runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2008-12-03:
Det er regeringens politik fortsat at sikre et bredt regionalt udbud af videregående uddannelser.
Og med hensyn til regeringens vurdering af vores succes med denne politik antager jeg, at der tænkes på professionshøjskolen University College Sjællands plan om en ny institutionsstruktur.
Den beslutning, som UC Sjælland foreløbig har truffet, vil indebære en nedlæggelse af enkelte uddannelsessteder.
Professionshøjskolens bestyrelse skal derfor indhente en udtalelse fra Regionsrådet, inden den træffer beslutning om at nedlægge et uddannelsessted.
Bestyrelsen har derfor sendt sin beslutning til udtalelse i Regionsrådet.
Når Regionsrådets udtalelse foreligger, kan bestyrelsen for professionshøjskolen træffe beslutningen om udbudssituationen.
På den baggrund kan jeg som tilsynsmyndighed ikke udtale mig om sagen, før der foreligger en endelig beslutning fra bestyrelsen for UC Sjælland.
Det har vi pligt til ifølge lovgivningen, og det vil jeg naturligvis leve op til.
Jeg er glad for, at hr. Martin Henriksen forudså, at jeg ikke ville svare detaljeret på spørgsmålet.
Jeg vil derimod meget gerne bekræfte, at Dansk Folkeparti lagde meget vægt på det spørgsmål, vi drøfter her, under forhandlingerne.
Det kan man også se af førstebehandlingen, det vil jeg godt bekræfte.
Jeg tror også, at hr. Martin Henriksen kan bekræfte, at synspunktet ikke stødte på modstand hos ministeren.
Men i øvrigt må man jo altså ikke referere fra forhandlinger, og jeg synes, vi skal sige, at det var et fælles produkt, der kom ud af det, hvor vi gav ministeren denne forpligtelse til at sikre den regionale dækning, og det agter jeg selvfølgelig at leve op til.
Men jeg agter at gøre det på en måde, så bestyrelserne og regionsrådene så vidt muligt får lov til at gøre det, der skal gøres, for at sikre den dækning, som loven forudsætter.
Jeg vil gerne benytte spørgerens indlæg som anledning til at sige, at jeg da godt kan se, hvordan man kan forbedre ungdomsuddannelsestilbuddene på Lolland-Falster, nemlig ved et bedre samarbejde mellem erhvervsskolerne og gymnasiet.
Der er desværre gymnasier, også i tyndt befolkede egne, som er sig selv nok, fordi de har elever nok, men som kunne hjælpe de nærliggende gymnasiale erhvervsuddannelser - altså htx og hhx - ved at gå ind i et samarbejde.
Det gælder på Bornholm, det gælder i Nakskov, og det gælder andre steder.
Så der er i hvert fald noget, man kan gøre for at hjælpe sig selv.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2008-12-03:
Nu er det ikke, fordi jeg skal gå ind i en disput med hr. Martin Henriksen, men så vidt jeg er orienteret, bliver det ikke nødvendigvis bedre, fordi man omfordeler blandt dem, der ikke har så meget.
Den diskussion gik ministeren så heldigvis heller ikke ind i.
Det er jeg sådan set glad for.
Jeg var desværre ikke i stand til at være til stede, da CELF blev åbnet i sin tid.
Jeg synes personligt, at det er en rigtig god løsning, man har fundet, og jeg er også glad for, at ministeren var til stede og bakkede op om, at man nu går ind og arbejder med det her.
Jeg tror, det har stor betydning, ikke alene for dem, der skal uddanne sig, men også for befolkningen i almindelighed, at man nu har en institution, der dækker hele Lolland-Falster.
Det tror jeg man kan være rigtig godt tilfreds med.
Men det kræver jo stadig væk, at man har mulighed for at drive en sådan skole optimalt både i Nykøbing Falster og i Nakskov, sådan som man har det nu.
Bertel Haarder (V), 2008-12-03:
Enklere kan det vel ikke siges.
Flemming Bonne (SF), 2008-12-03:
Måske kunne jeg så her på falderebet få ministeren til at komme med en personlig politisk udmelding.
Hvad vægter ministeren højest for at nå uddannelsesmålet på 95 pct.: store centraliserede enheder, som fremkommer af de her stramme taxametertilskud, eller et varieret udbud af uddannelser, som er geografisk spredt, og som til enhver tid er i stand til at møde de udfordringer, der måtte komme?
