runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2015-05-19:
Tak, fru formand.
Tak for ordet.
Vores socialordfører er desværre forhindret i at deltage i behandlingen af B 115 i dag, og derfor vil jeg på vegne af hende læse vores ordførertale op.
Dette beslutningsforslag handler om det samme tema som det foregående, og jeg vil igen gerne slå fast, at det ligger Socialdemokraterne meget på sinde, at mennesker med handicap skal have de samme muligheder for at realisere deres potentiale som alle mulige andre.
Det drejer sig om nogle af de mennesker, der har mest brug for hjælp fra fællesskabet, og derfor har vi selvfølgelig også en særlig stor forpligtelse til at sørge for, at de får hjælp.
Vi er dermed helt enige i intentionen bag beslutningsforslaget, nemlig at mennesker med handicap skal have den ledsagelse, de har behov for.
Det er bl.a. derfor, vi så sent som i efteråret i satspuljeforhandlingerne har afsat knap 40 mio. kr. til en pulje, som kommunerne kan ansøge til at iværksætte, udbedre og afprøve initiativer, som er rettet mod netop samvær og aktiviteter for mennesker med handicap.
Men lad mig nu gå over til det konkrete beslutningsforslag, som indeholder tre dele.
For det første skal det være muligt at spare ledsagetimer op i et helt år modsat de 6 måneder, som det er i dag.
For det andet skal det årlige tilskud til følgeudgifter på 837 kr. udbetales automatisk og ikke som i dag efter anmodning.
For det tredje skal aldersgrænsen for ret til ledsagelse sænkes fra 12 til 7 år.
Jeg vil ikke her gentage de indvendinger i forhold til økonomien i forslaget, som ministeren allerede har fremført, i stedet vil jeg nøjes med nogle bemærkninger til forslagets første del om opsparing.
Vi deler ministerens bekymring om, at en udvidelse af opsparingsmuligheden risikerer at gå imod det formål, som der er med ledsageordningerne i § 45 og § 97 i serviceloven.
Ledsagelse er tænkt som en hjælp i dagligdagen, ikke på ferier.
Hvis man har behov for hjælp på ferier – og mennesker med handicap skal selvfølgelig også have mulighed for at tage på ferie – så skal man have det ifølge udlandsbekendtgørelsen.
Hvis vi laver et system, hvor man i stedet sparer sin hverdagsledsagelse sammen til en ferie, så risikerer vi, at man ikke har mere ledsagelse tilbage i hverdagen, og det er jo ikke hensigtsmæssigt.
Så selv om vi deler intentionen bag forslaget, kan vi ikke støtte det.
Karina Adsbøl (DF), 2015-05-19:
Tak for det.
Dette beslutningsforslag handler om at forbedre ledsageordningen for børn og voksne med handicap, herunder at det bliver muligt at spare op til 180 timer sammen med henblik på en samlet anvendelse, og at aldersgrænsen for ret til ledsagelse nedsættes fra 12 til 7 år.
I 2012 udvidede satspuljepartierne ledsageordningen for unge mellem 16 og 18 år, som på grund af betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne ikke kan færdes alene, til også at omfatte børn og unge mellem 12 og 15 år.
Det forslag, vi vedtog, havde det formål at medvirke til inklusionen i samfundet af børn og unge med nedsat funktionsevne og at medvirke til, at denne gruppe bliver mere selvstændige og uafhængige af hjælp fra deres forældre.
I Dansk Folkeparti ser vi gerne på, hvordan vi finder endnu bedre løsninger, og det tilkendegav vi også klart i ministeriet, da vi i sin tid var indbudt til drøftelser af servicelovens voksenbestemmelser, som nu er skrinlagt.
Vi har tidligere fået afsat midler til en handicappolitisk tænketank.
Jeg ved ikke, hvor langt arbejdet er nu, da det er blevet udsat, men det er jo også interessant at se, hvad der kommer ud af det.
I Dansk Folkeparti finder vi det vigtigt, at aktørerne på området inddrages og også kan være med til at prioritere, hvordan de midler, der er, bliver brugt på handicapområdet, og hvordan de bedst muligt kan anvendes.
Der står i beslutningsforslaget, at der ingen udgifter er forbundet med at gøre opsparingsreglerne i ledsageordningen mere fleksible, end tilfældet er i dag, og at der formodentlig også vil være en besparelse at hente ved at udbetale det særlige tilskud til ledsageordningen automatisk, forud og årligt frem for at bruge ressourcer på dyr, individuel sagsbehandling.
Det synes vi jo i Dansk Folkeparti
lyder rigtig spændende, og vi vil gerne være med til at finde løsninger.
De samlede offentlige udgifter til at give børn ned til 7 år adgang til ledsageordningen vurderes ifølge forslaget at være 2½ mio. kr. årligt, og det skulle måske være muligt, at vi kunne finde nogle fælles løsninger, hvis det er det, det koster.
