Inger Støjberg (V), 2011-05-03:
Jeg har en god nyhed, og jeg har en dårlig nyhed til de tre forslagsstillere fra Socialistisk Folkeparti.
Den gode nyhed er, at vi er fuldstændig enige om målet.
Mit mål er, at vi skal have et rigtig godt arbejdsmiljø.
Danmark skal være et land, hvor det er trygt og sikkert at gå på arbejde, og det er jeg også fuldstændig sikker på at forslagsstillerne er helt enige med mig i.
Den dårlige nyhed er, at vi ikke er helt enige om midlerne til, hvordan vi skal nå målet.
Forslaget harmonerer ikke med virkeligheden for danske virksomheder, og forslaget er bureaukratisk og administrativt tungt.
Jeg vil starte med at slå en ting fast: Når virksomhederne overholder arbejdsmiljølovgivningen, har de ansatte et sikkert og sundt arbejdsmiljø i Danmark.
Det gælder også, når de arbejder med farlige kemiske stoffer, og det skal jeg også nok komme tilbage til.
Derudover kan jeg i øvrigt oplyse forslagsstillerne om, at det er Arbejdstilsynets umiddelbare vurdering, at forslaget strider mod EU-direktivet om kemiske stoffer.
Et godt arbejdsmiljø er vigtigt for regeringen.
For mig er det helt afgørende, at ansatte kan gå på arbejde uden at blive syge af det.
Et af de initiativer, som jeg forventer mig meget af, er det risikobaserede tilsyn.
Det indebærer, at arbejdstilsynets tilsyn målrettes de virksomheder, som har de største problemer med arbejdsmiljøet – her skal der sættes ind med flere tilsynsbesøg – mens de virksomheder, der ikke har så store arbejdsmiljøproblemer, får færre tilsynsbesøg.
Det giver sammenhæng i tingene, og det er et udtryk for sund fornuft, og vi får også meget mere arbejdsmiljø for pengene.
Det vil f.eks. betyde, at en virksomhed som LM Wind Power, der gentagne gange har overtrådt arbejdsmiljøloven, for fremtiden bliver fulgt tæt med tilsynsbesøg, og at arbejdstilsynet bliver ved med at komme, indtil virksomheden har fået styr på arbejdsmiljøet.
De virksomheder, som ikke selv kan finde ud af det, ja, de skal hjælpes lidt på vej.
Det har været beskrevet i medierne, hvordan ansatte på LM Wind Power har været udsat for det farlige kemiske stof styren under støbningen af møllevinger.
Det er en sag, som jeg ser med meget stor alvor på, og derfor har jeg også fulgt sagen meget nøje og sendt yderligere to redegørelser til Arbejdsmarkedsudvalget i sidste uge.
Som opfølgning på redegørelserne har jeg iværksat en række initiativer, så vi i fremtiden kan forebygge, at lignende sager opstår.
Jeg kan for det første nævne, at Arbejdstilsynet fremadrettet vil sikre en mere systematisk koordinering af tilsynet med virksomheder med mange afdelinger som f.eks. LM Wind Power.
For det andet vil Arbejdstilsynet fremadrettet sikre det rette fokus på koncernledelsesniveau i virksomheder med mange afdelinger.
For det tredje skal virksomheder, der arbejder med farlige kemiske stoffer, og som får mange påbud, følges tættere som led i det risikobaserede tilsyn.
Den nærmere udmøntning skal drøftes med kredsen af partier, som står bag aftalen om 2020-arbejdsmiljøstrategien.
For det fjerde skal arbejdstilsynet fremover altid ved tilsynsbesøg lade de dokumentationsmålinger f.eks. af styren i luften, som visse typer kemivirksomheder skal udarbejde, indgå i forbindelse med tilsynsbesøgene.
Endelig har jeg bedt Arbejdstilsynet om at tage en drøftelse med arbejdsmarkedets parter om at se på mulighederne for en justering af de eksisterende rådgivningspåbud, så virksomhederne bedre kan løse og forebygge arbejdsmiljøproblemerne, når der bruges farlige kemiske stoffer.
Substitution af farlige kemiske stoffer kan være kompliceret.
Derfor kan jeg umiddelbart se en fordel i, at virksomheder i højere grad får rådgivning fra en autoriseret arbejdsmiljørådgiver i den slags situationer.
Jeg afventer nu resultatet af Arbejdstilsynets drøftelser med arbejdsmarkedets parter.
