runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Michael Aastrup Jensen (V), 2014-05-07:
Nu har vi lige været så positive over, at »m.v.« kunne dække ret meget, så jeg går ud fra, at »m.v.« også dækker det her.
Situationen er jo den, at der har været forskellige forslag.
Jeg kan forstå, at der er et konkret forslag, som er oppe at vende lige i øjeblikket, og som jeg synes det kunne være rigtig interessant at høre ministerens holdning til.
Det er om, at der i dag reelt ikke foregår en opfølgning på, hvordan virksomheder håndterer personfølsomme data, og at sanktionerne i forbindelse med det er ret slappe.
Man kan, er det kommet frem, få en bøde på 25.000 kr., hvis man endelig får en bøde.
Der er der andre der siger, at det jo er lidt absurd, når vi kigger på alle mulige andre sager som miljøsager, brud på fødevaresikkerheden og en lang række sager.
Der er det jo helt, helt andre økonomiske sanktioner end 25.000 kr., der bliver pålagt.
Overtrædelse af reglerne om beskyttelse af personfølsomme data er jo mindst lige så alvorlig, som hvis der sker en miljøskandale eller lignende skandaler andre steder.
Så jeg har to spørgsmål for at være forholdsvis konkret, og det er, punkt 1, om bødestørrelsen også indgår: Kunne det være større bøder end dem, der i dag?
Punkt 2, kan man som virksomhed, der håndterer personfølsomme data, miste retten til at have med personfølsomme data at gøre, hvis det er noget af det, der er i ministerens værktøjskasse, altså underforstået, at hvis og såfremt en virksomhed gentagne gange har fået pålæg og ikke har fulgt op, kan den så miste retten til at have med personfølsomme data at gøre?
Det synes jeg også kunne være interessant at høre set i lyset af ministerens åbenhed om, at Folketinget også bliver inddraget.
Så kan man jo lige så godt også have en diskussion af nogle mere konkrete ting, som jeg ved i hvert fald er oppe at vende i dag.
Karen Hækkerup (S), 2014-05-07:
Jeg kunne godt være fristet til bare at sige, at jeg agter at henvise til min tidligere besvarelse, men så får jeg nok problemer.
I stedet for vil jeg svare, og jeg vil svare, at spørgsmålet om Nets ikke sorterer under mig.
Når det gælder tilsynet med Nets' overholdelse af reglerne om it-sikkerhed, varetages det af Finanstilsynet.
Mit svar bliver så i stedet for, at jeg desværre bliver nødt til at henvise til Erhvervs- og Vækstministeriet.
Karsten Lauritzen (V), 2014-05-07:
Det er ikke en kritik af ministeren, men blot det, at ministerens svar her jo er en illustration af det problem, som vi står over for.
Det er rigtigt, at ministeren er ansvarlig for persondatalovgivningen, men tilsynet ligger jo spredt i forskellige ministerier.
Jeg hører også det, ministeren siger, med, at hun ikke vil blande sig i den konkrete efterforskning.
Det beder vi sådan set heller ikke om.
Men ministeren som øverste chef for politi og anklagemyndighed har jo mulighed for at sige, at det her er en sag, som er meget vigtig, og at den også er vigtig af den årsag, at når den er afsluttet, påtænker vi at ændre lovgivningen.
Og det er jo det, ministeren siger ministeren er åben over for.
Der er det sådan, at vi jo ikke kan lave lovgivning, før efterforskningen er afsluttet.
Karen Hækkerup (S), 2014-05-07:
Nu må formanden ikke se så træt ud.
Der er jo mange huse, der er involveret i det her, og det er der, fordi der i alle huse er folk, som har noget med data og med oplysninger at gøre.
Overordnet set ligger persondataloven i Justitsministeriet, men når det så handler om de finansielle transaktioner, er det jo rigtigt, at så ligger det under Finanstilsynet, og der er andre regler for nogle af de andre institutter, som vi også har nævnt i den her lange debat, der har været, og som selvfølgelig også er interessante at få inddraget.
Men der er forskellige procedurer, man kan anvende; der er forskellige arbejdsgange og forskellige kontrolmuligheder.
Det er det, som skal beskrives nu, og så indkalder jeg til politiske drøftelser, så vi kan tage den derfra og aftale med hinanden, hvad vi så gør.
