runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bente Dahl (RV), 2011-04-05:
Tak, den mulighed vil jeg meget gerne gøre brug af – jeg har som sagt lige vekslet nogle ord med hr. Ib Poulsen – og det vil jeg så afslutte min tale med.
Så hr. Ib Poulsen ved sådan set godt, hvad jeg vil spørge om.
I min ordførertale her til forespørgslen vil jeg starte med at fortælle, at Fødevareudvalget jo i marts var på studietur til Spanien og Kap Verde.
Og vi var i Kap Verde, fordi landet siden 2007 har haft en såkaldt særlig partnerskabsaftale med EU.
Bilaterale fiskeriaftaler mellem EU og tredjelande har længe været en del af den fælles fiskeripolitik.
Med 2002-reformen indførtes begrebet partnerskab.
Denne reform skal nu reformeres.
Det er den nye reform, vi gerne vil have en optimal indflydelse på, og det er derfor, vi har debatten i dag.
I begrundelsen for forespørgslen kom ordføreren for forespørgerne ind på, at Europa-Kommissionen har udgivet en grønbog, og at der er identificeret fem problemområder.
Dem behøver jeg ikke at gentage, men jeg vil tilføje, at vi jo også må nævne, at det ikke udelukkende er fartøjer fra EU, der er synderne, og som overfisker.
Omkring Afrika fisker der fartøjer fra Asien og Sydamerika, for nu at nævne andre, der er med til at overfiske i havet dér.
F.eks. må fiskeri med store trawlerskibe set ud fra et økonomisk perspektiv være den mest effektive metode, men set ud fra et socialt perspektiv kan effektiv stortrawling true arbejdsmulighederne i de små kystnære fiskerier, og dette gælder alle vegne.
Så der er en række problemstillinger, der har indflydelse på hinanden.
I Radikale Venstre mener vi, at fiskeriet skal være bæredygtigt.
Fiskene skal kunne reproducere sig selv, og det bør gælde både i EU-farvande og alle de steder, hvor vi kan gøre vores indflydelse gældende.
Derfor skal der gennemføres en række tiltag.
Forslaget til vedtagelse fra i dag, som vi er med i, anviser en hel række aktiviteter, som vi støtter rigtig meget.
Der kan, som jeg har spurgt ind til før, også nævnes mærkning af fisk med MSC-mærkningen.
Den skal fremmes, for derved kan forbrugeren vælge den fisk, som er fisket bæredygtigt, og derved er der flere mennesker, der får medejerskab til det at fremme bæredygtigt fiskeri.
Så derfor er der en lang række tiltag, der kræves, for at man kan få en bæredygtig udvikling i EU's fælles fiskeripolitik, og i Radikale Venstre forventer vi, at regeringen med forslaget til vedtagelse her, som vi alle sammen står bag, i hånden vil arbejde hårdt for …
Jeg ville egentlig bare lige afslutte min tale med at sige, at jeg jo forventer, at regeringen med det her fælles forslag til vedtagelse i hånden i EU vil arbejde hårdt for at få optimal indflydelse på EU's fælles fiskeripolitik.
Hvis jeg så skulle fortsætte og spørge hr. Ib Poulsen, vil jeg sige, at det egentlig netop var det samme spørgsmål, som jeg har været inde på flere gange i dag, nemlig hvordan Dansk Folkeparti stiller sig over for den udvikling med hensyn til at få certificeret fiskene med en eller anden form for certifikat – det kan være MSC-mærkning, det kan også være andet – og det var med det samme argument, nemlig at forbrugerne kan få indflydelse på, at der bliver fisket bæredygtigt.
Ib Poulsen (DF), 2011-04-05:
Tak for den omvendte rækkefølge.
Og jeg skal se, om jeg kan holde mig til den rigtige tiltaleform.
Fru Bente Dahl spørger om mærkning af fisk.
Vi må sige, at mærkning af fødevarer er noget, der er kommet for at blive, og det gælder også for fisk.
I den sidste udgave af »Fiskeri Tidende« kunne vi jo læse, at MSC-mærkede rødspætter havde en merpris på 2-3 kr., altså svarende til 20-30 pct. mere end de fisk, der ikke havde en MSC-mærkning.
Så det er klart, at fiskerierhvervet også er meget optaget af, at man har en MSC-mærkning.
