runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-05-24:
Jeg tror, jeg har ret, når jeg siger, at alle partier her i Tinget er optaget af, om vi har tilfredse passagerer, fordi tilfredse togpassagerer nemlig også giver flere passagerer i det lange løb.
Men vi skal have tilfredse passagerer.
Derfor vil jeg gerne kvittere for, at Enhedslisten sætter fokus på togpassagerernes rettigheder, når der er forsinkelser og andre uregelmæssigheder.
Den nuværende ordning, der er fra 2006, var vitterlig en god landvinding for passagererne, der kom til at opleve en bedre service, i kraft af at de nu havde fået en slags magtmiddel, hvis servicen ikke var i orden, men der er vitterlig en del passagerer, der også oplever, at ordningen ikke fungerer efter hensigten i alle tilfælde, og det er vi selvfølgelig nødt til at forholde os til.
F.eks. dækkes den nuværende rejsetidskompensation ikke, når et tog bliver aflyst, så er der ikke noget, og det er jo det, der sker en gang imellem, men det er altså ikke omfattet af ordningen.
Et andet eksempel er det tovtrækkeri, som der ofte er med DSB og andre togoperatører, som bl.a. pendlere ofte må kæmpe med, når de skal have den kompensation, som de er berettiget til.
Et tredje eksempel er, at kompensationen ikke gælder i de tilfælde, hvor et stærkt forsinket tog for at indhente forsinkelsen, jævnfør køreplanen, bare drøner forbi en mindre station efterladende de undrende passagerer på perronen.
Her har man heller ingen rettigheder.
Derfor mener vi, at det er oplagt, at vi fra 2015 i forbindelse med oprettelse af kommende togkontrakter – de nuværende kontrakter udløber i alt væsentlighed i 2014 – simpelt hen skal indarbejde nogle afsnit, der handler om passagerernes rettigheder, med nogle klare vilkår for rejsetidskompensation til passagererne.
Vi er også klar til at kigge på, om der er nogle forhold, der bør forbedres, forinden det kan træde i kraft, men første skridt må være, at vi foretager en evaluering af den nuværende ordning, herunder får indhentet alle oplysninger om, hvordan rejsetidskompensationsordningen egentlig opleves af pendlere og andre passagerer.
Så vi ser frem til udvalgsarbejdet med det her beslutningsforslag, og vi har sympati for det.
Der er dele af det, som vi umiddelbart ikke kan støtte, men vi har sympati for det, og jeg håber, at udvalgsarbejdet kan munde ud i en egentlig politisk forhandling baseret på den evaluering, vi skal have lavet, og vi kan også godt lave en beretning om det.
Det er vi også med på bliver gjort.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-05-24:
Ja, lad os bare få det overstået.
Tredje gang er lykkens gang, og vi håber ikke, at det bliver en belastning for hr. Henning Hyllested hjemme i partiet.
Det er sådan set udmærket, at der bliver set på det.
Og så oplever vi alligevel, at man fra ministerens og regeringens side bruger det gammelkendte trick, at de i al venlighed siger, at de gerne vil se på det, men at de kan meget bedre selv, så de vil hellere selv komme med noget.
Det bliver resultatet, og hvis det er det rigtige, de kommer frem til, er det jo sådan set meget fint.
Men vi synes faktisk, at det er vigtigt at få set på de her områder, og jeg vil sige, som andre ordførere har sagt, at hvis det her forslag sætter noget i gang, så kan der være mange måder at gøre det på, men hvis ikke der kommer initiativ fra anden side, er vi sådan set klar til at støtte Enhedslistens forslag.
Vi vil med hensyn til Enhedslisten altid have mistanke om, at deres forslag vil koste skattekroner, og det vil vi selvfølgelig sætte fokus på, og det kan påvirke vores stillingtagen.
Men vi har sympati for, at Enhedslisten kaster lys på det her med dette forslag.
Anne Baastrup (SF), 2012-05-24:
Vi er jo alle optaget af at få flere folk over i den kollektive trafik, og vi ved, at det, der flytter mennesker over i den kollektive trafik, er regelmæssighed, hyppighed, sikkerhed for, at der køres til tiden, og så naturligvis, at prisen er fornuftig.
Det er det mål, vi i fællesskab har.
