runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2007-03-21:
Jeg erindrer ikke, at jeg nogen sinde har udtalt mig om sociale forhold hverken i Uganda eller Nepal, og det ville undre mig meget, hvis jeg havde det uden at kunne huske det.
Vi sidder i Folketinget og stemmer om forbedringer og forringelser i Danmark; vi har mulighed for at rejse sager i Folketinget om vilkårene for mennesker, der bor i Danmark.
Så kan vi også, når vi snakker med grønlandske politikere i Nordisk Råd og i andre sammenhænge, med dem diskutere forholdene i Grønland, men vi har ikke mulighed for at gå ind og fremsætte lovforslag eller andet.
Det flytter stadig ikke ved den grundlæggende præmis, nemlig at det, der sker i Grønland, er, at man kan diskutere, hvorvidt man hurtigt nok forbedrer de sociale vilkår, mens det, der sker i Danmark, og det som Dansk Folkeparti gang på gang lægger stemmer til, er det stik modsatte, nemlig at man forringer de sociale vilkår, at man sender børn ud i fattigdom.
Kristen Touborg (SF), 2007-03-21:
Som jeg sagde i min ordførertale, går vi ind for, at der kan være en dialog imellem de grønlandske myndigheder og de danske myndigheder, og derunder er det helt klart, at man også på regeringsplan kan føre sådanne forhandlinger, men området er et grønlandsk område, som de må tage initiativ til at arbejde med.
Aftalen, vi behandler her, er en aftale mellem to regeringer.
Det er sådan set, som det plejer at være i de her sammenhænge.
En sådan aftale mellem regeringerne er efter SF's opfattelse den rigtige måde at gøre det på: at man fastsætter bloktilskuddet på den facon og efter de spilleregler, som regeringerne nu er enige om.
Der har i den senere tid og også lige forud for debatten været nogle udsagn, bl.a. fra den konservative ordfører her i dag omkring indgreb i forhold til sociale problemer.
Også SF er fuldstændig opmærksom på, at der er store sociale problemer, men vi mener altså ikke, at man skal genindføre dansk formynderi.
Derfor vil det ikke være SF's opfattelse, at man skal følge den delvise anbefaling, som hr. Ørum Jørgensen er kommet med, om at øremærke bloktilskuddet.
Niels Helveg Petersen (RV), 2007-03-21:
En dansk udenrigsminister har altså ikke nogen indflydelse på disse interne forhold i Grønland, det er Grønlands ansvar i henhold til den lovgivning, der eksisterer.
Jeg kan slet ikke se anden mulighed for fremskridt
, end at det fortsat skal være de grønlandske myndigheder, der må tage slæbet med de store økonomiske og sociale problemer, der er, og jeg er overbevist om, at der i Grønland er mange kræfter, der virker i den retning.
Hr. Søren Espersens bemærkning efterlader jo et indtryk af, at man i Grønland er fuldstændig ligeglad med det her, og det er helt ved siden af.
Søren Espersen (DF), 2007-03-21:
Det var jo heller ikke det, jeg talte om.
Det er præcis 2 år, der er afsat til det her, fordi man afventer Selvstyrekommissionens rapport, og den får vi formentlig i løbet af 2007, og så er der ikke grund til at foretage bevillinger helt frem til 2009, hvis vi på forhånd kan se, at det måske er et resultat, vi ikke kan støtte.
Men jeg vil alligevel holde fast ved det, jeg spurgte om før: Hvad er det præcis, hr. Niels Helveg Petersen mener, når han siger, at vi skal indgå i dialog?
Skal der ingen pression være i forhold til den dialog, når man nu kan se, at det ikke virker?
Lagde vi ikke pression på den rumænske regering?
Jo, det gjorde vi da, og det mener jeg i øvrigt også hr. Niels Helveg Petersen selv gjorde som udenrigsminister i sin tid.
