runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eigil Andersen (SF), 2013-05-07:
Altså, når jeg siger, at jeg tror, at man skal gå den vej, at man i højere grad skal lade den arbejdsløse mødes af et ja til uddannelse i jobcenteret, så ligger der selvfølgelig også i det, at jeg så forudsætter, at det skal godkendes i jobcenteret.
Men det mener jeg, som jeg har prøvet at være inde på, så til gengæld har været styret alt for stramt, altså sådan som det har kørt hidtil.
I øvrigt lagde jeg også under et af de foregående indlæg mærke til, at der blev diskuteret, om det ikke skulle være sådan, at den arbejdsløse i højere grad skulle have indflydelse på, hvad der skete.
Det mener jeg sådan set gælder generelt i forhold til jobcentrene, herunder i forbindelse med uddannelse.
Så jeg mener, at det skal styrkes, og at det bør man arbejde videre med.
Jeg er meget spændt på, hvad det der ekspertudvalg kommer med af forslag.
Men jeg tror, at man skal gå den vej, at det skal være en del af en godkendt jobplan.
Henning Hyllested (EL), 2013-05-07:
Er hr. Eigil Andersen ikke enig med mig i, at en uddannet ledig til enhver tid faktisk er bedre end en uuddannet ledig, og at der derfor måske bør være en vis tolerance, med hensyn til hvad det egentlig er, den ledige gerne vil uddanne sig som, altså at der ikke skal være de der meget stramme tøjler fra jobcentrenes side, med hensyn til hvad man har brug for og ikke har brug for, fordi det under alle omstændigheder er med til at booste selvtilliden og i øvrigt opkvalificere folk i det hele taget?
Derfor vil jeg stadig væk spørge: Er hr. Eigil Andersen ikke enig med mig i, at det er en rigtig god motivation, hvis den ledige kan stille sig op og sige: Jeg har for det første ret til at tage noget uddannelse, og for det andet kan jeg holde skindet på næsen, for jeg har mine dagpenge med mig til at uddanne mig for, i hvert fald i en periode?
Er han ikke enig med mig i, at det vil medføre en voldsom opkvalificering af arbejdskraften, så den er klar, om jeg så må sige, til de ledige jobs, der forhåbentlig opstår, når opsvinget engang måtte komme?
Eigil Andersen (SF), 2013-05-07:
Jeg er helt enig i, at hvis vi har et menneske – i det her tilfælde en person, der er arbejdsløs – som kommer og siger, at vedkommende frygtelig godt kunne tænke sig at uddanne sig til sådan og sådan, så er det en fantastisk god motivationsfaktor.
Jeg mener, at det vil være af stor værdi, at vi på den måde får skabt et arbejdsløshedssystem, hvor der i højere grad bliver taget hensyn til det enkelte menneske, herunder det enkelte menneskes ønsker, frem for bureaukrati og firkantede regler, som i høj grad plager beskæftigelsessystemet i dag.
Men hvis man giver det helt frit, tror jeg også, at man kan forestille sig, at der kan blive valgt nogle uddannelser, som måske ikke er så hensigtsmæssige.
Så jeg tror nok, det er en god idé at tage det skridt for skridt og så se på, om jobcentrene og hele systemet kan udvise en større venlighed og større positivitet over for at bruge uddannelseselementet.
Og det håber jeg at vi når frem til i efteråret.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-07:
Tusind tak.
For det første synes jeg, det er underligt, at man kommer med et beslutningsforslag, som man ikke har finansieret.
Vi ved ikke, hvad det her koster, og derfor bliver det jo svært at tage stilling til det.
For det andet vil jeg sige, at erfaringerne fra 1990'erne om uddannelse af ledige jo ikke var entydigt gode.
Mange blev fastholdt i uddannelsessystemet.
Det var sådan set ikke til fordel for de ledige selv.
Det medførte lavere anciennitet på arbejdsmarkedet og dermed en lavere livsindkomst.
Det er også sådan, at uddannelse selvfølgelig kan være en god idé, hvis det medfører et job, altså at man ved: Hvis jeg får det her truckcertifikat, er der et job til mig, eller hvis jeg får det her svejsekursus, venter der et job i den anden ende.
Så kan uddannelse selvfølgelig være en god ting.
