runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-12-01:
Der er fuld sammenhæng mellem erkendelse og prioritering.
Den første erkendelse er, at forudsætningen for, at vi får væksten igen og på den lange bane har råd til det velfærdssamfund, som jeg holder så meget af, er at få orden i økonomien.
Den første forudsætning er at få orden i økonomien – og det er den her regering garant for – samtidig med at vi så også sikrer den økonomi, der skal til, for at stadig flere unge kan få en uddannelse.
Det er jo det, vi gør, samtidig med at vi sikrer råderum til, at vi fortsat kan prioritere forskningen.
Det må da gøre indtryk på hr. Ole Sohn, at vi sådan set nu har nået det mål, at 1 pct. af samfundsværdien, bruttonationalproduktet, nu bruges på offentlig forskning.
Det må da gøre indtryk på hr. Ole Sohn, at der mig bekendt kun er Island i hele OECD, der har et større offentligt forskningsbudget, end vi har i Danmark.
Det er vi altså i stand til at levere, samtidig med at vi får samlet kriseregningen op og skabt fundamentet for, at vi kan have varig velfærd i Danmark.
Jeg vil gerne her i dag sende det signal til hr. Thomas Jensen og alle andre folketingsmedlemmer om, at vi befinder os i en folketingssamling, hvor vi har store opgaver, der skal løses, og hvor den danske befolkning har forventninger til os.
Vi er blevet kastet ud i en kæmpe økonomisk krise, der har gjort Danmark fattigere.
Vi har tabt arbejdspladser.
Det skal vi rydde op i.
Regeringen har lagt en stribe forslag frem.
Oppositionen har valgt tavshedens strategi.
Den tavshed må brydes.
Vi må have folketingsarbejdet til at handle om de opgaver, vi har.
Vi er ikke i valgkamp.
Der er ikke noget valg.
Der er ikke nogen boligejere eller boliglejere, der behøver være bekymrede.
Vi har ikke på vores lovprogram noget som helst om at regulere på huslejerne i den her folketingssamling.
Og når den dag kommer, hvor den her folketingssamling er slut og der skal være valg, så vil jeg hjertens gerne svare på det der spørgsmål.
Jeg har slet ikke noget problem med at svare på det spørgsmål.
Jeg ønsker bare ikke at indlede en kutyme for, at vi skal stå og give valgløfter hernede i Folketingssalen midt i et arbejdsår, hvor oppositionen da burde tage noget arbejdstøj på.
Thomas Jensen (S), 2010-12-01:
Det må jeg nok sige.
Det var noget af en usikkerhed for landets 1,4 millioner lejere.
Så det vil sige, at der lige nu for de 1,4 millioner lejere ikke er nogen sikkerhed for, om huslejen skal stige med 80 pct., hvis den borgerlige regering fortsætter efter næste valg.
Jeg vil godt prøve at citere den garanti, som Anders Fogh Rasmussen gav til lejerne: »Denne garanti gælder stadig. Og den gælder også, hvis jeg som statsminister står i spidsen for en borgerlig regering efter valget.«
Der var forud for valget i 2007.
»Venstres kurs er klippefast.
Der bliver ikke tale om fri huslejeregulering.
Vi ændrer ikke forholdene for landets lejere.«
Det er egentlig såmænd bare den garanti, jeg beder statsministeren om at imødekomme over for lejerne i dag, for ellers er der stor usikkerhed, hvad angår lejernes fremtidige husleje.
Vil statsministeren virkelig gerne efter i dag sende det signal til lejerne, at de måske skal ud og betale 43 pct. mere i husleje, hvis statsministeren fortsætter efter næste valg?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-12-01:
Jeg synes bestemt, det er en god sag, at Danmark kommer fri af en global krise, der har rystet mange lande, og som har sendt titusindvis af folk, studerende og andre, på gaderne for at demonstrere, fordi regeringer rundtomkring har været nødt til over en nat at gennemføre nærmest en omkalfatring af deres samfund.
Op mod det kommer Danmark igennem det med langt færre menneskelige omkostninger, end man kunne have frygtet: Ja, arbejdsløsheden er steget, men slet ikke til det niveau, man kunne frygte; ja, vi strammer op; ja, det er ikke så sjovt at stramme op, som det er at bruge.
