runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2008-01-18:
Nu er det jo sådan, at i virksomhederne bliver man bedømt individuelt, når man går til en jobsamtale.
I Venstre mener vi som sagt, at det er vigtigt at mestre projektarbejde, men derudover synes jeg, at det er interessant, at der er en undersøgelse fra Danmarks Evalueringsinstitut fra 2005, hvor det var virksomhederne selv, der svarede, og de vurderede, at gruppeprøver er den prøveform, der rent faktisk dårligst afspejler de generelle faglige kompetencer.
Christine Antorini (S), 2008-01-18:
Jeg lagde mærke til, at ordføreren brugte rigtig meget tid på at beskrive, hvordan man kunne sammenligne eksamener, at det ikke kunne være sådan et kørekort, fordi kørekort er individuelt, det kan enhver da forstå, og derfor skal eksamener også være individuelle, for ellers er de jo ikke til at stole på.
Mit spørgsmål er, om fru Sophie Løhde har talt med Dansk Erhverv, som repræsenterer rigtig, rigtig mange virksomheder, om Dansk Erhverv simpelt hen har taget fuldstændig fejl, siden de åbenbart ikke kan indse, at det er en katastrofe, hvis et eller flere af de eksamensresultater, der er på dem, der ansøger om stillinger i deres virksomheder, har baggrund i en gruppeeksamen.
Har de bare taget fejl?
Er virksomhederne ikke i stand til at vurdere de kompetencer, som medarbejdere kommer med, siden det er så forfærdeligt med en enkelt gruppeeksamen?
Sophie Løhde (V), 2008-01-18:
Svaret er klokkeklart, og jeg kan derfor oplyse, at alle Venstres gruppemedlemmer stemmer imod det her beslutningsforslag.
Martin Henriksen (DF), 2008-01-18:
Jeg synes, at Venstres ordfører undlod at svare på det spørgsmål, jeg stillede til undervisningsministeren - i hvert fald klart og tydeligt så jeg vil gerne høre fra Sophie Løhde, om det er sådan, at samtlige medlemmer af Venstres folketingsgruppe er enige i den ordførertale, som ordføreren lige har holdt, og dermed agter at stemme imod beslutningsforslaget.
Bertel Haarder (V), 2008-01-18:
Hvis fru Antorini har ret i, at der faktisk foregår en individuel eksamination og vurdering, er det svært at forstå, at det bliver dyrere af, at det foregår hver for sig.
Det er meget svært at forstå.
Jeg vil godt understrege, hvad jeg sagde, nemlig at hvis det er nødvendigt for at kunne dokumentere opfyldelsen af fagets mål, kan man stadig anvende gruppeprøver, når gruppen skal til eksamen.
Der, hvor det er vigtigt for dokumentationen af opfyldelsen af arbejdets mål, kan man fortsat gå til gruppeprøve.
Julie Rademacher (S), 2008-01-18:
Det, der nemlig er pointen, er, at lovgivningen ikke har ændret så meget, men den har været uhensigtsmæssig i rigtig mange undervisningsmiljøer.
Det gælder f.eks. ved eksamen i journalistik.
Så skal man bruge både en kameramand og en, der interviewer osv.
Ud over det nævner ministeren selv økonomien.
Jeg kunne da godt tænke mig at spørge ministeren, om han overhovedet har overvejet, at det faktisk har nogle ret store økonomiske konsekvenser for de enkelte undervisningsmiljøer, at man har indført den her lovgivning.
Jeg står med en redegørelse fra CBS, Copenhagen Business School, hvor det jo er bekendt, at det er dyrere at eksaminere folk individuelt end i grupper.
Har ministeren rent faktisk fulgt op på det med ekstra midler?
Christine Antorini (S), 2008-01-18:
Jeg vil dog spørge til en anden ting fra ordførerens tale.
Det lød nemlig, som om Venstres ordfører mente, at man kunne eksamineres i grupperapport.
Ja, det kan man godt, men det er så en rapport, hvor hver enkelt skal skrive navn på hvert afsnit, man har udarbejdet.
Jeg vil spørge fru Sophie Løhde: Hvis nu ordføreren skulle tage stilling til sådan en rapport, hvor man kunne have skrevet navn på hvert enkelt afsnit, ville det så afspejle høj kvalitet af samarbejde omkring et projekt, at man sådan kunne pinde ud i detaljer, hvem der havde lavet hvad?
