runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2011-10-06:
Altså, vi er et konservativt borgerligt parti, og vi deltager gerne i at løse de udfordringer, det her land står med, i et bredt samarbejde, men hvis det er sådan, at regeringen vil føre socialistisk politik, er det ikke med Det Konservative Folkeparti.
Vi deltager i det, når vi synes, det er fornuftigt.
Hvis det så drejer sig om, at vi i landdistrikterne skal lave planøkonomi og give tilskud til virksomheder, der ikke er rentable, vil jeg være meget betænkelig ved det.
Jeg medvirker meget gerne til at se på, hvad vi kan gøre for vores landdistrikter, for det er vigtigt, at vi i de områder får en bedre udvikling.
Det hænger først og fremmest sammen med, at vi grundlæggende får skabt konkurrencedygtige vilkår for virksomhederne i Danmark.
Så er der bestemt også grobund for, at virksomheder kan opstå og udvikle sig i landdistrikterne.
Men vi skal passe meget på med at lave tilskud, sådan at de virksomheder, der er der, kun er der baseret på offentlige tilskud.
Det er planøkonomi og socialisme, og det går jeg ikke ind for.
Annette Vilhelmsen (SF), 2011-10-06:
Der er behov for, at der bliver skabt noget optimisme i dansk erhvervsliv, og det har flere af spørgsmålene her også gået på.
Der er rigtig mange fra erhvervslivet, som tilkendegiver, at der skal tænkes nyt, for at Danmark kan sætte sig i front i forhold til at skabe danske arbejdspladser på danske betingelser og gerne inden for den grønne teknologi.
Landdistrikterne er blevet rigtig hårdt ramt her i de sidste år, og De Konservative var i valgkampen særdeles positive over for at komme med i et samarbejde, og det er vi rigtig glade for.
Vi regner selvfølgelig også med, at det stadig væk holder.
I SF har vi et stærkt ønske om en markant fokusering på udvikling i landdistrikterne – en udvikling, som handler om teknologi og grøn omstilling.
Mit spørgsmål går på, om hr. Lars Barfoed kunne komme med et mere konkret bud på, hvordan De Konservative kunne se åbninger i forhold til at kunne bidrage til etablering af grønne virksomheder, altså ikke bare et ja eller et nej til regeringens plan, men et svar på, hvor De Konservative ser muligheder for at kunne indgå i en dialog for at sikre etablering og udvikling af danske arbejdspladser.
Lars Barfoed (KF), 2011-10-06:
Hr. Simon Kollerup siger, at der er mange bud på, hvordan den kan udmøntes.
Så vil jeg bare gerne vide, hvordan det så er, regeringen forestiller sig, at den rent faktisk skal udmøntes, og så kan vi tage stilling til det.
Jeg mener, at der er behov for, at vi stimulerer væksten, sådan som vækstudsigterne er i den indenlandske økonomi, og som vi kan se af vækstudsigterne i Tyskland og andre nærmarkeder og for så vidt også af udviklingen i USA, ja, så ville det være rigtigt, at vi stimulerede væksten.
VK-regeringen har fremlagt en vækstplan, som går på 10 mia. kr., ikke kun med fremrykning af offentlige investeringer, men også med fremrykning af offentlige investeringer.
Vi havde så også andre elementer med, herunder at stimulere boligmarkedet, hvad Socialdemokratiet jo i hvert fald var meget optaget af at få gjort under valgkampen.
Det synes jeg stadig væk er vigtigt.
Så Det Konservative Folkeparti vil da gerne drøfte vækstpakke, men vi må diskutere de konkrete elementer, og vi må diskutere finansieringselementerne.
Sådan må det nu engang være.
Jeg kan jo ikke sige, at ja, sådan en gennemfører vi da bare lige.
Fordi hr. Simon Kollerup nu læser op, at det godt kan være, at den skal indeholde noget med energirenoveringer og cykelstier, så kan jeg ikke bare sige ja og amen til det.
Simon Kollerup (S), 2011-10-06:
Det overrasker mig lidt, at ordføreren ikke er mere positiv over for initiativet om at fremrykke offentlige investeringer for 10 mia. kr., særlig eftersom den konservative politiske ordfører tidligere har udtalt sin store begejstring for at ville samarbejde, og at hendes egen partiformand, hr. Lars Barfoed, har sagt, at en vækstpakke med offentlige investeringer ville øge beskæftigelsen.
Det er jo et af de store problemer, vi står med nu.
