runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-05-11:
Jeg kan fuldt ud tilslutte mig hr. Bjarne Laustsens bemærkninger om, at vi får ganske mange beslutningsforslag, som handler om dyr, fra Dansk Folkeparti i den her tid.
Jeg har en inderlig bøn om, at man kunne samle de her forslag til en pakke, så vi kan få diskuteret den under et, for vi står her i Folketingssalen og bruger ret mange kræfter på at tage det ene forslag op efter det andet.
Dermed ikke sagt, at jeg ikke synes, at det er væsentlige problemstillinger, der bliver rejst.
Det synes jeg faktisk.
Jeg tror, at netop Dansk Folkepartis forslag her er kommet på baggrund af en lang række sager, hvor man har stoppet transporter på grænsen, og hvor man også har fundet hunde, som har været i en ret miserabel tilstand, hunde, som man har været nødt til at aflive efterfølgende, fordi de har været for syge og for dårlige, hvalpe, der ikke har været gamle nok til at blive taget fra deres mor.
Jeg synes faktisk, at det er rigtig fornuftigt, at vi får en debat om problemstillingen.
Hvis man sådan dykker ned i baggrundsmaterialet, kan man også godt se, at der faktisk er tale om en stigende tendens.
Det er i hvert fald, hvad politiet beretter om, og det er, fordi der er ret god fortjeneste på det her.
Man kan simpelt hen købe en hvalp for 300 kr., og så kan man sælge den videre for 5.000-6.000 kr. Der er jo netop kommet nogle stramninger af dyreværnslovgivningen sidste år, men derfor kan der godt være behov for at tage nogle nye diskussioner.
Jeg tror i hvert fald bare, at hvis man skal tænke i virksomme løsninger, er man nødt til at tænke lidt helhedsorienteret, og det handler ikke kun om smuglerne, som opererer, og straffe til dem, for de opererer i høj grad, fordi der faktisk er en efterspørgsel efter de her hunde.
Jeg tror også, at man er nødt til at tænke køberne med ind i billedet, hvis det er, at man skal gøre noget ved det her.
Det kan godt være, at det er højere bøder til køberne, det kan også godt være, at det er mere information om, hvad det faktisk vil sige at købe sådan en hund, som kommer ind i landet udefra.
Vi har jo netop et lovforslag i hvert fald på vej igennem Folketinget, som skal sikre en bedre registrering og mærkning af lige præcis hundehvalpe, hvor man flytter registreringen frem til 8. uge, altså på det tidspunkt, hvor man faktisk kan tage hvalpen fra moren, og det tror jeg egentlig kan være med til at dæmme op for den her problemstilling, i hvert fald med alt for unge hvalpe, der kommer ind.
Jeg er fuldt ud tilfreds med, at ministeren siger, at han vil afvente en undersøgelse af retspraksis.
Det tror jeg også at vi vil i SF.
Det vil give os et meget bedre grundlag at vurdere lige præcis det her forslag på.
Tage Leegaard (KF), 2010-05-11:
Der findes et problem med indsmugling af forskellige dyr; det kan være dyr, som det under normale omstændigheder er tilladt og lovligt at besidde, men også sjældne dyr, som det ikke er tilladt at besidde.
Der er ingen tvivl om, at mange af disse dyr, specielt hundehvalpe fra forskellige steder i Europa, bliver transporteret under kritisable forhold, hvor dyrene lider overlast og eventuelt endda dør under transporten eller bliver syge.
Allerede her er man jo i åbenlys strid med dyreværnslovgivningen.
Det er ikke tilladt at indføre disse dyr af forskellige årsager, og allerede nu er der en lovgivning, som forholder sig til dette.
Så længe det endnu ikke er klarlagt, om de gældende rammer for straf er udnyttet fuldt ud,
er der for mig at se ingen grund til at fremsætte forslag om yderligere stramninger.
Det må naturligvis ikke være muligt at spekulere i en lille strafferamme, hvis en eventuel fortjeneste langt overstiger straffen.
Det bør derfor undersøges, om strafferammen bliver udnyttet fuldt ud, og det bør også undersøges, om domstolene kan idømme strengere straffe ved at prøve overtrædelserne for domstolene.
