runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Schack Elholm (V), 2013-05-14:
Dette beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti vil pålægge regeringen at gøre det obligatorisk at benytte familierådslagning i anbringelsessager, medmindre tungtvejende grunde taler imod det.
Familierådslagning er et møde, hvor barn, forældre, familie, venner og støttepersoner kan undersøge, om familien selv kan hjælpe med at løse barnets problemer.
Dansk Folkepartis hensigt med den her familierådslagning er at få flere netværksanbringelser.
Netværksanbringelser er, når barnet anbringes i pleje i barnets eget netværk.
Det kan f.eks. være bedsteforældre eller en onkel eller en tante eller en anden person, som barnet kender i forvejen og føler sig tryg ved.
Ved netværksanbringelser sikrer man derfor, at barnet ikke fjernes fra sit vante miljø og omgivelser, som det ofte er tilfældet, hvis barnet skal flytte ind på en institution eller til en fjern og ukendt plejefamilie.
I Venstre mener vi, at det er meget vigtigt, at vi fastholder barnets tilknytning til dets netværk.
Derfor lagde vi rigtig stor vægt på, da vi lavede Barnets Reform, at man fortsat skulle holde fast i det netværk, der er.
Det, som Venstre finder problematisk ved det her beslutningsforslag, er, at det fjerner metodefriheden, det fjerner, at man skal tage udgangspunkt i det enkelte barn og se, hvad det er for en metode, der skal bruges her.
Det er vigtigt, at man til enhver tid undersøger netværket og ser, om der er muligheder i netværket.
Men det skal ikke være sådan, at man lægger sig fast på en metode frem for andre.
Ifølge loven er de forpligtede til at undersøge de her ting.
Det har vi allerede gennemført i loven.
Et andet problem, som Venstre ser det, er finansieringen af det her forslag.
For der er ingen finansiering med, og det er altid sådan, at når man pålægger kommuner noget, vil de have penge for det.
Så hvis man fjerner noget metodefrihed hos dem, vil de altid fortælle os, at det koster penge.
På den baggrund kan Venstre desværre ikke støtte beslutningsforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-14:
Så skal jeg bare høre ordføreren om, hvorfor det er så vigtigt, at der er et stort rum for fortolkning hos myndighederne.
Er det med samme begrundelse og af samme årsag som den, ordføreren for Socialdemokratiet havde, nemlig at man ikke må lave reglerne så klare, for så bliver det nemmere at snyde.
Er det derfor?
Nu fremgår det jo af forslaget, i hvilke sammenhænge det skal gælde, og det må forslagsstillerne selv ligesom svare på.
Jeg synes, at det drejer sig om princippet i det, og jeg synes, at det er helt i orden, at kommunen får en dummebøde, hvis den skønner forkert.
Det er da fuldstændig rimeligt.
Det får borgerne jo, hvis de laver en fejl, så det er vel rimeligt nok, hvis man vil opdrage kommunerne.
Så vil jeg bare sige til ministeren: Ja, vi skal som udgangspunkt tro på, at kommunerne træffer lovlige afgørelser.
Uden at kende statistikken tror jeg også, at de gør det i meget stort omfang, så det her skal vel ikke opfattes som et forsøg på mistænkeliggørelse.
Men jeg vil da gerne lige en gang til henvise til Statsforvaltningen Midtjylland, der undersøgte 80 sager, altså tog nogle stikprøver i 6 kommuner, 80 sager i alt, hvor disse kommuner havde stoppet kontanthjælpen til borgerne.
Der var fejl i 76 af sagerne, og sådan har der jo været mange eksempler.
Så mon ikke det var en god idé, at man ligesom også tog et lille redskab som det her i brug for at opdrage kommunerne.
Jeg synes ikke rigtig, at ministeren tilbageviser, at det kunne være en fornuftig ting.
Karen Hækkerup (S), 2013-05-14:
Omgørelsesprocenterne var i 2011 på 31,9 pct. mod 28,1 pct. i 2010, 27,4 pct. i 2009, 28,6 pct. i 2008 og 31 pct. i 2007.
Så man kan sige, at det altså varierer lidt over tid, hvordan omgørelsesprocenterne er.
