runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Husted (S), 2010-05-31:
Selv om ting gentages mange gange, bliver de ikke nødvendigvis rigtigere af det.
Jeg bliver sådan lidt irriteret, kan man sige, når jeg kan høre, at taktikken er at fortælle: Vi er økonomisk ansvarlige, I andre er det ikke.
I sin tale siger ministeren, at man overtog gæld fra S og R.
Nu er det jo ikke en eksamen, vi er til, men jeg synes, at hr. Niels Helveg Petersen tidligere gennemgik ret præcist, hvordan den økonomiske udvikling havde været.
Der kunne jeg da godt tænke mig at bede ministeren om at beskrive udviklingen fra 1992 til 2001, og det, hun kan nøjes med at kigge på, er beskæftigelsen og statens finanser.
Jeg kunne godt tænke mig at bede ministeren om lige at redegøre for, hvordan udviklingen var i den periode.
Så kunne jeg også godt tænke mig at bede ministeren om lige at forholde sig til, at det netop var en massiv indsats på uddannelsesområdet, der var med til at føre Danmark ud af krisen på det tidspunkt.
Tina Nedergaard (V), 2010-05-31:
Jeg er jo ikke helt uvant med, at Socialdemokraterne tager mig til eksamen.
Jeg vil gerne takke formanden, for hver …
Men jeg er så en af dem, der faktisk holder meget af det.
Jeg kan oplyse, at det, vi ved, er, at den laveste ledighed, der var under den tidligere regering, var på 126.000, og der er vi faktisk ikke nået op endnu i denne regerings tid.
Så selv om vi er i den største internationale økonomiske krise, vi har været i siden anden verdenskrig, så er vi faktisk ikke lykkedes med at nå op på det ledighedstal, som SR-regeringen havde som absolut minimum.
Den anden er, at hvad angår statens finanser, så udviklede de sig ganske fornuftigt i 1990’erne, ligesom de gjorde alle andre steder i Europa.
Vi har ikke kendt til at være nettogældfri siden faktisk før min tid.
Men jeg har også tidligere fra denne talerstol medgivet, at jeg synes, at SR-regeringen førte en forholdsvis fornuftig økonomisk politik i 1990'erne – mere ros kan den heller ikke tåle.
Det, der bekymrer mig lidt, er, at jeg synes, at Socialdemokraterne – SF er jeg ikke overrasket over – bevæger sig væk fra den politik i øjeblikket, men jeg må så sætte min lid til, at Det Radikale Venstre vil trække i modsat retning.
Per Husted (S), 2010-05-31:
Jeg blev egentlig bekræftet i, at det må have været en lille fortalelse, siden ministeren sagde, at man overtog en gæld fra S og R.
For jeg kunne forstå, at man syntes, at det egentlig gik ganske udmærket i den periode.
Så lad os tage den anden del: Er det korrekt, at en af de ting, som fik Danmark i gang igen i 1990'erne, var en massiv satsning på uddannelse og især på uddannelse af ufaglærte?
Er det korrekt?
Tina Nedergaard (V), 2010-05-31:
Jamen man kan godt påstå, at man virkelig fik sat gang i Danmark igen, men jeg kunne også komme med det argument, at selv om der kom rigtig gang i Danmark igen, fik man faktisk ikke ledigheden bragt ned på et niveau, som den faktisk er på nu midt i en kæmpestor økonomisk krise.
Det er jo et faktum.
Det andet er, at jeg gav noget anerkendelse af, at man fik gjort nogle rigtig gode ting i 1990'erne.
Men det ændrer ikke på, at vi overtog en gæld, som var større end den, vi efterlod i 2008, inden en international økonomisk krise af hidtil næsten ukendt omfang skyllede ind over grænserne, som den jo nødvendigvis vil gøre i en lille åben økonomi, som lever af samhandel og sameksistens med landene omkring sig.
