runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Ellemann (V), 2016-01-14:
Tak for kommentarerne fra fru Aaja Chemnitz Larsen.
Det er selvfølgelig lidt overraskende ved en andenbehandling ikke at få en tilkendegivelse af, hvorvidt man egentlig har tænkt sig at støtte lovforslaget.
Vi er i proces, der er blevet besvaret en række spørgsmål fra ordføreren, og for mig er det vigtigt at slå fast, at vi helt klart støtter og er meget, meget optaget af hele opdateringen af rigslovgivningen for både Færøerne og Grønland.
Det er jo lige præcis sådan, at Grønlands selvstyre har anmodet om, at den familieretlige lovgivning for Grønland bliver ajourført, og det er netop det, vi gør nu her ved bl.a. at sætte forældreansvarsloven i kraft for Grønland – med de tilretninger, som er nødvendige, i forhold til hvordan forholdene er i Grønland.
Og det, som jeg synes er en vigtig retning her, og hvor jeg også havde ønsket en tilkendegivelse af, hvorvidt opbakningen er til stede, er sådan set, at myndighederne i Grønland nu får mulighed for at tilbyde børnesagkyndig rådgivning ved uenighed om forældremyndighed.
Det er korrekt, at det er en forskel, i forhold til hvordan det er i Danmark.
Men det er jo en forskel, der er nødvendig, fordi Grønland på nuværende tidspunkt ikke har de fornødne kompetencer til at gøre sådan et tilbud obligatorisk.
Og derfor er det for mig at se et vigtigt skridt.
Det er et vigtigt skridt i den rigtige retning, og jeg håber i høj grad, at ordføreren kommer til at stemme positivt for det ved tredjebehandlingen.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-01-14:
Mange tak.
Det er jo et grønlandsk ansvar, når vi snakker om socialområdet, og vi har også en debat på fredag, som netop handler om det samme.
Vi må erkende, at der er en række udfordringer på socialområdet i Grønland.
Der er en række ting, vi stadig væk skal have taget fat i.
Jeg ved også, at socialrådgiverforeningen NIISIP har været ude og kritisere de forhold, som der er.
Men jeg synes, det er ærgerligt, at man fralægger sig ansvaret fra den danske regerings side i forhold til netop at lytte til det, som Inatsisartut har nævnt.
Det er jo et bredt flertal i Inatsisartut, som har ønsket, at man udvider muligheden for at sikre børnesagkyndig rådgivning.
Det kunne jeg godt tænke mig at få ministerens reaktion på.
Karen Ellemann (V), 2016-01-14:
Jeg mener i høj grad, at vi lytter, og det er jo netop også derfor, vi står med hele den her lovbehandling nu og hele det kæmpe forarbejde, der selvfølgelig går forud for, at vi overhovedet nu i dag står ved andenbehandlingen af et enormt vigtigt lovforslag.
Det er for, at lige præcis de ting kan ske.
Når nu den familieretlige lovgivning bliver ajourført, er det jo afgørende vigtigt, at vi netop får skabt mulighed for, at man kan tilbyde den her børnesagkyndige rådgivning.
Og jeg hører ordføreren i retning af, at man ønsker den store, komplette model, men jeg anmoder også bare om, at ordføreren erkender, at vilkårene i Grønland på nuværende tidspunkt er sådan, at de fornødne kompetencer, til at man kan gøre det her til et obligatorisk tilbud, ikke er der.
Derfor er det i min optik ikke rimeligt at kalde det et obligatorisk tilbud, hvis virkeligheden er, at det ikke er det, der sker i første omgang.
Det er derfor, jeg i høj grad håber på, at ordføreren ser det her som det vigtige og det rigtige skridt.
Hvor medarbejderne udfører deres daglige arbejde, og hvordan ansættelsesvilkårene osv. er, er for mig at se et anliggende for det grønlandske selvstyre.
Derfor er jeg stadig væk søgende efter et svar på, hvorfor man ved en andenbehandling ikke tilkendegiver, om man har tænkt sig at støtte hele det her store lovkompleks eller man ikke har tænkt sig at støtte.
Det er det, en andenbehandling også handler om.
Jeg mener, det er afgørende vigtigt, at vi nu får taget det vigtige skridt at få tilbudt børnesagkyndig rådgivning, når der er uenighed, og at man gør det på en måde, der er fornuftig i forhold til lokale forhold.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-01-14:
Vi synes, at L 63 har været igennem en rigtig smuk udvalgsbehandling.