Jeg synes, der er mange konkrete bud på, hvordan sådan en vækstpakke til 10 mia. kr. kan udmøntes, også hvis vi læser i regeringsgrundlaget.
Flere investeringer i veje, baner, cykelstier, klimatilpasning og energirenovering i kommunerne, flere renoveringer af de almene boliger.
Der er sådan set mange konkrete forslag at forholde sig til, så mit spørgsmål skal egentlig bare komme en gang til: Er hr. Lars Barfoed positivt eller negativt indstillet over for at fremrykke offentlige justeringer i en størrelsesorden på 10 mia. kr.?
Lars Barfoed (KF), 2011-10-06:
Jeg har jo selv været med til i VK-regeringen at fremlægge en vækstpakke i størrelsesordenen 10 mia. kr., der bl.a. indeholdt en fremrykning af offentlige investeringer og også mulighed for, at kommunernes lånerammer blev større, hvilket de så blev.
Det giver bl.a. mulighed for energirenoveringer, hvis det er det, der er brug for ude i kommunerne.
Så de ord afskrækker mig ikke.
Men jeg bliver nødt til at holde fast i, at når vi ikke kender regeringens udspil og de konkrete elementer i det andet end nogle overskrifter, så er det umuligt at forholde sig til, om der er grundlag for at aftale noget.
Når man heller ikke kender finansieringsdelen, er det umuligt at sige.
Vi har jo hele tiden i VK-regeringen fastholdt – og det har både den tidligere statsminister og jeg gentagne gange sagt –
at det afgørende jo er finansieringen.
Man skal have en fornuftig finansiering, en ansvarlig finansiering, hvis det er sådan, at man skal lave en vækstpakke, ellers hænger det ikke sammen, og den langsigtede økonomiske politik skal være på plads, hvis det skal være ansvarligt at lave en vækstpakke nu.
Simon Kollerup (S), 2011-10-06:
Som hr. Lars Barfoed kan mærke, er vi jo mange, der er interesseret i at samarbejde, og jeg vil fortsætte lidt i det spor, som blev lagt af hr. Jesper Petersen, og prøve at få et mere klart tilsagn.
For siden valgkampens konservative og i øvrigt meget positive udmeldinger om et bredt samarbejde har det været lidt svært at finde ud af, hvad De Konservative gerne vil samarbejde om.
Og det vil jeg prøve at blive lidt klogere på nu.
Hvis vi kaster et blik på det vækstudspil, »Holdbar vækst«, som Venstre og De Konservative fremlagde før valgkampen, så indeholder det jo bl.a. en fremrykning af nogle offentlige investeringer, noget, der jo også er en helt central del af regeringsgrundlaget, hvor regeringen foreslår, at vi fremrykker investeringer for i alt 10 mia. kr. i bl.a. energirenovering i kommunerne.
Det skaber et bedre indemiljø i skolerne, det skaber gang i den private beskæftigelse, og det skaber nogle bygninger, hvor vi kan spare på vores energiomkostninger fremover.
Så derfor vil jeg spørge hr. Lars Barfoed: Er De Konservative klar til at samarbejde om at sætte gang i dansk økonomi og beskæftigelse ved at fremrykke nogle offentlige investeringer for 10 mia. kr. i bl.a. energirenoveringer i kommunerne?
Steen Gade (SF), 2011-10-06:
Man bliver helt opmuntret over at høre hr. Lars Barfoeds svar efter en lang dag, hvor der jo ikke har været mange signaler om, at man faktisk vil samarbejde.
Så tak for det.
Jeg vil prøve at fortsætte diskussionen med hr. Lars Barfoed om strategisk erhvervspolitik og så koblingen til en mere markant satsning på klima- og energiområdet.
Er det noget, vi kan få en fornuftig dialog om, sådan at vi kan tage det skridt fremad, ikke kun på klima- og energipolitikken, men rent faktisk også med hensyn til at skabe nye job og nye erhvervsmuligheder her i Danmark, hvilket vi, så vidt jeg kan se, har chancen for med det her regeringsgrundlag?
Lars Barfoed (KF), 2011-10-06:
Altså, bare så fru Marlene B. Lorentzen ikke skal tage fejl, bliver jeg nødt til indledningsvis at sige, at jeg nævnte to specifikke områder, hvor jeg mener man kan samarbejde, men desværre lader det til, at regeringen i øvrigt vil lempe udlændingepolitikken på en lang række områder, hvor jeg ikke kan se at vi kan samarbejde.
