runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2012-02-03:
Altså, der er noget i den her debat, der tyder på, at flere ordførere slet ikke ved, hvad en hashklub er, og hvordan naturen i de ting, der foregår sådan et sted, er.
Man opretter et sted, hvor man handler hash i store mængder, indtil politiet – efter at de har konstateret ulovlig handel med narkotika tre, fire, fem gange – siger: Nu lukker vi.
Så det er ikke et spørgsmål om, at man kan blive forfulgt resten af sit liv, når man er blevet dømt en gang.
Der skal have været tre, fire, fem konkrete handler.
Ifølge forslaget her skal der igen være tale om en ny strafbar handling, en konkret handel med narkotika.
Det er det, vi taler om her.
Kan vi ikke prøve at blive enige om, hvad det er for nogle hashklubber, vi taler om?
Det er ikke wild west-tilstande, hvor politistaten kan gøre, hvad den vil.
Det er jo det indtryk, man får, når man hører SF's ordfører, og det synes jeg er synd.
Anne Baastrup (SF), 2012-02-03:
Vi vil meget gerne have lukket hashklubberne.
Men vi har altid den debat, og jeg ved godt, at det er en debat, som jeg løbende har haft med Dansk Folkeparti, om, at der altså også er et hensyn.
Det, som er indbegrebet af en retsstat, er, at den beskytter dem, man ikke kan lide.
Der er nogle regler omkring dem, som gør, at de har en retssikkerhed, når de står over for myndighederne, der ønsker at udøve det, man kan kalde magt, over for dem.
Og det er det, der er grundlaget for en retsstat.
Grundlovens bestemmelser om frihedsrettigheder beskytter det enkelte menneske.
Det er simpelt hen forudsætningen for, at det enkelte menneske kan leve frit og glad i et samfund.
Men det handler jo også om dem, som på et eller andet tidspunkt har lavet en ulovlig handling, men som gerne vil ud af det.
Det er jo hele den der debat om, hvad en frihedsrettighed er.
Hvad er retten til privatliv?
Hvad er retten til at opholde sig et sted?
Det er altså en ret, som mennesker, der tidligere har begået en kriminel handling, også skal have lov til at udøve.
Det er der, konflikten er.
Det er en gammel konflikt, vi har med Dansk Folkeparti, og jeg anerkender, at hr. Alex Ahrendtsen virkelig kører rigtigt og klart på.
Og det er fint.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-02-03:
Jamen ordføreren har jo så ikke læst forslaget, for forslaget går ud på at gå efter dem, som er bagmændene på stedet, og ikke dem, der kommer ind.
Med andre ord vil SF altså beskytte kriminelle aktiviteter med henvisning til forsamlingsfriheden.
Det er da virkelig morsomt.
Det andet, der er afgørende at gentage, er jo, at politiet i dag har redskaberne.
Det er bare ressourcekrævende at bruge dem.
Vi har et politiforlig, der forlanger, at politiet effektiviserer med flere hundrede millioner kroner frem til 2015.
Vil SF ikke være med til gennem dette forslag at hjælpe politiet til at gøre tingene enklere og mere effektivt, herunder at lukke hashklubber?
Ole Hækkerup (S), 2012-02-03:
Jeg tror, hvis man skal sige det pænt, at vi har nået et retorisk leje, som jeg også godt selv til tider kan lide, men jeg tror imidlertid også, at det står klart for spørgeren, at der næppe eksisterer en eksplicit paragraf i grundloven om hashklubber.
Det, der jo er mit argument i den her forbindelse, er det helt banale, hvordan man fortolker grundloven, hvad det, der er foreslået i beslutningsforslaget, har med grundlovens paragraffer og i øvrigt med den europæiske menneskerettighedskonvention at gøre.
Det var lige præcis her, ministeren i sin tale om beslutningsforslaget ventilerede en række bekymringer og henviste til nogle forskellige paragraffer.
Hvordan man så er nået frem til fortolkningen af, præcis hvilke paragraffer i grundloven der skal fortolkes hvordan, og hvordan de virker i forhold til det her beslutningsforslag om hashklubber, synes jeg da er super oplagt at ordføreren prøver at få opklaret igennem spørgsmål undervejs i udvalgsbehandlingen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-02-03:
Jamen nu bliver det jo lidt ufrivilligt komisk.
Mener ordføreren for SF virkelig, at forsamlingsfriheden også gælder for ulovlige aktiviteter såsom hashsalg?