Jeg synes, at man skal have med in mente, når man går ind i den debat, som er meget væsentlig, og som også bliver rejst af handicaporganisationerne, når de påpeger, at borgere får frataget deres hjælp eller nedsat deres hjælp uretmæssigt, at de her omgørelsesprocenter ikke er meget skvulpende.
Men jeg vil også gerne sige, at vi også bliver nødt til at have fokus på, at kommunerne har mulighed for at have lokale serviceniveauer.
Det har vi givet dem lov til, og den mulighed skal de have.
Men de lokale serviceniveauer skal holde sig inden for servicelovens rammer, og derfor sidder man ude i kommunerne og foretager de her skøn.
Det er fuldstændig lovmedholdeligt, at de gør det, og det skal de også have mulighed for at gøre.
Vi skal bare sørge for, at hvis der er nogle borgere, som ikke får det, de er berettiget til, så får de hjælp, og der vil min indgangsvinkel til at give borgerne den rigtige hjælp være at klæde kommunerne på til at kunne træffe de rigtige afgørelser og lave et fleksibelt klagesystem.
Liv Holm Andersen (RV), 2013-05-14:
Den her debat minder jo lidt om den debat om den opsættende virkning i klagesager, som vi havde i sidste uge.
Således er den sympatiske intention jo også her det bærende element, men i Radikale Venstre finder vi ikke løsningen rigtig.
Løsningen er således også her, at kommunerne skal gøres bedre til at træffe den rigtige afgørelse, men det er der jo, som vi også snakkede om i sidste uge, blevet taget en række tiltag til for i højere grad at gøre dem i stand til.
Løsningen er derimod ikke, mener vi, at pålægge kommunerne at yde en økonomisk kompensation, når de begår fejl, altså en slags bødeordning.
Dels tror vi ikke, at det, når kommunerne begår fejl eller ulovligheder, i ret mange tilfælde er overlagt, dels vil det formentlig betyde øgede administrationsudgifter, så man fra statens side enten vil være nødt til at kompensere kommunerne, eller at kommunerne vil blive yderligere presset på økonomien på det sociale område.
Og man kan jo kun gisne om, om det så vil skabe bedre afgørelser.
I Radikale Venstre tror vi det sådan set ikke, og vi tror heller ikke, at truslen om at betale en kompensation, betale noget tilbage i en slags bødeordning vil få kommunerne til at agere anderledes.
Vi tror tværtimod på, at det netop gøres ved – via forskellige redskaber – at gøre kommunerne i stand til at træffe de rigtige afgørelser, for det tror vi sådan set er det, de rigtig gerne vil.
Derfor vil jeg sige, at vi er enige i problemstillingen, og man skal også fortsat arbejde for at få de rigtige afgørelser hurtigere, men vi er uenige i løsningen, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Tak for ordet.
Maja Panduro (S), 2013-05-14:
Og jeg skal bestræbe mig på at holde mig inden for mit minut nu.
Jeg lytter også til borgerne i de borgerhenvendelser, som vi får.
Jeg lytter også meget, når jeg går på gaden derhjemme eller er andre steder på besøg, hvor jeg møder folk og taler med dem om det her.
Jeg må bare sige, at det, som langt broderparten af dem, jeg taler med, først og sidst er optaget af, da er at få den rigtige indsats fra starten.
Det er jo derfor, at jeg siger: Lad os nu prioritere alle vores kræfter og alle vores begrænsede økonomiske midler på det frem for på at opfinde forskellige avancerede bødesystemer, hvor vi så også skal sidde og lave udregninger og besparelser.
Lad os nu bruge kræfterne på faktisk at få forbedret tilbuddet til borgeren.
Det tror jeg er det, som først og sidst vil være allermest til gavn for borgeren.
Så jeg er enig i, at vi jo er nødt til at handle.
Det er jo faktisk derfor, vi er gået i gang med det.
Derfor er vi gået i gang med at få forbedret sagsbehandlingen i kommunerne, få forbedret den hjælp, de allerede får fra Ankestyrelsen, få forenklet det klagesystem, vi har.
Vi er i gang med at handle.
