det, som ministeren sagde i sin tale, nemlig at vi baserer det på fornemmelser og ting, vi falder over undervejs i behandlingen af sagerne.
Det er jo det.
Skal vi systematisk varetage børnenes tarv, eller skal vi gøre det sådan lidt på fornemmelsen?
Det, hr. Karsten Lauritzen siger, er, at vi er bange for, at hvis vi gør det systematisk, giver det for mange opholdstilladelser.
Det er jo helt fair af hr. Karsten Lauritzen.
Men hvis man hæfter det op på, at vi andre vil tage børnene som gidsel, så ryger vi hen i absurditetens afdeling.
For det, vi siger, er bare, at vi systematisk skal varetage børnenes tarv for deres skyld, og fordi vi er forpligtet til det af vores konventioner.
Og hr. Karsten Lauritzen vil sejle videre med den her på fornemmelsen-metode, som ministeren henviste til.
Karsten Lauritzen (V), 2011-01-14:
Jeg problematiserer blot det, som Det Radikale Venstre og Enhedslisten ønsker.
Sagt til hr. Morten Østergaard: Jeg synes, at man skulle være ærlig og sige, at man ønsker noget helt andet med humanitær opholdstilladelse.
Man har så tabt kampen om at få de voksne ind, og nu kaster man sig over børnene.
Morten Østergaard (RV), 2011-01-14:
Det er lige det sidste, hr. Karsten Lauritzen sagde, der får mig til at bede om en kort bemærkning, for det er alligevel besynderligt.
Hvis man sætter i system, at man tjekker, om børnene har et selvstændigt asylmotiv, og hvis man beder børnesagkyndige om, inden man sender børn ud, at undersøge, at man ikke sender dem ud med lidelser, som ikke kan behandles der, hvor man sender børnene hen, skulle det så være at tage børnene som gidsel?
Det, hr. Karsten Lauritzen siger, er, at vi gør børnene en tjeneste, hvis vi overser lidelser, der ikke kan behandles der, hvor børnene sendes hen, eller overser grunde til at give dem et selvstændigt asyl.
Det er altså helt absurd.
Karsten Lauritzen (V), 2011-01-14:
Jeg kan bekræfte, som integrationsministeren også har gjort, at de konventioner, som Danmark tilslutter sig, overholder vi, herunder også børnekonventionen.
Jeg bliver bare nødt til at sige, at det system, som Enhedslisten og fru Johanne Schmidt-Nielsen er fortalere for, er et system, hvor børnene vil blive taget som gidsler.
Hvis et barn i dag får en humanitær opholdstilladelse, vil forældrene automatisk få en opholdstilladelse, og jeg kan bare godt forestille mig, at der er nogle mennesker, der er meget ivrige efter at få opholdstilladelse i Danmark – det kan jeg egentlig godt forstå – og der vil jeg være bange for, at de her børn vil blive taget som gidsler i et forsøg på fra forældrenes side at sikre sig et opholdsgrundlag.
Det er ikke et system, som jeg synes vi kan være bekendt i Danmark.
Jeg synes helt ærligt heller ikke, at det er et system, som Enhedslisten burde bakke op om, for det er et system, hvor børnene vil blive taget som gidsler, og hvor de i nogle tilfælde vil blive brugt som middel til at opnå opholdsgrundlag i Danmark.
Jeg må sige, at det nuværende system, hvor man kigger på familien som helhed, er langt bedre.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-01-14:
Jeg kan forstå på svaret, at det ikke gør det mindste indtryk på Venstre, at en lang række børneorganisationer – Red Barnet, Børns Vilkår, Børnerådet – kritiserer praksis for tildeling af humanitært ophold for ikke at tage hensyn til børnespecifikke psykiatriske lidelser og diagnoser.
Det er bemærkelsesværdigt, at man i den nuværende regering altid mener, at man er klogere end de organisationer, som beskæftiger sig med det her område, men jeg må altså bare konstatere, at det er sådan.
Selvfølgelig er det det!
Uanset om forældrene har et medansvar eller ej, skal vi sørge for, at barnets tarv bliver varetaget.
Kan ordføreren bekræfte det?
