runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-10-07:
Jeg vil i hvert fald ikke tages til indtægt for at have beskyldt Det Konservative Folkeparti for at skifte kurs.
Jeg synes, De Konservative har stået fuldstændig fast på, at man ikke har fået afskaffet efterlønnen, at man ikke går ind for at sætte skatten ned til 40 pct., at man ikke har ført en klar borgerlig reformpolitik i de 9 år, man har haft magten.
Der har man været fuldstændig sikker i 9 år, det indrømmer jeg gerne.
Hvis jeg nu skulle give et godt råd, så synes jeg, at man skulle koncentrere sig om at få sit parti på den rette kurs i stedet for at prøve at genere folk, som faktisk bare prøver at få lavere skatter, en mere effektiv offentlig sektor, mere vækst og mere personlig frihed.
Jeg tror, at de fire budskaber er det, borgerlige, liberale vælgere tørster efter, og det er det, de kan få, hvis de stemmer på Liberal Alliance.
Morten Østergaard (RV), 2010-10-07:
Så har vi en beklagelse fra en tidligere sundhedsminister over ting, han sagde, men som hans ministerium i dag har været ude at sige at der ingen fejl var med, men dog alligevel har ført til, at den nuværende sundhedsminister har beklaget over for Rigsrevisionen, at man gjorde, som man gjorde undervejs.
Det er så det sidste element, nemlig at Rigsrevisionen altså ikke har fået de oplysninger, man har bedt om.
Der hersker en total forvirring på grund af det røgslør, som regeringen har lagt ud over sin gøren og laden i forhold til fastsættelsen af priserne for afregning med privathospitaler.
Derfor vil jeg spørge hr. Simon Emil Ammitzbøll, om man ikke sådan for det parlamentariske folkestyres skyld synes, at det var rimeligt, at man nu, i stedet for at der var sådan en em af magtmisbrug over hele sagen, fik renset luften ved at få lavet en undersøgelse, hvor folk kan udtale sig under vidneansvar, så vi på den måde kan få sagen lagt frem og sørge for, at de her mange påstande og mange forskellige udmeldinger, også fra centrale aktører, ikke får lov at stå ubesvarede hen.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-10-07:
Jeg vil sige, at i den slags sager vil vi i Liberal Alliance overhovedet ikke lade os dirigere af diverse medieønsker om, at man skal give hurtige svar.
Når de er afholdt, skal jeg love både medierne og hr. Morten Østergaard, at det så vil stå fuldstændig tindrende klart, hvad Liberal Alliance må mene der skal gøres fremadrettet, men indtil vi har hørt de samråd, som oppositionen åbenbart mener er nødvendige, før man kan komme videre, vil vi da ikke stå her og fælde en eller anden tilfældig dom uden at have noget som helst at have det i.
Morten Østergaard (RV), 2010-10-07:
Nu bad jeg jo ikke hr. Simon Emil Ammitzbøll om at fælde dom, men om at tage stilling til, om han synes, at sagen skulle undersøges, fordi der var mange påstande i luften og der mildest talt var mange divergerende meldinger også fra centrale aktører.
Jeg er sådan set bare ude i et konstruktivt ærinde og vil derfor bare spørge hr. Simon Emil Ammitzbøll på Liberal Alliances vegne: Hvad skal der til, for at man vil fravige det synspunkt, man hidtil har haft om ikke at genere regeringen på nogen måde?
Hvad skal der til, for at hr. Simon Emil Ammitzbøll og Liberal Alliance vil støtte, at der bliver nedsat en undersøgelseskommission?
Det er jo helt afgørende, at man har de afgørende mandater.
Hvis man er optaget af at effektivisere den offentlige sektor, så pengene ikke bliver brugt på overbetaling af privathospitaler eksempelvis, var det jo et oplagt sted at sætte ind.
Men det kan jo selvfølgelig også være, at man i virkeligheden måske er mest til at hidse sig op og ikke så meget til i praksis at indtage rollen som dem, der i den her sag i hvert fald kunne have de afgørende mandater.
Jeg vil gerne spørge hr. Simon Emil Ammitzbøll helt konkret: Hvad skal der til i de her samråd, før Liberal Alliance vil støtte en undersøgelseskommission?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-10-07:
Igen må jeg bare sige, at i Liberal Alliance foruddiskonterer vi altså ikke, hvad der skal ske i de samråd.
Så var der jo ingen grund til at afholde dem.