Partierne har nærmet sig hinanden, og der er også i L 63 blevet inkorporeret hensyn til det, man kalder et økonomisk incitament til at opretholde folkeskoletilbud på øerne.
Vi er ikke med i ændringsforslaget, og det er vi ikke af et par årsager, som jeg gerne lige vil ridse op.
For det første synes vi, at vi gerne vil kvittere for, at L 63 har været igennem en positiv udvalgsbehandling, og at der er blevet lyttet hele vejen rundt.
Desuden mener vi ikke, at kommunerne i den grad skal mistænkeliggøres til alene at agere ud fra økonomiske incitamenter.
Der mener vi også, at kommunerne generelt – er vi sikre på – ikke vil nedlægge velfungerende folkeskoletilbud på øerne.
Vi har også en bekymring i forhold til den finansiering, som er anvist i ændringsforslaget, hvor de penge, der skal gå til det foreslåede ekstra tilskud, skal tages fra friskolerne.
Det vil sige, at man tager pengene fra skoletilbud og giver til kommunerne, men uden egentlig sikkerhed for, at pengene går til skoler eller undervisning.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-01-14:
Nu er det sådan, at vi har en lille håndfuld kredsretter i Grønland, kan man sige, som kunne være med til at løfte den her opgave.
Og der var jo netop en mulighed for, at man kunne ansætte børnesagkyndige rådgivere i de her retter for at være med til at sikre, at der sker en hurtig løsning af det her, i stedet for at man skal igennem en lang række konflikter og at konflikterne i virkeligheden bliver eskaleret undervejs.
Det ville jo være til gavn for børnefamilierne i Grønland.
Er det noget, som regeringen har overvejet?
Henning Hyllested (EL), 2016-01-14:
Er hr. Nicolaj Amstrup opmærksom på det, som hr. Jakob Sølvhøj gjorde opmærksom på i Enhedslistens ordførertale, nemlig at man formentlig kan forvente – og jeg tror ikke, man behøver at kigge i glaskuglen, for jeg tror, der er en almindelig forventning om det – at kommunerne kommer under et voldsomt forøget økonomisk pres, selv om de allerede er under pres?
Man kan selvfølgelig godt have den opfattelse, at kommunerne har de bedste hensigter, og det tror vi sådan set også på i Enhedslisten, men en økonomisk virkelighed, hvor de er under voldsomt pres, tilsiger vel, at de så selvfølgelig også begynder at finde økonomiske løsninger på problemerne.
Det er sådan set det, virkeligheden har vist indtil nu.
Og hvis det økonomiske pres opretholdes og forstærkes i de kommende år, kan man vel også forvente, at de gode hensigter fra kommunernes side ikke helt kan opfyldes på grund af den økonomiske virkelighed.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-01-14:
Altså, jeg er ret sikker på, at der er områder i Norddjurs og Syddjurs, hvor de ikke ligesom føler at de er oppe på 99,8 pct.s dækning.
Jeg synes, at der er noget at arbejde videre med, for det har altså en væsentlig betydning for livet, turismemulighederne og erhvervsmulighederne ude i yderområderne, at der er noget så basalt som mobildækning.
Og der er det vigtigt at vi hele tiden går efter at komme op på en bedre dækning.
Hvordan vi så sikrer det, synes jeg er væsentligt at få diskuteret.
Det er meget muligt, at man over tid har bevæget sig i retning af, at det er blevet bedre.
Jeg hører bare, at der er nogle borgere, som ikke er tilfredse med det niveau, der er.
Og derfor synes jeg, det er væsentligt at fortsætte den debat, altså for at vi kan få en bedre mobildækning i hele Danmark.
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-01-14:
Jamen så er der grundlæggende ikke nogen uenighed.
Vi vil jo det samme.
Vi gør det, som vi bredt politisk har været enige om.
Vi stiller massive dækningskrav, men det gør vi, når den enkelte frekvens sættes på auktion og vi ser, hvilke betingelser der knytter sig til det.
Og der må jeg sige at jeg ikke har erindring om, at vi har forpasset nogen chance for at stille det dækningskrav – for vi er jo fuldstændig enige om, at det er afgørende, at vi sikrer en ordentlig dækning.
For man må forvente i Danmark i år 2016, at man kan bruge sin mobiltelefon overalt.
Det er vi fuldstændig enige om.