Jeg ser frem til den fortsatte udvalgsbehandling, men på baggrund af ovennævnte kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte beslutningsforslaget.
Mads Rørvig (V), 2010-05-11:
Med hensyn til det med borgerlig politik mener jeg, at vi har den gode opskrift på en god borgerlig politik.
Et af elementerne i at have en god borgerlig politik er, at økonomien hænger sammen, og det gør den altså også i denne skattereform.
Skattereformen er fuldt finansieret, og pensionsudligning er netop et af finansieringselementerne i den udligningsordning, vi drøfter i dag.
Jeg må bare ærgre mig over, at Liberal Alliance ikke vil være med til at lave en fuldt finansieret skattereform; det er ærgerligt, hvis man ikke vil støtte op om et sådant initiativ, når man har været med i delaftaler i skattereformen.
Nick Hækkerup (S), 2010-05-11:
Langt de fleste danskere sparer op til deres alderdom i forskellige pensionsordninger.
De beløb, der spares op, er der fuldt fradrag for.
Det er faktisk sådan, at er det arbejdsgiveren, der foretager pensionsindbetalingerne, er der såkaldt bortseelsesret for indbetalingerne, det vil sige, at man skattemæssigt ser helt væk fra pengene.
Til gengæld skal man naturligvis beskattes af pengene, når de engang kommer til udbetaling.
I modsat fald ville man jo have skabt historiens største skattehul.
Konstruktionen er altså ikke, at man sparer skatten ved at spare op, men at man får udskudt sin skat.
Værdien af fradraget har altså været lige så stor som den højeste skatteprocent, man har haft, på det tidspunkt man har sparet op – i den periode, vi kigger tilbage på, jo helt op til 73 pct. Nu er skatten på den personlige indkomst sat ned.
Det medfører, at penge, der er sat ind til et meget stort fradrag, kan tages ud til en lavere beskatning.
Der er bred politisk enighed om, at den gevinst bør inddrages.
Det er Socialdemokratiets opfattelse, at det bør ske på en måde, så almindelige pensionister ikke rammes.
Derfor kan Socialdemokratiet støtte den fastsatte skat på 6 pct. og det fastsatte bundfradrag på 360.000 kr.
Det betyder nemlig, at kun pensionister med en månedlig pension på over 30.000 kr. bliver ramt af pensionsudligningsskatten.
Socialdemokratiet havde gerne set, at regeringen og Dansk Folkeparti havde holdt fast i den forudsatte længere udfasning af skatten, så den skulle bestå i 14 år og derefter blive udfaset med 0,5 pct. om året.
Den ordning, som regeringen og DF har aftalt, er uforholdsmæssig gunstig for de mest velstillede.
Alle ved, at der i forløbet har været en betydelig intern ballade i Venstre om pensionsudligningsskatten, flere af Venstres gruppemedlemmer ville slet ikke have den, og vi ved også, at uroen har ulmet i Det Konservative Folkeparti.
Den underliggende argumentation har været, at det er synd for de rige, at de skal betale skat af de penge, som de har haft fuldt fradrag for.
Så i stedet for at sikre en pensionsudligningsskat, der gav det forudsatte varige provenu på 80 mio. kr., er man nu endt på under det halve, nemlig et varigt finansieringsbidrag på 35 mio. kr. Den lettelse, den ændring i pensionsudligningsskatten er givet til de absolut mest velhavende pensionister i samfundet.
Det er også derfor, at vi sammen med SF i »Fair forandring« har foreslået at hæve pensionstillægget med 5.000 kr. hvert år for pensionister.
I stedet for at give en hjælpende hånd til almindelige folkepensionister, som guderne skal vide kunne have gavn af pengene, giver Dansk Folkeparti dem til de allermest velstillede pensionister.
Det er ikke rimeligt, at de allermest ressourcestærke, som har indbetalt pension med gedigne fradrag, nu også får fordelen af de sænkede marginalskatter på deres arbejdsindkomst.
De skal oven i købet have en lavere marginalskat på deres pensionsudbetalinger.
Anders Samuelsen (LA), 2010-05-11:
Jeg må sige, at jeg faktisk synes, at det var et rimelig arrogant svar.