Men uddannelse for uddannelsens skyld er ikke nogen god ting.
Så må det også være sådan, at ledige, som har kvalifikationerne til at begå sig på arbejdsmarkedet, selvfølgelig skal blive og søge arbejde.
De skal ikke sidde på uddannelsesbænken.
For vi har ret mange erfaringer fra 1990'erne, hvor mange blev fastholdt i uddannelsessystemet.
Det medførte, som jeg sagde, lavere anciennitet og lavere livsindkomst.
Så selv om intentionerne måske er gode, viser erfaringerne, at det her ikke er den rigtige medicin.
Christian Juhl (EL), 2013-05-07:
Nu har jeg jo efterhånden lært, at hvis man skal imponere en akademiker, skal man bare spørge om noget med evidens.
Det betyder, om der er bevis for det.
Det ved ordføreren sikkert godt.
Og jeg vil sige, at jeg endnu ikke har set – nu skal jeg bruge det rigtige udtryk – evidens for, at mange blev fastholdt i uddannelsessystemet i 1990'erne.
Jeg kan nævne navnene på de første 300-400 stykker, som jeg personligt kender.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvor pokker ligger den evidens for, at mange blev fastholdt i uddannelsessystemet?
Hans Andersen (V), 2013-05-07:
Tak for det.
Som ministeren netop beskrev beslutningsforslaget, handler det jo om et forslag fra Enhedslisten om ret til uddannelse for ledige på dagpenge.
Jeg vil indlede med at sige, at det kan Venstre ikke støtte, og jeg skal også hilse fra De Konservative og sige, at de heller ikke kan støtte det her beslutningsforslag.
Som ministeren også redegjorde for, foregår der faktisk en indsats på beskæftigelsesområdet allerede i dag.
Vi bruger omkring 20 mia. kr. på vores beskæftigelsespolitik, hvis vi også tager de ressourcer med, som vi bruger på medarbejdere ansat i vores jobcentre.
Så vi bruger rigtig mange penge på vores beskæftigelsespolitik, og her handler det jo sådan set om, at vi bruger de ressourcer endnu bedre, således at vi lykkes med at få de ledige tilbage i job.
Der er ledige, der har uddannelse, og de skal have fokus på at finde et job.
Så er der ledige, som skal have et uddannelsesløft, og der er jo altså tilbud allerede i dag om opkvalificering, hvis der er et job i den anden ende, og det synes vi er udmærket.
Men vi er sådan set meget enige i, at der er brug for, at man får bearbejdet det her område meget grundigt, og vi ser også frem til, at der kommer forslag til måder, hvorpå man kan få en mere effektiv beskæftigelsespolitik.
Så samlet set kan vi ikke støtte det her, og vi ser frem til, at vi til efteråret kan få nogle gode forslag til en forbedring af vores beskæftigelsesindsats her i Danmark.
Nadeem Farooq (RV), 2013-05-07:
Det er et godt spørgsmål, og jeg er glad for, at spørgeren henleder opmærksomheden på det, for i den verserende debat har man det med at glemme at have fokus på selve indsatsdelen.
Vi har gennemført en dagpengereform.
Den kan ikke stå alene, for vi bliver nødt til også så at sige at gentænke vores indsatsdel.
Der mener jeg – og det er så mit syn på det – at vi skal se på, om ikke vi kan skrue ned for nogle af de bureaukratiske elementer, hvor man kan sige, at den der regelefterlevelse kunne der måske være mindre af, og så få mere fokus på en virksomhedsrettet og mere praktisk og pragmatisk indsats, så vi får de ledige hurtigere i varig beskæftigelse.
Christian Juhl (EL), 2013-05-07:
I forhold til den periode, hvor man er arbejdsløs, og hvor man intet arbejde kan finde, opfatter ordføreren ikke det som en bedre investering, at man får mulighed for at vælge den uddannelse, man nu kan nå, vel vidende at man selvfølgelig skal stå til rådighed, og vel vidende at der kan blive brug for en midt under den uddannelse?
Er det ikke lidt for meget tomgang, at man bare går og venter og kun søger arbejde?
Kunne tiden ikke bruges fornuftigere, sådan at man ikke kun havde de 6 uger, men at man reelt havde f.eks. 12 måneder, som man kunne råde over og bruge, hvis det overhovedet var muligt at få uddannelsessystemet til at passe dertil?