Det er bare sådan – og det er bare det, jeg gerne vil have en anerkendelse af fra Enhedslistens side – at det gør vi, når vi udmønter det, men at det er svært at skrive ind som gældende for samtlige frekvenser, da der er nogle, hvor det teknisk ikke er særlig logisk gøre det.
Men det politiske ønske er vi fuldstændig enige om, og vi leverer på det – og det skal vi.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-01-14:
Jamen så synes jeg da, at det i udvalgsbehandlingen kunne være interessant at dykke dybere ned i det her og prøve at få en beskrivelse af, hvorfor man ikke har en bedre mobildækning i f.eks. Syddjurs og Norddjurs Kommuner.
Er der nogle særlige geografiske årsager, eller er det, fordi der er nogle dækningskrav, som man egentlig burde have sat højere?
Det synes jeg kunne være væsentligt at få afdækket i en udvalgsbehandling.
Christian Poll (ALT), 2016-01-14:
Alternativet ser det her forslag sådan, at der bliver ryddet op og gjort op med nogle problemer, der åbenbart har været på markedet på det her område, og derfor er vi som udgangspunkt positive over for forslaget.
Jeg kan høre, at hr. Søren Egge Rasmussen har nogle bekymringer om dækningsgraden, og dem har jeg jo også, så hvis der er mulighed for og det giver mening i det her udvalgsarbejde at kigge på, om vi kan få en større dækningsgrad i den her sammenhæng, vil vi selvfølgelig også se positivt på det fra Alternativets side.
Ida Auken (RV), 2016-01-14:
Mens Venstres ordfører har 10-årsjubilæum, er det min debut som teleordfører, og så er det jo godt, at det er et ganske overskueligt forslag, vi har med at gøre i dag, hvor man fra Energistyrelsens side får tilladelse til at stille brugskrav til frekvenser, der er blevet givet tilladelse til efter udbud eller auktion.
Og det er jo lige til at overskue, at det er en god idé, at når man har fået og vundet sådan en frekvens, skal man også bruge den, og at man ikke skal have mulighed for at opkøbe den for at holde konkurrenter ude af markedet eller overdrage den til folk, der faktisk er blevet udelukket.
Så det støtter vi fra Radikale Venstres side.
Mette Abildgaard (KF), 2016-01-14:
Tak for det.
I Danmark twitter, googler, instagrammer og streamer vi i et stigende omfang.
Vi gør det mere og mere fra vores mobiltelefoner, tablets og andre enheder, som bruger mobilnettet.
Det giver derfor god mening at sikre, at de radiofrekvenser, som skal bruges til det, udnyttes bedst muligt, og det giver god mening at forebygge mulighederne for at omgå radiofrekvensloven med det formål at begrænse konkurrencen.
Forslaget indeholder, som vi ser det, tre elementer.
Der er først delelementet om ophævelse af lov om auktioner over tredjegenerationsmobilnet, da dette i dag administreres efter lov om radiofrekvenser.
Der er om end i beskedent omfang tale om regelforenkling, og det kan vi godt lide.
Derudover indeholder forslaget to andre elementer.
Der gives således en hjemmel til Energistyrelsen til at fastsætte et brugskrav til tilladelser, der udstedes i forbindelse med auktion eller udbud.
Det er jo sådan set fornuftigt nok, at man ønsker at sikre, at de her tilladelser ikke kommer til at ligge i en skuffe og samle støv.
Jeg er ikke klar over, om det er noget stort problem i dag.
Det må jeg helt ærligt sige.
Det er ikke noget, jeg sådan er blevet gjort opmærksom på.
Men hvis det er noget, man ønsker at gøre for blot at være på den sikre side, så er det også okay med os.
I bemærkningerne til lovforslaget kan vi se, at der opereres med brugskrav om, at der skal være pligt til at tage tilladelsen i brug i løbet af 1-4 år.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren, om vi ikke kan være enige om, at det ikke må være sådan, fordi det alt andet lige vil begrænse det attraktive i at få de her tilladelser.
Med hensyn til det sidste punkt om begrænsningerne i muligheden for at overdrage tilladelser til anden aktør forstår vi godt argumenterne om at forhindre omgåelse af reglerne i forhold til de her stråmandsselskaber, men vi er igen lidt i tvivl om, hvorvidt det reelt er et stort problem i dag, netop fordi markedet er så konkurrencepræget, som det heldigvis er.
