runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-12:
Vi diskuterer noget, der er meget centralt, nemlig forudsætningerne for at blive medlem af en a-kasse, og hvad man kan få fra den.
Her har vi oplevet, at denne regering har sagt, at det er godt at være medlem af en a-kasse, at have et større frit valg osv., men så har man ændret på forudsætningerne.
Man er kommet med adskillige forslag, der forringer dagpengeperioden, hvornår man kan få dagpenge, hvor meget man kan få osv.
Hvordan har Dansk Folkeparti det med det?
Dernæst: Vi har hørt lidt om den statslige kasse.
Jeg frygter også lidt i forbindelse med kommunaliseringen, at regeringen i løbet af kort tid vil sige, at man nedlægger de a-kasser, som vi har, og flytter det hele over til kommunerne, for det er dem, der skal betale, og så er det også rimeligt, at det er dem, der står for det andet.
Er Dansk Folkeparti en garant for, at forudsætningerne for at få fra en a-kasse fortsat er til stede, og at det her ikke bliver yderligere kommunaliseret?
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-12:
Jamen forudsætningen for at få understøttelse fra en a-kasse bliver jo ikke ændret, selv om vi får kommunale jobcentre.
A-kasserne bliver ved med at fungere på samme måde, som de hidtil har gjort.
Så det ændrer ikke noget på forholdene der.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-12:
Jeg husker jo en situation, hvor Dansk Folkeparti ikke sagde fra over for et loft på 30.000 kr. om måneden; hvis man havde over 30.000 kr. i lønindtægt, skulle der gå 1 måned, inden man kunne få understøttelse.
Det sagde Dansk Folkeparti ikke fra over for, før der blev fundet nogle gamle klip fra valgkampen frem, hvor statsministeren sagde: Vi rører ikke ved dagpengene.
Så kan det nok være, at man fandt ud af, at det nok var dumt at gøre det.
Jeg hører gerne Dansk Folkepartis synspunkter om det her: Er man parat til igen at lægge ryg til det?
Vi ved godt, at det med statslige arbejdsløshedskasser er lagt ned, men hvad hvis kommunerne lige pludselig står og siger, at de godt vil overtage hele a-kassen fra de faglige organisationer og den måde, som det drives på i dag, hvordan vil Dansk Folkeparti så forholde sig til det?
Inger Støjberg (V), 2009-05-12:
For det vil netop betyde, at folk, der har betalt år efter år efter år, vil blive holdt for nar i forhold til dem, der bare lige kom ind fra højre og betaler i ½ år og så allerede kan drage nytte af det.
Det synes jeg simpelt hen ikke er rimeligt, vil jeg sige til hr. Eigil Andersen.
Så hvis man skal snakke solidaritet, er det, hr. Eigil Andersen foreslår her, i hvert fald det modsatte.
Eigil Andersen (SF), 2009-05-12:
Det er jo ikke et svar på det, som jeg har spurgt om.
Der er lavet bankpakker, højst ekstraordinært, og der er givet hjælp til boligejere med flekslån, højst ekstraordinært - og som sagt er jeg enig.
Så vil jeg da i øvrigt sige, at når vi mener, at det er nogle uretfærdige regler, som det er nu, skyldes det, at man skal kunne forsikre sig, når man har en varig tilknytning til arbejdsmarkedet.
Der mener vi ikke, at det er 1 års tilknytning.
Det bør man kunne opnå allerede efter ½ år.
Dermed ligner det jo i øvrigt også mere de regler, som gælder, når man har taget en kompetencegivende uddannelse.
Inger Støjberg (V), 2009-05-12:
Jeg vil sige til hr. Eigil Andersen, at man ikke skal tage fejl af, at regeringen ikke er tilhænger af unødigt bureaukrati i nogen som helst form, heller ikke her.
Men når det er vigtigt, at det regionale beskæftigelsesråd netop får den her ansøgning ind, er det jo, fordi det regionale beskæftigelseråd har et ganske godt overblik over beskæftigelsessituationen i den region - det ligger jo nærmest i ordet som det nu varetager arbejdet i.
Derfor er det netop vigtigt, at der hele tiden er fokus på, om der nu også er et behov for at forlænge en arbejdsfordeling som den her.
Peter Juel Jensen (V), 2009-05-12:
Jeg vil gerne sige, at jeg udtaler mig på både Venstres og De Konservatives vegne.