Er det det, som afspejler den måde, som Venstre synes man skal arbejde sammen på i fremtidens virksomheder, nemlig at hvis man laver et kollektivt projekt, kan man pinde ud sætning for sætning, hvem der har lavet hvad?
Det er jo konsekvensen af den ændring i eksamensbekendtgørelsen, som ministeren har lavet.
Julie Rademacher (S), 2008-01-18:
Jeg er en af de heldige, som skulle have været til eksamen nu her, hvis ikke jeg stod her i salen.
Jeg er også en af de heldige, som har prøvet at være til gruppeeksamen under både den nuværende lovgivning og den tidligere lovgivning.
Jeg må nok indrømme, at jeg faktisk ikke har mærket nogen forskel overhovedet i de undervisningsmiljøer, hvor jeg har befundet mig, og det er både folkeskolen, gymnasier og for den sags skyld universiteter.
Vi har fået forskellige og ens karakterer, uanset om den her lovgivning har været der eller ej.
Det vil sige - for at tage det pædagogiske eksempel - at hvis vi har 20 i en klasse, og vi har fem grupper, hvor der er fire elever i hver, så tror jeg ikke, sandsynligheden for, at man får den samme karakter, har ændret sig ved den her lovgivning.
Til det vil jeg så spørge ministeren, om ministeren rent faktisk har kigget på, om lovgivningen overhovedet har haft den hensigt, som ministeren gerne ville have, at den skulle have.
Jeg vil lige knytte en sidste bemærkning til det: Det udelukker jo ikke, at man får en individuel vurdering, hvis gruppeprøver genindføres.
Bertel Haarder (V), 2008-01-18:
Det er jo derfor, jeg understreger, at når man kommer til eksamen efter at have udarbejdet et fælles gruppeprojekt, skal detikke angives, hvem der har skrevet hvad.
Det er netop for at man også kan blive afprøvet i det, som de andre har lavet, så det kan komme frem, om det har været et ægte gruppeprojekt, eller om man bare har skrevet hver sit kapitel og hæftet dem sammen med en hæftemaskine.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-18:
Hvis man skal anføre i en opgave, hvem der har skrevet hvad, er det så ikke netop et udtryk for, at gruppearbejdet har fejlet?
Hvis der, når et produkt ligger færdigt, virkelig kan peges så entydigt på, hvilken studerende eller hvilken elev der har skrevet hvilket afsnit, kunne man så ikke lige så godt have siddet hver for sig?
Bertel Haarder (V), 2008-01-18:
Når man går op til mundtlig eksamen i et fælles gruppeprojekt, og man ikke skal angive, hvem der har skrevet hvad, er det jo en ægte afprøvning af, om man har fået noget ud af det fælles arbejde.
Det er bare det, at man skal spørges selv og svare selv, vi forlanger.
Det kan da godt være, at der er nogle grupper, hvor man matcher hinanden så godt, at man har præcis samme niveau.
Men det jo ikke sikkert, man gør den samme indsats, og det er jo indsatsen, der skal vurderes.
Jeg er med på, at selv om alle i en gruppe har fået samme karakter, kan det jo godt være, at det er fuldstændig retfærdigt.
Men forekomsten af grupper, hvor alle har fået samme karakter, er altså mistænkelig stor, og det var derfor, vi kom med indgrebet.
Rasmus Prehn (S), 2008-01-18:
Det her handler ingenlunde om tvang, det handler om et ord, som jeg er sikker på hr. Per Clausen også kan tilslutte sig, nemlig ordet solidaritet.
Det, at vi alle sammen i fællesskab er med til at sikre, at vi har en god public service-kanal, synes jeg er vigtigt.
Fra socialdemokratisk side er vi meget optaget af fordelingspolitik, og vi er meget optaget af socialpolitik, men det mener vi altså ikke er noget, der skal diskuteres, når vi taler Danmarks Radio.
Det er noget, vi diskuterer, når vi diskuterer skattepolitik f.eks., eller når vi diskuterer andre af den her slags fordelingspolitiske emner.
