runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2016-04-28:
Nej altså, selskaberne skal jo overholde den lovgivning, der er på området, og må selv fastsætte deres politikker.
Men det, som vi kan stille krav om fra Folketingets side, er jo, at der er fokus på afkast.
Så må man jo som pensionsmodtager selv bestemme, hvilket pensionsselskab man har sine midler i, og man må selv være med til at præge den strategi, det har.
Selskaberne skal jo overholde lovgivningen om god skik.
Som jeg nævnte, var vi selv med til i 2008 at gennemføre god skik, som betyder, at man skal have transparens i, offentliggøre sin investeringspolitik.
Og så kan man jo som kunde – også med de regler, der i dag – flytte sig med fødderne, så at sige, det vil sige, at man kan flytte sin opsparing til et andet selskab, hvis man ikke er tilfreds med det selskabs investeringsprofil.
Josephine Fock (ALT), 2016-04-28:
Og det hører jeg, som at pensionsselskaberne ikke har noget som helst medansvar for, at vi rykker os tilstrækkelig hurtigt, så vi kan nå at opfylde COP21's krav.
Er det korrekt forstået?
Brian Mikkelsen (KF), 2016-04-28:
Det skal forstås sådan, at jeg ikke vil pålægge private virksomheder yderligere krav end det, vi vedtager i Folketinget.
Altså, vi vedtager nogle regler, f.eks. på miljøområdet, i Folketinget, og dem må vi stå ved.
Det må de selv om.
Det er jo positivt, hvis de gør det, men det må være op til dem selv.
Vi kan jo ikke tvinge nogen selskaber til at gennemføre noget, som ikke er vedtaget ved lov i Danmark.
Det vigtigste for et pensionsselskab må jo være at sikre, at vi har penge til vores alderdom, når vi investerer vores penge og placerer vores penge i et pensionsselskab.
Og så må man jo kunne flytte hen i retning af et andet selskab, hvis man ikke er tilfreds med det selskab.
Jeg har altid haft den principielle tilgang til politik, at man skal passe på, at man ikke gør sig til moralsk dommer over andre.
Det, vi vedtager i Folketinget, skal man overholde – det skal man jo overholde.
Og hvis hr. Pelle Dragsted ikke er tilfreds med sit pensionsselskab, må hr. Pelle Dragsted jo flytte sin pension.
Det er hr. Pelle Dragsted meget velkommen til.
Hvad jeg har af private holdninger, holder jeg til min egen investering og min egen pensionsopsparing.
Herfra kan jeg jo kun konstatere, hvad der er dansk lov, og den lov skal pensionsselskaberne selvfølgelig overholde, f.eks. omkring transparens, CSR osv.
Men det må være sådan, at det er på generalforsamlingen, det vedtages, hvordan investeringspolitikken er, og så må man jo som kunde selv finde ud af, hvor man vil placere sine midler.
Og det er jo den interesse, vi må have som lovgivere, og så må man som kunde selv bestemme ud fra sin politik, ud fra sin moral, ud fra sine etiske retningslinjer, hvor man vil have sin investering henne.
Vi kan kun have interesse i, at pensionsselskaberne har fokus på størst muligt afkast, og så kan man som kunde have fokus på etik, moral, og hvad det ellers er, man har af interesser.
Pelle Dragsted (EL), 2016-04-28:
Nu foreslår Alternativet så at indføre en anden lov – det er jo det, vi diskuterer.
Hertil kan det siges, at pensionsselskaberne investerer globalt, og vi kan jo ikke her retsforfølge eller vedtage love for de selskaber i Sydamerika eller Burma eller andre steder, der forfølger fagligt aktive, menneskerettighedsaktivister og andre.
Så mit spørgsmål er egentlig bare: Hvad er ordførerens egen holdning egentlig?
Er det okay, at en virksomhed investerer på uetiske måder, hvis bare det er det, der giver det højeste afkast?
Brian Mikkelsen (KF), 2016-04-28:
Jeg kan kun forholde mig til, hvad der er lovligt, og hvad der ikke er lovligt.
Det er jo det, man må forholde sig til som lovgiver.
Vi er ikke moralske dommere i det her Folketing – det er vi ikke.
Det er hr. Pelle Dragsted fuldstændig hundrede procent velkommen til at være med sine egne penge og sin families penge, og hvad han ellers har rådighed over – selvfølgelig har han lov til det.