Karsten Lauritzen (V), 2011-01-14:
Som integrationsministeren redegjorde for, er det som sagt muligt for børn, der lider af psykiske lidelser, at få humanitær opholdstilladelse.
Hvis man gerne vil have redegjort for den nærmere praksis, er jeg sikker på, at vi kan få det under udvalgsbehandlingen.
Jeg mener, at de nuværende regler er fornuftige.
Jeg ved godt, at Enhedslisten ønsker, at humanitær opholdstilladelse skal være sådan en vej, som alle, der har fået afslag på asyl, fordi de ikke er reelle flygtninge og ikke kan opnå flygtninge- eller beskyttelsesstatus i Danmark, skal have lov til at komme ind via humanitær opholdstilladelse.
Men jeg er bare nødt til at sige, at det ikke er Venstres holdning, at det skal være sådan.
Det bliver jo også et opholdsgrundlag, som er midlertidigt, som hele tiden skal vurderes.
Der mener jeg også, at børnenes tarv bliver varetaget på ordentlig vis.
Så er det rigtigt, at Enhedslisten ønsker, at vi skal have et samfund, hvor samfundet tager ansvar for alt.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-01-14:
Jeg vil gerne starte med slå fast, at det er Danmarks ansvar at varetage barnets tarv, uanset hvilket ansvar forældrene har for den situation, barnet er havnet i.
Det forholder sig jo heldigvis heller ikke sådan, at hvis et etnisk dansk barn, som lever i Danmark, har problemer, fordi forældrene drikker, siger vi, at vi ikke vil hjælpe barnet, fordi forældrene drikker.
Nej, vi har ansvaret for at varetage barnets tarv, uanset om forældrene har et ansvar eller ej for den situation, som barnet står i.
Jeg har et konkret spørgsmål til hr. Karsten Lauritzen: Mener hr. Karsten Lauritzen, at det er rimeligt, at voksne er bedre beskyttet end børn?
Det er jo faktisk tilfældet med den nuværende praksis for at give humanitær opholdstilladelse.
Hvad er årsagen til, at man ikke vil ændre praksis, således at der tages hensyn til specifikke børnepsykiatriske lidelser?
Manu Sareen (RV), 2011-01-14:
Tak til fru Maja Panduro.
Jeg er selvfølgelig glad for, at S gerne vil forene både Enhedslisten, Det Radikale Venstre, SF og Socialdemokraterne, og her er faktisk en mulighed for at forene os alle sammen.
Jeg er også rigtig glad for den bekymring, der er, men det hjælper ikke børnene lige nu.
Det er også godt, at S gerne vil lade asylansøgerne flytte ud, men det hjælper heller ikke børnene lige nu.
Så det her handler om én ting: Vil man barnets tarv eller ej?
Vil man følge UNHCR’s anbefalinger?
Vil man følge Børns Vilkårs og Red Barnets anbefalinger?
Vil man støtte det her forslag, ja eller nej?
Morten Østergaard (RV), 2011-01-14:
Det, vi foreslår, er jo, at praksis for meddelelse af humanitær opholdstilladelse justeres, så specifikke børnepsykiatriske lidelser indgår blandt de kriterier, der kan begrunde humanitært ophold, men fru Maja Panduro mener, at det i forvejen ligger i lovgivningen med den måde, man skal foretage de individuelle vurderinger på.
Så siger jeg bare, at det må vi få afklaret under udvalgsbehandlingen.
Maja Panduro (S), 2011-01-14:
Til det første, ordføreren sagde, vil jeg sige, at jeg faktisk ikke tror, at man hørte mig advare om, at det her vil åbne sluserne og føre til en masse nye opholdstilladelser.
Jeg er sådan set bekymret for, at barnet skal opleve at komme i klemme – føle, at det er kommet i klemme mellem forældrene og systemet – skal opleve at skulle sidde til ubehagelige samtaler med myndighederne, fordi de jo er nødt til at gå ret langt med at spørge ind til nogle forskellige ting, når tingene skal vurderes, også for barnet.
Så det er sådan set især der, min bekymring ligger.
Når man allerede i dag skal foretage en konkret og individuel vurdering i den enkelte sag og man skal tage særlig vare på barnets tarv, så tror jeg, at lovgivningen er god, som den er.