Når vi taler Danmarks Radio, handler det om, at vi skal sikre, at der er stabilitet, god økonomi til at holde fast i Danmarks Radio som den vigtigste kanal, som garanten for public service.
Det er jo heller ikke sådan, når man abonnerer på en avis, at der så er forskel på, hvad man betaler i abonnement, alt efter hvilken indkomst man har.
Det kan blive alt for besværligt, alt for rodet at sidde og differentiere i, hvad man betaler, så det kan jeg slet ikke støtte.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-18:
Nu er det jo altså ikke kun sandsynlighedsregning, der spiller ind, når man skal vælge gruppe.
Tværtimod har det meget lidt med tilfældigheder at gøre, hvem man kommer i gruppe med.
Jeg tror ikke, der er mange i undervisningsverdenen, som er i tvivl om, at grupper som oftest består af elever eller studerende på samme niveau.
Jeg vil gerne have ministeren til at give et klart svar på, om ministeren virkelig mener, at det er en forudsætning for, at man er blevet bedømt individuelt, når man har været til eksamen i en gruppe, at der gives individuelle karakterer eller differentierede karakterer efterfølgende.
Jeg vil da også gerne informere ministeren om, at jeg er en af de mange, der har været til gruppeeksamen, hvor vi selvfølgelig har fået individuelle og i nogle tilfælde også differentierede karakterer, så ikke engang på RUC skejer man altså ud.
Jeg forstår, at ministeren lægger vægt på ikke at være naiv.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren virkelig ikke mener, at eksamensformen har indflydelse på og er med til at sætte rammerne for læringsprocessen, og hvis man vægter evnen til at samarbejde, er det så ikke nødvendigt, at samarbejdet afspejles i eksamensformen?
Bertel Haarder (V), 2008-01-18:
Det er lidt svært at forstå, at der skulle være så stor forskel på at blive udspurgt individuelt og vurderet individuelt, mens man sidder i en gruppe, sammenlignet med, hvis man sidder hver for sig.
Jeg har jo her fået at vide, at fru Antorini også ønsker en individuel eksamination og en individuel vurdering.
Jeg forstår, at det altafgørende er, om man sidder i det samme lokale.
Jeg kan ikke forstå, at det gør så stor forskel.
Det kan jeg ikke.
Så måske skulle hr. Prehn tale med fru Antorini.
Og så vil jeg sige, at jeg ikke kender til, at man, når man laver grupper, indretter dem efter, om man matcher hinanden, for selv om man matcher hinanden, kan det godt være, at der er nogle, der gør arbejdet, og der er andre, der desværre ikke kan deltage og melder fra osv.
Jeg kan i hvert fald fortælle om grupper, hvor der også har været store konflikter, fordi nogle er sure over, at de andre ikke har gjort deres del af arbejdet.
Og så vil jeg godt understrege, når talen kommer på Dansk Industri: Vi tog en indvending fra Dansk Industri alvorligt.
Vi tog også indvendinger fra andre alvorligt, og vi understregede, at man ikke skal angive, hvem der har lavet hvad i et projekt, når man går op i det til mundtlig eksamen.
Det var der uklarhed om i starten, men det fik vi skåret fast med syvtommersøm - hvis man kan sige det.
Hvis man går op til eksamen i et projekt, så skal man ikke angive, hvem der har lavet hvad.
Hvis indgrebet ikke har gjort nogen forskel, er der jo ingen grund til, at vi diskuterer det så meget.
Jeg ved ikke, om jeg kan sige så meget mere.
Jeg takker for redegørelsen.
Sophie Løhde (V), 2008-01-18:
Man kan eksamineres i et gruppeprojekt, hvor man ikke skal angive navn på hvert enkelt afsnit, ved at man går op og laver et mundtligt forsvar for det, og derved er eksamen også individuel.
På den måde har man som studerende mulighed for at komme ind på alle aspekter i projektet og dermed ikke alene fremlægge dele af det, men tage udgangspunkt i hele projektet.
Det er der mulighed for, som reglerne er i dag.
Per Clausen (EL), 2008-01-18:
Det sker jo tit.