Men jeg vil ikke bruge tiden på at kritisere SR-regeringen.
Jeg synes, at man gjorde mange gode ting.
Det synes jeg er fair man gjorde.
Vi har bygget videre oven på dem, og det er jo bl.a. også derfor, at Danmark har været exceptionelt godt rustet til at stå den her meget hårde proces igennem.
Jeg beklager enhver ledig, vi får, jeg beklager enhver arbejdsplads, vi taber, og det er jo derfor, jeg som en del af regeringen er meget optaget af også at bidrage til, at vi får nedbragt underskuddet, så vi ikke trues af onde spekulanter udefra, der kan presse hele fundamentet for, at vi får genopretningen igennem.
Karsten Hønge (SF), 2010-05-31:
Jo, jo, men det sætter bare et noget andet perspektiv på diskussionen.
I stedet for at det er de der omkring 100 mio. kr., er der altså tale om 1 mia. kr.
Det kan vi blive enige om.
Så er det, jeg spørger: Er det i virkeligheden ikke en gave til en minister, i hvert fald hvis man vil have sådan en progressiv tilgang til uddannelse, at vi på den ene side står med en Capacentundersøgelse, der viser, at seks ud af ti ufaglærte faktisk fortryder, at de ikke har taget en uddannelse, og på den anden side står med et erhvervsliv, hvor én leder inden for Dansk Erhverv siger, at erhvervslivet har brug for mere uddannet arbejdskraft, end uddannelserne kan levere, og at problemet vil vokse, hvis der ikke bliver investeret massivt på området, og en anden leder inden for Dansk Erhverv siger, at for at man kan få et job i fremtiden, har man brug for den opkvalificering, som nu skæres bort?
Det er da en gave til en minister, hvis man ellers tænker sådan offensivt og progressivt i forhold til uddannelsesområdet.
Tina Nedergaard (V), 2010-05-31:
Jeg har forstået, at Socialdemokraterne og SF igennem de seneste måneder har været stærkt begejstrede for hele partssystemet, ikke mindst LO-siden, og derfor kan man jo sige, at det er sådan i alle andre lande – jeg kender deres systemer rigtig godt – at langt størstedelen af voksen- og efteruddannelse for beskæftigede enten er finansieret af virksomhederne eller er noget, der indgår i overenskomsterne.
Derfor kunne Socialdemokraterne og SF jo glimrende ved det næste fortrolige, lukkede møde med LO, hvor man planlægger fremtidens mange tiltag, have en overvejelse om, om det er noget, man agter at bringe ind i fremtidige overenskomster, at man tager et større ansvar for det her. Det, der har været målet for mig, har været at skærme ungdomsuddannelserne af, og det er der også blevet kvitteret for.
Det gør jeg fortsat gerne, og svaret er sådan helt overordnet, at var situationen for den overordnede økonomi og de overordnede finanser ikke den, som den er, havde det her forslag heller ikke ligget her fra mig.
Morten Bødskov (S), 2010-05-31:
Det her er jo bare endnu et eklatant løftebrud fra Venstres side.
Flere gange har man jo garanteret børnefamilierne mod, at børnechecken skulle forringes.
Man har sågar i sit regeringsgrundlag for den nuværende periode – og det går jeg ud fra at Venstre støtter – jo klart skrevet, at man vil forøge økonomien for børnefamilier med helt små børn.
Nu kommer man så her som en tyv om natten og trækker tæppet væk under ganske mange børnefamilier.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan ordføreren mener, at de løfter, man har givet børnefamilierne i folketingsvalgkampen, i regeringsgrundlaget og efter folketingsvalget, stemmer overens med det løftebrud, man nu begår med ændringerne af børnechecken.
Mads Rørvig (V), 2010-05-31:
Altså, det er jo lagt frem i planen, præcis hvad der gælder, og hvad der ikke gælder, såfremt de her lovforslag bliver vedtaget med de ændringsforslag, der måske måtte være.