Men herinde er vi jo ikke moralens vogtere.
Herinde må vi forholde os til lovgivningen, og hvad det er muligt at lovgive om.
Jeg synes, det er helt fair, at man f.eks. har en holdning til fagligt arbejde, investeringer i bestemte former for energikilder osv., og det har jeg personligt også en holdning til, men det må jo komme an på, hvordan jeg selv placerer mine midler, og hvor jeg selv vælger at stole på, at jeg får det størst mulige afkast, samtidig med at jeg også etisk og moralsk set er tilfreds med det selskab, jeg nu engang er kunde i.
Pelle Dragsted (EL), 2016-04-28:
Jamen jeg tror sådan set ikke, der er nogen i den her sal, der har anfægtet, at det primære formål med pensionsopsparing er, at vi har en pension.
Spørgsmålet er bare, om man ud over det krav, uden at komme i konflikt med det krav kan sætte nogle yderligere rammer op for pensionskasserne, som tilskynder til at have en adfærd, som er gavnlig for lønmodtagere, for samfundshensyn, for vores klima.
Det er jo sådan set det, som debatten handler om, og det synes jeg bare er vigtigt at holde fast i.
Jeg vil egentlig bare gerne spørge ordføreren, ligesom de andre ordførere har gjort: Mener ordføreren slet ikke, at der bør være grænser for, hvad pensionskasser kan investere i, hvis bare det giver det bedst mulige afkast?
Er det det eneste hensyn?
Jeg har nævnt eksempler på virksomheder, som forfølger fagligt aktive i andre dele af verden.
Altså, er man åben over for at diskutere, hvor grænsen skal gå, eller er det bare sådan, at det, der tæller, er det maksimale afkast, og så ser man gennem fingre med resten?
Brian Mikkelsen (KF), 2016-04-28:
Pensionsselskabernes helt overordnede formål, deres raison d'être, er selvsagt at sikre pensionsmodtagerne det størst mulige afkast.
Man må have tillid til og tiltro til, at man får forvaltet sine opsparede midler fornuftigt, så man også har mulighed for at få en tryg og sikker alderdom.
Det må være den første præmis, når man diskuterer et forslag som det, Alternativet har fremsat i Folketinget i dag.
Der er overhovedet ikke nogen barriere for, at man som pensionsselskab kan tilrettelægge en strategi, en politik, som fokuserer på de investeringer, som Alternativet f.eks. har påpeget i deres beslutningsforslag.
Men vi vil fra konservativ side være meget imod, at der kommer et eksplicit lovkrav om det.
Hvis man har den idé, hvis man gerne vil have andre investeringer, så kan man jo som kunde, som pensionsopsparer, gå ind og vælge et selskab, som har den profil.
Eller man kan som pensionsmedlem få mulighed for at få indflydelse på investeringssstrategien, fordi man på generalforsamlingen jo kan give sin mening til kende og medvirke til at få ændret den strategi.
Der er åbenhed om investeringspolitikken.
Da VK-regeringen i 2008, altså for 7-8 år siden, lavede en politik på området, indførte man et krav om, at større virksomheder og deriblandt også pensionsselskaberne skulle redegøre for deres politik om samfundsansvar.
Hele CSR-problematikken blev taget meget alvorligt, og alle selskaber skulle redegøre for den.
Så det er eksplicit sådan, at man skal redegøre for det.
Det er også sådan, at man som pensionsopsparer kan tage stilling til det og selv vælge.
Men det primære og afgørende formål for et pensionsselskab må jo være at forvalte pensionsopsparernes penge bedst muligt og sikrest muligt, så man også har penge til sin alderdom.
Så derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2016-04-28:
Nu er det ikke statssubsidier.
Det er et gebyr, der pålægges elforbrugerne, for at de også har noget el at bruge om 5, 10 og 20 år.
Før man gav dem til vindmøller, gav man dem som sagt til kulkraftværker.
Det har Danmark tjent rigtig, rigtig mange penge på, fordi vi har eksporteret en masse el gennem tiderne produceret på kul, gas og nu vind.
Man kan godt have det synspunkt, at Danmark kun skal importere elektricitet og ikke selv skal producere den, men det tror jeg ikke er nogen samfundsøkonomisk særlig god idé.
Det er bare ikke korrekt.
Altså, mit indtryk er som sagt, at investeringerne i pensionskasserne støt og roligt går den rigtige vej.
