runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Corydon (S), 2013-04-10:
Jeg skal igen vænne mig til formen, men her spørger hr. Per Clausen mig, om jeg mener, »at systematiske og koordinerede angreb på de offentligt ansattes løn- og arbejdsforhold er vejen til at skabe en bedre offentlig service«.
Det korte svar er nej, og det hænger jo fint sammen med, at jeg synes, det er forkert, på alle måder forkert, at betegne den politik, der føres, og den plan, der er lagt for den økonomiske politik i de kommende år, som et systematisk og koordineret angreb på offentligt ansattes lønog arbejdsforhold.
Den økonomiske politik, der er lagt frem, lægger op til, at vi midt i en økonomisk krisetid bevilger flere penge til offentlig service – uddannelse, sundhed og andre formål – der naturligvis må prioriteres.
Og så lægges der op til, at vi finder ud af at gøre tingene bedre og smartere, sådan at vi får mere for de penge, vi bruger i forvejen, altså de 300 mia. kr., vi bruger om året af skatteborgernes penge på løn i den offentlige sektor.
Det er selvfølgelig vores pligt, selv om vi bevilger flere penge oven i de 300 mia. kr., at sikre, at de penge, vi i forvejen bruger, får vi så meget udbytte ud af som overhovedet muligt.
Og det, der kan undre mig en lille smule, er, at det er kontroversielt i en situation som den nuværende – i øvrigt i bredere forstand.
Og det, der er lagt op til at prøve at gøre bedre i de kommende år, er jo ikke på et niveau, der står mål med de produktivitetsgevinster, man skal indhente i det private erhvervsliv.
Det er på et langt lavere niveau.
Det er sådan set afgørende, i hvert fald for alle de medlemmer af Folketinget, der står vagt om, at det her skal være et velfærdssamfund, der fungerer – og fungerer effektivt – også om 10 og 20 år.
Jane Heitmann (V), 2013-04-10:
Hvad er ministerens holdning til danskernes stigende medicinforbrug?
Morten Bødskov (S), 2013-04-10:
Jeg kan sige, at regeringen på ingen måde har ændret politikken i forhold til tålt ophold, så det undrer mig lidt, at fru Inger Støjberg hidser sig op på den måde, som hun gør her.
Men vi er jo efterhånden vant til, at selv om grundlaget ikke er til stede, er man i stand til det.
Det må man sådan set selv stå på mål for; det skal jeg ikke blande mig i overhovedet.
Pointen er den, at det her er personer, som er uønskede i Danmark.
Det er personer, som skal rejse ud af landet, og sagerne bliver gennemgået løbende.
Er der brud på både opholds- og meldepligten, er der også sanktioner for det.
Så linjen er sådan set ganske klar.
Det er også nødvendigt, for det er alvorlig kriminalitet, der er blevet begået her, og derfor skal der også være en klar konsekvens forbundet med det.
Inger Støjberg (V), 2013-04-10:
Jo, men nu er sagerne sat i bero – det er vi enige om; det har ministeren i hvert fald sagt flere gange her.
Men det viser bare, hvad det er, vi er på vej tilbage til.
Vi er på vej tilbage til tiden med Nyrups politik, hvor det sejlede på udlændingeområdet.
Vi er vendt tilbage til en løsagtighed på udlændingeområdet, som ikke engang kan komme bag på nogen, vil jeg sige, for sådan er det, hver eneste gang Socialdemokraterne sætter sig på regeringsbænkene.
Hver eneste gang ser man en løsagtighed i forbindelse med udlændingepolitikken.
Man kan jo høre det alene på den måde, ministeren svarer på: Det står dem frit for at rejse tilbage til det land, hvor de kommer fra – hvis de ellers vil.
Jamen man må da sætte hårdt ind over for de her mennesker, vil jeg sige til ministeren.
Nu har man sat sagerne i bero: Så må vi se på det; der er måske mulighed for noget bødestraf, og måske kan de komme i fængsel, men ellers kan de, hvis de ellers skulle have lyst til at rejse ud af landet, gøre det.
Morten Bødskov (S), 2013-04-10:
Sagerne bliver selvfølgelig løbende vurderet, det er klart, og det er da ikke ensbetydende med, at der ikke er udfordringer og problemer på området, for selvfølgelig er der det.
