runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Petersen (S), 2006-12-07:
Det er dybt uansvarligt at lade være med at investere i en ordentlig velfærd i et land, der bliver rigere og rigere.
Det er dybt uansvarligt ikke at sikre, at der er åbent i daginstitutioner og ikke lukkedage, at der er en mobilitetsmulighed på arbejdsmarkedet, fordi man får passet sine børn ordentligt, og fordi man er sikker på, at ens ældre bliver plejet ordentligt.
Det er sådan set uansvarligt ikke at gøre det ordentligt.
Jeg har svært ved at forstå, hvilke finanspolitiske virkninger af sådan større karakter, der skulle være i at støtte et radikalt forslag om at forbedre ulandsbistanden – det svarer i øvrigt til vores eget forslag i samlet niveau.
Mig bekendt er det ikke det, der udløser de fleste flaskehalse, når vi laver en overførsel til udlandet.
Det burde finansordførere sådan set være ret enige om.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-07:
Jamen når man så under debatten tilslutter sig Det Radikale Venstres forslag om 450 mio. kr. til ulandsbistanden og SF’s forslag om 1,3 mia. kr., ja, så forøger man jo ubalancen og dermed det overbud, man foretager i forhold til regeringens forslag.
Er det ikke uansvarligt at blive ved med på den måde at overbyde, når der nu er tilstrækkelige midler, flere midler end nogen sinde, bl.a. i kommunerne?
Er det ikke uansvarlig politik?
Jan Petersen (S), 2006-12-07:
Nej, det er sådan set vældig ansvarligt, og hr. Christian Wedell-Neergaard ved jo udmærket, at hvis man ser på den samlede nettovirkning af de socialdemokratiske ændringsforslag – ikke alle er til afstemning – er forskellen sådan set et par milliarder.
Det mener vi er forsvarligt, især når de par milliarder anvendes målrettet på områder, hvor vi også samtidig kan håndtere flaskehalsproblemstillingen, og det er jo typisk børne- og ældreområdet.
Jeg har lige i et tidligere svar nævnt, at der er et udbredt deltidsarbejde, og det kan bære en del af det, men jeg kan også føje til i forhold til den mere overordnede økonomiske diskussion, vi vel skal have på onsdag, at et af de problemer, vi har på det danske arbejdsmarked, jo er, at arbejdsmarkedspolitikken ikke er effektiv nok.
Det er ikke reglernes skyld, men det er i høj grad måden, regeringen forvalter reglerne på.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-07:
Det Økonomiske Råd advarer mod yderligere stigninger i de offentlige udgifter, og Socialdemokratiet er jo kommet med et ændringsforslag, hvor man vil øge udgifterne til kommunerne med 1 mia. kr., og så tilslutter man sig her ved debatten også SF’s forslag på 1,3 mia. kr.
Jan Petersen (S), 2006-12-07:
Det kan jeg sådan set i al venlighed bekræfte.
Der vil vi lægge et loft.
Og der bliver jeg nødt til at sige, at det provenu, vi får hjem af det, putter vi i en fin kasse og gemmer til den skattereform, der skal være en attraktion for et bredt flertal i Folketinget.
Effektiv ligning kan give et provenu, og man kan også sige, at der er erhvervstilskud, der er skjult i form af nedsættelse af beskatning af landbruget.
Den slags kan umiddelbart bruges til at forbedre velfærden.
Så det er sådan set et ja, men vi skal lige se på, hvad der bruges til hvad.
Ole Sohn (SF), 2006-12-07:
Jeg synes ellers, at hr. Jan Petersen brugte meget af sin ordførertale på at kritisere den manglende investering, der var fra den her regerings side, og den manglende udvikling af velfærden, som betyder, at der er en stigende ulighed i samfundet, som ikke mindst er begrundet i det ulyksalige skattestop, som er det mest ulighedsskabende element, der har været i dansk politik i nyere historie.
Jeg er lidt optaget af, om Socialdemokraterne, som desværre jo også er hoppet på skattestopvognen, efter et valg vil medvirke til at sikre, at der bliver lukket skattehuller og indført en mere effektiv ligning, som gør, at der kan tilføres fællesskabet flere midler, hvilket er nødvendigt for at kunne forbedre velfærden.
For det bliver da i allerhøjeste grad nødvendigt, også som følge af det forlig, der er lavet omkring efterlønnen.
Jan Petersen (S), 2006-12-07:
Jeg synes, det er fornuftigt, at vi indretter en aftrædelsesmodel i det fremtidige Danmark, der tager højde for, at vi lever længere, og tager højde for, at vi har brug for flere hænder.