Men vi gør det på en ordentlig måde, for vi var i en robust form, da krisen ramte os, og det er sådan set også derfor, vi kan gøre det her på en anstændig måde, der ikke udløser massedemonstrationer og vold i gaderne, og som samtidig sikrer økonomisk råderum til at gøre noget af det, vi prioriterer, nemlig fortsat at udbygge vores sundhedsvæsen, så vi kan behandle flere patienter, fortsat at udbygge vores undervisningssektor, sådan at de flere unge, der gerne vil have en ungdomsuddannelse, kan få det, og sådan at de flere unge, der gerne vil have en videregående uddannelse, også kan få det.
Det synes jeg sådan set er en fin sag.
Mogens Jensen (S), 2010-12-01:
Jeg kan forstå på statsministeren her i dag, at der stort set slet ikke sker nogen besparelser på uddannelsesområdet.
Jeg skal sige til statsministeren, at det ikke er et billede, man kan genkende, når man som jeg, der er valgt i det vestjyske, i øjeblikket får et hav af henvendelser fra forskellige uddannelsesinstitutioner, i det her tilfælde fra voksenuddannelsescentrene, som det må være statsministeren bekendt nu faktisk bliver ramt af en række besparelser, som består i, at regeringen har besluttet, at almindelige mennesker skal betale langt mere for at uddanne sig i det her samfund.
Der er her tale om, at man nu skruer op for deltagerbetalingen på VUC, hvilket betyder, at nogle vil komme til at betale op til 10.000 kr. pr. fag for at kunne uddanne sig.
Så jeg vil spørge statsministeren om, hvor mange voksne, uanset om det er firmabetalt eller selvbetalt uddannelse, han tror det vil motivere til at tage en uddannelse.
Er det ikke stik imod hensigten, også regeringens egne hensigter, om at motivere og inspirere folk til at tage en uddannelse, at man nu hæver deltagerbetalingen for nogles vedkommende fra noget, der ligner 200 kr., til 10.000 kr. for et fag?
På andre områder bliver det hævet fra f.eks. 110 kr. til 1.100 kr. for at tage et fag.
Jeg er nødt til at spørge statsministeren om de her besparelser, som jo beløber sig til 660 mio. kr. frem til 2013, på helt almindelige uddannelser til helt almindelige danskere: Hvad er hensigten med det?
Hvordan kan det være til nogen støtte for regeringens målsætning om, at 95 pct. af de unge skal tage en ungdomsuddannelse, herunder dem, der går ind for at tage et enkelt fag, og for den sags skyld også for målsætningen om, at 50 pct. af befolkningen skal tage en videregående uddannelse?
Jeg forstår det ikke.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-12-01:
Hensigten er jo den ganske klare at sørge for, at vi har styr på de offentlige udgifter og de offentlige indtægter.
Det er en meget, meget klar hensigt.
Det er selvfølgelig et åg at tage på sine skuldre.
Det kunne være rart at prøve at slippe fri af det med en eller anden trylleformular om, at man kan få det hele til at gå væk, ved en eller anden besværgelse om, at man engang ude i fremtiden skal lave en eller anden aftale om, at nogle andre end en selv skal arbejde lidt længere, og så kan man trække guldet ind i nutiden og bruge det her til at betale gæld med mere gæld, med at lade en offentlig sektor, der nu er verdens største, og som er for stor i forhold til den private sektor, vi har, vokse yderligere.
Det giver selvfølgelig nogle frihedsgrader, som jeg ikke har.
Jeg siger ikke, at det ikke har nogen konsekvens at føre en ansvarlig økonomisk politik, for selvfølgelig har det det.
Altså, selvfølgelig er det da en udfordring, at der er nogle økonomiske rammer, der strammes, og selvfølgelig vil det også skærpe overvejelsen hos den enkelte, når man skal tage stilling til at søge optagelse på et kursus, om betalingen er det ene eller det andet, og det fremmer da også sandsynlighed for, at man virkelig vil det, man melder sig til.
Jeg tror grundlæggende ikke på det gratissamfund, som hr. Mogens Jensen gerne vil stille folk i udsigt, for spørgerens eget ræsonnement fører til, at alt burde være gratis, fordi det ville være den super bedste motivation, man overhovedet kunne give.