Ret beset er det her jo som sagt personer, som er uønskede i Danmark, og det står dem frit for at forlade landet, hvis de vil det, og det skal de gøre, hvis de vil.
Vi har så det problem – i gåseøjne – at vi ikke kan sende dem tilbage, for det vil være brud på vores internationale forpligtelser.
Men man må sige, at spørgsmålene åbenbarer en pludselig interesse for et område, og hvis fru Inger Støjberg havde vist den selv samme interesse for samme område, da hun selv sad herovre på bænkene, ja, så havde der været mulighed for at gøre en hel masse ved det, men det gjorde hun ikke.
Problemerne med dem, der sidder på tålt ophold, og vanskelighederne ved at sende dem ud er kendt under den her regering, og de har været kendt under den tidligere regering.
Beskeden herfra er: Det er folk, der er uønsket her i Danmark, og det står dem frit for at rejse ud af landet.
Sagerne bliver gennemgået, og overholder de hverken opholds- eller meldepligt, er der mulighed for at give bøder.
Der er også mulighed for, altså under særligt skærpende omstændigheder, fængsel i op til 1 år.
Så regimet og indsatsen fortsætter med uformindsket styrke.
Inger Støjberg (V), 2013-04-10:
Jamen jeg kan da nemt høre, at ministeren ingen bekymringer har, og sådan er det jo på udlændingeområdet.
Ministeren har ingen som helst bekymringer, alt kører, lige som det skal, hvis man spørger ministeren.
Hvis man så kigger lidt i medierne, eller hvis man hører noget fra politifolk eller hører noget rundtomkring, hvor man færdes, så vil man se og høre, at der er mange problemer.
Men det er det samme gang på gang: Ministeren vender det blinde øje til, stiller sig op i Folketingssalen og siger, at han i øvrigt ikke har nogen kommentarer til sagen, for det er konkrete sager, og at han ikke mener, der er problemer, for der føres en fast og fair udlændingepolitik – og så er den sag slut.
Men det er den jo bare ikke, vil jeg sige til ministeren.
Jeg synes, det ville være rigtig godt, hvis ministeren og folk fra ministeriet ville prøve at kigge lidt ud i den virkelige verden og se, hvilke problemer der egentlig er.
Det får mig så bare til endnu en gang at stille spørgsmålet: Hvad har ministeren tænkt sig at gøre?
Ministeren har nævnt bødestraf og eventuelt fængselsstraffe, men hvad med f.eks. diplomatiske forbindelser?
Hvorfor sætter ministeren ikke mere håndfast ind på det område?
Morten Bødskov (S), 2013-04-10:
Jeg må med skam beklage, at jeg simpelt hen ikke igen kan se, at der skulle være grundlag for fru Inger Støjbergs bekymringer på området.
Der er en tilstand nu, hvor, som jeg sagde i mit tidligere svar, der er afsagt en højesteretsdom, sagerne er ved at blive gennemgået på baggrund af den instruks, som er sendt ud, og hvis der som sagt er personer, der ikke overholder opholdspligten og meldepligten, så er det selvfølgelig sager, der vil blive taget op.
Det er sådan, at hvis meldepligten, det gælder både opholds- og meldepligten, ikke bliver overholdt, ja, så er der bøder, og under særlig skærpende omstændigheder er der fængsel i op til 1 år.
Helt grundlæggende er det jo, at vi må sikre, at de her personer forstår, at de er uønskede i Danmark, og at de skal rejse ud, når det er muligt.
Der er ingen tvivl om, at det er personer, som har begået alvorlig kriminalitet.
De har fået en fængselsdom, efterfølgende er de på tålt ophold, fordi vi ikke kan udvise dem, men det står dem jo frit for at rejse ud af landet, hvis de vil det.
Inger Støjberg (V), 2013-04-10:
Nu er problemet jo sådan set det, at der er en række mennesker på tålt ophold, der ikke overholder reglerne.
Derfor ville det måske være meget godt, hvis ministeren havde nogle ideer til, hvordan man så at sige kunne skrue bissen på over for den her flok dybt kriminelle, som det jo handler om.
Det handler om dybt kriminelle mennesker, der er blevet dømt til tålt ophold, og så overholder de ikke reglerne, og så vender man det blinde øje til.
