runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2009-04-29:
Vi har faktisk været med til at gennemføre en af de største skattereformer i nyere tid i Danmark, nemlig pinsepakken.
Og der flyttede vi faktisk rundt på rigtig mange skattegrænser, for vi kigger ikke så meget på den enkelte skattegrænse, vi kigger på, hvordan det samlede billede ser ud.
Og det, der lykkedes os med pinsepakken, var at sikre, at alle lave indkomster enten fik en fordel eller i hvert fald ikke blev ramt, som de er blevet ved alle andre skattereformer i det her land.
Vi kigger på, om det er socialt retfærdigt, og så siger vi ja eller nej til skattereformen ud fra det.
Men der skal da ikke være nogen tvivl om, at vi ikke har noget ønske om at mindske topskatten.
Man skal lige huske den lidt hysteriske debat, der har været.
Det er rigtigt, at mange med relativt almindelige indkomster betaler topskat, men de betaler stort set intet i topskat.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-04-29:
Jeg var ellers lige ved at glæde mig over, at jeg kunne konstatere, at det mest håndgribelige, jeg havde fået ud af debatten i dag, var, at Enhedslisten støttede en forhøjelse af grænsen for, hvornår man betaler topskat.
Men hr. Frank Aaen nåede lige at trække i land til sidst.
Hr. Frank Aaen nævnte også en stribe skatteforslag, som er Enhedslistens klare politik, det kvitterer jeg for, det kan man forholde sig til.
Som sagt, skulle det ulykkelige ske, at hr. Frank Aaen skulle indtage rollen som skyggefinansminister for en S-SF-RV-regering, vil hr. Frank Aaen så oplyse, hvad det er for et af de punkter, som vil være det vigtigste for hr. Frank Aaen, når Enhedslisten måtte skulle lægge stemmer til en skattereform, som vi jo ikke kender indholdet af, fra Socialdemokraternes og Socialistisk Folkepartis side.
Frank Aaen (EL), 2009-04-29:
Ja, Nordsøskatten og en forbedret inddrivelse af penge fra selskaber som Nestlé, Unilever og Kraft Foods, som ikke eller stort set ikke betaler skat i Danmark, vil ligge allerøverst.
Det vil også nyde bred opbakning i befolkningen.
Men vi går til skattereformforhandlinger for at rette op på det skidt, den her regering har lavet sammen med Dansk Folkeparti.
Og så vil vi kigge på, om der kommer en socialt retfærdig reform ud af det.
Gør der det, stemmer vi for.
Er den uretfærdig, stemmer vi imod.
Og det ved S, SF og RV ganske udmærket, for det var det princip, vi kørte efter, da Nyrup var statsminister.
Er der fremskridt og noget, vi synes er godt, stemmer vi for.
Er der noget, vi er imod, stemmer vi imod.
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-04-29:
Altså, det er ikke min vurdering, at det vil være særlig klogt, men jeg vil ikke stå her og diskutere, hvad der skal ske på den anden side af et folketingsvalg.
Foreløbig skal vi bakse med de her lovforslag, og hypotetiske spørgsmål har jeg lært af den tidligere statsminister at man ikke sådan skal kaste sig ud i at svare på.
Kristian Jensen (V), 2009-04-29:
Se, det er sådan, at hvis man netop fremrykker offentlige investeringer, vil det betyde en nedgang i de offentlige investeringer på et senere tidspunkt og derfor en nedgang i beskæftigelsen på mellemlang og lang sigt.
Hvis det er et spørgsmål om, at man øger de offentlige investeringer, kræver det en skattestigning på kort eller lang sigt.
Når man vurderer det, vil begge dele føre til, at skattelettelser på arbejdsindkomst er et mere effektivt værktøj til på mellemlang og lang sigt at øge beskæftigelsen end øgede offentlige udgifter.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-04-29:
Det var en pæn svada.
Det, jeg har gjort opmærksom på, er, at der er virksomheder, der siger, at de er nødt til at flytte ud ad landet.
Det er bl.a. fiskemelsfabrikkerne.
Jeg er ikke et øjeblik i tvivl om, at den situation ikke er en, som nogen tjener på, og derfor har den jo intet som helst formål, og derfor tror jeg ikke, at hr. Nick Hækkerup er uenig med mig i den betragtning.