Af bemærkningerne til lovforslaget fremgår det også her, at man påtænker, at ministeriets begrænsning i mulighederne for overdragelse typisk vil have en varighed på 2 år.
Her foreslår teleindustrien, at man måske bør operere med maks. 2 år, fordi det vil fjerne en del af den usikkerhed, der kan risikere at opstå blandt potentielle erhververe, og som i sidste ende kan skade konkurrencen og prisen.
Så det er blot et par små, tekniske bekymringer.
Jeg er sikker på, at vi sagtens kan finde hinanden under udvalgsarbejdet.
Men som sagt har vi et par bekymringer i forhold til de her tidsgrænser, der er.
Og det er både i forhold til ibrugtagning, men også i forhold til overdragelse.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-01-14:
Tak for det, formand.
Lad mig starte med at takke for ordførernes positive bemærkninger til lovforslaget og de spørgsmål, der er rejst fra Det Konservative Folkepartis side om tidsgrænser og overdragelse.
Det er noget, som jeg foreslår at vi diskuterer i forbindelse med udvalgsbehandlingen, og hvis der her er nogle spørgsmål, foreslår jeg, at vi får kigget nærmere på dem i den sammenhæng.
Som det er fremgået, har lovforslaget til formål at sikre en effektiv udnyttelse af frekvenser ved bl.a. at give mulighed for at fastsætte brugskav i frekvenstilladelser.
Med forslaget lægges der altså op til, at Energistyrelsen kan fastsætte brugskrav i frekvenstilladelser, der udstedes på baggrund af en auktion eller et udbud.
Brugskrav er vigtige, så vi kan sikre, at alle frekvenser bliver brugt og kommer samfundet til gode.
Herudover indføres der en hjemmel til, at der kan fastsættes vilkår i tilladelser om, at tilladelsen i en periode ikke må overdrages til de aktører, der har været udelukket i en auktion eller et udbud, for at sikre den fortsatte konkurrence på telemarkedet.
Endvidere justeres auktions- og udbudsbestemmelserne, så de tilpasses den måde, auktioner og udbud holdes på i dag, og de bestemmelser, der ikke længere bruges, ophæves.
Loven er således ikke længere nødvendig.
Samlet set vil ændringerne, der gennemføres med lovforslaget, bidrage til, at vi opnår en mere effektiv udnyttelse af de tilladelser, som selskaberne erhverver ved auktion eller udbud, til gavn for udbygningen af den digitale infrastruktur.
Jeg er glad for den interesse, der er udtrykt for lovforslaget her i Tinget i dag, og jeg ser frem til at fortsætte drøftelserne om lovforslagets enkelte elementer i Energi-, Forsynings- og Klimaudvalget.
Med disse bemærkninger vil jeg anmode om en velvillig behandling af lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-01-14:
Men hvis man ser det fra forbrugerens side, er det sådan set resultatet, den gode dækning, der er i fokus.
Jeg vil godt høre, om ministeren ikke kan se, at vi nogle steder i Danmark har det problem, at der med den nuværende udnyttelse af frekvenser altså er en række borgere, som oplever, at der ikke er tilstrækkelig mobildækning i deres område.
Også Enhedslisten støtter, at der kommer et brugskrav.
Jeg har så kigget lidt i lovforslaget her og tænkt over, hvorfor det ikke er mere omfattende, for det er fint nok, at man stiller nogle krav om, at der i forbindelse med udbud skal være et brugskrav, men for forbrugeren er det allervigtigste jo, at der er mobildækning over hele Danmark.
Der kunne man godt i det her lovforslag have taget med, om der ikke skulle nogle opstramninger til for at komme frem til, at der var nogle højere dækningskrav.
Hvis ikke det her lovforslag bliver ændret, må man bare konstatere, at så er det jo ministerens fulde ansvar, hvad det er for et niveau af dækningskrav, der er, for det er jo med i den nuværende lovgivning.
Det er der, jeg undrer mig lidt over, at man ikke, når nu man ændrer på loven, tager med, om ikke der er nogen dækningskrav, som skulle justeres op.
Den virkelighed, vi har ude i Danmark, er jo, at der er nogle yderområder, hvor man bedst kan tale i mobiltelefon udendørs – det er altså ikke så rart lige i øjeblikket.
Der kan også være nogle steder, hvor der simpelt hen ikke er mobildækning, og hvor det er med til at skabe en utryghed, at man f.eks. ikke kan ringe efter hjælp, hvis man har behov for det.