, Forslag til folketingsbeslutning om bedre vilkår for arbejdsfordeling, indeholder flere forslag.
Jeg vil ikke i min ordførertale komme ind på alle forslag, men blot begrunde, hvorfor Venstre ikke kan medvirke.
Forslaget indebærer bl.a., at borgere i arbejdsfordeling ikke skal være tvunget til at søge nyt arbejde.
Dette er i modstrid med princippet om, at man skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet, det vil sige, at man skal være aktivt jobsøgende.
På den måde er vi med til at fastholde nogle medarbejdere i en branche, hvor fremtidsudsigterne måske ikke er så lyse.
I stedet ville det være at foretrække, at man søgte over i brancher eller i virksomheder, hvor der var fremtidsudsigter.
Venstre ser ingen grund til at ændre ved dette forhold.
Reglerne gælder for alle, der modtager dagpenge.
Når man læser beslutningsforslaget, kunne man nemt få den opfattelse, at gældende lov ikke er tilstrækkelig.
I dag kan der aftales arbejdsfordeling i op til 13 uger.
Strækker en arbejdsfordeling sig ud over dette, skal det godkendes af det regionale beskæftigelsesråd, der tager stilling i hvert enkelt tilfælde.
Så dette forhold er allerede sat i søen - og ændret her for nylig.
Og lad os nu se virkningen af dette, inden vi kommer med nye initiativer.
Den sidste del af forslaget omhandler uddannelse under arbejdsfordeling, og jeg er fuldt på linje med forslagsstillerne: Uddannelse er meget vigtigt.
Men skal vi ikke lade det være op til medarbejderen og virksomheden at beslutte, hvad og hvornår og i hvor lang tid?
Det tror jeg faktisk vi når længst med.
Og der er midler på området.
Der er jo dele af globaliseringspuljen, ligesom man både kan få SVU og VEU, og jeg mener ikke, der er behov for yderligere.
Venstre og Konservative kan ikke støtte forslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-12:
Jeg ville også gerne have spurgt De Konservative om noget, men det skal jeg undlade, for det vil være helt urimeligt at stille sådan et spørgsmål til Venstres ordfører.
Men jeg vil gerne stille Venstres ordfører et spørgsmål, for ministeren var inde på, at det her var konkurrenceforvridende og skjult statsstøtte, men hvordan kan det være det?
Hvis det er sådan, at man får uddannelse i den periode, hvor man deltager i en arbejdsfordeling,
hvordan kan det være erhvervsstøtte?
Den støtte, som man får, VEU eller SVU, går jo til den enkelte, så der kan vel ikke være noget i det.
Det andet, jeg vil spørge om, er, at hvis virksomheden ikke bruger arbejdsfordelingsordningen, afskediger man måske bare de 13 mand, i stedet for at de 26 mand, der er tilbage, arbejder 1 uge og er 1 uge på understøttelse eller på kursus.
Hvad er forskellen på det?
Peter Juel Jensen (V), 2009-05-12:
Jeg sætter stor pris på, at hr. Bjarne Laustsen ikke gør mig ansvarlig for hele den konservative politik.
Med hensyn til ordførerens spørgsmål vil jeg sige, at det vil være konkurrenceforvridende, i det øjeblik konkurrencen er med andre lande.
Og der har vi altså nogle internationale forpligtelser, som vi skal forholde os til.
Vi kan ikke bruge arbejdsfordeling som en måde at fastholde et ansættelsesforhold på, hvis der ikke er nogen fremtidsudsigter i den pågældende branche.
Så tror jeg, det er bedst for både virksomheden og den enkelte medarbejder at komme videre.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-12:
Hvis nu virksomheden ikke bruger arbejdsfordelingsordningen og den bare afskediger det antal medarbejdere, der så skal afskediges, for at antallet passer til produktionen - for det kan man jo bare gøre - så er der jo ikke nogen arbejdspladsfastholdelse.
Det koster det samme antal kroner for samfundet, hvad enten man deler arbejdet eller ej - hvordan kan det så være konkurrenceforvridende?
Hvis man sørger for, at der kommer et uddannelseskrav på, så folk får uddannelse og bliver opkvalificeret, vil der, hvis ikke Venstre har fået ødelagt hele erhvervslivet forinden og fået lukket alle virksomheder i Danmark, stadig væk på et tidspunkt være brug for de medarbejdere i virksomhederne.