Hvis den så ikke bliver overholdt, er det klart, at vi har et problem, men det ser vi lige nu ikke nogen grund til at tro at den ikke gør.
Morten Østergaard (RV), 2011-01-14:
Jeg ved jo, der i fru Maja Panduro banker et varmt socialdemokratisk hjerte for de her asylbørn, og derfor undrer det mig også lidt med argumentationen, for den kom altså til at lyde lidt ligesom hr. Karsten Lauritzens.
Han siger: På den ene side gør vi alt det her i forvejen, og på den anden side vil forslaget føre til en masse nye opholdstilladelser.
Begge dele kan jo ligesom ikke være rigtigt, for enten betyder det her noget nyt, eller også betyder det ikke noget nyt.
Maja Panduro (S), 2011-01-14:
Ja, jeg skal beklage, at jeg ikke nåede at svare før.
Socialdemokraterne er, som jeg sagde, meget optaget af, at vi også hele tiden har barnets tarv inddraget, sådan som man skal ifølge lovgivningen i dag, og som jeg har forstået den lovgivning, som ligger i dag, er de psykiatriske lidelser også noget, der skal indgå, når man vurderer barnet.
Så som jeg forstår det, er det noget, man tager højde for allerede i dag.
Som jeg også sagde i min ordførertale, er vi bekymrede for, om vi ryger ud i en incitamentsstruktur på det her område, hvor nogle i desperation kan se det som deres sidste mulighed at skubbe deres barn foran sig.
Det mener vi ikke der er nogen der har interesse i.
Vi er også meget optaget af, at børn ikke får diagnoser sat på sig for tidligt, og derfor er det her et vældig ømtåleligt problem, som vi desværre ikke mener man sådan med et fingerknips kan løse.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-01-14:
Jeg er selvfølgelig glad for, at man vil være med til at lave en undersøgelse, det er jo fint nok, selv om det undrer mig, at man ikke har lidt tillid til de mange børneorganisationer på området, der siger, at der er et problem.
Jeg stillede et konkret spørgsmål, som jeg ikke fik svar på: Hvad er Socialdemokraternes holdning til, at man justerer praksis omkring humanitært ophold, således at man tager specifikt hensyn til børnepsykiatriske lidelser, hvorved vi altså ændrer den situation, der er i dag, nemlig hvor voksne stilles væsentlig bedre end børn i forhold til muligheden for humanitær opholdstilladelse?
Maja Panduro (S), 2011-01-14:
Til det første fra fru Johanne Schmidt-Nielsen vil jeg sige, at det vil undre mig noget, hvis det forholder sig sådan, at vores medarbejdere fra bl.a. Røde Kors ikke overholder lovgivningen, som den er i dag.
Jeg siger ikke, at alt er, som det skal være, tværtimod mener vi, at vi kunne behandle de her børn og asylansøgere i det hele taget langt, langt bedre, end vi gør i dag, og det er også derfor, at vi har stillet en række forslag til, hvordan vi kan gøre det, nogle forslag, som vi ser frem til at vi forhåbentlig kan samarbejde videre med Enhedslisten om.
Men jeg går ud fra, at vores medarbejdere kan finde ud af at overholde lovgivningen.
Kan de ikke det, har vi et problem.
Men vi siger jo også, at vi er åbne over for at få det undersøgt, også for medarbejdernes skyld, så de ikke skal have de anklager siddende på sig.
Viser sådan en undersøgelse så, at vi har et problem, så vil vi gerne være med til at kigge på det, men indtil det modsatte er bevist, går vi da ud fra, at vores medarbejdere overholder loven, sådan som den er i dag.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-01-14:
Jeg må sige, at det undrer mig noget, at man hos Socialdemokraterne åbenbart har den holdning, at alt er, som det skal være på det her område, for det er jo det, ordføreren står og siger, nemlig at man har tillid til medarbejderne i Røde Kors, og at man selvfølgelig derfor går ud fra, at børnekonventionen overholdes, at reglerne overholdes osv.
Det undrer mig noget, bl.a. fordi ti børneorganisationer, bl.a. Red Barnet og Børns Vilkår, påpeger alvorlige problemer i situationen for børnene i de danske asylcentre.
