runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Frahm (SF), 2008-02-19:
Der var så heller ikke denne gang noget svar på noget som helst konkret - andet end endnu et forsøg på at gøre det, vi ikke må sige, nemlig at anvende en meget, meget speciel tone.
Jeg synes ikke, det er flovt at være nogens mor.
Det synes jeg ikke er noget, man skal skamme sig over, men jeg kan forstå, at det for hr. Søren Espersen er noget sådan lidt nedværdigende at påtage sig.
Det synes jeg ikke man skal skamme sig over.
Heller ikke at have brug for en mor en gang imellem.
Det er da ikke noget, man skal skamme sig over.
Men svaret fik vi ikke.
Hvad er det, der skal gøres?
Og hvis hr. Søren Espersen ligger inde med svarene, hvorfor kom han så ikke med svarene i forhold til, at vi f.eks. intet ved om fattigdomsudviklingen i Danmark, fordi vi ikke må få en officiel fattigdomsgrænse?
Vi ved reelt ingenting om, hvad der foregår.
Søren Espersen (DF), 2008-02-19:
Mon ikke han kan klare tonen selv?
Det tror jeg da godt han kan klare uden fru Pernille Frahms medvirken.
Han er en voksen mand, og hans tone og hans retorik i forhold til Danmark og det danske folk igennem tiderne gør, at jeg ikke synes, jeg har noget som helst at skamme mig over.
Men lad lige hr. Lars-Emil Johansen klare det selv.
Pernille Frahm (SF), 2008-02-19:
Jeg kan da nævne et andet tabu, for der blev nævnt så mange tabuer oppe fra talerstolen lige før.
Et andet tabu er tonen.
Det er et af de tabuer, hvor Dansk Folkeparti plejer at forfægte vældig, vældig højt, at vi ikke må tale om tonen.
Men det vil jeg nu altså gøre alligevel.
Jeg synes, at det er rystende, at man kan tale om et broderfolk på den måde, som det er blevet gjort her.
Og jeg synes, at det specielt er rystende, når der ikke kommer noget som helst andet svar på, hvad det er, der skal gøres, end at vi skal styre.
Hvis nu vi f.eks. kunne få nogle ideer om, hvorhen vi skulle styre.
Hvad er det præcis Dansk Folkeparti mener løsningen er på de her problemer?
For hvis det er sådan, at ordføreren står deroppe med alle svarene på de her meget vanskelige spørgsmål, som jeg er enig i er der, så ville vi jo gerne høre dem.
De kunne i høj grad også bruges herhjemme.
Søren Espersen (DF), 2008-02-19:
Det er utroligt, så meget hr. Kristen Touborg nu hænger sig i formalia.
Nu er vi slet ikke spor interesserede i, at der er børn, der sulter; vi er ikke spor interesserede i omsorgssvigt, det er vi ligeglade med.
Her henholder han sig til noget juridisk, hvor jeg tænker på, hvad man kan gøre for at løse problemerne, for Grønlands hjemmestyre vil ikke.
Ja, der skal nye aftaler til.
Jeg håber, det bliver frivilligt.
Man har i øvrigt forsøgt på i mange, mange herrens år, at det blev gjort frivilligt, at Grønlands hjemmestyre i samarbejde med vores dygtige socialministerium og velfærdsministerium, og hvad det skal være, finder ud af det her og finder ud af, at vi har nogle ting, vi kan hjælpe hinanden med.
Men det er jo ikke det, det grønlandske hjemmestyre ønsker.
Så det er derfor, jeg siger, at vi om et år kan stå her igen, hvis vi har en ny grønlandsdebat, og der vil ikke være sket spor.
Og dér er det så, jeg siger, at der altså er ting, der er vigtigere, når der er børn med i billedet.
Når 17 pct. af grønlandske børn siger, at de går sultne i seng hver dag, så er der vigtigere ting end hr. Kristen Touborgs formalia.
Kristen Touborg (SF), 2008-02-19:
Der må jo være noget, hr. Søren Espersen har misforstået, når han tror, at det er den, der står på talerstolen, som kan stille spørgsmålene og ikke omvendt.
Det bliver der lejlighed til for hr. Søren Espersen på et senere tidspunkt.
Derimod vil jeg godt have svar på det, jeg spurgte om.
Vi bryder den aftale.
Det var mit spørgsmål.
Er det Dansk Folkepartis politik, at man skal køre på den måde, at man kan lave aftaler, og så bryder man dem bare efter forgodtbefindende, når man ikke lige lyst til at følge dem mere?