Så der er ikke nogen tvivl om, at velfærdsforliget, herunder den model, der er lagt for aftrædelse til efterløn og pension, er klog og fremtidssikret.
Men betalingen for, at vi gør det her, den betaling, befolkningen skal have for det her, er, at vi investerer massivt i, at de ikke bliver syge af at gå på arbejde og ikke bliver nedslidte af at gå på arbejde, og at der ikke produceres førtidspensionister i de mængder, som hr. Ole Sohn frygter vil komme.
Det er jo derfor, der er indsatser på arbejdsmiljøområdet i forliget – og det tror jeg ikke hr. Ole Sohn vil kunne bruge mange ord på at kritisere, tværtimod – og det er også derfor, der er en nedslidningsfond eller en forebyggelsesfond, som den jo hedder nu, som skal investere massivt i, at danskeren får et bedre arbejdsliv, og herunder også rette op på den ulighed, der er i middellevetiden, en ulighed, som betyder, at grupper, der har et hårdere og mere udsat arbejde, lever kortere tid.
Det er det, den skal bruges til.
Ole Sohn (SF), 2006-12-07:
Jeg vil gerne have den socialdemokratiske ordfører til at uddybe begrundelsen for eller bevæggrundene til, at Socialdemokraterne har fundet det nødvendigt at gå ind og stramme og beskære efterlønsalderen, så den i første omgang bliver stigende til 62 år, men med hjælp fra Dansk Folkeparti har man lavet en indeksering, som betyder, at efterlønsalderen stiger op til 66 år og pensionsalderen til 71 år.
Er det virkelig socialdemokratisk politik – også når man ved fra Finansministeriets DREAM-gruppe, at det producerer 190.000 nye førtidspensionister?
Er det virkelig noget, Socialdemokraterne er stolte af at medvirke til?
Jan Petersen (S), 2006-12-07:
Hvis hr. Martin Henriksen ikke mener, han får noget svar fra mig, er det sådan set, fordi jeg svarer i overensstemmelse med kvaliteten af spørgsmålet.
Der er ikke enighed om de tal her.
Ældre Sagen peger f.eks. på en anden virkelighed end den, hr. Martin Henriksen tror på.
Den her aftale, som hr. Martin Henriksen dækker på ældreområdet, peger på, at man ikke er sikker.
Og Ældre Sagen er sådan set sikker på, at der sker det modsatte.
Jeg tror, hr. Martin Henriksen ligesom så mange andre kan få en opfordring til at rejse rundt i landet med sine tal og så se, hvordan det går.
Jeg ønsker bare god rejse med alle tallene; det kunne være, man mødte en virkelighed, der var lidt anderledes.
Jamen altså, det er der sådan set ikke nogen grund til at føre nogen stor, indviklet diskussion om.
Hr. Martin Henriksen kan mene, at det bliver sådan, og den virkelighed, jeg møder, siger sådan set, at det er det modsatte, der bliver tilfældet.
Man kunne jo også sige: Nå, det blev ikke så slemt, som vi frygtede.
Er det nok?
Er det nok, at vi – i nogle kommuner – står med en uændret indsats på pleje- og ældreområdet?
Er det nok, at vi i nogle kommuner står med en uændret indsats på børneområdet?
Er det nok?
Det er sådan i nogle kommuner, det er vi ret sikre på, og usikkerheden med hensyn til, om ikke det er tilfældet, fremgår jo direkte af, hvad man har skrevet i sin aftale.
Men er det niveau, vi ligger på nu, godt nok?
Hele formålet med kommunalreformen var vel sådan set, at vi skulle få en bedre offentlig service, og det er der på ingen måde udsigt til.
Det, der er rimelig sikkerhed for, og det, der er nævnt i aftalen, er, at det ser ud til, at det ikke bliver værre.
Jo, det gør det sådan set nogle steder.
Så jeg tror sådan set, at hr. Martin Henriksen får et lille problem med at rejse rundt og fortælle, at det blev bedre, for det tror jeg sådan set ikke det blev.
Karen Hækkerup (S), 2006-12-07:
Hvis jeg må citere frit efter hukommelsen, så synes jeg at huske, at ordføreren har sagt: Jeg græder tørre tårer over den stigende ulighed.
Jeg græder tørre tårer.
