runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Sander (V), 2009-03-26:
Helt i forlængelse af regeringens globaliseringsstrategi og den internationale linje, som vi forfølger på en lang række områder, er den modtagelse, som lovforslaget har fået her i dag, selvfølgelig meget tilfredsstillende.
Jeg synes også, det er naturligt, at der i den grad er blevet fokuseret på forskningsfrihed og ytringsfrihed, og det kan jeg bekræfte ud fra de bemærkninger, der er faldet fra regeringspartiernes ordførere, men jeg kan også for mit eget vedkommende sige, at det er noget, som vi har haft fokus på straks fra starten af det her samarbejde, som har udviklet sig med Kina.
Allerede på det allerførste møde, som jeg havde med min kinesiske kollega, talte vi om akademiske traditioner, hvad der var meget vigtigt for os at få understreget straks fra starten, hvis det var således, at vi skulle indgå i et samarbejde.
Det er også rigtigt, som hr. Jonas Dahl siger, at det er gengivet i den strategi, som Videnskabsministeriet offentliggjorde nogle måneder efter det første besøg i Kina, og som det er blevet sagt her under debatten i dag, er det også noget, der står at læse i selve lovforslaget.
Så derfor kan jeg roligt bekræfte de ting, som tidligere er blevet sagt af primært regeringspartiernes ordførere.
Jeg skal sige, at da vi indførte disse stipendier, var der til gengæld meget stor enighed om, at de skulle være ens, således at der ikke skete uens behandling af de studerende, der kom hertil fra tredjelande.
Men som tingene har udviklet sig, synes jeg, det er meget naturligt og meget tilfredsstillende, at vi nu kan præsentere et lovforslag, der giver mulighed for, at universiteterne kan bruge dem mere fleksibelt, også i sammenhæng med de muligheder, der er i EU, og naturligvis også i sammenhæng med, hvilke af disse uddannelser man benytter sig af på de danske universiteter, hvor vi jo som bekendt har tre forskellige satser.
Det synes jeg er meget tilfredsstillende.
Så har Danske Universiteter i et brev af 13. marts anmodet om, at vi øger det beløb, der stilles til rådighed for fripladser og stipendier.
Der er også fra ordførernes side her i dag blevet fremsat ønske om, at dette imødekommes.
Der kan jeg sige, at der fra universiteternes side var et meget stort ønske om, at en sådan afgørelse blev truffet inden den 31. marts af hensyn til indtaget i de kommende år, og derfor har jeg i dag meddelt universiteterne, at Videnskabsministeriet af sin egen ramme stiller 3 mio. kr. til rådighed, således at der ikke bliver noget hul i 2009.
Man kan altså her pr. 31. marts håndtere den situation, som jo altså er anderledes med den her lovgivning og med de betalingsordninger, der er for tredjelandestuderende.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen og håber, at vi kan få lovforslaget vedtaget, sådan at vi kan komme videre i disse internationaliseringsbestræbelser, som regeringen har.
Villum Christensen (LA), 2009-03-26:
Som jeg også forsøgte at sige, synes jeg, at der blev skudt temmelig meget forbi, men det er jo ikke første gang, vi har set, at Enhedslisten har en intention om at skulle løse alle ulighedsproblemerne i denne verden.
Malou Aamund (V), 2009-03-26:
Er ordføreren ikke enig i, at den her diskussion om ulighed bliver en pseudodiskussion, når det netop er sådan, at alle danske studerende rent faktisk kan bruge udenlandsstipendieordningen?
Vi har ikke den her underlige illusoriske forestilling om, at vi har nogle studerende, der kan komme til at få en uddannelse i udlandet, og at der er andre, der ikke kan.
Så det bliver en pseudoulighedsdiskussion, vi har her, der slet ikke er relevant.
Henrik Høegh (V), 2009-03-26:
Disse patogener kan forårsage alvorlige sygdomme og skader til stor ulempe for produktion, eksport og beskæftigelse.
Det er fornuftigt, at der med lovforslaget indføres en hjemmel, som kan udmønte et krav om, at man skal indhente en tilladelse til lovligt at kunne besidde disse patogener.
En sådan tilladelse bør efter vores mening kun gives til ansøgere, som har en eksisterende procedure til sikring mod tyveri, om ordentlig lagerstyring og om indberetning ved eventuel bortkomst.
Det fremgår endvidere af bemærkningerne, at der har været nogle ganske få forslag til rettelser i høringssvarene, og dem er vi glade for at ministeren har taget højde for.