Anne Baastrup (SF), 2012-02-03:
Justitsministeren har nøje gjort rede for regeringens holdning til det her forslag, og SF er enig med justitsministeren.
Det, jeg synes vi skal være meget opmærksomme på, er, hvad konsekvensen af det her forslag vil være.
Vi har jo i vores grundlov en bestemmelse, § 79, om forsamlingsfrihed.
Det er en bestemmelse, som vi alle værner meget om, og jeg ved, at Dansk Folkeparti også er meget optaget af at beskytte de frihedsrettigheder, vi har i grundloven.
Tilsvarende står der jo også i de forskellige artikler i menneskerettighedskonventionen, at man har ret til privatliv, og at man har ret til en lang række andre elementer.
Hvis det var sådan, at vi støttede Dansk Folkepartis forslag, ville vi i virkeligheden risikere, at det blotte forhold, at man engang var dømt, ville betyde, at politiet konstant kunne gå efter en.
Det er jo det dilemma, der bl.a. er indeholdt i menneskerettighedskonventionens artikel 11 om privatlivets fred.
Vi skal passe på, at vi ikke kommer til at overtræde de bestemmelser, plus retten til at forsamle sig.
Så den afvejning, der blev fundet på det tidspunkt, var faktisk en afvejning, som kloge jurister virkelig brugte den indvendige side af hovedet for at finde.
Men jeg anerkender hr. Alex Ahrendtsens ønske om at få løst problemet med, at der er for mange hashklubber.
Det er træls at bo i nærheden af en hashklub, ingen tvivl om det.
Men hvor langt skal vi så gå?
For det kunne jo være, at der var et menneske, som rent faktisk ikke ønskede at begå kriminalitet, men at det var nogle andre, der gjorde det.
Det er de der afvejninger, der ligger i det.
Det er derfor, SF synes, at den lovgivning, vi har nu, er god nok.
Så synes jeg også, det er interessant, at bl.a. Fyns Politi siger, at der ikke er de store problemer.
Altså, man har lukket 11 hashklubber, og det er da også o.k
Og hvis det er sådan, at de konkrete betjente kan se, at der her er et fortløbende strafbart forhold hos den enkelte, har man jo altså også mulighed for at bruge den almindelige pusherlov, og så har man altså også mulighed for at straffe de pågældende for det blotte salg af hash eller andet.
Så der er afvisning fra SF's side.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-02-03:
Jeg tror ikke, at jeg er helt enig med hr. Alex Ahrendtsen i, at der ikke er nogen problemer med retssikkerheden, med grundloven og med konventionerne osv.
Jeg synes, det er fornuftigt, at politiet også beviser skyld, selv om man tidligere har været under mistanke eller lignende eller har fået en dom i et tidligere tilfælde.
Jeg synes egentlig, det er fornuftigt, at politiet endnu en gang skal efterforske og bevise skylden.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-02-03:
Se, nu bliver det jo rigtig interessant, fordi hashklubloven er sådan indrettet, at man skal kunne bevise, at vedkommende sælger ulovligt.
Det vil sige, at politiet skal bruge rigtig meget tid på at finde ud af det.
Bagefter går retssystemet i gang.
Når det er sket, fører det til en domsafsigelse, hvorefter man har ham i kartoteket.
Hvis politiet opdager det igen, kan vedkommende ifølge forslaget få en advarsel, og politiet kan følge op på det og lukke med det samme.
Er ordføreren enig i det, og hvis ordføreren er enig i det, hvorfor stemmer ordføreren så ikke for forslaget, når der ikke er nogen problemer med retssikkerheden, grundloven og konventionerne?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-02-03:
Det er et godt og sundt retsprincip i Danmark, og jeg synes, vi skal værne om det, og jeg tror, at det er det, som menneskerettighedskonventionen også er udtryk for.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-02-03:
Det er heller ikke overraskende.
Bare lige for at få det hele på det rene: Konventioner beskytter ikke kun kriminelle statsløse, det ser nu også ud til, at de beskytter bagmændene bag hashklubber.
Er det rigtigt forstået?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-02-03:
Først og fremmest tak til Dansk Folkeparti for beslutningsforslaget.
Jeg vil ikke tale langt og længe om det.
Jeg synes, det er en dejlig fredag, og de fleste pointer er efterhånden kommet frem.
