Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Tak for det.
I dag tredjebehandler vi regeringens anden finanslov.
Det er en finanslov, der på mange måder tager hånd om det økonomiske underskud, som vi overtog fra VKO, og det er en finanslov, der samlet set gør vores samfund stærkere.
Det er en rigtig god finanslov.
Tiderne er ikke, som de har været, og vi skal bruge pengene med omtanke.
Jeg tror, at alle os herinde i salen vil det bedste for Danmark, og vi ved også godt, at vi gerne ville rigtig mange ting, hvis der var råd til det.
Vi må også bare erkende, at der er grænser for, hvad økonomien rækker til.
Men når det er sagt, glæder jeg mig også, for vi har lavet en god finanslovsaftale, som både skaber bedre velfærd for min egen lille familie, men også for mine venner og deres venner og for den udsatte og for rigtig mange borgere rundtom i de danske hjem.
Det er en finanslov, der tager hånd om de udfordringer, som vores samfund går i møde, men det er også en finanslov, der tager hånd om de udfordringer, vi står over for lige nu.
Og lad mig bare give et par eksempler: Sundhedsvæsenet er sat højt på dagsordenen i den nye finanslov, og det er vi rigtig glade for i SF.
For SF har det nemlig været afgørende, at der er blevet mindre ulighed i vores sundhedsvæsen.
Det gik regeringen i gang med i finansloven for 2012, og vi fortsætter indsatsen i finansloven for 2013.
Når man brækker et ben eller en arm, får man behandling med det samme, men lider man af en depression eller en anden psykisk sygdom, kan man vente i månedsvis, før man bliver taget alvorligt.
Det kan ikke være rigtigt, og der er behov for at vi prioriterer anderledes.
Det betyder, at vi fremadrettet vil arbejde for at sikre en ligelig opdeling af både de somatiske og de psykiske sygdomme, således at alle får ret til hurtigt at vide, hvad de rent faktisk fejler.
Vi afsætter 1 mia. kr. ekstra til sundhedsområdet i 2013.
Her giver vi bl.a. psykiatrien et løft, så personer med depression og angst og spiseforstyrrelse ikke skal vente i månedsvis, men rent faktisk kan komme hurtigere til.
Vi afsætter penge til tilskud til tandlægeregningen for de personer, som er allermest økonomisk vanskeligt stillede.
Men det handler jo også om at prioritere.
Derfor drejer det sig også om at finde fornuftige besparelser.
Og det mener vi i SF er rigtigt.
Derfor har vi set på, hvordan vi kan ændre reglerne for høreapparater, men vi har også set på, om det er rimeligt fortsat at give to gratis tandrensninger til de økonomisk mest velstillede borgere.
Men sundhedsvæsenet er bestemt ikke det eneste, der er prioriteret.
En grøn økonomi er en investering i vores fremtid, og så har det betydning for os alle sammen, både store og små, unge og gamle.
En grøn økonomi er vejen til et bedre miljø, og det er vejen til bedre sundhed, og så er det også nøglen til flere grønne arbejdspladser i Danmark.
Det er ikke nogen hemmelighed, at ressourcernes betydning er groft undervurderet.
Priserne på de vigtigste råstoffer er i de sidste 10 år steget lige så meget, som de er faldet i de foregående 100 år.
Det bliver altså dyrere og dyrere for virksomheder at producere deres varer, og derfor er der behov for grønne løsninger.
Det handler om at styrke teknologiudviklingen, bl.a. inden for miljøområdet, for at blive bedre til at udnytte ressourcer som f.eks. vand og affald.
Så er der jo uddannelsesområdet.
Jeg er rigtig glad for, at uddannelse er et bærende element i den her finanslovaftale, da uddannelse er nøglen til, at Danmark kommer tilbage på rette spor.
Det er godt, at så mange unge ønsker at få en uddannelse, men alle skal også have mulighed for at gennemføre deres uddannelse.
Med det stigende antal studerende er det derfor vigtigt, at pengene følger med, og det gør de med finansloven.
Vi prioriterer både murerlærlingen, der mangler en praktikplads, og den humaniorastuderende, der i dag kun får 4-5 undervisningstimer om ugen.
Med finansloven er der afsat penge til at styrke erhvervsuddannelserne og mindske det alt for store frafald.
Så har vi forhøjet taxametrene på de humanistiske og samfundsvidenskabelige uddannelser.
Og hvor Venstre bare proppede flere studerende ind i undervisningslokalerne, finansierer vi rent faktisk det øgede optag.
Nu handler uddannelse også om mange andre ting, og vi prioriterer ikke kun de unges uddannelse.
Vi giver rent faktisk også de langtidsledige gode muligheder for uddannelse.