Så det er da gjort rimelig klart, hvad der gælder i forbindelse med skattestoppet, og hvad der ikke gælder.
Men skattestoppet står selvfølgelig ved magt, når vi er ude af den her periode.
Nick Hækkerup (S), 2010-05-31:
Så skattestoppet gælder ikke i den her periode, som vi ikke ved, præcis hvornår får en ende?
Mads Rørvig (V), 2010-05-31:
Da regeringen fremlagde sit forhandlingsudspil til de her forhandlinger om genopretningsplanen for Danmark, lagde man klart frem, at man var nødt til at suspendere skattestoppet i den her periode, hvor vi er nødt til at genoprette dansk økonomi.
Det har vi sagt, og vi har lagt åbent frem, at det er et instrument, som vi vil bruge, bl.a. ved hjælp af en § 20-regulering, som jeg også i min ordførertale har gjort rede for.
Nick Hækkerup (S), 2010-05-31:
Det er sådan set bare et enkelt opklarende spørgsmål: Hvordan forholder det her lovforslag sig til skattestoppet?
Mads Rørvig (V), 2010-05-31:
Vi har oplevet en økonomisk krise af historiske dimensioner, og ingen er gået ram forbi, heller ikke Danmark.
Det skyldes vores gode udgangsposition.
Dengang oppositionen krævede penge til både stort og småt, valgte vi at holde igen, og derfor var vores økonomi bedre polstret og derfor bedre rustet til krisen.
Det betyder ikke, at vi er kommet upåvirkede igennem krisen.
Vi holdt krudtet tørt indtil det rette øjeblik, hvor dets effekt var størst, men krudtet er skudt af, og derfor ser vores budget noget anderledes ud i dag, end det gjorde for et par år tilbage.
Der var røde tal på bundlinjen, og det var mere, end vores økonomi kunne holde til på sigt, og derfor er vi nødt til at handle.
Alternativet er en gæld, der blot vokser sig større og større, og udgifter til renter – penge, som vi langt hellere vil investere i vækst og i velfærd.
Der er unægtelig mere ved at øge bevillingerne end ved at skære i budgettet, men besparelser er desværre ikke noget, vi kommer udenom i den her situation.
Ingen, der vil stå ved ansvaret for Danmarks økonomiske ve og vel, kan sige sig fri for at tage aktiv del i det her arbejde.
Vi har sammen med Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti indgået en aftale om genopretning af den danske økonomi.
Aftalen indeholder en række besparelser – besparelser, der langtfra er nemme, men de er nødvendige.
Alle har en interesse i, at vores økonomi er holdbar, og derfor må alle bidrage til den fælles indsats, der skal til, for at få rettet op på det offentlige budget.
Dette lovforslag indeholder en række aftalebesparelser, og den planlagte forhøjelse af indkomstgrænsen for topskatten udskydes i 3 år til 2014.
Samtidig vil § 20-reguleringen af beløbsgrænser for skatter blive suspenderet i 2011, 2012 og 2013.
Desuden lægges der et loft over fradraget for faglige kontingenter og arbejdsgiverbidrag.
I dag er der f.eks. stor forskel på kontingenternes størrelser i de enkelte fagforeninger.
Endelig indeholder lovforslaget en ændring af børnefamilieydelsen.
I dag får alle børnefamilier som bekendt det samme beløb i ydelse for hvert barn.
Det forholder sig imidlertid således, at udgifterne til det første barn almindeligvis er langt højere end til de øvrige.
Vi finder det rimeligt, at børnefamilieydelsen kommer til at afspejle denne sammenhæng, og af den grund lægges der et loft over det maksimale, en børnefamilie kan modtage i årlig ydelse, og loftet indføres gradvist.
Det giver familierne god mulighed for at indrette deres økonomi efter de nye regler.