Så jeg synes, det er underligt.
Så har jeg et konkret spørgsmål, nemlig:
Hvad er Socialdemokraternes holdning til det forslag, der her går ud på at justere praksis omkring humanitært ophold, således at vi tager hensyn til specifikke børnepsykiatriske diagnoser?
Maja Panduro (S), 2011-01-14:
Som jeg sagde i min ordførertale, føler jeg mig desværre bare ikke overbevist om, at det her er den rigtige medicin, eller at det her vil øge hensynet til barnets tarv og gøre det bedre for de her børn.
Vi vil meget gerne være med til at lave en undersøgelse, så vi kan se på det og se, om der er noget, vi kan gøre bedre.
Og så har vi jo fremsat en lang række forslag, bl.a. sammen med Det Radikale Venstre, om, hvordan vi helt grundlæggende kan ændre på, at det her overhovedet kommer så langt, og så vi kan sørge for, at de her børn fra start af får nogle ordentlige vilkår, og at vi ikke kommer derud, hvor et ophold i et dansk asylcenter er noget, som man bliver syg af.
Og det glæder vi os rigtig meget til at arbejde videre med sammen med Det Radikale Venstre.
Manu Sareen (RV), 2011-01-14:
Mange af de dygtige medarbejdere siger jo netop, at man kan gøre det meget bedre.
Og vi har hørt fra Venstre, at man også er bekymret for barnets tarv – og det formoder jeg også at andre er – men at man ikke vil stemme for.
Men det her er meget ligetil, også set i lyset af at man gerne vil samle os alle sammen og gøre det meget bedre – også fordi man har de bekymringer.
Så her har man jo rent faktisk muligheden for at stemme ja og komme lige præcis de her bekymringer til livs i forbindelse med barnets tarv og følge de eksperter, som ordføreren også selv nævner i sin tale.
Så det er jo lige præcis nu, man kan træde til og samle os alle sammen – og ikke vente.
Maja Panduro (S), 2011-01-14:
Som jeg sagde i min ordførertale, kan vi ikke støtte beslutningsforslaget, som det ligger her.
Vi er meget optaget af, at barnets tarv bliver varetaget.
Vi tror, at vores medarbejdere kan finde ud af at gøre det i dag ud fra en konkret individuel vurdering, sådan som de skal.
Vi vil gerne være med til at få undersøgt de anklager, som der har været, om, at det ikke skulle være tilfældet, for hvis det ikke er tilfældet, er det klart, at så står vi med en helt anden situation, og så vil vi gerne være med til at se på det.
Men som det er nu, stoler vi på, at vores dygtige medarbejdere i Røde Kors, i Flygtningenævnet og på asylcentrene kan finde ud af at håndtere det her område.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-01-14:
Det er sjældent, at vi kan være så milde over for hinanden, hr. Rasmus Prehn og jeg, så jeg vil kun kvittere for de nye toner her efter nytår.
Rasmus Prehn (S), 2011-01-14:
Jeg vil bare glæde mig over, at Dansk Folkeparti har givet håndslag på at ville lytte til de ting, der er kommet fra Kommunernes Landsforening.
Det lyder rigtig fornuftigt, tak for det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-01-14:
Jamen jeg synes jo egentlig, jeg var inde på det i min ordførertale.
Den var måske ikke så lang, som de andre ordføreres, men jeg sagde faktisk, at det her også er på baggrund af en aftale, hvor KL er aftalepartner.
Det er ikke kun en del af genopretningsplanen, det er også en del af aftalen mellem KL og regeringen fra 2010 om driftsåret 2011.
Det er altså sådan, at når man indgår de aftaler, er man selvfølgelig to parter om det, og det betyder selvfølgelig også, at jeg har fuld forståelse for, at man skal lytte til de ting, der kommer som input fra forhandlingsdelegationens – fra KL’s, fra kommunernes – side, lige så vel som man selvfølgelig også skal lytte til det, der kommer fra ministeriets side.
Så det har jeg sådan set ikke nogen problemer med, vil jeg sige til hr. Rasmus Prehn.
Rasmus Prehn (S), 2011-01-14:
Det er i den fornuftige genre, sagde Dansk Folkepartis ordfører.