I august tog SF dagpengediskussionen op.
Som vi alle sammen ved er der desværre for mange langtidsledige, også selv om der i dag er kommet nye, positive tal, der tyder på, at det faktisk er i bedring.
Men de langtidsledige er i risiko for at få opbrugt deres ret til dagpenge allerede om få uger, og jeg er sådan set overbevist om, at både den langtidsledige tømrer og kontorassistent har et inderligt ønske om at komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Her kan uddannelse og nye kvalifikationer være springbrættet til et nyt job.
Med finansloven giver vi derfor de arbejdsløse, der har opbrugt retten til dagpenge, et tilbud om uddannelse eller opkvalificering på ½ års forsørgelse.
Uddannelse kan nemlig for rigtig mange være vejen til nye indtægter og nye jobmuligheder, og det vigtigt for SF at sikre, at de langtidsledige rent faktisk får den chance.
Det er også derfor, at det er vigtigt, at vi har indgået en aftale om akutpakker, eksempelvis akutjobpakken.
På den måde skaber vi jobmuligheder; vi skaber chancen for igen at få fodfæste på arbejdsmarkedet; og så skaber vi selvfølgelig job, bl.a. til de ledige – helt præcis 20.000 job i 2013.
Det er job, der bl.a. kommer som et resultat af offentlige investeringer i folkeskoler, daginstitutioner, fremrykning af erhvervsinvesteringer, renovering af almene boliger og investering i klimatilpasninger, der mindsker risikoen for oversvømmelser i kommunerne.
Jeg synes faktisk, der er rigtig mange gode ting i den her finanslov, og jeg kunne godt fortsætte med at remse op, men det vil jeg ikke.
Jeg har her fokuseret på de centrale emner, men jeg synes også, at der er nogle andre ting, man er nødt til at adressere efter at have hørt debatten i dag, for vi løser ikke alle Danmarks problemer med finansloven.
Vi lever i en krisetid og må nøjes med en beskeden vækst i det offentlige, men væksten skal være der, og for SF er det vigtigt at bevare det gode Danmark, hvor alle uanset baggrund og uanset alder kan komme på hospitalet eller tage en uddannelse uden at have en stor opsparing.
Vi kan ikke forbedre vores velfærdssamfund uden en vækst.
Det undrer mig ærlig talt, at Venstre ikke deler den opfattelse.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at Venstre siden førstebehandlingen er sprunget ud i en ny ideologisk retning: Nulvækst i den offentlige sektor.
Det kan lyde nok så harmløst, men det er det altså ikke.
Vi går ind i en tid, hvor der kommer flere ældre – også blandt folk, der her sidder i salen – og det betyder, at der vil være rift om plejehjemspladserne og være brug for flere hænder til at passe på vores ældre.
Med Venstres nulvækst vil det ikke kunne lade sig gøre.
Nulvæksten betyder, at der vil være råd til langt færre offentligt ansatte.
Teknisk set
kan man måske godt ligge to på en dobbeltstue på plejehjemmet eller nøjes med at give de ældre et bad om måneden i stedet for et om ugen.
Men jeg vil også gerne slutte af her med et citat fra Venstres egen 2020-plan, for det er jo interessant, hvordan Venstre har ændret holdning.
Hvis vi går tilbage til Venstres egen 2020-plan, står der følgende, som jeg gerne citere her: Uden reformer vil der kun være plads til en omtrent nulvækst i det offentlige forbrug i mange år fremover.
Det vil reelt betyde, at mange bliver nødt til at spare op, mange bliver nødt til at spare på kernevelfærd som folkeskole eller ældrepleje, hvis sundhedsvæsenet f.eks. skal kunne anvende de nyeste og ofte dyrere behandlingsformer og medicin.
Nu er det jo interessant, at Venstre har forladt de 0,8 pct. Så må man spørge sig selv: Hvad er det så for nogle besparelser, man vil gennemføre?
For mig er linjen helt klar.
Vores velfærdssamfund koster, og det vil koste mere i fremtiden.
Vi får flere ældre, og de fortjener selvfølgelig, at der bliver taget hånd om dem.
Flere tager en uddannelse, og 4- 5 timers undervisning er bare ikke nok.
Derfor mener jeg, at finanslovaftalen er god.
Det er en aftale, der yder et markant bidrag og en markant indsats til at hjælpe de dagpengemodtagere, der risikerer at miste indtægten.
Det er en aftale, der skaber grønne arbejdspladser, så den arbejdsløse tømrer og den arbejdsløse social- og sundhedsassistent kan komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Det er en finanslovaftale, der giver tryghed.
Finansloven prioriterer de områder, hvor der er behov for det, og den gør vores samfund stærkere.
Tak for ordet.