Jublen havde jo sikkert været større, hvis vi havde brugt flere penge frem for at spare, men omstændighederne er ikke til at lege den rige onkel fra Amerika.
Vi er nødt til at se i øjnene, at hullet i statskassen ikke forsvinder af sig selv, og derfor må alle bidrage til at få økonomien op at stå igen.
Jeg skal meddele, at Venstre kan støtte dette forslag.
Tak for det.
Tina Nedergaard (V), 2010-05-31:
Når jeg siger, at det kunne være kortuddannede, er det ikke nødvendigvis de samme mennesker.
Den ene gruppe kan indbefatte helt unge mennesker, som f.eks. uddanner sig med SU, eller personer, der slet ikke har været på arbejdsmarkedet, men den gruppe, vi taler om her, vil fortsat have et meget højere forsørgelsesniveau på godt og vel 15.000 kr. om måneden de første 40 uger og vil derefter have mulighed for at fortsætte uddannelsen og modtage 5.000 kr. om måneden.
Det lovforslag, vi konkret behandler, retter sig alene mod voksne, som er på arbejdsmarkedet og er i beskæftigelse.
Så på den måde kan man ikke sige, at det er identiske målgrupper, men jeg svarede fuldstændig korrekt og i overensstemmelse med det, der ligger i politikken for genopretningsplanen, nemlig at det i begge tilfælde er meget muligt, at det er personer med kort uddannelsesbaggrund bag sig.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-05-31:
Jeg må faktisk sige, at jeg er blevet mere bekymret efter den her debat, hvad angår regeringens holdning til SVU, end jeg var på forhånd.
Og det siger jo ikke så lidt, når det handler om konsekvenserne af det konkrete forslag.
Men når vi har hørt undervisningsministerens argumentation her i nat i forhold til SVU, lyder det jo, som om undervisningsministeren egentlig ikke rigtig kan forsvare ordningen, og det synes jeg da er bekymrende.
Altså, den ansvarlige minister på området kan egentlig ikke komme med en argumentation for, at vi har en SVU.
Ministeren siger, at de jo lige så godt kunne være på SU, at det er dem på 24 år, så hvorfor er det egentlig sådan, at dem på 25 år skal have SVU?
Det synes jeg er dybt bekymrende, for betyder det, at hvis der kommer en runde mere, hvor man skal finde nogle flere penge, så vil undervisningsministeren faktisk ikke gå ind og forsvare den her ordning, vil ikke komme og sige: Vi har den her ordning, fordi vi altså har nogle ufaglærte, som vi skal have opkvalificeret, og fordi vi har nogle mennesker her, som vil stå stærkere på arbejdsmarkedet, hvis de får den her opkvalificering?
Er det sådan, vi skal tolke den debat, vi har haft her?
Tina Nedergaard (V), 2010-05-31:
Nej, det er det ikke.
Det, jeg har gjort helt klart, er, at det her lovforslag ikke var kommet, hvis jeg ikke ligesom så mange andre havde skullet bidrage til at lave en genopretningsplan for Danmark, hvor vi tilvejebringer ressourcer til de forskellige områder, som jeg nævnte før.
Så var det her forslag slet ikke kommet.
Grunden til, at spørgeren kan komme i tvivl om, hvor jeg står, er muligvis mit svar på et spørgsmål nede fra salen, nemlig om jeg præcis kunne redegøre for, hvorfor det er 25 år.
Og der vil jeg altså bare fastholde, at det er lidt vanskeligt at forklare, for det kunne være så meget andet.
Det har vi fastlagt, det er den gældende regel for en lang række ting, det gælder også for en række ting inden for vores arbejdsmarkedspolitik, at grænsen er 25 år.
Men altså, jeg vil jo ikke sådan gøre mig til overdommer over, om det skal være 24 år eller 26 år.
Det vil jeg overlade til os i fællesskab at fastlægge.