Michael Aastrup Jensen (V), 2014-05-07:
Tak for det.
Så kan vi jo bare håbe og hænge ministeren op på, at formuleringen m.v. kan fortolkes ret bredt, for det her er jo en meget bred diskussion.
Det drejer sig jo også generelt om, hvordan vi overvåger.
Det drejer sig om strafferammer, det drejer sig om en lang række forskellige ting, som hr. Karsten Lauritzen også var inde på.
Så vi vil i hvert fald holde fast i, at udtrykket m.v. er rigtig, rigtig dækkende, og at det jo også kan indbefatte ministre som finansministeren, erhvervs- og vækstministeren osv.
Karen Hækkerup (S), 2014-05-07:
Jeg vil så bare gerne starte med at pande den mistillid, der ligger i spørgsmålet, ned med det samme og sige, at jeg har sat mig i spidsen for det her arbejde.
Jeg har sammen med erhvervs- og vækstministeren bedt vores folk om at lave den her kortlægning.
Jeg har flere gange svaret, at jeg regner med, at det kan gøres inden for meget kort tid.
Nogle gange har jeg vist også sagt et par uger, og så ved man godt, at man nok skal ende med at lægge en enkelt uge til, for der opstår altid et eller andet akut, der gør, at der skal lægges noget til i den anden ende.
Men efter forholdsvis kort tid skal vi have en politisk drøftelse, hvor vi skal diskutere, hvad vi så gør, og jeg har hele tiden sagt, det gjaldt betalinger m.v., så der er altså mulighed for, at man kan kigge på andet.
Kirsten Brosbøl (S), 2014-05-07:
Der er et vandrammedirektiv, som vi skal leve op til, og man har måske egentlig aldrig rigtig villet det her.
Men jeg kan så forstå, at det vil De Konservative gerne.
Så forstår jeg bare ikke forslaget.
Hvorfor bakker man så ikke op, at det kommer ud og virker?
Der ligger jo i de her vandplaner i første generation en række indsatser, som vil forbedre miljøtilstanden.
Og hvad er det helt konkret – jeg skal bare forstå det – man forestiller sig?
Sådan som jeg opfatter det, er det, at man skal udskyde indsatserne til 2016.
Det må vel være konsekvensen af, at man indlemmer første generation i anden generation.
Karen Hækkerup (S), 2014-05-07:
Jeg svarede allerede i mit sidste indlæg – eller det var måske i det forrige spørgsmål – at jeg synes, vi skal arbejde med det her parallelt, og jeg havde egentlig ikke tænkt mig at indkalde Folketingets partier forud for kortlægningen, for kortlægningen er kun en beskrivelse af gældende ret, og hvordan procedurerne er, og det behøver vi ikke at have en politisk drøftelse om, men det gælder om at få et overblik over, hvad det er, der gælder.
Når det overblik er der, er det jo meget nemmere for os at tage stilling til, hvad det så i øvrigt er, vi synes skal strammes op.
Så jeg vil indkalde til politiske drøftelser, men jeg vil helst ikke gøre det, forud for at embedsmændene går i gang.
Jeg synes, det er vigtigere, at de får tid til at komme i gang, i stedet for at vi først skal finde tid i vores kalender til at mødes, for det kan i forvejen tit være svært.
Så jeg vil bede folk i den her embedsmandsgruppe om at tage fat på det her arbejde, og så vil jeg indkalde til politiske drøftelser, når deres arbejde er tilendebragt, og jeg regner som sagt ikke med, at det er noget, der vil tage alt for lang tid.
Karsten Lauritzen (V), 2014-05-07:
Der er også grund til at rose ministeren for at afvise kommissionen, det har vi også gjort i Venstre.
Det var SF's forslag.
En af grundene til, at vi afviste den, var, at der sådan set er ret meget materiale på det her område.
Det kan selvfølgelig godt være, det først er nået til økonomi- og indenrigsministeren og justitsministeren og resten af regeringen nu, men der har været masser af it-eksperter, der gennem mange år – det kan hr. Michael Aastrup Jensen forklare mere om, da han er it-ordfører og har været med til mange af de konferencer – har peget på problemer i statens behandling af personfølsomme oplysninger.