Søren Espersen (DF), 2008-02-19:
Man kan jo bare bestemme her i Folketinget, at man vil øremærke nogle penge.
Det det ikke en aftale, der behøver at blive indgået, det kan vi bare bestemme.
Det, der er problemet, er jo, at hver gang - som jeg også har sagt - der har været opmærksomhed omkring Grønland og de sociale problemer der, sker der ikke noget.
Det jo det, der er det store problem.
Jeg er ikke ude på at bryde aftaler.
Jeg vil til gengæld bare spørge hr. Kristen Touborg, hvordan han reagerer, når han får mails, når han får skrivelser, når han får telefonopringninger fra folk, der siger, at de har set et program i fjernsynet, de har læst en avisartikel, og som spørger, hvorfor Folketinget ingenting gør.
Hvad er det så lige, hr. Kristen Touborg har tænkt sig at svare til det?
Kristen Touborg (SF), 2008-02-19:
Jeg hører hr. Søren Espersens sige, at aftaler, der er indgået imellem det grønlandske hjemmestyre, den danske regering og det danske Folketing, egentlig er ligegyldige.
I hvert fald hører jeg hr. Søren Espersen sige, at dem skal vi bare bryde.
Er det rigtigt forstået, at det er Dansk Folkepartis opfattelse, at man bare skal øremærke tingene og dermed bryde de aftaler, der ligger?
Søren Espersen (DF), 2008-02-19:
Altså, hør engang, det faktum, at regeringen, som også velfærdsministeren siger, stiller ekspertise til rådighed, som man også gjorde i 2006 og inden da og altid har gjort for Grønland, er ikke det, der er sagen.
Sagen er, at Grønlands hjemmestyre af ren nationalchauvinisme - og her taler jeg om Siumut - ikke tager imod det her.
Man ulejliger sig ikke til Danmark for at spørge Socialministeriet, Sundhedsministeriet osv., hvad man kan gøre.
Det gør man ikke.
Det skal jeg nok spørge velfærdsministeren om senere i dag.
Jeg mener ikke, at der har været delegationer fra Grønlands landsstyre hernede.
Det er ikke sådan, det fungerer.
Danmark stiller ekspertise til rådighed, men Grønlands hjemmestyre tager ikke imod den.
Mogens Jensen (S), 2008-02-19:
Selvfølgelig ligger ansvaret hos hjemmestyret, men det lød på hr. Søren Espersen som om, at man bare lige kunne sætte en masse ting i gang, men jeg har endnu ikke hørt et eneste eksempel på en idé til en løsning på problemet med de sociale forhold i Grønland komme fra hr. Søren Espersens mund, og derfor virker det altså ærlig talt lidt som om, at Dansk Folkeparti her har endnu en sag, som de kan komme i medierne på, og det synes jeg ikke er særlig klædeligt.
Søren Espersen (DF), 2008-02-19:
Jeg kan jo i hvert fald konstatere, at Socialdemokratiet ingen mirakelkure har.
De har haft mulighed for at være med i det her i mange, mange år.
Må jeg ikke godt lige sige, at når det bliver nævnt, at der er blevet peget på problemer, så er der jo også blevet gjort det her.
Nordisk Råd har lavet en præcis gennemgang af, hvordan Grønland ligger i det socialpolitiske billede i forhold til alle andre nordiske lande, som man vil sammenligne sig med, og den viser jo, at det her er ekstremer.
F.eks. ender 56 pct. af alle graviditeter i provokeret abort, hvor tallet herhjemme er omkring 8 pct. - 56 pct. af alle graviditeter ender i provokeret abort.
Det er jo ekstremer.
Og hr. Mogens Jensen vil jo ikke forholde sig til det, han siger, når han peger på, at der er problemer her, og der er problemer der.
Så kommer svaret på spørgsmålet.
Vi vil jo gerne have, at regeringens eksperter kommer ind og ser på, hvordan det her kan løses.
Det er problemet.
Mogens Jensen (S), 2008-02-19:
Nu håber jeg, at hr. Søren Espersen og Dansk Folkepartis bekymring virkelig handler om, hvordan man kan få løst de her sociale problemer i Grønland, for jeg tror, at vi alle, når vi ser ting i fjernsynet eller hører de eksempler, som hr. Søren Espersen kom med her, synes, at det selvfølgelig er en uacceptabel udvikling, at det er uacceptable forhold, lige så vel som der også kan peges på uacceptable sociale forhold i Danmark, og det skal der gøres noget ved.