De stramninger, vi har gennemført i udlændingepolitikken gennem årene, vil man jo begynde at rulle tilbage nu, og det er Det Konservative Folkeparti ikke enig i.
Det var med hensyn til de to konkrete punkter, som jeg nævnte, at vi ser en mulighed for at udvikle tingene. Jeg er før blevet spurgt, om jeg kan nævne andre områder i regeringsgrundlaget, og det svarer jeg gerne på igen.
Jeg har nævnt psykiatriudspillet, hvor jeg bestemt tror der er nogle samarbejdsmuligheder.
Jeg tror også, kan jeg sige, at der er muligheder i det, som hr. Jesper Petersen spurgte ind til før om strategisk erhvervspolitik.
Jeg kan ikke sige tak for svaret, for jeg har jo ikke spurgt om noget.
Men jeg har noteret mig bemærkningen fra hr. Søren Pind med tilfredshed.
Søren Pind (V), 2011-10-06:
Jeg takker for det klare svar, og jeg kan sige, at jeg lige har fået at vide af min politiske ordfører, at det vil Venstre også.
Lars Barfoed (KF), 2011-10-06:
Hvis sådan et forslag kom til afstemning, altså om man ville støtte regeringsgrundlaget, eller om man ikke ville støtte det, så ville Det Konservative Folkeparti ikke støtte regeringsgrundlaget.
Og hvis det er sådan, og det har hr. Søren Pind jo lejlighed til at sige i sit næste spørgsmål, at partiet Venstre også vil stemme som Det Konservative Folkeparti – det kunne da være interessant at høre –
jamen så har vi jo ligesom kortlagt, hvordan stemningen er i Folketinget om den sag.
Søren Pind (V), 2011-10-06:
Jeg skal blot høre hr. Lars Barfoed, om det også er Det Konservative Folkepartis synspunkt.
Lars Barfoed (KF), 2011-10-06:
Nu synes jeg, at hr. Per Clausen lyder helt konservativ, for det er jo simpelt hen at overtage konservative grundholdninger at tale om, at vi ikke skal efterlade noget negativt, noget dårligt til vores børn og børnebørn, til de kommende generationer.
Vi skal ikke så at sige efterlade en regning i børneværelset.
Det Konservative Folkeparti har jo altid været et grønt parti.
Det var faktisk Det Konservative Folkeparti, der sammen med Socialdemokratiet i sin tid indførte den første miljøbeskyttelseslovgivning i Danmark.
Så vi er optaget af miljøet, og vi er optaget af de negative konsekvenser af klimaforandringerne.
Jeg kender ikke nærmere til fru Connie Hedegaards ræsonnement omkring regeringsgrundlaget, men jeg ved bare, at vi i VK-regeringen har gennemført en meget omfattende plan – vi har i hvert fald lagt planen – for de forandringer, der skal ske i det danske samfund frem mod 2050 netop for at sikre os i forhold til klimaforandringerne.
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Men EU's klimakommissær, fru Connie Hedegaard, har jo også meget klart sagt, at det, der ligger i regeringsgrundlaget, er et rigtig, rigtig godt svar på de ting, vi skal leve op til, hvis vi skal levere vores del i forhold til at reducere klimaforandringerne.
Så hvis hr. Lars Barfoed vil referere til fru Connie Hedegaard, bliver han også nødt til at anerkende, at her jo er tale om en konservativ politiker, som er enig i det, der står i regeringsgrundlaget, og vel også har den klare opfattelse, at det burde De Konservative støtte, for konsekvensen af ikke at støtte det og konsekvensen af ikke at gøre en offensiv indsats i forhold til miljø- og klimaproblemet er jo at efterlade, ikke den økonomiske regning, men miljøregningen i børneværelset.
Jeg tror faktisk, det er lige så alvorligt som at aflevere en økonomisk regning.
Så mit spørgsmål er sådan set til hr. Lars Barfoed: Er han enig eller uenig med EU-klimakommissæren, Connie Hedegaard, som siger, at det, man i grunden skal levere i Danmark, er det, der ligger i regeringsgrundlaget?
Lars Barfoed (KF), 2011-10-06:
Så der skal både ske noget på klimafronten og på miljøfronten, også i de kommende år.
Derfor er jeg også stolt og glad over at have tilhørt en regering, der netop har fremlagt en omfattende klimastrategi til at håndtere klimaudfordringerne.
Jeg tror ikke, der er nogen lande i verden, der har lavet så ambitiøse klimastrategier som det, som VK-regeringen har gjort.