Der er et erhvervsliv, som fungerer dårligere, hvis ikke der er en ordentlig mobildækning.
Jeg synes jo, at når man ligesom må konstatere, at den gældende lovgivning ikke er nok til at sikre en ordentlig mobildækning i hele Danmark, så burde det da give anledning til, at der blev strammet op, og derfor er jeg lidt skuffet over, at lovforslaget ikke er mere omfattende.
Vi er for, at der kommer det her brugskrav til dem, der får licenserne, men man må altså bare konstatere, at der ude i kommunerne – i virkeligheden – er steder, hvor noget så basalt som en mobildækning ikke er til stede, hvilket giver en utryghed for borgere, f.eks. i Syddjurs Kommune, når de ikke er sikre på, at de, hvis de er uden for deres dør, kan ringe efter en ambulance, hvis de har behov for det, men at de skal ind i et hjem, hvor der er en fastnettelefon, for at de kan have en forbindelse til omverdenen.
Det er så der, ministeren med den nuværende lovgivning har det fulde ansvar.
Det er jo så en ny minister, der har ansvaret her.
Det burde også give anledning til, at man kunne se med friske øjne på sagen og måske se, at der er behov for at stramme yderligere op.
Så jeg håber, at lovbehandlingen af det her lovforslag kan være med til at folde ud, om der ikke i højere grad er brug for, at vi kigger på det dækningskrav, der kunne være i forbindelse med tildeling af licenser.
Christina Egelund (LA), 2016-01-14:
Tak for det.
I Liberal Alliance støtter vi lovforslaget, som vi ser som en markedsbaseret sikring af en bedre udnyttelse af frekvenserne, så man undgår monopollignende tilstande ved ubrugte frekvenser.
Og vi synes egentlig, at det helt generelt er et meget godt princip, at hvis man optager frekvens, skal der også gerne komme noget ud af det i den anden ende.
Og derfor støtter vi lovforslaget.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-01-14:
Naturligvis er vi opmærksomme på, at kommunerne i de kommende år også kommer under et større økonomisk pres.
Det mener vi også at der er taget hensyn til i forslaget, som det foreligger, med udligningen på de 100 pct.
Så vi mener, at der er taget stilling til det her i forslaget, og at man har nået et kompromis, som tager hensyn til de folkeskoletilbud, der er på øerne.
Henning Hyllested (EL), 2016-01-14:
Det handler selvfølgelig også om, hvad det er for et skoletilbud, man tilbyder.
Og der er ingen tvivl om, at der i dag er rigtig mange gode friskoler, som har gode tilbud.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-01-14:
Jeg kan godt se intentionen i forslaget, og det kvitterer jeg også for.
Vi ønsker også, at kommunerne skal udbyde nogle fornuftige folkeskoletilbud, også på øerne.
Det er vi sikre på at de gør i den udstrækning, det kan lade sig gøre, og vi tror ikke, at kommunerne med den ændring i det økonomiske incitament, der allerede ligger i L 63, vil nedlægge velfungerende folkeskoletilbud på øerne.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-01-14:
Jeg vil godt bede hr. Nicolaj Amstrup om en vurdering af, hvordan kommunerne håndterer skoleudgifter i øjeblikket.
Når der nu på flere af de her øer er en skoleudgift i dag på vel lige omegnen af par millioner kroner og man fremover vil kunne klare skoledriften ved at give en 700.000-800.000 kr. i stedet for et tilskud fra staten, tror hr. Nicolaj Amstrup så, at en kommune, der virkelig er ude for at finde den sidste krone, ikke vil være fristet til at hente en millionbesparelse ved at lukke en folkeskole og dermed sige til forældrene, at de så har ansvaret for at drive skolevirksomheden videre gennem en filial af en friskole, hvis de synes, det er så vigtigt?
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-01-14:
Vi mener som udgangspunkt ikke, at kommunerne er interesserede i at lukke de her skoletilbud.
Hvis det er et velfungerende skoletilbud, er vi sikre på, at kommunerne vil opretholde det.
Vi tror heller ikke, at det er rene økonomiske incitamenter, der driver en kommune til at lukke et folkeskoletilbud.