Der er bare det lille problem, at det hele skal betales alligevel.
Mogens Jensen (S), 2010-12-01:
Nu taler statsministeren netop om at føre en ansvarlig økonomisk politik.
Vil statsministeren ikke medgive, at der til det hører at skabe optimale rammer for, at virksomhederne kan få den efteruddannelse til deres medarbejdere, den omskoling af deres medarbejdere, som de har behov for?
Tror statsministeren så, at når man indfører så voldsomme stigninger i brugerbetalingen, som virksomhederne og den enkelte dansker jo også kommer til at betale, at det er med til at stimulere virksomhedernes efterspørgsel på arbejdskraft og omskoling og efteruddannelse af den arbejdskraft, de har brug for? Jeg kan ikke se ræsonnementet.
Nu stiger et kursus på enkelte fag op til 10.000 kr. i deltagerbetaling.
Jeg kan ikke forstå, at statsministeren kan se det fornuftige i det, og det bidrager da for mig at se slet, slet ikke til den omstilling og den efteruddannelsesindsats, der er behov for, hvis Danmark skal klare sig i konkurrencen.
Jeg må så konstatere, at det er en del af regeringens vækstpolitik, at virksomhederne og almindelige danskere skal betale mere for at tage den efteruddannelse, der er nødvendig, for at samfundet kan få den arbejdskraft, der er behov for.
Jeg er også nødt til at gøre statsministeren opmærksom på, at de besparelser, regeringen gennemfører, altså også har den konsekvens, at man lukker uddannelsescentre i Udkantsdanmark.
Man har været inde og regne på de her tal med den formodede nedgang, der vil være i antallet af kursister, og hvor det bliver sværere at skaffe kursister til hold, og det vil betyde, at 20 voksenuddannelsescentre må dreje nøglen om rundtomkring i Danmarks udkantsområder, for det er jo dér, det er sværest at skaffe de nødvendige hold, de nødvendige kursister til at kunne give tilbuddene.
Synes statsministeren, det er rimeligt, at der bliver den her geografiske slagside i uddannelsestilbud til almindelige mennesker i Danmark?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-12-01:
Ja, nu ved jeg ikke, hvem man er.
Hvis det er det sædvanlige ressort, man trækker på i Socialdemokratiet og nærmeste omegn, så vil jeg ikke uden videre bare her acceptere, at de regnestykker skal lægges til grund.
Vi er sådan set generelt meget optaget af, at vi også sikrer, at der er uddannelsestilbud der, hvor der er lidt længere mellem husene.
Men først og fremmest handler det her altså om at tage det ansvar, som spørgeren og hans parti løber fra, nemlig ansvaret for, at vi oven på en krise, vi styrede os igennem med færre menneskelige omkostninger, end man kunne have frygtet, men også med nogle massive træk på de offentlige kasser, som er brugt til fremrykning af investeringer og andet, der har holdt arbejdsløsheden i ave, nu får samlet regningen op som den første forudsætning for at få væksten igen.
Thomas Jensen (S), 2010-12-01:
Nu skal det handle lidt om noget andet, det skal nemlig handle om at have tryghed for sine boligudgifter.
Det er jo sådan, at vi i Danmark har 1,4 millioner danskere, som bor i lejeboliger.
Vi har 540.000 almene lejeboliger og 530.000 private udlejningsboliger.
Der har jo været en tradition for her op til de seneste folketingsvalg, at lejerorganisationerne har fået en garanti fra den tidligere statsminister, Anders Fogh Rasmussen, hvori det er blevet slået nagelfast, at der ikke bliver ændret på huslejereguleringen.
Men i den her valgperiode har vi jo hørt nogle røster fra den borgerlige lejr.
Den tidligere konservative boligordfører var ude at udtale følgende om lejeloven: »Når man kigger på lejeloven, er det som at kigge på et system fra Østtyskland eller Sovjetunionen.«
Og videre: »At vi i år 2010 bliver ved med at have et forkvaklet system fra boligmanglens tid, det skal ministeren gøre noget ved.«
Det var en udtalelse fra den konservative boligordfører, som blev delvist bakket op af Venstres boligordfører, fru Louise Schack Elholm, og af Liberal Alliance, som jo ser ud til at komme ind i Folketinget med et betydeligt mandattal efter næste valg, og som kan være afgørende for en fortsat borgerlig regering.