På den baggrund kan jeg oplyse, at Venstre støtter forslaget.
Jonas Dahl (SF), 2009-03-26:
Det er jeg rigtig glad for, for jeg syntes netop, at den problemstilling rejste sig, allerede første gang jeg læste den aftale, man indgik for et år siden.
Det var jo ikke, fordi forskningsfriheden fremstod som noget af det mest tydelige i den aftale, man lavede om regeringens Kinastrategi, men jeg syntes også, jeg stod lidt spørgende tilbage, da jeg læste det her.
Jeg synes, der er mange rigtig gode bemærkninger i bemærkningerne til lovforslaget, det vil jeg sådan set gerne kvittere for, men jeg syntes også, der rejste sig nogle spørgsmål, netop når man læste lidt videre.
Så var det netop, at »Det er hensigten, at …«, og at »Det foreslås, at videnskabsministeren fastsætter nærmere regler …« osv.
Der mangler i hvert fald en præcisering, og jeg har også en forventning om, at ministeren i den videre behandling, når forslaget nu kommer i udvalg, sikrer sig i den opfølgning, der nu kommer fra ministeriets side, når vi har vedtaget det her lovforslag, at det præciseres, at forskningsfriheden netop er meget, meget central, også for de danske universiteter, der kommer til at virke uden for landets grænser.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-03-26:
Jeg skal starte med at understrege, at forslaget vedrører dyrepatogener og altså udelukkende giver hjemmelsgrundlag for at agere i forhold til risiko, der kan være i forbindelse med dyrepatogener.
Jeg var sådan set
ret imponeret over, at hr. Per Ørum Jørgensen også kunne referere til, hvordan vi har klaret problematikken omkring zoonoser og andre ting, men her gives der mulighed for at handle, hvis der er en risiko for, at dyrepatogener kan misbruges i terrorøjemed.
Så er det rigtigt, som det også fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, at der jo ikke er en udtømmende beskrivelse af, hvilke regler der skal iværksættes.
Der bliver nævnt eksempler, bl.a. skærpet tyverisikring, hvis der kan være noget i forbindelse med opbevaringsforholdene, f.eks. at sikringen ikke er tilstrækkelig, og der kan være andre ting, der gør sig gældende, i forhold til at man netop sikrer sig mod et misbrug af dyrepatogenerne.
Det er ikke muligt på nuværende tidspunkt at lave en udtømmende liste for, hvad der er behov for, og igen: Det kan jo have at gøre med, om der dukker nye ting op.
Men det, jeg synes er afgørende, er, at vi får sikret os, at vi kan handle og agere, så snart der måtte vise sig at være noget, hvor der kan være en mistanke om, at det kan udnyttes til negative ting.
Bente Dahl (RV), 2009-03-26:
Tak for det.
Ministeren sagde, at bemyndigelsen skal bruges til at imødegå ny terror.
Nu er det jo kun fantasien, der sætter grænser for, hvad ny terror kan være, så derfor vil jeg gerne høre, hvordan ministeren vil bruge bemyndigelsen.
Hvordan skal den håndteres?
Det er vel ikke ministerens mening at indføre enevælde, det skal vel tøjles på demokratisk vis, og hvordan vil ministeren håndtere en bemyndigelse?
Eva Kjer Hansen (V), 2009-03-26:
Jeg vil gerne takke ordførerne for meldingerne.
Jeg kan jo høre, at der hele vejen rundt er opbakning til sigtet med forslaget, nemlig at vi skal undgå, at dyrepatogener kan bruges i terrorøjemed, og derfor er nødt til at tage nogle initiativer.
Der er så to ting, der har været i fokus, bl.a. hos fru Bente Dahl og hr. Per Clausen og også hos andre.
Det ene er spørgsmålet om adgang uden retskendelse, og til det må jeg sige, at det altså ikke er noget nyt eller noget særligt i denne anledning.
Det følger faktisk de ganske almindelige bestemmelser, der er, i forhold til at der kunne opstå en situation, hvor der kan være behov for f.eks. at få kontrolleret, at dyrepatogenerne nu bliver opbevaret under sikre forhold, eller hvad der nu kunne gøre sig gældende.
Jeg vil understrege, at det kun vil forekomme undtagelsesvis.
Det er altså, som det i øvrigt gælder, når vi ser på kontrol- og tilsynslovgivning inden for Fødevareministeriets område, eller når det for den sags skyld gælder tilsynslovgivning i det hele taget, og det fremgår meget klart af bemærkningerne til lovforslaget, at det kun vil kunne ske undtagelsesvis.