Jeg synes, at ministeren med sin tale og i den redegørelse, der kom, på baggrund af de faktuelle oplysninger fra politikredsene ligesom underminerer forslagsstillernes hovedargument om, at politiet ikke skulle have de fornødne redskaber til at lukke hashklubber.
Jeg vil meget gerne kvittere for ministerens tale og sige, at den har gjort mig klogere på området, og jeg håber, det også gælder forslagsstillerne.
Som der bliver givet udtryk for, rejser der sig en række overvejelser i forhold til grundloven og den europæiske menneskerettighedskonvention, ligesom der også blev rejst en række dilemmaer i 2001, da den oprindelige lov blev vedtaget.
Derfor må jeg meddele, at vi i Det Radikale Venstre ikke kan støtte forslaget.
Anne Baastrup (SF), 2012-02-03:
Den pågældende, der bor der, behøver jo ikke nødvendigvis at foretage den strafbare handling.
Det kan være en, der kommer derind.
Det var jo de afvejninger, vi havde dengang, og det kan godt være, at hr. Alex Ahrendtsen mener, at grundlovens bestemmelser kun skal omhandle folk som hr. Alex Ahrendtsen.
Men projektet med en grundlov er også at beskytte dem, som vi ikke kan lide.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-02-03:
Jamen justitsministeren svarer ikke på et ganske enkelt spørgsmål.
Jeg stiller det gerne igen: Er det ressourcekrævende for politiet at lukke en hashklub?
Jeg kan oplyse over for justitsministeren, at det er det, for man skal bruge temmelig mange ressourcer på at overvåge, at der virkelig foregår ulovlig hashhandel.
Så jeg vil egentlig bare have, at justitsministeren svarer på spørgsmålet: Er det ressourcekrævende for politiet efter de gældende regler at lukke en hashklub?
Merete Riisager (LA), 2012-02-03:
Forslagsstillerne til beslutningsforslag nr. B 25 mener, at Danmark skal overholde de internationale konventioner, som Danmark har ratificeret.
FN's konvention af 30. august 1961 om begrænsning af statsløshed skal således overholdes.
Det er vi i Liberal Alliance helt enige i.
Har vi tilsluttet os en konvention, må vi også overholde den.
Men vi er også opmærksomme på, at konventioner, der blev fastlagt i en helt anden tid, kan trænge til en gennemgang, og vi stiller os derfor positive over for en drøftelse af konventionen i samarbejde med de lande, der har ratificeret den.
Det er væsentligt at få præciseret, hvorvidt et land, hvis sikkerhedsmyndigheder anbefaler, at en ansøgning om statsborgerskab sættes i bero, kan gøre dette uden at gå imod den intention, der ligger i konventionen.
Liberal Alliance stiller sig derfor grundlæggende positive over for en mellemstatslig drøftelse af konventionen, fortolkningen af den i forskellige lande og den konkrete udmøntning af den i disse sammenhænge.
Dertil mener Liberal Alliance fortsat, at procedurerne omkring PET's anbefalinger kan forbedres, således at borgernes retssikkerhed og indsigt i egne sager forbedres.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-02-03:
Vi synes i forvejen, at det er en dybt problematisk praksis, at personer, som lever op til alle krav, man skal leve op til for at få statsborgerskab, kan få afslag, alene fordi Politiets Efterretningstjeneste mener, at det skal de have.
Det er jo altså vel at mærke personer, som hverken er sigtet eller dømt for forbrydelser.
Man må gå ud fra, at de slet ikke aner, at PET holder øje med dem.
Det kan så være, at de finder ud af det, når de får et brev fra Indfødsretskontoret om, at nu har de fået afslag på statsborgerskab uden nogen forklaring, og at de ikke kan søge de næste 5 år.
Så kan det jo være, at det går op for dem der.
I Danmark er det ellers et grundlæggende princip, at en person er uskyldig, indtil det modsatte er bevist, men her vælger man altså at straffe ved ikke at tildele statsborgerskab, på trods af at personen hverken er sigtet eller dømt.
Jeg synes, at det gør sagen endnu værre, at de her personer, der får afslag på statsborgerskab, ikke får nogen som helst information om, hvorfor de får afslag.
De har ikke noget sted, de kan klage; de har ikke noget sted, de kan ringe til og få en forklaring; de kan ikke engang få oplyst, at årsagen til, at de får afslag på statsborgerskab, er, at PET mente, at det var en god idé, uanset hvor de henvender sig.
