runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-01-23:
Det er ikke så mange forskellige meldinger, der kommer, og nu har jeg jo muligheden for at præcisere det: Selvfølgelig skal det være muligt at have vækst i en virksomhed; det er jo sådan set det, mange af vores initiativer går på fra ministeriets og regeringens side.
Det, som har bekymret eller frustreret mig, er spørgsmålet: Hvordan sikrer vi så, at virksomheder, der vækster, gør det i Danmark, sådan at vi har danske arbejdspladser?
Så når mine udtalelser kommer til at stå i vejen for den vigtige drøftelse, vi faktisk skal have, synes jeg selvfølgelig, det er ærgerligt.
Så det er jo godt, at vi kan tage drøftelsen nu.
Det spørgsmål, som jeg synes er væsentligt, er: Hvordan skaber vi vækst og arbejdspladser i Danmark?
Og det spørgsmål kan vi stille til hinanden, indtil vi får et brugbart svar på det og faktisk ser, at væksten og jobskabelsen stiger.
Og derfor er det også vigtigt at vide, hvad der skal til for at øge investeringerne i virksomhederne.
Det er en fælles opgave for regeringen og erhvervslivet, og oppositionen er selvfølgelig også velkommen til at spille med.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-01-23:
Jeg er glad for, at ministeren – sådan i en bibemærkning – fik sagt, at det er o.k., at virksomhederne tjener penge.
Det synes jeg da er en erkendelse, som jo ligger milevidt fra de udtalelser, som erhvervs- og vækstministeren kom med i Kjerteminde Avis, og lad mig bare gentage, hvad erhvervs- og vækstministeren sagde: »I mine øjne er det i høj grad et politisk spørgsmål.
Hvis vi alle så på fællesskabets interesser i stedet for den enkelte virksomhed eller den enkelte person, ville meget være anderledes.
Hvis virksomhedsejeren f.eks. ikke har som mål, at hans virksomhed skal være så stor i vækst med det mål, at en kapitalfond skal få øje på den.« Jeg kan jo forstå, at det var uklart, og derfor vil jeg gerne vide, om ministeren så tager afstand fra det citat, og siger, at det var uklart og ikke berettiget at kritisere, at en virksomhed skaber vækst, overskud og får nogen til at synes, at det måske var en interessant virksomhed at investere i.
Jeg skal bare høre: Når ministeren efterfølgende har sagt, at udtalelsen var uklar, gælder det så specifikt udtalelsen om, at det er et problem, hvis en virksomhedsejer har til formål at skabe vækst, overskud og eventuelt gøre virksomheden interessant for en køber?
Mener erhvervs- og vækstministeren ikke længere det, som hun sagde til Kjerteminde Avis den 16. januar?
Altså, var det uklart?
Eller hvordan skal vi forstå de meget forskellige meldinger fra erhvervs- og vækstministeren?
Hvordan mener ministeren, at en virksomhed bedst bidrager til vækst i samfundet, hvis det ikke er ved at skabe overskud til virksomheden?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-01-23:
Jeg kan ikke lige høre, om det mest er en kommentar, eller om det er et spørgsmål.
Nu drejer jeg det over til at være et spørgsmål.
Der bliver spurgt om, hvor mange job det her giver, og det er fuldstændig rigtigt, at vi ikke går ud og siger, at det her giver så og så mange job, men vi går ud og lægger nogle spor ud, for at vi faktisk kan få øje på, hvor væksten kan ske.
Ud over det her arbejde med de otte vækstteam, som jeg har fortalt om, og hvilket der heldigvis også her er blevet lyttet til med interesse fra hr. Erling Bonnesens side, har regeringen igangsat en række andre initiativer, og det skulle også gerne bidrage til at få gang i væksten.
Vi har bl.a. fremrykket offentlige investeringer og åbnet et investeringsvindue for virksomhederne, som vil være der frem til udgangen af 2013.
Så har vi af flere omgange styrket finansieringsmulighederne for især små og mellemstore virksomheder, og regeringen har lanceret en vækstmarkedsstrategi, som skal styrke danske erhverv på de nye vækstmarkeder, herunder BRIK-landene.
Så vi har som regering taget mange initiativer.
Det, det handler om, er, hvordan vi får dem i spil, og hvordan vi så sikrer – det gør jeg jo bl.a. ved at tage rundt og besøge virksomheder og i andre fora – at de indsatser, som vi gør, også giver mening derude, hvor de skal modtages, så vi kan få dem omsat i nogle job.