Der kan være en lang række andre forslag om energiafgifter og om, hvordan vi kan indrette det her, men det er jo nogle diskussioner, som vi er i gang med at tage både i Energiudvalget og i Miljøudvalget.
Det, jeg her rører ved, er den verden, der er 2 år gammel, hvor skatteministeren ser tilbage og kan se, at der er sket en udvikling på en række punkter.
Jeg ikke er enig i, at den der fremrykning af investeringer ikke er en god ting i stedet for at lave skattelettelser.
Der er ikke noget som helst, der peger på, at dette ikke er muligt.
Endvidere er vi i den situation, at vi har eksempler på, hvordan vi har investeret offentlige penge i f.eks. høreapparater, som har givet en god beskæftigelse, og vi kan også tage vindmøllerne.
Kristian Jensen (V), 2009-04-29:
Hvis hr. Ole Vagn Christensen mente, at min svada var pæn, har han misforstået min svada.
Det er sådan, at jeg heller ikke denne gang forstod, hvad indholdet i spørgsmålet var.
Vi har ikke 2 år gamle verdener at kigge på.
Derfor har vi en langsom indfasning på 3 år, hvor afgifterne kun er på EU's minimumsniveau.
Først derefter og på baggrund af, at vi tager en snak om, hvad konkurrencesituationen er for de energiintensive virksomheder, slår det høje afgiftsniveau til i 2013.
Jeg er ikke modstander af at fremrykke investeringer.
Jeg har tværtimod nævnt op til flere gange, at det er noget, vi har foreslået fra regeringens side.
Vi fremrykker trafikinvesteringer, investeringer i veje og jernbaner, vi fremrykker private boliginvesteringer ved at give tilskud til dem, vi fremrykker kommunale investeringer ved at fjerne anlægslofterne.
Det kan man jo sagtens gøre, det er bare én måde at tackle den finansielle og økonomiske krise, vi er midt i, på.
En anden måde at tackle det på er altså med en kickstarter i danskernes økonomi ved at lave en underfinansiering, der på sigt bliver hentet ind, så skattereformen er fuldt finansieret.
Og jeg forstår ikke, at man i Socialdemokratiet er så enøjede og tror, at der kun er én løsning, ét værktøj i værktøjskassen.
Julie Rademacher (S), 2009-04-29:
Jeg kan ikke lade være med at stille ministeren det spørgsmål, om han ikke føler sig forpligtet til at foretage en ligestillingsvurdering af skattereformen i forhold til ligestillingslovens § 4 om mainstreaming.
Kristian Jensen (V), 2009-04-29:
Jeg har faktisk personligt tilladt mig at lave en undersøgelse, efter at fru Julie Rademacher i spørgetimen for nogen tid siden stillede mig et tilsvarende spørgsmål.
Og jeg har personligt sikret mig, at der i ingen af vores paragraffer er en kønsmæssig diskrimination - hverken til gavn eller til skade for kvinderne i samfundet.
I samtlige paragraffer er der en fuldstændig kønsmæssig neutralitet.
Julie Rademacher (S), 2009-04-29:
Det er jeg sådan set ikke uenig med ministeren i, men det kan jo ikke skade, at man får lavet sådan en ligestillingsvurdering af en så omfattende reform.
Så hvordan kan det være, at skatteministeren ikke fra starten har været mere lydhør over for det?
Man kunne jo næsten fornemme af skatteministerens kropssprog tidligere i dag, at ligestilling absolut er et emne, der interesserer ministeren.
Betyder det, at vi kan se frem til, at skatteministeren fremlægger en ligestillingsvurdering af skattereformen for Folketinget?
Kristian Jensen (V), 2009-04-29:
Igen er det meget, meget svært at finde ud af, hvad Socialdemokratiet egentlig vil.
For det, hr. Ole Vagn Christensen normalt hentyder til her var der jo ikke noget konkret - er, at vi er alt, alt for grønne i vores skattereform, at vi tager for meget hensyn til miljøet, at vi skulle lade være med at lægge afgift på energi, at vi skulle lade være med at lægge skat på forurening.
Og så har vi hr. Nick Hækkerup, der tidligere på aftenen har sagt, at reformen gør for lidt for klimaet.
Nu tiltror jeg sådan set hr. Nick Hækkerup en noget mere central placering i Socialdemokratiet end hr. Ole Vagn Christensen, og derfor går jeg ud fra, at det er hr. Nick Hækkerup, da han er skatteordfører, der udlægger partiets holdninger om, at den her reform gør for lidt for klimaet.