Eigil Andersen (SF), 2013-05-07:
Der bliver det spændende at se, hvad det her ekspertudvalg vil komme med i efteråret.
Jeg vil sige, at jeg tror, man måske skal gå en anden vej end at give det totalt frit, men jeg tror til gengæld, man skal løsne mere op for mulighederne.
Og hvad mener jeg med det?
Hvis vi nu et øjeblik tænker visionært og f.eks. tænker på, at der er en række ufaglærte, der har brug for at blive faglærte, så er det jo sådan, at en del af de her ufaglærte i forvejen har et vist branchekendskab, som de kan bygge på, og det betyder, at de måske kan blive faglærte i løbet af 1½ år.
Det er noget, der tales om i fagbevægelsen.
Og der er det klart, at med en 2-årsdagpengeperiode er det en meget stor mundfuld, hvis de 1½ år spiser af dagpengeperioden.
Der tror jeg, at det på længere sigt – det er ikke noget, der kan laves lige nu – kunne være en god idé, hvis man sagde, at en sådan uddannelse fra ufaglært til faglært på 1½ år, som bliver bevilget af jobcenteret, i givet fald kunne tælle som en død periode i dagpengesystemet.
Men det er altså en tanke og ikke et konkret forslag, der bliver fremsat nu.
Christian Juhl (EL), 2013-05-07:
Altså, jeg har det sådan, at det kan godt ske, at vi kan få nogle ledige ud i et halvt års arbejde ved hurtigere at skubbe dem derud, men hvis vi skal tænke på fremtiden, hvis vi skal udvikle Danmark, er det vel vigtigt, at vi tænker strategisk i forhold til uddannelse og ikke bare siger: hurtigst muligt ud hele tiden.
Vi kan vel også en gang imellem sige – og vi har vel dybest set også råd til det med 150.000 arbejdsløse – at nu laver vi noget strategisk omkring uddannelse og siger: Jo bedre uddannelse de har, jo bedre kan vi også ruste os til tiden om 1, 2, 5 og 10 år.
Eller er det helt uden for regeringens forståelse, at man kan tænke strategisk?
Der vil jeg gerne høre: Er det sådan, at det altid er myndighederne, der skal vurdere, om en ledig skal i uddannelse?
Kan det ikke give sådan en mulighed for, at de ledige siger: Det her har jeg lyst til, det kunne være min mulighed, det ville skabe et bedre liv for mig, og det ville tilfredsstille nogle af mine drømme, og jeg ville være en meget, meget bedre borger på arbejdsmarkedet, hvis jeg fik lov til at tage den her uddannelse.
Er det kun ovenfra, at man skal diktere og sige: Hvis du kan komme hurtigt på arbejde, skal du tage det her kursus?
Nadeem Farooq (RV), 2013-05-07:
Jeg mener, at spørgeren især i den sidste del af spørgsmålet er inde på noget meget centralt, nemlig at vi skal forsøge at inddrage den ledige mere i beslutninger omkring uddannelse, så det ikke kun er et spørgsmål om, at den ledige skal bevilges uddannelse oppefra.
For jeg tror på, at den enkelte ledige jo har lyst til at få den fornødne uddannelse, sådan at man har den bedst mulige chance på arbejdsmarkedet.
Og der tror jeg faktisk også, at den ledige har meget at byde ind med selv.
Jeg tror faktisk meget mere på, at vi bygger de ledige og deres selvtillid op i stedet for kun at kontrollere dem.
Så jeg mener faktisk, at der kunne vi godt finde fælles fodslag, og det mener jeg også der er perspektiver for i den fremadrettede indsats.
Henning Hyllested (EL), 2013-05-07:
Hvorfor synes ordføreren egentlig ikke, sådan helt straight, at det er en rigtig god idé, at folk kan uddanne sig, f.eks. på dagpenge.
Altså, den ledige går jo ledig alligevel og modtager dagpenge.
Jeg har jo den opfattelse, at det er bedre med en uddannet ledig end bare en ledig, om jeg så må sige.
Hvis man tager det sådan fuldstændig down to basics, som det hedder på dansk, hvorfor siger man så ikke: Jamen hvorfor er det ikke fornuftigt, at folk kan uddanne sig på dagpenge?