Når man så i øvrigt bliver spurgt til sagen, siger man, at det har man ingen kommentarer til, og at man i øvrigt ikke ønsker at udtale sig om konkrete sager.
Altså, det er jo en lillebitte smule svært at komme videre, kan man sige, som folketingsmedlem eller bare som almindelig borger i Danmark og komme lidt længere ned i materien i de her sager.
Derfor ville det jo klæde ministeren meget, hvis ministeren i dag kunne komme med nogle håndfaste meldinger om, hvordan ministeren i fremtiden vil stille sig over for det her, og hvilke muligheder ministeren ser for at skærpe tingene over for de her mennesker.
Morten Bødskov (S), 2013-04-10:
Tak for ordet, formand.
Jeg er her blevet spurgt om, hvad jeg agter at gøre fremadrettet for at undgå, at kriminelle udlændinge på tålt ophold fortsat ikke overholder reglerne for tålt ophold i Danmark.
Som sagt er der, når vi taler om personer på tålt ophold, tale om personer, som jo grundlæggende er uønskede i Danmark; og som følge af de forhold, der har ført til, at de enkelte personer er på tålt ophold, er det personer, der er uønskede i Danmark.
Derfor skal de rejse ud af landet, så snart det bliver muligt.
Rigspolitiet er dem, der træffer afgørelse om, hvorvidt personer på tålt ophold skal have meldepligt.
De sagsskridt skal sikre, at personer, der befinder sig her i landet på tålt ophold, opholder sig på steder, som er myndighederne bekendt.
Hvis personer på tålt ophold ikke overholder deres opholds- og meldepligt, kan de efter udlændingelovens regler straffes herfor, enten med bøde eller under skærpende omstændigheder med fængsel indtil 1 år.
Regeringen har ingen planer om at ændre på vilkårene for tålt ophold.
Det handler grundlæggende om personer, som er uønskede i Danmark, og som skal rejse ud af landet, så snart det er muligt.
Inger Støjberg (V), 2013-04-10:
Hvad agter ministeren at gøre fremadrettet for at undgå, at kriminelle udlændinge på tålt ophold fortsat ikke overholder reglerne for tålt ophold i Danmark?
Morten Bødskov (S), 2013-04-10:
Altså, jeg tjekker lige en ekstra gang, om mikrofonen rent faktisk er tændt her, for det lyder lidt, som om fru Inger Støjberg simpelt hen ikke lytter til, hvad der bliver sagt.
Nej, det er det ikke.
Som sagt fremgik det også af en række medier, at Rigspolitiet suspenderede anmeldelse af manglende overholdelse af meldepligt på baggrund af Højesterets dom i den så kaldte Karkavandisag.
Så sagde jeg endvidere: »Det skete, med henblik på at sagerne om meldepligt kunne gennemgås i lyset af dommen« – altså højesteretsdommen – »og ministeriets efterfølgende instruks af 6. september 2012.
« Altså, jeg må blankt indrømme – og jeg synes også, at jeg kan høre det lidt på fru Inger Støjberg – at den store konspirationsteori ikke helt er at finde heri.
Der er afsagt en højesteretsdom, og den bliver gennemgået; det forløb er lagt helt åbent frem.
Hvis der er personer, der ikke overholder deres meldepligt, så er det sådan, at Rigspolitiet, når sagerne er gennemgået, vil kunne anmelde de her personer.
Det er sådan set meget enkelt.
Inger Støjberg (V), 2013-04-10:
Jeg kan forstå, at drama er blevet det helt store udtryk for regeringen.
Jeg siger sådan set ikke, at der er noget drama; jeg siger bare, at det er meget, meget mærkeligt, at ministeren henviser til en eller anden avisartikel om, at der er ændrede regler på det her område.
Jeg går da ud fra, at ministeren bliver informeret på anden vis end igennem aviserne.
Jeg går da ud fra, at der ligger ministersager til ministeren, når vi har med så alvorlige ting som det her at gøre.
Jeg går da ikke ud fra, at ministeren udelukkende orienterer sig om sit eget område, nemlig Justitsministeriets love og regler, igennem tilfældige aviser i Danmark.
Så det, jeg spørger til, er: Hvornår vidste ministeren hvad?
Hvornår vidste ministeren, at der var ændrede forhold, og hvordan foregik det?