Og hvis det er sådan, at der ikke er andre virksomheder, der efterspørger dem, hvordan kan det så være konkurrenceforvridende?
Peter Juel Jensen (V), 2009-05-12:
Nu tror jeg ikke, at Venstre ødelægger noget erhvervsliv, tværtimod prøver vi at passe på det erhvervsliv, vi har.
Hvis jeg forstår spørgerens spørgsmål korrekt, går det på: Hvorfor ikke uddanne i stedet for at afskedige?
Der bliver nikket.
Grunden til, at jeg mener, at det skal være op til arbejdstageren og arbejdsgiveren at finde ud af det her forhold, er, at vi ikke skal sidde herinde og finde ud af, hvad der er behov for ude på den enkelte arbejdsplads.
Det er et forhold, som arbejdsgiveren og arbejdstageren må finde ud af, og så må man i samarbejde aftale den uddannelse, der nu er nødvendig.
Det, jeg bare pointerede i min ordførertale, var, at der er midler til at gennemføre sådan noget, såfremt arbejdstageren og arbejdsgiveren synes, det er en god idé.
Eigil Andersen (SF), 2009-05-12:
Venstre ønsker altså, at man skal være aktivt arbejdssøgende, når man er på arbejdsfordeling og arbejder eksempelvis 1 uge og er på dagpenge den næste uge og så fremdeles.
Mit spørgsmål er: Hvor er det, det vrimler med job, som en sådan person på arbejdsfordeling skal søge?
Hvor er det, det vrimler med job?
Et andet spørgsmål er: Der vil jo være 70.000 andre, som vil kunne tage det job.
Var det så ikke bedre, at man fik en af de 70.000 andre til at tage et eventuelt ledigt job, som der ikke er ret mange af?
Var det ikke bedre, at man sagde, at den, der er på arbejdsfordeling, har en arbejdsgiver, og måske kommer virksomheden til at køre igen på fuld kraft og fuld tid?
Altså, den lille forbedring, der er sket, svarer i størrelse til, vil jeg tro, et knappenålshoved sammenlignet med Himalayabjergene.
Det er en meget, meget lille forbedring, regeringen har lavet, og resten afviser man bare blankt.
En detalje i den forbindelse er, at det i dag er sådan, at man kan have arbejdsfordeling i 13 uger, så kan man indsende en ansøgning - og det er i virkeligheden en formssag - og så kan man få det forlænget til 26 uger.
Vi foreslår bare, at man skal kunne springe dette bureaukratiske mellemled over, hvis man har behov for det.
Det undrer mig da højligt, og jeg vil gerne spørge: Hvorfor er regeringen tilhænger af bureaukrati i den her sammenhæng?
Inger Støjberg (V), 2009-05-12:
Når hr. Eigil Andersen nu siger, at det virker, som om regeringen enten opfatter verden i slowmotion eller opfatter en verden af i går og ikke en verden af i dag, vil jeg for det første bare lige understrege, at der jo rent faktisk er blevet givet bedre betingelser for arbejdsfordeling lige her for nylig, så også virksomheder med treholdsskift kan have gavn af det.
Eigil Andersen (SF), 2009-05-12:
Jeg har ikke hørt noget om de eventuelle positive erfaringer.
Jeg har hørt, at de undersøgelsesresultater, der er på vej, enten siger, at det giver det samme, hvad enten det er statsligt eller kommunalt, eller at de statslige er bedre end de kommunale.
Men jeg er overbevist om, at når man har valgt at lave den her kommunalisering af jobcentrene i efteråret, skyldes det, at der ville komme en evaluering senere, som netop ikke ville vise det, som regeringen ønskede, nemlig at kommunalisering var det bedste.
Man ville derfor stå i en vanskelig situation, når den evaluering kom, og derfor har man så gjort det helt uhørte, at man har gennemført sådan en kæmpe reform, uden at man har afventet, at den evaluering skulle laves.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-12:
Det må være skønt at være perfekt.
Der er ingen grund til at lave noget om.
Alt, hvad der skal gøres, er allerede gjort, så der skal ikke ske noget.
Jeg vil gerne spørge ministeren: Når man er i arbejdsfordeling, er man så ledig, eller er man i beskæftigelse?
Det er jo et centralt punkt i det, vi taler om her, hvordan man er tilknyttet.