Vi vil i hvert fald gerne være med til at finde nogle løsninger på området, men jeg må bare sige, at det, jeg hører i forhold til området, er, at ministeren er svær at komme i kontakt med, også med hensyn til at holde møder.
Så vi ser frem til udvalgsbehandlingen, og jeg siger tak for ordet.
Lotte Rod (RV), 2015-05-19:
Tak for det.
Mennesker med handicap skal have et så aktivt og selvstændigt liv som muligt.
I Radikale Venstre kan vi ikke støtte forslaget her, fordi det for det første strider mod det oprindelige formål med ledsageordningen og for det andet koster penge, som Enhedslisten ikke har.
Jeg tror på et deltagersamfund, hvor alle skal have mulighed for at bidrage, og hvor vi helt grundlæggende tager ansvar ved, at kan man selv, skal man selv.
Så jeg har på en måde sådan to forskellige liberale stemmer inden i mig på det her område, for på den ene side er der en liberal stemme, der siger, at selvfølgelig skal folk have lov til at bruge tiden, som de selv synes, men på den anden side er der også en liberal stemme, der siger, at kan man selv, skal man selv, og hele ideen med ledsageordningen er jo at hjælpe dem, som ikke kan selv i hverdagen.
Ordningen er jo en hjælp i dagligdagen til at sikre, at børn og unge og voksne kan deltage i en lokal fritidsaktivitet, komme til fødselsdag eller tage i biografen.
Ordningen skal give de her mennesker en aktiv dagligdag uden for hjemmet, og det kan den jo ikke, hvis man sparer alle timerne sammen til en årlig ferie.
Så ryger ideen med, at det er en del af hverdagen.
Derfor synes jeg, at snittet ligger rigtigt, med at man i dag godt kan spare nogle af timerne sammen, men ikke dem alle sammen.
I dag er det jo også sådan, at det ikke er alle, der bruger alle de timer, de kan få, og derfor er det her også et spørgsmål om penge.
Mener vi, at vi bedst bruger flere penge på ferie, eller vil vi hellere bruge pengene på dem, der reelt har mest brug for hjælp?
Så vil jeg hellere det sidste.
Radikale Venstre kan derfor ikke støtte forslaget.
Stine Brix (EL), 2015-05-19:
Må jeg så ikke uddybe, hvad det er, ledsagelse handler om i den her sammenhæng, for det handler ikke kun om at blive fulgt hen til en børnefødselsdag eller til spejder, det handler jo om, at der er en person ved dig hele tiden, som kan hjælpe dig med f.eks. at gå på toilettet, som kan hjælpe dig med at få tøj eller på, som kan hjælpe dig med alle de basale ting, som du ikke er i stand til selv på grund af et handicap.
Og jo, det behov, behovet for at være i et frirum, hvor dine forældre ikke er med hele tiden, har børn, som er mellem 7 og 11 år, også ligesom 12-årige børn.
Jeg fik f.eks. en henvendelse i dag fra en mor, som har en datter på 7 år med autisme, som beskrev, at hun slet ikke havde tænkt tanken, og at det var helt befriende tanke at kunne tænke, at hendes datter også kunne deltage i nogle af de aktiviteter, som de i dag ikke kan være med til, fordi forældrene ikke lige kan tage fri for kunne deltage i en familiefødselsdag, som måske ligger lige efter skole.
Så jeg er simpelt hen ikke enig i ministerens vurdering af, hvorvidt der er et behov eller ej.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-05-19:
Med dette beslutningsforslag ønsker Enhedslisten at pålægge regeringen inden udgangen af 2015 at ændre servicelovens §§ 45 og 97 om ledsageordninger, så ledsagelsen også indbefatter socialpædagogisk bistand for udviklingshæmmede.
Med forslaget får folk, der er kognitivt handicappede, ret til 15 timers ledsagelse uden for hjemmet på linje med folk i dag, som har fysiske funktionsnedsættelser.
Enhedslisten ønsker at gøre dette til en borgerret og angiver, at forslaget vil koste ca. 200 mio. kr., som Enhedslisten ønsker at finde ved at skære i statens brug af konsulenter.
I Liberal Alliance er vi selvfølgelig optaget af, at vores svageste medborgere får den hjælp og støtte, som de har behov for.
Men vi er betænkelige ved at indføre endnu en borgerret og endnu et retskrav, der vil øge de offentlige udgifter.
Hjælpen til den enkelte handicappede skal i dag tilrettelægges efter en konkret vurdering af behov og forudsætninger, og som det fremgår af serviceloven, skal formålet med indsatsen være at forbedre den enkeltes sociale og personlige funktion samt udviklingsmuligheder og at forbedre mulighederne for den enkeltes livsudfoldelse gennem kontakt, tilbud om samvær, aktivitet, behandling, omsorg og pleje.