Jeg vil gerne have, at 95 pct. får en ungdomsuddannelse og 50 pct. en videregående uddannelse.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-05-31:
Nu er det sent, men jeg er faktisk ret sikker på, at det, som fru Johanne Schmidt-Nielsen spurgte om, var, hvorfor vi havde en SVU-ordning.
Så svarede ministeren det her med 25 og 24 år.
Jeg synes, det er meget interessant, om ministeren kan forsvare ordningen som sådan, for hvis ministeren kan det, må ministeren jo også kunne forsvare, dels at man har de grænser, man har, dels at man tidligere har haft 80 uger og ikke 40 uger, som det nu bliver med det her lovforslag.
Altså, der må jo have været en argumentation, hvor man sagde: Der er altså nogle her, der har nogle andre behov end unge, der er i det almindelige SU-system.
Altså, der er et forsørgelsesbehov, man har etableret sig med familie, med ejerbolig måske, så der er nogle helt andre behov.
For ministeren sagde tidligere i debatten, at folk jo bare kan gå over i det almindelige SU-system.
Ole Hækkerup (S), 2010-05-31:
Jeg synes jo grundlæggende, at det her rammer de helt forkerte.
Det rammer de mennesker, vi burde investere i.
Men når jeg tager ordet, er det, fordi jeg vil spørge ministeren om noget lidt andet.
Af de 10 mia. kr. bruges så henholdsvis 5 mia. kr. til sundhed og 5 mia. kr. til noget, der hedder »Flere i uddannelse, svage grupper«.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren: Hvem er det, regeringen her tænker på skal i uddannelse, og kunne det eksempelvis være ufaglærte, der alene har en folkeskoleuddannelse?
Tina Nedergaard (V), 2010-05-31:
Ja, det ville det i høj grad kunne være.
Ole Hækkerup (S), 2010-05-31:
Når jeg spørger på den her måde, er det også, fordi jeg er lidt usikker på, hvor mange af de 5 mia. kr. på uddannelsesområdet, der ligger heri, som sådan set allerede er finansieret i nogle andre aftaler eller går via nogle andre initiativer.
Tina Nedergaard (V), 2010-05-31:
Altså, jeg leverer til en genopretningsplan, som skærmer danske familiers økonomi af, og som er med til at skærme danske arbejdspladser af.
Det er altså nu engang regeringens overbevisning, at det er det, vi foretager os, i modsætning til at S og SF ikke lægger andet frem, end at vi nu skal bruge nogle flere penge, for så går det nok alt sammen.
Den enkelte danske familie er også nogle gange nødt til at sige: Vi holder meget af vores bil –
jeg gentager det lige, er spørgeren interesseret i svaret?
– vi holder meget af vores bil, men det ændrer ikke på, at vi spørger til, hvad den koster, hvis det er sådan, at den ene f.eks. er gået ned i indkomst.
Det er faktisk det, man kan overføre til makroøkonomien i Danmark, nemlig at vi er nødt til at spørge til prisen på det, vi leverer af serviceydelser, og spørge til, hvor mange penge vi bruger på det, fordi vi ikke har de samme penge til velstand, som vi har haft, på grund af – og det må da også på et tidspunkt gå op for Socialdemokraterne – at der er en global økonomisk krise, som vi langtfra er kommet ud af.
Der lurer en gældsfælde for et hvilket som helst land, der i øjeblikket, ve det, ikke tager hånd om den økonomiske politik.
Prøv at kigge omkring.
Selv den tidligere socialdemokratiske finansminister i England er fuldstændig klar over, at man er nødt til at skære ind til benet, selv om det nu er en konservativ regering.
Man bakker endda op om det og tager ansvar.
Sophie Løhde (V), 2010-05-31:
Nu nævnte ordføreren fra Socialdemokraterne, at han kom fra Rødovre-Herlev-området – jeg vil ikke hænges op på, hvad det præcis var for en kommune – og bliver spurgt om, hvad de skal gøre, hvis de som en række andre kommuner oplever stigende pres i forhold til specialundervisningsområdet.