Det er med andre ord krokodilletårer, og nu får vi altså tydeligt bevis for, hvad ordføreren i virkeligheden mener: Der er ingen ulighed, der er ingen, der er fattige i det her land; det er noget fusk, når folk søger julehjælpspakker og bliver afvist; det passer slet ikke, at der er mennesker, der bliver sat på gaden.
Det går jo rigtig godt.
Men fra de almindelige mennesker, som bor til leje i landets almene boliger, den ene million, har regeringen faktisk lige stjålet 18.000 kr. pr. lejemål.
Synes ordføreren så, det er mærkeligt, at man ikke kan få sit julehumør i top?
Skal mennesker, der bliver sat på gaden og bliver frataget mulighederne for at få renoveret deres lejligheder, samtidig være i Venstres glade julehumør?
Det hænger jo ikke samme.
Så hev Venstres ordfører lige sit eget falske julemandsskæg af i fuld offentlighed.
Ordføreren startede med en snak om den glade julestemning, og nu, hvor vi kommer ind i debatten, viser det sig jo, at det, Venstre stadig væk vil, og det, Venstre stadig væk tror på og hylder, er ulighed, en voksende ulighed i det danske samfund.
Det er jo absurd at høre på den debat, der lige har været.
Der er mennesker på kontanthjælpsloftet, som bliver sat ud af deres lejligheder, og den ene rapport efter den anden, også regeringens eget råd og vismandsrådet, siger: Kontanthjælpsloftet skaffer ikke folk i job, det gør dem kun udstødte i samfundet, det sætter dem på gaden.
Samtidig med det har regeringen besluttet sig for, at lige præcis de mennesker med de små indtægter, der typisk er dem, som bor i lejeboliger, skal frastjæles 1,6 mia. kr. af bl.a. regeringen og Dansk Folkeparti.
Det er da usmageligt.
Er det ikke et tegn på, at ulighed faktisk er en god ting, hvis hr. Peter Christensen skulle være helt ærlig?
Thomas Adelskov (S), 2006-12-07:
Så kan jeg forstå, at Venstre nu har indtaget det synspunkt, at de mennesker, som er i fleksjob, ikke er en del af arbejdsmarkedet.
Vi har ellers tradition for herinde, at vi opfatter fleksjobbere som nogle, der yder alt det, de kan på arbejdsmarkedet; de har bare en nedsat erhvervsevne og kan måske kun yde 50 pct. eller 75 pct.
I hvert fald betyder det her lovforslag med den minimale ændring af loven, at dem, man hjælper, kun er dem, der kan yde 100 pct. på arbejdsmarkedet.
Synes hr. Peter Christensen ikke, at det er et lidt mærkeligt menneskesyn, at dem, vi skal hjælpe, altså kun er dem, der kan yde 100 pct., hvorimod vi overlader dem, der kan yde 50 pct. eller 75 pct., til tilfældighederne, med hensyn til om de kan få forsørgelse i kontanthjælpssystemet eller helt mister deres forsørgelsesgrundlag?
Peter Christensen (V), 2006-12-07:
Ideen har jo netop været at sige, at hvor der var udsigt til, at man kunne vende tilbage til et job, var det urimeligt, at man røg ud efter de 2 år.
Og det er sådan set det, vi retter op på for den gruppe, der beskrives, hvor der så er muligheden for at forlænge med et år ekstra, så man kommer op på 3 år.
For det er jo uhensigtsmæssigt som bare pokker, at man har mennesker, som har udsigt til at kunne blive klar til arbejdsmarkedet, men som vil ryge ud, fordi det ikke kan nås inden for tidsrammen.
Thomas Adelskov (S), 2006-12-07:
Og nu kunne jeg så høre i ordførertalen, at hr. Peter Christensen brystede sig af det ændringsforslag, som regeringen og Dansk Folkeparti er kommet frem til.
Kan hr. Peter Christensen ikke bekræfte, at det ændringsforslag, som Dansk Folkeparti og regeringen har lagt frem i Folketingssalen, vil hjælpe under 10 pct. af de mennesker, der hvert eneste år falder ud af sygedagpengesystemet?
Det drejer sig om mennesker, som har været ude for et trafikuheld, eller som er blevet ramt af en alvorlig længerevarende sygdom.
Peter Christensen (V), 2006-12-07:
Jeg angreb ikke forældrene.
Det var netop min pointe i det, jeg sagde før, at forældrene reagerede på det, de fik at vide, men det var bare ikke det rigtige, så det er ikke at angribe forældrene.
Jeg synes sådan set, at de i nogle sammenhænge er blevet misbrugt i den sag, og at børn er blevet misbrugt.