Her taler vi om danske statsborgere, hvorfor skal de behandles anderledes end rumænere?
Niels Helveg Petersen (RV), 2007-03-21:
Jeg synes, jeg må have lov til at understrege over for hr. Søren Espersen, at jeg altså ikke var socialminister, jeg havde ansvaret for den danske udenrigspolitik.
Det, der er afgørende, hvis vi skal finde bedre løsninger i Grønland, er selvfølgelig, at den grønlandske befolkning selv tager hånd om sagen, og at de grønlandske politiske myndigheder gør det, det er den rette vej at gå, ikke at lave mere formynderi.
Jeg tror, det ville være et tilbageslag for løsningen af de problemer, der er.
Derfor kan jeg slet ikke anbefale at gå den vej, som hr. Søren Espersen vil gå.
Jeg forstår egentlig ikke, hvorfor hr. Søren Espersen vil betale i 2008, når han ikke vil betale i 2009.
Hvorfor vil hr. Søren Espersen ikke begynde med det samme?
Søren Espersen (DF), 2007-03-21:
Jeg vil spørge den radikale ordfører, som siger, at der ikke er tale om at sætte kikkerten for det blinde øje: Hvad har Det Radikale Venstre gjort i forhold til det her problem?
Hvad gjorde den radikale ordfører, mens han selv var medlem af regeringen, i forhold til Grønland og Grønlands landsstyre?
Det her er jo ikke nye problemer, det er jo problemer, der har eksisteret i årevis i Grønland, og som faktisk stadig er, som de var for 10, 12, 15 år siden.
Det er jo netop vores pointe, at der ikke sker nogen positive ændringer, at de grønlandske politikere ikke har viljen til at løse problemerne.
Niels Helveg Petersen (RV), 2007-03-21:
Det Radikale Venstre støtter med glæde dette lovforslag, som jo bygger på enighed; det er et resultat af enighed mellem landsstyret og den danske finansminister.
Sådan har det jo været i mange år, at bloktilskuddenes størrelse byggede på en sådan enighed.
Det er derfor også helt naturligt for os at tilslutte os forslaget.
Vi ved jo alle sammen godt, at det grønlandske samfund er et samfund med betydelige sociale problemer, og jeg må helt afvise, at der er nogen, der her sætter kikkerten for det blinde øje, som hr. Søren Espersen udtrykte det.
Det er der ikke tale om.
Jeg ser også gerne, at der imellem Grønland og Danmark er dialog om disse sociale problemer, det er naturligt nok, men at gribe ind i den grundlæggende mekanisme ved øremærkning af særlige beløb til særlige formål ville være et tilbageskridt.
Det forudsætter i hvert fald en enighed mellem landsstyret og den danske regering; uden en sådan enighed ville vi i hvert fald slet ikke overveje at støtte det.
Så jeg synes ikke, det er fair at sige, at man sætter kikkerten for det blinde øje, men det er fair at sige, at der er store sociale problemer og store problemer ikke mindst for børn i Grønland.
Den grønlandske Selvstyrekommission skal jo være færdig i dette år, og det håber jeg meget den bliver, og jeg vil gerne her ved denne lejlighed udtrykke håbet om, at der hermed skabes en god ramme for den fremtidige udvikling i Grønland.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-03-21:
Nu er det formentlig ikke hr. Kristen Touborg ubekendt, at regeringen består af to partier, og ja, vi har drøftet det pågældende spørgsmål i den konservative folketingsgruppe, hvor der også er opbakning til det synspunkt, men ligefrem deraf at uddrage, at det er regeringens synspunkt, tror jeg nok
er at gå for vidt fra hr. Kristen Touborgs side.
Kristen Touborg (SF), 2007-03-21:
Nu svarer den konservative ordfører jo kun delvis på mit spørgsmål.