Når det så går galt, skal der være en eller en form for kompensation, og jeg er enig med hr. Henning Hyllested i, at den kompensation, man kan få i dag, nok ikke er optimal i forhold til de udfordringer, som pendlere i dag stilles over for.
Derfor er jeg også glad for, at transportministeren lægger op til, at det her, når vi skal have lavet den nye kontrakt med DSB, også bliver en integreret del af kontraktens udformning.
Så jeg vil rose Enhedslisten for, at de har sat det på dagsordenen.
Det kan godt være, at der kan stilles spørgsmål til nogle detaljer i forslaget, men det er jo kun nede i bemærkningerne.
Det egentlige forslag går jo på, at vi skal kigge på det, og det er vi enige i fra SF's side.
Kim Christiansen (DF), 2012-05-24:
Det er jo en stor dag for Enhedslisten i dag med al den positivitet, der strømmer imod hr. Henning Hyllested for de her glimrende initiativer.
Også i det her tilfælde er Dansk Folkeparti faktisk positive over for det.
Som fru Anne Baastrup så glimrende fik nævnt det, har vi været med til at lave den her ordning i sin tid for at give pendlerne en mulighed for at få noget kompensation, når togene ikke kørte til tiden.
Heldigvis kører togene egentlig ganske fornuftigt i dag, men den person, som er uheldig lige den dag, hvor vedkommende skal nå noget til en bestemt tid og toget ikke kommer eller er forsinket, er rystende ligeglad med, at der generelt er en god rettidighed for togene.
Og derfor er det også vigtigt, tror jeg, at vi får evalueret den her ordning, og at vi får den revideret med henblik på at kunne få den ind i de nye kontrakter.
Så min opfordring til hr. Henning Hyllested skal være, at vi lander det her i en beretning, for jeg kan godt se, at hvis det her kommer til afstemning, må der komme en skov af gule knapper op på tavlen bag mig, for det her er jo ikke noget, man som sådan kan være uenig i.
Så jeg vil opfordre til, at vi tager det i udvalgsbehandlingen.
Der er ting i det her, som vi ikke bryder os om, f.eks. det her med at kunne akkumulere 5, 7, 10 og 12 minutter osv.
Jeg ved ikke, om det er tilfældigt, at 12 minutter er nævnt her, men det antal har vi hørt før, og da syntes vi heller ikke, at det var en god idé.
Og med hensyn til det her kædeansvar eller objektive ansvar – altså at hvis den ene togoperatør er forsinket med sit tog og man ikke når det næste tog, så skal den operatør også straffes for det – vil jeg sige, at jeg tror, det bliver svært.
Noget af det, jeg tror er vigtigt at vi kigger på, når det her skal revideres, er, at vi får forenklet ordningen.
For det, jeg oplever hos mange pendlere i dag, er en utilfredshed over, at det er noget bøvl at få den her kompensation.
Det er et administrativt bøvl ud over alle grænser, og jeg tror, at mange simpelt hen opgiver på halvvejen og siger: Nå ja, det kan også være lige meget med de der 75 kr., det gider vi simpelt hen ikke.
Så det skal være Dansk Folkepartis opfordring: Lad os få et system, der er enkelt og nemt for kunden, når de skal klage og have kompensation.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-05-24:
Jeg siger, at der er plads til forbedring, og det er også det, der er kommet for dagen.
Som jeg også sagde, er der, hvor vi virkelig skal have det her indarbejdet, i forbindelse med de kommende udbud.
Når vi udbyder togkørsel fremover, skal vi have mere fokus på det her.
Det udsteder jeg bare ikke for store løfter om, for sådan noget har det med at koste penge, og de penge kan jeg ikke sådan lige se findes nogen steder.
Det er bl.a. derfor, jeg ikke sådan generelt siger, at vi stemmer for det her forslag fra Enhedslisten, for nogle af de her ting koster jo penge på finansloven.
Så derfor er meldingen, at vi er klar til at kigge på det.
Den nuværende ordning skal forbedres, og der, hvor vi for alvor vil slå til, er i forbindelse med de kommende togkontrakter, men forinden skal vi have gennemført en evaluering.
Og jeg ser, at jeg er meget på linje med ministeren, for det er også det, ministeren har sagt her.
Anne Baastrup (SF), 2012-05-24:
Så skal jeg lige forstå det korrekt.
