Lise von Seelen (S), 2008-05-15:
Når vi snakker regionalpolitik, snakker vi jo udviklingsperspektiver, som er gældende for hele landet.
Og som redegørelsen fortæller os, sker der en centralisering af virksomheder og arbejdspladser i kraftcentrene på Sjælland og i det østlige Midtjylland.
Vi kan som samfund opnå gevinster ved at sikre, at udviklingsmulighederne styrkes i alle egne af landet.
En forudsætning for at skabe udvikling og vækst findes, når mennesker har lyst til at bosætte sig i alle dele af landet.
Vi ved godt, hvilke faktorer der har betydning for bosætning.
Afgørende er det, at der findes gode og spændende job, og at der er mulighed for, at begge parter i en familie kan opnå beskæftigelse, der passer til uddannelsesmønstret.
Her ser vi en stor forskel i uddannelsesniveau i geografiske områder med høj vækst, som giver mulighed for at tiltrække højtuddannet og højtlønnet arbejdskraft.
Yderområderne har imidlertid også behov for den arbejdskraft, der har høje kompetencer, hvorfor det er afgørende, at den strategi, vi vælger, netop stimulerer den del.
Yderområderne har behov for arbejdskraft med høje kompetencer, og derfor skal vi sikre, at der laves partnerskaber, og at der gives uddannelsesmuligheder i hele landet.
Vi så sidste år en kampagne fra en virksomhed, der ligger på Als.
Den måtte konstatere, at det mønster, der tidligere havde været med, at de unge mennesker tog ud i landet og kom tilbage som højtuddannede, ikke findes længere.
De havde en kampagne, der hed »Kom hjem«, som var et opråb for at tiltrække højtuddannet arbejdskraft.
Det, vi skal fokusere på, er, hvad det er for vilkår der skal til for, at private virksomheder også har lyst til at etablere sig i yderområderne.
Og det, vi savner i redegørelsen og i anbefalingerne, er nogle ambitioner på det her område.
Tingene hænger sammen, idet virksomhederne naturligvis ikke vil etablere sig i nogle områder, hvor de ikke har mulighed for at finde den kvalificerede arbejdskraft.
Vi ved godt, hvad der skal til for at tiltrække arbejdskraften: Der skal en god offentlig service til.
En afgørende faktor er, at der lokalt er veludbyggede kulturtilbud.
Det er noget af det, der tiltrækker mennesker, når de skal vælge et sted at bo.
Det er noget af det, der kan mærkes udeomkring.
Lige nu ser vi, at egnsteatre og mindre biografer har store problemer med bevillingerne, fordi bevillingen fra 2008 til 2009 reduceres med 10 mio. kr.
10 mio. kr. kan jo forekomme som et meget lille beløb, men det er det ikke for egnsteatre, og det er det ikke for yderområderne, som arbejder med nogle meget, meget stramme budgetter.
Det kan betyde lukning af egnsteatre, det kan betyde lukning af mindre biografer.
Vi ser også spillesteder i Esbjerg og Aalborg, som står foran en lukning, fordi de simpelt hen har problemer med at få pengene til at slå til.
Det er alt sammen udtryk for, at regeringen holder hele området i en økonomisk spændetrøje.
Det nævnte er konsekvensen, fordi regeringen ønsker at have en offentlig sektor, der bliver mindre, og at kommunerne styres så stramt, at den centralisering, som vi ser på rigtig, rigtig mange områder, går ud over det lokale demokrati og den struktur, der virker der.
Til det, at man i redegørelsen skriver, at kommunalreformen og finansieringsreformen er medvirkende til at styrke serviceydelserne i alle egne af landet, vil jeg godt sige: Problemet er jo bare, at vi i sidste uge så de kommunale chefer sige til os, at servicen var blevet dårligere siden kommunalreformen.
Derfor har vi brug for, at man i langt højere grad analyserer tæt, hvad det er, der er sket her med kommunalreformen.
Er det kommunalreformen, der giver en dårligere service, eller er det det, at kommunerne savner penge?
Det er nogle meget, meget relevante spørgsmål at stille i forhold til en regionalpolitisk udvikling.
Under alle omstændigheder håber vi jo, at de her udmeldinger, cheferne kommer med, giver anledning til, at ministeren vil være med til at iværksætte sådan en undersøgelse, så vi kan blive klogere på de her spørgsmål.
Det var bl.a. derfor, at vi for nogle måneder siden gav et frihedsbrev til kommunerne, så de i langt højere grad kunne komme med lokale aftryk på den offentlige og offensive udvikling ude lokalt.
Det er noget af det, der kan medvirke til, at mennesker, personer, familier og virksomheder har lyst til at bosætte sig.
Regionernes rolle i forbindelse med den regionale erhvervsudvikling skal efter Socialdemokraternes opfattelse i langt højere grad ind i en dynamisk model.
Det skal være mere handlingsorienteret.
Men også her ser vi, at regeringen har en ubændig trang til at ville styre og kontrollere.
Det er en gene for det lokale demokrati, hvis vi ikke sætter kræfterne fri, og hvis vi ikke finder ud af, at de bedste løsninger altså findes lokalt.
At redegørelsen slet ikke nævner infrastrukturen er et rigtig stort savn, synes vi.
Hvis vi skal binde det her land sammen på den bedst mulige måde og få arbejdskraften og uddannelserne til at virke, så er det afgørende vigtigt, at man får bundet landet sammen - det gælder både på togskinner, på vejnet og på havne.
Det skal være en integreret del af den regionalpolitiske udvikling, for når der nu er en udvikling, der siger, at folk faktisk er villige til at pendle mere for at komme til en arbejdsplads, kan det jo ikke nytte noget, at vi ikke også sikrer, at man har den fornødne kapacitet, så ikke alle skal ud og købe en ny privatbil.
Det belaster miljøet, og det belaster også den enkeltes privatøkonomi.
Nej, her skal der nogle helt andre ambitioner op at flyve om, hvordan vi skal binde landet sammen trafikalt.
Vi bliver nødt til at sige, at vi skal have et både-og.
Vi skal naturligvis have kvaliteten i de uddannelser, der ligger centralt, men vi skal have forpligtende partnerskaber.
Vi skal have et vejnet, et tognet og en kollektiv trafik, som sikrer, at vi kan stimulere den vilje, der er i befolkningen, til at ville flytte sig efter arbejdspladserne.
Afslutningsvis skal jeg bemærke, at der i redegørelsen jo er flere punkter, som vi mener i høj grad fortjener en nærmere analyse.
Det, vi har stor lyst til, er jo netop at fokusere på, hvordan vi får den lokale befolkning til at få større indflydelse på det lokalområde, de lever i også selv om vi har fået meget store kommuner, og selv om regionerne har erstattet amterne.
Vi er meget optaget af, at vi skal have lokalbefolkningen til at involvere sig i det aktive liv, der leves.
Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at Danmark fortsat har en skæv udvikling, som kræver en særlig indsats, så udkantsområderne får bedre udviklingsmuligheder.
Regeringen pålægges derfor at gennemføre en uvildig analyse, som senest 1. januar 2009 skal give nogle bud på, hvordan man kan øge væksten, forbedre uddannelses-, beskæftigelses- og servicetilbuddene i landets udkantsområder, så bosætningen kan stimuleres.«