Så har jeg noteret mig, at der også på EU-plan arbejdes med yderligere at styrke EU's indsats, som på den måde jo også er en del af den danske indsats, eftersom vi er en del af EU – mod hr. Per Clausens vilje, forstår jeg.
Men jeg har jo set, at den tidligere konservative minister Connie Hedegaard som klimakommissær har lanceret nogle tanker om, hvordan man skal styrke den regionale udvikling i EU gennem investeringer, der netop betyder et bedre klima.
Så EU har altså også i sinde at optrappe, kan man sige, sine investeringer for at styrke bekæmpelsen af klimaforandringerne.
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Nu har Det Konservative Folkeparti jo på en række områder indtaget en mere ansvarlig politisk holdning end de øvrige borgerlige partier, f.eks. inden for miljø og klima.
Jeg savner imidlertid en klar udtalelse fra hr. Lars Barfoed om, hvorvidt Det Konservative Folkeparti mener, at Danmark skal leve op til sine forpligtelser i forhold til at overholde FN's Klimapanels ønske om, at man gør det, der er nødvendigt for at begrænse klimaforandringerne til under de berømte 2 grader celsius.
Og er hr. Lars Barfoed ikke enig med mig i, at hvis Danmark skal yde sit bidrag til det, så kan man sådan set ikke have et ambitionsniveau, der er lavere end det, der ligger i regeringsgrundlaget?
Og er det ikke rigtigt forstået, at så må Det Konservative Folkeparti jo være indstillet på at indgå i en energi- og klimaaftale, som lever op til det ambitionsniveau, der ligger i det regeringsgrundlag, som danner en del af baggrunden for diskussionen i dag?
Lotte Rod (RV), 2011-10-06:
Nullerne har været et kritikkens og kontrollens årti, men Danmark vokser jo ikke af, at politikerne bare skælder ud.
Vi kan nå meget længere med anerkendelse og med samarbejde.
Under valgkampen har jeg haft et fortrinligt samarbejde med de lokale konservative, og derfor håber jeg selvfølgelig rigtig meget, at De Konservative også har lyst til at samarbejde nu her efter valget.
Derfor vil jeg gerne høre ordføreren lidt om, hvad vi så kan samarbejde om.
Jeg vil gerne spørge ordføreren helt konkret, hvad ordføreren er enig i i regeringsgrundlaget, altså ikke, hvad ordføreren er uenig i, heller ikke, hvad ordføreren mener ikke står i regeringsgrundlaget.
Hvad er helt konkret
de bedste elementer i regeringsgrundlaget?
Lars Barfoed (KF), 2011-10-06:
Udfordringen i det spørgsmål er jo, at der står meget lidt i regeringsgrundlaget om, hvad man konkret vil.
Der står f.eks., at man vil gennemføre en skattereform, som markant skal sænke skatten på arbejde.
Jeg vil sige, at det jo lyder rigtig godt.
Det Konservative Folkeparti mener jo, at skattetrykket i Danmark er for højt og ikke mindst, at skatten på den sidst tjente krone er for høj, for det blokerer for, at vi kan skabe mere velstand i Danmark.
Det er sådan, jeg læser regeringsgrundlaget, men jeg lader mig gerne korrekse af fru Lotte Rod, hvis jeg tager fejl.
Men altså, det er da positivt, at man vil sænke skatten på arbejde.
Jeg synes også, som jeg havde lejlighed til at drøfte lidt med fru Julie Skovsby – og hun blev helt glad, forstår jeg, over mine meldinger – at det er et positivt element, at man vil gøre en større indsats på psykiatriområdet.
Det er noget, vi i Det Konservative Folkeparti er stærkt optaget af skal gøres.
Så det er også et eksempel på en god ting.
Der er jo flere gode takter i regeringsgrundlaget.
Jeg synes, problemet er, at det ikke er konkretiseret.
Derfor er det svært at vide, om man i sidste ende kan gå ind i forhandlinger om det, når man ikke ved, hvad det nærmere indhold er.
Marlene B. Lorentzen (RV), 2011-10-06:
Jamen det lyder jo rigtig godt, og jeg vil da gerne kvittere for, at det lyder, som om Det Konservative Folkeparti nu endelig er kommet ud af kløerne på Dansk Folkeparti.
I Det Radikale Venstre glæder vi os rigtig meget til det brede samarbejde, som ikke mindst på netop udlændinge- og integrationsområdet er så vigtigt.
Nu nævner ordføreren nogle områder, hvor han ikke er enig i det, der står i regeringsgrundlaget om integrationspolitikken.