Det var det, jeg angreb bl.a. Enhedslisten for.
Men kvalitetsreformen er jo også tænkt til at skulle forholde sig til den problemstilling, at der bliver færre hænder, for det er jo rigtigt, at der bliver det.
Det ved vi, og det er de i deres gode ret til, men det ændrer selvfølgelig ikke ved, at de hænder så ikke er der længere.
Derfor er hele tankegangen bag kvalitetsreformen jo også at sige: Kan vi indrette vores systemer bedre?
For svaret er jo ikke hele tiden bare at bede den enkelte medarbejder om at løbe hurtigere.
Det kan de ikke.
Derfor er det også et spørgsmål om tilrettelæggelsen af arbejdet.
Og det er sådan set også tankegangen bag kvalitetsreformen at spørge: Kan vi ikke gøre tingene anderledes?
Jeg tror, at hvis man spørger medarbejderne – det har jeg selv oplevet, når jeg har været på besøg i institutioner – har de da også ideer til, hvordan man kunne gøre tingene bedre.
Line Barfod (EL), 2006-12-07:
Altså, hr. Peter Christensen kan selvfølgelig godt bruge al sin taletid på at stå og skælde ud på forældre og pædagoger, der reagerer på, at de i årevis har oplevet, at de voksne i børnehaverne skal løbe stærkere og stærkere og har mindre og mindre tid til det enkelte barn.
Men jeg vil sige til hr. Peter Christensen, at jeg meget gerne vil have et svar på det, jeg faktisk spurgte om.
Hvad er Venstres bud på at skaffe flere hænder til den offentlige sektor?
Enhedslisten har stillet en række ændringsforslag til finansloven med det formål at skaffe flere hænder til den offentlige sektor både i form af uddannelse, i form af at få flere i arbejde og for at få et bedre arbejdsmiljø, så der ikke er så mange, der bliver nedslidte.
Hvad er Venstres helt konkrete bud på, hvordan man får flere hænder i den offentlige sektor, end der er i dag, i stedet for bare at se passivt på, at hænderne forsvinder?
Peter Christensen (V), 2006-12-07:
Selvfølgelig har der været forældre, der har været bekymrede.
Men hvorfor har de været bekymrede?
De har været bekymrede, fordi de fik at vide, at der skulle fyres 3.000 pædagoger.
Men det var bare ikke sandheden.
Vi havde steder, hvor man arrangerede demonstrationer, men fik dem bremset i sidste øjeblik, fordi det gik op for dem, at normeringerne blev sat op.
Alligevel, var der virkelig blevet lagt op til, at vi nu var nødt til at demonstrere, fordi der jo skulle fyres alle de her pædagoger.
Det er simpelt hen at tage børnefamilierne som gidsel i en politisk kamp.
Jeg hørte eksempler fra kommuner, hvor man bad børnene om at gå med sørgebind, fordi der skulle fyres en pædagog.
Lad os forholde os til det, som er virkeligheden, altså til de budgetter, der er vedtaget, og hvor man bruger flere penge pr. barn.
Det er sandheden, og når det går op for forældrene, tror jeg faktisk også, det betyder, at de ikke vil være så bekymrede længere, fordi deres bekymring byggede på noget, de havde fået at vide, og som var forkert.
Line Barfod (EL), 2006-12-07:
Ligegyldigt hvor meget hr. Peter Christensen kalder de mange forældre, pædagoger og andre, der protesterede her i efteråret, for hylekor og statsministeren kalder dem for socialistiske ballademagere, så har det jo været forældre og ansatte, der har været dybt bekymrede over den virkelighed, de oplever, hvor der bliver færre og færre hænder.
Og regeringen har dog trods alt lyttet så meget, at man sagt, at man nu vil lave en kvalitetsreform.
Man burde så også begynde at lytte til budskabet fra forældre, ansatte og andre brugere i den offentlige sektor om, at der er brug for flere hænder.
Regeringen siger jo selv, at der forsvinder 200.000 offentligt ansatte over de kommende år.
Hvilke bud har Venstre helt konkret på at skaffe flere hænder til den offentlige sektor, som er det, der efterlyses af alle dem, der kender til virkeligheden ude i kommunerne?
Peter Christensen (V), 2006-12-07:
Jeg er jo nødt til at gentage, at der er givet flere penge.
Det vil man også kunne se, når man spørger kommunerne.
Der er givet flere penge pr. barn.
Det er rigtigt, når man går ind og ser på normeringen, at den så selvfølgelig i kommuner er tilpasset antallet af børn.