Jeg kunne godt tænke mig, at hr. Søren Espersen konkret fortalte, hvordan Dansk Folkeparti præcis vil løse de her problemer.
Hvad er det for en mirakelkur eller mirakelopskrift, man har?
Er der nogen konkrete tiltag fra Dansk Folkepartis side, der efter deres mening ville kunne løse de her problemer?
Det eneste, jeg hører, er, at der skal øremærkes nogle penge på finansloven, men problemet bliver jo ikke løst af, at man har penge til rådighed, men i stedet ved hjælp af konkrete ideer og handlinger, som velfærdsministeren var inde på, som Danmark gerne vil stille til rådighed og allerede stiller til rådighed for Grønland.
Det i de redskaber, der skal tages i anvendelse.
Eller har Dansk Folkeparti en eller anden mirakelkur?
Søren Espersen (DF), 2008-02-19:
Vi skal bestemme det her, fordi det ikke går, fordi der år efter år ikke sker noget, og fordi der næsten hvert tredje år er journalister, der rejser derop og forklarer, at der ikke er sket noget, at det bliver værre og værre.
Det er da muligt, at der også er danske problemer - selvfølgelig er der det - men prøv lige at høre det her: I Grønland er der, når det drejer sig om sædelighedsforbrydelser - bare for at tage et eksempel - én sigtet pr. 629 indbyggere.
I Danmark er der én sigtet pr. 23.000 indbyggere.
Når 17 pct. af de grønlandske børn angiver, at de altid går sultne i seng, når 25 pct. af de grønlandske børn er i kategorien truede børn, og jeg kunne blive ved, så er det, fru Line Barfod taler om her, jo det rene vand i sammenligning med det, der foregår i Grønland.
Det er børn, det er unge mennesker, der lider, der er omsorgssvigtede, og der bliver intet - intet - gjort fra hjemmestyrets side.
Det er muligt, at der bliver udsendt brochurer.
Jeg har lige konstateret, at der er udsendt en brochure.
Tillykke med det.
Kristen Touborg (SF), 2008-02-19:
Jeg mener, at jeg i min ordførertale sagde, at der er store sociale problemer i Grønland, og jeg nævnte forskellige områder, hvor jeg mener der er store sociale problemer.
Men vi har det sådan, at det her skal foregå i samarbejde med de grønlandske myndigheder.
Vi har det sådan, at når vi har indgået en aftale om, at der er overgået områder til hjemmestyret, så mener vi det.
Tilsyneladende i modsætning til Dansk Folkeparti har vi det sådan, at når man har en aftale, så står man ved den.
Det vil sige, at det skal være i overensstemmelse med grønlændernes ønske, hvis man skal gå ind og øremærke.
Henrik Høegh (V), 2008-02-19:
Jeg er glad for, at hr. Christian H. Hansen er opmærksom på, at dyrevelfærdsdebatten er en løbende politisk debat i EU, i Danmark og på et mere globalt plan.
Og derfor deltager vi jo på lige fod med alle andre politiske partier i den dyrevelfærdsdebat.
Jeg er også glad for, at hr. Christian H. Hansen siger, at der kan være problemer i Grønland, og at der kan være problemer andre steder.
Det er udsat for en løbende politisk drøftelse, og den synes jeg ikke vi skal tage til ende her i dag, for den er generel og gælder ikke for Grønland alene.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-02-19:
Jeg bliver nødt til at prøve igen.
Jeg spurgte ikke, om vi havde en aftale om, hvorvidt man skulle samarbejde.
Jeg spurgte, hvorfor hr. Touborg tror, at formanden for de grønlandske pædagoger og den tidligere formand for de grønlandske socialchefer kommer med det her nødskrig.
Hvorfor tror hr. Touborg det?
Man må jo gå ud fra, at de som væsentlige aktører i det grønlandske samfund også har det udgangspunkt, at det er bedst, at tingene løses på Grønland, og at Grønland selv finder ud af tingene, helt i tråd med det, hr. Touborg siger.
Hvorfor tror hr. Touborg så, at to på så centrale poster - formanden for pædagogerne og formanden for socialcheferne - kommer med det nødskrig om, at vi fra dansk side nu bliver nødt til at tage større ansvar og øremærke en del af bloktilskuddet?
Søren Espersen (DF), 2008-02-19:
Det er angående den sidste bemærkning om, at landet er i en rivende udvikling.