Det ville jo ikke give nogen mening.
Så vil jeg bare til almindelig opklaring til hr. Morten Østergaard og andre, der ikke skulle være helt opmærksomme på, hvordan mandaterne er fordelt i Folketinget, sige, at Liberal Alliance ikke nødvendigvis sidder alene med de afgørende mandater, hvis man skal kunne tælle til 90, og det er jo det tal, man skal tælle til, hverken 88 eller 89, som jeg har forstået oppositionen er begyndt at tro er sådan en eller anden form for afgørende flertal.
Men når det er sagt, vil jeg sige, at vi vælger den seriøse arbejdsgang i den her sag.
Oppositionen har bedt om mindst et samråd i den kommende tid, måske flere, og så må de samråd jo afholdes, og det ville da være uretfærdigt, hvis vi gik ind og forplumrede den debat og skulle forhindre, at andre partier får den proces, som de har bedt om.
Margrethe Vestager (RV), 2010-10-07:
Jeg synes også, det er et godt råd at sige det, man mener, så tæt på sandheden som man nu kan.
Det har vi haft lejlighed til at diskutere tidligere i dag.
Det, som er vigtigt for mig, er at fremlægge, hvad der er Det Radikale Venstres politik.
Vi har en politik, som vi synes hænger rigtig godt sammen, også på udlændingeområdet, og vi er fuldstændig klar over, at på nogle punkter er den anderledes end den, som S og SF står for.
Men jeg vil tro, at fru Pia Kjærsgaard har en meget solid erfaring for, at man kan få indflydelse på den politik, der bliver ført.
Jeg har ikke lavet et eller andet skjult kompromis eller en hemmelig aftale med hverken S eller SF, men jeg fremlægger det, som jeg gerne vil, og det, som er vigtigt.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-10-07:
Det er sådan, at hvis hr. Frank Aaen læser vores papirer – vi har lavet et reformprogram, der hedder »Mod til reformer« – vil han se, at vi er så ambitiøse, og nu er jeg lidt ironisk, at vi omprioriterer for 80 mia. kr. ud af sådan ca. 1.000 mia. kr.
Der indgår efterlønnen som en delmængde.
Det er jo ikke det eneste, vi foreslår.
Vi har sat efterlønnen til, jeg tror 18 mia. kr. i vores regnestykke ud af de her 80 mia. kr., hvor vi ikke bare giver skattelettelser, ja, i topskatten, der fjernes, i selskabsskatten, der halveres, men i øvrigt også en mindre nedsættelse af bundskatten.
Det er bare lige for at sige, at det også er dem, som hr. Frank Aaen kalder almindelige mennesker, som får glæde af det her.
Og så er der noget til sidst, som vi har taget med for at have et overskud til nogle af de ting, vi gerne vil prioritere.
Vi har lavet et regnestykke, hvor vi ikke har taget en eneste dynamisk effekt med, selv om alle økonomer vil give os ret i, at ved en lang række af de initiativer, vi tager, vil der selvfølgelig være nogle effekter, som kommer oven i det.
Men vi har lavet sådan et pænt med livrem og seler-regnestykke for at gøre selv hr. Frank Aaen tilfreds.
Frank Aaen (EL), 2010-10-07:
Hr. Simon Emil Ammitzbøll siger, at alle kloge hoveder er enige med Liberal Alliance.
Det kan nu godt lyde sådan, det erkender jeg fuldt ud, når man aften efter aften skal sidde og lytte til bankøkonomerne i fjernsynet, der igen fører sig frem som sandhedsvidner.
Men man kan vel stille det spørgsmål, om det sammenfald mellem Liberal Alliance og alle økonomerne siger mest om Liberal Alliance, eller det siger mest om økonomerne – men det kan vi jo lige lade stå et kort sekund.
Det spørgsmål, jeg vil stille, er: Når nu Liberal Alliance har så travlt med at sige, at vi skal fjerne efterlønnen, at det simpelt hen er nøglen til alting – og jeg må jo give Liberal Alliance ret i, at det siger alle de kloge hoveder: Væk med efterlønnen – så bliver jeg lidt forvirret, når jeg så lige kigger ned i Liberal Alliances papirer og ser på det, man siger.
For det ene sted står der, at efterlønnens afskaffelse skal sikre økonomien, nedsættelse af skatter for de højeste indtægter, nedsættelse af selskabsskatten, og et andet sted har jeg læst, at det skulle bruges til at fjerne besparelser i kommunerne.
