runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2015-05-12:
Jeg bliver først og fremmest nødt til at korrigere og sige, at man ikke kontrollerer i borgerens hus.
Det gør man ikke.
Det sagde hr. Ole Birk Olesen i sit spørgsmål, og det bliver jeg selvfølgelig nødt til at gøre opmærksom på ikke er korrekt.
Dertil må jeg så også sige, at der kan være en situation, hvor man har et større byggeri i gang på en ejendom.
Der er måske sat stilladser op, der går håndværkere rundt på taget.
Så kan jeg selvfølgelig godt forestille mig en situation, hvor man så også har et udeliv samtidig som privatperson, men man tager jo nok hensyn til, at man har fremmede gående i forvejen på sin grund.
Det er måske også derfor, at når man kigger på de 747 kontroller, der er gennemført, så er der faktisk kun i et enkelt tilfælde afgivet en klage i den forbindelse.
Jacob Jensen (V), 2015-05-12:
Er det sådan set med skatteministerens og dermed regeringens øjne, at målet helliger midlet
Man skal for enhver pris, uanset om der er mistanke eller ej, som myndighed, som stat have mulighed for at gå ind og rode på folks private område.
Vi har ikke en eneste gang kunnet se, at der har været grundlag for i de her 747 tilfælde at rejse en sag, men alligevel har man nu givet muligheden, fordi man siger, at målet helliger midlet.
Er der slet ikke nogen form for proportionalitet eller overvejelser i den retning, om det virkelig er nødvendigt med et så grænseoverskridende og indtrængende redskab, man tager i anvendelse, for at opnå, ja, ingenting, må man forstå?
Benny Engelbrecht (S), 2015-05-12:
Det er jo ikke helt korrekt, at udvalget og Folketinget ikke har fået lov til at se forskellige resultater.
Som det bl.a. er blevet oplyst til hr. Karsten Lauritzen i et skriftligt svar, er der jo altså 869 sager, og af dem er 101 igangværende kontrolsager.
Så der har jo været sager på baggrund af de 747 kontroller.
Jeg medgiver, at det kan være vanskeligt at give et meget præcist billede af omfanget heraf.
Hvor er det så, at der ikke måtte være fundet sager, for det er omvendt også klart, at det, at der har været 747 kontroller, 869 sager på baggrund af det, betyder jo ikke nødvendigvis, at der i alle 747 kontroller har været noget at komme efter.
Nogle steder kan det have medført mere end én sag, og derfor giver det, som også flere af Folketingets partier har efterspurgt, god mening, nemlig et bedre overblik over, hvad det egentlig er, der kommer ud af det.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-05-12:
Jeg kan gøre det ganske kort: Vi kan støtte det her lovforslag.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-05-12:
Ja, vi er så frygtelig velopdragne.
Jamen jeg kan også gøre det forholdsvis kort, måske ikke helt så kort som den forrige taler, men vi fra Konservatives side er jo også en del af det her forslag.
Og intentionen med det for os har jo netop også været, som flere har været inde på, at få rettet op på det og få fjernet de huller, som vi heldigvis har været enige om at der var.
Det helt grundlæggende her er jo, at hvis man er livstruende alvorligt syg, skal man have den nødvendige hjælp.
Det gælder også i de tilfælde, hvor man er kommet tilbage til arbejdsmarkedet, enten fordi man måske har haft en forventning om, at man faktisk var rask, eller fordi man har følt, at man i hvert fald var rask nok til at arbejde og så alligevel har fået et tilbagefald.
Så vi ser frem til at få indført den her ordning, og vi ser også frem til evalueringen, der så forhåbentlig kan give os en fornemmelse af, om det her er det rette også på den anden side af den tidsfrist.
Og så er vi glade for, at vi er en bred forligskreds, der er ret enige om, at de her regler skal fungere, sådan at syge mennesker får deres sygedagpenge.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-05-12:
Jeg vil gerne takke ordførerne.