Det synes vi er en rigtig god idé, og det er noget, jeg er helt sikker på at erhvervet vil bakke op om.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-04-05:
Som flere sikkert har noteret, havde Enhedslisten ikke mulighed for at være til stede her til slut, og jeg har lovet på vegne af hr. Per Clausen at sige, at de selvfølgelig støtter op om forslaget til vedtagelse, som de også er medforslagsstiller til.
Jeg vil bare sige tak for en enormt konstruktiv proces og samarbejdet i tiden op til debatten i Folketingssalen.
Jeg synes, at ministerens tale var meget åben i forhold til de udfordringer, som vi skal håndtere ikke alene i EU, men så sandelig også i Danmark.
Og vi er villige til at kigge på langsigtede aftaler, som sørger for at håndtere den store udfordring.
Problemet er jo lige nu, at vi politikere tit har lyst til at sidde og detaillovgive og helst på kort sigt, så vi løbende kan blande os i det.
Det er ikke bare til skade for erhvervet, men også for biodiversiteten.
Det er den helt store udfordring at få løst det, når vi skal lave den kommende EU-fiskerireform, og derfor er jeg glad for ministerens tale og ministerens åbenhed over for evalueringer på det her område.
Jeg ser frem til, at det videre arbejde om EU's fiskerireform, som vi skal have i Europaudvalget, men så sandelig også i Folketingets Fødevareudvalg, kommer til at gå i en bæredygtig retning.
Så jeg vil bare sige tak for samarbejdet.
Jeg er glad for, at alle Folketingets partier bakker op om forslaget til vedtagelse.
Per Dalgaard (DF), 2011-04-05:
Jeg er godt klar over, at vi ikke kan få sådan et delresultat i forbindelse med sådan en helt speciel sag, det forstår jeg fuldt ud, men den udtalelse her var fra den 30. december 2010, hvor justitsministeren siger: » … jeg beder nu rigsadvokaten … «.
Så kan jeg spørge: Er Rigsadvokaten i gang med at undersøge den sag?
En anden ting i forbindelse med den samme sag er, at både Holland og Tyskland jo har forbudt den pågældende organisation.
Er det så, fordi de dernede har nogle skrappere grundlove eller forfatninger, der gør, at det kan de bare gøre, eller er de bare mere konsekvente og tager ligesom mere bestik af, hvad det reelt set er for en terrororganisation, som svenskerne siger det egentlig er?
Hvad mener justitsministeren om de forhold?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-04-05:
ICES har jo vist, at der i Nordsøen gennemsnitligt smides 50 pct. af torsken ud, og i Skagerak taler vi om 40 pct. udsmid af torsken, jævnfør DTU Aqua – det står i hvert fald de nyeste rapporter – så der er tale om udsmid.
Det, der er lidt interessant, er selvfølgelig, når vi siger, at fiskerne skal tage al fisken med i land.
Forestiller ordføreren sig så ikke også, at prisen på fisk i virkeligheden vil stige, fordi vi ikke oplever det her udsmid og der i virkeligheden, kan man sige, måske vil være færre spisefisk ombord set i forhold til, at man nok også har noget af det med, som man ikke har brug for?
Kunne man ikke også forestille sig, at fiskerne ville være mere selektive, i forhold til hvad de fanger, så de ikke fanger så mange af de fisk, som de ellers ville have smidt ud i dag?
Tage Leegaard (KF), 2011-04-05:
Jeg er af den opfattelse, at det er en generel viden, at der er et udsmid af fisk, og det bliver der sådan set ikke lagt skjul på nogen steder.
Jeg tror sådan set heller ikke, at den socialdemokratiske ordfører er i tvivl om, at der foregår discard i et omfang.
Som jeg forstår spørgsmålet, har den socialdemokratiske ordfører intet problem med, at der bliver smidt fisk ud, og ser ingen etiske problemer i, at god spisefisk ender i vandet.
Men det må ordføreren selv stå til ansvar for.
Jeg mener, det er godtgjort, at der er et udsmid af fisk.
Jeg vil gerne være med til at kompensere fiskerne med højere kvoter for, at den fisk, som bliver fanget, også bliver bragt i land.
Jeg tror, at den gode fortælling, fiskerne kan fortælle om, at han laver et bæredygtigt fiskeri, også vil være med til at give ham en bedre fortælling om hans fisk og dermed også give en bedre pris for hans fisk.
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-05:
Jeg vil gerne høre, hvordan ordføreren har det med kystfiskeri, og om kystfiskerne fortsat også skal have ekstra fisk for at være i det segment, for det her er også et spørgsmål om, hvor de ekstra fisk skal komme fra.