Der snakkes en del om, at vi skal bygge selvtilliden op og sådan noget.
Jamen der er jo ikke nogen bedre måde at bygge selvtilliden op på, end hvis folk tager en uddannelse.
Det er vi tilsyneladende enige om, jamen hvorfor så ikke give dem muligheden?
De går ledige alligevel.
Nadeem Farooq (RV), 2013-05-07:
Det her med uddannelse lyder også meget besnærende, jeg var lige ved at sige i længst mulig tid.
Jeg tror bare, og det mener jeg også man kan få bekræftet ved forskellige undersøgelser på området, at hvis man ukritisk forlænger uddannelsesperioden generelt, vil flere blive fastholdt unødvendigt i ledighed og i mere langvarige ledighedsforløb, end godt er.
Den forrige spørger var inde på det her med, om folk skal hurtigst muligt ud.
Det er ikke et spørgsmål om at sparke nogle folk ud på arbejdsmarkedet, overhovedet ikke, men det er også vigtigt, at man kommer ud på arbejdsmarkedet – og det er det, som er målsætningen for det hele – inden man sander til i langtidsledighed.
For det er jo det, der er det mest kritiske, nemlig der, hvor man begynder at hænge fast i ledighed.
Der tror jeg faktisk, at uddannelse kan være et rigtig godt redskab til at hjælpe de ledige, men vi skal finde den optimale mængde uddannelse for den enkelte, fordi for meget uddannelse også kan være med til at fastholde nogle i ledighed.
Jamen jeg stod her på talerstolen og nikkede til tre fjerdedele af spørgsmålet, indtil hr. Henning Hyllested sagde, at der ikke er job at få.
Der er ingen tvivl om, at vi står over for en ekstraordinær svær situation i dansk økonomi, men der er jo faktisk jobmuligheder ude på arbejdsmarkedet.
Det, der selvfølgelig er godt for dem, som allerede er indviet i jobfesten, dvs. dem, som allerede har solidt fodfæste på arbejdsmarkedet, er jo, at jobåbningerne især er til stor fordel for dem.
Men det, vi skal gøre, og det, der er den store opgave, er at få flere af de langtidsledige, flere af dem, som er på dagpenge, og som står til at opbruge deres dagpenge, i spil til de jobåbninger.
Det mener jeg må være opgaven.
Jeg er helt enig i, at hvis det var, at arbejdsmarkedet var helt frosset til, så kunne man måske godt have en eller anden overvejelse om at forlænge uddannelsesperioden, men det er jo ikke tilfældet.
Derfor mener jeg faktisk, at uddannelse er rigtig godt, og at opkvalificering er godt, men hvis vi overgør det, fastholder det flere i ledighed.
Eigil Andersen (SF), 2013-05-07:
SF mener, at der er brug for en større uddannelsesindsats for arbejdsløse.
Der er mange, der har brug for flere kvalifikationer, fordi det vil give dem en større chance for at få et job.
Derfor er det fint, at Enhedslisten fremsætter forslag om bedre uddannelsesmuligheder, mens man er ledig.
Men som nævnt har regeringen nedsat et ekspertudvalg, der skal se på hele beskæftigelsessystemet, som trænger til voldsomme forbedringer, herunder skal udvalget også se på, om mulighederne for uddannelse for arbejdsløse skal forbedres, og på, hvordan det i givet fald kan foregå.
Som nævnt vil det her ekspertudvalg komme med en konklusion til efteråret.
Derfor må vi vente på den konklusion og derefter tage stilling til, hvad der skal ske, og derfor kan vi ikke stemme for forslaget, selv om vi i SF som sagt mener, at uddannelsesmulighederne for arbejdsløse bør opprioriteres.
Jeg vil i øvrigt også minde om, at der jo for ganske nylig er indgået et forlig om vækstplanen, både del 1 og del 2, og det første forlig om vækstplanen indeholder 1 mia. kr., fordelt over 4 år, til øget brug af voksen- og efteruddannelse.
Det gælder jo både folk i arbejde og folk, der er arbejdsløse.