Kan hr. Lars Barfoed nævne nogle områder, hvor ordføreren i forhold til regeringsgrundlaget helt konkret kan se, at Det Konservative Folkeparti rigtig gerne vil samarbejde med regeringen?
Lars Barfoed (KF), 2011-10-06:
Når jeg siger noget før et valg eller under en valgkamp, mener jeg det også, når valget er overstået.
Med hensyn til bemærkningerne i Berlingske Tidende adresserede de lige præcis to ting.
Det første, de adresserede, var integrationspolitikken.
Jeg mener, vi skal gøre mere i forhold til integration.
Derfor synes jeg, at det er ærgerligt, at regeringen nu har besluttet, at man, ved at der ikke længere er en minister, der er dedikeret til integrationen, vil fjerne fokus fra integration, men det er altså tilfældet.
Det andet, der lå i bemærkningerne i Berlingske Tidende, var hele spørgsmålet om virksomhedernes mulighed for at tiltrække udenlandsk kompetent arbejdskraft.
Der synes jeg, det er meget vigtigt, at vi holder øje med, om de regler, vi har, og de muligheder, virksomhederne har for at tiltrække den arbejdskraft, de har brug for, er tilstrækkelig gode, for det er helt afgørende for, at vi kan få virksomheder til at investere i Danmark og ikke mindst få udenlandske virksomheder og koncerner til at udvikle deres forretninger i Danmark.
Så jeg mener bestemt, at det er en flade, hvor der bør kunne være et bredt samarbejde.
Marlene B. Lorentzen (RV), 2011-10-06:
I begyndelsen af den valgkamp, vi lige har været ude i alle sammen, gav Det Radikale Venstre og De Konservative hinanden hånden på, at vi ville samarbejde, også efter valget – nogle kaldte endda det, fru Margrethe Vestager og hr. Lars Barfoed var ude i, en flirt – og det var vi rigtig glade for.
Hr. Lars Barfoed udtalte i Berlingske Tidende, at fru Pia Kjærsgaards altdominerende indflydelse på udlændingepolitikken er forbi, og at De Konservative i fremtiden gerne vil lave udlændinge- og integrationspolitik med Det Radikale Venstre.
Lars Barfoed (KF), 2011-10-06:
Det synes jeg er noget skidt, for jeg tilslutter mig det, som Det Konservative Folkeparti har været med til at gennemføre i aftaler og lovgivning og på anden vis igennem den tid, vi har siddet i regering.
Det gælder også de aftaler, vi har indgået i foråret.
Jeg synes, det er fornuftigt, at vi styrker toldkontrollen ved den danske grænse.
Det er jo ikke nogen begrænsning i nogens mulighed for at krydse den danske grænse, men det er en mulighed, som vi ville indføre, for at styrke toldkontrollen, og derfor synes jeg, det er ærgerligt, at der nu er udsigt til, at det nye flertal altså ikke vil gennemføre det, som vi aftalte i foråret på det område.
Det er jo altid godt.
Men med hensyn til det med fællesskabet har Det Konservative Folkeparti jo haft – og har stadig væk – et stærkt værdifællesskab med Venstre.
Derfor har vi kunnet have så fortrinlig en regering, som vi har haft igennem de sidste 10 år.
Vi ville gerne have fortsat i den regering sammen med Venstre, fordi vi gjorde gode ting for Danmark og ville have kunnet gøre bedre ting for Danmark end den regering, der nu er sammensat.
Det må jeg sige, selv om jeg gerne ville fortsætte med at lyde venlig.
Jeg må trods alt sige, at jeg ikke er tilhænger at den regering, der er blevet dannet.
Sådan er det.
Jacob Bjerregaard (S), 2011-10-06:
Tak for det.
Jeg glæder mig personligt rigtig meget til, at den nye regering kan arbejde sammen med Det Konservative Folkeparti, og jeg vil også gerne kvittere for din afbalancerede stil, når du debatterer.
Det synes jeg er en fornøjelse, og det har det også været i valgkampen.
Det er også et eksempel til efterlevelse for en stor del af de andre borgerlige debattører, der er lidt mere vrede i betrækket, når de skal ytre sig.
Nu har I jo desværre, som du lige var inde på, haft et lidt skidt valg.
Det er vi nogle, der er kede af, for I mangler et par mandater, og sådan er det jo.
Men I skal til at definere et nyt fundament og vælge, hvilke værdier I skal bygge på fremover.
Lars Barfoed (KF), 2011-10-06:
Fru Lotte Rod har jo ret i det der med, at der i hvert fald skal to til en tango, som man siger.