Altså, for det første ville man jo ikke være blevet ramt af topskatten, hvis ægtefællen havde levet,
så havde ægtefællen fået udbetalt en pension, som ikke var topskatteberettiget.
For det andet bliver den her pension nu ramt af særskatten, på trods af at man jo betaler for skattereformen i form af højere afgifter, så man kommer altså til at betale to gange på den måde.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå Dansk Folkeparti.
Men det må jo så være Dansk Folkepartis retfærdighedssans, som siger, at det er i orden.
Lad mig tage et andet eksempel.
Hvis man forrige år eller for 2 år siden havde bestemt sig for, at man ville have sin ratepension ud over et bestemt antal år, så bliver man nu ramt af skatten, fordi man måske har presset det sammen over en kortere periode og derfor kommer op på en højere udbetaling.
Hvis man havde vidst, at den her regel kom, kunne man have besluttet sig for at trække pensionen over en længere årrække.
Vil Dansk Folkeparti være med til, at man sørger for, at de mennesker, som på den måde uforvarende er kommet i klemme, bliver stillet helt anderledes end naboen, som har valgt en længere udbetalingsperiode?
Ellers er det i fuldstændig sammenlignelige situationer, at vedkommende nu bliver ramt, fordi man ikke kunne forudse, at regeringen ville komme rendende med en særskat.
Mikkel Dencker (DF), 2010-05-11:
Det er altid svært at forudse, hvad der vil ske om 2 eller 3 år, sådan er det jo bare.
Jeg kan sige, at vi har lavet den her aftale med regeringen, som udmøntes med lovforslaget her.
Den aftale står vi fast på, og vi har ikke tænkt os at lave nogen ændringer i det.
Jeg må bare sige til hr. Anders Samuelsens eksempel med den bekendt, hvis ægtefælle var død, at det jo ikke er skatteomlægningerne her og udligningsskatten, der gør, at der betales topskat eller udligningsskat af den afdøde ægtefælles pension.
Det er jo desværre på grund af dødsfaldet, som ulykkeligvis er indtruffet, og som gør, at den efterlevende ægtefælle kommer til at betale topskat af den afdødes pensionsopsparing.
Så det har altså ikke noget med skatteomlægningerne at gøre.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-05-11:
Når hr. Mikkel Dencker bliver spurgt til de ret triste konsekvenser, som den her særskat får for 20.000-30.000 mennesker her i landet, siger ordføreren bare, at sådan er det jo bare.
Nej, sådan er det jo bare ikke.
Det er jo derfor, at vi, 179 mennesker, sidder herinde.
Det er jo sådan set for at varetage borgernes interesser og sørge for at lave nogle fornuftige love.
Sådan er det jo ikke bare, hvis ikke det var sådan, at hr. Mikkel Denckers parti sammen med regeringen havde valgt at tvinge den her særskat ned over pensionisterne.
Så man kan jo ikke bare sige, at sådan er det jo bare, man må tage noget ansvar for de ting, som man beslutter, og sige, at det her er noget, der får konsekvenser for ganske almindelige mennesker.
Mikkel Dencker (DF), 2010-05-11:
I Dansk Folkeparti tager vi også ansvar for skatteomlægningerne her og for udligningsskatten.
Vi tager ansvaret for, at de mennesker, der kommer til at betale udligningsskat, slipper 1½ procentpoint billigere i forbindelse med skatteomlægningerne og udligningsskatten, end de var sluppet i skat, hvis man bare havde bevaret det gamle skattesystem.
Det tager vi ansvaret for, ja.
Så det forstår jeg egentlig ikke Liberal Alliances forargelse over.
Jeg synes hellere, at Liberal Alliance og partiets vælgere skulle være glade for, at det trods alt er VOK-flertallet, der gennemfører en udligningsskat, for vi kan høre, at hvis det havde været en rød regering, vi havde haft, skulle skatten have været meget hårdere og meget længere.
Så det skulle man hellere tage at glæde sig over.
Så vil jeg også lige sige, at jeg tror, at nogle af de afgifter, som hr. Simon Emil Ammitzbøll refererer til, er energiafgifter, som kommer hen over nogle år.
Så er det jo godt, at vi har fået indført denne grønne check, som er sat i verden netop for at dække de her ekstra afgifter, der ligger inden for normalområdet.
