runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2012-02-03:
Jeg er glad for, at det sidste indlæg i hvert fald klarlægger, at ikke engang oppositionen er enige om det her spørgsmål, for sådan som jeg hører hr. Jan E. Jørgensen nu, er det ikke et spørgsmål om, at man helt fuldstændig ubetinget nærmest kunne nægte statsløse mulighed for at få statsborgerskab.
Og det er sådan, jeg forstår Dansk Folkeparti.
Det, som Venstre så spørger til, er jo, hvad grundlaget er, og det står fuldstændig soleklart i konventionens artikel 1, som jeg også har omtalt, nemlig at man kun kan nægte statsborgerret, hvis den pågældende er fundet skyldig i en forbrydelse mod statens sikkerhed eller idømt fængselsstraf på 5 år eller derover.
Det er det, der står.
Og forsøg på ligesom at insinuere, at der er nogle, der tager hensynet til statens sikkerhed mere alvorligt end andre, synes jeg, undskyld mig, ikke hører den her debat til.
Vi har jo i fællesskab – i øvrigt alle de partier, der indtil videre har spurgt – lavet adskillige aftaler, som omhandler både politi og efterretningstjenester og lovgivningsgrundlaget for dem.
Så forsøg på at insinuere den slags ting synes jeg ikke hører debatten til.
Det her handler om, om Danmark som land skal leve op til de forpligtelser, der er, og så i øvrigt selvfølgelig have en efterretningstjeneste, som, hvis der er folk, der har den slags vanvittige tanker, har et øje på hver finger i forhold til de her personer.
Martin Henriksen (DF), 2012-02-03:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om følgende: Hvis en udlænding bliver vurderet af PET til at udgøre en sikkerhedsrisiko og den person ikke er omfattet af konventionen, vil regeringen så give ham statsborgerskab, altså sætte ham på indfødsretslovforslaget?
Morten Bødskov (S), 2012-02-03:
Jeg er desværre ikke sikker på, at jeg fangede hele spørgsmålet.
Så hvis jeg kunne få det igen, ville det være fint.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-02-07:
Dette lovforslag er forholdsvis langt, men det har ikke brug for en lang ordførertale.
Der er tale om afbureaukratisering, om at slippe for papirnusseri, og selv om det tydeligvis kræver en del papirnusseri i forbindelse med lovgivningen, håber jeg, at vi hurtigt kan finde bred politisk enighed om dette lovforslag.
Lovforslaget går i sin enkelhed ud på at forenkle den procedure, der er i dag, når frie skoleformer og selvejende institutioner ændrer deres vedtægter.
Fremover vil det kun være helt grundlæggende ændringer, som skal godkendes i enten Børne- og Undervisningsministeriet eller Kulturministeriet.
Det kan jeg varmt støtte.
Afbureaukratisering er et princip, vi hylder meget i Radikale Venstre.
Det skyldes to ting.
For det første frigiver det ressourcer både i skolerne og ministerierne, og på den måde kan de bruge deres tid på andre og vigtigere ting.
For det andet er det at vise tillid – tillid til, at bestyrelsen og generalforsamlingen på den enkelte skole godt selv kan administrere størstedelen af deres vedtægtsændringer.
Jeg håber, at vi i fællesskab fremadrettet kan finde endnu flere tiltag som dette, så skolerne i højere grad kan fokusere på at undervise frem for alt muligt andet.
For at opsummere er der altså radikal opbakning til dette forslag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-02-07:
Som mine kolleger har sagt før, er der jo her tale om et afbureaukratiseringsforslag, som giver rigtig, rigtig god mening, og som falder godt i tråd med den tradition, som vi med den nye regering prøver at etablere, nemlig at vise tillid og samtidig afbureaukratisere der, hvor det giver mening.
Så i tråd med at gøre tingene så enkelt som muligt vil jeg ikke læse resten af min tale op, men bare sige, at SF støtter det her glimrende forslag.
Lars Dohn (EL), 2012-02-07:
Vi tilslutter os L 74, for som en række af de øvrige ordførere forstår vi det også som en forenkling af proceduren for godkendelse af vedtægtsændringer.
Så der er ikke så meget nyt, Enhedslisten kan bidrage med, ud over at vi ligesom de andre partier går ind for bureaukratiske forenklinger, så man kan bruge kræfterne i skolerne til at udvikle undervisningen, og så Undervisningsministeriet kan tage sig af det, de også har som hovedopgave, nemlig at skabe bedre rammer for undervisningen ude i skolerne.