Er det så sådan, at hr. Kristian Pihl Lorentzen og dermed også Venstre, må jeg forvente, er enig med ministeren i, at når vi skal i gang med at lave en ny trafikkontrakt med DSB, skal vi i gang med at revidere den; man tager altså ansvaret for den aftale, man indgik, og som efter sigende i dag skulle være ganske forfærdelig, og man er stadig væk med i en eller anden form for aftale om, hvordan vi reviderer den nugældende rejsetidsaftale?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-05-24:
Det var lige før min tid som trafikordfører – nu virker det godt nok, som om jeg har været her i en evighed, men det var faktisk før min tid.
Men jeg kan bekræfte, at den forligskreds, der var dengang, og som lavede sådan nogle ting, jo bestod af VKO og Det Radikale Venstre, så det har det jo været.
Men jeg sagde jo, at det var en stor landvinding for passagererne, og det var det vitterligt.
Det var et stort skridt fremad, at vi fik den her ordning.
Men vi må så konstatere, at nu har den virket nogle år, og der er altså nogle ting, som opleves som uhensigtsmæssige, og det er så dem, vi er klar til at se på, og det håber vi også at SF er.
Anne Baastrup (SF), 2012-05-24:
Det er kun sådan til den historiske afklaring, for nu forklarede hr. Kristian Pihl Lorentzen mig jo, hvordan tingene hang sammen vedrørende Frederikshavn og Aalborg under den sidste sag, vi behandlede.
Hvem var det, der indgik aftalen tilbage i 2006 om den her rejsetidsgaranti
Var det ikke Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti og De Radikale?
For med den beskrivelse, som hr. Kristian Pihl Lorentzen gav af det, virker det, som om det, man lavede dengang, er fuldstændig håbløst.
Og så er det, jeg spørger: Hvem var det, der lavede det?
Henning Hyllested (EL), 2012-05-24:
Jeg takker selvfølgelig for den forholdsvis positive tilslutning til vores beslutningsforslag, det er klart.
Det, vi har oplevet, er jo rent faktisk, at man, i det her tilfælde DSB, på forhånd varslede, at nu var det vinter, og så kunne det måske – måske – blive snestorm.
På den baggrund, i og med at man varslede det i god tid, satte man rejsetidskompensationen ud af kraft.
Er det nu rimeligt?
Vi har faktisk i denne vinter, som jo har været mild, oplevet, at man har varslet forsinkelser på forhånd på grund af noget snevejr, som aldrig dukkede op.
Jeg mener, at anvendelsen af force majeure-paragraffen i den her situation, kan man sige, er lidt urimelig; det er lidt urimeligt at bruge snevejr som force majeure om vinteren.
Martin Lidegaard (RV), 2012-05-24:
Jeg er ikke sikker på, jeg ved, hvad det er for en bøde, spørgeren henviser til.
Men som jeg nævnte i min indledning, er der altså tale om en overgangsperiode på 9 år.
Det er ikke sådan, at man skal hoppe direkte på fjernvarmen, når den bliver etableret.
Man har mulighed for netop at afskrive de anlæg, man måtte have – om det så er naturgas, oliefyr eller træpillefyr.
Det er jo et ønske, vi har bredt, også i forbindelse med det nye energiforlig, altså at vi ønsker den overgang til mere effektive varmeformer, for det er den måde, hvorpå vi også på sigt bedst kan sikre, at vi rent faktisk har lave varmepriser i Danmark.
I øjeblikket bliver det jo dyrere dag for dag at være afhængig af gas, olie og kul, mens det bliver billigere og billigere at have effektive og vedvarende energiformer.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-05-24:
Jeg synes ikke, ministeren reflekterer særlig meget over virkelighedens verden, hvor vi kan se, at de her berømte ejendomsejere i den grad bliver tvunget ind i noget, som de ikke ønsker.
Ministeren brugte jo som argument, at borgerne ønsker fjernvarme.
Men lad nu det ligge, for jeg har et spørgsmål mere.
Mange af dem, som nu ser ud til at miste deres naturgas, f.eks. via DONG eller andre, kan så, nu de får et lovkrav om, at de skal på fjernvarme, se frem til at få en bøde for at gå væk fra naturgas.
Jeg tror, det er omkring 7.000 kr., som man kan se frem til i bøde.
Så ikke nok med, at man som ejendomsejer bliver tvunget væk fra det nye naturgasfyr, man har købt for måske ganske få år siden, men samtidig får man også en bøde for at gå væk fra sin naturgas.