Det var en tale om en blomstrende udvikling, og at det hele faktisk kørte, vi hørte.
Jeg forstår det ikke.
Det bare et enkelt tal.
Jeg har nævnt alle de andre rædselsvækkende tal, som også Nordisk Råd har peget på som problematiske.
Hvad er det for nogle statistikker, som fru Juliane Henningsen henviser til, siden hun kan sige, at det går så godt på alle felter?
Juliane Henningsen (IA), 2008-02-19:
Jeg er glad for, at hr. Kristian Thulesen Dahl ligesom jeg fryder sig over for ytringsfriheden, men i sidste ende er det jo Grønland, der skal tage ansvar.
Jeg vil gerne fortælle om en organisation bestående af 1.000 mennesker, der står foran hjemmestyret og siger, at det er vores ansvar i Grønland - det er ikke Dansk Folkepartis ansvar, og det er ikke Folketingets ansvar - og jeg lytter til de grønlandske demonstranter, der siger, at det er Grønlands ansvar, og opfordrer os til at tage det ansvar, og det gør vi også.
Så lad være med at sige, at vi ikke tager ansvar, og lad være med at sige, at der ikke sker noget, for landet er i en rivende udvikling.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-02-19:
Ja tak, og specielt en tak for det første, som ordføreren nævnte, nemlig at det er helt naturligt, at danske politikere protesterer mod de urimelige forhold, der er på Grønland
For her har vi så den paradoksale situation, at vi står med et grønlandsk folketingsmedlem, som anerkender, at danske politikere selvfølgelig engagerer sig meget skarpt i debatten om forholdene på Grønland, mens vi har en række dansk valgte politikere, som synes, at det er sådan noget, man skal lægge låg på og helst ikke må have for stærke meninger om, og det synes jeg jo er befriende.
Det kunne jo være, at der var politikere, der er valgt her i Danmark, der kunne tage ved lære af den første del af svaret fra fru Juliane Henningsen og skrive sig bag øret, at det selvfølgelig er helt naturligt, at Danmark, dels som en del af rigsfællesskabet med Grønland, dels som følge af at man sender 3,2 mia. kr. i støtte og hjælp til det grønlandske samfund hvert år, så selvfølgelig også engagerer sig i, hvordan de danske statsborgere, der bor i Grønland, nu har det.
Juliane Henningsen (IA), 2008-02-19:
Jeg mener ikke, at der er noget galt i, at danske politikere protesterer mod grønlandske forhold, for jeg ved, at de grønlandske politikere protesterer mindst lige så meget, for det er jo os, der skal løse de problemer, der er i Grønland, og grønlandske børn fortjener, at de grønlandske partier går sammen om at løse de her problemer.
Man kan jo på hjemmesider og i udgivelser læse sort på hvidt, hvad vi gør, og hvor godt det går trods de store udfordringer, vi står over for.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-02-19:
Nu er fru Juliane Henningsen jo medlem af Folketinget og har selvfølgelig sin grundlovssikrede ret til både at blande sig og stemme, som hun vil, i alle de sager, der kommer op her i Folketinget.
Derfor vil jeg på den baggrund bare spørge fru Juliane Henningsen om det, lige så vel som fru Juliane Henningsen vil bruge sin stemme aktivt her i Folketingssalen til at påvirke ting vedrørende forhold, der kun gælder for Danmark, herunder også love, som ifølge lovparagrafferne slet ikke gælder for Grønland, men som fru Juliane Henningsen jo ønsker at bruge sin grundlovssikrede ret til at påvirke her i Folketinget, ikke er helt naturligt, at danske politikere tager aktivt del i debatten om, hvordan bl.a. de sociale vilkår er for børnene på Grønland?
Når man har det udgangspunkt, og der er en forståelse for, at det naturligvis må være sådan, er der så ikke en vis logik i det?
Kan jeg ikke få fru Juliane Henningsen til at bekræfte det?
Juliane Henningsen (IA), 2008-02-19:
Ja, nu har vi i samarbejde med Demokraterne fremsat et beslutningsforslag, der har til formål at udrydde børnefattigdom i Grønland, så velargumenterede tiltag vil vi i IA godt støtte, sådan at børnefattigdommen og den sociale ulighed udryddes helt.