Vi vil så ikke undlade at bemærke, at vi meget gerne vil gå meget længere med afbureaukratiseringer.
Forslagene er kommet frem op til flere gange, men jeg vil da gerne hviske ministeren i øret, at hvis en afskaffelse af de nationale test og de centraliserede elevplaner kommer på banen, vil det også ske med Enhedslistens tilslutning.
Thyra Frank (LA), 2012-02-07:
Jeg skal på vegne af Liberal Alliances uddannelsesordfører, fru Merete Riisager, holde følgende tale:
Liberal Alliance hilser ønsket om at lette de administrative byrder for de selvejende uddannelsesinstitutioner ved at ændre kravet om, at ministeriet skal godkende alle vedtægtsændringer for de selvejende uddannelsesinstitutioner, velkommen.
Tiltag, der kan forenkle og forbedre processer, har altid vores interesse, og særlig hensynet til de selvejende institutioner og deres muligheder for at kunne bidrage med værdier til samfundet og agere frit ligger os på sinde.
Vi bemærker, at de hørte repræsentanter for skolerne generelt er positive over for forslaget om regelforenkling.
Dog bemærker vi, at Foreningen af Frie Fagskoler er bekymrede for, at forslaget indebærer en ministeriel adgang til at regulere forholdet mellem bestyrelse og generalforsamling, og vi ønsker dette belyst yderligere gennem udvalgsbehandlingen.
Samtidig hæfter vi os ved, at Dansk Friskoleforening bemærker, at dialogen mellem skoler og ministerium skal ske i en dialogbaseret atmosfære, og at det ikke altid er tilfældet i dag.
Vi vil derfor nøje følge ministeriets dialog med de frie skoler og forlange, at ministerielle tilsyn gennemføres gennem dialog og gennem et højt informationsniveau i erkendelse af, at der ofte kan være tale om menneskelige fejl og ikke vrangvillighed, hvis friskolens vedtægter ikke lever op til ministeriets krav.
Tillid, åbenhed og et højt informationsniveau kan bidrage til at skabe et bedre samarbejde mellem ministerium og skoler og samtidig forhindre ressourcespild gennem frugtesløs korrespondance.
Mai Henriksen (KF), 2012-02-07:
Nu er det jo regelforenkling, vi behandler, så jeg skal gøre det enkelt ved at sige, at De Konservative ser positivt på sådan en regelforenkling som den, vi har til behandling her, som samtidig oven i købet genererer en lille besparelse.
Vi er glade for at kunne gøre livet lettere for de selvejende uddannelsesinstitutioner, for vi er nemlig rigtig glade for den form.
Vi tror på, at selveje giver et større lokalt medansvar og også et stort personligt ansvar.
Derfor kan vi bakke op om det her lovforslag.
Christine Antorini (S), 2012-02-07:
Jeg vil godt sige tak til samtlige partiers ordførere, som jo så smukt og på forskellig vis har sat ord på, hvad dette lovforslag handler om.
Det er rigtig fint, for det er jo det, der er essensen af lovforslaget, og jeg er rigtig glad for, at der er bred opbakning til, at vi gennemfører det.
Der var nogle spørgsmål fra Liberal Alliance, som jeg håber at vi kan svare tilfredsstillende på i udvalgsarbejdet.
Jeg har bare et par enkelte ting at sige til at supplere, med hensyn til hvad der vil ske i forbindelse med det her lovforslag: Det ændrer ikke på, at bestyrelsen ligesom hidtil er den øverste ansvarlige for institutionens virksomhed og i den forbindelse også er ansvarlig for, at vedtægten er i overensstemmelse med lovgivningen.
Endelig berører lovforslaget også kulturministerens område, fordi folkehøjskolerne også er omfattet af det.
Troels Ravn (S), 2012-02-07:
Baggrunden for lovforslaget er ønsket om at lette de administrative byrder for de selvejende uddannelsesinstitutioner ved at ændre kravet om, at Ministeriet for Børn og Undervisning skal godkende alle vedtægtsændringer i forbindelse med de selvejende uddannelsesinstitutioner.