Som minister er man jo glad ved alle sine lovforslag, men nogle er man måske lige en anelse mere glad ved end andre, og det er jo rigtigt, som en række ordførere har sagt, at der var nogle mennesker, som har været ude for noget så ubehageligt som en livstruende sygdom, og som er blevet raskmeldt, men så vender sygdommen tilbage på den ene eller den anden måde.
Der var nogle komplikationer, og det retter vi op med det her.
Det er rigtigt, at nogle af de ønsker, som andre havde til hele sygedagpengereformen, retter vi ikke i det her lovforslag, men vi retter et meget målrettet område, hvad jeg er glad ved.
Derfor vil jeg sørge for, at i det udvalgsarbejde, som nu går i gang, skal jeg gøre, hvad jeg kan, for at det kommer til at gå så hurtigt og smertefuldt som muligt med at svare på spørgsmål.
Jacob Jensen (V), 2015-05-12:
Det foreslås med forslaget her, at virksomheder ikke længere skal kunne bruge SKAT som en slags bank i den forstand, at man med vilje fra virksomhedernes side overfører for meget acontoskat for at få en mere attraktiv forrentning, end hvad man kan få i et almindeligt pengeinstitut i øjeblikket.
Rentesatserne for acontoskat hos SKAT skal tilpasses, så de afspejler den aktuelle virkelighed, hvor indlånsrenten i mange banker er ganske lav eller endda i nogle tilfælde negativ.
Med forslaget her indføres der et loft på indeståender på 200.000 kr., og forrentning af indestående på skattekontoen op til 5.000 kr. ophæves.
Om det lige skal være de specifikke beløb eller netop den model, som der her bliver præsenteret, vil jeg så ikke på nuværende tidspunkt lægge mig fast på.
Det kan vi jo diskutere nærmere under udvalgsarbejdet, men jeg er sikker på, at vi også under udvalgsarbejdet kan finde netop det rigtige snit.
Der er selvfølgelig nogle spørgsmål der, som man lige skal have afklaret og vendt, men vi støtter fra Venstres side hensigten med forslaget, da vi ikke synes, at det er rimeligt, at SKAT skal give en væsentlig mere attraktiv rente i forhold til det, som man kan opnå i pengeinstitutterne.
Der er brug for, at virksomhederne enten direkte eller indirekte investerer deres likvide midler gennem bankerne eller pengeinstitutterne i al almindelighed.
Når midlerne placeres netop i pengeinstitutterne frem for hos SKAT, vil det også føre til mere finansiel stabilitet, og det er der så sandelig brug for. Så på vegne af Venstre skal jeg erklære, at vi er positive over for forslaget med de spørgsmål, vi måtte rejse under udvalgsbehandlingen.
Astrid Krag (S), 2015-05-12:
Tak for det.
Vi har i længere tid set meget lave renter på penge- og finansmarkederne.
Det har gjort, at nogle virksomheder har indbetalt store beløb til SKAT, og på den måde er vores skattesystem helt uforvarende kommet til at være en slags bank med gode renter på virksomhedernes indeståender.
Det er uhensigtsmæssigt.
Det har aldrig været hensigten, og derfor er det også helt sund fornuft, at vi laver det om nu.
I sin enkelhed handler det her lovforslag om, at reglerne bliver justeret, sådan at SKAT ikke fremover bliver brugt som bank under lange perioder med negativ rente på penge- og kapitalmarkederne.
Derfor ønsker vi at indføre et loft på 200.000 kr. over, hvor store indeståender virksomhederne kan have på deres skattekonto, og man vil ikke kunne få rente af de første 5.000 kr. på skattekontoen.
Vi ønsker at justere rentesatserne, så de bliver mere aktuelle, og så de i højere grad afspejler virksomhedernes alternative låne- og placeringsrenter, og vi ønsker at give virksomhederne mulighed for at indbetale yderligere frivillig acontoskat frem til 1. februar året efter indkomståret.
En situation, hvor virksomheder bruger skattesystemet som bank, er selvfølgelig ikke en holdbar situation.
Derfor er det godt, det nu bliver lavet om.