Det er klart, at eftersom Enhedslisten i forvejen mener, at den praksis er forkert, så går vi naturligvis ikke ind for, at man udbreder den til også at gælde for de statsløse.
Som sagt: Hvis PET mener, at en person er til fare for statens sikkerhed, uanset om det er en statsløs eller det ikke er en statsløs, så må man få rejst en sag, og hvis det er rigtigt, at vedkommende er i gang med at planlægge en forbrydelse eller har begået en forbrydelse, så må vedkommende jo blive dømt.
Derudover er der det, som også har været oppe flere gange før, nemlig at hvis en statsløs person nægtes statsborgerskab, betyder det jo altså ikke, at vedkommende så kan udvises, netop fordi vedkommende er statsløs.
Så man kan sige, at det absolut ingen konsekvenser har for sikkerheden i Danmark, om folk får det her statsborgerskab eller ej.
Det synes jeg hører med til diskussionen, når nu der bliver lagt så meget vægt på netop spørgsmålet om statens sikkerhed i argumentationen fra forslagsstillerne.
Det handler jo om, at Danmark og en række andre lande ønsker at begrænse antallet af mennesker, som lever i verden uden at have et statsborgerskab, altså uden at være fuldgyldige borgere i et land.
Det fylder ikke så meget i diskussionen, men ikke desto mindre synes jeg, det er meget vigtigt at få med, at der jo sådan set er en idé med, at vi har en statsløsekonvention, nemlig at vores samfund og en række andre samfund ønsker, at antallet af statsløse i verden bliver nedbragt.
Ida Damborg (SF), 2012-02-03:
Jeg synes, jeg har prøvet at beskrive det mange gange.
Når vi sætter regler for noget i dette Ting, vil der altid være grænsetilfælde.
Der vil være den ene eller den anden situation.
Det, som SF vægter højt, er, at vi lever op til internationale konventioner i den måde, vi tildeler statsborgerskab på.
Det er for os rigtig vigtigt.
Vi synes ikke, der er nogen grund til, at vi begynder at forhandle med andre og snakke om, hvordan man skal fortolke de her regler.
Vi synes, at vi har nogle gode regler.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-02-03:
Jeg takker fru Ida Damborg for belæringen om, hvornår man er skyldig, og hvornår man ikke er skyldig.
Den sætter jeg som advokat stor pris på.
Så vil jeg da også bare til fru Ida Damborg sige, at man godt kan have begået en forbrydelse uden at være dømt for den.
Altså, sådan er det jo.
Det tager altså noget tid.
Hvad med en varetægtsfængslet?
Hvad hvis en retssag er berammet, men endnu ikke har fundet sted, skal den varetægtsfængslede så også bare have dansk statsborgerskab?
Skal vi bare være fuldstændig ligeglade med, at vi tildeler en sådan person dansk statsborgerskab?
Kan Socialistisk Folkeparti dog ikke vise så meget empati for retsfølelsen, at man siger: Det kan vi godt se er et problem; der var det måske meget smart lige at vente.
Og hvis personen bliver frifundet ved retssagen, kommer statsborgerskabet selvfølgelig efterfølgende.
Det er klart nok.
Ida Damborg (SF), 2012-02-03:
Jeg hæfter mig ved, at hr. Jan E. Jørgensen siger »en forbrydelse, du har begået«, for det undrer mig jo, at hr. Jan E. Jørgensen med så usvigelig sikkerhed kan sige, at det er en forbrydelse, vedkommende har begået.
Så længe vedkommende ikke er dømt for den, er vedkommende vel uskyldig?
Det er et af de grundlæggende principper, som SF vægter meget højt.
Nu er det jo heller ikke sådan, at man får statsborgerskab fra fødslen, eller når man er 3 år, når man er statsløs i dette land.
Vi ved udmærket, at der går lang tid, inden man kan opnå statsborgerskab.
SF synes, at vi har nogle gode regler.
Der vil altid kunne findes eksempler på det ene og på det andet, når man sætter en grænse, men SF mener, at vi lever op til internationale konventioner, og det er vi trygge ved.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-02-03:
Så vil jeg gerne spørge fru Ida Damborg, om man i Socialistisk Folkeparti er bekendt med, at det nogle gange kan tage lidt tid at efterforske en sag, og om ordføreren er klar over, at der nogle gange kan gå lidt tid med at behandle en sag.