Det sker kun, hvis man ikke vil kunne gennemføre denne kontrol ved at varsle, at nu kommer kontrollen, og det er vigtigt for mig at understrege, for jeg deler fuldstændig ordførernes bekymring i forhold til at give muligheden for adgang uden retskendelse.
Men det følger altså de bestemmelser, der i øvrigt gør sig gældende på området.
Så er der spørgsmålet om, hvad det her præcis handler om: Hvad er det for nogle patogener, vi overhovedet snakker om?
Fru Bente Dahl sagde, at det ikke er særlig præcist angivet, hvad det egentlig går ud på, og jeg må jo medgive, at det ikke er særlig præcist, og at der heller ikke er en definition af, hvad det er for nogle dyrepatogener, vi taler om, som bl.a. hr. Per Clausen efterlyste.
Grunden er simpelt hen, at jeg gerne vil tage højde for, at der kan komme nye sygdomme frem, som vi ikke har kendskab til i dag, eller at nogle af de allerede kendte sygdomme - selv om vi ikke er opmærksomme på det i dag - måske alligevel kan vise sig at have et terrorpotentiale i sig.
Derfor er det et generelt lovforslag, der giver os mulighed for at rette ind i forhold til, hvad vi måtte få af ny viden; hvad vi måtte opdage af nye ting, der vil kunne bruges i terrorøjemed.
Derfor er det i høj grad en bred lovgivning, der giver den til enhver tid siddende minister bemyndigelse til at agere og beskytte os mod, at dyrepatogener kan misbruges.
Niels Christian Nielsen (S), 2009-03-26:
Man kan nogle gange glemme, også på talerstolen.
Jeg skal på vegne af SF's ordfører, hr. Kristen Touborg, meddele, at de kan støtte lovforslaget, men også at de glæder sig til udvalgsarbejdet.
Villum Christensen (LA), 2009-03-26:
Selv om der jo er tale om lovgivning om nålen i høstakken, må vi erkende, at der reelt eksisterer en risiko for, at naturvidenskabernes fremskridt kan misbruges.
Vi er for lovforslaget, men er principielt, som det også er blevet nævnt af andre, bekymret for bemyndigelsen til at foretage ransagninger uden retskendelse, også selv om der jo findes visse fortilfælde.
Det kan muligvis være nødvendigt for at nå til det ønskede resultat, men det må vi se nærmere på under udvalgsbehandlingen.
En anden ting, som vi dog slet ikke synes er nødvendig, er bestemmelsen i § 6, hvorefter der gives mulighed for en brugerbetaling, hvor udgifterne ved kontrollen afholdes af den kontrollerede - som det er formuleret.
Som følge af at sikringen af dyrepatogener beror på et særlig eksklusivt samfundsmæssigt hensyn synes vi bestemt ikke, at det er rimeligt at påligne virksomhederne denne byrde.
Med disse bemærkninger kan vi tilslutte os forslaget.
Per Clausen (EL), 2009-03-26:
Ingen kan jo være i tvivl om, at formålet, som det beskrives, med det her lovforslag er godt og rigtigt og fornuftigt.
Man vil skabe bedre forudsætninger for at forhindre bioterrorisme mod dyr.
Desværre er det sådan med det her lovforslag, som det alt for ofte er, når man starter med at bruge ordet terror.
Så er det, som om man tror, at resten af lovarbejdet er sådan lidt overflødigt, fordi man så har fået fuldstændig frie hænder til at få en hvilken som helst bemyndigelse til en minister.
Der refereres, og det er selvfølgelig meget sympatisk, fordi man så da har en mulighed for at opdage, hvad man er i færd med, til den lov, man vedtog i 2008, som handlede om biologiske stoffer m.v., og som havde præcis det samme indhold, men som var på Sundhedsministeriets område, hvor bemyndigelserne også stod i kø for at blive delt ud til ministeren.
Der er jo to ting at sige til det.
For det første bliver man nødt til for alvor at sandsynliggøre, at det her er et område, hvor det er nødvendigt at give muligheder for, at man kan omgå de sædvanlige regler om, at der skal være dommerkendelse, inden man trænger ind på virksomheders og andres ejendom.
Der findes konkret lovgivning, som giver den mulighed, og det kan også godt være, man kunne gøre det på det her område, men så synes jeg, at man bliver nødt til at være mere præcis med, hvad det er for nogle smitstoffer, der tales om her.