Men nu er det jo ikke så meget tango, vi danser her, og hvis man lægger Det Radikale Venstres og Det Konservative Folkepartis mandater sammen, især efter den nedsabling af antallet af mandater, som Det Konservative Folkeparti har oplevet – Det Radikale Venstre har så til gengæld fået flere mandater – så er det jo ikke nok, at Det Radikale Venstre og Det Konservative Folkeparti står sammen om at gennemføre lavere skatter.
Der skal jo mere end to til den tango.
og der er jeg altså, når det gælder skattepolitikken, bekymret over, at Socialistisk Folkeparti og Socialdemokratiet egentlig ikke rigtig synes, at skatterne skal være lavere, men vil øge skattetrykket.
Men Det Konservative Folkeparti vil være borgerlige stemmer, der arbejder.
Vi vil gerne søge indflydelse sammen med alle partier, men det kommer jo an på, hvad det konkret er, der er udspillet fra regeringens side.
Og så må vi vurdere tingene.
Der vil Det Konservative Folkeparti jo arbejde sammen med de andre borgerlige partier, som vi naturligvis taler med, om, hvad der sker i Folketinget, og med hensyn til hvilke udspil regeringen kommer med.
Vi vil så indgå i de forhandlinger, som vi bliver indbudt til, sammen med andre partier.
Lotte Rod (RV), 2011-10-06:
Når jeg spørger, er det, fordi vi Radikale faktisk mener det her med samarbejdet helt alvorligt.
Det gør vi i regeringen, pg det gør vi også over for oppositionen.
Derfor er det så vigtigt at vide, hvor De Konservative faktisk står i det her, for man skal jo være to til at samarbejde.
Vi vil gerne.
Ved valget har vælgerne jo aflivet blokpolitikken, men når man hører de spørgsmål, der er blevet stillet i dag, lyder det lidt, som om i hvert fald Venstre og Dansk Folkeparti stadig har de her blokpolitikabstinenser.
Så vil ordføreren ikke godt være helt skarp på, hvor De Konservative står som oppositionsparti?
Jacob Bjerregaard (S), 2011-10-06:
Jeg takker ydmygst.
Jeg vil høre hr. Lars Barfoed, om han i forhold til svaret synes, at det er godt eller skidt, at pointsystemet og grænsekontrollen nu bliver afskaffet.
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Altså, det, jeg har forstået på de her trepartsforhandlinger, er, at man vil få fagforeningen til at acceptere, at medlemmerne skal arbejde i længere tid.
Vi plejer ikke at stemme om overenskomsterne i Folketinget, så jeg tror ikke, jeg får chance for at stemme imod i Folketinget, men jeg kan love, at i min fagforening, hvor man har et demokrati, som gør, at overenskomstforslag bliver sendt til urafstemning, vil jeg stemme imod og kæmpe hårdt for, at vi alle sammen stemmer imod, sådan at den del aldrig, aldrig bliver til noget.
Kristian Jensen (V), 2011-10-06:
Hr. Per Clausen sagde lige, at det er medlemmerne, der bestemmer, hvad der er i programmet, men at det altså er en vildfarelse.
Det vil sige, at hr. Per Clausen mener, at Enhedslistens medlemmer lever i en vildfarelse.
Det har jeg sådan set altid ment.
Der er jeg helt enig med hr. Per Clausen.
Mit spørgsmål går faktisk i en anden retning.
Så sagde hr. Per Clausen, at man fra Enhedslistens side ville sørge for, at det blev kompenseret.
Vil det betyde, at Enhedslisten ikke vil stemme for en finanslov, medmindre den indeholder en afskaffelse af starthjælpen og kontanthjælpsloftet?
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Nu er det jo sådan i Enhedslisten, som er et demokratisk parti, at der er det medlemmerne, der vedtager, hvad der står i programmet, så det, der står i programmet, står der jo.
Jeg vil så bare sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, at selv om han ikke bryder sig om det, er det, som står i Enhedslistens program, udtryk for, at det, vi har set mest af i verden, er eksempler på forsøg på at indføre socialisme af demokratisk vej, der er blevet smadret af politi og militær.
Det har så ført til den vildfarelse, at det, det handlede om, var at nedlægge politiet, hvor det, det selvfølgelig handler om, er at sikre, at politiet respekterer de demokratiske spilleregler.
Derfor har hr. Kristian Thulesen Dahl ret i, at det, der står i programmet, mildt sagt ikke er klogt formuleret.