Det er også derfor, vi i Venstre ikke helt kan forstå – når nu området langt hen ad vejen faktisk er velbelyst, særlig hvis man inddrager eksperter uden for statsadministrationen – at vi ikke kan få at vide, hvornår man er færdig med det her arbejde.
Jeg synes også, det ville være rart, hvis ministeren her i dag kunne give tilsagn om, at man, inden ministeren sætter gang i et udvalgsarbejde, har en drøftelse med Folketingets partier om: Hvad er det, der skal undersøges, hvad er det, vi skal vide?
For det er altså ret vigtigt, at Folketingets partier er inde over og kridter banen op for, hvad det er, vi skal gøre her, så det ikke bliver defineret af nogle embedsmænd i Justitsministeriet eller Erhvervsministeriet og et par ministre.
Michael Aastrup Jensen (V), 2014-05-07:
Spørgsmålet lyder: Hvad agter ministeren at foretage sig som følge af den yderst alvorlige læk af følsomme persondata hos Nets, jf. afsløringerne af ugebladet Se og Hørs adgang til en række personers kreditkortoplysninger?
Magnus Heunicke (S), 2014-05-07:
Spørgeren kan være helt tryg ved, at den holdning, jeg tilkendegiver her, er som person, og det vil sige, da jeg er transportminister, at det er transportministerens holdning.
Jeg tror faktisk, at vi tidligere havde en statsminister fra partiet Venstre, som havde en underlig skelnen mellem personlig holdning og statsministerholdning til homoægteskaber, men det er jo slet ikke det, debatten her i dag handler om.
Min holdning er den, jeg har som person og menneske og også som transportminister.
Forhandlingerne fortsætter onsdag den 14. maj.
Der er udsendt indkaldelser til dette.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-05-07:
Men mit første spørgsmål går på, om der er forskel på at have en personlig holdning og transportministerens holdning.
Det er vel den samme holdning, ministeren giver udtryk for?
Man kan jo ikke både have en personlig holdning og en holdning som transportminister.
Jeg går ud fra, at det er transportministeren, der taler her i Folketinget i dag.
Så jeg tager det, som ministeren siger, som et udtryk for, at den personlige holdning selvfølgelig er den samme som den, han har som transportminister, nemlig at der skal findes flere penge.
Det vil jeg da gerne kvittere for, det tror jeg er rigtigt set.
Men derudover vil jeg gerne høre, hvornår ministeren regner med at indbyde til forhandlinger igen.
Det har jo været et noget langsommeligt forløb, der har været lagt op til.
Mig bekendt er der jo ikke lagt op til, at der skal være nye forhandlingsmøder foreløbig.
Magnus Heunicke (S), 2014-05-07:
Min personlige holdning er, at vi nu kan se, efter jeg sammen med forligskredsen har dykket ned i projekterne og fået en gennemgang af dem, at der er rigtig mange rigtig gode, rigtig vigtige projekter, som vil betyde, at det lokale erhvervsliv tør investere igen i at fastholde danske arbejdspladser.
Derfor er min personlige holdning, at det ville være ærgerligt, hvis vi ikke kan få forhøjet beløbet og få lidt flere projekter med.
Det vil jeg arbejde for, og jeg har også noteret mig, at det sådan set er et tværpolitisk ønske fra langt de fleste partier, i hvert fald i forligskredsen.
Så det er det ønske, jeg går til forliget med, men vi må forhandle ovre i Transportministeriet og ikke i Folketingssalen.
Men ønsket om at finde et resultat er der i hvert fald.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-05-07:
Jeg kan sige til transportministeren: Selv tak for spørgsmålet.
Jeg er glad for, at ministeren er så glad for spørgsmålet, men det, jeg noterer mig, er, at ministeren siger, at de her forhandlinger vil være færdige inden sommer.
Det synes jeg der er grund til at kvittere for.
Det er et fint tilsagn, at ministeren nu har lovet, at der er en løsning inden sommer.
Der er rigtig mange projekter, der venter rundtomkring i landet.
Ministeren er jo meget optaget af, at der skal gøres en masse for at skabe bedre betingelser for erhvervslivet og flere arbejdspladser.
Det er i hvert fald det, han udtaler, og derfor må man sige, at det er lidt ærgerligt, at ministeren nu trænerer den her beslutning og ikke får den truffet.
Så er ministeren også inde på, at der er kommet mange ansøgninger.