Men jeg vil bare spørge ordføreren: Kan det ikke lige så vel forholde sig på den måde, at når man ved, at det, der foregår ved eksamen, ikke er en kollektiv proces, er det vigtigste sådan set at organisere gruppearbejdet sådan, at man selv stiller sig i den bedst tænkelige position, når det gælder om at få en god karakter til eksamen, og at det faktisk kan få den konsekvens, at det, det handler om i gruppearbejde, nemlig at lære at arbejde sammen, nedprioriteres og ødelægges?
Jeg er enig med fru Sophie Løhde i, at studerende har mange avancerede strategier, når de går til eksamen.
Man skal bare hele tiden være sikker på, at man også opnår det, man vil, og jeg tror faktisk, at Venstre og fru Sophie Løhde i denne situation opnår at undergrave gruppearbejdet.
Det ved jeg at undervisningsministeren har arbejdet på i mange år, men det behøver jo ikke at være fru Sophie Løhdes dagsorden.
Sophie Løhde (V), 2008-01-18:
Med hensyn til sammenhængen mellem de to ting kan jeg jo også i dag tale som en, der for ganske nylig har været studerende.
Der var jo selvfølgelig en sammenhæng under den tidligere ordning, i og med at du vidste, hvordan eksamen foregik og derfor kunne spekulere i det gamle eksamenssystem, og derfor vil jeg da gerne indrømme over for spørgeren, at jeg har været en af de studerende, der har afleveret et projekt eller to, som jeg måske ikke har bidraget lovlig meget til, mens jeg har bidraget væsentligt mere til andre projekter.
Derfor giver de karakterer, jeg har på mit eksamensbevis, ikke et retvisende billede af det projekt, jeg nu engang har afleveret, men det er måske alene spørgeren, der har været ude for det.
Per Clausen (EL), 2008-01-18:
Jeg er glad for, at fru Sophie Løhde både her i sit indlæg og i løbet af debatten har fået nævnt alle de argumenter, der kunne være for Venstres og regeringens standpunkt.
Det synes jeg sådan set er godt, for på den måde har fru Sophie Løhde gjort mere, end undervisningsministeren har klaret i løbet af 30 års politisk karriere, og det er sådan set ikke så dårligt.
Jeg vil også sige, at det er lykkedes fru Sophie Løhde at overbevise mig om, at det er godt at køre prøverne individuelt, og jeg vil bare stille et enkelt spørgsmål til fru Sophie Løhde: Er det ikke sådan, at når man er på en undervisningsinstitution, er der ganske ofte en sammenhæng mellem den måde, man tilrettelægger undervisningen på, og den måde, hvorpå eksamen foregår, og at det faktisk betyder noget for undervisningens indhold og for det, man prioriterer i undervisningen, hvad man forventer at skulle til eksamen i, og hvordan den skal foregå?
Sophie Løhde (V), 2008-01-18:
Jeg har ikke hørt ordføreren foreslå, at vi skal til at afskaffe eksamensbeviserne.
Og i rapporten anføres det jo netop, at det er for tidligt at spå om, hvilken indflydelse den nye eksamensform har på arbejdsprocessen.
Det fremhæves jo bl.a. også, at der er nogle af de studerende, der har været med i den her undersøgelse, der har oplevet, at den individuelle eksamen øger motivationen for at sætte sig ind i alle projektets aspekter.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-01-18:
Jeg er nødt til at sige, at jeg faktisk tror, at langt de fleste arbejdsgivere i det her land ikke sidder og kigger på eksamensbeviser; jeg tror, de kigger på ansøgninger, jeg tror, de kigger på cv, jeg tror, de kigger på referencer og andet.
Men det er så en anden snak.
Jeg vil spørge ordføreren: Hvor lang tid vil ordføreren holde fast i det standpunkt, når vi kan høre Anette Kolmos, den tidligere omtalte professor fra Aalborg Universitet, sige, at de i Asien har et meget individuelt system, men at de er på vej med en samarbejdende form, og at både Thailand, Malaysia og Kina har implementeret den.
Hvis det nu viser sig om et år eller to, at man overalt i verden finder ud af, at det her er den rigtige måde at gøre det på, altså at eksaminere gruppevis, tror ordføreren så, at hun vil være i stand til at ændre synspunkt - altså hvis vi ser noget i det store udland, som virker bedre end det, vi har i Danmark?