Jeg ville faktisk anklage kommunerne, hvis ikke de prøvede at tilpasse ressourcerne efter, hvilke behov der var.
Det ville virkelig være kritisabelt.
Når der så er kommuner, der tilpasser ressourcerne efter, hvor mange børn der er, ja, så er det galt.
Jeg kan bare konstatere, at der bruges flere penge pr. barn, og det er vel egentlig det, det drejer sig om.
Så er jeg da selvfølgelig ked af, at BUPL’s skræmmekampagne har sat så store spor, at selv medlemmer af Folketinget vil bære ved til tal, som er forkerte.
Ole Sohn (SF), 2006-12-07:
Man må gerne udtale sig i strid med sandheden, men det gør det jo ikke klogere, at man gør det.
Det er jo en kendsgerning, når man ser på de tal, der er fremlagt i både Finansministeriet og Kommunernes Landsforening, at der er afsat færre midler til børneområdet i 2007.
Det er klart, at det ikke udelukkende går ud over personalet, som bliver færre ansatte.
Der bliver skåret ned over en bred bank.
Og det er selvfølgelig forudsætningen for at få økonomien til at hænge sammen, at man så vidt muligt undgår at afskedige personale, men det er da en kendsgerning med de tal, som Finansministeriet har lagt frem, at der bliver skåret på daginstitutionsområdet i kommunerne.
Det siger tallene.
Man kan også se det på tallene fra kommunerne, for nu har man jo lavet budgetterne, og nu er det fremgået, at man har skåret.
Og det kan jeg bare ikke forstå hvorfor man ikke vil erkende.
Det er jo et resultat af regeringens politik.
Det er jo det, der er politikken.
Hvorfor forsøger man at undskylde for den politik, man står for?
Peter Christensen (V), 2006-12-07:
Det har det godt, og det har min hørelse også.
Men det her drejer sig jo ikke om, hvorvidt man kan høre eller ej, men om, hvorvidt man kan lide at høre sandheden eller ej.
Det kan SF ikke.
SF kan ikke lide at høre den sandhed, at det går fortryllende godt, at der er vækst på områderne, også når det gælder børn, og at de tal, jeg læste op i min ordførertale, jo er resultatet af de politiske aftaler, vi nu har indgået og vil udmønte fra 2007.
Så bliver der hevet en gammel traver frem om alle de pædagoger, der skal skæres ned.
BUPL var ude med, at det var 3.000, der skulle fjernes.
Når man så spurgte lidt ind til, hvor de tal dog kom fra, var det sådan et teoretisk regnestykke, hvor man, hvis man nu tog en vis procentdel, så kunne regne sig frem til, at det ville blive 3.000 personer.
Men man anerkendte, at det ikke var noget, der havde med virkeligheden at gøre.
Derfor er jeg jo helt tryg ved, at der, når man ser resultatet under et, så ikke er skåret ned på pædagoger.
Der er tilført flere midler, og det er sådan set det, der er det afgørende.
Ole Sohn (SF), 2006-12-07:
Jeg er sådan set meget bekymret for hr. Peter Christensens helbred, og det er ikke rart her op under jul, at det så tydeligt fremgår, at hr. Peter Christensen er døv, i al fald politisk tonedøv.
For når hr. Peter Christensen siger, at det er vigtigt, at man eksempelvis lytter til vismændene, at man skal lytte til, hvad der foregår ude i samfundet, og man så hører hr. Peter Christensens tale, ja, så er der noget, der ikke hænger sammen. Hvad angår alle de tal, som jeg kan forstå hr. Peter Christensen har været på tryllerikursus ovre i Finansministeriet for at få frem, kan vi ikke få et svar på: Hvad er egentlig grunden til, at man afskediger pædagogisk personale?
For et par uger siden fik vi at vide, at man afskedigede 34 pædagoger i Holbæk, og sådan kan man tage den ene kommune efter den anden, der bliver skåret ned.
Hvornår bliver Venstre klogere?
Peter Christensen (V), 2006-12-07:
Nu skal man jo nogle gange overveje, om det er klogt at angribe på et område, hvor man selv har fremsat forslag, som går den stik modsatte vej.
Altså, når Det Radikale Venstre anklager regeringen for at have en skattepolitik, der skaber ulighed, er det jo nærmest til at grine lidt over, for når man har set det radikale skatteudspil, er det det skatteudspil fremlagt af et parti i Folketinget, der skaber den største ulighed.