Men det er en svær opgave, det er en udfordring, og det kræver, at partierne i Grønland samarbejder, og det er noget, vi skal tage op i Landstinget, hvor det hører til.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-02-19:
Indledningsvis vil jeg sige, at jeg anerkender den optimisme, som fru Juliane Henningsen udtrykker, og vil også give fru Juliane Henningsen en kompliment for at støtte det forslag til vedtagelse, som er blevet fremsat, i erkendelse af, at der er behov for en styrket indsats på det område.
Det synes jeg betyder meget og er et godt signal både til de grønlandske børn og unge og til befolkningen som sådan, så den kompliment vil jeg indledningsvis gerne give.
Jeg har et enkelt spørgsmål.
Nu nævnte jeg i mit ordførerindlæg, at vi i Det Konservative Folkeparti har etableret et samarbejde med Demokraterne, som jo er ved at være et stort oppositionsparti i Grønland, og som bl.a. er kommet med forslag til den grønlandske finanslov om, at man afsætter flere midler til det her område
Naser Khader (NY), 2008-02-19:
Nu har jeg ikke talt om tonen, og jeg bryder mig heller ikke ordet tone - heller ikke i andre debatter - så jeg har ikke brugt ordet tone.
Men det at bede de grønlandske politikere om at blande sig uden om de danske forhold synes jeg er at gå over grænsen.
Den grønlandske asylpolitik bliver bl.a. fastlagt her i Danmark, og derfor har de ret til at blande sig i en sag, der drejer sig om asylansøgere.
Jeg synes, det er deres ret at gøre det - og det gælder i øvrigt også andre sager.
Søren Espersen (DF), 2008-02-19:
Jamen jeg vil selvfølgelig gerne se det, som hr. Naser Khader har set.
Jeg synes bare, det er sådan en forfladigelse af debatten.
At vi siger tingene, som vi mener dem, er det så forfærdeligt i et demokrati?
Er det ikke det, vi er her for?
Er vi her for at pakke det ind i alle mulige pæne vendinger?
Så synes jeg, det bliver et trist parlament.
Synes hr. Naser Khader ikke det?
Naser Khader (NY), 2008-02-19:
Som jeg sagde i min ordførertale er der tale om visse danske politikere.
Jeg har hørt noget med indlandsisen og alt muligt.
Jeg har også hørt nogle sige noget, som jeg ikke nu husker helt præcis, men jeg husker at have læst hr. Søren Espersen sige noget, som jeg synes var over grænsen.
Det kan jeg finde til hr. Søren Espersen, når jeg kommer ned på min plads.
Søren Espersen (DF), 2008-02-19:
Hr. Naser Khader gør ligesom andre også har gjort, altså henviser til den her lidt udefinerlige tone, han ikke bryder sig om.
Men jeg synes, det er noget underligt noget at snakke om tone.
Jeg vil egentlig gerne vide, hvad det præcist er, jeg har sagt om hr. Lars-Emil Johansen og Siumut og Co., som hr. Naser Khader synes er dårlig tone.
Hvad er det præcist, der er blevet sagt?
Eller er det bare sådan en fornemmelse, at der nu bliver sagt et eller andet, der måske ikke er lige så pænt, som det skal være.
Eller er det noget fuldstændig konkret, der gør, at det her går over stregen?
Line Barfod (EL), 2008-02-19:
Jo, derfor undrer det mig også, at hr. Søren Espersen er imod de tiltag, der er kommet fra oppositionens side til at sikre, at børnekonventionen bliver overholdt i Danmark.
Det har hr. Søren Espersen og Dansk Folkeparti ikke ønsket at være en del af.
Jeg mener bestemt, at man skal gøre, hvad man overhovedet kan for at få børnekonventionen overholdt, men jeg tror, at den bedste måde at gøre det på i forhold til Grønland er, at grønlandske politikere ser på, hvad det er for nogle forhold i Grønland, man kan gøre noget ved for at fjerne fattigdommen.
Det kan jeg have mange ideer til, og jeg tror, at de er stik modsat hr. Søren Espersens ideer på en række områder.
Jeg tror, at de på nogle områder er sammenfaldende.
Og vi må jo så prøve se, hvad vi kan gøre for at fremme de ideer, både i Danmark, i Grønland, i Sverige og i mange andre lande.
Søren Espersen (DF), 2008-02-19:
Fru Line Barfod er god til at starte diskussionsklubber; det er jeg slet ikke spor i tvivl om.
Det er ikke noget, der skal diskuteres.
Børnekonventionen skal overholdes; det vil jeg gerne have en bekræftelse på.