Institutionernes bestyrelser skal med lovforslaget hermed selv kunne træffe bestemmelser om vedtægtsændringer, altså uden at de skal have ministeriets godkendelse til det, bortset fra i de tilfælde, hvor der, hvad angår de ændringer, der foretages i institutionernes virke, er tale om helt grundlægende ændringer.
Forslaget vil altså både indebære administrative lettelser i ministeriet og uddelegering af kompetencer til en lang række uddannelsesinstitutioner.
Forslaget har været sendt i høring, og svarene herfra har givet anledning til en enkelt ændring og et par præciseringer.
Det præciseres bl.a., at der efter forslaget intet til hinder er for, at det af en skoles vedtægt fremgår, at nettoformuen ved skolens nedlæggelse anvendes til skoleformål på en skole med samme grundholdning som den ophørende skole.
Men ellers er der fra høringsparternes side almindelig tilslutning til lovforslaget.
En optimering af sagsgangene, regelforenklinger og elimineringen af unødigt bureaukrati i den offentlige forvaltning er et mål, som det er vigtigt at have for øje, og det er et mål, regeringen har.
Når dette så kan foregå, samtidig med at der uddelegeres kompetencer til de lokale skolebestyrelser, er det positivt, og der er derfor her tale om et lovforslag, der er godt.
Forslaget medfører oven i hatten tillige besparelser, som i 2012 forventes at udgøre knap 0,5 mio. kr. og i 2013 og i årene frem forventes at udgøre knap 1 mio. kr.
Socialdemokraterne kan støtte lovforslaget.
Anni Matthiesen (V), 2012-02-07:
Tak for det.
Lovforslag nr. L 74 vil lette de administrative byrder for de selvejende uddannelsesinstitutioner, og det er selvfølgelig en udvikling, som Venstre bakker op om.
Lovforslaget sikrer, at institutionernes bestyrelser i højere grad selv kan træffe bestemmelser om vedtægtsændringer, uden at de skal have det ind over ministeren til godkendelse.
Venstre ser dette lovforslag som et skridt i den rigtige retning, nemlig et skridt, der går i retning af en større decentralisering af magten: Der er færre beslutninger, der skal tages på Christiansborg, hvilket ikke kun vil være en fordel for uddannelsesinstitutionerne, men jo også vil være en fordel for ministeriet.
Lovforslaget vil lette de administrative arbejdsgange og vil bidrage til en besparelse, der forventes at blive på omkring 0,9 mio. kr. årligt fra 2013 og årene frem.
Der er med L 74 tale om en ønskværdig forenkling af en ellers omfattende proces, og Venstre kan derfor også bakke op om dette lovforslag.
Karen Hækkerup (S), 2012-02-07:
Og det er en glad social- og integrationsminister, og jeg vil gerne starte med at sige tak for de kommentarer, der er faldet i forbindelse med lovforslaget.
Jeg tror, vi alle sammen er enige om, at vi skal sørge for, at de børn og unge, som vi har i vores samfund, og som har en funktionsnedsættelse, føler, at de er en del af vores fællesskab, og at vi åbner op, sådan at de kan føle, at der også er plads til dem.
Det viser vi meget tydeligt med det her forslag, og der er faldet mange smukke og kloge ord, som jeg synes, jeg bare vil bakke op om.
Så jeg vil sige tak til ordførerne.
Så skal jeg bare knytte en kommentar til Enhedslistens ordfører, som spurgte til, hvorfor det ikke også er børn med sindslidelser, der kan få adgang til den her ledsageordning.
Og derfor er det sådan, at har man brug for ledsagelse, er det i stedet servicelovens § 52 og nogle af de foranstaltninger, der ligger deri, man skal anvende, såfremt der er tale om børn og unge med sindslidelser.
Thyra Frank (LA), 2012-02-07:
Undersøgelser viser, at den nuværende ledsageordning i praksis opfylder de formål, der er opstillet i lovgivningen.
Brugere, myndigheder, ledsagere og pårørende deler helt overvejende den opfattelse, at ordningen forbedrer brugernes livskvalitet, at den styrker brugernes frihed og uafhængighed, og at den styrker deres selvstændighed.
Ved denne udvidelse af den eksisterende ordning sikrer vi, at også børn og unge mellem 12 og 15 år får mulighed for et aktivt socialt liv i det omgivende samfund.