Erling Bonnesen (V), 2013-01-23:
At vi skal skabe job, er vi fuldstændig enige om.
Det tror jeg står på alle partiers dagsorden.
Så hører vi også nu regeringen sætte en overskrift om vækstteam – jamen det lyder jo egentlig meget godt sådan i overskriftsform.
Når man så spørger konkret ind til, hvad der står under overskriften – hvad giver det f.eks. af nye arbejdspladser, hvad giver det af mere vækst? – så får vi ikke noget svar.
Senest i forgårs spurgte jeg om det.
Hvad har regeringen selv indregnet f.eks. i finansloven?
Hvad forventer man det vil give af nye job?
Vil der være slagteriarbejdere, der er blevet fyret, som f.eks. igen kan få deres job?
Vil der være flere fiskere, der kan få lov til at fange de fisk, der skal til?
Vil der være flere gartnere, der kan komme til at producere og sælge varer, fordi konkurrenceevnen måske bliver forbedret? Hvad er svaret fra regeringen?
Man har ikke indregnet noget, man tør ikke at indregne positive virkninger af det, for man tror ikke rigtig på det.
Man tror ikke på sine egne planer, og det er da et problem.
Så er det vel derfor, at man havner i den situation, når ministeren giver et interview – og det er jo fint, at en minister giver et interview – at man kommer til at sige, at krisen er oppustet.
Og så i den situation, hvor det er minus 0,4 ...
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-01-23:
Jeg vil lige nævne – for det har jeg jo anledning til nu – nogle af de initiativer, vi har taget i regeringen, og som jeg på mit ministerområde har arbejdet med.
Det drejer sig jo bl.a. om de her otte vækstteam, som regeringen har nedsat.
Virksomhedsforum udpeger områder, hvor virksomheder oplever de største byrder, og kommer med forslag til forenklinger.
Forenklinger kan jo f.eks. være regler, der bliver ændret, nye processer eller kortere sagsbehandlingstider.
Regeringen har modtaget 40 forslag til administrative lettelser fra Virksomhedsforum, og vi er i gang – vi har faktisk allerede eksekveret 85 pct., som er gennemført helt eller delvis.
Så vi arbejder hårdt på det her.
Noget af det, vi jo også har gjort, er, at vi har fjernet fedtafgift og sukkerafgift og genindført § 33 A, så vi er faktisk meget lydhøre.
Og det, der står øverst – og det kommer jeg til at sige hundrede gange i dag, tror jeg – er, at vi skal have skabt job, og vi skal have skabt en varig vækst herhjemme.
Erling Bonnesen (V), 2013-01-23:
Og så siger erhvervsministeren, at krisen er oppustet.
Det er jo da lidt af et problem.
Så spørger ministeren, hvordan vi så kan løse det, og siger, at det er erhvervslivet, der modarbejder og ikke vil trække med.
Det er da en lidt underlig facon, og derfor er det vel ikke så mærkeligt, at vi stiller spørgsmål til, hvordan ministeren prøver at håndtere tingene, for det er jo ministerens pligt at komme med nogle initiativer, for at vi kan komme videre.
Vi har masser af initiativer i Venstre, og dem har vi også spillet ud med i forskellige debatindlæg.
Det tillader tiden ikke at jeg redegør for nu, men jeg vil da gerne prøve at komme lidt mere rundt om spørgsmålet, så ministeren kan få redegjort for sine synspunkter – det, som hun så reelt giver udtryk for.
Så er det ikke lidt af et problem, at vi har en regering, som selv konstaterer, at dens egen politik faktisk har slået fejl.
Man er gået fra plusvækst til minusvækst, og så siger man, at krisen er oppustet.
Det er da ikke en måde at løse det på.
Var de to ting ikke noget, man skulle prøve at se på i stedet for at give udtryk for frustration, som ministeren gør?
Er det ikke lidt af et problem?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-01-23:
Jeg tror lige, vi skal slå fast her, at de folk, som i dag står i en svær økonomisk situation og eventuelt har mistet deres job, ikke er så optaget af, om det var den ene eller den anden, som var skyld i, at væksten herhjemme stoppede; de er optaget af at få et job.
Da krisen startede i 2008, var vi jo sådan set også enige om, at der også var andre forhold i Europa, som betød, at økonomien blev presset.