Liberal Alliance fremsætter et beslutningsforslag her i Folketingssalen om, hvordan man vil gå ind og sætte huslejereguleringen fri.
Konsekvenserne af det har vi haft Det Økonomiske Råd til at regne på tidligere: op til huslejestigninger på 43 pct. på landsplan og i hovedstadsområdet og i de andre større byer på helt op til 80 pct.
Det vil jo simpelt hen skabe en usikkerhed for landets lejere.
Derfor er mit spørgsmål i dag til statsministeren: Kan statsministeren garantere, at huslejereguleringen bliver holdt fast, og at man følger op på det og giver den samme garanti over for lejerne, som den tidligere statsminister, Anders Fogh Rasmussen, har givet tre gange?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-12-01:
Tak for det.
Jeg kan høre, at der sådan er ved at blive lagt i kakkelovnen til den gode socialdemokratiske skræmmekampagne, der skal rulles ud, når valget kommer på et tidspunkt, som jo slet ikke er nu.
Vi er i gang med en folketingssamling.
Jeg er jo ikke bekendt med alle detaljer i Folketingets arbejde, men jeg forstår, at der ligger et beslutningsforslag, der handler om præcis det her spørgsmål.
Det kommer vel til behandling i Folketingssalen, og så behøver jeg jo ikke stå her og give nogle garantier, for så vil det blive åbenbaret for enhver, hvad regeringens og regeringspartiernes position er i forhold til det beslutningsforslag.
Det er såmænd ikke, fordi jeg ikke vil svare på spørgsmålet, men det er bare for lige at sende et signal til alle, der måtte lytte med, om, at jeg ikke ønsker at indlede sådan en præliminær valgkamp ved at skulle komme her en gang om ugen og svare på allehånde spørgsmål om næste valgperiode.
Vi er i gang med et stykke arbejde, som er vigtigt for at trække Danmark helt fri af krisen.
Regeringen har lagt en række konkrete initiativer ned i salen og ud til Folketingets partier.
Vi har sådan set den forventning, at oppositionen vil interessere sig for den aktuelle politiske dagsorden.
Så kommer der en dag et folketingsvalg, og så skal jeg nok til den tid svare for mig, med hensyn til hvad jeg går til valg på, og hvad der kommer til at ske, og hvad der ikke kommer til at ske, hvis vi genvinder magten.
Hvis Danmark skal klare sig i konkurrencen, skal vi sørge for at have sunde offentlige finanser, og vi skal i øvrigt sørge for at prioritere uddannelse, efteruddannelse og forskning, og det gør vi også.
Kan det så oversættes til, at alting bare skal vokse?
Kan det oversættes til, at man aldrig må lave noget om?
Nej, det kan det ikke oversættes til, for hvis man oversætter det til det, så bliver man fanget i den gældsfælde, som Socialdemokratiet er på vej til at forsøge at lokke danskerne ind i.
Det vil jeg ikke være med til.
Det er klart, at når man skærper egenbetalingen, så skærper man også prioritetsovervejelserne, så skærper man også kvalitetsfokus, så skærper man også virksomhedernes bevidsthed om, at den efteruddannelse, der nu efterspørges, er den helt rigtige, om det tilbud, der gives, er spidset godt nok til.
Det er sådan set ikke kun af det ringe.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-12-01:
Vil ministeren redegøre for de sundhedsfaglige overvejelser, der ligger bag beslutningen om først at indføre screening for tarmkræft fra 2014 og ikke i 2012, når Kræftens Bekæmpelse vurderer, at screening for tarmkræft kan redde 150 menneskeliv hvert år?
Tak for det, og jeg spørger: Vil ministeren redegøre for de sundhedsfaglige overvejelser, der ligger bag beslutningen om først at indføre screening for tarmkræft fra 2014 og ikke 2012, når Kræftens Bekæmpelse vurderer, at screening for tarmkræft kan redde 150 menneskeliv hvert år?
Frank Aaen (EL), 2010-12-01:
Jeg skal starte med at undskylde over for SF's ordfører, at jeg ikke fik formuleret mig helt korrekt før i mit spørgsmål.