Det er sådan lidt snusfornuftigt at gøre det, og derfor hilser vi forslaget velkommen og støtter det fra Socialdemokraternes side, og jeg skulle hilse fra De Radikales ordfører, der desværre ikke kan være til stede, og sige, at de også støtter lovforslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2015-05-12:
Lovforslaget, vi behandler her, har til hensigt at ændre på reglerne for den rente, som selskaberne får af deres indbetalinger til SKAT.
Formålet med lovforslaget er at gøre reglerne mere robuste over for længere perioder med negativ rente på penge- og kapitalmarkederne.
Sagt med andre ord prøver man at tage højde for den meget specielle situation, der er lige nu på kapitalmarkedet, hvor renterne er meget lave og i nogle tilfælde direkte negative.
For det første ændres rentesatserne i acontoskattesystemet vedrørende selskabsskat, så de bliver mere aktuelle, ved at fremrykke tidspunktet for opgørelsen af niveauet for rentesatserne fra det foregående indkomstår til det aktuelle indkomstår.
For det andet omlægges rentesatserne også, så de kommer til at afspejle virksomhedernes alternative låne- og placeringsrente.
Det ændres for at reducere selskabernes incitament til at indbetale for meget i acontoskat i perioder med negativ rente i pengeinstitutterne.
For det tredje indføres der adgang for indbetaling af yderligere acontoskat frem til 1. februar i året efter indkomståret mod betaling af et tillæg.
Det fjerde og sidste, jeg vil nævne, er, at der indføres et loft på 200.000 kr. over, hvor stort et indestående virksomheder kan have stående på skattekontoen.
Det er alt sammen udmærkede ændringer, som er med til at sikre, at der ikke spekuleres mod staten, så den ikke anvendes som et alternativ til at sætte penge i banken.
Rent provenumæssigt er der ikke de store forskydninger med lovforslaget, da det vurderes at give et marginalt mindre provenu på kort sigt.
Med de ord kan jeg sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 2015-05-12:
Der er argumenteret godt og grundigt for det her forslag, og Enhedslisten kan bare støtte det, og jeg kan meddele fra SF's ordfører, der desværre ikke kunne være her, at SF også støtter.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-05-12:
Liberal Alliance mener ikke, at skatteyderne skal give et tilskud til, at virksomheder kan få en højere rente end markedsrenten ved at have et stort beløb stående på deres skattekonto hos SKAT.
Derfor bakker vi også op om princippet i det her.
Men jeg vil også tilslutte mig Venstres ordfører, som siger, at det er muligt, at man ikke skal være så strikse med de her beløb, som man er.
Der er trods alt forskel på, hvor meget 200.000 kr. udgør for en meget stor international virksomhed, og hvad det udgør for f.eks. en mindre håndværkervirksomhed.
Så måske skulle det i stedet være en procent af den årlige skattebetaling eller lignende.
Men det må vi se på i udvalgsarbejdet om vi kan komme nærmere ind på og eventuelt overtale andre partier til at mene det samme om.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-05-12:
Det Konservative Folkeparti er positiv over for forslaget.
Vi har en forståelse for, at rentesatserne bliver justeret.
Det er ikke rimeligt, at man anvender staten som et alternativ til at sætte penge i banken, for så får man jo her en slags konkurrence.
Derfor er det o.k., at man får justeret rentesatsen.
Vi synes også, det er rimeligt, som f.eks. Liberal Alliances ordfører her var inde på, at man kigger på satserne, og vi skal også have en præcisering af, at rentesatserne også ligesom bliver mere eksplicitte i god tid, så man som virksomhed ved, hvad man har at holde sig til.
Det er lidt diffust med hensyn til skæringsdatoerne.
Så både beløbsgrænse og rentesatser skal vi lige have en snak om under udvalgsbehandlingen.
Men Det Konservative Folkeparti er positive over for forslaget.
Astrid Krag (S), 2015-05-12:
Jeg ved ikke, om der er nogle problemer med lyden her i salen, eller at tingene ikke går igennem.