Så kunne hr. Ole Vagn Christensen ikke først få afklaret internt i partiet, hvad partiets holdning er?
Så ville det være meget nemmere for mig som skatteminister at forholde mig til, hvad Socialdemokratiet måtte mene.
Anders Samuelsen (LA), 2009-04-29:
Tak for det.
I bemærkningerne til L 195, afsnit 4.1., note 3 til tabellen om provenuvirkningen fremgår det: »Det fortsatte loft over ejendomsværdiskatten samt nominel fastholdelse af nominelle afgifter kræver ikke lovgivning.« Hvordan kan det være, at finansministeren, når man nu har dette loft over ejendomsværdiskatten og det er noget, som er et grundprincip hos regeringen, på spørgsmål nr. S 1835 svarer, at det er nødvendigt for at kunne fastholde det her princip, at man finder finansiering for det i årene 2016-2019, altså et skattestop, som så pludselig skal finansieres via afgifter?
Hvordan hænger det sammen?
Kristian Jensen (V), 2009-04-29:
Det er jo langt, vi kommer omkring, fra en beskyldning om at have underfinansieret skattereformen til nu en beskyldning om at overfinansiere den.
Jeg skal bare understrege, at skattestoppet naturligvis overholdes fuldt ud.
Vi har i forbindelse med 2015-planen, som blev fremlagt i sommeren 2007, haft en beregningsteknisk forudsætning, der hed, at for at lave vurderingen af den langsigtede holdbarhed er der en række elementer, som ændres fra 2015 og fremefter, og det er så det, som skattereformen her afspejler.
Anders Samuelsen (LA), 2009-04-29:
Det er præcis det, der er bekymrende, altså at man bare lige vælger at ændre i det princip, for så kan man jo ikke stole på skattestoppet.
Hvis man vælger at ændre på det, som det også fremgår af svaret her, hvor der klokkeklart står, at der er behov for finansiering, for ellers kan man ikke fortsat have et ejendomsværdiskattestop, så er det jo ikke et ejendomsværdiskattestop, for så tager man jo nogle penge op af én lomme og bruger dem til at sikre noget i en anden lomme.
Det synes jeg ikke er godt nok, må jeg sige.
Så vil jeg godt kort vende ansigtet mod lagerbeskatningsmodellen.
Jeg har bare et helt konkret spørgsmål, og det er et tvivlsspørgsmål fra min side: Hvis det er sådan, at man har købt aktier til en værdi af 100.000 kr. for år tilbage og de nu er faldet og i dag har en værdi af 20.000 kr. - som kan skyldes finanskrise, eller hvad det nu kan være - skal de nu ifølge den nye model opgøres pr. 2010.
Hvis den beholdning, som i dag kun er 20.000 kr. værd, og som er faldet med 80.000 kr., året efter er 40.000 kr. værd og året efter igen 60.000 kr. værd, bliver man så beskattet af den stigning efter den nye model, altså fra de 20.000 kr. til de 40.000 kr. og fra de 40.000 kr. til de 60.000 kr., på trods af at man har købt det hele til en værdi af 100.000 kr.?
Jeg håber, at spørgsmålet kunne forstås.
Klaus Hækkerup (S), 2009-04-29:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at præcisere, at jeg ikke spørger til Skattekommissionens oplæg, og at jeg heller ikke spørger til SF's eller De Radikales eller noget andet partis oplæg, men til Venstres oplæg.
Og jeg vil også godt sige, at Socialdemokratiets oplæg kommer senere, så det behøver hr. Torsten Schack Pedersen heller ikke at bekymre sig om på nuværende tidspunkt.
En person som skatteministeren, der tjener godt 1,1 mio. kr. om året, får en skattelettelse på 55.000 kr., en folkepensionist får en skattelettelse på 2.240 kr., og et LO-ægtepar med to børn får en skattelettelse på 7.000 kr., altså 55.000 kr. til skatteministeren, 2.000 kr. til folkepensionisten og 7.000 kr. til LO-ægteparret.
Er det det, Venstre forstår ved »socialt afbalanceret«?