Bertel Haarder (V), 2008-12-03:
Jeg tror, vi skal vente med at dømme, til vi ser, hvad UC Sjællands bestyrelse mener med begrebet forlagt undervisning.
Forlagt undervisning kan betyde flere ting, og enhver kan jo regne ud, at det er et af de emner, der også vil blive drøftet i regionsrådet, og som UC Sjællands bestyrelse derefter igen vil drøfte.
Jeg tror ikke, at de i den nuværende fase har brug for mine gode råd i den henseende, og i hvert fald skal jeg jo ikke gøre mig selv inhabil eller på forhånd umyndiggøre bestyrelserne ved at blande mig i utide.
Flemming Bonne (SF), 2008-12-03:
Forlagt uddannelse er noget, som meget hurtigt kan forsvinde, og i forskellige fusioner har den skole, som har administrationen, planlægningsopgaven osv., et fortrin frem for den samarbejdende skole.
Er ministeren ikke enig i, at det betyder noget set gennem regionalpolitiske briller?
Det er jo således, at hvis vi tager det område, vi taler om, Lolland og Guldborgsund, kan vi se, at man der har mistet ca. 3.000 indbyggere siden 2001, hvorimod samtlige kommuner nord for strømmen, som jo har fået sygehuse og uddannelser og alt muligt lagt hos sig, øger deres befolkningstilvækst.
Meningen er vel, at vi herindefra skal prøve at regere hele landet og sørge for, at alle er med.
Bertel Haarder (V), 2008-12-03:
Jeg er sikker på, at både professionshøjskolebestyrelserne og regionsrådene er helt enige i det, som hr. Martin Henriksen lige har sagt.
Jeg kan bekræfte det første, som hr. Martin Henriksen sagde, nemlig at Dansk Folkeparti ønskede og fik en aftale om, at der inden for de eksisterende rammer nu skal være elementer af udkantstilskud til erhvervsskolerne på samme måde, som vi har det på gymnasieområdet.
Spørgsmålet er naturligvis stillet på baggrund af UC Sjællands plan om en ny institutionsstruktur, og spørgsmålet lyder, om jeg vurderer, at der umiddelbart er flere eller færre unge mennesker, der vil gennemføre en videregående uddannelse, hvis lokale tilbud fjernes fra udkantsområder som Lolland-Falster.
Derfor vil jeg - af alle de grunde, jeg har nævnt - ikke udtale mig mere om sagen, end jeg allerede har gjort.
Men jeg vil selvfølgelig løbende have for øje, at et af de vigtigste formål med loven om professionshøjskoler er, at der er flere og ikke færre, der får en uddannelse i alle dele af landet.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2008-12-03:
Det er jeg for så vidt glad for at høre.
Men jeg tænkte nu mere bredt i forhold til unge mennesker; jeg tænkte ikke kun på professionshøjskoler, jeg tænkte også på almindelige uddannelser, på erhvervsuddannelser osv.
Bertel Haarder (V), 2008-12-03:
Det kan jeg forsikre, og det er jeg også helt sikker på at den nye erhvervsuddannelsesinstitution CELF er opmærksom på.
Jeg var tilfældigvis den, der indviede den nye fusion og afslørede det nye navn, CELF, Center for Erhvervsuddannelser Lolland-Falster.
Et af formålene med den institution er selvfølgelig at sikre en god uddannelsesdækning, også når det gælder erhvervsuddannelser på Lolland-Falster.
Det er et ønske, som jeg brændende håber at man kan leve op til.
Nu synes jeg, vi skal give CELF en chance for at placere erhvervsuddannelserne på en måde, som sikrer den størst mulige søgning.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2008-12-03:
Det er jo netop situationen, ikke nødvendigvis på Lolland-Falster, men i landet som helhed, at når man har en trængt økonomi, betyder det, at man er nødt til at sammenlægge eller nedlægge uddannelser.
Vi har f.eks. set, at de har været nødt til at nedlægge uddannelser i Struer, og de har sammenlægninger af uddannelser på Lolland-Falster.
Mener ministeren ikke, at hvis den her udvikling fortsætter, er man nødt til at begynde at kigge på særlige taxameterordninger for uddannelsesinstitutioner i udkantsområderne?