Vil ministeren så præsentere yderligere finansiering for at fremme nogle af de her gode projekter?
Jeg kunne forstå på ministeren, at der er så mange gode projekter, at der faktisk nok er behov for at prioritere dem på en anden måde.
Eller holder ministeren fast i, at det kun er 100 mio. kr., der skal bruges i henhold til den aftale, der er blevet lavet?
Magnus Heunicke (S), 2014-05-07:
Tak, og tak for det spørgsmål.
Jeg vil da gerne starte med at sige, at det forløb, der har været omkring udmøntningen af puljen her, har været langvarigt.
Det kan jeg se.
Det skyldes jo bl.a., at det var en større succes, end man egentlig havde regnet med.
Der kom langt flere ansøgninger ind, end der er mulighed for at give støtte til med det beløb, som er afsat, altså de 100 mio. kr., som spørgeren taler om.
Vi er i gang med at drøfte sagen, som spørgeren udmærket ved, i forligskredsen.
Jeg håber, at vi kan få en aftale på plads inden sommerferien.
Jeg vil gøre alt, hvad jeg kan, for at det kan lykkes, og jeg er helt enig i, at jo hurtigere pengene kommer ud at arbejde, jo hurtigere får vi skabt optimisme, vækst og beskæftigelse rundtomkring i Danmark, for der er behov for i lokalområderne at bidrage til konkrete løsninger.
Forløbet om puljen har været sådan, at den blev oprettet i aftale den 21. marts 2013 mellem regeringen, Venstre, Dansk Folkeparti, SF, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti, og der er altså 100 mio. kr. i puljen.
Formålet er, og jeg citerer fra aftaleteksten: at støtte projekter, der har relevans for trafikudvikling på statsvejnettet og har en væsentlig trafikal og samfundsøkonomisk relevans.
Det var det, man skrev i aftaleteksten.
Så efter de her 26 ansøgninger, som er kommet ind, som har et samlet ansøgt støttebeløb på over 0,5 mia. kr., altså langt mere end de 100 mio. kr., må man jo sige, at der er væsentlig flere ønsker, end der er penge til, og derfor har Vejdirektoratet gennemgået ønskerne.
Så har jeg noteret ned, at der fra alle de politiske partier har været forskellige ønsker, og hvis man bare tager dem med, er vi også der langt over det samlede beløb.
Men det afhænger jo af, hvad vi kan nå til enighed om i forhandlingerne.
Det er i hvert fald en af grundene til, at pengene ikke blev afsat, allerede før jeg tiltrådte som minister.
Men jeg ser frem til forligskredsens drøftelser, også med Venstres repræsentant i den.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-05-07:
Tak for det.
Jeg stiller et spørgsmål til transportministeren, der lyder således
: Er det rimeligt, at de kommuner, der blev stillet i udsigt at få del i puljen på 100 mio. kr. til medfinansiering af kommunale ønsker i forbindelse med statsvejnettet fra efteråret 2013, fortsat venter på, at disse penge kommer ud at arbejde til gavn for det lokale erhvervsliv, vækst og arbejdspladser?
Karen Hækkerup (S), 2014-05-07:
Hvis der er foregået ulovligt misbrug af oplysninger, er det i forvejen ulovligt.
Så det er ikke det, vi jo sådan set skal tale om.
Jeg behøver ikke at sige til politiet, at det her er vigtigt.
Det er de udmærket klar over, og som jeg har forstået det, er de i den grad gået i gang både med afhøringer og sigtelser, der er blevet rejst – i hvert fald en enkelt, har jeg set.
Og som jeg har nævnt flere gange, har man også etableret en ny stor afdeling.
Det har jo så været i gang i lang tid i Ejby med den her NC3-afdeling, som er nationalt center for cyberkriminalitet.
Vi går i gang med nu at kortlægge præcist, hvordan lovgivningen er, hvordan tilsynet er, hvordan rammerne er, og så må vi tage en politisk drøftelse af, hvad vi gør.
For i det her er hovedproblemstillingen jo, at det ikke må ske.
Det er ikke så vigtigt, om vi får straffet folk, men om vi får beskyttet helt almindelige mennesker.
Karina Adsbøl (DF), 2014-05-07:
Og der udtaler ministeren, at han er overrasket over antallet af handicaporganisationer, der oplever problemer med retssikkerheden.