Hvad er rigtigt, skal det bruges til velfærd, eller skal det bruges til skattelettelser?
Margrethe Vestager (RV), 2010-10-07:
Det Radikale Venstre vil indgå i en regering, hvis vi kan stå inde for regeringsgrundlaget, og det er klart, at jo mere radikal politik, der er i det regeringsgrundlag, jo bedre er det.
Og det vil selvfølgelig være det, som vi vurderer, når den tid kommer.
Birgitte Josefsen (V), 2010-10-07:
Jeg kan så forstå, at Det Radikale Venstre heller ikke er i stand til at svare konkret på, hvad det er, borgerne skal forholde sig til ved et kommende valg, og jeg må hermed konstatere, at Det Radikale Venstre ønsker at indgå i en regering, der vil, at skatten stiger betydeligt.
Margrethe Vestager (RV), 2010-10-07:
Jeg ved ikke rigtig, hvad fru Birgitte Josefsen ønsker at opnå med den bemærkning,
min oplevelse er, at vælgerne udmærket godt ved – hvis det optager fru Birgitte Josefsen – hvad det egentlig er, vi går og laver, og hvad det er, der er kravene til det enkelte parti, nemlig at man udvikler sin politik, får de stemmer, man kan samle sammen, og så indgår i et samarbejde med andre partier.
Jeg tror heller ikke, at nogen af fru Birgitte Josefsens vælgere holder fru Birgitte Josefsen fast på, at hun gør lige præcis det, hun har sagt hun vil gøre, fordi de udmærket godt ved, at hun skal indgå i et samarbejde med andre.
Det gælder f.eks. gruppeeksamen, som jeg ved fru Birgitte Josefsen i den grad gik ind for i valgkampen, men har haft en lille smule svært ved at få gennemført her i Tinget, uanset at der har været talrige muligheder for, at fru Birgitte Josefsen har kunnet stemme for det.
Vælgerne ved udmærket godt, at man må leve med at skulle samarbejde med andre, fordi man ikke kan få ret, når man er et mindretal.
Og det gælder alle partier i Folketinget, for der er intet parti her, der har 90 mandater, og det ved vælgerne udmærket godt.
Jacob Jensen (V), 2010-10-07:
Nu har jeg lige siddet og kigget på nyhedsbureauerne og de forskellige netaviser og læst om Caroline Wozniacki, som er blevet nr. 1 på verdensranglisten i dag, og jeg synes, det er rigtig flot, at vi har så stort et talent i Danmark, som kan blive verdens bedste på sit felt.
For ligesom at lave en parallel til det vil jeg godt spørge fru Margrethe Vestager, hvordan hun vurderer muligheden for, at vi kan få verdensettere på andre områder, f.eks. inden for erhvervslivet, og talenter i det hele taget for udvikling af nye ideer og også bevare de talenter i Danmark, så de kan skabe og være med til at skabe den vækst, som vi jo alle sammen efterspørger.
Kan man forestille sig, at det er muligt, at sådanne talenter bliver udviklet og bliver i Danmark, og at de investeringer, der skal følge med, kommer til Danmark, hvis man sætter skatterne i vejret med, lad os sige omkring 18 mia. kr.?
Margrethe Vestager (RV), 2010-10-07:
Jeg tænkte nok, at der var et eller andet.
Først og fremmest vil jeg tillade mig at glæde mig med spørgeren over Wozniackis præstation.
Jeg synes, det er fantastisk.
Det er jo selvfølgelig vigtigt, hvor høj eller lav skatten er – det giver sig selv – men der er heldigvis også mange andre ting, der er med, når man træffer beslutning om, hvor man vil leve, hvor man kunne tænke sig at folde sit liv ud.
En af de ting, som jeg tror er meget vigtig, er at kunne leve i et land, som er rimelig trygt, og hvor man er glad for at sende sine børn i skole, og hvor man synes, at samfundet fungerer.
Det er jo også en af grundene til, at vi er imod iværksætterskatten, for vi tror, det gør en forskel for investeringer i små og mellemstore virksomheder, og det er en af grundene til, at vi ønsker at lave om på forskerskatten, sådan at de, der kommer hertil, ikke oplever, at det er skattesystemet, der presser dem ud af landet igen, for vi tror faktisk, at Danmark har brug for at kunne tiltrække den type af talent.