Det er måske en lille smule bredt, så Enhedslisten vil i hvert fald i det videre arbejde interessere sig for to ting.
For det første om vi kan få lidt mere præciseret, hvad der tænkes på, når man taler om en række dyrepatogener.
Bente Dahl (RV), 2009-03-26:
I øjeblikket viser Danmarks Radios fjernsyn på DR1 en serie søndag aften, der hedder »Fremmed fugl«.
Der er en sammenhæng mellem det plot og dagens lovforslag, og den sammenhæng er, at i gyseren påføres et samfund, Gotland i Sverige, en smitte via nogle fugle; i bogen er det fugleinfluenza.
Og L 156 har netop til hensigt at regulere adgangen til smittekilder, sådan at sådan nogle kriminelle handlinger ikke kan opstå.
Det er meget sympatisk.
Men lovforslaget er ikke særlig præcist.
Det er et lovforslag, der giver den til enhver tid siddende minister en bemyndigelse til - ja, en bemyndigelse til hvad?
Det står der ikke særlig præcist.
Forslaget er en udmøntning af regeringens handlingsplan for terrorbekæmpelse, og det er hensigten, at bemyndigelsen til ministeren medfører, at der vil blive fastsat regler om, at en virksomhed, der besidder, fremstiller, anvender og opbevarer dyrepatogener, skal indhente en tilladelse til det.
Det er vældig fornuftigt, det er rigtig godt at få styr på, hvor de stoffer, som kan anvendes kriminelt og med henblik på terror, er henne og få styr på, hvor de stoffer, der kan forhindre terror, er henne.
Men hensigten er ikke helt nok, for det foreslås, at ministeren får bemyndigelse til at få adgang uden retskendelse til offentlig og privat ejendom, til lokaliteter og fortegnelser.
Sådan en fremgangsmåde er vi dybt skeptiske over for.
Hvor er borgerens retssikkerhed i det her lovforslag?
Vi må da i det mindste kunne kræve, at der skal være en dommerkendelse, for at man kan foretage en ransagning.
Indhold og intention i L 156 er rigtig fint, men vi må i udvalgsarbejdet få fokus på borgerens retssikkerhed. En lov skal helst være præcis i sit sigte, så den kan udmøntes efter sin hensigt.
Vi er i Det Radikale Venstre som sagt positive over for indholdet og skeptiske over for en bemyndigelse, der ikke er beskrevet mere præcist.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-03-26:
Tak for det, formand.
Da den konservative ordfører, hr. Knud Kristensen, ikke kunne være til stede, skal jeg på vegne af Det Konservative Folkeparti fremføre følgende: Lovforslaget er en del af udmøntningen af regeringens handlingsplan for terrorbekæmpelse.
En række dyrepatogener og smitstoffer, som kan fremkalde sygdom hos dyr, kan anvendes til terror mod dyr.
Det kan forårsage sygdom hos dyr og udøve store skader på landbrugserhvervet.
Med lovforslaget sikrer man, at den, som besidder dyrepatogener, skal søge om tilladelse hertil samt sikre, at patogenet opbevares og sikres mod tyveri.
Der stilles endvidere krav om forskellige procedurer til lagerstyring og indberetning af bortkomne dyrepatogener.
Lovforslaget omhandler alene dyrepatogener, som kun kan smitte dyr.
Zoonoser, det vil sige smitstoffer, der naturligt smitter fra dyr til mennesker, er ikke omfattet af dette lovforslag.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Per Clausen (EL), 2009-03-26:
Jeg er enig med hr. Henrik Høegh i, at ud fra en umiddelbar betragtning fremstår det her lovforslag jo meget tilforladeligt og uskyldigt.
Men er det ikke sådan, når man læser det grundigere igennem, at ministeren får bemyndigelse til at fastsætte nogle regler, hvis indhold er helt uklart - formålet er nogenlunde beskrevet - og derefter får ministeren bemyndigelse til, at offentlige myndigheder kan få adgang til en lang række lokaliteter uden retskendelse.
Jeg vil godt spørge hr. Henrik Høegh: Hvordan stemmer en sådan lov, en bemyndigelseslov af så vidtrækkende karakter, overens med Venstres retsprincipper?
Jørn Dohrmann (DF), 2009-03-26:
Ja, det er en spændende sag, vi har med at gøre - og en af de store og tunge kan vi også se her.
Nej, Dansk Folkeparti synes, at det er rigtig godt, at man går ind og ser på, hvor det er, man eventuelt har nogle terroristmuligheder, og regeringen har lavet et forhåndsarbejde, som har peget på, at der var omkring 49 steder, hvor man skulle have rettet lidt op på tingene.