Vi synes, at der allerede i forslag L 63 er så mange positive tiltag, og at der er blevet lyttet så meget til partierne bredt, at vi kan støtte det forslag rent uden ændringsforslaget.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-01-14:
Vi har i vores vurdering af sagen lyttet meget til Sammenslutningen af Danske Småøer.
Det ligger os faktisk på sinde, at skolen på Fur kan drives videre som friskole.
Det har vi intet imod, men vi synes, det er skidt, hvis det sker på bekostning af skoletilbud på andre øer, og det er sådan set derfor, at vi har den tilgang til det, at kan man sikre de andre øer, så stemmer vi gerne for det samlede forslag.
Det var dog nærliggende at lytte til lige præcis dem, som bor på de øer, der har skoletilbuddene.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-01-14:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Jakob Sølvhøj i, at vi naturligvis skal lytte både til Sammenslutningen af Danske Småøer og til resten af høringssvarene.
Det mener vi også at vi har gjort.
Derfor synes vi jo også, det er ærgerligt, hvis Enhedslisten ikke ønsker at støtte L 63, som det foreligger, da vi mener, at L 63 i sig selv skaber så mange positive muligheder for skoletilbud på de danske øer.
Det er dejligt, at der også i forslaget er inkorporeret et hensyn til Fur.
Det er en af de positive ting i udvalgsarbejdet, som vi mener at man bør kvittere for, og man bør derfor stemme for L 63, som det foreligger.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-01-14:
Det primære formål med nærværende lovforslag er at sikre en effektiv og faktisk frekvensudnyttelse til gavn for udbygningen af den digitale infrastruktur.
Herved skal det bl.a. undgås, at frekvenstilladelser opkøbes for at holde konkurrenterne ude af markedet.
Med lovforslaget foreslås det endvidere bl.a. at ophæve enkelte utidssvarende bestemmelser vedrørende auktion og offentligt udbud i lov om radiofrekvenser.
Den digitale udvikling med stigende brug af mobile tjenester og behovet for stadig større datamængder m.v. forstærker behovet for, at radiofrekvenser, der er en knap ressource, anvendes effektivt, idet de er en afgørende forudsætning for borgernes, virksomhedernes og det offentliges anvendelse af digitale løsninger.
Dansk Folkeparti ser derfor med positive øjne på dette lovforslag.
Karin Gaardsted (S), 2016-01-14:
I Danmark er vi jo på mange områder førende inden for digital kommunikation.
Uanset alder har langt de fleste af os skiftet den stationære telefon ud med mobiltelefonen, og både borgere, virksomheder og det offentlige bliver flittigere og flittigere brugere af mobile tjenester.
Radiofrekvenser, der er en knap ressource, skal vi passe på at få udnyttet
bedst muligt
Det er afgørende, for at vi får en succesfuld anvendelse af digitale løsninger, at vores mobilnet har den nødvendige kapacitet, og det kræver, at frekvensnettet udnyttes ordentligt og effektivt til gavn for samfundet.
Det centrale i det forslag, som vi behandler nu, er, at det giver mulighed for at stille brugskrav, når der er auktion over frekvenser.
Det er afgørende, at vi får udviklet vores digitale infrastruktur, og derfor vil vi være helt sikre på, at frekvenserne også bliver brugt efter hensigten.
Med et brugskrav sikrer man på samme tid, at selskaber ikke kan opkøbe frekvenser med det formål at holde konkurrenter ude af markedet.
Det er med til at sikre, at de frekvenser, der auktioneres, bliver udnyttet bedst muligt.
Med lovforslaget ophæver man også lov om auktion over tilladelser til tredjegenerationsmobilnet, fordi det simpelt hen ikke længere er aktuelt.
Herudover indebærer forslaget også, at de gældende regler, der giver mulighed for at udelukke en aktør fra en auktion eller et udbud, ikke kan omgås.
Det kan være aktuelt i tilfælde, hvor et selskab, der har været udelukket fra en auktion, bagefter får tilladelser fra en stråmand eller et andet selskab, der har deltaget i den pågældende auktion.
Grundlæggende skal lovforslaget sikre en sund konkurrence og en effektiv udnyttelse af radiofrekvenserne til samfundets bedste.
Hos Socialdemokraterne er vi optaget af, at der er en god dækning i hele landet, og forslaget er med til at skabe bedre rammer for udbud af frekvenser og dermed bedre muligheder for at få alle med.
Derfor kan Socialdemokraterne støtte forslaget.
Og jeg skal meddele, at SF ligeledes støtter forslaget.