Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-14:
Nu var den konservative ordfører også i spørgsmålene til fru Lene Hansen lidt inde på det her med at være lidt for sortseeragtig og have et lidt for sort syn på, hvad der egentlig foregår af ting og sager i det danske samfund, også ude i landdistrikterne og i de mindre bysamfund.
Men jeg må ærlig talt indrømme, når jeg har hørt indlæggene fra både hr. Flemming Bonne fra Socialistisk Folkeparti og fru Lene Hansen fra Socialdemokraterne, at der jo nærmest var tale om begravelsestaler, hvis man skal blive i det lidt kirkelige i dag, for der var jo ikke skyggen af noget positivt i de to indlæg, der kom.
Jeg synes jo faktisk, det er fair nok, at man skitserer nogle af de problemstillinger og udfordringer, som kommunerne, også udkantskommunerne, står over for, men derfra og til, at det kan lykkes at bruge to gange 15 minutters fuld taletid på at tale det hele ned i et dybt, sort hul og så oven i købet også svare umådelig negativt på de spørgsmål, som der blev stillet til ordførerne, er selvfølgelig trist.
Men omvendt kan vi andre jo så prøve at bidrage lidt til at gøre skaden god igen.
Det er jo sådan, at det faktisk går ganske glimrende ude i landdistrikterne - rigtig, rigtig mange steder.
I oktober måned sidste år var der faktisk en melding ude om, at hvert andet landsogn i Danmark har fået flere indbyggere.
Der var også en melding ude om, at hver tredje landsby kunne melde om flere indbyggere.
Det er da positivt, og det var vel at mærke en befolkningsudvikling og en prognose, som man havde fået universitetsfolk til at lave på baggrund af de seneste 10 års udvikling i vores landdistrikter.
Det er da positivt.
Ligeledes kan man så sent som i dag læse, at organisationer, kommuner, universiteter og ministerier igennem et helt år har arbejdet med at lave en smiley-ordning for landets mindre byer og landsbyer i særdeleshed.
Man vil lave en ordning under navnet »Den blomstrende landsby«, hvor man vil fortælle om, at der faktisk er en lang, lang række af danske landsbyer og mindre bysamfund, hvor der virkelig sker noget.
Selvfølgelig bliver der ikke bygget multihuse, kulturhuse og musikhuse osv., men til gengæld foregår der mange andre ting, måske bare på det lidt mere lokale/regionale plan.
Det er så meningen, at den her smiley-ordning skal fremgå af de her landsbyers byskilte.
Det er da positivt.
Når folk så kommer som turister ud til Vestjylland ved Ringkøbing Fjord, eller hvor man nu kommer, så kan man se, at der her er en lille landsby, men også, at der sker noget alligevel.
Man har måske en lokal, engageret idrætsforening, eller hvad ved jeg.
Det er da også positivt.
Jeg synes også, det er positivt, at vi kan se, at det nu efter kommunalreformen er lykkedes at oprette ikke mindre end 56 lokale aktionsgrupper, som får rådighed over et beløb til i samarbejde med bl.a. landsbyråd og lokale råd i rigtig mange kommuner at deltage engageret i det arbejde, der er med at holde udviklingen i gang i vores landdistrikter.
Mange kommuner har lavet en decideret landdistriktspolitik, det drejer sig selvfølgelig primært om de kommuner, der har store landdistrikter, og næsten lige så mange kommuner har valgt at ansætte en landdistriktskoordinator, som er bindeleddet mellem lokalråd, landsbyråd og de folkevalgte i kommunalbestyrelser og byråd.
Det er da også positivt.
Selvfølgelig er der også ting, som er negative.
Men en anden ting, jeg synes er vigtig at præcisere, er jo, at hvis man kigger på nogle af de undersøgelser, som ligger bag det her års regionalpolitiske redegørelse, så kan man se, at analyserne siger, at for bosætnings og pendlings vedkommende viser det sig, at arbejdspladsernes beliggenhed ikke har afgørende betydning for, hvor de erhvervsaktive borgere vælger at bosætte sig.
Det, folk mere og mere kigger efter, er sådan noget som skat; det er kulturtilbud, børnepasningstakster i den kommune, de bosætter sig i; det er sådan noget som nærhed til ens egen familie, til ens forældre; det er indkøbsmuligheder; det er infrastruktur; det er kystlinje og natur osv. osv.
Det er da også positivt.
Ordførertalerne fra Folketingets talerstol i dag fra Socialistisk Folkeparti og Socialdemokraterne var fuldstændig blottet for de ting, og det synes jeg selvfølgelig er trist.
Fra Dansk Folkepartis side anerkender vi selvfølgelig, at der er en lang række ting, der kan gøres bedre, og der er også en lang række ting, som vi skal have fokus på.
Det, der er det primære, er selvfølgelig, at hvis vi skal bibeholde - og det skal vi - en rigtig god og stabil lokal udvikling i Danmark, så skal vi selvfølgelig hele tiden have fokus på at sikre, at der er gode bosætnings- og erhvervsvilkår ud fra de på stedet værende muligheder, og man skal også kunne forvente en rimelig offentlig service.
Så må andre former for offentlig service være lidt længere væk.
Sådan må det være.
Det er helt klart de ting, som vores lokale politikere rundtomkring i landet og alle andre engagerede i det lokale demokrati skal sørge for, nemlig en samlet dynamo for den lokale udvikling i det område, hvor man nu bosætter sig.
Lige inden jeg slutter min ordførertale, synes jeg også, det er værd at nævne, at mange af de initiativer, der er kommet i løbet af året her, er med til at bibeholde og udvikle netop de positive tiltag også i forbindelse med regional og lokal udvikling i vores yderdistrikter; f.eks. er det indtil nu i debatten glemt, at der i forbindelse med den nye infrastrukturaftale er afsat 1,3 mia. kr. frem til 2020.
Det er 1.300 mio. kr. De er så sat af til fremme af busdrift f.eks.
Det er da også positivt.
Det er da også positivt, at vi har fået en positiv melding om, at det kan betale sig at lave en fast forbindelse over Femern, som skal stå færdig i 2018.
På sundhedsområdet har vi fået sat 25 mia. kr. af, som er sygehusenes del af kvalitetsfondens midler, hvoraf de 15 mia. kr. blev meldt ud i januar, og flere vil følge senere.
Vi har sat 250 mio. kr. af på finansloven i 2009 til den præhospitale indsats, til skadeklinikker og små og større lægehuse.
Vi har også sat 100 mio. kr. af til at sikre adgangen til lægehelikoptere til øer og mindre områder, der ligger langt væk fra de områder, hvor det er muligt hurtigt at få hjælp.
Så er der også andre ting, man har sikret.
Man har inden for uddannelsesområdet, som flere har været inde på, bl.a. i den aftale, der blev indgået i 2008, sikret, at der er ændret på tilskudsmodellerne, således at almene gymnasier og handelsskoler og VUC allerede nu får en bedre økonomisk basis for driften af gymnasier og handelsskoler, som ligger i de ydre egne af Danmark.
Den bliver justeret, således at den understøtter et bredt, varieret tilbud af erhvervsrettede uddannelser også i udkantsområderne.
Det synes Dansk Folkeparti også er utrolig positivt.
Så summa summarum:
Folkeparti
vil vi i den her situation tillade os at stille os på midten.
Vi anerkender, at der er masser af udfordringer, og at der også er masser af ting at tage fat på, men jeg synes altså også, at vi har grund til at være positive over for den tendens, der ligger i udviklingen af vores yderdistrikter.