Bertel Haarder (V), 2008-12-03:
Man kan godt fusionere, uden at det fører til en geografisk koncentration.
Man kan også lave en arbejdsdeling mellem uddannelsesinstitutioner i en region.
Der er jo mange modeller.
Så er der også den model, som vi ser i Varde og andre steder, hvor man laver campusser og samler forskellige ungdomsuddannelser det samme sted, og så er der jo altså professionshøjskoler, som på samme måde har tanker om at samle deres uddannelser på flere campusser.
Der er jo ingen, der har andet end ønsker om de allerbedste uddannelsesmiljøer og den allerstørste søgning lokalt.
Det er målet.
Man vælger lidt forskellige veje, og det skal der altså være plads til, uden at ministeren straks kommer, for hvis ministeren fra starten blander sig i den slags, ender det med, at bestyrelserne ikke gider være bestyrelser, og det er jo ikke godt, for bestyrelserne repræsenterer jo den lokale interesse i en god uddannelsesdækning.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-03:
Det var noget, som vi fra Dansk Folkepartis side synes var væsentligt at man begyndte at kigge på, og vi ser frem til, at det i den kreds af partier, som er finanslovbærende, drøftes, hvordan der kan findes en fornuftig ordning på det område.
Men jeg vil gerne spørge ind til noget andet, som ministeren var inde på.
Ministeren sagde i et svar på et tidligere spørgsmål, at få studerende på et uddannelsessted kan være et argument for at lukke et uddannelsessted.
Nu har jeg forstået, at der er forholdsvis god søgning i Nykøbing og i det område, men jeg vil godt spørge ministeren, om det ikke også kunne være sådan, at det, at der i en årrække er få studerende, også kunne være et argument for, at man netop fastholdt et uddannelsessted i yderområderne med henblik på at tiltrække dem, som man nu engang kan tiltrække, og også med henblik på at sikre, at der, når der på et tidspunkt kommer en opgang i antal studerende, hvilket der forhåbentlig kommer på læreruddannelsen eksempelvis, netop vil være et uddannelsessted i det område, hvor der selvfølgelig også er en folkeskole, som gerne vil have nye lærere.
Søren Espersen (DF), 2008-12-04:
Jamen jeg er da udmærket klar over, at der er et rigtig godt samarbejde mellem Sverige og Danmark.
Jeg ved godt, at samarbejdet er glimrende, og det var også utrolig generøst af svenskerne at lade os kigge lidt på Jyske Lov i forbindelse med grundlovsjubilæet i 1999; senere skulle den så tilbage igen.
Kulturministeren siger, at det er sejrherrens ret at tage krigsbytte.
Men hvad har det egentlig at gøre med et internationalt arbejde, som er sat i gang af UNESCO, hvor det er helt normalt, at lande begynder at arbejde sammen om at få de kulturgenstande hjem til de oprindelige lande?
Hvis man sådan bare affærdiger UNESCO's arbejde med at sige, at det var deres ret, så vil jeg sige, at det ved jeg såmænd ikke om det var; det kan man så diskutere. Men i hvert fald synes jeg, det er underligt, at kulturministeren bare affejer alt det arbejde, som FN laver i den her sammenhæng.
Jamen nu nævner ministeren jo selv et eller andet sted de islandske håndskrifter, som er et godt eksempel på det.
Det giver jeg ministeren fuldstændig ret i.
Jeg ved ikke, om ministeren er klar over, at der også i Stockholm er en lang række islandske håndskrifter, som svenskerne ikke vil af med, selv om de bestemt ikke har købt dem eller fået dem foræret, som vi fik i sin tid, men simpelt hen har hugget dem her i Danmark.
Det kunne jo tyde på, at Sverige har et ganske specielt forhold til hele den her operation.
Er ministeren eksempelvis klar over, at Vaclav Havel som nyudnævnt præsident i det frie Tjekkiet kom til Stockholm for at spørge, om han kunne få Tjekkiets kongekrone tilbage, og fik et nej?
Kunne det tænkes, bare sådan hypotetisk, at Sverige har enormt svært ved det her, den helt normale aktion, som andre civiliserede lande rundtom i Vesteuropa og i den frie verden er i gang med?