Karina Adsbøl (DF), 2013-05-14:
Jeg kan forstå, at der er lidt forskel på, om man er en socialdemokrat, hvad angår tiden, eller om man er fra Dansk Folkeparti.
Nå, til det, ordføreren siger at der allerede er i dag, vil jeg sige, at det jo er sådan, at vi tidligere har drøftet det med tvangsbøder, og det er jo ikke, fordi der bliver givet ret mange af dem.
Men jeg synes egentlig bare, at vi i Dansk Folkeparti lytter til de henvendelser, som vi får, og at vi også lytter til de folk, der skriver breve til Socialudvalget.
Så det handler jo stadig væk ikke om, hvorvidt der, som ordføreren hentyder til, er undertoner, eller der ikke er undertoner.
Det handler om, at vi skal varetage, man kan sige hele landets interesser, også borgernes og selvfølgelig også kommunernes.
Men vi bliver nødt til også at handle, når vi får nogle breve og bliver gjort opmærksom på nogle ting.
Så bliver vi nødt til at handle ud fra det.
Dansk Folkeparti mener jo, at det her er endnu et redskab i værktøjskassen i forbindelse med en række initiativer, der er taget.
Og derfor er det da meget trist, at ordføreren ikke kan bakke op om det.
Maja Panduro (S), 2013-05-14:
Jeg er jo optaget af, at borgeren skal have den helt rigtige hjælp fra start af, og jeg er ikke i tvivl om, at også Dansk Folkeparti og forslagsstilleren er optaget af det.
Jeg er glad for, at Dansk Folkepartis ordfører siger, at man heller ikke synes – ligesom jeg ikke gør – at vores socialrådgivere og sagsbehandlere er nogle røvere.
Det er jeg meget, meget glad for.
Jeg troede også, at det var både partiets og fru Karina Adsbøls holdning, men jeg synes bare, at nogle af undertonerne i forslaget her gør, at man kunne komme en lille smule i tvivl.
er, at de sådan set også ønsker at gøre det rigtigt i første omgang.
Hvis ikke de gør det, er der rimelig kontant afregning fra deres vælgeres side, for så tror jeg, de lader være med at vælge dem.
Det, vi så skal påse, er, at man handler inden for lovens rammer, og hvis ikke man gør det, har vi et klagesystem, som fungerer, endda i en grad, så hvis man har handlet culpøst, ansvarspådragende, har det også allerede konsekvenser i dag.
Det tror jeg er den rigtige måde at gøre det på sammen med en fælles indsats for at blive bedre til at gøre det rigtigt i første hug.
Karina Adsbøl (DF), 2013-05-14:
Jeg er lidt ked af ordførerens tale, for ordføreren får det til at lyde, som om Dansk Folkeparti mener, at de ude i kommunerne er nogle onde mennesker.
Det er jo ikke det, det handler om.
Det her handler om borgeren.
Bare vi kan få det på plads.
Det her handler ikke om, at Dansk Folkeparti mener, at socialrådgiverne er nogle værre nogen, det er ikke det, det handler om, der er mere i det, og det ved ordføreren også godt.
Så hvis vi bare lige kan få det på plads.
Dansk Folkeparti er jo enig i, at der skal træffes den rigtige beslutning i første omgang, men jeg kan ikke forstå, at ordføreren ikke mener, det er rimeligt, at man, hvis man får frataget sin hjælp uberettiget og mangler den hjælp eller mangler sit hjælpemiddel eller andet i et stykke tid og i sidste instans får medhold i, at det ikke var rigtigt, så kan få en kompensation.
Nogle er jo ude at betale for ekstra hjælp for at få den hjælp, de var berettiget til før, og har haft nogle udgifter, og de har måske også været ude at tage lån i banken for at få den hjælp, så de kunne komme ud i hverdagslivet igen.
Hans Andersen (V), 2013-05-14:
Som jeg tidligere har været inde på, handler det jo om, at vidensniveauet om gældende lovgivning bliver højere hos de medarbejdere, der arbejder med sagerne i kommunerne.
Det tror jeg kan være med til at føre til flere rigtige afgørelser i første hug.