Med hensyn til dem, der er i overhængende risiko for at falde ud af dagpengesystemet, skal Enhedslisten og regeringen jo snart mødes, og vi har på SF's landsmøde her i weekenden sagt, at selv om der er taget mange initiativer fra regeringens side, er der ikke gjort nok for at hjælpe dem, der bliver ramt af den 2-årige dagpengeperiode.
SF forstår og deler derfor fagbevægelsens bekymring for de titusinde af arbejdsløse, der falder ud af dagpengesystemet, hvilke vi i SF ikke bare passivt vil se på.
Det hedder det bl.a. i den udtalelse, vi har vedtaget.
Christian Juhl (EL), 2013-05-07:
Jeg har også med stor spænding lyttet til SF's årsmøde, og jeg er da glad for den store erkendelse, der er blandt SF's årsmødedeltagere om behovet for, at der sker noget mere op til den 1. juli – det glæder jeg mig til.
Jeg glæder mig også over den positive bemærkning om, at uddannelsesmuligheder for arbejdsløse bør prioriteres.
Jeg vil gerne høre hr. Eigil Andersens mening om, hvorvidt vi skal give arbejdsløse ret til at vælge, altså have en indflydelse på, hvad de skal bruge deres tid til, mens de er arbejdsløse, f.eks. at tage den uddannelse, som man har drømt om, eller f.eks. at forberede den uddannelse, man så kunne tage senere hen i livet.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-07:
Jeg mener, at Arbejdsmarkedskommissionen beskrev erfaringerne fra 1990'erne, men jeg vil meget gerne komme med det.
Lige nu, på stående fod, kan jeg huske en bog, der er skrevet af Gunnar Viby Mogensen, forskningschefen i Rockwool Fonden gennem mange år.
Men det er en ganske anerkendt forsker, som har skrevet en bog, der hedder »Det danske velfærdssamfunds historie«, hvori han beskriver den politik, der blev ført i 1990'erne, herunder også uddannelsestilbuddene, der var dengang.
Han beskriver ret indgående, at erfaringerne var, at mange blev fastholdt, og det var ikke til deres egen fordel.
Henning Hyllested (EL), 2013-05-07:
Hvorfor er man så ikke enig i, at det vil være en rigtig god motivation for mange til at tage en uddannelse, at de rent faktisk kan gøre det på de dagpenge, de får i forvejen?
For der er en rigtig god, som det hedder på moderne dansk, motivationsfaktor i det.
Problemet, som vi vender tilbage til gang på gang, er jo: Jobbene er der ikke, og så længe jobbene ikke er der, er det vel egentlig ret godt at få uddannet folk.
Og hvis det er en god motivation, at de faktisk kan uddanne sig på dagpenge, hvorfor så ikke, om jeg så må sige, score den gevinst, at det vil være et rigtig, rigtig godt bidrag til den aktive arbejdsmarkedspolitik, at man får uddannet arbejdskraften, så den er klar til at tage de job, der opstår, når opsvinget engang igen kommer.
Jacob Bjerregaard (S), 2013-05-07:
Tak for det spørgsmål.
Det er jo rigtigt, at det er et stort problem, når visse grupperinger har holdninger, som strider imod grundlæggende danske værdier, det er også et problem, hvis der i muslimske miljøer forefindes, og det gør der nogle steder, holdninger, der f.eks. går ud over jøder.
Og en ting er holdningerne, men når det så kommer endnu videre, er det selvfølgelig fuldstændig uacceptabelt.
Det er jo netop derfor, som jeg sagde lige før, at vi faktisk er ved at lave en kortlægning.
Der er slet ingen tvivl om, at det ikke kun handler om tale om handlingsplaner osv. osv., dem kan man lave mange af, det er også blevet gjort, mange af dem er ikke blevet til særlig meget.
Vi har jo rent faktisk taget fat på det her område, men det er jo en bredspektret indsats.
Inger Støjberg (V), 2013-05-07:
Jeg må sige, at jeg også undrer mig meget over, at Socialdemokratiet ikke vil være med på det forslag til vedtagelse, som er blevet lagt frem.
Det gør jeg jo, i særdeleshed fordi det er på lige linje med det, vi vedtog for jo ikke mange år siden med socialdemokratisk støtte.
