Marianne Jelved (RV), 2008-02-26:
Det ville undre mig meget, hvis ikke der var, for jeg havde selv relativt stor indflydelse på loven, og jeg har altid selv som lærer brugt elevplaner; jeg kan slet ikke forestille mig, at man skulle kunne undervise uden at have det.
Jeg kan heller ikke forestille mig, at man kan være lærer og undervise uden at lave en evaluering af det, man laver.
Det er jo fuldstændig umuligt.
Så derfor er det ikke fremmed for mig at tale om elevplaner og evaluering.
Men som vi har været inde på tidligere i de korte bemærkninger, er der altså meget stor forskel på nationale test og så de afsluttende prøver i folkeskolen, som jeg synes er en god ting, og hvor jeg er enig med undervisningsministeren i, at de er meget vanskeligere, end rigtig mange går rundt og tror.
De er meget, meget vanskeligere end de prøver, som nogle af os blev udsat for, da vi gik i skole.
Der kræves faktisk temmelig meget af eleverne i folkeskolen i dag i modsætning til tidligere, og det er klart, fordi samfundet har forandret sig meget kraftigt.
Der er meget stor forskel på at have afgangsprøver, hvor man stiler efter - i løbet af en årrække - at nå til at kunne løfte den opgave, at eleverne kan gå til den prøve, og så at have nationale test hvert år i forskellige fag.
EVA - altså evalueringsinstituttet - og andre har igennem årenes løb nationalt og internationalt påvist, at der er sammenhæng mellem prøver og undervisning, og det er logisk.
I 1980'erne, da undervisningsministeren første gang var undervisningsminister, indførte vi et udvidet tekstbegreb, og vi lavede prøver med tegneserier og reklamer i, hvilket tvang lærerne til at lære at undervise i andre tekster end dem, de havde været vant til indtil da.
Det er et meget klart eksempel på, hvad prøver gør: De styrer i et eller andet omfang undervisningen.
EVA har også påvist, at det desværre er sådan, at de prøveløse fag i 9. klasse led, dengang de ikke var prøvefag.
Og derfor er jeg enig i det, der er sket på folkeskoleområdet, nemlig at sådan stort set alle fag er mulige prøvefag.
Men når Strandgårdskolen i Ishøj, som jeg kender, og hvis nye leder jeg i øvrigt talte med, lige efter at hun var blevet leder, har trukket sig op ved hårene, som undervisningsministeren sagde i sit indlæg heroppefra for et stykke tid siden, bl.a. ved test, viser det jo i al sin enkelhed, at skolerne kan finde ud af det, også ved at bruge de test, der er tilgængelige nu, til det formål, som man har på den enkelte skole, uden at man behøver at have nationale test.
Der er jo masser af skoler, der har trukket sig op ved hårene; der er jo masser af skoler på Vestegnen, som har sat fokus på læseindlæring siden starten af 1990'erne, da de første prøver kom og viste noget om dårlige resultater.
Så jeg er overhovedet ikke fortrøstningsfuld eller overbevist om, at det er en god ting at lave nationale test.
Derfor kunne jeg jo støtte det her forslag, hvis ikke det var, fordi SF gør det til noget frivilligt.
Jeg mener, det er spild af ressourcer at lave de her nationale test.
Man burde jo have brugt alle de mange penge og alle de gode kræfter på at udvikle forskellige slags værktøjer til lærerne, som de kunne bruge i deres evalueringskultur, og så lade være med at gøre det til nationale test, og så burde man bruge afgangsprøverne til at sige: Hvor er der skoler, som har særlige problemer?
For det kan man jo gøre med dem, lige så vel som man kan gøre det med de nationale test.
De samme mennesker alle tre - advarede enslydende mod at lave test, som bare antydningsvis kunne bruges som kontrol.
Så det er en appel til forligspartierne om at være opmærksom på det.