Jeg har sådan en grundlæggende opfattelse af, at når man er ordfører for et parti, må de udtalelser, man står for, vel også dække partiet, og eftersom Det Konservative Folkeparti er en del af regeringen, synes jeg måske, det var meget relevant at vide, om de synspunkter, som der er givet udtryk for på ordførerens hjemmeside, står for regeringens, De Konservatives holdning og ordførerens holdning, eller det er helt privat, man kommer med det.
Jeg vil godt have et klart svar på det, for jeg forventer sådan set, at ordføreren giver udtryk for den politik, som i al fald De Konservative står for.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-03-21:
Nu er jeg ikke i tvivl om, at hr. Kristen Touborg har stor tiltro til mine evner, men at jeg kan udtale mig på regeringens vegne, der må jeg i al min ringhed sige, at det er jeg naturligvis ikke i stand til.
Spørgsmålet er blevet aktuelt på baggrund af en undersøgelse, der bl.a. viser, at hvert tredje pigebarn er udsat for seksuelle overgreb, og at hver niende dreng er udsat for det samme, og vi ser, at blandt de 15-18-årige har faktisk 25 pct. forsøgt selvmord.
Der mener jeg, at vi fra dansk side bør søge dialog med Grønland om at få løst de her problemer.
Det er sådan set det, der ligger i det.
Vi kan jo se på baggrund af det her lovforslag, at man har taget det redskab i anvendelse at øremærke midler til specielle formål, og jeg synes faktisk på baggrund af den undersøgelse, vi har set, og på baggrund af de sociale problemer, som eksisterer i Grønland, at det måske kunne være konstruktivt også fremadrettet gennem dialog med Grønland at øremærke penge til en socialreform.
Kristen Touborg (SF), 2007-03-21:
Den konservative ordfører har på sin hjemmeside udtalt sig om, at der skal øremærkes penge til en socialreform.
Mit spørgsmål går på: Skal disse bemærkninger på ordførerens hjemmeside betragtes som bemærkninger, der er givet på regeringens vegne, på Det Konservative Folkepartis vegne eller på vegne af ordføreren alene?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-03-21:
Jeg er nødt til at spørge SF's ordfører omkring den problemstilling og også det forslag til løsning, som vi fra konservativ side har lagt frem, nemlig at vi opfordrer ministeren til at søge dialogen med sin grønlandske kollega og finde frem til, om vi fra dansk side i højere grad end i dag kan bidrage med at forebygge, med at afhjælpe de her tragiske problemer.
Anerkender SF's ordfører de her ting, og at man i lighed med det lovforslag, vi ser her, eventuelt kunne presse på for at skabe en mere positiv udvikling, netop vedrørende det her spørgsmål, ved at øremærke midler omkring bloktilskuddet?
Så vil jeg også gerne høre, om SF's ordfører ikke anerkender, at vi fra dansk side har det overordnede ansvar for at sikre, at Grønland overholder internationale aftaler, herunder også FN's børnekonvention.
Søren Espersen (DF), 2007-03-21:
Det er ikke sådan, at jeg ikke vil have den debat, nu fremførte jeg bare det andet som noget, der bestemt er vigtigere.
Netop omkring pengene og pengetilskuddet modsætter grønlænderne sig jo hver gang muligheden for at lade den danske Rigsrevision komme ind over.
Jeg ved godt, at Grønland har sin egen revision, men det er ikke det, man kalder – hvad skal vi sige? – forvaltningsmæssig revision, hvor man også peger på de ting, som kunne være gjort bedre.
Hvorfor er det egentlig, at man ikke ønsker at komme med i det?
Det ville også give en vældig tryghed i forhold til det danske bloktilskud, når vi nu skal bevilge det, at vi ved, at den forvaltningsmæssige side er i orden.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-03-21:
Jo, det ligger jo i det ansvar, man har som annoncør, og som jeg gjorde rede for, er der allerede et regelsæt gående på, at hvis man har den viden, så har man altså også et ansvar, og så bør sagen jo følges op.