Der synes jeg da bl.a., at de skal kigge på de gode erfaringer, der er fra en række kommuner med brug af undervisningsassistenter, hvor kommunerne sådan set har kunnet levere et væsentlig bedre tilbud for en tredjedel af den pris, det koster at sende et barn i specialundervisning, og samtidig undgå – og det er nok det mest væsentlige – at flere børn får det nederlag, som det er for mange at blive hevet ud af folkeskolen og blive sat i et specialundervisningstilbud.
Så jeg håber da, at flest mulige kommuner tilstræber og ser på, hvordan vi kan gøre alt for at give de unge mennesker en ekstra hånd til at kunne rummes inden for folkeskolen og dermed ikke give dem det nederlag.
Morten Bødskov (S), 2010-05-31:
Hvis de kommuner, hvor jeg er valgt, Rødovre og Herlev f.eks., har store problemer med mange børn i folkeskolen, som skal have specialundervisning, og man kan se, at der kommer flere og flere børn i folkeskoleklasserne de kommende år, og man kan se, hvor mange af dem der traditionelt har haft behov for specialundervisning, så er det jo det, som nogle af de her penge skulle være brugt til.
Det er jo den fremskrivning, der er lagt ind i de kommunale budgetter, og det er jo også sådan, at man traditionelt, som hr. Carsten Hansen meget rigtigt har sagt, skal op på en vis stigning i de offentlige serviceudgifter, for at man kan holde et nogenlunde uændret serviceniveau.
Det fastfryser regeringen nu, det er vi enige om.
i stedet for at stå og foregøgle danskerne alt muligt om, at de her penge kommer så let som ingenting, at de nærmest falder ned fra himlen, nemlig at her vil der i 2011, i 2012 og i 2013 som en konsekvens af, at man fastfryser og altså holder nulvækst i kommunerne, være tale om, at der er penge, som man troede man havde, som man ikke har, og at lighedstegnet til det er besparelser?
Torben Hansen (S), 2010-05-31:
Jeg synes faktisk, at det står meget klart.
Når vi siger, at det her er usympatisk, er det, fordi vi rent faktisk mener, at en 2-års-periode er usympatisk kort.
Sådan er det.
Længere er den potte simpelt hen ikke.
Vi siger, at det her er et brud på hele den danske arbejdsmarkedsmodel.
Jeg siger også, at Socialdemokratiet under ingen omstændigheder deltager i besparelser på dagpengeområdet.
Jeg vil gerne gentage det endnu en gang.
Jeg tror, at jeg har sagt det ti gange.
Det, jeg så også siger, er, at når vi så skal videre herfra, når vi får magt, som vi har agt, er det da naturligt, at vi tager en snak med dem, der til hverdag har at gøre med ledige, hele partsystemet, og siger, hvordan kommer vi så videre, i stedet for det, som regeringen har gjort, hvor man kommer som en tyv om natten og sender i tusindvis af mennesker på kontanthjælp.
Det synes vi er usympatisk.
Peter Madsen (V), 2010-05-31:
Hr. Torben Hansen siger, at man ikke kan konkludere noget som helst på det, han siger, og den konklusion er jeg sådan set også ved at være nået til.
Det eneste, jeg indtil nu har hørt, er, at hr. Torben Hansen finder, at forslaget er dybt, dybt usympatisk, men man vil ikke melde helt klart ud, om man vil rulle det tilbage eller ej.
Hvorfor kan man ikke klart sige, hvad det er, man vil gøre?
Vil Socialdemokratiet her efter vedtagelsen i fremtiden arbejde for en dagpengeperiode på 2 år eller en dagpengeperiode på 4 år?
Torben Hansen (S), 2010-05-31:
Der skal ikke være tvivl om, at vi synes, det her er et elendigt forslag.