Hvis det er sådan, at man kan se, at kystfiskeriet er ved at forsvinde, hvad vil Dansk Folkeparti så gøre, for at det ikke sker?
Ib Poulsen (DF), 2011-04-05:
Jeg hørte jo i ordførerens tale, at han havde noget af det med, som man arbejdede med hos Socialdemokratiet, da den nye regulering skulle laves, men man stod jo af, man ville ikke tage ansvaret.
I Dansk Folkeparti tog vi ansvaret, og der var kystfiskerisegmentet noget af det, vi vægtede højest.
Rationsfiskeriet var noget af det, vi vægtede højest, og det er jo klart, at det også er noget af det, vi fremadrettet vil satse på skal være en del af dansk fiskeri, fordi vi mener, det er vigtigt.
Så det bliver ved med at være en del af vores politik.
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-05:
Det er jo kun godt, men hvis det er sådan, at det antal folk og det antal både i kystfiskersegmentet er for nedadgående og fisken siver ud, fordi de er i puljer og dem lejer man ud til andre, så er det jo et helt andet grundlag end det, som kystfiskerordningen blev lavet på.
Hvis det rent faktisk ikke er det, der sker, hvad vil Dansk Folkeparti så gøre ved det?
Vi er jo enige om, at de er nødt til at skulle have nogle ekstra fisk for at være i det segment.
Ib Poulsen (DF), 2011-04-05:
Det får de jo også i dag, 10 pct. ekstra får man.
Der er lige blevet afsluttet en 3-årig periode, og man har kunnet søge ind på den nye periode på 3 år igen, og det er stort set det samme antal skibe, der har meldt sig ind.
Det vil sige, at der jo ikke er noget, der tyder på, at det her er et segment, der bliver sivet fra.
Men det er jo klart, at vi hele tiden er opmærksom på, om det er det, fordi det skal være givtigt at være i det segment, for vi mener, at det utrolig vigtigt.
Puljer, som du nævner er et problem, mener vi ikke i Dansk Folkeparti er et problem.
Vi mener, at puljer er med til, at vi mindsker udsmid, fordi man fisker på den samme pulje, i stedet for at hver enkelt fisker får en kvote.
Så det forstår jeg ikke spørgerens argumenter for.
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-05:
Jeg vil gerne spørge hr. Tage Leegaard, hvorfra han ved, hvor meget udsmid der er i dansk fiskeri.
Hvis det er sådan, at man skal ilandbringe alt det, man smider ud i dag, fordi det åbenbart ikke har nogen værdi – det er derfor, man smider det ud igen – hvor meget skal fiskerne så have ekstra, hvis det er, der bliver forbud mod udsmid og der skal være fuld kameradokumentation om bord?
Tage Leegaard (KF), 2011-04-05:
Det er et spørgsmål af samme kvalitet som spørgsmålet: Hvad er højest – Rundetaarn eller et tordenskrald?
Det er jo ikke utrolig nemt at svare på.
Jeg vil bare sige det, som jeg også sagde i min ordførertale, og det var, at det, der fanges, skal bringes i land, og fiskeren skal sikres en ordentlig økonomi.
Det vil altså sige, at der skal være en kvotestørrelse, som sikrer, at fiskeren også kan få den økonomi.
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-05:
Man kunne jo også vælge at sige, at et spørgsmål, man ikke kan svare på, er et godt spørgsmål.
Jeg synes alligevel, det er interessant, for da man lavede den nye regulering, sagde man, at det var for at forhindre udsmid.
Man siger også, at puljeordningen er til for at forhindre udsmid.
Duer regeringens politik siden 2005 overhovedet ikke, siden hr. Tage Leegaard ved, hvor meget det er, der bliver smidt ud?
Hvor meget er det?
Lad os da nu få det at vide, for fiskerne skal jo have plads på dækket, hvis de skal ilandbringe 40 pct., som jeg hørte hr. Tage Leegaard sige.
Så hvis der ikke er noget udsmid, skal vi heller ikke have flere kvoter, eller hvordan ser man på det?
Jeg synes bare, der mangler lidt dokumentation i ordførerens tale.
René Christensen (DF), 2011-04-05:
Det er for at følge op på den debat, der nu kører med Venstres ordfører.