Så det, jeg har brug for at sige – og det giver det her spørgsmål mig anledning til – er, at vi jo faktisk har et afbalanceret syn på krisen, både på de store udfordringer, som vi står over for, og også på de dele af dansk økonomi, som går godt.
Men vi må fra politisk side hverken tale krisen op eller ned.
Så er der i sagens natur forskellige meldinger om, præcis hvordan krisen tager sig ud.
Jeg mener, det er vigtigt at have et afbalanceret syn på det, sådan at vi både fokuserer på de store udfordringer, vi står over for, og at vi også sørger for, at de gode tegn, der faktisk er på, at der er en bedring, også bliver omtalt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-01-23:
Det jo svært at være uenig i, at vækst er vigtigt, men jeg må sige, at jeg bliver bekymret, når landets erhvervs- og vækstminister ikke anerkender den grundlæggende forudsætning for, at der skabes arbejdspladser i Danmark og for, at det er attraktivt at gøre det.
Hvad er det, der driver virksomhederne?
Det er da udsigten til at kunne tjene nogle penge.
Og det er jo derfor, man bliver bekymret, når erhvervs- og vækstministeren siger, at de borgerlige partier og deres støtter i erhvervslivet har en interesse i, at det ikke lykkes for den røde regering.
Altså, det synes jeg er en udtalelse, som vidner om en grundlæggende mangel på forståelse af, hvad det er, der foregår i erhvervslivet.
Og det skulle man åbenbart gøre, fordi det er vigtigt at genere regeringen.
Jeg synes, det er stærkt bekymrende, at erhvervs- og vækstministeren mener, at der er nogle, der sætter det at angribe regeringen højere end at drive deres virksomhed, tjene nogle penge og skabe noget vækst i det her land.
Jeg vil gerne høre, hvor det upræcise var i det.
Karen Hækkerup (S), 2013-01-23:
Der synes jeg at fru Anne-Mette Winther Christiansen går galt i byen, for der er ikke nogen forandring i, at kommunen har en forsyningsforpligtelse over for den ældre borger.
Det vil sige, at kommunen skal gå ud og lave nogle aftaler med nogle private leverandører, men den skal sådan set også være klar til, hvis den private leverandør drejer nøglen om og ikke længere kan være i markedet, så fra den ene dag til den anden at overtage hele den opgave.
Som reglerne er i dag, har kommunerne mulighed for at tilrettelægge udbud.
Og så vælger man nogle af dem, som er der, og som man synes vil være gode at have i sin kommune.
Det ændrer lovforslaget fra regeringen ikke på.
Kommunerne kan stadig, hvis de er glade for godkendelsesmodellen, vælge at køre videre med den.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-01-23:
Som det er nu, er det godkendelsesmodellen, der er den bærende for det, og den fjerner ministeren.
Ministeren vil ikke have noget med godkendelse at gøre, og ministeren kan dermed ikke garantere kvaliteten.
Hvordan kan vi sikre, at den svækkede ældre borger får et reelt frit valg?
Karen Hækkerup (S), 2013-01-23:
Det vil sige, at de selv kan vælge, om de vil kombinere udbuds- og godkendelsesmodellen.
De kan tage nogle dele af deres område og sige: Inden for det her område vil det være interessant at lave nogle samlede udbud eller kigge på tingene ...
[Lydudfald].
Nu er der mikrofon igen.
Det vil også gøre det mere interessant for dem, som er i markedet, fordi man lige pludselig kan sige: Nå, der er noget mad, som skal ud til nogle institutioner, men der er også noget, som vi skal have ud til de lidt ældre borgere, det er lidt mere spændende, det kan give en lidt bedre pris, og det kan desuden gøre, at man kan have nogle lidt mere spændende valgmuligheder på menuen.
Der er ingen ændringer i reglerne om det, som fru Anne-Mette Winther Christiansen spørger om, altså at man kan risikere, at der kun er to i markedet.
For sådan er loven sådan set også i dag.
Man kan vælge kommunen, og så kan man, når man laver et udbud, vælge at sige, at der eksempelvis skal være to, tre, fire eller fem andre, og hvor kommunen kan være den ene.
Det ændrer vi sådan set ikke på.
Vi lader det bare være op til kommunen at tilrettelægge det, så det giver mening for dem.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-01-23:
Ministeren startede hele indlægget med at sige, at det var en aftale med Enhedslisten.
