Brian Mikkelsen (KF), 2010-05-11:
Det er naturligvis vigtigt at nedbringe antallet af dødsbrande så meget som muligt, og derfor har jeg set grundigt på mulighederne i det fremsatte forslag, men jeg mener ikke, at det beslutningsforslag, som vi diskuterer her i dag, vil have den ønskede effekt.
I den første del af beslutningsforslaget foreslås det, at vi skal stille et krav om, at der i alle eksisterende boliger installeres batteridrevne røgalarmer.
Beredskabsstyrelsen har i 2009 lavet en undersøgelse, der viser, at 71 pct. af alle danske husstande har mindst en røgalarm installeret, og at størstedelen virker.
Det svarer til, at ca. 1,8 millioner boliger allerede har installeret mindst en røgalarm, mens ca. 800.000 boliger ikke har røgalarm.
I Norge har der været et tilsvarende krav om batteridrevne røgalarmer siden 1992, og her viser undersøgelser, at selv om stort set alle har installeret en røgalarm, virker en meget stor del af røgalarmerne ikke, fordi folk ikke vedligeholder alarmerne og glemmer at skifte batteri.
Der kan naturligvis være mange årsager til dødsbrande, men jeg kan konstatere, at der i Norge omkommer flere i brande end i Danmark set i forhold til indbyggertal.
Det understreger, at det er vigtigt, at folk selv er motiverede til at sikre, at deres røgalarm virker, da det ellers giver en falsk tryghed.
Det er regeringens holdning, at borgerne kan og skal tage ansvar for deres egen sikkerhed og selv er i stand til at vurdere, om de har behov for at installere røgalarmer.
Da røgalarmer er ganske billige, er det næppe prisen, der afholder folk fra at sætte dem op.
I regeringen mener vi, at man i stedet for at pålægge borgerne nye påbud skal oplyse igennem målrettede kampagner, så de bliver bevidst om konsekvenserne af deres valg.
Derfor findes der på bl.a. boligejer.dk information om røgalarmer.
Desuden deltager bl.a. Beredskabsstyrelsen og Erhvervs- og Byggestyrelsen i BrandBevægelsens arbejde med at gennemføre ordentlige kampagner om brandsikring af boliger.
I efteråret 2009 gennemførte BrandBevægelsen f.eks. en kampagne under overskriften »Red farmor«, der satte fokus på at opsætte røgalarmer hos ældre.
Endelig synes jeg godt, jeg kan konstatere, at forslaget vil være yderst vanskeligt at håndhæve, da det ikke vil være praktisk muligt at kontrollere, om folk rent faktisk har installeret røgalarmer.
Det er derfor regeringens vurdering, at et lovkrav om batteridrevne røgalarmer i alle eksisterende boliger ikke vil have den ønskede effekt.
Den anden del af forslaget angår en helt anden type anlæg.
Automatiske brandalarmeringsanlæg, som man kender fra f.eks. plejehjem, ældreboliger og hoteller, giver automatisk besked til redningsberedskabet og er sikret imod strømsvigt.
Det er vigtigt at huske på, at i tilfælde af brand skal mennesker reddes ud af deres bolig inden for få minutter, hvis ikke de skal omkomme på grund af røgforgiftning.
Hvis beboerne ikke kan redde sig selv ud, er det derfor ikke givet, at et automatisk brandalarmeringsanlæg vil øge sikkerheden.
Det skyldes, at brandvæsenet sjældent kan nå frem før mindst 5-6 minutter efter alarmen, og det er desværre ofte for sent.
For kort tid siden oplevede vi to dødsbrande i plejeinstitutioner i henholdsvis Allerød og Kolding.
I begge tilfælde omkom personerne, inden hjælpen kom, på trods af at der var installeret et automatisk brandalarmeringsanlæg i bygningerne.
Erfaringerne fra disse seneste brande viser – desværre – at automatiske brandalarmeringsanlæg ikke er nogen garanti for at redde beboerne, hvis ikke de selv er i stand til at flytte sig væk fra branden.
Jeg mener derfor ikke, at et generelt krav om automatiske brandalarmanlæg i boliger til ældre vil have den ønskede virkning, og derfor kan vi ikke støtte den her del af det socialdemokratiske forslag.
I tredje og sidste del af beslutningsforslaget ønskes der lovkrav om røgalarmanlæg i boliger ved større om- og tilbygninger.
I 2004 indførte vi krav om, at der i nybyggeri og ved større om- og tilbygninger skal installeres røgalarmer tilsluttet strømforsyningen i alle boliger.
Hvis jeg her afslutningsvis skal opsummere, kan vi ikke støtte det socialdemokratiske beslutningsforslag.
Det skyldes, at der enten er tale om lovkrav, der allerede er indført, eller lovkrav, som ikke vil have den ønskede effekt.