Hvis ordføreren er klar over det og der ellers skal være sammenhæng med det, ordføreren lige har sagt, så må det vel også deraf følge, at man så kan sætte en ansøgning i bero, hvis en person har begået eller har gjort forsøg på – det er jo også strafbart – at begå forbrydelser mod rigets sikkerhed.
Hvis det så tager noget tid at efterforske osv., må det vel deraf følge, at man så kan stille ansøgningen i bero så længe.
Kunne der da ikke være en gylden middelvej, sådan at vi ikke overtræder konventionen, men sådan at vi siger: Vi vil ikke nægte dig statsborgerskab, men du kommer altså ikke lige på i denne omgang; du må vente til næste omgang, for der er sådan set nogle, der er i gang med at få dig dømt for en forbrydelse, du har begået, og så ser vi så til den tid, om du bliver straffet eller ej, og om du dermed kan få statsborgerskab eller ej?
Kunne det ikke være en gylden middelvej?
Ida Damborg (SF), 2012-02-03:
Jeg synes, jeg har svaret på spørgsmålet.
Christian Langballe (DF), 2012-02-03:
Altså, nu vil jeg opfordre ordføreren til at være til stede, når ordførertalerne bliver holdt, for så ville ordføreren have vidst, hvad jeg mener om den sag.
Så jeg synes måske lige, det er at gå over stregen.
Ida Damborg (SF), 2012-02-03:
Jeg må formode, at anklagemyndigheden starter en sag, og jeg må formode, at man bliver dømt, hvis man er til fare for rigets sikkerhed.
Det synes jeg giver nok forklaring på det.
Men det er da interessant, at hr. Christian Langballe synes, det er vigtigt at beskæftige sig med internationale konventioner.
Tidligere har Dansk Folkeparti jo netop i debatter om udlændinge ikke altid haft så stor tiltro til internationale konventioner og ikke altid ment, det var så vigtigt, at vi holdt dem.
Christian Langballe (DF), 2012-02-03:
Kan SF's ordfører forstå, at det kunne være og må være krænkende for almindelige menneskers retsbevidsthed, at man i Folketinget tildeler statsborgerskab til en person, som er til fare for rigets sikkerhed?
Er der slet ikke nogen forståelse for, at sådan noget jo krænker almindelige menneskers retsbevidsthed?
Ida Damborg (SF), 2012-02-03:
Nu er det sådan, at vi skal se perspektivet i den her konvention, og det er at bekæmpe statsløshed i verden.
Det er faktisk et meget ædelt mål, og det er det, vi ønsker at gå ind i.
Det ville han kunne, hvad enten det er vold, det er vold med døden til følge eller det er mord.
Han ville kunne komme med mange eksempler på, hvor det lige er – på den ene eller den anden side af grænsen.
Vi holder os til FN's konventioner, det er vi trygge ved i SF.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-02-03:
Er ordføreren enig med Dansk Folkeparti i, at hashklubberne ifølge gældende lovgivning er ulovlige?
Tom Behnke (KF), 2012-02-03:
Jo, men det er også derfor, at vi prøver at åbne op for, at man ikke nødvendigvis skal afvise, men at man kunne sætte ansøgningen i bero og man så lige kunne se tiden an, f.eks. til retssagen bliver gjort færdig
Det er jo ikke at afvise.
Det er ikke, at vedkommende aldrig nogen sinde kan opnå det.
Det kunne jo være, at retssagen førte frem til, at vedkommende blev kendt uskyldig, og så kan vedkommende få dansk statsborgerskab.
Men det, vi beder om, er bare den der lillebitte mulighed for, at man sætter sagen i bero, indtil man lige har set, hvad det her udvikler sig til.
Må jeg spørge den anden vej rundt: Hvis vi nu har en lignende sag og vedkommende, 3 dage efter at Folketinget har tildelt statsborgerskab vel vidende, at vedkommende var sigtet, tiltalt, at der var en verserende retssag, bliver dømt skyldig af retten i terrorvirksomhed mod Danmark, hvordan ville SF så have det med det?
Ole Hækkerup (S), 2012-02-03:
Tak, formand.
Jeg skal afholde mig fra at gætte på timeprisen på den forrige ordfører.
Med det her beslutningsforslag vil Dansk Folkeparti skærpe politiets beføjelser for bedre at kunne lukke hashklubber.