Den største barriere for at få flere klimarigtige investeringer, f.eks., er mangel på gode projekter.
En helt særlig udfordring knytter sig til investeringer i udviklingslande, hvor der er en betydelig større risiko, men hvor der også er et enormt potentiale.
Så jeg vil hellere diskutere, om vi kan gøre mere for at tage toppen af risikoen for investeringer i bæredygtige projekter i udviklingslandene, f.eks. gennem IFU, som vi allerede har gang i med en klimafond, og på den måde skabe mere og flere attraktive projekter.
Jeg tror sådan set, at det er at adressere problemet mere præcist i stedet for at lave flere regler og trække dem ned over hovedet på pensionsselskaberne.
Sådan er det i hvert fald, når jeg spørger pensionsselskaberne.
Når man kigger på, hvad pensionsselskaberne rent faktisk har gjort, ser man, at der er noget, der tyder på, at det ikke bare er noget, de siger, for udviklingen er meget klar.
Der bliver heldigvis investeret mere og mere i klimaprojekter og mindre i fossile brændsler.
Josephine Fock (ALT), 2016-04-28:
Tak til ordføreren.
Jeg kan være meget enig i, at der skal være mange flere klimaprojekter at investere i.
Kan problemet ifølge ordføreren ikke også være, at de lige præcis ikke er rentable nok, og derfor er der ikke mulighed for at investere i dem fra pensionsselskabernes side?
Martin Lidegaard (RV), 2016-04-28:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er faktisk lidt uenig med forslagsstillerne om, at der er en modsætning mellem de to ting.
Jeg tror faktisk, det er lykkedes over de sidste måske bare 5 år at lave teknologiudvikling i de her projekter, der gør, at hvis man bygger på bar mark, og det gør man jo f.eks. i mange EU-lande, så er vindmøller på land i dag den billigste energiform overhovedet.
Det er i hvert fald, hvad energiselskaberne fortæller os.
Josephine Fock (ALT), 2016-04-28:
Tak for det.
Sådan er det jo ikke altid.
Der er jo opstart af projekter.
Noget af det, som Alternativet går ind for, er, at der skal være offentlige investeringer, der får de her projekter op at stå.
Men er ordføreren ikke enig i, at pensionsselskaberne også har et ansvar, når man tænker på, hvor mange penge de har at investere til at fremme investering i klima og socialt bæredygtige projekter?
Martin Lidegaard (RV), 2016-04-28:
Jeg tror nok, at vores tilgang til hele den grønne omstilling er, at hvis den skal gå hurtigt nok og radikalt nok for sig, kræver det, at man får fjernet modsætningerne mellem at gøre godt og være økonomisk rentabel.
Det er en af grundene til, at hele verden kigger på den danske model.
Ikke alene har vi snart 80 pct. vedvarende energi i vores el osv., vi har også nogle af de laveste markedspriser på el på vores marked.
At vi så i øvrigt lægger en masse afgifter på, er en anden sag.
Men markedsprisen er blandt de laveste i Europa.
Det er rentabelt.
Det er virkelig en god forretning.
Det er derfor, en lang række lande kopierer den nordiske model.
Det er, fordi det er rentabelt.
Og derfor skal det også kunne stå for sig selv investeringsmæssigt.
Men selvfølgelig skal vi i lande, hvor der ikke er den markedssikkerhed, og hvor der er politiske risici, altså andet end de teknologiske risici, hjælpe med at lave attraktive projekter, for at det skal lykkes.
Men jeg ser faktisk ikke en modsætning mellem at være miljømæssig forsvarlig og økonomisk rentabel.
Jeg går ud fra, at spørgeren henviser til den såkaldte PSO.
Det er der mange i det her Folketing der ikke gør.
Men før vi havde PSO til vindmøller, havde vi PSO til kulkraftværker.
For sagen er, at i mange, mange årtier har elpriserne været så lave og energiinvesteringerne så langsigtede, at elprisen i sig selv ikke kan bære nye investeringer i produktionskapacitet, uanset om det er kul, a-kraft eller vind.
Så den PSO, vi opkræver i dag, er et gebyr til at investere i ny produktionskapacitet, og uanset om det er kul, a-kraft eller vind, vi investerer i, er vi nødt til at have det gebyr, hvis vi vel at mærke ønsker at producere noget i Danmark.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-04-28:
Det må jeg sige det er.