Men jeg kan sige til hr. Ole Birk Olesen, der jo også havde det fantastiske citat, da han spurgte ministeren om noget, nemlig at folk fra SKAT kommer styrtende ind i haverne: Lad nu være med at fortegne billedet.
Der render ikke luskede skatteagenter rundt og løfter folks dyner med en selfiestang, fordi de ikke må gå ind ad døren.
Jeg vil sige til hr. Ole Birk Olesen: Man kan roligt gå ud på sin terrasse iklædt, hvad man nu har lyst til, om det så er, hvordan man ser ud fra Guds hånd, medmindre man har en privat entreprise.
Jeg ved ikke, hvor tit hr. Ole Birk Olesen render rundt, som om han ikke har håndværkere på besøg, hvis han har stilladser uden for vinduerne.
Det er jo ikke hr. Ole Birk Olesens have, der kan kontrolleres.
Det er den private entreprise.
Betyder det her så, at Liberal Alliance heller ikke mener, at SKAT skal have de her kontrolmuligheder, når det handler om private entrepriser hos virksomheder, hos organisationer, hos myndigheder?
Skal vi så slutte ud fra Liberal Alliances logik, at SKAT bør miste de kontrolbeføjelser i det hele taget?
Ole Birk Olesen (LA), 2015-05-12:
Vi har jo alle vores tanker og fantasier.
Nogle gange kommer det ud, og Astrid Krag går og tænker på mig som skabt fra Guds hånd.
Det kan jeg ikke fortænke fru Astrid Krag i, men jeg mener nu alligevel, at der må være en pointe i, at man har ret til inden for hjemmets fire vægge ikke pludselig at kunne få besøg af SKAT – det er meget vigtigt – uden nogen mistanke om, at der foregår noget ulovligt.
Og det, man laver inden for hjemmets fire vægge, laver man også ude på sin terrasse.
Der er samme vigtighed omkring retten til et privatliv, og det forstår jeg ikke at fru Astrid Krag ikke kan forstå.
Astrid Krag (S), 2015-05-12:
Det var slet ikke det, debatten skulle handle om.
Altså, for mig er det her meget klart: Der er tale om at sikre en kontrolmæssig ligestilling af virksomheder, der udfører deres entreprise, deres byggevirksomhed i privat regi, uanset om de gør det hos privatpersoner, eller om de gør det andre steder.
Det er altså ikke meget mere mystifistisk end det, men vi har skullet høre fra Venstres ordfører om SKAT, der vader ind i folks haver, og hr. Ole Birk Olesen snakker om folk fra SKAT, der kommer styrtende ind.
Jamen for det første stemmer det ikke overens med billedet fra virkeligheden, hvor der har været under ét besøg i en have pr. dag i den tid, SKAT har haft muligheden.
Omvendt må man bare sige, at med det antal sager, der er rejst på baggrund af de besøg, har det vist sig, at det her faktisk er et brugbart redskab.
Og det har jeg svært ved at forstå at man har så meget imod fra højrefløjens side.
Det gør mig faktisk lidt bekymret for fremtiden.
Jacob Jensen (V), 2015-05-12:
Jeg vil bare følge op på det, hr. Ole Birk Olesen spørger om, og sådan helt præcist og konkret spørge, hvorfor Socialdemokraterne ikke ønsker at give tilladelse til, at SKAT på tilsvarende måde, som man nu kan ude i haverne, laver den tilsvarende kontrol inde bagved terrassedøren, altså inde i folks hjem.
Hvorfor er det, at man ikke skal kunne kontrollere der, hvis det står til Socialdemokraterne, når man fra Socialdemokraternes side giver lov til at give SKAT mulighed for at kontrollere ude i haven, altså ude på den anden side af terrassedøren.
Astrid Krag (S), 2015-05-12:
Jamen for mig handler det her om at sikre nogle redskaber, som er effektive, og som man kan bruge.
Det er klart, at hvis det her skal have nogen effekt, skal der også være en mulighed for, at SKAT kan se, at her giver det mening at gå ind og foretage en kontrolvirksomhed.