Jeg vil gerne slå fast, at når virksomhederne overholder arbejdsmiljøloven, har de ansatte et sikkert og sundt arbejdsmiljø, også når de arbejder med farlige kemiske stoffer.
Efter arbejdsmiljøloven må ansatte nemlig kun anvende farlige kemiske stoffer på en måde, så de er effektivt beskyttet imod de kemiske påvirkninger.
Det betyder, at virksomhederne skal træffe beskyttelsesforanstaltninger, f.eks. sørge for, at der er en ordentlig ventilation.
Hvis det ikke er tilstrækkeligt, skal arbejdsgiveren stille personlige værnemidler til rådighed for de ansatte – det kan være åndedrætsværn, det kan være beskyttelsesdragter, det kan være sikkerhedssko og meget andet – og arbejdsgiveren skal også sørge for, at de ansatte anvender de værnemidler, der er, under arbejdet.
Hvis LM Wind Power havde overholdt arbejdsmiljøloven, ja, så havde de ansatte haft et sikkert og et sundt arbejdsmiljø, og der havde ikke været risiko for, at de skulle udsættes for styren.
Jeg undrer mig i den konkrete sag over, at en stor koncern som LM Wind Power ikke har haft styr på arbejdsmiljøet, når de forskellige afdelinger har fået så mange påbud om samme slags arbejdsmiljøproblemer, ligesom jeg også undrer mig over, at virksomheden ikke har taget sit arbejdsgiveransvar på sig og har indskærpet over for de ansatte, at de selvfølgelig skal anvende de værnemidler, der bliver stillet til rådighed.
Jeg forventer, at LM Wind Power fremover vil opprioritere arbejdsmiljøet, og at ledelsen i samarbejde med de ansatte vil arbejde målrettet for et bedre arbejdsmiljø.
Dette arbejde blev der sidste efterår skabt bedre rammer for med de nye regler om virksomhedernes interne samarbejde om arbejdsmiljø.
Reglerne skaber forudsætningen for, at arbejdsmiljøet kan integreres i den strategiske ledelse og i den daglige drift.
Jeg forventer, at det har en positiv effekt på arbejdsmiljøområdet og på arbejdsmiljøarbejdet i det hele taget på de danske virksomheder helt generelt og selvfølgelig også på LM Wind Power.
Jeg er enig med de tre forslagsstillere i, at substitution som udgangspunkt bør fremmes mest muligt.
Når et farligt produkt erstattes med et ufarligt, ja, så betyder det jo, at risikoen for udsættelse for farlige stoffer forsvinder, og de ansatte behøver ikke at anvende personlige værnemidler som beskyttelse mod påvirkning af et farligt stof.
Men en virksomhed kan selvfølgelig ikke forpligtes til at foretage en substitution, når det ikke kan lade sig gøre.
Jeg er tryg ved, at de eksisterende arbejdsmiljøregler tager højde for det her på en afbalanceret måde.
I yderste konsekvens kan der jo faktisk være tale om forretningshemmeligheder, som virksomhederne af gode grunde holder tæt ind til livet.
Det er også ude af trit med virkeligheden at stille krav om, at arbejdsmiljøorganisationen og arbejdsmiljørepræsentanterne skal have en slags vetoret.
Det er virksomheden, som er ansvarlig for vurderingen, og som kan straffes, hvis reglerne ikke overholdes, og det er virksomheden, der skal foretage vurderingen, ikke de ansatte.
Det er bureaukratisk og administrativt tungt, at samtlige virksomheder i Danmark, der anvender farlige kemiske stoffer, skal indsende alle deres substitutionsvurderinger til Arbejdstilsynet.
Det er uhensigtsmæssigt, og det er det, fordi Arbejdstilsynet skal bruge ressourcer på det og have en slags vetoret – som de jo også vil få – i forhold til samtlige vurderinger.
Det er virksomhedens eget ansvar at overholde reglerne.
Arbejdstilsynet kan vejlede efter behov, men kan og skal ikke overtage virksomhedens ansvar.
I regeringen finder vi, at den gældende arbejdsmiljølovgivning fremmer substitutionen af farlige stoffer på en afbalanceret måde til gavn for arbejdsmiljøet, og jeg kan derfor her til sidst sige, at regeringen af de nævnte grunde ikke kan støtte op om beslutningsforslaget.