Den grønne check er på 1.300 kr. om året pr. person, som man kan få, og det dækker rigeligt normalforbruget af grønne afgifter.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-05-11:
Jeg bliver nu altid nervøs, når en SF’er siger 24 mia. kr., men nok om det.
Det forvirrede mig faktisk så meget, at det ikke helt gik op for mig, om ordføreren fik sagt, hvad partiet vil stemme.
Så det er jeg også lige nødt til at få at vide.
Jeg kunne godt forstå, at man ikke er helt begejstret for den model, der er, og det kan der være mange gode grunde til.
Jeg har nok nogle andre end ordføreren.
Men er det korrekt forstået, at SF i virkeligheden synes, at den her skat skulle være højere?
Mikkel Dencker (DF), 2010-05-11:
Hvis vi ikke havde lavet skattereformen her, skatteaftalen her, var pensionsopsparingen efter den afdøde ægtefælle stadig væk blevet beskattet med de gamle skattesatser, altså topskatten på 59 pct., og det var faktisk højere, end hvad man kommer til med udligningsskatten her.
Så det synes jeg stadig væk er rimeligt, ja.
Så kan jeg sige, at hvorvidt vi er pensionisternes bedste ven, må det næsten være pensionisterne, der skal vurdere det.
Men i hvert fald ligger pensionisternes vilkår Dansk Folkeparti meget stærkt på sinde.
Det er baggrunden for, at vi igennem flere omgange har fået indført ældrechecken med en række forbedringer, og at vi i forbindelse med skatteomlægningerne her også har fået hævet pensionstillægget med 2.000 kr. årligt.
Så det kan jeg bekræfte, ja.
Anders Samuelsen (LA), 2010-05-11:
Nu har jeg forstået det på den måde, at Dansk Folkeparti mener, at de er pensionistens bedste ven.
Her har vi så et forslag, hvor Dansk Folkeparti lægger stemmer til, at man brandskatter pensionister.
Jeg synes ikke, at der er blevet redegjort ordentligt for det her, så derfor vil jeg tage udgangspunkt i et helt konkret eksempel igen og bede hr. Mikkel Dencker om at svare ja eller nej til, om det er rimeligt, at man beskatter i det her tilfælde.
Vi har altså en person, hvis hustru er død.
Hun har sat penge til side og fulgt de opfordringer, der har været om at spare op, gøre sig umage med at spare op til alderdommen.
Hun dør nu, og så bliver pensionen så lagt over på mandens, den tilbageværendes pension og bliver dermed nu ramt af særskatten på pensioner.
Er det rimeligt, at hendes pension på den måde bliver ramt af særskatten?
Den socialdemokratiske ordfører tager udgangspunkt i og understreger flere gange i ordførertalen, at grunden til, at det her er i orden set fra socialdemokratisk side, er, at dem, man rammer, er folk, der har haft meget høje fradragsmuligheder.
Det er ligesom det, der er kernen i det her.
Ganske almindelige lærere, offentligt ansatte, som har sparet op ved siden af den almindelige pension, bliver ramt af det her.
Uanset om man kan lide det eller ej, er det et faktum, at de bliver ramt af det her, samtidig med at de så stadig væk skal betale regningen i form af højere afgifter osv.
Synes den socialdemokratiske ordfører, at det er retfærdigt?
Nick Hækkerup (S), 2010-05-11:
Det, der havde været vores intention, var at lave en udligningsskat, som ville have været en egentlig pensionsudligningsskat, altså, hvor man blev beskattet af den ekstra fordel, man havde haft.
Vi har bare påpeget, at der er nogle uhensigtsmæssigheder i den måde, som det er gjort på.
Anders Samuelsen (LA), 2010-05-11:
Men så lad os da tage fat i det hjørne, som den socialdemokratiske ordfører tager fat i, nemlig igen, at der har været urimelige høje fradragsmuligheder.
Jamen er det ikke bl.a. socialdemokratiske finansministre, som har stået bag ved, at folk har fået den mulighed?
Så har folk handlet i tro på, at man kunne stole på bl.a. socialdemokratiske finansministre, som har lagt navn, ære og rygte til de regler.
Nu kommer man så 15, 20, 30 år bagefter og siger: Nej, det var godt nok ikke i orden.