Liberal Alliance er med i satspuljeforliget og støtter dermed lovforslaget.
Stine Brix (EL), 2012-02-07:
Jeg kan så sige på vegne af Enhedslisten, at vi kan gøre den brede enighed endnu bredere.
En af Enhedslistens mærkesager er børns ret til et godt børneliv.
Det betyder, at der skal flere voksne i daginstitutionerne, så det ikke er ren opbevaring, men det betyder også, at børn med et handicap skal have mulighed for at deltage i aktiviteter uden for hjemmets fire vægge på linje med deres jævnaldrende.
Når man er 12 år gammel, er det helt almindeligt at tage til børnefødselsdag eller hjem til en kammerat efter skole uden ens forældre.
Når man er 15 år, er det almindeligt at tage i biografen eller i byen med kammeraterne, uden at forældrenes øjne hviler i nakken.
Det kræver, at aldersgrænsen på 16 år for at få en ledsageordning revurderes.
Derfor er vi meget positivt stemt over for forslaget om at give børn på ned til 12 år med en funktionsnedsættelse mulighed for at få en ledsageordning.
Vi så sådan set også gerne, at Folketinget tog en diskussion om børn under 12 år, men det skal ikke ligge det aktuelle lovforslag til last.
Jeg vil samtidig også gerne fremhæve pointerne i høringssvaret fra Danske Handicaporganisationer og Dansk Socialrådgiverforening om, at forslaget også bør gælde for børn med sindslidelser.
De har også et behov for at møde venner og jævnaldrende uden for deres eget hjem og uden for skoletid, og det bør være muligt at uddanne ledsagere, som kan varetage de særlige behov, som gælder disse børn.
Det kunne jeg rigtig godt tænke mig at Folketinget eller Socialudvalget tog en diskussion om i fremtiden.
Endelig bliver jeg nødt til at kommentere, at man endnu en gang vælger at finansiere et sådant forslag, som i øvrigt er ganske udmærket, via satspuljen.
Satspuljen betales jo af førtidspensionister, folkepensionister, kontanthjælpsmodtagere og nogle af de grupper, som i forvejen har allermindst i vores samfund.
Det er bestemt ikke rimeligt, at det er dem, der skal finansiere vores socialpolitik.
Derfor vil vi fra Enhedslistens side arbejde for, at ledsageordningen bliver finansieret via finansloven.
Jeg synes ærlig talt, det er en lille smule pinligt, at en lang række partier, ingen nævnt, ingen glemt, stiller sig op før valget og siger, at de vil afskaffe satspuljen, men der sker ikke noget som helst.
De samme partier melder sig alligevel klar år efter år til at bruge af satsmidlerne.
Men de kan jo få en chance for at stemme for, når vi givetvis på et tidspunkt igen fremsætter vores udmærkede forslag om at afskaffe satspuljen.
Men for at opsummere: Vi støtter forslaget om at udvide ledsageordningen.
Det er godt for barnets tarv, men det er også godt for Danmark som sådan.
Jeg tror på, at vi alle sammen bliver klogere af at omgås mange forskellige mennesker i skolen, på arbejdet og i bybilledet.
Derfor skal vi selvfølgelig skabe plads til den forskellighed.
Tak for ordet.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-02-07:
I SF er vi rigtig glade for det her lovforslag.
Med forslaget bliver det nu muligt, at også de 12-15-årige, der har funktionsnedsættelse, kan få ledsager med, når de ønsker at deltage i aktiviteter uden for hjemmet.
Vi synes, det er meget positivt, at også den yngre gruppe, der på grund af deres funktionsnedsættelse ikke kan færdes alene, nu får mulighed for at deltage i selvvalgte aktiviteter uden for hjemmet uden altid at skulle bede far eller mor om hjælp.
Vi skal gøre, hvad vi kan, for at tilstræbe, at unge får mulighed for at leve et ungdomsliv på lige fod med andre børn og unge.
Selv om de f.eks. er blinde eller sidder i kørestol, skal de have mulighed for at deltage i sociale og kulturelle aktiviteter som f.eks. at gå i biografen, til koncert eller overvære en fodboldkamp uden at skulle have forældre med.
For mig at se
er forslaget en del af vores samlede arbejde for at sikre større inklusion i samfundet af børn og unge med nedsat funktionsevne.