Og jeg undrer mig over, at ministeren er overrasket, for jeg synes ellers, jeg har gjort mit til at oplyse ministeren om, at der er store problemer og udfordringer på området.
Noget helt andet er det, der står i Politiken: Minister ændrer reglerne for unge på kontanthjælp.
Og så står der, at det stritter i alle retninger, når kommunerne skal finde ud af, om unge under 30 år er uddannelsesparate.
I nogle kommuner er det blot 14 pct. af de unge, der er røget fra kontanthjælp til den nye lave uddannelsesydelse, og andre steder er det 87 pct.
Og der er det jo så, at beskæftigelsesministeren er rystet over, at der er så store forskelle.
Men det er ministeren på socialområdet så ikke i forhold til vurderingen om hjælp til mennesker med handicap.
Jeg synes, det er underligt, at ministeren ikke mener, at det er mærkværdigt, at 98 kommuner tolker sociallovgivningen vidt forskelligt.
Nu havde vi et samråd i sidste uge om ledsagelse til Sølund Musik Festival.
Ministeren sagde også der, at nogle kan komme til Sølund Musik Festival i en kommune, mens andre ikke kan, men hvor er den individuelle vurdering henne?
Hvad angår serviceniveau, er det jo sådan, at det, kan man sige, er en vejledende ramme.
Det er jo ikke sådan, at man ikke kan give mere service, end hvad lovgivningen siger, når det drejer sig om ledsagelse.
Men jeg synes, det er lidt sjovt, at ministeren har den holdning, for da der var problemer på kontanthjælpsområdet, var beskæftigelsesministeren rystet over de store forskelle mellem kommunerne og udtalte endda til en avis, at hun vil ændre vejledningen for kommunerne og skrive ud til kommunerne.
Hun var simpelt hen rystet over, at kommunerne kunne vurdere så forskelligt, med hensyn til om unge er arbejdsparate eller ej.
Men ministeren for børn, ligestilling, integration og sociale forhold er ikke overrasket over de store forskelle.
Hvordan kan der være så stor uenighed i regeringen?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens svar på.
Tak for det, formand.
Hvad er ministerens holdning til, at der er store forskelle kommunerne imellem i det serviceniveau, som kommunerne tilbyder handicappede, og hvad vil ministeren konkret foretage sig med henblik på at sikre en mere ensartet service til handicappede i landets kommuner?
Karen Hækkerup (S), 2014-05-07:
Jamen selv tak.
Jeg vil glæde mig til de kommende politiske drøftelser.
Jeg kan så afsløre, at det ikke kun er Venstre, som har en interesse i den her sag, det tror jeg at de fleste partier i Folketinget har.
Jeg har også modtaget en dosmerseddel fra Enhedslisten, som er alenlang, så jeg er sikker på, vi nok skal få tilbragt fornøjelige stunder med hinanden, hvor vi kan komme i dybden med det her vigtige spørgsmål.
Michael Aastrup Jensen (V), 2014-05-07:
Tak for det.
Det er sådan, jeg forstår det.
Som ministeren også anerkender, så har vi været ude med nogle bud på nogle rigtig konkrete tiltag, som ville kunne højne datasikkerheden konkret.
Vi har også nogle rigtig gode ideer om det mere overordnede osv., så vi vil meget gerne indgå i den videre dialog, og vi siger mange tak for indbydelsen.
Karina Adsbøl (DF), 2014-05-07:
Det har flere forældre skrevet.
Sidste år drejede det sig om Handicapcenter København, og i øjeblikket kører der også en debat i Kolding i forhold til forældre, der mangler hjælp til deres børn med handicap.
Så siger ministeren, at man kan få det inden for servicelovens rammer, men er ministeren f.eks. ikke enig i en principafgørelse fra Ankestyrelsen om, at man ikke bare kan henvise til, at der er et serviceniveau, men at det så er den individuelle vurdering, der skal ligge til grund?
Det afhænger af den enkeltes behov for hjælp, og det kan ikke kun afgøres ud fra rammerne.
Det er nogle rammer, der er der, men derfor kan man godt få mere, hvis det er det, man har behov for af hjælp.
Men jeg er så ikke enig med ministeren, når han siger, at han mener, at området er godt nok.