Morten Bødskov (S), 2013-04-10:
Altså, jeg må med skam beklage, at jeg ikke kan se, at der er noget som helst drama i det.
Der er afsagt en dom ved Højesteret, og Justitsministeriet, Udlændingestyrelsen og Rigspolitiet har håndteret den, som det har været refereret.
Ja, selvfølgelig har jeg det.
Så jeg tror sådan set ikke, at der er noget drama.
Det centrale er som sagt, at det, når det handler om forholdene vedrørende meldepligten, er sådan, at de her afgørelser om meldepligt for personer på tålt ophold er blevet opretholdt i perioden.
Det er jo således, at de personer, der ikke har overholdt meldepligten, kan blive anmeldt for det.
Undskyld, jeg kan simpelt hen ikke se dramaet i det, og jeg synes da også, at det lyder lidt på spørgsmålet, som om fru Inger Støjberg har lidt svært ved at se sig ud af det her.
For det er sådan set helt straight: Hvis man ikke overholder sin meldepligt, mens de her sager kører, kommer Rigspolitiet så at sige efterfølgende tilbage.
Det er meget enkelt.
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-10:
Det er jo rart at vide, hvornår finansministeren blev inddraget i det her spørgsmål om, hvordan tallene er.
For når man kigger på, hvordan og hvorledes finansministeren har reageret, kan man se, at i en mail af 10. december 2012 skriver en embedsmand fra Finansministeriet til Beskæftigelsesministeriet: »Derudover vil min anbefaling være, at man sidder på tallene en stund, indtil de centrale medlemmer af regeringen har set dem.
I hvert tilfælde vil jeg sætte pris på, om jeg kan nå at lægge en sag op i morgen inden jeres minister omtaler de nye skøn.«
Det var så beskæftigelsesministeren, der blev talt om.
På et samråd i sidste uge – det var i forhold til det her, tilbage fra den 27. marts 2013 – afviste finansministeren ellers over for Folketingets Finansudvalg, at hans ministerium har afgivet en sådan ordre eller instruks.
Eller er Finansministeriet orienteret tidligere?
For når ministeren siger, at det arbejde pågik, da hun fik spørgsmålet – det var den 23. november 2012, der var man i gang med arbejdet, og ministeren har stået her og fortalt, at ministeren selvfølgelig blev orienteret om, at der var sådan en revision i gang – er spørgsmålet bare: Er det først den 7. december 2012, eller er det tidligere, at finansministeren får at vide, at der er et skøn på vej?
Mette Frederiksen (S), 2013-04-10:
Embedsmændene i Finansministeriet blev første gang involveret i arbejdet med det nye og reviderede skøn den 7. december 2012, og det fremgår af den korrespondance, som er udleveret, ligesom finansministeren redegjorde for det på det samråd, der blev afholdt den 20. marts 2013.
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-10:
Hvad kan ministeren oplyse om, hvornår præcis Finansministeriet blev involveret i arbejdet med det reviderede skøn over, hvor mange ledige der stod til at miste deres dagpengeret?
Mette Frederiksen (S), 2013-04-10:
Når et fagligt arbejde igangsættes i ministeriet, vil ministeren normalt blive oplyst om det.
Jeg tror ikke, det er sådan, at man i alle tilfælde, når et fagøkonomisk, fagpolitisk arbejde går i gang, bliver oplyst om det som minister, for der er mange beregninger, der er meget arbejde i gang i de enkelte ministerier.
Men det ændrer ikke på, at arbejdet bliver påbegyndt i starten af december 2012, og at jeg først får forelagt det, der kan gå hen og blive det endelige skøn, den 17. december.
Det er det, jeg har svaret Folketinget i flere omgange.
Det ændrer sig sådan set ikke af, at der i mellemtiden bliver svaret på et spørgsmål til Folketinget.
Jeg svarer medio december på spørgsmålet, og da er skønnet ikke færdigt.
Det var det sådan set heller ikke, da spørgsmålet blev oversendt.
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-10:
Det er ikke helt det, det drejer sig om her, for det, det drejer sig om her, er også, at ministeren har svaret, at spørgsmålet tilgik ministeren, mens arbejdet pågik.