Vi skal hjælpe de unge til at blive mere selvstændige, uafhængige af hjælp.
Det vil også være noget, der kan komme til at gavne dem videre i deres voksenliv.
Det er også vigtigt, at den her gruppe af børn og unge får en reel oplevelse af, at de kan blive en del af det samfund, der omgiver dem, og også kan tage del i de demokratiske muligheder, som de vil møde flere af, når de bliver ældre.
Jeg er glad for, at der i forslaget lægges vægt på, at det er vigtigt, at det er noget, de unge selv skal være med til at oplyse om, og at der skal gøres opmærksom på de her muligheder, når de nu har fået dem.
Så det er et forslag, vi bakker fuldt op om.
Vi er glade for, at der er bred enighed om det, og at familierne nu kan vælge, om det her er noget, som forældre skal deltage i, eller om børnene skal påbegynde deres mere selvstændige ungdomsliv ud fra deres egne behov.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-02-07:
Lovforslaget er en lovteknisk ændring og vil medføre mindre e-mail-nusseri, og derfor kan Dansk Folkeparti tilslutte sig forslaget.
Tak for det.
Peter Juel Jensen (V), 2012-02-07:
Arbejdsgivernes Elevrefusion, kaldet AER, er en selvejende institution, der har til formål at administrere refusions- og tilskudsordninger, der skal medvirke til at skaffe det fornødne antal praktikpladser for uddannelsessøgende.
AER opkræver et arbejdsgiverbidrag pr. fuldtidsbeskæftiget fra alle arbejdsgivere, der er omfattet af lov om arbejdsmarkedets tillægspension.
Forslaget, vi behandler i dag, går ud på at ændre kravene til revision af årsregnskabet for AER, således at kravet til antallet af revisorer, der skal forestå revisionen af årsregnskabet, reduceres fra mindst to revisorer til mindst en statsautoriseret revisor.
Lovforslaget ændrer således ikke ved, at der ved revisionen af AER skal medvirke mindst en statsautoriseret revisor.
Forslaget betyder imidlertid, at der ikke længere behøver at deltage mere end en revisor i revisionen af årsregnskabet, hvis den pågældende har en statsautorisation.
Efter lovforslaget vil det fortsat være bestyrelsen i AER, der udnævner revisor.
Det foreslås imidlertid, at udnævnelsen af revisor ikke længere skal ske for et bestemt tidsrum på 3 år.
Det vil således være op til bestyrelsen frit at udnævne en revisor for en kortere eller længere periode end 3 år.
Bestyrelsen kan til enhver tid trække udnævnelsen tilbage.
Det er et forslag, som giver noget mere fleksibilitet for AER, og derfor kan Venstre godt bifalde lovforslaget.
Christine Antorini (S), 2012-02-07:
Jeg vil også gerne takke for den brede tilslutning til dette lovforslag.
Om ikke andet kan vi i hvert fald være enige om, at det er et, der er med til at afbureaukratisere, og så kan vi tage den store diskussion om den generelle afbureaukratisering en anden god gang.
Men tak for opbakningen i hvert fald.
Det er en lille, men nytte ændring, der kommer til at ske her.
Derfor skal jeg blot lige komme med en enkelt kommentar, for både Enhedslistens ordfører og Liberal Alliances ordfører forholdt sig til det, som jo er det allervigtigste, når vi snakker om AER-ordningen, Arbejdsgivernes Elevrefusion, nemlig, at den er med til at motivere virksomheder til at skabe flere praktikpladser, ved at der er en gulerod til dem, der opretter praktikpladser finansieret via AER-ordningen, og at dem, der ikke gør det, betaler til AER-ordningen.
Det er bare for at sige, at vi har en mangeårig fin tradition for, at arbejdsgiverne er rigtig gode til at gå ind og løfte i forhold til praktikpladsopgaven.
Det er i hvert fald ikke noget ønske fra regeringen at bruge tvang.
Men det er som sagt ikke lige det, lovforslaget går ud på, men mekanismen er jo det, der er det centrale, nemlig hvordan vi sikrer, at alle unge får en praktikplads enten ude i virksomhederne eller som alternativ en skolepraktik eller lignende, sådan at vi får nogle rigtig dygtige håndværkere også i fremtiden, selv om der er krise lige nu.