Det medgiver vi jo også fra socialdemokratisk side.
Der kan være noget fornuftigt i at gøre det her.
Spørgsmålet er, om man skal sidde og lave lovgivning om det.
Men nu, når der er indgået en aftale, vil jeg spørge: Er Dansk Folkeparti indstillet på at lytte til og inddrage de forslag, der er fra Kommunernes Landsforening?
Meta Fuglsang (SF), 2011-01-14:
Jeg vil egentlig stille et kort spørgsmål til ordføreren, der modsvarer den korte ordførertale.
Det går ud på, om ordføreren mener, at manglende økonomisk styring i kommunerne er det, der er den afgørende årsag til, at vi faktisk får mindre velfærd for pengene ude i kommunerne.
Rasmus Prehn (S), 2011-01-14:
Det værste, man ved, fra Det Konservative Folkepartis side er eksempler fra virkeligheden.
Eksempler fra virkeligheden er noget mistænkeliggørende, det er noget forkert, det er noget, man ikke kan bruge
Der er vi altså anderledes ydmyge fra socialdemokratisk side.
Vi synes faktisk, det er vigtigt at stikke en finger i jorden og mærke efter, hvordan virkeligheden er derude.
Og hvis vi kan se, at vi skal konkurrere med udlandet på uddannelse, så kan vi godt indse, at det er usædvanlig uhensigtsmæssigt, at man får mindre undervisning, når målet faktisk er, at man skulle have mere undervisning.
Derfor er eksempler fra virkeligheden meget nyttige at bruge, og jeg synes, det er synd og skam, hvis den nye konservative kurs er, at man ikke vil bruge virkeligheden, at man ikke vil tage eksempler fra virkeligheden.
Så kan man lave forskellige beregningseksempler og sige, hvor meget der er i økonomiske ressourcer osv.
Sagen er jo den, at kommunerne også er blevet tilført en lang række nye opgaver, og derfor er det det samme som at sammenligne pærer og bananer, hvis man begynder at sige, om der er mere eller mindre osv.
Der er jo en løbende vækst, fordi der også er en udvikling i økonomien.
Der er flere opgaver osv. Ja, men det bortforklarer bare ikke den virkelighed, der er derude, hvor der bliver mindre undervisning i folkeskolen, hvor der bliver ringere normering i børnehaven, og hvor de ældres rengøringshjælp bliver indskrænket.
Det, der er vigtigt her, er, at vi er garanter for velfærden.
Det burde Det Konservative Folkeparti også være.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-01-14:
Det er jo klassisk socialdemokratisk argumentation, at man forsøger sådan med nogle eksempler at påstå, at der er kommet færre penge ude i kommunerne; man mener, at der er et eller andet eksempel fra folkeskolen, der viser, at tingene er værre i dag, end de var for 10 år siden.
Men det kan jo ikke bortforklare det meget simple faktum, at der er kommet flere penge ude i kommunerne.
Det er simple fakta, som man kan slå op i finansloven, hvor man kan se, hvor mange penge kommunerne har i dag, i forhold til hvor mange penge kommunerne havde for 10 år siden.
Vil hr. Rasmus Prehn venligst bekræfte, at kommunerne har langt flere penge i dag i forhold til for 10 år siden, både når vi snakker om faktiske beløb, og når vi måler i procent af vores bruttonationalprodukt?
Rasmus Prehn (S), 2011-01-14:
Jamen jeg synes, at jeg har svaret på de her ting.
Det er jo helt klart at se, at der var flere ressourcer til rådighed, hvis man kigger på, hvordan den offentlige økonomi var, hvordan kommunernes økonomi var, da vi havde en socialdemokratisk regering.
Vi kan jo bare tage nogle konkrete eksempler.
Jeg nævnte selv i min ordførertale, hvis det var, den konservative ordfører ellers lyttede efter og ikke var optaget af konservativ konspiration om ny formandspost osv., at det faktisk var sådan, hvis vi tager folkeskolen, at man under Nyrup Rasmussen havde flere undervisningstimer, end eleverne har i folkeskolen i dag.
Det er faktisk sådan, at man kan måle sig frem til, at det mindre antal undervisningstimer, vores folkeskoleelever har, svarer til et helt år mindre, end da vi havde Nyrupregeringen.