Jeg kan læse i samme interview i Arbejderen fra den 15. januar, at Enhedslistens ordfører, hr. Finn Sørensen, udtaler, at han gerne vil have afskaffet alt privat, og at vi kun skal have offentligt udbud.
Er det så den vej, ministeren er på vej til at gå?
Når det første spørgsmål er formuleret, som det er, er det jo, fordi det er ret væsentligt.
Ædresagens direktør, Bjarne Hastrup, har en bekymring, som han udtaler sig om i Arbejderen den 15. januar.
Han frygter, at den øgede vægt på priskonkurrencen kommer til at undergrave hjælpen til den svækkede ældre.
For det er jo også sådan i det forslag, at det er muligt at gøre sådan, at der kan være et tilbud fra kommunen, og så kan der yderligere være et firma, der godkendes.
Dermed har borgeren ikke et reelt frit valg, men noget frit valg-agtigt, fordi det hedder sig: Det her firma er det private, og det her er det, kommunen selv kan tilbyde.
Alternativet er, at borgeren selv skal ud og finde noget på nettet, surfe tilfældige steder for at finde ud af, om der overhovedet er andre firmaer.
Hvordan vil de blive godkendt?
Karen Hækkerup (S), 2013-01-23:
Tak for det, formand,
og tak for spørgsmålet, som drejer sig om den finanslovsaftale, som regeringen har indgået sammen med Enhedslisten, hvor vi går ind og sikrer borgerne et frit valg på hjemmehjælpsområdet og samtidig forenkler reglerne for tilrettelæggelsen af ordningen, sådan at man ikke behøver at leve op til de særregler, der er i serviceloven, som den er i dag.
Det, jeg gerne vil sige med det her, er, at jeg i virkeligheden synes, at det er ret fantastisk, at vi nu efter mange års kritik i kommunerne af den måde, som reglerne om det frie valg har fungeret på, er lykkedes med at lave en aftale, hvor vi sætter kommunerne fri, og hvor vi sørger for, at kommunerne kan tilrettelægge nogle mere fleksible udbud, sådan at de både er til gavn for deres borgere og for den samlede økonomi i kommunekassen.
De kan lave nogle udbud, der gør, at borgeren har det frie valg, samtidig med at det bliver attraktivt for dem, som er på markedet, at finde ud af, hvordan de kan være med i de her udbud.
Som reglerne er i dag, er der nogle særregler i serviceloven, og de gør, at man eksempelvis ikke kan lave puljeudbud.
De gør også, at kommuner eksempelvis ikke selv kan stå uden for, hvis man laver et udbud, for hvis man er med i et udbud og man taber, taber man også opgaven, og derfor kan man ikke stå uden for, hvilket betyder, at nogle kommuner vælger slet ikke at lave de her udbud.
Det, vi gør anderledes nu, er, at vi fjerner nogle af de særregler, sådan at borgerne altid har et frit valg.
Men kommunen skal sådan set leve op til præcis det samme krav om forsyningsforpligtelse, der skal være tilsyn med den hjælp, som den ældre får, hvad enten den er privat eller kommunal.
Så som jeg ser det, er det her en rigtig god ordning, en ordning, hvor vi bevarer borgerens frie valg, men sørger for, at der ikke kommer til at være for mange penge, som bliver brugt på unødigt bureaukrati eller på særregler, der i virkeligheden ikke er den enkelte borger til gavn.
Vi sørger for, at de samme regler om sikkerhed og kontrol eller retssikkerhedslovens forpligtelser stadig væk er gældende.
Det vil stadig væk også være sådan, at kommunerne en gang om året skal lave kvalitetsstandarder.
Så for mig at se, er der for borgerne sådan set ikke andet end gode nyheder i den her aftale.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-01-23:
Er ministeren enig i direktør i Ældre Sagen, Bjarne Hastrups, bekymring, når han om regeringens kommende lovforslag om frit valg af hjemmehjælp i Arbejderen den 15. januar 2013 udtaler: »Jeg frygter, at den øgede vægt på priskonkurrence endnu engang kan undergrave hjælpen til svækkede mennesker, der har svært ved selv at klare hverdagen«?