Så synes jeg, at vi skal diskutere, om det med kompensation fører til færre eller flere klager.
Jeg frygter, at det fører til flere klager.
Der er jo andre områder, f.eks. på miljøområdet, hvor der er en eller anden form for brugerbetaling for at få adgang til at klage.
Det synes jeg ikke er skitseret nogen steder i det her forslag.
Det kan jo føre til mange klager, for man er sådan set sikker på, at man enten får et afslag, og det får man allerede i dag, eller også får man med det her forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat, en gevinst.
Så det kunne jo også godt føre til, at vi sådan set kommer til at bruge meget tid på behandling af klagesager.
Og det er vel ikke det, der er meningen med det her forslag.
Karina Adsbøl (DF), 2013-05-14:
Dansk Folkeparti er jo enig i, at det er vigtigt, at den rigtige beslutning bliver truffet i første omgang, og det er jo også derfor, at vi fremsætter det her beslutningsforslag.
Det er jo netop, fordi vi gerne ser, at den rigtige beslutning bliver truffet i første omgang.
Er ordføreren ikke enig i, at det er et incitament til ikke at prøvekøre de her sager?
Det er jo også det, vi hører om i Socialudvalget, og det er det, vi får henvendelser om.
Så jeg forstår ikke helt Venstres begrundelse, men har Venstre selv nogle ideer til, hvordan det her område så kan blive forbedret?
Hans Andersen (V), 2013-05-14:
Vi er sådan set optaget af at få kommunerne til at træffe de rigtige afgørelser første gang.
Og der er plads til forbedringer, når man kigger på statistikken fra Ankestyrelsen.
Men jeg mener, at det er forskelligt fra kommune til kommune.
Der er nogle kommuner, der er rigtig gode til at overholde lovgivningen, intentionen i lovgivningen og til at have dialog med borgerne om servicen.
Så er der andre kommuner, der udmærker sig ved at have plads til forbedringer – for at sige det med pæne ord – i deres dialog med borgerne og i den måde, de arbejder med lovgivningen på.
Der tror vi ikke på at den korteste vej til målet, nemlig flere rigtige afgørelser, er, at vi skal indføre en kompensation.
Og vi frygter altså øgede administrative byrder ved den her form for forslag.
Karina Adsbøl (DF), 2013-05-14:
Tak for nogle positive ord, men det er jo ikke nok, for Venstre vil ikke støtte det her beslutningsforslag.
Jeg kunne da godt tænke mig at høre: Hvad vil Venstre så gøre for at undgå det her?
Med hensyn til klagerne tror jeg da ikke, at der vil komme flere klager, for man får jo ligesom et incitament til at gøre det rigtige i første hug.
Så det kunne jeg godt tænke mig at høre Venstre om.
Jeg forstår ikke rigtig, at Venstre ikke kan bakke op om det her, for det kommer jo ikke til at koste kommunen noget i den sidste ende, fordi det er en ydelse, som de alligevel skulle have leveret.
Jeg tænker da også, at det vil forebygge, at der kommer klagesager, fordi der i første omgang bliver truffet de rigtige afgørelser.
Og det handler jo ikke om at have tillid eller ikke have tillid.
Det handler jo om, at vi somme tider får nogle breve fra flere organisationer om det her.
Hans Andersen (V), 2013-05-14:
Med B 110 sætter Dansk Folkeparti fokus på en vigtig problemstilling, som vi også interesserer os for i Venstre, nemlig hvordan vi kan forbedre forholdene for ældre og udsatte borgere, så de får den støtte og hjælp, de har behov for.
Forslaget går ud på at give økonomisk kompensation til borgere, der har klaget og under sagsbehandlingstiden går glip af en støtte og hjælp, de efter afgørelsen erklæres berettigede til.
Det er et sympatisk forslag, men i Venstre mener vi alligevel ikke, at det er godt eller det bedste forslag for at imødekomme de borgere, vi taler om.
Udgangspunktet er jo, at vi har tillid til, at kommunerne træffer de rigtige afgørelser over for borgere, når borgere står med et problem og skal have det løst.
Det gør kommunerne jo faktisk også, og det ser vi, når vi kigger på statistikken.