Jacob Jensen (V), 2010-10-07:
Jeg er glad for det svar, fordi det jo bekræfter mig i, at vi sådan set er mere enige om den skattepolitiske dagsorden, herunder også den vækstdagsorden, som vi efterspørger, end fru Margrethe Vestager er med den potentielle samarbejdspartner, som hun ønsker at indgå et forlig og samarbejde med.
Men jeg synes bare, det er vigtigt at få understreget, at fru Margrethe Vestager faktisk er enig med mig i, at skat betyder noget: at skat betyder noget i forhold til at tiltrække investeringer, i forhold til at sikre talent, i forhold til at bevare talentet, i forhold til at de talenter synes, det er i orden og interessant at blive i Danmark og levere en indsats til det danske samfund.
Det er derfor, jeg har svært ved at forstå, hvorfor fru Margrethe Vestager er så ivrig efter at indgå økonomiske forlig med en venstrefløj, som vil gå den stik modsatte vej på det økonomiske område – den stik modsatte vej.
I dag har vi jo har fået bekræftet igen og igen i de svar, der har været fra fru Helle Thorning-Schmidt og fra hr. Villy Søvndal, at skatten skal sættes markant i vejret.
Margrethe Vestager (RV), 2010-10-07:
Jeg glæder mig altid, når der er mulighed for at skabe enighed, og det er også derfor, at vi var ret ærgerlige over at få så kold en spand vand i hovedet, da vi troede, at vi skulle diskutere skattereform.
Det lykkedes jo ikke, og jeg tror, at spørgeren udmærket godt ved, at det var, fordi regeringen ikke ønskede at lave et bredt forlig.
Når Radikale Venstres skatteudspil hedder »Skat der virker«, bygger det lige præcis på den oplevelse, at det gør en forskel, men det gør det faktisk også, når det kommer til energiafgifter, afgifter på affald og den type ting, afgifter på smøger, på alkohol, på Breezers, og hvad vi ellers har – et område, hvor regeringen jo ikke på nogen måde har udfordret lige præcis det princip at bruge skat, når det virker: til at få unge til at lade være med at begynde at ryge, til at få dem til at drikke mindre.
En af de ting, som jeg synes er helt absurd, er, at en flaske alkohol koster det samme eller mindre, end da jeg gik i gymnasiet, og det var i forrige årtusind.
Der var vi, jeg ved ikke hvor mange, nødt til at splejse for at få en flaske vodka, og der var altså meget snævre grænser for, hvor mange der kunne nå at blive fulde af det.
Brug dog skat, når det virker, også på de her områder.
Mads Rørvig (V), 2010-10-07:
Det er et spørgsmål til hr. Per Clausen: Hvor høj skal marginalskatten være i hr. Per Clausens optik?
Per Clausen (EL), 2010-10-07:
Det, vi har foreslået nu, er, at skatten i 2011 for de højestlønnede skal være den samme, som den var i 2009.
Det kan selv Venstre vel ikke synes er noget voldsomt overgreb.
Sammenholdt med en mere effektiv indsats over for de multinationale selskabers skattesnyd og over for beskatning af arbejdsfri indkomster i form af spekulation er det faktisk nok til at sikre de forbedringer, der skal til i velfærden, og det er nok til at sikre, at vi også kan gå i gang med den grønne omstilling, der skal til.
Enhedslisten har ikke noget ønske om at opkræve flere penge, end det er nødvendigt, og det er altså det, jeg har skitseret i dag.
Mads Rørvig (V), 2010-10-07:
Jeg ville nok være en kende skuffet lige nu, hvis jeg var medlem af Enhedslisten.
Hr. Per Clausen er også inde på, at man vil rykke S og SF i den rigtige retning, og det er jo hr. Per Clausen og resten af Enhedslisten, der kommer til at bestemme, hvor langt man vil gå, hvis man har de afgørende mandater.
Vil hr. Per Clausen og resten af Enhedslistens gruppe æde det råt, som S og SF har fremlagt i deres skatteplan, eller vil man kræve nogle ændringer for at kunne støtte sådan et forslag?
Per Clausen (EL), 2010-10-07:
Jeg synes jo, det var spændende at høre, da det var fru Margrethe Vestager, der var heroppe, at man gav det indtryk, at Det Radikale Venstre, muligvis sammen med Enhedslisten, ville diktere udlændingepolitikken efter et valg.