Det sender folk ud af arbejdsmarkedet, det sender folk på kontanthjælp.
Vi stemmer imod det, fordi vi synes, det er ringe, og vi stemmer imod det, fordi det er et brud med den danske arbejdsmarkedsmodel.
Det er sådan set bare det, jeg forsøger at stå og sige til Venstres folketingsgruppe.
Så kan Venstre forsøge at lægge alle mulige andre fortolkninger ind i det, men det er da ærlig snak at sige: Jamen
når vi så får magt, som vi har agt, vil vi da sætte os ned med dem, der har forstand på det her – og det kan jeg konstatere med det forslag her at Venstre i hvert fald ikke har brugt tid på – og sige: Hvordan får vi så det her skubbet videre?
Det er sådan set udadvendt politik og politik med åbenhed, at man tager dem med, som rent faktisk er med i det daglige arbejde på det her område.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-05-31:
Når man har møder i sin folketingsgruppe, sørger man for at lave konklusioner, så alle er enige og man godt ved, hvad det er, der er den fælles aftale.
Og den fælles aftale kan jo tydeligt konkluderes; der er en klar melding: Vi ruller ikke tilbage til 4 år, fordi vi kan se, at det ikke nytter; det her er et rigtig godt forslag, men vi tør måske ikke sige det højt, og derfor laver vi sådan en køren i den samme-rille.
Men det kunne jo godt være nyttigt, at borgerne i landet fik fornemmelsen af et Socialdemokrati, der var tydelig i sin tale.
Lidt tydelighed ville være nyttigt.
Så hvis nu vi lige kunne få det helt på plads, så tror jeg faktisk, der vil være socialdemokratiske vælgere, der vil være godt tilfredse: Den bliver ikke rullet tilbage til 4 år, vel?
Torben Hansen (S), 2010-05-31:
Venstres ordfører kan overhovedet ikke konkludere noget som helst på det her i forhold til længden.
Men det, som Venstres ordfører kan være fuldstændig stensikker på, er, at når vi kommer så langt, vil vi tage en snak med dem, der har forstand på arbejdsmarkedsområdet og sige: Hvordan får vi så det her bragt videre?
Vi vil ikke komme listende som en tyv om natten, som Venstre har gjort, vi vil ikke komme listende som en tyv om natten og sende folk ud af dagpengesystemet og på kontanthjælp.
Det synes jeg er dårlig arbejdsmarkedspolitik, og det deltager Socialdemokratiet ikke i.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-05-31:
Man kan jo sidde og lytte, og man kan jo prøve, om man kan udlede nogle konklusioner, og min konklusion er så nu, at Socialdemokraterne ikke ruller dagpengeperioden tilbage til 4 år, og når det er så tydeligt, er det jo, fordi det ikke er blevet benægtet.
Når så det er sådan, kan jeg ikke forstå, at det er nødvendigt at indkalde hele gruppen af parter til en kop kaffe, for
lederskab – og når man er i en folketingsgruppe, har man jo behov for lederskab – viser man jo ved at tale meget tydeligt.
Torben Hansen (S), 2010-05-31:
Jamen jeg vil da gerne gentage det, selv om det for enkelte åbenbart er lidt hårdt at høre på.
Peter Madsen (V), 2010-05-31:
Hvis Socialdemokraterne synes, at en dagpengeperiode på 2 år er usympatisk kort, hvor lang tid skal dagpengeperioden så efter Socialdemokraternes opfattelse være, for at den bliver sympatisk?
Torben Hansen (S), 2010-05-31:
De, der bestemmer den socialdemokratiske arbejdsmarkedspolitik, er den socialdemokratiske folketingsgruppe og den socialdemokratiske kongres.
Længere er den såmænd ikke.
På samme måde regner jeg også med, at det, når der er noget inden for Venstre, er Venstres folketingsgruppe og Venstres landsmøde.
Sådan er det vel.