Jeg skal høre, om hr. Bjarne Laustsen ikke er enig i, at det ville være tåbeligt, når man nu skal ind og finde det her millionbeløb, at afsætte noget, der ligner 30-40 pct. til bureaukrati, fordi man hele tiden skal undersøge, hvad det er for en virksomhed, og hvor meget den virksomhed har af omsætning pr. år.
Det vil jo sige, at hvis man starter som en lille virksomhed, skal man betale 100 kr.
Efterhånden som virksomheden vokser sig større og større, skal man betale 125 kr. næste år, og så skal man betale 145 kr. næste år igen.
Så må man sige: Jamen som beskæftigelsesprojekt er det da fantastisk, hvis staten skulle have en hel masse mennesker siddende hver eneste dag og holde øje med de her virksomheders omsætning.
Det var jo netop derfor, vi blev enige om at sige, at nu skulle vi gøre det her på den nemme måde.
Nu sender vi en opkrævning på et beløb ud til alle, der har næringsbrev, og hvis man tager beløbet i betragtning, er det vel ikke sådan i virkeligheden, at en virksomhed går konkurs, fordi den skal betale nogle hundrede kroner for at være en del af det her, som jo er med til, at vi får en høj fødevarestandard.
Det var jo det, vi alle sammen gerne ville have, og der skulle vi bruge nogle midler til at få nogle kontrolbesøg, så vi kunne få den høje fødevarestandard.
Og man må jo sige, at det får vi med det her.
Jeg skal bare høre ordføreren, om han ikke er enig i, at det her ikke skal være et beskæftigelsesprojekt for at få nogle til at holde øje med virksomhederne.
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-05:
Det var et langt spørgsmål.
Jo, vi er enige i, at man ikke skal lave det her til et beskæftigelsesprojekt, og vi er også enige i, at hvis der en dag findes en model, hvor man kan differentiere det her, så skal man bruge den.
Jeg har forstået, ja, at Dansk Folkeparti – de svages beskytter – ikke eksisterer mere.
Det at tage hensyn til den lille kiosk eller den lille pølsemand henne på hjørnet er lige meget.
Nu skal det hele være stort, og så kan vi godt sørge for, at dem, der lige skal starte en lille biks henne om hjørnet, en grønthandler osv., får en lige så stor regning som det kæmpestore supermarked med en stor millionomsætning.
Det har jeg forstået er Dansk Folkepartis politik.
Men derfor kan vi andre jo godt kigge på, om det er rimeligt. Vi får nøjagtig lige meget fødevarekontrol, om vi gør det på den ene eller på den anden måde, for
de penge, som regeringen vil spare på det her, er vi blevet enige om at finde hos erhvervet, og det er erhvervet, der skal betale dem.
Det her drejer sig udelukkende om fordelingen.
René Christensen (DF), 2011-04-05:
Hvis man så kigger på erhvervet som helhed og man så spørger om, hvad man vil med dansk erhvervsliv, så siger ordføreren nu, at de penge, vi skal bruge, ganger vi lige op, sådan at der bliver til den her tunge administration, der skal være, når man nu ikke vil lave det på den nemme måde.
Hvad er det så, man gør?
Så pålægger man erhvervslivet en masse byrder, fordi man mener, at det her ikke er lige.
Den ordning, vi har lavet her, er selvfølgelig til stor gavn både for erhvervslivet og for forbrugerne.
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-05:
Hvad med pølsemanden?
Jeg vil sige til hr. René Christensen, at døren står åben.
Jeg har sagt, at det forlig, vi har lavet, hvor alle bliver bon’et for 720 kr. for at have et næringsbrev, står vi ved, fordi vi ikke kan finde en anden løsning.
Jeg tror også, at hr. René Christensen har hørt, at hvis der kommer en dag, hvor der findes et andet system, vi kan regulere efter uden at skulle bruge penge til administration, kunne det da godt være, at vi i skøn fordragelighed kunne finde ud af, ligesom vi er enedes om så mange andre gode ting i dette parlament, at det ville være fornuftigt at kigge på det.
Det er jo netop af hensyn til den lille virksomhed, at man kan spørge her: Hvorfor skal den betale lige så meget som en stor?
Det tror jeg faktisk er noget, som både hr. René Christensen og Dansk Folkeparti deler med os et langt stykke hen ad vejen.
Tage Leegaard (KF), 2011-04-05:
Jeg lagde mærke til en bemærkning fra hr. Bjarne Laustsen om, at gebyrlægning på fiskerne vil koste arbejdspladser.