Man kan ikke påstå, at noget er rentabelt, hvis det er afhængigt af massiv statsstøtte.
Det er simpelt hen forkert.
Jeg er ikke for statsstøtte til nogen energiformer.
Men at påstå, at det er rentabelt for Danmark, at det skaber arbejdspladser for Danmark, at det øger vores velstand i Danmark, at vi har en PSO-afgift, som stiger år for år, er ikke rigtigt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-04-28:
Men der er jo tale om et meget sundhedsskadeligt stof, pcb, og jeg er da dybt bekymret over, at vi har en række folkeskoler i Danmark, hvor der er mindre børn, som leger og tilbringer mange timer af deres hverdag – og med den nye skolereform er det endnu flere timer – indendørs i nogle lokaler, som kan være forurenet, altså hvor indeklimaet kan skade de børn.
Jeg vil godt spørge ministeren, om det ikke bekymrer ham, at vi har det niveau i folkeskolerne?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-04-28:
I forbindelse med de forhandlinger, regeringen altid har med KL i juni, går jeg ud fra at man har vurderet de ting eller tager dem med.
Men jeg kan bare sige helt overordnet, at det fremgår af loven, hvis ansvar det er.
Og jeg vil ikke gå ind i nogen økonomisk debat om, hvordan forholdet er mellem kommunerne og staten.
Det er ikke mit ressortområde.
Derfor vil jeg bare sige, at hvis der er spørgsmål om det, skal jeg gerne svare på det.
Men jeg går ikke ind med en holdning her og nu.
Og jeg vil også sige, at jeg er nødt til at respektere den aftale, vi har lavet, i forbindelse med finanslovsaftalen.
Søren Søndergaard (EL), 2016-04-28:
Jamen det kan vi jo få afklaret gennem nogle spørgsmål i udvalgsbehandlingen.
Og så forstår jeg ministeren på den måde, at hvis det viser sig, at vi ikke får den brede undersøgelse af både de skabende og de udøvende kunstneres indkomstforhold, vil ministeren være åben over for, at vi rent faktisk så igangsætter det på anden vis.
Dertil vil jeg lige sige i forhold til det udvalg, der omhandler dagpengesystemet, at det jo er det generelle dagpengesystem i forhold til selvstændige og freelancere osv.
Det er jo ikke specifikt i forhold til den målgruppe, som hedder kunstnere.
Og både de udøvende og skabende kunstnere har jo nogle særlige problematikker ud over dem, hr. Holger K. Nielsen nævner med skat, også i forhold til dagpengesystemet.
Bertel Haarder (V), 2016-04-28:
Det kan godt være, at hr. Søren Søndergaard har ret i det.
Men der er én ting, jeg godt vil sige helt ærligt, nemlig at vi jo aldrig kan skabe sikkerhed for freelancere og honorarlønnede og selvstændige; vi kan aldrig skabe den samme sikkerhed, som der er for lønmodtagere med fast job og måske pension osv.
Der vil altid være nogle, der tjener frygtelig mange penge, og der vil være nogle, som tjener frygtelig få penge.
Sådan er den verden, og det kan vi ikke grundlæggende lave om på.
Men nu bliver det efterset på en række felter, om der er noget, vi kan gøre, og er der noget, der så mangler, så har hr. Søren Søndergaard i hvert fald et godt argument for at rejse det, både på den ene og den anden måde.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-04-28:
Jeg kan høre, at ministeren ikke støtter det her ellers udmærkede forslag.
Men hvis vi står om et års tid, når de andre undersøgelser er færdige, og kan se, at de ikke er fyldestgørende nok, betyder det så, at man fra ministeriets side vil sætte gang i at få det samlede billede om de økonomiske og sociale forhold?
For det, jeg synes er det vigtige i det her forslag, er, at det ikke lige handler om dagpenge eller om skat.
Så vil ministeren om et år, når man har set alle de her forskellige redegørelser,
Bertel Haarder (V), 2016-04-28:
Nu ved jeg ikke helt præcis, hvad der kommer ud af den udredning, som er i gang i et samarbejde mellem Statens Kunstfond og private fonde.
Jeg ved det ikke.
Men jeg tror, det bliver en ret bred udredning, og jeg kender i hvert fald en stor privat fond, som er ret så optaget af det, som forslagsstillerne her taler om.