Jeg ved ikke, hvordan man fra SKATs side skulle opdage, at nu er der en elektriker indendørs her, vi kan spørge om noget.
Så derfor vil jeg da også bare sige, at det ikke har været ønsket i forbindelse med de her nye muligheder at give SKAT de beføjelser.
Jeg har ikke selv være en del af forhandlingerne, så jeg skal ikke kunne sige, hvilke diskussioner man har haft i forhold til afgrænsning, men jeg kan jo umiddelbart selv se, at der kan være nogle praktiske årsager.
Og som sagt er det jo altså meget tydeligt gjort klart, at bestemmelsen ikke handler om at give SKAT mulighed for at trænge ind i selve boligen.
Jacob Jensen (V), 2015-05-12:
Så det vil sige, at Socialdemokraterne definerer boligen som der, hvor murstenene står, altså ikke kantstenen ved terrassen, men selve murstenene, vinduerne og dørene.
Og inden for det har vi boligen.
Der skal man ikke kunne trænge ind.
Men jeg må forstå, at det ikke er noget sådan principielt, altså at man vil beskytte folk imod, at der kunne komme fremmede ind inden for de fire vægge.
Det er sådan mere ud fra et praktisk synspunkt om, at man ikke ude fra gaden kan se, at der skulle gå en håndværker derinde.
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Hvorfor giver Socialdemokraterne den ikke bare fuld skrue og siger, at vi skal da kunne kontrollere alle steder, helt ind i soveværelset?
Hvorfor stoppe ved terrassedøren, fru Astrid Krag?
Astrid Krag (S), 2015-05-12:
Jeg har simpelt hen ikke den her trang, som de borgerlige ordførere har, til at skyde gråspurve med kanoner.
Prøv at høre, det her er et fornuftigt, afbalanceret, afgrænset tiltag, der har givet SKAT nogle muligheder, de ikke havde før.
På det helt principielle plan giver det her SKAT de samme kontrolmæssige beføjelser, som de har i forhold til at kontrollere entrepriser og byggepladser andre steder.
Jeg synes ikke, det er odiøst.
Jeg synes, det i virkeligheden er relativt snusfornuftigt, og jeg vil da gerne glæde mig over, at ministeren har imødekommet dem, der har ønsket det, og sørget for, at vi får nogle mere konkrete opgørelser over, hvad det så er, der kommer ud af de sager, der bliver rejst.
Måske kan det være med til at overbevise kritikerne.
Jeg er lidt bange for, at det ikke kan, men så kan det da i hvert fald være noget, der kan give syn for sagen, altså at det faktisk nytter noget, når man sætter ind mod social dumping og sort arbejde.
Mikkel Dencker (DF), 2015-05-12:
Vi behandler her et beslutningsforslag, der er fremsat af Venstre, Liberal Alliance, Konservative og Dansk Folkeparti.
Da Dansk Folkeparti er medforslagsstillere til forslaget, kan jeg jo allerede nu sige, at vi selvfølgelig støtter beslutningsforslaget.
Forslaget handler om, at vi vil fjerne SKATs tilladelse til at gå ind i folks private haver uden at have en dommerkendelse.
Grunden til, at vi vil fjerne denne regel, er, at det er en ret vidtgående beføjelse, som SKAT her har fået.
Dermed ikke sagt, at SKAT aldrig skal kunne kontrollere, om der f.eks. laves sort arbejde på en matrikel.
SKAT skal blot ligesom politiet have en dommerkendelse, inden de går ind på privat grund.
En sådan dommerkendelse kan man nemt få, såfremt man har en begrundet mistanke.
SKAT har også andre måder at afsløre svindel og sort arbejde på, så vi er jo ikke ude i at afmontere SKATs muligheder for at afsløre svindel og sort arbejde.
Der skal eksempelvis stå cvr-nummer på firmabiler, og håndværkere skal sætte et skilt op foran den grund, de arbejder på.
En vigtig grund til, at SKATs beføjelse skal fjernes, er netop helt basalt grundlovens § 72, som lyder: »Boligen er ukrænkelig.