Hvordan synes energiministeren det passer ind i et almindeligt sundt perspektiv?
Martin Lidegaard (RV), 2012-05-24:
Nu er det jo sådan, som det sikkert vil være spørgeren bekendt, at hele varmeplanlægningen og effektueringen myndighedsmæssigt af varmeområdet ligger på kommunalt niveau, og derfor er det svært for mig at gå ind i helt konkrete sager.
Jeg kan dog forstå, at der har været en diskussion om, at det skulle koste helt op til 100.000 kr. i det pågældende område, og jeg forstår, at den kampagne, der er blevet lagt ud, i virkeligheden handler om et kampagnetilbud på 35.000 kr.
Så nogle gange flyver der også lidt misinformation rundt i luften på det her område.
Det, vi diskuterer i dag, er, om vi skal miste et af de vigtigste redskaber i varmeplanlægningen i Danmark, nemlig at man kan lave en kollektiv varmeforsyning, der alt andet lige er langt billigere og langt bedre.
Det kræver jo, at man kan samle en kritisk masse af beboere og gøre det for, for hvis ikke man har det, ender det jo med, at det er en lillebitte minoritet, der kan bestemme, at den store majoritet ikke skal have billigere fjernvarme.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-05-24:
Tak, hr. formand.
Jeg vil egentlig gerne stille energiministeren et spørgsmål.
Ministeren sagde i hvert fald ordret i sin tale i begrundelsen for, hvorfor man ikke vil støtte det her beslutningsforslag, at forbrugerne efterspørger fjernvarme.
Det var sådan en konstatering fra ministerens side.
Jeg synes jo bare, det måske giver anledning til et spørgsmål, for hvis man kigger på det betænkningsbidrag, der er til det her beslutningsforslag, så kan man se, at et af de steder, hvor der er de helt store planer om de her tvangstilslutninger, jo er ved Silkeborg, nemlig i de her tre byer, der ligger rundt om Silkeborg, altså Funder Kirkeby, Funder og Lysbro, og der har 771 husstande ud af 950 skrevet under på en klage, fordi de ikke ønsker den her tvangstilslutning.
Hvordan synes ministeren det hænger sammen med påstanden om, at forbrugerne ønsker den her fjernvarme, når virkeligheden er, at så massivt et flertal af dem, der bor i et område, hvor man så udmønter den her lovgivning, ønsker det diametralt modsatte?
Leif Mikkelsen (LA), 2012-05-24:
Tak for det.
Jeg går ud fra, at ministeren er helt bekendt med, at det at nævne gennemsnitspriser jo ikke er særlig opløftende for dem, der er i en situation, hvor de betaler de højeste priser.
Der er meget store udsving – det kan ministeren forsikre sig om ved at se på den tabel, der er over de forskellige fjernvarmeværker – og derfor er der borgere, der kan blive tvunget til at betale en meget høj pris.
Så for den enkelte borger er det jo virkelig et problem.
Jeg forstår, at ministeren nu står og forsvarer lovgivningen, planøkonomien og systemet, så jeg vil godt spørge ind til, hvordan ministeren egentlig har det med, at vi her står og siger, at vi har lavet en lov i Folketinget, som kommunerne har mulighed for at brug over for borgerne, og den så bruges til at undertrykke borgernes frie valg.
Jeg mener, at jeg har lidt kendskab til ministerens holdning i øvrigt til mange ting, som jeg sådan set fint kan respektere, men jeg synes bare, at advarselslamperne her lyser voldsomt i forhold til det at sætte mennesket før systemet.
Her er det hele tiden systemet, og det vil være billigere og bedre, men hvordan har ministeren det med hensyn til den enkelte borgers ret til at foretage et valg og styrke den frie konkurrence?
Nu ved jeg jo ikke, hvor begejstret Venstre er for at stå her og blive rost af en SF'er, hr. Steen Gade.
Men Venstre må selv lide med, at det er gået så vidt, at hr. Steen Gade kan stå her og sige, at det er Socialdemokratiet og Venstre.
Man kan sige, at det er de to store socialdemokratier i Danmark, der måske går ind for planøkonomi, og som så ikke har evnen til at se sig selv og deres politik i øjnene, og så vil lave den om igen.
For det er jo det, de kunne gøre.