Det kan man selvfølgelig ikke udelukke.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, om den bekymring, som hr. Bjarne Laustsen har for erhvervet, er udtryk for et generelt omslag i socialdemokratisk tankegang, altså at det der med gebyrlægning og beskatning af befolkningen og erhvervslivet er en dårlig idé.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre en kommentar til.
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-05:
Den har nu valgt at flytte 2 km syd for grænsen på grund af det forslag, der ligger heri, og som vi hverken har lod eller del eller trisser i.
Så er det vel relevant, at jeg spørger: Det her forslag bygger på et EU-direktiv, men har ministeren sørget for, at de andre lande gennemfører det samme, så vi ikke får en unfair konkurrence mellem virksomheder, der vælger at etablere sig i Danmark eller syd for grænsen?
Det er bare det, jeg spørger om.
For vi har jo ikke aftalt det.
Det er ikke sikkert, at Det Konservative Folkeparti interesserer sig for den slags ting, men derfor kan andre jo godt gøre det.
Tage Leegaard (KF), 2011-04-05:
Jeg er utrolig glad for, at vi nu er flere, der deler bekymringen for omkostningsniveauet for det danske erhvervsliv.
Det lover sådan set godt for det kommende arbejde i Folketinget.
Jeg vil så godt spørge om noget mere, for det er ikke så længe siden, at Socialdemokratiet bl.a. var med i et beslutningsforslag om, at der skulle være mere MSC-mærkning af fisk, fordi det skulle kunne dokumenteres.
Det her er sådan set ment som en hjælp for industrien, nemlig at den fisk, som passerer igennem Danmark, også skal være dokumenterbar.
Jeg kunne godt tænke mig at høre en kommentar til det, for dengang med MSC-mærkningen var det i hvert fald for at hjælpe fiskeriet, at det skulle dokumenteres.
Nu er det lige pludselig en ulempe for fiskeriet, at man skal gøre det her.
Hvor er hr. Bjarne Laustsen egentlig henne?
Er han bare ude på at kværulere?
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-05:
Jeg forstår, at hr. Tage Leegaard kom til at røbe en hemmelighed, nemlig at det er ham, der rent faktisk har foreslået, at der skal lægges en afgift på det her fiskeri, for han er så stolt af det.
Han siger, at det jo er en direkte forløber for MSC-certificering.
Det er en helt anden ting.
Men jeg har her lagt op til, at regeringen kunne hjælpe sig selv ved at lade være med at blande æbler og pærer sammen.
Det fødevareforlig, vi er enige om, kunne vi håndtere på den måde og så lade være med at begynde at putte noget andet ind i det, som intet har med fødevareforliget at gøre.
Det er sådan set bare det, det drejer sig om.
Det tror jeg såmænd hr. Tage Leegaard forstår ganske udmærket.
Jeg synes da ellers, at lydforholdene er ganske glimrende herinde, og det kan ikke passe, at kommunikationen ikke kan nå ud, men jeg vil gerne gentage: Jeg tror, at det er 26 mio. kr. eller sådan noget, der skal findes, og dem kan man dele ud.
Det er jo derfor, man har regnet sig frem til, hvor mange der har et næringsbrev.
Og så dividerer man det antal næringsbreve op i det beløb, der skal findes, og så finder man ud af, hvor meget det er.
Vi ønsker en anden model, og det har vi snakket om hele vejen igennem.
Regeringen og ministeriet har prøvet at se, om de kunne finde forskellige løsninger.
Det har ikke været muligt, medmindre man skulle sidde og ned i mindste detalje finde ud af, hvem der så skulle betale hvad.
Derfor har vi accepteret den model, der nu ligger der.
Men det er jo klart, at vi gerne så en model, hvor dem, der har en lillebitte omsætning, skal betale mindre, for vi kan godt lide den lille selvstændige erhvervsdrivende.
Vi kan også godt lide det store supermarked, men der bør nu engang være forskel, for der er meget mere at kontrollere hos det store sted end hos det lille sted.
Af den årsag var det også naturligt at differentiere gebyret til kontrolkampagnen, som skal finansieres nu.
Erling Bonnesen (V), 2011-04-05:
Når ordføreren for Socialdemokratiet kommer og siger, at ønsket fra Socialdemokraterne er, at nogle skal betale mindre i gebyr, må det mindste, man kan forlange, da være at få et svar på, hvem det er, Socialdemokratiet så ønsker at sende regningen til i stedet for.
Det er det, der stadig væk mangler et svar på, selv efter den lange snak.