Vi må sige om forslaget her om sygdomsfremkaldelse, at vi er nødt til at sikre, at vi i hvert fald gør det så godt som muligt over for borgere, så de her smitstoffer ikke bare kan komme i alle folks hænder, uden at det offentlige ved, hvor de er henne.
Det er klart, at uanset hvor meget vi gør for at undgå, at de her smitstoffer - bakterier, vira, eller hvad det er - bliver spredt, kan vi ikke udstede en garanti for, at der ikke er nogen, der vil prøve på at få fingre i dem og dermed måske også udnytte dem på et eller andet tidspunkt.
Vi kan jo heller ikke sige, at de sygdomme, som er smitsomme imellem dyrene, ikke på et eller andet tidspunkt kan mutere og så gå videre over på mennesket.
Det er vigtigt, at vi holder os for øje, at nogle af de virussygdomme, som husdyr har, uanset om man nu kalder det mund- og klovsyge eller svinepest, eller hvad man kalder det, måske har et potentiale, så vi skal være forsigtige, så det i hvert fald ikke bliver en terrorrisiko mod bl.a. Danmark.
Så vi ser i hvert fald forslaget her som et forslag, vi skal bygge videre på, og som en nødvendighed for at sikre Danmark mod den trussel, der er.
Uanset om den er stor eller lille, er der en terrortrussel, og den vil nok blive ved med at være der, og derfor ser vi frem til udvalgsarbejdet for at få det bedst mulige grundlag for at sikre Danmarks interesser i fremtiden.
Så vi glæder os til arbejdet i udvalget.
Henrik Høegh (V), 2009-03-26:
Jeg troede, at når fru Bente Dahl omtalte begrebet, var det bemyndigelsesloven, hun talte om.
Hvis vi taler om at definere, hvad det er for patogener, vi specielt er nervøse for, er vi selvfølgelig åbne over for at se på det.
Bente Dahl (RV), 2009-03-26:
Ordføreren nævnte de her patogener, men som jeg ser det, er det netop usikkert, hvad det er, loven taler om.
Den definerer jo ikke, hvilke patogener det er.
Man snakker om dyrepatogener, men det er jo et meget vidt begreb.
Derfor er mit spørgsmål: Vil Venstres ordfører være med til at definere mere præcist, hvad vi taler om, end det, der står i loven nu?
Henrik Høegh (V), 2009-03-26:
I udgangspunktet er Venstre altid åben i udvalgsarbejdet, men jeg vil gerne gentage, at når vi ser på risikoen vedrørende de her patogener, skal det overvejes meget, meget nøje, hvordan vi i alle henseender kan begrænse de skadevirkninger, som den her lov forsøger at dæmme op for.
Bente Dahl (RV), 2009-03-26:
Med den samme begrundelse, som Enhedslisten fremhævede, nemlig at det er en meget vidtgående bemyndigelseslov, vi her har med at gøre, vil jeg spørge hr. Henrik Høegh, om Venstre vil være med til at arbejde med en afgrænsning i udvalgsarbejdet, altså en præcisering af, hvilke områder vi taler om.
Henrik Høegh (V), 2009-03-26:
Prøv at se, hvor meget Newcastle disease generede almindelige borgere i deres omgang med deres dyr, hobbydyr eller husdyr.
Det, vi taler om her, er så alvorligt, at hvis der er en begrundet mistanke i den her situation, har jeg ingen skrupler.
Per Clausen (EL), 2009-03-26:
Jeg synes jo alligevel, at det ville være rart, hvis den her bemyndigelseslov forsøgte at lægge bare en lille dæmper på, hvad der kan lade sig gøre, ikke på, hvad vi har fantasi til at forestille os den nuværende minister vil gøre, for der tror jeg såmænd, det her vil blive administreret fornuftigt.
Men realiteten er jo, at der er meget, meget vidtgående muligheder for ministeren til at fastlægge nogle regler og derefter nogle meget, meget vidtgående beføjelser til ministeren til at bemyndige nogle ganske bestemte myndighedspersoner til at gå ind steder, hvor vi normalt jo ville sige, at der skulle være tale om en retskendelse.
Jeg vil bare spørge hr. Henrik Høegh, om han i hvert fald ikke er enig med mig i, at vi skal bruge lidt tid i udvalget til at få undersøgt, om afgrænsningen i forhold til det her lovforslag er god nok.