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-01-23:
Når ministeren til TV 2 udtaler, at »jeg savner egentlig bare, at vi i fællesskab i Danmark tager krisen alvorligt, og så ikke gør krisen værre end den er«, mener ministeren så vitterlig, at krisen er talt op og bevidst overdrevet?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-01-23:
Jeg kan svare ganske kort på det.
Det er simpelt hen et initiativ, som er i gang, og de drøftelser pågår, og jeg er helt sikker på, at man vil vende tilbage med information om, hvordan resultaterne af de initiativer bliver.
Så jeg vil ikke komme med nogle indspark til det her, fordi jeg tænker, at det simpelt hen vil forstyrre billedet, men vi har en fælles interesse.
Jeg er meget glad for, at vi har haft mulighed for her i dag at kunne konstatere, at vi i fællesskab gerne vil skabe nogle fornuftige rammevilkår, så vi sikrer, at der fortsat er danske arbejdspladser i Danmark.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-01-23:
Jeg vil gerne have mig frabedt, at man pålægger mig noget som helst ansvar for sukkerafgiften, som var regeringens helt egen opfindelse, og som den heldigvis blev klogere på.
Når erhvervs- og vækstministeren taler om, hvad der skal til fremadrettet, vil jeg sige, at regeringen har lanceret en jobskabelsespakke.
Det er jo interessant, og jeg kan love for, at vi i Venstre vil være meget konstruktive i det arbejde, for vi har nemlig en fælles interesse herinde i at sikre vækst og beskæftigelse i Danmark.
Uanset vores politiske forskelle er vi jo grundlæggende alle sammen af den samme opfattelse, nemlig at det her samfund skal være så godt som muligt, og at vi skal sørge for, at danskerne har et ordentligt samfund.
Så det er vi sådan set helt enige i.
Så er jeg jo meget interesseret i at høre, hvor meget erhvervs- og vækstministeren vil lægge vægt på skatte- og afgiftslettelser i den her jobskabelsespakke.
Der har været lidt forskellige meldinger.
Nu har erhvervs- og vækstministeren talt meget om nogle skatteelementer, og så kunne jeg godt tænke mig at vide, hvor stor en del erhvervs- og vækstministeren forventer at skattelettelser vil fylde i den jobskabelsespakke, der kommer.
Karen Hækkerup (S), 2013-01-23:
Det er i virkeligheden et lidt mærkeligt spørgsmål.
Vi bruger i dag, efter hvad kommunerne og Finansministeriet har regnet sig frem til, i hvert fald 132 mio. kr. på papirydelser, vi ikke får noget ud af, og så vil spørgeren gerne have en garanti for, at pengene bruges på ældreområdet i stedet for på børneområdet.
Jeg synes, det er mere fornuftigt at sige til kommunerne, at de skal løfte den opgave, som de skal.
De skal have de penge, de har brug for for at løfte opgaven, men findes der penge, som de har brugt på unødigt bureaukrati, så må det da være op til kommunerne selv at afgøre, om de mest har behov for flere vuggestuepladser eller flere pladser inden for ældreområdet.
Der kan man selv træffe beslutning om, hvad de penge, der bliver frigivet, skal bruges til.
Det har Socialdemokraterne og regeringen i hvert fald tillid til at man kan i kommunerne.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-01-23:
Nu lagde jeg jo mærke til, at Enhedslisten ikke har fået de ekstra pædagoger i daginstitutionerne, som de ønskede sig helt fra valgkampen af, og da det er sådan, at ministeren her selv bringer et beløb på 132 mio. kr. på banen til det borgernære område, som jeg hørte ministeren sige, så kan de penge jo lige så godt gå til daginstitutionerne som til ældreområdet.
Kan ministeren garantere, at pengene bliver i ældreområdet?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-01-23:
Der er faktisk også rigtig mange små virksomheder.
Der er flere af dem, som har kontaktet mig og sagt: Vi har en rigtig høj kvalitet og en rigtig høj tilfredshed, men hvis vi skal konkurrere med kommunens pris, hvor man ikke regner administrationsudgifterne ind, og hvor man ikke regner elregningen ind, så har vi virkelig en udfordring, og så vil vi ikke kunne hamle op med kommunens pris.
Vil ministeren sørge for, at der er et meget gennemskueligt udregningsark, der simpelt hen viser, hvad der er kommunens udgifter til alt, og hvad der er det private firmas?
Karen Hækkerup (S), 2013-01-23:
I det her spørgsmål bliver vi i samme boldgade.