Som jeg understregede, er det annoncøransvar allerede gældende i dag, og der ser jeg ikke et behov for at udvide det, men det er selvfølgelig også vigtigt, at det, når man får kendskab til eksempler derpå, bliver anmeldt og fulgt op.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-03-21:
Men det sker jo i dag.
Det er jo det, vi har set.
Både Fagbladet 3F og i øvrigt også B.T. har forsøgt at trykke annoncer, hvori det tydeligt er tilkendegivet af dem, der har indrykket annoncerne, at der altså er tale om en mindreårig.
Det er forbudt at købe en mindreårig prostitueret i Danmark.
Det kan vi jo godt være enige om at det stadig væk skal være.
Det er også forbudt at sælge kvinder, der har været udsat for menneskehandel.
Og bør de her medier så ikke advisere politiet om, at her foregår noget ulovligt?
Eva Kjer Hansen (V), 2007-03-21:
Vi er enige om målsætningen, det synes jeg også jeg klart har givet udtryk for.
Jeg synes bare, det er vigtigt, når vi diskuterer, hvad det er for nogle metoder, man vil sætte ind med, så også at sige, hvad intentionen egentlig er med det her forslag.
Her er nogle metoder, som jeg synes er uhensigtsmæssige, og som jeg ikke synes er egnede for at nå de mål, vi gerne vil, på området.
Med hensyn til det eksempel med at indrykke annoncer, hvoraf det klart fremgår, at her er tale om noget ulovligt, har jeg jo gjort rede for, at der allerede i dag er bestemmelser.
Hvis man har en viden om, at der er noget, der er galt, så må man jo ikke indrykke en sådan annonce.
Det er så noget, der skal følges op af politiet.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-03-21:
Nu brugte ministeren jo den formulering, at hun mente, at oppositionen var interesseret i at bekæmpe prostitution som sådan.
Det går jeg sådan set også ud fra at ministeren er, for det er jo det, ministeren siger, nemlig at man vil gøre noget for at hjælpe folk ud af prostitution, og man vil bekæmpe kriminaliteten.
Man vil også ifølge den seneste handlingsplan om kvindehandel i hvert fald gøre en indsats for at begrænse efterspørgslen.
Så man kan jo sige, at det sådan set er nogle af de ting, der er sat i gang, og det håber jeg da vi er enige om er målsætningen.
Det, der er målsætningen, er at begrænse prostitution og menneskehandel i Danmark.
Det må da også for regeringen være det, der er målet med den indsats, man gør på det her område.
Det håber jeg da vi er enige i.
Nu siger ministeren det her med, at det jo allerede er forbudt at bringe annoncer for noget, der er kriminelt – det var sådan, jeg forstod ministeren, at det allerede er forbudt.
Så vil jeg gerne spørge, hvad ministeren har gjort som følge af, at f.eks. fagbladet 3F jo klart i nogle af de artikler, de har skrevet, har vist, at det er muligt at indrykke annoncer, som tydeligvis drejer sig om mindreårige prostituerede.
Jeg vil gerne høre, hvad ministeren så på den baggrund har gjort for at indskærpe, at det ikke er lovligt at bringe sådan nogle annoncer.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-03-21:
Jeg synes, vi gør rigtig meget for at understrege, at vi synes, det er vigtigt at se på menneskehandel og se på de prostitueredes vilkår, og hvordan vi allerbedst kan hjælpe dem videre.
Det var netop det, jeg gjorde meget ud af i hele den indsats, der drejer sig om det kriminelle i det, og hele den indsats, der drejer sig om de sociale foranstaltninger.
Og der har vi i den grad opkvalificeret indsatsen gennem de senere år ved at tage en række initiativer på det her område.
Men når det er sagt, vil jeg også gerne sige, at prostitution ikke er ulovlig i Danmark.
Der er nogle, der synes, at der skal være et forbud på området.