Det var godt nok en fejl, vores forgængere lavede, så nu lægger vi navn til en såkaldt udligningsskat.
Socialdemokraterne stemmer jo for det her forslag, går jeg ud fra; man stemmer ikke imod.
Nick Hækkerup (S), 2010-05-11:
Se, hvis man skal snakke om, hvad forventningerne har været – som var hr. Anders Samuelsens udgangspunkt – har de vel været, at når man har betalt penge ind med et fradrag, skulle de også beskattes, når de så kom ud.
Man har så haft den fordel undervejs – kan man sige – at være likvid på den her måde, at man har en meget, meget lav udbyttebeskatning, som sikrer, at der bygges ekstra ovenpå.
Det har været vores mål, og det har været vores intention at opnå den retfærdighed, at det, man har betalt ind til, og den udskudte skat, som man har, bliver man så beskattet med det, der var forudsat, når pengene kommer ud.
Det nås ikke med det her forslag, men det er jo ikke os, der har konstrueret det.
Nick Hækkerup (S), 2010-05-11:
Lad mig starte med at korrigere en faktuel fejl hos hr. Simon Emil Ammitzbøll, ellers bliver det jo, når den bliver sagt mange gange, nok til en sandhed.
Statsministeren valgte i dag at aflyse sit pressemøde, fordi han kunne se, at der var større politiske ting, der bevægede sig hen over den politiske dagsorden end at lede landet ovre fra Statsministeriet.
Det har vi selvfølgelig respekt for.
Når den korrektion er givet, vil jeg bare sige: Nej, vi stemmer ikke for det her forslag.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-05-11:
Med fare for at begå samme fejl to gange vil jeg igen prøve at stille to spørgsmål og så håbe, at jeg får svar på begge mine spørgsmål den her gang.
Det er jo med at grave lidt i det.
Socialdemokraterne stemmer ikke for det her forslag, så er det næste kloge spørgsmål jo: Stemmer man imod eller stemmer man blankt?
Det er det ene.
Det andet er sådan set bare det spørgsmål, jeg stillede i første omgang også, nemlig at når man er så optaget af, at folk skal have et meget korrekt fradrag og en meget korrekt pension, vil det så også være sådan, at hvis en socialdemokratisk regering lader skatterne stige, vil man fortsat udligne, således at borgerne får penge den anden vej?
Det er jo kun rimeligt, hvis man går ind for det første synspunkt.
Nick Hækkerup (S), 2010-05-11:
Vi har jo i »Fair Forandring« fuldstændig præcist sammen med SF redegjort for, hvad det er for en skattepolitik, en kommende socialdemokratisk-SF-regering vil føre.
Hr. Simon Emil Ammitzbøll har jo ret i, at argumentationen sådan set godt kan gennemføres på andre områder.
Når man nu for at sikre en sund livsstil eksempelvis hæver afgifter på f.eks. cigaretter, mættet fedt og andre ting, vender det notorisk den tunge ende nedad, og bør man så ikke tage højde for det?
Det er fuldstændig rigtigt.
Det, man gør, bør man gøre, og det er jo også derfor, at vi i »Fair Forandring« har sagt, at det er en af grundene til, at vi bør hæve pensionstillægget, og at det er en af grundene til, at vi bør hæve beskæftigelsesfradraget.
Så det er præcis sådan.
Mikkel Dencker (DF), 2010-05-11:
Dansk Folkeparti og regeringen indgik den 13. april en aftale om udligningsskat på store pensionsordninger.
Aftalen er en del af udmøntningen af aftalen om skatteomlægninger, som blev indgået i marts 2009.
Udligningsskatten bliver på 6 pct. og betales af alle former for pensionsudbetalinger, der overstiger 362.000 kr. om året, dog undtaget kapitalpensionsordninger, invalidepension og efterløn.
For ægtepar gælder, at hvis den ene ægtefælle ikke udnytter sit bundfradrag, kan der overføres op til 121.000 kr. af bundfradraget til den anden ægtefælle.
Skatten kommer til at eksistere i 9 år, og satsen på de 6 pct. fastholdes i 4 år, dvs. i årene 2011-2014, hvorefter den udfases med 1 procentenhed årligt.
Den er dermed fuldt udfaset i 2020.