Det, jeg skulle have spurgt til, var – hvis det er sådan, at når man bor og arbejder i Danmark, har man ret til samme sociale ydelser – om det så ikke er et fejlagtigt princip at indføre et krav om, at man skal have boet her i 2 år ud af 10 år.
Jeg håber, at SF i dag eller på et andet tidspunkt kan give mig ret i, at de sociale rettigheder, vi har i Danmark, er universelle, og det vil sige, at det ikke drejer sig om, hvor længe man har været her – det er det desværre med folkepensionen, men det er en anden debat.
Sådan bør det være.
Vi kan ikke have mennesker boende, som ikke har den ret.
Jeg ved godt, at nogle partier i Folketinget synes, at det kunne være fint, at der er nogle, der gerne vil bo her uden at have ret til at komme på sygehuset.
Sådan har vi det altså ikke, og vi har det altså også grundlæggende sådan, at dem, der bor her og arbejder her, har ret til de her sociale ydelser, som jo, som hr. Niels Helveg Petersen var inde på, ikke i det her tilfælde er en egentlig social ret, men en del af vores skattesystem, altså det er et skattefradrag, der i sin tid er blevet lavet om til at være en børnecheck, som vi kalder det i daglig tale.
Så jeg mener, at man skal holde fast i principperne.
Jeg indrømmer, at der er problemer med snyd.
Jeg indrømmer, at der er andre problemer, herunder i forbindelse med det, hr. Nick Hækkerup var inde på med hensyn til dem, vi i daglig tale kalder østarbejdere, som kommer hertil og ved en mærkelig sammenskruning af skatteregler jo for en meget lav løn kan få det samme udbetalt, som en dansker får udbetalt, måske endda for en mindre lønudgift for arbejdsgiverne.
Der er nogle ting dér, vi bør tage fat i.
Det er vi helt enige i, og det vil vi meget gerne medvirke til, og vi håber også efter et regeringsskifte, at vi kan komme meget længere i retning af at løse det, vi kalder østarbejderproblemet, altså det, der drejer sig om, at man kan få folk hertil, der arbejder for en ussel løn og dermed også underminerer danske overenskomster.
Det skal ikke være vendt mod folk fra andre lande, at de ikke må komme til Danmark, det må de gerne, men kommer de til Danmark, skal de arbejde på samme løn- og skattevilkår som danske arbejdere.
Så der er ting, vi skal løse, og det er vi helt enige om, men jeg synes her, at der er et meget farligt princip på spil, nemlig at retten til en social ydelse gøres afhængig af, at man skal har boet her i en vis tid.
Jeg mener, som nogle også har sagt, at en børnefamilie, der flytter til Danmark, selvfølgelig skal have fuld adgang til sociale rettigheder, den dag de bor og arbejder her.
Det kan der ikke laves om på.
Vi vil gerne kigge på de reelle problemer, der er, men vi synes, at der er nogle meget store principielle problemer forbundet med det her lovforslag.
Mads Rørvig (V), 2010-12-01:
Jeg kan forstå, at hr. Frank Aaen er imod principperne i det her lovforslag modsat i hvert fald Socialdemokraterne, som tilsluttede sig store dele af forslaget.
Det er ikke første gang, jeg er inde på det her spørgsmål i Folketingssalen til hr. Frank Aaen, nemlig det her med, hvor hr. Frank Aaens grænse går i forhold til at støtte S og SF.
Vil man stå fast på det her, hvis flertallet i Folketinget skulle skifte, at man ikke ønsker at vedtage en sådan ordning, der danner et optjeningsprincip for en social ydelse?
Vi har jo set det gang på gang, hvor hr. Frank Aaen taler og taler, men når det kommer til, om man vil sætte hælene i over for et eventuelt nyt flertal og sige, at det vil man ikke være med til, så vil man ikke støtte det.
Hvor er det grænsen går?
Vi har jo set det før med pointsystemet for udlændinge, hvor hr. Frank Aaen ikke vil gøre det ultimativt.
Frank Aaen (EL), 2010-12-01:
Det burde ikke være så svært at forstå, hvad der er vores politik, for den er meget enkel.
Så har vi ikke andre ultimative krav, men vi har den bestemte melding til Socialdemokratiet, SF, De Radikale, hvis de kommer med, at vi kun stemmer for det, vi er for, og vi stemmer imod alt det, vi er imod.