Husundersøgelse
beslaglæggelse og undersøgelse af breve og andre papirer samt brud på post-, telegraf- og telefonhemmeligheden
må, hvor ingen lov hjemler en særegen undtagelse, alene ske efter en retskendelse.«
Bestemmelsen i grundloven er, at boligen er ukrænkelig, medmindre man kan komme med en retskendelse.
Det skal SKAT derfor også gøre og for den sags skyld alle andre myndigheder, herunder kommuner, som også i dag kan tiltvinge sig adgang til en privat grund for at foretage forskellige former for kontrol af borgerne uden at informere borgerne på forhånd.
Helt principielt skal vi værne om grundlovens paragraffer og ikke gradbøje dem ud fra kortsigtede politiske ønsker om at gøre det let for SKAT at kontrollere på privat grund.
Med disse ord kan jeg sige, at Dansk Folkeparti selvfølgelig støtter beslutningsforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-05-12:
Der kan jo altid argumenteres med, at der kan opnås et eller andet gode for myndighederne, ved at myndighederne får en større adgang til folks private liv.
Så det er da nemt nok.
På samme måde kunne man argumentere for, at SKAT skulle have mulighed for at gå ind gennem hoveddøren, ind i folks stuer.
Så vil det også være nemmere at kontrollere, om elektrikeren eller vvs-manden, som arbejder indenfor, arbejder sort.
Det er da nemt nok at sige det.
Men vi har nogle opfattelser af og nogle principper for, at folk skal have lov til at være i fred i deres private hjem.
Det synes Socialdemokraterne også, så længe det foregår inde i huset, men når det foregår ude på terrassen, ude ved grillen, lige på den anden side af terrassedøren, så mener Socialdemokraterne, at det princip om, at man skal kunne være i fred i og omkring sin egen bolig, kan ophæves.
Altså, når jeg træder ud på den anden side af min terrassedør, som ligger lige ved siden af mit spisebord, så er jeg derude, hvor SKAT gerne må være.
Men når jeg står indenfor, ved spisebordet, må SKAT ikke være der.
Det er meget vigtigt for Socialdemokraterne.
Hvorfor er det ikke vigtigt, at SKAT ikke skal kunne komme ind
der, hvor jeg ellers lever mit udendørs liv?
Jacob Jensen (V), 2015-05-12:
Men spørgsmålet om proportionalitet, som jeg ser det, er, at det, at der gives en mulighed til en myndighed – og her er det afgørende, at det er uden forudgående mistanke, simpelt hen fordi man vilkårligt synes, at nu skal man ind i den her have, for der holder en bil ude på fortovet, hvad ved jeg.
Man vader ind på folks private grund, og så går man ellers i gang med at finde ud af, om der foregår noget.
Det er den overskridelse af privatlivets fred og boligens ukrænkelighed, den grundlovssikrede rettighed, som vi har, og som vi hylder, i hvert fald en gang om året, som jeg ikke forstår at regeringen ikke tænker på.
Er det virkelig et nødvendigt redskab?
Oven i købet kan man se, at det, man får ud af det, nærmest er begrænset.
For os er det ikke så afgørende.
Er der ikke nogen overvejelser i regeringen om, om det virkelig er et nødvendigt redskab at tage i brug?
Kunne man ikke finde et alternativ, som ikke er så grænseoverskridende for borgeren?
Benny Engelbrecht (S), 2015-05-12:
Man kan så i virkeligheden også vende den logik om og overveje, om det er sådan, at det er så grænseoverskridende, når man på 2½ år har gennemført 747 kontroller og der på baggrund af det har været én klage.
Jeg skal ikke kunne vurdere, om det materielt har været en reel problemstilling.
Det er det, som SKAT selv skal vurdere, og som vi også har en borger- og retssikkerhedschef til at vurdere.
Men hvis det var sådan, at der substantielt var en alvorlig bekymring i det her spørgsmål, også i befolkningen, havde vi nok set et større antal klagesager.