Det er ikke noget, man gør til genstand for en diskussionsklub.
Børnekonventionen skal overholdes.
Er det ikke Folketingets ansvar, at børnekonventionen bliver overholdt inden for rigets grænser?
Søren Espersen (DF), 2008-02-19:
Jeg kan ikke se andet, end at alkoholmisbruget er faldende, hvilket jeg gerne vil give ros for.
Men det er det eneste område, hvor det går den rigtige vej ifølge alle de statistikker, jeg har fundet.
Og til udsagnet om, at der er flere og flere, der tager videregående uddannelser, vil jeg sige, at jeg oplever og hører om masser af grønlændere, som går ned her i Danmark, når de bliver sendt af sted til en videregående uddannelse, fordi deres danskkundskaber ikke er gode nok, i forhold til hvad de var for bare 15-20 år siden, fordi bl.a. fru Juliane Henningsens parti har indledt en grønlandisering, der betyder, at man ikke kan komme videre.
Det er det, jeg oplever.
Så jeg synes altså, at det er skønmaleri, og måske er det egentlig en måde for fru Juliane Henningsen at overbevise sig selv om, at det går godt, men sådan er det jo ikke ifølge statistikkerne, som vi plejer at holde os til her i Folketinget.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-02-19:
Jeg skal bare lige sige til hr. Niels Helveg Petersen, at det nu sådan set ikke var hr. Lars-Emil Johansen, jeg spurgte om det her.
Det var fru Juliane Henningsen.
Bare sådan for historieskrivningens skyld.
Derudover vil jeg sige, at det passer os ganske glimrende, for vi har jo aldrig anfægtet den grundlovssikrede ret til, at færøske og grønlandske folketingsmedlemmer stemmer og ytrer sig om danske forhold.
Der har været en interesse fra færøsk og grønlandsk side for at få udviklet en praksis hen imod det, hr. Niels Helveg Petersen siger har været praksis tidligere, nemlig at man ikke blandede sig i det, der blev betragtet som rent interne danske forhold, fordi man så også mente, at man i højere grad kunne hævde, at danske politikere så ikke skulle blande sig i grønlandske og færøske forhold.
Det har været en praksis, som er blevet håndhævet og udviklet, og den praksis er selvfølgelig endegyldigt tilendebragt i form af den indblanding - den grundlovssikrede indblanding - der fandt sted i forbindelse med asylpolitikken, altså afviste asylansøgeres forhold her i Danmark.
Det respekterer vi fuldt ud fra Dansk Folkepartis side, men så kan man bare ikke bagefter komme og sige, at vi heller ikke længere må blande os i, hvad der foregår i Grønland og på Færøerne.
Det er den logik, hr. Niels Helveg Petersen må anerkende.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-02-19:
Jeg har bedt om ordet her i dag, fordi debatten faktisk har skabt klarhed over et problem, som har plaget den danske politiske debat i nogle uger, nemlig spørgsmålet om de grønlandske medlemmers ret til at blande sig i danske forhold.
Jeg har oplevet hr. Kristian Thulesen Dahl foretage en stor kovending i dag - en glædelig kovending.
Nu var spørgsmålet til hr. Lars-Emil Johansen: Anerkender hr. Lars-Emil Johansen ikke danske politikeres ret til at blande sig i grønlandske forhold?
Jo, sagde hr. Lars-Emil Johansen, det gør jeg da.
Dermed er det jo, som om den diskussion er faldet ned, hvor den hører hjemme: at grønlændere har en fuldstændig selvklar ret til at blande sig i danske indenrigspolitiske forhold.
Jeg har hørt folk, der måske ikke har været medlemmer så længe som jeg, sige, at der skulle findes en eller anden regel om, at de grønlandske medlemmer ikke måtte blande sig i dansk politik.
Sådan en regel har aldrig eksisteret.
Jeg kan huske et meget interessant eksempel: I mange år sad hr. Ellefsen jo i Venstres folketingsgruppe, og han stemte sammen med partiet Venstre i alle anliggender.
Og jeg husker en dramatisk afstemning, da vi her i salen vedtog loven om TV 2, som blev vedtaget ved hjælp af to færøske stemmer; den blev vedtaget med 73 stemmer mod 71.
Sådan har det faktisk været igennem årene, at grønlandske og færøske medlemmer har blandet sig i danske politiske afgørelser.
Og jeg er glad for, at vi i dag fik gjort det fuldstændig klart, at sådan er det, og sådan skal det være.