Det spørgsmål er stillet den 23. november, og jeg går ud fra, at ministeren får det at vide, når man påbegynder en revision af et sådant skøn, og ikke først får at vide, at der pågår en revision af tallene, når tallene ligger der.
Men ministeren siger hele tiden, at arbejdet blev begyndt først i december, uden at vi skal sætte en dato på.
Men når det så fremgår af systemet, at ministeren fik spørgsmålet den 23. november, og ministeren i sit svar siger, at ministeren først fik spørgsmålet, mens arbejdet pågik med at lave et revideret skøn, hænger det ikke rigtig sammen, vil jeg sige til ministeren.
Mette Frederiksen (S), 2013-04-10:
Inden det skøn blev forelagt mig som beskæftigelsesminister, inden det efterfølgende blev omsat til et intervalskøn, i lighed med hvordan det tidligere er blevet opgjort, og inden de økonomiske konsekvenser er beregnet,
har jeg ikke haft lejlighed til at bruge tallet.
Jeg kan jo ikke læne mig op ad et skøn eller et talmateriale, som ikke blevet forelagt mig som minister.
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-10:
Spørgsmålet er kommet til ministeren den 23. november, og det, der kan undre, er, at ministeren siger, at arbejdet gik i gang i begyndelsen af december, men i svaret på spørgsmålet fra den 15. marts svarer ministeren på et spørgsmål fra undertegnede: »Mens arbejdet pågår med at lave et revideret skøn, får jeg et spørgsmål fra Folketinget om, hvor mange der står til at miste deres dagpenge...«.
Ministeren siger, at de gik i gang i begyndelsen af december, men det viser sig, at spørgsmålet er stillet den 23. november.
Det hænger jo ikke rigtig sammen, for så har ministeren fået spørgsmålet, før revideringen gik i gang.
Mette Frederiksen (S), 2013-04-10:
Det er jo spørgsmål, der er blevet svaret på i flere omgange.
Arbejdet er blevet igangsat i starten af december måned, og jeg blev på et møde den 17. december orienteret om nye skønsmæssige tal, som så efterfølgende blev konsolideret i forhold til et intervalskøn, som vi har kendt i forhold til tidligere skøn.
Det er svaret, det er det svar, jeg har afgivet ved flere lejligheder, og som jeg også gerne afgiver her i dag.
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-10:
Det var et kort svar.
I starten af december 2012 bliver der sagt.
Det, der får mig til at spørge igen, selv om vi har været igennem lidt af det, er, at ministeren blev stillet et spørgsmål den 23. november, hvilket altså er længe før december og endnu længere før den 13. december, hvor ministeren valgte at svare, at tallene ikke var klar.
Så er der det med, at sidste gang vi havde det i salen, sagde ministeren: »Mens arbejdet pågår med at lave et revideret skøn, får jeg et spørgsmål fra Folketinget om, hvor mange der står til at miste deres dagpenge i hver af månederne i 2013, og hvor mange af disse der er forsørgere.«
Der blev svaret den 13. december, hvor arbejdet med et nyt skøn fortsat pågik.
Ministeren svarede, at spørgsmålet kom til ministeren den 23. november, mens arbejdet pågik med at revidere skønnet.
Jeg synes ikke, det rigtig hænger sammen, for hvis det allerede var i gang på det tidspunkt – jeg skal ikke gøre mig klog på, hvor lang tid det tager at udrede sådanne tal – altså den 23. november, og det ikke var færdigt den 13. december, så virker det, som om det er meget lang tid, der er gået med at udrede de spørgsmål.
Hvornår startede arbejdet med at revidere det her skøn af tallene, og hvornår var det endeligt afsluttet?
Mette Frederiksen (S), 2013-04-10:
Det faglige og fagøkonomiske arbejde med et nyt og revideret skøn for, hvor mange der ville kunne opbruge dagpengeretten i første halvår af 2013 blev påbegyndt i starten af december måned 2012.
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-10:
Hvad kan ministeren oplyse om, hvornår præcis arbejdet gik i gang med det reviderede skøn over, hvor mange ledige der stod til at miste deres dagpengeret?
Mette Frederiksen (S), 2013-04-10:
Jeg forstår ikke, hvorfor spørgeren bliver ved med at henvise til det, når svaret på spørgsmålet er, at arbejdet igangsættes i starten af december; det er altså efter november måned.
