Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-10-10:
Efter 30 år lykkedes det EU-landene under det danske formandskab sidste sommer at skabe politisk enighed om at etablere en fælles europæisk patentdomstol – et vigtigt fremskridt for EU-samarbejdet og forhåbentlig også et vigtigt bidrag til den europæiske vækstdagsorden.
I SF ser vi et fælles EU-patent som en god mulighed for at lette små og mellemstore danske virksomheders adgang til patenter.
Med det fælles EU-patent vil danske virksomheder fremover kunne nøjes med at indgive én ansøgning på ét sprog og betale ét gebyr.
Det vil uden tvivl skabe et langt bedre udviklingspotentiale for danske opfindelser; flere vil tage patent og flere nye ideer og opfindelser vil blive til i danske virksomheder, og det vil på sigt betyde flere danske arbejdspladser.
Patentet er nemlig afgørende for, om og hvor hurtigt en idé kan blive til virkelighed.
Uden patentet har man selv med den bedste idé svært ved at finde samarbejdspartnere, der vil investere i at realisere projektet.
Der er tale om en simpel dansk idé opstået hjemme i stuen med inspiration fra Poul Thomsens »Dus med dyrene«, og som i løbet af et par år er blevet en succes på det danske marked og nu også forventes at kunne sælges i resten af verden.
Plastret er blot ét eksempel på mange gode danske ideer, der med de rette betingelser kan udvikle sig til et virksomhedseventyr og skabe vækst i Danmark.
Desværre går mange ideer tabt i kampen for beskyttelse mod kopiering, for i dag er det en juridisk og økonomisk kamp op ad bakke.
I tilfældet med det simple, lille biplaster kostede det flere års arbejde og omkring 1 mio. kr. at udvikle.
Ønsker man at beskytte sin opfindelse mod patentkrænkelser fra konkurrenter i andre lande, løber de administrative udgifter til advokatbistand og oversættelser hurtigt op.
I dag koster det gennemsnitligt 240.000 kr. at søge et patent i alle 27 EU-lande.
Med et fælles EU-patent vil det fremover komme til at koste 5.000 kr.
Og selv når patentet er etableret, kræver det ressourcer at opretholde beskyttelsen.
I dag skal en patenthaver nemlig anlægge sag i hvert enkelt europæisk land, hvor patenthaver oplever sit patent krænket.
Sagerne skal føres ved de nationale domstole og afgøres efter de pågældende landes nationale lovgivning.
Det tager tid og er ressourcekrævende.
Desuden er der risiko for, at sagerne munder ud i forskellige afgørelser i de forskellige lande.
Særlig for de små og mellemstore virksomheder betyder det ofte, at de opgiver at håndhæve deres rettigheder.
Med etableringen af en fælles patentdomstol kan vi gøre det enklere og billigere for virksomhederne at håndhæve deres rettigheder i Europa og dermed lette de administrative byrder for de små og mellemstore virksomheder.
Der går således en lige linje fra dansk deltagelse i et effektivt, velfungerende europæisk patentsystem til at fastholde og udvikle videns- og produktionsarbejdspladser i Danmark.
Efterhånden som rammerne for det fælles EU-patentsystem har tegnet sig, er argumenterne imod således også blevet sværere og sværere at finde. Modstanderne af et fælles patentsystem har hævdet, at vi svækker den demokratiske kontrol, men faktum er, at patentdomstolen nu træder i kraft efter ratificering i 13 lande.
Uden dansk deltagelse i patentsystemet vil de danske virksomheder, der alligevel søger et europæisk enhedspatent, risikere at skulle forsvare sig i et system, hvor der slet ikke er danske dommere repræsenteret.
De indkomne høringssvar viser en markant opbakning til, at Danmark ratificerer aftalen og bliver fuldt ud en del af den europæiske patentreform.
I SF finder vi, at patenters rolle for udviklingen af vores samfund er en væsentlig diskussion, men det er en diskussion, vi skal kunne føre inden for en fælles europæisk ramme.
Vi hæfter os derved også ved det væsentlige faktum, at patentreformen ikke ændrer på, hvad der kan patenteres; der er hverken tale om en udvidelse eller en indskrænkning.
Således vil det fortsat ikke være muligt at opnå patent på software, som vi har diskuteret i salen i dag.
Det er fjerde gang, at vi i forbindelse med opbygningen af det fælles europæiske patentsystem overgiver suverænitet.
Det skete i 1986, i 1992 og i 2006.
Og hver gang har vi kunnet forhandle os frem til en fornuftig løsning i Folketinget.
Desværre har Dansk Folkeparti nu taget patentsystemet og dansk erhvervsliv som gidsel i deres kamp mod EU.
Det er en skam, og det er lidt overraskende, at hr. Kristian Thulesen Dahl nu sætter argumentationen over styr og i stedet for ønsker at lege bytte bytte købmand med så vigtig t et lovforslag .
Enten er man politisk for eller politisk imod et lovforslag
Men det betyder, at Dansk Folkeparti ikke længere kan finde passende argumenter imod et fælles patentsystem.
Jeg vil jeg derfor gerne opfordre Dansk Folkeparti til at bekende kulør – om man er for eller imod at tage ansvar.
Med disse bemærkninger kan jeg sige, at vi fra SF's side støtter lovforslaget.