Og derfor tror jeg altså, at der kommer mere ud af den udredning, som Kunstfonden vil lave sammen med private fonde, end forslagsstillerne måske kunne vide, da de skrev beslutningsforslaget.
Hvis der er vitale områder for danske kunstneres dagligliv og mulighed for at arbejde, som ikke bliver behandlet og vurderet i det igangsatte udvalgsarbejde, så ville jeg da være en dårlig kulturminister, hvis jeg ikke interesserede mig for det.
For det, vi taler om, er jo underskoven i det danske kulturliv – talenter, der skal have lov til at udvikle sig, og som i starten måske må suge på labben, men som forhåbentlig ikke opgiver af den grund.
Så selvfølgelig skal et kulturministerium være optaget af det.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-04-28:
Der er skam ingen her, der vil påstå, at kulturministeren er en dårlig kulturminister, så det er jeg glad for at høre.
For det her drejer sig netop om, at vores kunstnere ikke er en homogen gruppe.
Det er jo deltidsansatte, almindelige lønmodtagere, freelancere, selvstændige osv.
Og det, som jeg er nervøs for ved de undersøgelser og udredninger, der er i gang lige nu, er, at man ser på små delelementer og ikke får set på det samlede billede af danske kunstneres sociale og økonomiske forhold.
Men jeg glæder mig til udvalgsarbejdet her og til at snakke videre med ministeren om det.
Bertel Haarder (V), 2016-04-28:
Det er lige præcis det forhold, der her bliver nævnt af hr. Rasmus Nordqvist – altså at det er vidt forskellige fag, vi taler om, og at det er vidt forskellige situationer og problemer, der er – som taler for, at man i forskellige fora ser på de enkelte hjørner af problemstillingen, også fordi jeg ikke tror, at det ender med én samlet løsning.
Jeg tror, at det, hr. Rasmus Nordqvist mener, er, at vi skal huske at se på det hele.
Men det ender ikke med én samlet løsning.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2016-04-28:
Tak for det, formand.
Socialdemokraterne ønsker at sikre bedst mulig kvalitet i vores kunst og kultur, og her er de udøvende kunstnere og deres sociale og økonomiske forhold selvfølgelig helt afgørende.
Som udøvende kunstner har man oftest et arbejdsliv, der er indrettet på en markant anderledes måde end det, der kendetegner en gennemsnitlig lønmodtager.
Det er i og for sig naturligt nok, og jeg tror også, at mange kunstnere er klar over, at de har valgt en leve- og karrierevej, der ikke altid er helt ligetil.
Alligevel er der god grund til at sætte fokus på udøvende og skabende kunstneres økonomiske og sociale vilkår.
I bemærkningerne til beslutningsforslaget beskriver forslagsstillerne udmærket, hvordan en række arbejdsmarkedsrelaterede ordninger og nogle skatteregler ikke i tilstrækkeligt omfang synes at tage højde for kunstnernes arbejdsliv.
Noget af det handler om dagpengeregler, men der er også andet end det.
For Socialdemokraterne er kunst og kultur af høj kvalitet noget meget centralt og vigtigt, og det kræver, at kunstnere kan dedikere sig til deres kunst med udgangspunkt i rimelige arbejdsvilkår.
Socialdemokraterne er af samme grund grundlæggende positive over for det her beslutningsforslags formål.
Det er vigtigt med viden om, hvordan situationen er for kunstnerne i dag på her område.
Om det kan lade sig gøre at finde en god løsning på det, som også forslagsstillerne kan være med på, må vi få afklaret under udvalgsbehandlingen, hvor det i øvrigt måske også kan være relevant at se på, om der er nogle økonomiske konsekvenser forbundet med det her beslutningsforslag.
Afhængigt af hvordan de her ting falder på plads i udvalgsbehandlingen, vil Socialdemokraterne gøre vores stilling til det her beslutningsforslag op inden andenbehandlingen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-04-28:
Tak, formand.
Det er jo på mange måder et sympatisk forslag, som Socialistisk Folkeparti har til behandling her i salen i dag.
Vi debatterede det under valgkampen.
På Berlingske var der et debatmøde om bl.a. kunstneres udsatte økonomiske situation.
Og SF skal have ros for, at de har levet op til deres løfte om at gøre noget ved det ved hjælp af dette beslutningsforslag.