Jamen nu er jeg bekendt med, at man sædvanligvis har gode og lange møder, også i Europaudvalget, og jeg er meget bekendt med, at spørgeren selv er fuldt bekendt med det.
Da der også er givet mandat til det, kunne jeg godt kaste mig ud i en længere redegørelse og besvarelse af det her, men det ved spørgeren godt at jeg ikke har mulighed for, fordi der er begrænset taletid.
Men vi kan næsten se på mimikken, som det hedder, at det jo er fint nok, at vi også her i denne lidt halvsene aftentime sådan kan drille hinanden en lillebitte smule, og det skal der også være plads til i politik.
Men jeg kan tydeligt se på de signaler, der er, at man er helt klar på det.
Jeg havde så bare forventet, at spørgeren ligesom havde sluttet af med at sige: Selvfølgelig står vi da bag ved de mandater, vi også har givet.
Jeg har også forstået, at spørgeren i sin tid selv stemte for finansloven samlet, og sådan har man lov til at være lidt praktisk, når man skal binde tingene sammen til sidst, så det er sådan set det, det går ud på.
Og selvfølgelig har vi jo ikke noget ønske om at få færre arbejdspladser her i Danmark, tværtimod.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-04-05:
Der er i hvert fald en del i lovforslaget, som ikke er en del af forliget, nemlig afskaffelse af § 47 i fødevareloven.
Jeg vil bare spørge ordføreren, om ordføreren vil garantere, at det ikke betyder, at man f.eks. lukker fødevaremyndighederne i Haderslev.
Erling Bonnesen (V), 2011-04-05:
Som det sikkert også er SF bekendt fra forliget, var det jo en del af aftalerne, at der skulle foretages forskellige effektiviseringer, også for at skabe finansiering til andre dele af det.
Derfor er jeg fuldstændig enig i, at der var visse dele, der var en klar del af fødevareforliget, og så er der koblet nogle andre ting til rent praktisk.
Men det er ren praktik og teknik, og jeg er fuldstændig sikker på, at det kan der blive redegjort for i udvalgsbehandlingen, men der er ikke tilført noget nyt, som så bare lige kommer dumpende ned fra himlen nu.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-04-05:
Nu synes jeg jo, at ordføreren skal huske, at det er vigtigt at tale sandt i Folketingssalen, også selv om man ikke er minister.
Det her er jo ikke en del af forliget, det her er en dimension, som er uden for forlig, og det kan regeringen selvfølgelig altid fremsætte i et lovforslag.
Jeg vil bare gerne have svar på mit spørgsmål: Betyder det her, at man f.eks. forestiller sig, at fødevaremyndighederne kommer til at lukke i Haderslev?
Erling Bonnesen (V), 2011-04-05:
Det er da dejligt at høre, at vi stadig væk er enige om, at vi skal have en god og effektiv kontrol.
Jeg kan så forstå, at kernen i hele den lange snak sådan set er, at man gerne vil have, at nogle skal betale mindre i gebyr.
Det kunne da også være dejligt nok for os alle sammen, hvis vi en gang imellem kunne få lov til at være julemand ved at sige, at der er nogle, der ikke skal betale så meget.
Mit spørgsmål til ordføreren er: Hvem er det så egentlig, der skal betale mere?
Det må sådan set være det, der mangler for at kunne dække de gyldne løfter, der er udstedt i Nordjylland, eller hvor det er, det er sket.
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-05:
Derfor har vi jo alle sammen ledt efter en model på det her område i stedet for bare at skrive et beløb ud på næringsbrevet.
Det er jo en afgift på et næringsbrev, vi laver nu, fuldstændig.
Det er rigtigt, at det betyder, at der er nogle, der skal betale mere, nemlig dem, der har
en million- eller milliardomsætning, eller hvor meget det er, i modsætning til pølsemanden, som har en meget lille omsætning
Det er sådan set bare et spørgsmål om at differentiere det.
Vi er jo enige om, at når regeringen vil spare på fødevarekontrollen, skal der X antal millioner kroner ind i stedet for, og det regnskab skal gå op.
Men hr. Erling Bonnesen har heller ikke selv været i stand til at komme med en model.
De modeller, vi har været præsenteret for, er alt for dyre i administration.
Derfor har vi valgt at sige: O.k., vi accepterer de 720 kr., indtil der er en anden løsning edb-mæssigt, eller hvad det kan være, der kan differentiere mellem, om det er en meget lille virksomhed eller en meget, meget stor virksomhed.