Det andet spørgsmål er, om ministeren er enig i, at der både for lønmodtagere og for erhvervslivet i dag er et meget stort og unødigt bureaukrati med at administrere en arbejdsfordelingsordning, hvor bunkevis af skemaer skal udfyldes i a-kassen, fordi man jo, for så vidt man skal have dagpenge, skal igennem nøjagtig den samme mølle, som hvis man var fuldtidsledig.
Var det ikke muligt at gøre det lidt bedre ved at mindske bureaukratiet her?
Inger Støjberg (V), 2009-05-12:
Nu skal jeg jo ikke afgøre, hvorvidt hr. Bjarne Laustsen synes, at jeg er perfekt eller regeringen er perfekt.
Det vil jeg helt overlade til hr. Bjarne Laustsen at vurdere.
Men jeg vil blot sige til spørgsmålet, om man er ledig eller man er i beskæftigelse, at man er i en helt særlig situation, når man er i arbejdsfordeling.
Men jeg mener også, at det er vigtigt - det her er jo i virkeligheden et fantastisk tilbud til en virksomhed - at virksomhederne har en forpligtelse til netop ikke at binde medarbejderne i en meget lang periode.
Det er det, som vi så nemt kan komme til.
Hvis vi bare øger mulighederne for arbejdsfordeling, binder vi medarbejdere til virksomheder, der måske ikke får ordrebøgerne fulde igen, og derfor kommer vi i virkeligheden utilsigtet til at give erhvervsstøtte til den her slags virksomheder.
Nu lyser den røde knap, så jeg skal svare på anden del af spørgsmålet senere.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-12:
Jeg vil gerne komme med den tilståelse, at jeg opfatter det ikke sådan, at regeringens politik er perfekt, hverken på det område her eller andre områder.
Jeg betragter en arbejdsfordelingsordning, og det er sådan, den er tænkt fra sin start, som arbejdspladsfastholdelse.
Omdrejningspunktet er, at der er en virksomhed, der har en nedgang i produktionen og gerne vil beholde medarbejderne, og medarbejderne vil gerne blive der.
Det er jo derfor, at det er fuldstændig vanvittigt, at de skal administreres, som om de var fuldtidsarbejdsløse.
Det er her, der er mulighed for nogle forenklinger, fordi det her jo er forankret i overenskomsten.
Det er en arbejdspladsfastholdelse.
Det er lettere at sørge for, at folk beholder det arbejde, de har, end at skaffe et nyt til dem.
Er det ikke korrekt?
Inger Støjberg (V), 2009-05-12:
Nu siger hr. Bjarne Laustsen, at det er en fastholdelse.
Ja, det er nemlig en fastholdelse på en arbejdsplads, og derfor skal vi også passe på, at den fastholdelse ikke bliver så stram, at medarbejderen ikke kigger sig omkring og ikke bruger tiden til også at søge et andet job, som der måske er lidt mere perspektiv i i fremtiden.
Så jeg synes netop, at det er vigtigt, at vi på den ene side har blik for at give virksomhederne og medarbejderne de her gode muligheder, som det jo er, men på den anden side også får sendt det vigtige signal, som det jo er, at man hele tiden har fokus på, om man kan finde et andet fuldtidsjob, som hr. Bjarne Laustsen også sagde, på en anden virksomhed.
Derfor kan man bare ikke forlænge den her periode til det uendelige, og derfor er det meget vigtigt, at de ret faste rammer, men alligevel gode betingelser, som her er, er der.
Eigil Andersen (SF), 2009-05-12:
Jeg synes, det virker, som om regeringen forholder sig til situationen i det danske samfund i går og ikke situationen i dag.
Man kan også sige det på den måde, at det virker, som om regeringen ser virkeligheden afspillet i slowmotion, og det betyder altså, at man kommer utrolig meget bagefter med at reagere på de ting, der bør reageres på.
Sagens kerne er jo, at det i dag er sådan, at man skal vælge enten et uddannelsesprojekt eller arbejdsfordeling.
Den her krise skal vi da forsøge at vende til noget positivt og fremadrettet og til at få øget kvalifikationerne, og derfor undrer det mig utrolig meget, at man vil fastholde, at man skal vælge mellem arbejdsfordeling og uddannelse.
Hvorfor dog ikke kombinere det?
Peter Juel Jensen (V), 2009-05-12:
Jeg kan ikke pege et sted hen, hvor det vrimler med job.