Når vi i Dansk Folkeparti så alligevel i første omgang vil stemme imod eller i hvert fald følge ministerens anbefalinger og eventuelt arbejde med de problemer, der er, i udvalget, skyldes det, hvad ministeren meget klart har sagt, nemlig at der allerede er et udredningsarbejde i gang i Dagpengekommissionen.
Der er jo blevet skabt et ord, nemlig prækariat, om de mennesker, som lever i en udsat situation på arbejdsmarkedet.
Det gælder ikke kun kunstnere.
Man ved, at der er ca. 250.000 mennesker, som man kan regne til prækariatet, altså løstansatte, små selvstændige, freelancere osv., og man regner med, at der om 10-20 år er en halv million mennesker, som på den ene eller den anden måde ender i den gråzone, som beslutningsforslaget jo også fortæller meget præcist om.
De er hverken selvstændige eller fastansatte, og derfor kommer de i klemme i dagpengesystemet.
Det vil vi meget gerne være med til at kigge på.
Men vi vil også gerne afvente Dagpengekommissionens løsningsforslag, hvis de overhovedet kan finde nogle løsninger, for det er ikke nemt.
Jeg har selv levet som forfatter, oversætter, forlægger og altså som selvstændig, og jeg havde på et tidspunkt ti forskellige indkomster på en gang.
Der var ingen mulighed for mig for at være en del af det etablerede dagpengesystem, og derfor var jeg ikke i en a-kasse.
Det kunne ikke betale sig for mig, for jeg ville alligevel ikke have fået noget udbetalt.
Man lever sådan fra uge til uge, fra måned til måned.
Det giver en enorm frihed, og jeg elskede det, men det giver også en vis usikkerhed.
For nogle er det problematisk, og det er også problematisk for kunstnerne, men det er lige så problematisk for de mange projektansatte akademikere eller de mange mennesker, der lever fra job til job, som ikke er kunstnere.
Derfor vil vi jo nok i første omgang følge ministerens anbefaling og så se på, hvad vi kan gøre i udvalget, og i sidste ende afvente Dagpengekommissionens eventuelle løsningsforslag i 2017, hvis de bliver færdige til den tid.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-04-28:
Endnu et parti i rækken af dem, der ikke eksisterede i 1912.
I min optik er det her jo et begrænset forslag, og som jeg selv var ude at udtale i efteråret, da man diskuterede nogle af de her sager, så kan jeg overhovedet ikke se nogen grund til, at vi skulle udsætte nogen kroejer for med hammer og mejsel at skulle ødelægge sin facade for at fjerne en kongekrone.
Og derfor burde kongehuset og staten kunne beskytte præcis den kongekrone, de ønsker at bruge, under de almindelige patent- og varemærkeregler.
Men når det er sagt, er det et udmærket forslag, der da kommer et skridt i den rigtige retning, og som kan sørge for, at vi stadig væk har nogle smukke, gamle kroer.
Zenia Stampe (RV), 2016-04-28:
Tak for det.
Vi synes også, der er fundet en rigtig fin balance i forslaget, hvor der bliver givet hjemmel til, at man lemper reglerne en smule med respekt for kroer, der har en gammel tradition og har følt, at det var et stort overgreb på deres historiefortælling, at de ikke måtte anvende den kongekrone, men hvor man samtidig ikke giver fuldstændig fripas til, at den kan bruges overalt.
Jeg var faktisk for nylig på en indisk restaurant i Hillerød, som havde en kongekrone på deres facade.
Den havde de haft rigtig længe, og det tror jeg er, fordi det engang var en kro.
Den indiske restaurantejer kunne i hvert fald ikke rigtig forstå det, den dag han fik et brev – og nu kan jeg ikke huske, fra hvilken styrelse – som sagde, at nu skulle han fjerne den der kongekrone på gavlen.
Men det har som sagt nok været, fordi det har været en gammel kro.
Måske er det ikke lige præcis den indiske restaurants ret til at bruge kongekronen, som er det afgørende her, for for ejeren var det ikke en del af hans historiefortælling, men det er det jo for nogle andre.
Og det har vi også respekt for, og derfor synes vi, at det her lovforslag er landet rigtig fint.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-04-28:
Vi støtter det her forslag.
Jeg synes, at hr. Søren Søndergaard holdt en fremragende, meget principiel tale, som jeg føler mig fuldstændig dækket ind af.
Den vil jeg så henvise til og sige, at vi støtter det her forslag.