Carina Christensen (KF), 2008-12-04:
Jamen jeg vil da gerne sige tak for bemærkningerne, som lovforslaget har afstedkommet her under førstebehandlingen i dag.
Her er, som det er nævnt af flere ordførere, tale om en ganske lille ændring af radio- og fjernsynsloven af mere teknisk karakter, som gør det muligt i en kortvarig periode at forlænge Danmarks Radios tilladelse til programvirksomheden på den fjerde FM-radiokanal.
Partierne bag medieaftalen for perioden 2007-2010, dvs. alle partier i Folketinget undtagen Enhedslisten, har endnu ikke truffet politisk beslutning om anvendelse af den fjerde FM-radiokanal, når Danmarks Radios nuværende tilladelse til kanalen udløber pr. 31. marts 2009.
Med den her forlængelsesmulighed vil det være muligt at undgå tom æter, indtil en permanent løsning for kanalen kan træde i kraft.
Forlængelsesmuligheden er altså tænkt som en ren midlertidig foranstaltning, den foregriber på ingen måde, hvilken løsning der fremover politisk kan vælges for kanalen.
Med de ord vil jeg sige tak for bemærkningerne og se frem til en velvillig behandling i Kulturudvalget.
Jørgen Poulsen (RV), 2008-12-04:
Jeg kan på Det Radikale Venstres vegne sige, at vi støtter ministerens forslag.
For os vejer det naturligvis tungt, at vi kan - og kunne - risikere en periode med tom æter uden brug af de muligheder, man har på radiosiden, men også det, at det her jo giver en tiltrængt mulighed for netop at få en rigtig ordning på, hvordan fremtidens radio skal se ud.
Så vi støtter forslaget.
Mogens Jensen (S), 2008-12-04:
Jeg er glad for, at formanden alligevel har sørget for, at forhandlingen har kunnet afvikles på en god og resolut måde, der så oven i købet har betydet, at nogle af de mindre partier er kommet forrest i rækken.
Det synes jeg da udmærket også kan være en positiv effekt af det her lille uheld.
Der er ikke så meget at tilføje til de ordførere, der har været på talerstolen.
Det her er jo et resultat af, at vi ikke er færdige med at beslutte os for i medieforligskredsen, hvordan den fjerde radiokanal skal anvendes, og derfor er vi nødt til at give ministeren den her bemyndigelse.
Jeg tror også, at det sådan set er udmærket også i forhold til kommende situationer og medieforlig, hvor tingene kan trække ud, at der foreligger en sådan bemyndigelse i loven, så vi ikke kommer til at opleve, at der er frekvenser, der ikke kan udnyttes, eller en æter, der står tom.
Så der er meget fornuft i det her forslag, selv om jeg selvfølgelig skal beklage, at det er den langsomme udmøntning af vores medieforlig, der nødvendiggør, at lovforslaget skal vedtages.
Socialdemokraterne kan støtte forslaget.
Henriette Kjær (KF), 2008-12-04:
Det er jo rigtigt, som andre har sagt, at det her er et teknisk, lille lovforslag, som vi faktisk kunne have undgået, hvis vi i medieforligskredsen kunne blive enige om en løsning af hele replanlægningsproblematikken.
Det har vi ikke kunnet.
Derfor støtter vi Konservative selvfølgelig, at ministeren nu midlertidigt med en bemyndigelse får lov til at forlænge den sendetilladelse, der ligger.
Så vi kan støtte L 78.
Søren Espersen (DF), 2008-12-04:
Vi kommer vidt omkring - nu er vi ved det stockholmske blodbad.
Vi foreslår en udveksling af krigsbytte, vi foreslår, at de her kulturgenstande føres tilbage til de lande, hvor de hører hjemme.
Vi går ind for, at de ting, der er taget fra Gottorp Slot, bliver tilbageleveret.
Det er faktisk vores indstilling.
Hvorfor tror ordføreren mon, at UNESCO sidder og arbejder med det her?
Hvorfor tror hun, at lande i den civiliserede verden er i fuld gang med det her?
Tror ordføreren i øvrigt, at de taler om det stockholmske blodbad i UNESCO?
Det tror jeg ikke.
Jeg tror, de er i gang med en fornuftig, civiliseret udveksling af kulturskatte.