Men vi ved, at der er jobåbninger, og vi ved, at der er folk, som kommer ud på arbejdsmarkedet, også i nye job, selv om vi har den her internationale krise.
Så mulighederne er der.
Og jeg synes, at vi skal sørge for, at vi har de samme regler for dem, der er på dagpenge.
Eigil Andersen (SF), 2009-05-12:
Sagen er jo, at der kun er ganske få job, som bliver udbudt.
Det fremgår jo af den offentlige debat.
Det er svært for arbejdsløse at finde arbejde.
Derimod kan man sige, at det vrimler med arbejdsløse, desværre.
Jeg må altså indrømme, at jeg har svært ved at forstå, hvorfor det er så vigtigt, at det så skal være en, som er på arbejdsfordeling, og som har en arbejdsgiver, som skal søge de job, frem for de her andre 70.000, som er fuldtidsarbejdsløse.
Det ville dog være bedre efter min mening, at det var en sådan arbejdsløs, der fik et af de få job, der var.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-12:
Det Radikale Venstre mener, at der er brug for en krisepakke til de ledige i Danmark, dem, som der desværre er udsigt til at der bliver mange, mange flere af, og dem, der blev mere end 330 flere af hver eneste dag i marts måned.
Det kalder vi uddannelsesfordeling, og det er sådan set, fordi vi også har hørt røsterne om, at der er et ønske om at øge mulighederne for arbejdsfordeling, men vi synes så, at man skal sige, at hvis man vil gøre det i en længere periode, skal det være koblet med uddannelse, så skal det være som et led i en uddannelsessituation.
Vi har så valgt, og det kan man måske også diskutere lidt, at sige, at det nok vil kræve en indsats på 80 mio. kr. svarende til en uddannelsesaktivitet på 1.000 fuldtidspersoner.
Jeg kan se, at hvor vi vælger at lave en pulje, så vi ligesom kan holde styr på økonomien i det, mener SF, at de ved generelt at lave reglerne om og gøre det til en rettighed - som jeg læser forslaget - kan gøre det for en samlet årlig merudgift på 30 mio. kr.
Situationen er jo den - og det er jo efter møder med arbejdsgivere og andre, at vi har konstateret det - at man har været i en periode, hvor der var mangel på arbejdskraft, og hvor man har gjort sig ekstreme anstrengelser for at få arbejdskraft.
Den har man så brugt tid på at oplære, og nu står man og kan se en bølgegang.
Der siger man: Jamen måske er det i virkeligheden sådan, at der ikke er så langt, til ordrebøgerne igen begynder at bugne bare en lille smule, og derfor vil vi gerne fastholde de medarbejdere og måske øge deres kompetencer.
Der synes vi altså, det var klogt, at man sagde: I lyset af krisen og med en begrænset, afgrænset pulje, hvormed man ligesom har indhegnet det og sørget for, at det bliver en midlertidig indsats, kan man altså vælge her at fastholde medarbejderen, men så bruge noget tid på uddannelse som en del af den samlede beskæftigelse for medarbejderen.
Det er en anden model end den, som SF lægger op til, både i forhold til det med at gøre det til en pulje og den konkrete anatomi af modellen.
Og derudover er der noget med de supplerende dagpenge, hvor vi er bundet af et forlig.
Samlet vil jeg sige, at jeg kan se, at vi trækker på noget af det samme tankegods, som man gør i SF, men vi har valgt en anden model og har nogle forlig, der binder os, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget, om end vi kan se, at intentionerne trækker på noget af det samme tankegods.
Frank Aaen (EL), 2009-05-12:
Også det her forslag fra SF kan vi i Enhedslisten støtte.
Vi mener, at der er en god begrundelse for at forbedre mulighederne for at kunne uddanne sig i en periode med arbejdsfordeling, og vi er helt enige i, at det er tåbelig idioti, at ansatte skal skrive den ene ansøgning efter den anden, som jo i forvejen i perioder har antaget groteske former, og som her er grotesk, fordi det ikke er meningen, at den pågældende skal have et andet job; meningen er jo, at vedkommende skal blive på arbejdspladsen, til der igen skrues op for beskæftigelsen.
Det er jeg også fuldstændig enig i, og jeg undrer mig over, at regeringen og Dansk Folkeparti ikke bare bider til bolle og støtter de ting, der ligger her.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at i de ting, vi har diskuteret herinde om krisen og nødvendigheden af at gøre noget, fokuseres der ret meget på uddannelse.