Det er bare et faktum, og derfor synes jeg egentlig, det er meget mærkeligt, at det er noget, De Radikale bekymrer sig om.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-07:
Det må vi så gå ud fra også er regeringens politik og dermed en afstandtagen til udsagn om, at lavere skat kun har marginal betydning for arbejdsudbuddet.
Det synes jeg er meget nyttigt at få slået fast.
Vil Venstres ordfører så ikke i samme åndedrag forholde sig til de passager i vismandsrapporten, som netop beskriver, hvordan skattestoppet øger uligheden, og hvordan skattestoppet blokerer for, at arbejdsudbuddet kan komme i vejret?
Det er da den eneste farbare vej frem, og hvorfor vil Venstre ikke diskutere den form for skattepolitik?
Vi mangler hænder på arbejdsmarkedet, det sagde statsministeren i sin åbningstale, men Venstre lukker øjnene, så længe man holder fast i det her perspektivløse skattestop.
Peter Christensen (V), 2006-12-07:
Jeg tror afgjort, at folk bliver påvirket af, hvilken skat de skal betale, og det, der jo er den interessante diskussion her, er, at der, når man lytter til bankøkonomer og vismænd og andre – Rockwool Fonden, for at nævne en ekstra part – så virkelig er meget stor forskel på, hvilken effekt man mener en given skattelettelse har.
Jeg skal jo ikke stå her som ikkeøkonom og sige, hvad det rette tal er, men jeg er da overbevist om, at enhver skattelettelse, som betyder, at folk har en større andel tilbage, vil motivere til at arbejde ekstra.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-07:
Nu har Venstres ordfører allerede indtil flere gange nået at sige, at det skal kunne betale sig at arbejde, og det er jo en målsætning, som Det Radikale Venstre er helt enig i.
Men betyder det så, at Venstres ordfører er lodret uenig med sin egen finansminister, der forleden sagde, at lavere skat kun har en marginal betydning for arbejdsudbuddet?
Peter Christensen (V), 2006-12-07:
Jeg er fuldstændig enig i, at man skal lytte til både den kritik og den ros, der måtte komme fra vismændene, og det gør vi også, men det er klart, at det også er helt legalt at være politisk uenig.
Det gælder også, når de anbefaler, at man skal lægge skat på boligen.
Det er en klar anbefaling, der ganske ofte kommer fra de økonomiske vismænd, men hvor vi er politisk uenige, hvad jeg i øvrigt også tror Socialdemokraterne er, selv om det er en klar anbefaling fra vismændene.
Så det er jo helt legalt, at man er politisk uenig.
For os er det afgørende, at det kan betale sig at tage et arbejde.
Det er også afgørende, når vi ser på de forskelle, der er i indkomstgrupperne, om det er en varig situation, at mennesker befinder sig i lavindkomstgrupperne.
Det er det heldigvis ikke.
Der er en enorm mobilitet, når man ser på det danske samfund.
Nogle af dem, som er i lavindkomstgruppen, f.eks. studerende, bliver jo ikke ved med at være det hele livet.
Selvstændige er nogle af dem, som fylder meget i lavindkomstgruppen, og de er der heller ikke varigt.
Så det, der er interessant at diskutere, når man kigger på de tal, er, om det er noget, man kan arbejde sig ud af.
Det kan man, det gør danskerne, og det er sådan set det afgørende.
Pia Gjellerup (S), 2006-12-07:
Nu er vismandsrapporten jo ikke en eller anden tilfældig undersøgelse.
Vismændene udtaler en sønderlemmende kritik af den undersøgelse, integrationsministeren har lavet, og hvor det påstås, at introduktionsydelsen har haft den ønskede virkning, nemlig at flere er blevet engageret på arbejdsmarkedet.
Vismændene kalder undersøgelsen for decideret utroværdig.
Hr. Peter Christensen forholder sig overhovedet ikke til den sønderlemmende kritik, vismændene kommer med, men jeg synes, det ville være klædeligt, for vi har faktisk vismændene, fordi vi skal forholde os til det, de siger.
Vi behøver ikke at være enige i deres anbefalinger, men vi må forholde os sagligt til, hvad de siger, og her er altså en sønderlemmende kritik og en anbefaling om at fjerne introduktionsydelsen, fordi den modvirker ethvert af de skridt, der handler om, at de fattige mennesker, som klart befinder sig i udkanten af det danske samfund, skal have nogle muligheder for virkelig at blive en del af det danske samfund.
De hindres direkte heri af regeringens politik.