I langt størstedelen af sagerne træffer de de rigtige afgørelser.
Vi erkender dog, at det aldrig er optimalt for nogen, når der træffes forkerte afgørelser, og derfor er vi også helt enige i målsætningen om, at de rigtige afgørelser skal ske i første omgang og borgerne selvfølgelig skal have en god og effektiv service.
I den forbindelse er der sådan set nogle muligheder for at forbedre det eksisterende system.
Det er f.eks. meget væsentligt, at borgerne i dag allerede har mulighed for at få forlænget støtten hos kommunen, så den ikke fratages borgeren under sagsbehandlingen.
Det er noget, som jeg synes kommunerne skulle benytte sig af i højere grad.
Så er der også lanceret en række forskellige tiltag, som ministeren netop nævnte.
Det handler også om, som ministeren også nævnte, en forbedring af styrelsens principafgørelser med vægt på tydeliggørelse af rækkevidden.
Så man kan sige, at B 110, som Dansk Folkeparti fremsætter, er et sympatisk forslag, men vi vurderer ikke, at det er den bedste vej til at nå målet, som netop er de rigtige afgørelser.
En af tornene her er jo en vurdering af, hvad der vil ske med antallet af klager, hvis vi går denne vej.
Det er ikke nødvendigvis det, vi synes vores fælles skattekroner skal gå til, altså øgede administrative byrder og udgifter.
Og det fører heller ikke nødvendigvis til, at kommunerne træffer nogle flere rigtige afgørelser, som jeg helst ser at de gør.
Så på den baggrund mener vi, at der er andre måder, hvorpå vi kan arbejde med at få kommunerne til at træffe flere rigtige afgørelser.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-14:
Nu har Enhedslisten jo så problemer med borgernes retssikkerhed i lige nøjagtig det, der handler om udveksling af oplysninger mellem myndigheder uden borgernes samtykke, men lad os lige se bort fra det.
Jeg har stadig væk ikke fået en forklaring på det, jeg spurgte om.
Hvis vi f.eks. tager de ydelser, vi talte om under spørgsmålet om reelt enlige, vil jeg sige, at det jo hovedsagelig beror på et skøn hos kommunen, om folk er berettigede til ydelsen eller ej, og hvad det vil sige.
Og det skøn kan Udbetaling Danmark ikke foretage.
Derfor synes jeg, at ordføreren må være så ærlig og sige, at hvad angår de ydelser, som er afhængige af kommunens skøn, hjælper Udbetaling Danmark ikke noget.
Så vil jeg gerne lige stille et spørgsmål.
Hvad siger ordføreren til mit forslag om, at vi får iværksat en ordentlig, uvildig og objektiv undersøgelse af omfanget og karakteren af socialt bedrageri?
Ville det ikke være en fornuftig ting at få en sådan undersøgelse?
Maja Panduro (S), 2013-05-14:
Ikke desto mindre kommer netop det, at Udbetaling Danmark har myndighedsopgaven for hele landet, at de samtidig er forpligtet til at samarbejde med kommunerne, og at de får mulighed for at sammenkøre nogle dataregistre, til at kunne give en langt mere objektiv kontrol, f.eks. over kommunegrænser, f.eks. med noget af det, som vi ved udgør vel den største enkeltstående del af det snyd, som foregår, nemlig snyd med folkeregisteradresser.
Det eksempel, som mange nok vil have hørt, og som er et af de grelleste, er jo det, som man kalder for fædrehoteller.
Det er et eksempel på, at Udbetaling Danmark rent faktisk vil kunne gå ind og hjælpe os med en helt anderledes form for kontrol, som i det hele taget vil kunne gøre kontrollen med det her mere ensrettet og sikre, at vi får brugt energien på de rigtige snydere.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-14:
Jo tak, rigtigt gættet.
Først må jeg lige sige, at Enhedslisten ikke negligerer noget som helst arbejde, der er sat i gang.
Vi kan jo ikke negligere noget, vi ikke rigtig ved noget om, ud over at man har nedsat nogle arbejdsgrupper med nogle rigtig gode overskrifter.