Det er egentlig det, vi beder om.
Er det for meget?
Ellen Trane Nørby (V), 2008-12-04:
Nu synes jeg jo nok, at Dansk Folkepartis ordfører netop tager fat i det, jeg forsøgte at eksemplificere i min tale, nemlig at der jo historisk har været utallige togter frem og tilbage, og at danskernes syn på togterne måske har været anderledes end i de lande, hvor vi er gået ind.
Det svenske blodbad, blodbadet i Stockholm, har danskerne jo én opfattelse af, og svenskerne har en anden.
Jeg synes, at Dansk Folkepartis ordfører gør det her til en meget sort-hvid diskussion i stedet for at forholde sig til, at det her beslutningsforslag fra DF er enormt omfangsrigt og i øvrigt knytter sig til en enkelt genstand, som man føler har en stor historisk betydning.
I relation til de islandske sagaer kan jeg sige, at selvfølgelig var der en ophedet debat, men der var jo et ønske om, at begge lande ville få noget ud af det, ligesom det var tilfældet med de gode udlånsaftaler, der var, både mellem Danmark og Sverige og også mellem Danmark og Tyskland om dele af det civile krigsbytte.
De beroede på, at der var en fælles forståelse for, at det selvfølgelig var vigtigt, at kulturarven kunne udstilles begge steder, og det kunne man jo også håbe på kunne være vejen frem.
Søren Espersen (DF), 2008-12-04:
[Lydudfald]
… den her historiske gennemgang, hvor der også var nogle klare fejl.
At de islandske sagaer engang i 1960'erne skulle være udleveret sådan fuldstændig venskabeligt, kunne tyde på, at ordføreren slet ikke har fulgt med i den debat, som var enormt hidsig, og som varede i årevis.
Så det er i hvert fald ikke rigtigt.
En anden ting, der bliver sagt, er, at nu skulle vi nødig have det her til at være en national dagsorden.
Jeg troede, at det var det, vi lavede her i Folketinget.
Jeg har altid haft indtrykket af, at det, vi lavede her i Folketinget, havde med Danmark at gøre.
Så den bemærkning forstår jeg slet ikke.
Bemærkningen om, hvordan danskerne voldtog ovre i Irland, synes jeg er fuldstændig irrelevant.
Der var i øvrigt også masser af kultur der; ordføreren er måske klar over, at næsten 1.300 byer i det østlige England er oprettet af vikingerne, og at Dublin er en ren vikingeby.
Det er meget mere nuanceret end det, der bliver sagt her.
Det, jeg vil spørge om, er helt konkret: Næstved bys jordebog ligger i en papkasse i et arkiv i Stockholm, og synes ordføreren ikke, at det egentlig var mere rimeligt, at den lå i Næstved, så folk dér kunne se den?
Carina Christensen (KF), 2008-12-04:
Og der kan jeg sige, at Danmark har en fuldstændig tilsvarende holdning.
Det vil jo så ikke kun begrænse sig til Sverige; det ville jo være en udveksling af kulturværdier, som i givet fald kunne udstrækkes til hele det internationale samfund, og det tror jeg ville være en noget uoverskuelig proces.
Carina Christensen (KF), 2008-12-04:
Altså, jeg vil fastholde, at regeringen afviser beslutningsforslaget, for det handler om alt civilt krigsbytte fra krigene mellem de to lande tilbage i 1600-tallet.
Men jeg vil gerne vedstå, at jeg mener, der er en særlig problemstilling vedrørende Jyske Lov, som man godt kunne gå videre med.
Men jeg vil sige, at det er en problemstilling, jeg vil vie stor opmærksomhed, og hvis det kan glæde Dansk Folkeparti, kan de godt glæde sig lidt over det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-12-04:
Se, nu kan man jo blive nøjsom.
Nu har jeg altså siddet her i Folketinget og kæmpet med den her sag i ganske mange år, og vi har så lavet det her beslutningsforslag - som hr. Søren Espersen også har bemærket - i forhold til hele kampen om at få civilt krigsbytte tilbage, når det er mest naturligt, at det er i Danmark, og i forbindelse med UNESCO's arbejde med det osv. osv.
Men når jeg siger det med, at man kan blive nøjsom, er det egentlig også, fordi jeg gerne vil udtrykke min glæde.