Lad os nu bare sige det, som det er.
Der synes jeg at det, hvis vi skal nå videre, end vi nåede ved det sidste spørgsmål, er vigtigt at sige, at kommunerne stadig væk mindst én gang om året skal udarbejde kvalitetsstandarder for hjemmehjælpen, og at det er dem, som danner grundlag for kommunernes leverandøraftaler.
Derfor mener jeg sådan set, at man har taget hånd om den bekymring, der kan være om, hvorvidt kvaliteten er i orden.
Det vil stadig være sådan, at man skal have fuld styr på kvaliteten.
Man kan også have fokus på den rehabiliterende indsats.
Det vil sige, at man i stedet for at yde hjælp kun for at hjælpe yder hjælp for at gøre borgeren, som modtager hjælpen, endnu stærkere, sådan at denne kan genvinde nogle af de færdigheder, der måske er gået tabt.
Så derfor vil jeg sige, at vi nu også får mulighed for at lave nogle incitamenter både til kommunerne og til de private leverandører, som er på markedet, hvormed man sådan set kan honorere de firmaer, som løfter indsatsen for deres borgere, og som sørger for, at borgeren får et bedre udgangspunkt, og det synes jeg er rigtig, rigtig vigtigt.
Når det er sagt, vil jeg sige, at pris og kvalitet hænger sammen.
Det gør det, og det er jeg sådan set rigtig, rigtig bevidst om.
Men jeg synes, at det er rigtig vigtigt, at vi sørger for to ting, nemlig både at borgeren får den nødvendige hjælp, som borgeren har brug for, og at vi ikke betaler mere end højst nødvendigt for at få opgaverne udført.
Det vil sige, at hvis kommunen ikke kan stille flere leverandører til rådighed, skal borgeren have et fritvalgsbevis, så borgeren selv kan gå ud og finde ud af, hvilken leverandør vedkommende har lyst til at bruge, og selv kan gå ud og finde en, som kan levere det, som vedkommende er visiteret til fra kommunens side.
Jeg tror, at det frie valg med den nye ordning, vi laver, måske kommer til at blive endnu bedre, for det vil blive endnu mere udbredt, også i de egne af landet, hvor det frie valg i dag ikke gør sig gældende for ret mange borgere.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-01-23:
Hvad mener ministeren er vigtigst i den danske ældrepleje, konkurrence på pris eller konkurrence på kvalitet?
Ministeren sagde, at der var en rigtig flot tilfredshedsscore for, hvordan borgerne har det med den hjemmehjælp og den hjemmeservice, som de modtager – både i offentligt og privat regi.
Vil ministeren dermed fortsætte godkendelsesmodellen?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-01-23:
Jamen jeg vil da sige, at rækken af afgifter og skatter, vi har overtaget fra den tidligere regering, sådan set også er lang.
Jeg har også tidligere svaret på, at vi jo har fjernet sukkerafgift og fedtafgift, vi har fjernet iværksætterafgift, vi har fjernet § 33 A, og vi vil selvfølgelig også se på, om der er de rammebetingelser, som der skal til.
Det, vi kan se, er, at investeringerne i virksomhederne er lave, og vi kan også se, at der er virksomheder, som har kapital, der ikke bliver brugt til investeringer.
Regeringen vil i løbet af i år fremlægge vækstplaner fra regeringens vækstteams, og vi fremlagde allerede før jul den første vækstplan for det blå Danmark.
Vi arbejder også lige nu med et initiativ, hvor vækstplanerne sammen med de her initiativer vedrørende rammevilkår, jobskabelse, og hvad der nu skal ligge i det, gør det så attraktivt som muligt at placere investeringer i Danmark.
Det vil også give danske virksomheder lyst til at placere deres investeringer i Danmark, og så vil vi kunne få skabt nogle arbejdspladser.
Jeg prøver at gøre det lidt kort.
Jeg har som erhvervs- og vækstminister et godt og tillidsfuldt samarbejde med erhvervslivet, og jeg har et godt kendskab til mange danske virksomheder og anerkender de gode ting, som foregår.
Derfor er det også mit ønske at fastholde og udbygge dialogen om at skabe arbejdspladser og vækst.
Besøg på de danske virksomheder giver inspiration til og viden om, hvordan vi styrker virksomhedernes rammevilkår og kan håndtere krisen
bedst muligt.