Det er vi helt enige i, og det støtter vi.
Der fokuseres også meget på anlæg i forbindelse med vedvarende energi, og at man kan renovere skoler og lave andre af den slags ting.
Det støtter vi naturligvis også.
Men jeg tror, vi er nødt til at gå noget bredere til værks med, hvordan vi får skabt nogle nye arbejdspladser, også produktionsarbejdspladser.
Hvordan får vi i Danmark genskabt, at der også sker produktion i stor målestok?
Hvordan undgår vi, som det er i dag, at alt skal sejles eller flyves hertil?
Vi skal i højere grad igen begynde at opbygge en lokalproduktion, som ikke bare bliver flyttet ud af landet.
Vi er nødt til at gå ind og se, hvordan vi i højere grad får gjort produktionen mere lokal, så vi også får brudt den CO2-forurening, der pågår og vokser, fordi al produktionen skal flyttes to, tre gange rundt om kloden, inden den kommer til forbrugeren.
Jeg tror, at det er en debat, vi også bør have.
Det her siger jeg altså ikke, fordi jeg ikke støtter det, jeg lige har givet tilsagn om ved både det forrige og det her beslutningsforslag.
Jeg tror bare, vi har brug for - og der må vi nok igen regne med, at ideerne skal komme fra venstrefløjen - at få sat gang i en diskussion om, hvordan vi også kan få etableret nogle produktionsarbejdspladser her i landet til erstatning for dem, som bliver lukket i øjeblikket, og hvor vi ved, at en stor del af dem ikke automatisk bliver genåbnet.
Der er vi nødt til at finde på noget andet.
Jeg mener, det er en af de store udfordringer, vi står over - men det var, fordi jeg ikke kunne finde på mere at sige om forslaget, for det støtter vi.
Eigil Andersen (SF), 2009-05-12:
Der er lavet bankpakker, hvor staten har stillet 100 mia. kr. til rådighed for et ellers liberalt system, hvor man også kunne have sagt, at de banker bare må gå ned.
Man har lavet noget helt ekstraordinært.
Jeg er enig i det, der er lavet.
Det har man gjort på forskellige måder, sådan at de har undgået en økonomisk ruin.
Det er også meget ekstraordinært, for man kunne bare have sagt, at det må de selv om.
Jeg er enig i det, der er lavet.
Nu kommer vi så til lønmodtagerne.
Hvorfor laver man bankpakker og hjælper folk med flekslån, men når det kommer til lønmodtagerne og deres mulighed for at få et sikkerhedsnet, så kan der ingenting laves?
Inger Støjberg (V), 2009-05-12:
Jeg mener, som jeg også i min tale har listet op, at de regler, der er for a-kasse-medlemskab er gode, som de er.
Jeg synes, at det, der er det helt centrale i det her, jo rent faktisk er de unge, og hvor let adgang man som ung egentlig har ind i en a-kasse; at man kan melde sig ind meget tidligt og meget tidligt også drage nytte af det, når man er dimitteret fra en uddannelse.
Så jeg må sige, at jeg i det hele synes, at de regler, der ligger i dag for a-kasse-medlemskaber, er de rigtige.
Jeg synes, at det ville være et stort problem at begynde med at ændre på reglerne nu, fordi det netop vil betyde, at de, der troligt år efter år efter år har betalt deres forsikring, i virkeligheden bliver holdt en lille smule for nar – eller ikke bare en lille smule, de bliver holdt for nar - fordi der pludselig er nogle, der kan komme ind fra sidevejen og så opnå alle fordelene.
Eigil Andersen (SF), 2009-05-12:
Nu kunne hr. Bent Bøgsted jo også tage det her aftenskolelærerjob i at tale udenom og træde vande, og så kunne der kom en arbejdsløs herind og erstatte hr. Bent Bøgsted.
På den måde bliver der jo jobrotation og en udvikling i tingene.
Men lad det nu ligge.
Det, som jeg egentlig vil sige, er, at der bliver tilkendegivet nogle ting, men der er ikke noget konkret i det.
Altså, hvis jeg skulle karakterisere Dansk Folkeparti, vil jeg egentlig sige: Danmarks mest ukonkrete parti.
Der bliver talt til den ene side og den anden side, men hvad er handlingen i det her?