For måske er det, der kan komme ud af det her arbejde så, at vi i første omgang siger: O.k., vi har helt konkret Jyske Lov fra 1241, og det bedst bevarede eksemplarer, det ældste kendte eksemplar af denne lov ligger i Sverige; det er helt uacceptabelt og utilfredsstillende, at man ikke som kunstinteresseret og kulturinteresseret kan gå hen og se det her eksemplar i Danmark.
Hvis det, der kan komme ud af den her behandling, er et tilsagn fra kulturministeren om at kigge helt konkret på, hvordan vi kan få udvirket et samarbejde med svenskerne, der gør, at Jyske Lov kan blive tilbageleveret til Danmark, så synes jeg bestemt ikke, det her har været uden nytte.
Uden at skulle konkludere på en debat, der først lige er gået gang her i dag, vil jeg alligevel sige, at jeg synes, det er værd lige at bide mærke i den, synes jeg, meget positive ting, kulturministeren var inde på her i sit svar.
Spørgsmålet er, om det kan tages som udtryk for, at vi kunne finde hinanden i et konkret ønske om at få Jyske Lov leveret tilbage til Danmark og så finde en facon at arbejde os frem til at nå det mål på.
Carina Christensen (KF), 2008-12-04:
Jeg vil gerne bekræfte, at det her er en sag, der optager os meget i regeringen og særlig i Det Konservative Folkeparti.
Vi er meget optaget af vores kulturarv og vores kulturgenstande.
Jeg vil også erkende, at der er en helt særlig problemstilling vedrørende Jyske Lov, og det var da bestemt noget, man måske ved lejlighed godt kunne tage op med svenskerne.
Men som jeg læser beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti, står der ordret, at vi skal tage kontakt til den svenske regering med det formål at udveksle civilt krigsbytte fra krigene mellem de to lande.
Det er jo et meget vidtfavnende beslutningsforslag, og det vil altså for mig at se være starten på en meget uoverskuelig proces, hvor vi skulle udveksle kulturgenstande mellem lande.
Man må jo rettelig sige, at det er mange år siden, det er kommet til Sverige som krigsbytte, og at det på en eller anden måde indgår som en del af den svenske kulturarv i dag.
Det er for mig at se en fuldstændig uoverskuelig proces, som formentlig også ville betyde, at man ikke kunne nøjes med at holde det inden for et forhold mellem Sverige og Danmark, men at det skulle udstrækkes til hele det internationale samfund
Vi vil altså fraråde, at man indleder en sådan proces.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-12-04:
Tak for det.
Da jeg blev medlem af Folketinget tilbage i 1994, var det her en af de sager, vi allerførst kom til at beskæftige os med, og på det tidspunkt var partifæller til den nuværende kulturminister meget på vores side, med hensyn til at det, svenskerne gjorde, var uacceptabelt, og at der måtte ske noget - helt specifikt f.eks. i forhold til den bedst bevarede ældste udgave af Jyske Lov fra 1241.
Den skal man til Stockholm for at beskæftige sig med.
Det er der jo ikke noget naturligt i, det er helt unaturligt.
Man kunne diskutere, om den så skulle befinde sig i København eller Jylland.
Det kunne man tage en diskussion om her.
Men det er i hvert fald uomtvisteligt, at det mest naturlige er, at det er i Danmark, man kan se den ældste bevarede udgave af Jyske Lov fra 1241.
Med det forløb kan vi jo ikke rigtig forstå, at regeringen ikke er mere aktiv og ikke gør mere for at forklare svenskerne, at det er fuldstændig uacceptabelt, at der er sådan nogle kulturgenstande, som er vigtige for Danmark, men som vi ikke kan få et samarbejde i gang med svenskerne om at få udleveret til Danmark.
Det er jo også derfor, jeg bliver nødt til at spørge kulturministeren, om ikke hun kan formås at få lidt større engagement i den her sag og få sin regering til at være mere oppe på dupperne over for svenskerne, så vi kan få en helt naturlig diskussion og udveksling af synspunkter med svenskerne om, hvordan det sikres, at kulturgenstande, der er afgørende vigtige for Danmark og ikke har den samme interesse for svenskerne, selvfølgelig er i Danmark og kan besigtiges her i Danmark.