Sophie Løhde (V), 2008-01-18:
For Venstre er det vigtigt, at man lærer at kunne samarbejde, og regeringen blander sig sådan set heller ikke i, om de studerende laver gruppearbejde.
Men en arbejdsgiver skal nu engang ansætte bl.a. ud fra eksamensbeviser, og derved har arbejdsgiveren også en berettiget forventning om at få at vide, hvad den enkelte rent faktisk kan, herunder også, hvad den enkelte kan bidrage med i et samarbejde.
Derfor er det sikret, at den enkelte studerende får en individuel bedømmelse af præstationen ved eksamenen.
Og når en arbejdsgiver ansætter ud fra et kriterium om samarbejdsevner, så vil kandidaten til jobbet blive bedømt på det, som vedkommende bidrager med til samarbejdet.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-01-18:
Nu brugte ordføreren i sin tale et billede om en kørekorttagningssituation, eller hvad man nu skal kalde sådan noget, og der vil jeg spørge ordføreren, om hun er klar over, at ude i virkeligheden, ude på arbejdsmarkedet i de erhverv, som Danmark helst skal være i stand til at konkurrere på med det store udland i fremtiden, er teamwork og samarbejde en større og større faktor, og er ordføreren klar over, at ude i virkeligheden implementerer man flade strukturer, hvor der altså ikke er én, der sidder ved rattet og styrer, men hvor folk arbejder sammen om at styre og lede?
Sophie Løhde (V), 2008-01-18:
Jeg tager til efterretning, at hr. Rasmus Prehn ikke synes, at det er væsentligt, hvad de studerende mener om de forskellige prøveformer.
Det var jo det, ordføreren gav udtryk for.
Jeg kan så som en servicemeddelelse igen oplyse, at det drejer sig om 55 pct. af de studerende; det fremgår af analysen fra Aalborg.
Så derved er der ikke noget entydigt billede af de konklusioner, som ordføreren forsøger at trække frem.
Der er i øvrigt heller ikke noget entydigt billede af det, for det er for tidligt at sige noget om det endnu, jævnfør den diskussion, der har været om differentiering i karaktererne.
Det er noget det, jeg som ordfører er meget interesseret i, at vi evaluerer om et års tid.
Rasmus Prehn (S), 2008-01-18:
Nu kan man trække mange ting frem fra de her undersøgelser.
Jeg husker nu den undersøgelse fra Aalborg Universitet sådan, at der var et endog ret betydeligt flertal af de studerende, som foretrak en gruppeeksamen.
Det, der er det vigtigste, er, hvad man opfatter giver den bedste og den mest fyldestgørende bedømmelse.
Den seneste undersøgelse, der er kommet fra Anette Kolmos, giver jo et klart billede af, at gruppeeksamen giver mulighed for en bedre bedømmelse af samarbejdsrelationer - det siger sig selv, fordi hvis man er oppe individuelt, er det lidt svært at vise, hvordan man samarbejder - men også af den individuelle præstation.
Det har noget at gøre med, at der er bedre tid til rådighed, og at man simpelt hen får et bedre helhedsbillede af den studerende.
Det, der er det vigtige, er jo: Hvor får man den bedste bedømmelse?
Hvor kommer man hele vejen rundt om den studerende?
Og der er altså noget, der tyder på, at det er gruppeeksamensformen, som er bedst til det.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå ikke gør et indtryk på ordføreren.
Sophie Løhde (V), 2008-01-18:
Forslagsstilleren forsøger jo at danne en eller anden opfattelse af, at simpelt hen alle er imod den her beslutning, som regeringen har vedtaget tidligere.
Og der kan man vel så bare sige, at når du selv fremhæver Aalborgundersøgelsen, synes jeg da egentlig, at det er interessant, at det kun er cirka halvdelen af de studerende, der foretrækker en gruppebaseret eksamensform.
Det vil sige, at det altså ikke er så entydigt, at man sidder derude og holder fast i, at det er ens ret, og at man vil have prøveformer på den ene eller den anden måde.
Der er meget delte meninger om, hvad der er den rigtige eller den forkerte måde.
Nu hvor du selv fremhæver det med at få de faglige kompetencer hevet frem i en eksamenssituation, vil jeg igen fremhæve EVA, Danmarks Evalueringsinstitut, der i 2005 lavede en brugerundersøgelse.