De udgør jo et flertal i det her Ting, og derfor har de et stort ansvar, og det er derfor, jeg appellerer til dem.
Derfor skal vi andre jo ikke lide under det.
Når nu vi har de her to store socialdemokratier, som er druknet i planøkonomi og undertrykkelse af borgere, var det jo faktisk SF med deres frihedssynspunkt, der skulle komme op ad hullet nu og ikke støtte sådan et par stykker.
Så jeg håber, at jeg kan appellere til hr. Steen Gades fornuft i den sag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-05-24:
Jo, men det har man jo mig bekendt også gjort i Silkeborg, men det er bare sådan, at Venstre i øvrigt står splittet.
Så vidt jeg husker, er der faktisk nogle af dem, der har stemt for, at det her ikke skulle blive til virkelighed, og andre står så og støtter den socialdemokratiske borgmester.
Så det synes jeg da at Venstre selv skal blive ved med at slås om, det blander vi os sådan set ikke i.
Men jeg synes jo, ordføreren lagde op til, at man gerne ville være med til at diskutere præmisserne i det her beslutningsforslag, og så ender man alligevel op med at sige: Vi afviser beslutningsforslaget.
Kunne jeg ikke få ordføreren til at reflektere lidt over det her med, at der jo mange steder er tale om nye lokalplaner for nye byggerier, hvor der kan være en vis fornuft i, at man siger, at i et nyt boligområde skal der være en fælles energiforsyning, mens det, vi taler om i Silkeborg, er eksisterende, gamle huse, nogle, der har ligget der i mange, mange år, hvor ejerne lige pludselig får at vide, at de nu skal over på en helt anden energiforsyning end den, som de har baseret deres fremtid på, altså jordvarme, naturgas eller andre energityper, og hvor man så nu tvinger dem til at betale for den her tilslutning?
Samtidig kan de se frem til at få en bøde fra det energiselskab, som de har nu, fordi de så går væk fra den nuværende energitype, og det er jo fuldstændig urimeligt.
Thomas Danielsen (V), 2012-05-24:
Altså, generelt har kommunernes håndtering af tilslutnings- og forblivelsespligten jo ikke givet anledning til problemer, men har tværtimod medvirket til at løse mange udfordringer for os.
Er man ikke tilfreds med den måde, som kommunerne håndterer tilslutnings- og forblivelsespligten på, så vil jeg opfordre til, at man vælger de politikere ved kommunalvalget, som repræsenterer en på bedre vis.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-05-24:
Jeg synes jo, det er meget interessant, at ordføreren bruger sin taletid på at tage eksemplet i Skævinge.
Så kunne man måske også få ordføreren til at tage eksemplet i Silkeborg, for der er det jo ikke det med barmarksværker, der er problemet eller udfordringen.
Nej, der er det faktisk sådan, at kommunen har et finansieringsbehov.
For jeg synes jo, det er i skærende disharmoni med det, vi i hvert fald sådan typisk kender Venstre for, altså det med de liberale grundværdier og det med den personlige frihed og dermed også det frie valg til at vælge sin varmeforsyning.
Noget andet er jo, når det er i nybyggeri, hvor der laves ny lokalplaner, men den tager vi senere.
Thomas Danielsen (V), 2012-05-24:
I Skævinge er det jo et af de her såkaldte barmarksværker, og landets barmarksværker leverer tilsammen under 1 pct. af den samlede fjernvarme i Danmark.
Derfor er det ikke et retvisende billede, når vi skal diskutere fjernvarmepolitik for hele Danmark, og derfor bør vi ikke bare lægge Skævinges eksempel til grund for den generelle lovgivning.
Men med hensyn til hvad vi har gjort i forhold til energiaftalen, har vi jo bl.a. sikret, som ministeren også nævnte, at der kunne installeres op til 1 MW biomassekedel til ren varmeproduktion.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-05-24:
Jeg synes, at hr. Thomas Danielsen skylder at svare på, hvad den der fantastiske energiaftale, som koster de danske borgere 3½ mia. kr., gavner i Skævinge – de folk, som hr. Thomas Danielsen selv nævner, hvad gavner den dem?
Det var da interessant at vide.
Men når man nu går ind for det frie valg, er det jo præcis det, vi efterlyser her, nemlig at det skal være et frit valg, om man vil tilsluttes det kollektive varmesystem, og det vil sige, at hvis man konkurrerer på prisen, tror jeg, at der er masser af mennesker, der gerne vil vælge den form for energi.