Så arbejdet med at lave det reviderede skøn igangsættes i starten af december måned, og jeg bliver her i spørgsmålet spurgt konkret til, præcis hvornår Finansministeriet blev involveret i arbejdet med det reviderede skøn.
Og svaret er, at det er den 7. december 2012.
Per Clausen (EL), 2013-04-10:
Mener ministeren, at systematiske og koordinerede angreb på de offentligt ansattes løn- og arbejdsforhold er vejen til at skabe en bedre offentlig service?
Bjarne Corydon (S), 2013-04-10:
Jeg forsøger såmænd bare at give en balanceret og ordentlig fremstilling af det, som jeg synes bliver fremstillet skævt fra spørgerens side.
Det er en indrømmelse at få den aftalt også fremover, en væsentlig indrømmelse.
Det var jo et hovedkrav fra lønmodtagersiden, det blev stillet noget nær ultimativt, og det blev imødekommet ved forhandlingsbordet uden konflikt eller andet fra min side.
Hvordan det stiller sig med den måde, man organiserer sig på lønmodtagersiden, for så vidt angår gymnasielærerne, er jo ikke en sag, jeg skal blande mig i.
Det er jo op til lønmodtagerne at organisere sig forhandlingsmæssigt, som man vil.
Jeg kan bare konstatere, at i forhold til den opstilling, vi så mødte ved forhandlingsbordet, lykkes det at indgå en aftale.
Der ligger ikke noget i den danske model, der handler om, at man undervejs, når man forhandler, nødvendigvis skal forhandle sådan, at man er enige på forhånd.
Nogle gange brydes meningerne ret heftigt, men det bedste er selvfølgelig, hvis man kan indgå aftaler.
Det gjorde vi, for så vidt angår gymnasielærerne.
Jeg synes ikke, at det tilkommer os her i Folketinget at sætte spørgsmålstegn ved, om det så er en legitim aftale.
Det er den naturligvis, den er indgået.
Per Clausen (EL), 2013-04-10:
Jeg synes, at det er spændende, når finansministeren siger, at lønmodtagerne kom med ultimative krav, der blev accepteret.
Det at afvise en forringelse er vel ikke at få en indrømmelse.
Det var jo regeringen, Finansministeriet, som havde to-tre væsentlige krav, og det er korrekt, at det, der handlede om regeringsordningen, frafaldt man så, hvorimod man stod fuldstændig fast på det omkring arbejdstid.
Det er jo ikke sådan, at fagforeningerne den her gang er kommet med nogen som helst krav om forbedringer, som har været ultimative.
Med hensyn til det andet vil jeg sige, at selv om det kan være svært for finansministeren at gennemskue alle elementer i det offentlige forhandlingssystem, tror jeg, at han skal være opmærksom på, at hvis det var sådan, at lærerne på erhvervsskolerne og lærerne på gymnasierne selv skulle tage stilling til det overenskomstresultat, som AC og IDA har presset ned over hovederne på dem, havde det ikke en chance for at blive vedtaget.
Det er jo det, der er problemet her.
Man forsøger at gennemføre forandringer, og hvis man ikke kan tvinge tingene igennem ved forhandlingsbordet, er man villig til at bruge diktater.
Det er jo en klar oplevelse af, at det er et led i en strategi, som man første gang afprøvede i år, og som man har tænkt sig at bruge fremover.
Et eller andet sted synes jeg jo heller ikke, at finansministeren sådan er afvisende over for, at den metode, man har brugt den her gang, også er den, man har tænkt sig at bruge næste gang.
Morten Bødskov (S), 2013-04-10:
Ja, det er det, og det er det af den simple årsag, at vi alle sammen har en interesse i, at det misbrug, der har fundet sted, af det danske asylsystem, ved at der er serbiske borgere, som er kommet hertil og fejlagtigt har søgt om asyl og for nogles vedkommende også efterfølgende forsøgt at få humanitært ophold, stoppes, og at de hurtigst muligt kommer ud af landet igen.
Regeringen har den klare holdning, at misbrug af vores asylsystem skal stoppes, derfor griber vi konsekvent og kontant ind, og derfor har der fundet store udsendelser af serbere sted.
Der har fundet to store udsendelser sted af serbere indtil videre, og der vil temmelig sikkert komme flere.