Nu er det så Enhedslisten, der skal diktere den økonomiske politik efter et valg.
Hvis det viser sig, at hr. Mads Rørvig har ret, er det jo dejligt.
Det, som Enhedslisten siger, er, at vi synes, det er ubegribeligt, at Socialdemokraterne og SF ikke trækker de skattelettelser til de 10 pct. rigeste danskere tilbage, så vi kunne give 7,3 mia. kr. til øget velfærd.
Det synes vi er ubegribeligt, og derfor vil vi slås for, at det bliver et nyt flertals politik, der gennemføres, men i sidste instans vil det jo være sådan, at der bliver gennemført det, vi kan blive enige om.
Henriette Kjær (KF), 2010-10-07:
Jeg er helt uenig i tankegangen og i præmissen for den her diskussion.
Jeg synes nemlig, at Socialdemokraterne overser, at vi i den borgerlige regering i 2001 overtog en meget lang venteliste med syge mennesker, der ikke kunne blive behandlet.
Vi sagde så, at de her mennesker skulle behandles, og derfor lavede vi en behandlingsgaranti.
Derfor er jeg også uenig med Rigsrevisionens rapport om, at det var for dyrt at lave den løsning.
Vi gik ind i det med åbne øjne, og vi syntes ikke, det var for dyrt, at folk fik krav på at blive behandlet.
Derfor må jeg sige, at jeg ikke kan følge tankegangen.
Tankegangen er jo, at nu skal man prøve at lade de her folk stå lidt længere på ventelisten, for så bliver det nok lidt billigere, men det er ikke vores politik.
Vores politik er og var, at de skal behandles hurtigst muligt.
Karl H. Bornhøft (SF), 2010-10-07:
Uden at have et præcist kendskab til det kan jeg godt forestille mig, at det kan være svært at skulle dække over andre bagmænd.
Derfor har jeg et konkret spørgsmål til den konservative ordfører, der går på, at statsministeren i går sagde: Når parterne i 2006 ikke kunne blive enige, måtte jeg bruge min hjemmel til at gribe ind.
Det, jeg har brug for, er ikke et svar som det fra fru Pia Kjærsgaard om, at det gør man for patienternes skyld.
Da gik vi jo ikke ind og gav dem en ekstra sum, så jeg vil gerne have den konservative ordfører til at bekræfte, at det var et rent politisk valg fra den nuværende statsministers side, da han var sundhedsminister, at han greb ind.
Kan ordføreren bekræfte det?
Henriette Kjær (KF), 2010-10-07:
Jeg mener, at han var forpligtet til det af etiske og moralske årsager, ellers ville det jo betyde, at vi ikke havde nogen aftale, at der ikke var et aftalesystem, der fungerede, hvilket igen ville betyde, at patienterne ikke kunne blive behandlet.
Det vil vi altså ikke være bekendt.
Jeg ved godt, at man har en anden holdning i Socialdemokratiet og i Socialistisk Folkeparti, men det har vi ikke.
Vi ser altså sådan på det, at når folk har nogle rettigheder, der siger, at de har ret til at blive behandlet, så skal de også kunne blive behandlet, og derfor skulle der laves en aftale med de private sygehuse og med regionerne.
Derfor gik sundhedsministeren ind og traf et valg og lagde snittet midt imellem de to stridshaner.
Karl H. Bornhøft (SF), 2010-10-07:
Det var jo de samme rettigheder, patienterne mistede under konflikten med sundhedspersonalet.
Da var der åbenbart ikke en moral og en etik, der gjorde, at man så gik ind og gav sygeplejersker og SOSU-assistenter mere i løn for at få afsluttet det af hensyn til lige præcis de mennesker, der ventede, nemlig patienterne.
Når jeg ikke kan få svar på det første, vil jeg dog i det mindste godt have svar på mit næste spørgsmål.
Når statsministeren i øvrigt også i spørgetiden sagde, at der ikke er belæg for at sige, at der ikke er tale om overbetaling i den periode, hvor der var suspension af frit valg-ordningen, kan ordføreren så her bekræfte, at det ikke er rigtigt, fordi Folketinget i samme periode gav regionerne besked om, at de skulle købe fuldstændig den samme kapacitet hos de private, som de gjorde året før?
Henriette Kjær (KF), 2010-10-07:
Nej, det kan jeg ikke, for det sidste ved jeg ikke noget om.