Det er jo et meget godt måleredskab.
Vi kan også tage rengøringshjælp til de ældre.
Tidligere var det sådan, at det var normalt, at man kunne få rengøringshjælp hver anden uge.
I dag er det i mange kommuner sådan, at man kun kan få det hver tredje uge, hvis man overhovedet kan få det, og nogle steder er det hver fjerde uge.
Vi kan tage daginstitutionerne, hvor normeringen også er gået ned.
Vi kan tage eksempel efter eksempel.
Velfærden var langt bedre, da vi havde en socialdemokratisk regering, end den er nu.
Det, det handler om, er virkeligheden, altså hvordan velfærden er for danskerne, og dér er det gået ned ad bakke med Konservative og Venstre i regering.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-01-14:
Jeg kunne høre, at den socialdemokratiske ordfører var knap så optaget af at svare på spørgsmålet, som kom fra Venstres ordfører, om, hvor mange penge der bliver brugt ude i kommunerne i dag, i forhold til hvor mange penge der blev brugt, dengang vi havde en socialdemokratisk regering, og hvordan forbruget er steget i forhold til de planer, den socialdemokratiske regering lagde dengang.
Det vil jeg også gerne bede den socialdemokratiske ordfører om at svare på.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-01-14:
Det er jo sådan, at det her er et lovforslag, som er blevet bragt til veje dels på baggrund af udmøntningen af den aftale om den økonomiske politik i Danmark, genopretningsplanen, som er indgået af Dansk Folkeparti og regeringen, dels er det selvfølgelig også en udmøntning af en aftale fra 2010 mellem regeringen og Kommunernes Landsforening om kommunernes økonomi i 2011.
Jeg ved godt, at man kunne have gjort det frivilligt, og at nogle kommuner også har gjort det frivilligt for at sikre deres egen økonomistyring, men jeg synes altså, at vi med det her forslag får tilvejebragt en styrket økonomiopfølgning i kommunerne, og vi får sikret en større, fornuftsmæssig balance mellem de budgetter, som kommunerne har lagt forud for et driftsår, og de endelige regnskaber, som man kan se året efter, hvor man så typisk har kunnet se, at kommunerne ikke har kunnet holde sig inden for de driftkalkuler, som kommunerne oprindelig satte sig som målsætning.
Det er det, der er det helt grundlæggende i det her lovforslag, og det støtter Dansk Folkeparti naturligvis.
Vi vil ikke klandre nogen noget, med hensyn til at man synes, at der har været en skævvridning i det her.
Jeg synes, det er et fornuftigt lovforslag, og jeg er også sikker på, at kommunerne faktisk tager imod det her som en ganske almindelig ændring, en ny praksis, som ganske hurtigt vil blive almindelig dagligdag i kommunerne.
Og jeg tror også på, at det – netop fordi KL har været inde som aktiv aftalepartner – er noget, som er i den fornuftige genre, og derfor synes jeg selvfølgelig også, at Folketinget skulle vedtage det her relativt ukomplicerede lovforslag enstemmigt.
Det kan jeg så beklage at vi ikke kan komme til, som jeg hører det i dag, men det er i hvert fald Dansk Folkepartis holdning, så vi kan støtte lovforslaget.
Jeg synes jo netop, at det sidste, som fru Meta Fuglsang siger, er svært at veje og måle: mindre velfærd eller mere velfærd?
Nu har vi også hørt ordførere før mig, som har sagt: Jamen kommunerne skærer ned og skærer ned, der lukkes skoler, der bliver en lavere normering osv.
Men samtidig kan vi se, at de kommunale driftsrammer stiger.
Nuvel, vi aftaler en nulvækst, men aftalen er altså baseret på en nulvækst, som tilskrives fuld pris- og lønfremskrivning.
Derfor synes jeg sådan set ikke, vi kan diskutere, om der er tale om en decideret velfærdsforringelse.
Der er måske tale om, at man laver nogle korrektioner i den måde, man prioriterer midlerne i kommunerne og regionerne på, men der er ikke tale om velfærdsforringelser.
Det er der altså ikke, når der bliver flere og flere penge til rådighed.
Ikke i min terminologi.