Kristian Jensen (V), 2009-04-29:
Jeg har sådan set lige mundtligt fremlagt en ligestillingsvurdering af skattereformen ud fra den betragtning, at da der ikke er en eneste paragraf, der på nogen måde diskriminerer det ene eller det andet køn, kommer jeg til den konklusion, at skattereformen ligestillingsmæssigt er fuldt ud i overensstemmelse med de principper, som også den nuværende regering har holdt i hævd, nemlig at vi skal have en ligebehandling af personer, så vi ikke diskriminerer i forhold til køn.
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-04-29:
Svaret er nej.
Så vidt jeg husker, blev formueskatten i øvrigt afskaffet under SR-regeringen.
Det er ikke nogen god skat, slet ikke i en tid, hvor globaliseringen er en kendsgerning.
Jesper Petersen (SF), 2009-04-29:
Desperationen lyser jo ud af skatteministeren, der nærmest tror, at mikrofonen er afskaffet eller et eller andet, og febrilsk prøver på at komme ud af den her diskussion om en skæv skattereform.
Det er så også et af de mere gymnastiske højdepunkter i debatten i dag.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om vi kan omsætte den kommentar, skatteministeren kom med om lejerne, i en egentlig garanti for, at ingen lejere kommer til at miste penge som følge af den her skattereform hvis der f.eks, skulle være en eller en form for overvæltning i priserne, der påvirker dem, der er i den nederste tiendedel af indkomstgruppen, og som bliver ramt her.
Altså, der er ingen lejere i Danmark, der kommer til at få minus på den her reform, selv om huslejerne kommer til at stige med 500 kr. om året i 250.000 almene boliger, som man jo ikke ejer, men lejer.
Kristian Jensen (V), 2009-04-29:
Jeg kan ikke give en garanti for, at der ikke er en, som sidder i en stor lejet bolig, der måske er dårligt isoleret, og som vil blive berørt af de stigende energiafgifter, således at det for den enkelte helt særlige lejer vil være et samlet minus, fordi man eventuelt har en boligform og en dårlig isolering, der gør, at energiafgifterne kommer til at virke ganske voldsomt.
Vi kan bare se, og det fremgår faktisk både af de besvarelser, som oppositionen har henvist til i løbet af debatten, og af lovforslagets bemærkninger, at når man går ind og kigger på familietyperne, er der også selv for lavindkomstgrupper, for en enlig lejer i lavindkomstgruppen, som ikke bliver berørt af grænsen for topskat, der ændrer sig, en markant indkomstfremgang i forbindelse med skattereformen, og det synes jeg er meget tilfredsstillende.
Jesper Petersen (SF), 2009-04-29:
Garantier fik vi ingen af, og jeg tænker også, at det heller ikke gælder kunstnere, f.eks. de musikere, som får royalties for at stille deres værker til rådighed.
I arbejdsmarkedsbidragsloven skal de ikke længere være fritaget for arbejdsmarkedsbidrag.
Skatteministeren kan måske også sætte et par ord på det forhold, at bibliotekspenge er fritaget, men altså ikke royalties til udøvende musikere.
Jeg vil gerne tilbage til det her med den sociale skævhed, for den nederste tiendedel, som jo forfærdeligt nok betaler så lidt i skat, som skatteministeren peger på, er jeg overbevist om meget gerne ville betale mere i skat, hvis det var sådan, at de kunne havne oppe i den øverste tiendedel.
For det ville jo være, fordi de havde et langt mere vellønnet job, sad meget bedre i det.
Det er jo ikke, fordi dem i bunden er onde mennesker, at de i kroner og øre ikke betaler lige så meget i skat, og at man er enormt altruistisk og velgørende, når man er blandt de 10 pct. mest velstillede.
Nej, tværtimod kalder man det jo socialt retfærdigt fra regeringens side at give 500 kr. til den laveste tiendedel og 16.400 kr. til den øverste tiendedel.
Det kan godt være, at det hedder 1.000 kr. for regeringen.
Arbejderbevægelsens Erhvervsråd har nogle andre tal.
Men lad os da sige 1.000 kr. i bunden og 16.400 kr. i toppen.
Er det virkelig socialt retfærdigt?
Kristian Jensen (V), 2009-04-29:
Det betyder nemlig, at vi primært tager pengene fra erhvervslivet, som har været meget interesseret i, at vi fik lavet en marginalskat.
Vi tager det ikke fra de dårligst stillede og de laveste indkomstgrupper.