Dermed tager den model, der er valgt nu, højde for en del af den kritik, der været rejst det seneste år af forskellige interessenter i den her udligningsskat, siden det blev besluttet med skatteaftalen af marts 2009, at der skulle være en udligningsskat.
Baggrunden for udligningsskatten er, at indskud på pensionsordninger med løbende og ratevise udbetalinger fuldt ud kan fradrages i den personlige indkomst.
For personer, der betaler topskat, har værdien af fradraget været 59 pct., og før 1998 var værdien af fradraget endnu højere
Personer med høje indkomster har således kunnet indskyde beløb med en meget høj fradragsværdi.
Modstykket hertil er, at udbetalinger fra ordningerne indkomstbeskattes, men med skatteomlægningerne sættes marginalskatten ned og dermed også skatten på udbetalinger fra allerede opbyggede pensionsformuer.
Det indebærer en uventet gevinst for den eksisterende pensionsopsparing, som er fradraget med meget høje marginalskatter.
Derfor er regeringen og Dansk Folkeparti blevet enige om at indføre den her udligningsskat for personer med store pensionsudbetalinger med henblik på at neutralisere denne utilsigtede effekt.
Det er målet, at skatten skal genindføre paralleliteten mellem fradrag og senere beskatning, og der er således ikke tale om en ekstraskat, men at man skal stilles i en situation, som det hele tiden har været meningen.
Der er dermed ikke nogen, der skal stilles ringere, end de selv har forventet det i hele deres pensionsopsparingsforløb.
Det har været afgørende for Dansk Folkeparti, at både den samlede skatteaftale og aftalen om udligningsskat, som vi her førstebehandler som lovforslag, blev så socialt afbalanceret som muligt.
Det har været vores intention, da vi valgte at gå ind i forhandlingerne om skatteomlægningerne, og denne aftale om udligningsskatten er en brik af flere i skatteomlægningerne til at sikre dette formål.
Derfor skal jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-05-11:
Jeg vover det ene øje og stiller to spørgsmål.
Først: Har vi misforstået ordføreren, eller stemmer Socialdemokraterne ikke for det her forslag, som ikke var rimeligt alligevel?
Er det ikke korrekt forstået eller hvad?
Jeg vil gerne bede om et svar på det.
Dernæst: Nu håber man jo at få regeringsmagten fra Socialdemokraternes side, har jeg forstået, så meget, at man endda har haft pressemøde samtidig med statsministeren osv.
Når man kender en socialdemokratisk regering, er der jo en vis risiko for skattestigninger.
Hvis det nu skulle ske, vil man så også gå ind for en fortsat udligningsbeskatning, således at borgerne får deres penge igen?
Så det er jo ikke kun lettelserne, man får.
Dem får man bl.a. ved at skulle betale alle de her afgifter i den såkaldt fuldt finansierede skattereform.
Så det, der står tilbage, er, at der er nogle mennesker, der får en ekstraskat, fordi de har gjort det, som stort set alle politikere har opfordret dem til, nemlig at spare op til deres alderdom.
Per Dalgaard (DF), 2010-05-11:
Er hr. Ole Hækkerup ikke enig i, at en omlægning af den nuværende energiforsyning til vedvarende energi er en omfattende affære og ikke mindst omkostningstung, og at det derfor vil være smart at finde ud af, hvilke elementer man skal tage fat på først frem for at tage nogle delelementer ud, inden vi har fået et totalt overblik over, hvad vi egentlig vil med hensyn til vedvarende energi?
Både hr. Ole Hækkerup og en tidligere ordfører får det til at lyde, som om det der med geotermi er noget fuldstændig nyt, og at vi ikke aner, hvor det findes.
Det passer jo ikke.
Der ligger jo rapporter og sågar kort med nogle fine gule streger over Danmark, som viser, hvor der findes varmt vand i undergrunden.
Så det ved vi alt om.
Det handler selvfølgelig om at udnytte det, og det handler om at udnytte det på den bedste måde.
Det er bl.a. Dansk Folkeparti også utrolig interesseret i, som jeg sagde i min ordførertale.
Men er hr. Ole Hækkerup ikke enig i, at det er en omfattende affære at gå fra den nuværende energiforsyning til vedvarende energi?