Men mit spørgsmål skal gå på, om ordføreren er enig i det udsagn, som justitsministeren kom med i et svar til Retsudvalget den 30. januar i år, og jeg citerer: Der kan således ikke udpeges særlige områder, hvor der er en speciel risiko for chikane over for eksempelvis religiøse minoriteter.
Er ordføreren enig i det?
Er ordføreren enig med justitsministeren i det?
Jeg har jo lige givet tre eksempler på, at det netop ikke er sandt.
Jacob Bjerregaard (S), 2013-05-07:
Nu var jeg ikke til det pågældende samråd, eller hvad det er, som Venstres ordfører henviser til, men jeg kan forstå, at det oplyses af Københavns Politi, og jeg har da en vis tillid til, at det, som de indberetter, kan vi som Folketing forhåbentlig stole på er rigtigt.
Derudover kan jeg sige, at jeg fuldstændig kan afvise den bekymring, som ordføreren lægger for dagen.
Jeg læste et forslag til vedtagelse op for et par minutter siden – og jeg ved ikke, om Venstres ordfører ikke har hørt efter – som netop utrolig tydeligt understreger, at vi på ingen måde vil finde os i, at jøder eller andre, for det er jo ikke kun tilfældet for jøder, bliver udsat for nogen som helst form for diskrimination.
Og vi må sige, at hvis vi kigger på danmarkshistorien, er der jo desværre mange, der har oplevet, at de på grund af deres tro eller kultur eller andet er blevet lagt for had eller andet.
Det tager vi dyb, dyb afstand fra.
Martin Henriksen (DF), 2013-05-07:
Man kan jo have mange og lange diskussioner om, hvad det er, der er årsagen til problemet, og hvad man kan gøre for at løse problemet.
Det er jeg sådan set ikke i tvivl om.
Det, der er årsagen til problemet, er, at vi har haft indvandring til Danmark fra lande, og lad os bare sige det, som det er, fra muslimske lande, hvor man har en lidt alternativ indgangsvinkel, i hvert fald for nogles vedkommende, til det, at der f.eks. er jøder, der har lov til at være jøder.
For nu at sige det, som det er.
Og den bedste måde at forebygge det på, er sådan ved at begrænse indvandringen fra de lande; så kan det være, problemet løser sig selv om 10, 20, 30 år – lad os håbe på det.
Men det er jo sådan set ikke det, vi diskuterer her nu.
Det kunne vi sådan set godt sige fra Dansk Folkepartis side, men det er ikke engang det, vi siger i dag.
Vi ønsker bare, at Folketinget pålægger regeringen inden udgangen af 2013 at komme med en ny handlingsplan på det her område.
Der er sådan forholdsvis vide rammer for, hvilket råderum regeringen har, og derfor kan jeg ikke forstå, at Socialdemokratiet ikke kan stemme for det.
Det undrer mig meget.
Så hvad er det nye, der gør, at i 2009 kunne man godt stemme for et forslag til vedtagelse, som alle partierne sådan set var enige om, men at man ikke kan gøre det i dag?
I stedet fremlægger man et forslag til vedtagelse, som indeholder en masse fine ord, men hvori der er ikke noget konkret.
Det synes jeg er lidt trist.
Jacob Bjerregaard (S), 2013-05-07:
Hvis jeg havde et par timer, skulle jeg nok redegøre for alle de særlige problemer, der er her i landet.
Et af dem, der er, er jo selvfølgelig, at der er nogle, der bliver udsat for ekstremisme og hadforbrydelser, og det er derfor, at vi netop, som jeg sagde i min tale, og som vi prøver at lægge frem i vores forslag til vedtagelse, har styrket indsatsen mod ekstremisme og hadforbrydelser og også mod chikane.
Det gør vi, fordi vi mener, det er fuldstændig vigtigt, og derfor synes jeg, man skal passe på med at gøre det her til en debat, hvor man prøver at finde nogle uenigheder, som jeg ikke er sikker på er der.
Jeg mener selvfølgelig, at der er nogle meget, meget store problemer f.eks. i form af de eksempler, der er, på jøder, der er blevet chikaneret.
Men vi har også set, at der er en usikkerhed om problemets præcise omfang, og det er jo det, vi har lagt op til at vi vil til bunds i, så vi præcis kan se, hvor stort det problem er.
Det gælder for så vidt også andre grupper, der bliver udsat for den slags udanske metoder.