Men jeg kan i hvert fald fortælle hr. Karl H. Bornhøft, at der er et fagretligt system, som vi Konservative sætter meget højt, og som vi generelt respekterer her i Folketinget, så når der er arbejdskonflikter, skal der altså meget til, inden man går ud og ødelægger det, vi kalder den danske model, som er meget skattet, ikke bare i Danmark, men som man kommer og studerer fra andre lande.
Det var jo så årsagen til, at der kørte en konflikt.
I øvrigt skal man jo heller ikke via mafiametoder kunne presse nogen til at få en højere løn.
Der må det jo gå sin gang.
Morten Østergaard (RV), 2010-10-07:
Det er jo helt åbenlyst, at der er en uenighed om det, som den konservative partiformand har kaldt de gyldne haner, altså om, hvor længe de har været åbne, og om det var nødvendigt. Men det, som forhåbentlig ikke kan skabe grundlag for uenighed, er jo, at Folketinget har ret til at få oplysninger, man beder om fra ministerierne, at ministre skal holde sig til sandheden og hele sandheden i Folketingssalen og i samråd, og at Rigsrevisionen selvfølgelig skal have de dokumenter, de beder om.
Derfor vil jeg bare bede den konservative ordfører om at forholde sig til, at den daværende konservative sundhedsminister jo i et samråd den 13. maj benægtede, at der var tale om en rapport – ikke nogen stor rapport, men interne papirer – og jeg citerer: Der er ikke tale om, at der findes nogen rapport.
Der er tale om, at der findes et internt stykke arbejde, som vi stadig bruger.
Citat slut.
Jeg står her med det, der ikke er en rapport.
15 gange i det her 95 sider store papir benævner man selv papiret som en rapport – 15 gange benævner man det selv en rapport!
Kan fru Henriette Kjær forklare, hvorfor det var så afgørende for Det Konservative Folkeparti, uanset om det var formanden eller den daværende sundhedsminister, der repræsenterede det, at holde skjult for Folketinget og for Rigsrevisionen, at der var en rapport, som klokkeklart var grundlaget for, at man gik ud og problematiserede de såkaldte gyldne haner?
Henriette Kjær (KF), 2010-10-07:
Jeg synes, at det, der lige blev sagt her, er meget, meget groft.
Nu er det jo sådan, at Det Konservative Folkeparti ikke sidder ovre i Sundhedsministeriet og tager imod henvendelser og svarer på henvendelser, hverken fra rigsrevisor, pressen eller andre.
Det er dem, der beslutter, hvad der skal udleveres.
Men indtil et sådant stykke papir er færdigt, er det et internt arbejdsdokument, og det er det, de i ministeriet må have vurderet at det var, og derfor har de ikke udleveret det.
Morten Østergaard (RV), 2010-10-07:
Jamen jeg er da glad for, at vi er enige om, at der er en rapport, også fordi det altså står 15 gange i det her 95 sider lange dokument, at det er en rapport – så langt så godt – og også fordi det selv samme ministerium jo i dag har udsendt en pressemeddelelse, hvor man fortsat hævder, at der ikke findes nogen rapport.
Lad dem svare for sig selv.
I dag er de jo i stedet for nødt til at svare i tro tjeneste til den regering, som de hver eneste dag loyalt forsøger at betjene.
Det er jo derfor, vi siger: Lad os nu få den undersøgelseskommission, så vi er fri for at have de her anklager hængende over dem, så vi er fri for at stå tilbage med et indtryk af, at forskellige konservative ministre har gjort, hvad de kunne, for at dække over bl.a. det, som åbenlyst er en rapport i Sundhedsministeriet.
Henriette Kjær (KF), 2010-10-07:
Jeg mener, at embedsmændene taler frit.
Jeg mener, at embedsmændene lægger det frem, som pressen eller andre beder om at få.
Jeg mener sådan set, at alt er lagt frem i den her sag.
Der er fuldstændig åbenhed omkring det, og så kan man drage forskellige konklusioner om forløbet.
Jeg indrømmer, at der er begået fodfejl fra vores udenrigsministers side, men jeg mener ikke, at man i den grad og med den mistænkeliggørelse, hr. Morten Østergaard lægger for dagen, kan blæse sagen op til, at der skal laves en større undersøgelse, og insinuere, at embedsmændene ikke siger sandheden.
Det gør de, og de bliver sådan set interviewet og er citeret hver dag i medierne.