Det er ikke regeringens linje.
Vi tror faktisk, at det ville give dårligere vilkår for de prostituerede, hvis vi gjorde det ulovligt.
Prostitution er et socialt problem, og måden, vi derfor skal sætte ind på, er ved at komme med løsninger med den sociale tilgang.
Line Barfod (EL), 2007-03-21:
Sådan forstod jeg ministerens indlæg.
Jeg synes, det er ret væsentligt at få klarlagt, om regeringen ønsker at bekæmpe prostitution, dels ved at hjælpe de mennesker, der er i prostitution, ud af det, dels ved selvfølgelig at bekæmpe menneskehandel, og dels ved også at gøre noget for at begrænse, at kunderne går ud og køber seksuelle ydelser.
En af de måder, man begrænser efterspørgsel på, er jo ved at gøre folk opmærksomme på, hvad virkningerne er af, at de går ud og køber seksuelle ydelser hos andre mennesker, og hvad virkningerne for de mennesker, man køber det hos, er.
Og det er det, vi foreslår, at man bl.a. kan gøre opmærksom på ved at lave nogle advarselsannoncer.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-03-21:
Jeg synes selv, at jeg gjorde ualmindelig meget ud af at understrege regeringens ønsker om at komme menneskehandel til livs og bidrage til, at de, der vil ud af prostitutionen, kan komme i gang med, som jeg har kaldt det, et andet liv, som er overskriften på den handlingsplan, vi har for indsatsen for de prostituerede.
Den diskussion, vi har i dag, går jo så på, hvilke midler det er, man vil tage i brug, og der må jeg bare sige, at jeg ikke synes, at det er egnede forslag, der kommer i det her beslutningsforslag.
Line Barfod (EL), 2007-03-21:
Jeg må indrømme, at jeg blev dybt forundret, da jeg hørte ministerens indlæg.
Jeg troede sådan set, at regeringen havde den samme holdning som oppositionen, nemlig at vi skal gøre, hvad vi kan for at bekæmpe prostitution, at vi ønsker at få folk ud af prostitution, at vi ønsker at få kunderne til at holde op med at købe ydelser hos mennesker i prostitution.
Det troede jeg var en fælles målsætning.
Så kan vi være uenige om midlerne, men det troede jeg faktisk var en fælles målsætning.
Det er mindre end et år siden, vi havde et beslutningsforslag her i Folketingssalen om hoteller, hvor regeringen skulle bruge sin indflydelse på SAS-hoteller til, at hotellerne skulle lade være med at medvirke til prostitution.
Finansministeren gik op med det samme og sagde, at han var fuldstændig enig i forslaget, fordi han også var enig i målet om, at hoteller ikke må medvirke til prostitution.
Det går jeg ud fra ikke er, fordi regeringen har en holdning om, at det er fint med prostitution, og at den skal foregå i det åbne, så vi kan se det og hjælpe folk, men fordi vi faktisk ønsker at gøre, hvad vi kan, for at begrænse prostitutionen.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-03-21:
Jeg tror, at jeg meget klart har gjort rede for, at jeg ikke synes, det er en farbar vej.
Jeg synes ikke, det er hensigtsmæssigt at pålægge annoncørerne et sådant ansvar.
Jeg tror, at der vil ske en forrykning i annonceringen, som ikke vil gøre det nemmere, og jeg mener, det er helt utopisk at forestille sig, at annoncørerne skulle ud og finde de her oplysninger, som forslaget lægger op til.
Derfor spurgte jeg til, hvordan man overhovedet forestiller sig, at det kan lade sig gøre i praksis.
I dag er der, som jeg siger, allerede straffebestemmelser.