Henrik Høegh (V), 2009-03-26:
Nu kan man alene få adgang til lokaler, lagre og laboratorier, hvor man kan have en forventet formodning om, at disse patogener kan opbevares.
Det handler om risikoen, hvis der ikke er styr på disse patogener.
Vi taler altså om noget, vi kender fra for nylig, nemlig Newcastle disease, vi taler om mund- og klovsyge, vi taler om svinepest.
Niels Christian Nielsen (S), 2009-03-26:
Ministerens baggrund for at fremsætte lovforslaget er, at det er en del af udmøntningen af regeringens samlede handlingsplan for terrorbekæmpelse.
Dermed er det overordnede i lovforslaget også, at der skal ske en sikring af dyrepatogener.
Nu er dyrepatogener jo ikke et ord eller begreb, vi bruger i daglig tale, og derfor skal jeg som almindelig forbrugeroplysning fortælle, at patogen stammer fra det græske ord patogenia, som direkte oversat betyder ophav til lidelse, og som på mere almindeligt dansk betyder sygdomsfremkaldelse.
Patogener er organismer, der kan udløse sygdom, f.eks. via parasitter, bakterier, svampe, virus og prioner.
Prionsygdomme kendes fra mennesker i form af eksempelvis Kreutzfeldt-Jacobs sygdom, og hos dyr kan det være kvæg, som er smittet med BSE, altså kogalskab, og hos får og geder kan det være den såkaldte gnubbesyge.
I dette lovforslag skal vi kun forholde os til dyrepatogener, som kun kan smitte dyr, og som kan anvendes til bioterrorisme mod dyr.
Ved at udøve bioterrorisme kan man forvolde en stor og næsten uoprettelig skade på det danske landbrugserhverv.
I dette lovforslag foreslås det derfor, at der indføres en lovhjemmel til at regulere besiddelse, fremstilling og anvendelse m.v. af dyrepatogener.
Denne regulering findes ikke i tilstrækkelig grad i den eksisterende lovgivning på området.
Det vil så betyde, at der skal indhentes tilladelse, for at man lovmæssigt kan besidde dyrepatogener.
Det medfører også skærpede krav til sikringen mod tyveri, lagerstyring og indberetning om bortkomst af dyrepatogener.
Lovforslaget skal således sikre, at dyrepatogener, der kan skade dyr, og som er anskaffet eller produceret til fredelige formål, ikke kan anvendes til biologiske anslag, f.eks. i forbindelse med terror.
Dette lovforslag medvirker også til at sikre, at Danmark lever op til relevante internationale forpligtelser i forhold til at modvirke spredning af biologiske våben.
I det store hele er det et fornuftigt og nødvendigt lovforslag, som ministeren fremsætter, og derfor kan Socialdemokraterne umiddelbart støtte lovforslaget.
Per Clausen (EL), 2009-03-26:
Jamen det overrasker mig selvfølgelig ikke, at hr. Villum Christensen og Liberal Alliance ikke er i stand til at bekymre sig om, at noget skaber større ulighed, for efter hr. Villum Christensens og Liberal Alliances grundsynspunkter er det, der skaber udvikling og dynamik i verden, vel det, at vi får mere ulighed i verden.
Det er vi bare uenige om.
For Enhedslisten er det faktisk vigtigt at forsøge at skabe større lighed.
Der må vi så sige, at hvis man understøtter, at uddannelse i endnu større udstrækning, end det er i dag, bliver en vare, så forpligter det en i hvert fald også til at gøre en indsats for at afhjælpe den ulighed i forhold til de lande, hvor det, at uddannelse kan købes på et frit marked, ikke gør, at de får mulighed for at få mere uddannelse, fordi de simpelt hen ikke har råd til at købe det.
Villum Christensen (LA), 2009-03-26:
Det er korrekt, at man kan bekymre sig om mange ting i denne verden, og jeg kan også huske, at hr. Per Clausens tilgang var, at uddannelse var en vare, og af den grund lå det vel i undertonen, at så var det bekymrende.
Og så er det bare, jeg siger, at der jo er mange ting, der kan sige noget om kvaliteten.
Det, at andre mennesker har lyst til at betale for en vare, er jo ikke bekymrende i den forstand; jeg synes faktisk, det er en cadeau til det danske uddannelsessystem, at der er rigtig mange i især den østlige verden, der gerne vil frekventere danske uddannelsesinstitutioner, hvad enten det nu er her i Danmark eller hjemme hos dem selv.