Vi tager det andre steder fra, og det betyder, at erhvervslivet i høj grad er med til at betale for gennemførelsen af den sænkning af marginalskatten, som de har været meget optaget af lige siden regeringsskiftet i 2001.
Det er ikke for mig et spørgsmål om, at jeg ikke gerne vil være med til at løfte den nederste tiendedel på indkomstskalaen op.
Det vil jeg meget gerne.
Men for at skabe et samfund, hvor det sker, er vi nødt til at skabe et samfund, hvor der er fremgang, aktivitet, og hvor der også er en belønning for at gøre en ekstra indsats.
Det forslag, vi lægger frem her, er vurderet til at have en velfærdsmæssig fremgang på 30 mia. kr. for borgere og samfund som helhed, en skattemæssig fremgang på holdbarheden på 5,5 mia. kr. og en økonomisk fremgang på over 1.000 kr. også for den nederste tiendedel.
Lige præcis med hensyn til loven for kunstnere har jeg den opfattelse, at uanset om man er smed eller man kunstner, skal man betale den samme skat, når man har den samme indtægt, og det er det, vi gennemfører med skattereformen her.
Biblioteksafgiften har vi af kulturpolitiske grunde valgt at fritage, men ellers har vi med skattereformen her valgt at sige, at uanset hvordan man får sin indtægt, skal man have den samme beskatning.
Det synes vi er mest retfærdigt, især over for smeden og de andre håndværkere.
Jonas Dahl (SF), 2009-04-29:
Indledningsvis kan jeg da kun opfordre skatteministeren til måske også at servere noget andet end chokoladecroissanter; det kunne være, at lidt frisk frugt og grønt også ville være godt ovre i Skatteministeriet.
Men det viser måske meget godt lidt om den sundhedsmæssige del, som man tænker på med det her skatteforslag.
Jeg vil gerne tage fat på de her særordninger, som ministeren eller regeringen som helhed har gjort noget ud af at sige at man nu vil sætte et stop for; for det har regeringen jo sagt flere gange.
Men hvad er så baggrunden for, at man fastholder fradragsretten for de sundhedsforsikringer, som regeringen selv har indført, på trods af at Skattekommissionen sådan set foreslår at fjerne den fradragsret?
Jeg vil gerne høre begrundelsen for det.
For det helt store problem her er jo netop, at vi så kommer til at skabe et A- og et B-hold på sundhedsområdet og i adgangen til sundhedsydelser i Danmark.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-04-29:
Jeg rejste et spørgsmål igennem Erhvervsudvalget om virksomhedernes konkurrenceevne under den aktuelle, alvorlige økonomiske recession.
Det, jeg har hørt her i dag, er, at den er der absolut ingen bekymringer om, for ministeren lever i en verden, der er 2 år gammel.
Det eneste, man har at lægge frem, er hån og spot om de forhold, og man mener, at man har 90 mandater bag sig.
Det vil altså sige, at ministeren sådan set ikke mener, at der er grund til at tage situationen med uligheden, den manglende finansiering og de tabte arbejdspladser, som der er gjort opmærksom på, og som jeg også har nævnt, op i forbindelse med drøftelsen af hans skatteforslag.
Det må jo være, fordi han har gjort Dansk Folkeparti til en dørmåtte, som faktisk er indstillet på ulighed, manglende finansiering, og så det at vi taber en hel del arbejdspladser, hvis ikke der kommer til at ske noget omkring den reform.
Det er jo konsekvenserne, det er der gjort opmærksom på fra forskellige virksomheder.
Vi hørte fra den konservative ordfører, at det selvfølgelig er noget, man nu vil tage op, men man kunne ikke vide det.
Jeg står her med en række papirer, der er fremsendt den 27. februar.
Kristian Jensen (V), 2009-04-29:
På forhandlingsbordet ovre ved finansministeren stod der ved siden af chokoladecroissanterne et fad med afskåret frugt, men SF var så fokuseret på at komme hurtigst muligt ud af forhandlingslokalerne, at man slet ikke kiggede efter, hvad der blev tilbudt.
Så hvis SF havde haft en interesse i at blive længere tid ved forhandlingerne, ville SF's ordfører sikkert også have fået øje på den frugt, der lå ved siden af.
Hvad angår sundhedsforsikringerne, vil jeg egentlig gerne bede hr. Jonas Dahl komme med en tur tilbage i historien til 2000.