Der skal være en indsats på det her område også fra ministerens side, og når så mange handicaporganisationer siger det og vi får så mange henvendelser i Socialudvalget, må ministeren jo træde i karakter og handle.
Lone Loklindt (RV), 2014-05-07:
Konservative, Venstre og Liberal Alliance har foreslået, som der står i titlen, at ophæve første generation af vandplaner – det er selvfølgelig ikke at droppe dem – og i stedet lade dem indgå i næste generation af vandplaner.
Det lyder jo umiddelbart som en rigtig smart måde at få overstået det mareridt på, som vi har haft med første generation, og i stedet starte på en frisk med anden generation, som den her regering jo allerede har sørget for er kommet godt i vej med en meget bedre proces for arbejdet, hvor man i modsætning til tidligere kommer til at inddrage de lokale interessenter i vandrådet i de 23 vandoplande.
Men når det alligevel er en rigtig dårlig idé, så er der faktisk en række grunde, og jeg synes jo, at miljøministeren har gjort rede for dem.
Fra Det Radikale Venstres side vil jeg gerne uddybe nogle af dem. Vi har netop i dag haft en lukket høring om vandmiljøets tilstand i regi af Fødevareudvalget og Miljøudvalget, og her fremgik det jo klart, at vandmiljøets tilstand ganske vist er meget bedre, end det var engang, men også, at vi er langt fra målene om god tilstand i alle danske vandområder, mål, vi vel at mærke har sat os i fællesskab.
Hvis ikke vi viderefører første generation af vandplaner, kan vi ikke fortsætte de indsatser, som er i gang eller ligger klar.
Hvis vi udskyder den indsats, er det miljøet, der bliver taber, ligesom det har været alle de år, hvor VK-regeringen trænerede første generation af vandplaner, for i den debat, vi har her i dag, skal jeg ikke undlade at nævne, at årsagen til de forsinkede planer i høj grad ligger i den langsommelighed, som VK-regeringen har ansvaret for.
Noget af den forsinkelse kan man i parentes bemærket så også takke kammeradvokaten for, men det er jo en anden sag.
En anden for mig meget vigtig grund til ikke at ophæve første generation af vandplaner er jo, at det strider mod EU-retten.
EU er godt for rigtig mange ting, og havde det ikke været for EU-lovgivningen på vandmiljøområdet, så tør jeg faktisk ikke tænke på, hvor vi ville have været i dag.
Nu har Danmark modtaget en stævning på grund af forsinkelsen, og den kan vi da ikke bare sidde overhørig ved slet ikke at udføre første generation af vandplaner nu.
Det er rigtigt, at Rigsrevisionen i sin beretning har kritiseret Miljøministeriets arbejde med første generation af vandplanerne, men bekymringen for det fremadrettede går altså ikke på ministeriets faglighed eller datagrundlag, men alene på, om ressourcerne er der, som ministeren også sagde.
Det siger ministeren at de er og heldigvis også, at man har ressourcer til at klare, at første generation bliver ført ud i livet, samtidig med at forberedelsen til anden generation er i fuld gang.
Jeg synes på mange måder, at beslutningsforslaget udstiller, hvem der vil bruge de nødvendige ressourcer på miljøet her og nu, og hvem der faktisk igen vil lade miljøet vente på at blive i god tilstand.
Radikale Venstre kan således ikke støtte beslutningsforslaget.
Jørn Dohrmann (DF), 2014-05-07:
Det giver vist ikke anledning til noget langt svar.
Jeg vil bare sige, at normalt er støttepartier jo ikke inde over at diskutere retningslinjer.
Det tror jeg at man udmærket ved.
Retningslinjer er jo ikke noget, som vi som politikere tager os af.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-05-07:
Det er rigtigt, at vi i Danmark har nogle retningslinjer.
Det er nogle retningslinjer, som blev udsendt af Miljøstyrelsen i 2004.
Det var, da ordførerens parti var støtteparti for den tidligere regering.
Der blev lavet nogle retningslinjer af Miljøstyrelsen for, at man skal have nogle kvalitetskriterier til at vurdere, hvad en god økologisk tilstand er.
Så de retningslinjer kan man altså finde fra Miljøstyrelsen i 2004.
Jeg ved ikke, om ordførerens parti havde en diskussion med de to regeringspartier dengang.
Men det er altså de retningslinjer, der er fastsat i Danmark.