Så er det netop det frie valg.
Det er præcis det frie valg, man undertrykker her, vil jeg sige til hr. Thomas Danielsen.
Så hvordan er det, det lyder i en Venstrepersons øre, når man siger, at man går ind for det frie valg, men man vedtager systemer og fastholder dem, som undertrykker det frie valg?
Ja, det er i hvert fald en ændring, i forhold til hvad jeg troede.
Thomas Danielsen (V), 2012-05-24:
For Venstre er det frie valg hjerteblod, og derfor har vi også stået i spidsen for implementeringen af en række frie valg gennem de seneste mange år, men i det her tilfælde er der tale om investeringer under disse forudsætninger.
Men derfor skal vi selvfølgelig se på, hvordan vi kan sikre, at Herren holder hånden over de klippede får, men det har vi egentlig allerede gjort i en lang række tilfælde, bl.a. i den energiaftale, hvor kun Liberal Alliances stod uden for.
Men vi siger ikke, at vi ikke er parat til at se på håndteringen af kommunernes håndtering af fjernvarme.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-05-24:
Det er man da ked af på Venstres vegne, men man er forvalter af systemet, og man er åbenbart blevet så systemtro, at det er vigtigere end den enkelte person.
Er det det, der er Venstres problem, altså, at man har været så længe i systemet, at man nu ikke længere kan varetage borgernes interesser, men derimod systemets?
Thomas Danielsen (V), 2012-05-24:
Liberal Alliance foreslår at afskaffe den tilslutnings- og forblivelsespligt til fjernvarme, som kommunerne i dag har mulighed for at anvende.
Venstre har stor sympati for tanken bag Liberal Alliances forslag, nemlig at give borgerne mulighed for selv at vælge, og vi er også parate til at se på, hvordan kommunerne anvender muligheden for forblivelses- og tilslutningspligten.
Helt at fjerne muligheden for, at kommunerne kan anvende tilslutningsog forblivelsespligten, er vi dog betænkelige ved.
Det vil nemlig betyde, at hvis en forbruger melder sig ud, vil den enkelte overlade en regning til de resterende forbrugere, og hvis mange forbrugere melder sig ud, vil de resterende forbrugere på den måde risikere at sidde tilbage med en meget stor regning.
Dertil kommer, at udbredelsen af fjernvarme spiller en helt central rolle i Danmarks klima- og energipolitiske mål, herunder at Danmark skal være selvforsynende med energi og at vi skal udfase fossile brændsler.
Over hele landet er der mange byer og mindre lokalsamfund, der drømmer om at få fjernvarme, fordi fjernvarme nedbringer varmeudgifterne.
Men der er desværre også steder, hvor fjernvarmen ikke er attraktiv, og det gælder de lidt under 1 pct. af fjernvarmeforbrugerne, der er tilsluttet et barmarksværk.
I bemærkningerne til beslutningsforslaget nævnes eksemplet fra Skævinge, der har et barmarksværk med en meget høj varmepris.
Venstre er meget opmærksomme på dette problem, og derfor er vi også tilfredse med, at vi i forbindelse med energiaftalen fik lavet en række initiativer med bl.a. frit brændselsvalg for de økonomisk trængte barmarksværker.
Helt konkret vil frit brændselsvalg betyde, at de 35 fjernvarmenet med de højeste forbrugerpriser får mulighed for at skifte til biomassebaseret varme, hvilket vil sænke fjernvarmepriserne for forbrugerne, der er tilsluttet disse værker.
Det kan i parentes bemærkes, at Skævinges fjernvarmeforsyning er et af de 35 fjernvarmenet.
Kommunerne har i dag desuden mulighed for at dispensere fra forblivelses- og tilslutningspligten, og det gælder f.eks. for lavenergihuse og for bygninger, hvor tilslutning af fjernvarme vil være uforholdsmæssig dyr.
Vi har tillid til, at kommunerne administrerer forblivelses- og tilslutningspligten på en måde, så de tager mest muligt hensyn til forbrugerne.
Det er Venstres klare vurdering, at de fleste kommuner gør det, og viser det sig ikke at være tilfældet, må vi selvfølgelig kigge på det.
Og på den baggrund må Venstre afvise beslutningsforslaget.