Hvis en virksomhed havde en medarbejder, der skulle behandles for en sygdom, havde medarbejderen på daværende tidspunkt som patient kun fri ret til at stå på venteliste og ikke til at blive behandlet inden for en fast tidsramme.
Det kunne virksomhederne ikke acceptere, for det betød forsinkelser i deres drift, og det ville i øvrigt også betyde større offentlige udgifter.
Og derfor valgte de at tage den medarbejder ud og give vedkommende en operation på en privatklinik, for at samfundet kunne spare sygedagpenge og tjene på den skatteindtægt, der kom, og de andre i køen kunne rykke en tak fremad.
Hvad var takken fra den regering, som SF stod bag ved, for, at en virksomhed tog et socialt ansvar?
Det var, at man sendte medarbejderne en skatteregning på værdien af et stk. operation.
Takken for, at en virksomhed tog et socialt ansvar og hjalp et sygt menneske tilbage på arbejdsmarkedet, var, at man kom rendende med en skattebillet.
Det har vi fjernet, og det holder vi fast i.
Og det gør vi, uanset om virksomhederne vælger at betale medarbejder for medarbejder eller ved at dække alle medarbejderne i virksomheden kollektivt gennem en sundhedsforsikring.
Jeg vil gerne se SF gå til valg på eller bare foreslå her i Folketingssalen, at man igen skal lægge skat på medarbejdere, hvis virksomheden har taget et socialt ansvar.
Jonas Dahl (SF), 2009-04-29:
Jeg er glad for, at der også var frugt ovre i Skatteministeriet; det glæder mig rigtig meget.
Men jeg vil gerne holde fast i det her, for det, skatteministeren siger, er jo sådan set, at man fra regeringens side accepterer, at man her har lavet en asocial skattereform.
Det er en asocial skattereform, hvor førtidspensionisterne, de almindelige pensionister, de studerende, dagpengemodtagerne, kontanthjælpsmodtagerne og i øvrigt alle offentligt ansatte ikke har adgang til den her fradragsret for sundhedsforsikringer.
Det vil sige, at man på den her måde får skabt et A- og et B-hold mellem dem, der kan få en sundhedsforsikring, og dem, der ikke kan få den her fradragsret.
Ministeren må jo også anerkende, at det sådan set er et A- og et B-hold, man får skabt.
Hvis det nu var sådan, at det rent faktisk flyttede noget på ventelisterne, kunne man måske argumentere for det.
Men det er jo sådan, at man på Sundhedsministeriets hjemmeside kan se, at ventelisterne i dag er fuldstændig lige så lange, som de var i 2001.
Så det har sådan set ikke flyttet noget i forbindelse med ventelisterne.
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-04-29:
Ministeren gør jo meget ud af, at skattereformen er fuldt finansieret efter 10 år.
Det er den efter min mening ikke.
Dertil kommer, at den i de første 10 år jo er stærkt underfinansieret, i de første 3 år alene med 33 mia. kr.
Så er det sådan set ikke nogen kunst at få alle tabeller til at se pæne ud.
Hvis vi i De Radikales skatteforslag havde disponeret over disse 33 mia. kr. over 3 år, kunne vi også have fået nogle pænere tabeller end dem, vi har.
Men det vil jo i virkeligheden sige, at vi med så lang en indkøringsperiode som 10 år - først da er den varigt finansieret - skal betale af på den her skattereform i 10 år.
Det er først da, at lykkeland oprinder og den er fuldt finansieret af os.
Det vil sige, at den her regering i virkeligheden, da vi jo godt ved, hvordan politik er, overlader det til sine efterfølgere at skaffe den her finansiering.
Kristian Jensen (V), 2009-04-29:
For det første skal vi nok blive siddende i 10 år, så hr. Niels Helveg Petersen behøver ikke at være urolig på regeringens vegne.
For det andet: Hvis hr. Niels Helveg Petersen slår op i lovforslag nr. L 195 på de tabeller, som hr. Niels Helveg Petersen snakker om, nemlig det, som på de ti indkomstdeciler viser, hvad fordelingen er, er det netop, som der står, fuldt indfasede 2019-regler regnet tilbage i 2009-niveau.
Så det er ikke med indregning af en underfinansiering, at tabellen i lovforslaget viser, at der for alle indkomstdeciler er indkomstfremgang, når skattereformen er fuldt indfaset.