Men tak for modtagelsen af forslaget.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-02-07:
Lovforslag L 75 vil ændre reglerne for revision af årsregnskabet for Arbejdsgivernes Elevrefusion, således at antallet af revisorer reduceres, og det i fremtiden vil være muligt for bestyrelsen for AER at udnævne revisor for længere eller kortere tid end 3 år.
Med lovforslaget kan AER dermed få gavn af den stordriftsfordel, som opstår ved en samlet administrationsaftale for revision med ATP.
Derfor bakker Socialdemokratiet op om L 75.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-02-07:
Radikale Venstre kan naturligvis også bakke fuldt op om det her lovforslag.
Med en udvidelse af ledsageordningen, som gør, at unge og børn med nedsat funktions... Undskyld!
Nu kom jeg til at kludre lidt i det, det må I undskylde
...evne kan have et aktivt liv uden for hjemmet, uden at deres forældre skal holde øje med dem og følge med i alt, hvad der sker i deres liv, sender man et signal, der er rigtig vigtigt for os Radikale, og det er nemlig det, at selv børn og unge har ret til personlig frihed og har ret til et liv, hvor de selvstændigt kan bestemme og kan leve uden at deres... Nej.
Undskyld!
Det går altså helt galt i dag.
Sorry!
Ja, det må I sgu undskylde, alle jer, der sidder derude og følger med på Folketingets tv-kanal.
Og undskyld!
Jeg sagde »sgu« fra talerstolen.
Det er bare ikke min dag i dag.
Jeg tror egentlig, at jeg bare vil afslutte den her ordførertale og så sige, at Det Radikale Venstre er rigtig glad for, at vi med det her lovforslag sætter en tyk streg under, at vi anser det for rigtig vigtigt, at børn og unge har ret til personlig frihed, og at man så forsøger at udvide den gruppe af børn og unge, som skal have retten til det så meget som muligt.
Tak for ordet, det, der nu var.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-02-07:
Statsrevisorerne udfører et vigtigt arbejde for Danmark, for parlamentet.
Det er en sikkerhed, som er nødvendig også i vores system, så Det Konservative Folkeparti kan støtte det, efter det grundige arbejde der er lavet forud for beslutningsforslaget her.
Det er et arbejde, som sikrer mere effektivitet og mere struktur også i statsrevisorernes arbejde, så vi støtter forslaget.
Thyra Frank (LA), 2012-02-07:
Det forslag, vi behandler nu, er et af resultaterne af et større og grundigt arbejde med den danske statslige revisionsordning.
Den foreslåede ændring betyder som bekendt, at når et folketingsudvalg fremover modtager beretninger fra rigsrevisor og statsrevisorernes bemærkninger hertil, bliver det som en samlet pakke.
Derfor vil folketingsudvalget naturligvis have et bedre grundlag til at tage stilling i den sag, beretningen vedrører.
Det er endvidere værd at bemærke, at det med ændringen vil være sådan, at folketingsudvalget i alle tilfælde vil have modtaget statsrevisorernes bemærkninger til beretningen inden den 2-ugers-frist, som udvalget har til at meddele statsrevisorerne, om det vil lade rigsrevisors beretning i sin helhed indgå eller optrykke som bilag til en udvalgsbetænkning eller beretning, inden de begynder at løbe.
Dette medfører i sagens natur en større fleksibilitet for udvalgene, og Liberal Alliance støtter beslutningsforslaget.
Marianne Jelved (RV), 2012-02-07:
Jeg kan tilslutte mig de tre foregående talere.
Jeg synes også, at det er en glimrende anledning til at påpege over for udvalgene i Folketinget, at Rigsrevisionen og statsrevisorerne faktisk spiller en meget væsentlig rolle for vores demokrati og for troværdigheden i demokratiet.
Udvalgene har muligheder, som jeg ikke altid tror de er helt klar over de har.
Jeg nævner det for også at inddrage den del af det politiske arbejde, der gå ud på at kigge over skulderen for at se, om tingene foregår på den rigtige måde.
Det arbejde, der ligger der, og alvoren bagved, fortjener, at vi har en solid og tillidsvækkende revision af alle vores aktiviteter.
Det Radikale Venstre støtter det her.
Søren Espersen (DF), 2012-02-07:
Jeg kan bare kort sige, at jeg kan tilslutte mig det, som både Venstres og Socialdemokratiets ordførere har fremlagt, og Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.