Hr. Mads Rørvig har aldrig nogen sinde kunnet fange Enhedslisten i, at vi har brudt det princip, at vi altid stemmer for det, vi er for, og altid stemmer imod det, vi er imod.
Mads Rørvig (V), 2010-12-01:
Jeg har hørt hr. Frank Aaen – i hvert fald andre fra Enhedslisten – udtale sig meget negativt om Socialdemokratiets og SF's økonomiske planer.
Vil hr. Frank Aaen så her garantere, hvis flertallet skulle skifte, at disse planer ikke vil blive vedtaget i Folketinget med Enhedslistens stemmer?
Frank Aaen (EL), 2010-12-01:
Jeg tager det hele.
Vi stemmer for det, vi er for, og vi stemmer imod det, vi er imod.
Skulle der komme en pakke fra Socialdemokratiet og SF, som vi er imod, så stemmer vi imod.
Der er ingen vaklen hos Enhedslisten.
Det er jo det, der gør, at vi kan trække dem til venstre.
Det er jo det, der er vores formål, nemlig at den nye regering, som vi er sikre på kommer efter næste valg, ikke bare kører en eller anden tilfældig politik – i hvert fald ikke med vores stemmer – men at den kører en politik, hvor vi vil trække dem så meget som overhovedet muligt mod venstre – ikke mod partiet Venstre, men mod venstrefløjen.
Der vil jeg bare sige, at udgangspunktet jo er mange gange bedre med en S-SF-regering, end det er med en VK-regering, der baserer sig på Dansk Folkeparti.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-12-01:
Tak for det og tak for bemærkningerne, der er givet her til forslaget, og ikke mindst for de positive bemærkninger, der er kommet fra en lang række af Folketingets partier.
Den diskussion, vi har i dag,
handler om hele spørgsmålet omkring børnefamilieydelsen, som jo har fået meget stor opmærksomhed gennem det seneste halve år.
Derfor har Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne sammen med regeringen jo også i forbindelse med finanslovaftalen lavet et nyt princip, nemlig et optjeningsprincip, som giver god mening, og som også er med til at sikre, at man ikke bare kan nyde godt af ting, men at man også er nødt til at yde for at få del i de goder, som er i det danske velfærdssamfund.
Så har en ordfører også været inde på, at der er store udgifter til systemtilretning, og det vil jeg gerne medgive at der er, men hvis man ser fra 2012 og frem, vil man se, at der er lagt op til, at der vil være meget, kan man sige, betydelige besparelser som følge af, at der ikke skal udbetales børnefamilieydelse og børnetilskud til personer uden en vis tilknytning til Danmark.
Så jeg er ikke et sekund i tvivl om, at det her er sund fornuft, og at det også er sund fornuft, at man ikke bare lader sig afskrække af, at systemerne kan være svære at forandre.
Derudover vil jeg også gerne kvittere for, at så mange partier går åbent ind i den her debat, og det glæder mig sådan set også, vil jeg gerne sige, at SF også lægger an til en konstruktiv drøftelse i udvalgsarbejdet.
Det synes jeg der er grund til rose.
Hver gang S og SF siger noget fornuftigt, skal man rose, og det skylder jeg selvfølgelig også at gøre i forhold til Socialdemokratiet, som jo faktisk kom med nok en af de bedre ordførertaler, der er holdt her i Folketinget, i hvert fald i dag.
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2010-12-01:
Jeg vil allerførst gerne lige takke skatteministeren for de rosende ord; det er jo ikke hver dag, jeg fra skatteministerens mund får sådan nogle dejlige rosende ord.
Så det er jeg da glad for.
Jeg bed mærke i under Dansk Folkepartis ordførertale, at det blev nævnt, at Dansk Folkeparti gerne ville arbejde på, at der blev indført det her optjeningsprincip for andre sociale ydelser.
Derfor vil jeg gerne høre skatteministerens holdning til det.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-12-01:
Det er der sådan set meget sund fornuft, i og med at det står i den finanslovaftale, som er lavet sammen med bl.a. Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne, at man skal se på og analysere optjeningsprincipper for sociale ydelser.
Så det synes jeg er sund fornuft at gøre.