Socialdemokraterne støttede jo den nuværende lov, da den blev vedtaget i 2001, om besøgene i bestemte lokaler.
Det gjorde vi, fordi det selvfølgelig skaber en usikkerhed for alle, når der foregår organiseret kriminalitet lige ved siden af, og det skal hverken beboere i nærheden eller i øvrigt os som samfund leve med.
Vi mener, at politiets indsats mod hashklubber skal være effektiv, og Rigspolitiet mener, at de sager, der har været om hashklubber, er blevet løst tilfredsstillende inden for de gældende bestemmelser, som det jo fremgik af ministerens besvarelse.
Et effektivt politi, også når det gælder om at bekæmpe hash og euforiserende stoffer, mener vi er helt i forlængelse i øvrigt af den aftale om politiet, som vi har indgået, og som vi i øvrigt også har indgået med netop Dansk Folkeparti.
Jeg er jo glad for den indsats, vi har gjort i forhold til den organiserede kriminalitet, med oprettelsen af en ny taskforce, som netop sigter mod ikke bare hashklubber, men hele den organiserede kriminalitet, og hvad der følger deraf af handel med euforiserende stoffer osv. Alligevel kan vi ikke støtte det her forslag.
Med forslaget bliver en advarsel ikke længere knyttet til et bestemt lokale, men derimod knyttet til en bestemt person.
Igen er det jo noget, som ministeren allerede har været inde på, og ministeren har også i sin besvarelse været inde på forholdet til grundloven.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-02-03:
Bedre sent end aldrig, og tak til justitsministeren for en grundig redegørelse.
Det er jo selvfølgelig et forventeligt svar.
Det er et beslutningsforslag fra oppositionen.
Justitsministeren har ret i, at politiet allerede i dag kan løse problemet tilfredsstillende med de gældende regler, men det er jo slet ikke det, der er sagens kerne.
Sagens kerne er, at det er meget ressourcekrævende.
Er justitsministeren enig i, at det er ressourcekrævende for politiet i dag at lukke en hashklub?
Morten Bødskov (S), 2012-02-03:
Altså, det, jeg tager udgangspunkt i, er jo, som jeg sagde, at vi til baggrund for og behandling af forslaget, som vi har i dag, har bedt om en udtalelse fra Rigspolitiet, og Rigspolitiet har hørt Københavns Politi, Østjyllands Politi og Fyns Politi.
Der redegjorde jeg jo for, hvad det var, der var situationen her, altså at Østjyllands Politi i de seneste år ikke har konstateret hashklubber i politikredsen, at Københavns Politi oplyser, at de har kendskab til ganske få egentlige hashklubber i politikredsen, men at det klarer de med anvendelsen af de regler, der er i dag; og som det rigtig nok også nævnes, har man i Fyns Politi i 2011 haft situationer, som man har håndteret og løst tilfredsstillende med de gældende bestemmelser.
Derfor er det jo også Rigspolitiets samlede opfattelse, at de gældende regler på området giver de dækkende redskaber, som der er brug for i forhold til indsatsen mod hashklubber.
Det rykker ikke ved, at hashklubber er et uvæsen, og at vi skal sætte ind over for dem, men det er jeg ganske tryg ved at politiet rent faktisk gør på den måde, som de gør her.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-02-03:
Som jeg hørte justitsministeren, og jeg skal beklage, at jeg ikke fik sagt tak for takken til opbakningen,
mente man, at der kunne være nogle problemer, som man i givet fald skulle undersøge nærmere.
Jeg vil da opfordre Justitsministeriet til, at man undersøger det her nærmere for at se, om der skulle være de problemer.
Umiddelbart lød det ikke, som om der var problemer, men det var noget, man skulle undersøge nærmere.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-02-03:
Ordføreren har også i et tidligere beslutningsforslag talt om konventionerne, og justitsministeren var også inde på konventionerne i denne sag.
Vurderer ordføreren, hvis han har kendskab til det, at der er problemer i forbindelse med konventionerne, hvis vi skærper loven?
Jan E. Jørgensen (V), 2012-02-03:
Så skal jeg skynde mig at sige, at jeg som advokat ikke har beskæftiget mig med hashklubber, og at hvis ordføreren for Dansk Folkeparti ønsker råd og vejledning, må jeg nok henvise til en kollega, og så vil ordføreren i givet fald blive debiteret en pæn timetakst.
Jeg står her som folkevalgt og ikke som advokat.