Det er jo så, hvad vi ved om det, og så, at vi måske bliver klogere senest henne i august måned.
Så det har jeg ikke på nogen måde taget afstand fra eller lagt afstand til.
Jeg synes, det er fint.
Jeg synes, der er en vis tendens til i den her debat, at man så henviser til nogle arbejdsgrupper som begrundelse for, at man egentlig ikke selv har en helt konkret stilling og nogen konkrete forslag at komme med her og nu.
Det synes jeg er lidt af en uskik i det parlamentariske arbejde.
Det, jeg vil spørge om, er Udbetaling Danmark.
Ordføreren må prøve at forklare mig, hvordan det skulle være til gavn for både borgernes retssikkerhed og bekæmpelsen af socialt bedrageri, at man nu har fået det her Udbetaling Danmark, for mig bekendt beskæftiger Udbetaling Danmark sig med objektivt konstaterbare ydelser, men på mange af de her områder, vi taler om, er der jo et stort element af skøn, som Udbetaling Danmark ikke er i stand til at foretage.
Så hvori ligger den store effektivitetsforøgelse i det?
Hans Andersen (V), 2013-05-14:
Så vidt jeg ved, er der faktisk nogle af de her vejledninger, kommunerne arbejder med, som er fra tilbage i 1999, og man kan sige, at der er sket meget siden.
Man kan også sige, at vi måske også lever på en anden måde familiemæssigt, end man gjorde i 1990'erne.
Det synes jeg at vejledningerne og reglerne skal afspejle, således at kommunerne har en mulighed for at kontrollere det her, og således at borgerne har en mulighed for at være i stand til at overholde reglerne.
For jeg medgiver, at reglerne ikke er klare, som de er i dag, og at det simpelt hen ikke er godt nok.
Det skal vi gøre noget ved, og det har jeg sådan set også en forventning om at resultatet af arbejdsgruppernes arbejde fører til, altså at vi kan få lavet nogle mere klare regler og nogle bedre vejledninger, således at det er helt klart, hvornår man som borger overholder reglerne, og hvornår man ikke gør det.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-14:
Jeg vil så i hvert fald gerne kvittere for den der meget generelle udmelding og også med en vis tilfredshed konstatere, at nu er det altså vigtigt med nogle klare regler.
Det savner jeg jo at der står noget om i det forslag til vedtagelse, som ordføreren har fremsat.
Jeg synes ikke, at det siger så meget om det, andet end at der er nogle arbejdsgrupper, der arbejder med det, men hvad man sådan politisk selv gerne vil have, står der ikke så meget om.
Kunne ordføreren løfte sløret lidt for, på hvilke områder der er brug for nogle klare regler, sådan at kommunerne kommer til at administrere bedre til gavn for borgernes retssikkerhed og vel også til gavn for anvendelsen af kommunernes ressourcer?
Hans Andersen (V), 2013-05-14:
Det har jo allerede i dag mærkbare konsekvenser.
Jeg tror ikke, at der er en kommune med respekt for sig selv, der synes, det er morsomt, at Ombudsmanden går åbent ud og kritiserer kommuner for deres håndtering af reglerne.
Det i sig selv er jo en konsekvens, og jeg kan kun opfordre til, at Ombudsmanden gør det og måske gør det i højere grad.
For jo mere åbenhed, vi har om det her, jo bedre er det.
Så vil jeg da gerne diskutere, om vi i højere grad kan stramme op i forhold til kommunerne, altså i forhold til at der er regler, der skal overholdes i forhold til socialt bedrageri.
Men der skal vi jo så sikre, at de regler, kommunerne skal administrere efter, også er klare, og der tror jeg nok at vi har en udfordring herfra.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-14:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg skal bare høre, om jeg forstod det rigtigt.
Det er muligt, at jeg hørte forkert, men det lød noget i retning af, at hvis kommunerne ikke kunne finde ud af at holde sig inden for de retningslinjer og vejledninger, der nu var, så skulle det have nogle konsekvenser for kommunerne.
Sådan forstod jeg det.
Er det rigtigt forstået?
Og hvis jeg forstod det rigtigt, hvad er det så for nogle konsekvenser, ordføreren tænker på?