Hvis man har viden om det på forhånd, så er det simpelt hen ulovligt, men hvordan man som annoncør skulle kunne gå ud og indhente de informationer, har jeg meget vanskeligt ved at se.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-03-21:
Men når selveste rigspolitiet i deres handlingsplan ikke taler om, at kunder skal reagere, men at medievirksomhederne ligefrem skal reagere ved at hjælpe politiet og gerne i annonceringsøjemed, synes ministeren så ikke, det er ganske utroligt at afvise dette forslag, som netop gør opmærksom på, at her er et problem, og at medievirksomhederne har et ansvar for at undersøge, hvad det er for nogle annoncer, de sætter i?
Det er rigspolitiet, vi taler om, der anbefaler det her.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-03-21:
Og den tendens mener jeg at det her forslag, det element her i forslaget, simpelt hen vil styrke og dermed gøre det endnu vanskeligere for politiet og de sociale myndigheder at følge op på forholdene.
Jeg synes, det er en anden situation, hvis man appellerer til, at folk, der har mistanke om, at en kvinde er handlet, reagerer og sørger for at underrette de ansvarlige myndigheder, der så kan følge op på sagen.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-03-21:
Jeg står her med rigspolitiets handlingsplan imod menneskehandel, og jeg læser op: Det særlige ved kvindehandel og rufferi er, at produktet, prostitutionsydelsen, markedsføres på et åbent marked, og at kundeforholdet ikke er kriminaliseret.
Det indebærer, at et muligt virkemiddel er at anvende selve markedsføringen som et taktisk værktøj til at målrette politiindsatsen og måske endda at formå udbyderne af markedsføringsmedier til at støtte politiets indsats på dette område.
I Ligestillingsministeriets egen handlingsplan fra 2002 står der jo, at dansksprogede annoncer i Ekstra Bladet i umiddelbar nærhed af massageannoncerne med oplysninger om hotlinen og en opfordring til kunder om at reagere, hvis de får mistanke om, at der ligger en forbrydelse bag en kvindes situation som prostitueret, er en af de aktiviteter, som ligestillingsafdelingen vil sætte i gang.
Derfor forstår jeg ikke helt ministeren, og jeg vil gerne have ministeren til at kommentere rigspolitiets og ministerens egen handlingsplan på området.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2007-03-21:
Jeg tænkte på det, som hr. Søren Espersen var lidt inde på før, som meget kort fortalt gik ud på, at pengene er vores, og at det derfor må være os, der bestemmer.
Den tilsvarende sætning kunne fra Grønlands side være, at Thule er vores, og derfor må det være os, der bestemmer over Thule og over, hvad Thule skal bruges til.
Men det er ikke det, jeg vil spørge om.
Bloktilskudsloven er, som ministeren ganske rigtigt anfører, noget, der bygger på en aftale, der er indgået mellem landsstyret og regeringen den 6. december.
Jeg er så af den opfattelse, at ændringer i den bloktilskudslov, som vi har til behandling i dag, forudsætter en ny aftale mellem regeringen og landsstyret.
Jeg vil bare lige høre, om ministeren er enig i den betragtning.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Line Barfod (EL), 2007-03-21:
Jeg synes stadig væk, at det efter ministerens svar til hr. Kristen Touborg står lidt uklart for mig i hvert fald.
For hr. Per Ørum Jørgensen sagde i et tidligere svar til hr. Kristen Touborg, at det, han gav udtryk for, var udtryk for De Konservatives opfattelse, ikke kun en enkelt ordførers helt personlige, private holdning.
Den har alle ret til at have, det er fuldstændig indlysende; den har man ret til at give udtryk for.
Men ordføreren sagde, at det var udtryk for Det Konservative Folkepartis holdning.
Det Konservative Folkeparti er jo en del af regeringen, og derfor vil jeg meget gerne have ministeren til igen at slå fast, så der ikke er nogen tvivl tilbage overhovedet, at regeringen ikke deler den holdning, som ordføreren sagde var Det Konservative Folkepartis holdning, men at regeringen har den holdning, at der ikke ensidigt fra dansk side skal ske øremærkning.