Af undersøgelsen fremgår det, at både studerende, aftagerinstitutioner og virksomheder vurderer, at gruppeprøver er den prøveform, der dårligst afspejler de generelle og faglige kompetencer.
Rasmus Prehn (S), 2008-01-18:
Man må jo konstatere, at frihedens fakkel er blevet sænket betydeligt, friheden er trynet af et rimelig hårdt gruppepres i Venstre.
Men når ordføreren nu selv lægger an til, at vi skal diskutere indholdet, vil jeg da også gerne tage fat i den undersøgelse fra Aalborg Universitet, som ordføreren selv var inde på og refererede til.
Man kan trække mange forskellige ting frem.
Den ene ting, som er meget slående, og som vel også er den væsentligste pointe i den undersøgelse, Annette Kolmos fra Aalborg Universitet har lavet, er, at censorer, undervisere og studerende samstemmende giver udtryk for, at man ikke alene får en bedre evaluering og bedømmelse af de studerendes samarbejdskompetencer, men også af de individuelle kompetencer.
Det er simpelt hen, fordi der ofte er mere tid til rådighed, så man kommer hele vejen rundt, når man har en gruppeeksamen.
Derfor får man også en bedre individuel bedømmelse.
Er det ikke noget, der gør indtryk?
Kan det slet ikke gøre indtryk på Venstres ordfører?
Sophie Løhde (V), 2008-01-18:
Der er hverken noget gruppepres eller nogen gruppeeksamen.
Vi går i Venstre ind for, at man får en individuel vurdering, og det er en enig Venstregruppe, der afviser det her forslag.
Derved kan jeg som serviceoplysning meddele, at så ser det jo ud til, at der ikke er et flertal for det her beslutningsforslag.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-01-18:
Det er klart, at vi som forslagsstillere er optaget af, hvorvidt det her forslag også vil blive stemt igennem, når vi skal have det til anden behandling.
Det synes jeg da er helt naturligt, at vi også går op i, nemlig om vi kan samle det flertal, som vi jo selvfølgelig synes vil være hensigtsmæssigt, sådan at man kan få gruppeeksamen tilbage på uddannelsesinstitutionerne i Danmark.
Er det sådan, at der forekommer sådan et gruppepres i Venstre, at man nu ikke vil tillade, at folk kan stemme efter deres overbevisning?
For vi ved jo, at der er et medlem af Venstres gruppe, som rent faktisk kunne afgøre den her afstemning til fordel for forslaget, et medlem, som tidligere har stemt for det og altså nu tilsyneladende ikke vil gøre det alligevel.
Sophie Løhde (V), 2008-01-18:
Mig bekendt omhandler det her beslutningsforslag frihed til eksamensformer, herunder gruppeprøver, i uddannelsessystemet samt udvikling af eksamensformer.
Jeg har hverken i forslaget eller i bemærkningerne hertil kunnet læse mig frem til, at forslaget omhandler enkeltmedlemmers politiske stillingtagen.
Derfor kan jeg give udtryk for, at det er en enig Venstregruppe, som afviser forslaget, og jeg synes ærlig talt, at ordføreren skulle koncentrere sig om det, vi er her for at debattere i dag, nemlig Socialdemokraternes eget forslag, som de har fremsat.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-01-18:
Det er jo, fordi jeg var lidt overrasket over at høre ordførerens svar til hr. Martin Henriksen.
For det er sådan, at der i hvert fald er ét medlem af Venstres folketingsgruppe, som tidligere har stemt for præcis det her forslag, som tidligere har trykket på den grønne knap, da vi stemte om et fuldstændig enslydende forslag, et medlem, som også er blevet genvalgt og derfor også sidder i Venstres folketingsgruppe i dag.
Derfor kunne man jo få den tanke, at der i Venstres folketingsgruppe ikke er mulighed for at yde en individuel præstation, når man går ned i Folketingssalen, men at der har været udøvet et vist gruppepres, sådan at vedkommende nu er blevet banket på plads og ikke har mulighed for at gå ned og stemme efter sin overbevisning.
Er det sådan en kutyme i Venstre, at sådan er det, og at man ikke får lov til at gå ned og trykke på den knap, som man nu synes er rigtig ifølge sin egen overbevisning?