Liberal Alliance kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Daniel Rugholm (KF), 2015-05-19:
Tak for det.
Da den konservative ordfører, Tom Behnke, ikke kan være til stede, har jeg lovet at fremføre hans ordførertale. Det Konservative Folkeparti er positivt indstillet over for tankerne i beslutningsforslaget.
Vi er enige i, at persongruppen, der er berettiget til ledsageordningen, skal udvides til også at omfatte udviklingshæmmede, senhjerneskadede og andre med brug for socialpædagogisk bistand og dermed en særskilt kvalificeret ledsager, der kender personen.
Hvis behovet er der, bør muligheden for ledsageordning også være der.
Vi er dog ikke enige i den finansiering, som forslagsstillerne lægger op til.
Forslaget skal finansieres – det er afgørende for Det Konservative Folkeparti, at der er finansiering til stede, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2015-05-19:
Ja, tak til Enhedslisten, som rejser den her vigtige debat.
Vi har jo også fået rigtig mange henvendelser fra udviklingshæmmede, som gerne selv vil betale, og der kan vi også se at der kan være nogle udfordringer, ved at dem med flere midler måske vil kunne betale sig til ledsagelse, mens dem med færre midler ikke kan få nogen ledsagelse.
Men lad os så sige, at man fik en grænse på 15 timer, og at man så skulle lave noget tilkøb.
Hvad tænker Enhedslisten om det?
Det kunne være, ligesom man har det i serviceloven, hvor man kan tilkøbe sig ekstra rengøring hos et privat firma.
Hvordan forholder Enhedslisten sig til hele den problemstilling?
Som udgangspunkt er jeg jo enig i det her med, at kommunerne skal levere den her ydelse, og det har de ikke levet op til, og de har også krævet brugerbetaling for det.
Men jeg anerkender også ud fra alle de henvendelser, jeg har fået fra udviklingshæmmede, der står og har, kan man sige, midler også til måske at kunne betale en ledsager for at tage med på ferie en uge, hvis det er det, de har lyst til, at de så måske ikke kan få lov til det.
Jeg anerkender også, at den balancegang er svær.
Men det er måske noget, vi kan drøfte i det videre arbejde, altså hvordan vi bedst kan tilgodese alle parter bedst muligt, så både dem, der ikke har midlerne, kan, og så dem, som gerne vil, og som har en stor bankbog, også på en eller en måde får mulighed for at kunne tilkøbe sig en ledsager for en uge, hvis det er det, de har lyst til.
Stine Brix (EL), 2015-05-19:
Jeg synes, det er vigtigt at holde fast i det princip, at hvis man har et handicap, skal man ikke økonomisk belastes særligt af det.
Men vi vil selvfølgelig gerne drøfte alle muligheder, der kan være relevante i den her sammenhæng, så lad os da snakke videre om det.
Tak for det og tak til ministeren for endnu en grundig gennemgang.
Jeg vil gerne tage fat i det sidste punkt, der handler om børns mulighed for at få ledsagelse, altså at sænke aldersgrænsen fra 12 til 7 år.
Ministeren sagde, at små børn ikke har samme behov for et selvstændigt liv, som når man bliver 12 år.
Jeg er simpelt hen ikke enig i den udlægning.
Det gør alle andre børn i den alder i meget høj grad, og det, konsekvensen er for de her børn, når de ikke har samme mulighed, er, at de starter deres skoletilværelse som isolerede i forhold til de andre, for konsekvensen bliver, at de ikke kommer af sted på samme måde.
Så jeg er med på, at vi mangler at finde pengene til det, men behovet forstår jeg simpelt hen ikke at ministeren afviser.
Det er helt rigtigt, som ordføreren siger, at der i en periode var det forhold, at kommunerne ulovligt opkrævede brugerbetaling på det her område.
Det er heldigvis blevet stoppet, for principielt set, på papiret er det jo kommunerne, der skal levere på det her område.
De gør det bare ikke.
Så vi er gået fra en situation, hvor vi før så, at kommunerne faktisk tog sig betalt af borgerne på det her område, til at vi nu har en situation, hvor det i hvert fald i nogle sammenhænge er sådan, at man bare ikke leverer på det område, man skal.
Der, hvor jeg mener vi skal hen, er der, hvor vi helt oprindeligt havde tanken om, at vores, hvad skal man sige, socialpædagogiske tilbud skulle være sådan, at det selvfølgelig er en naturlig integreret del af det tilbud, man får.
Det, vi foreslår her, er, at der bliver lagt et absolut minimum for, hvor ringe det så at sige må blive.
Jeg er ikke tilhænger af tilkøbsmodeller, og jeg er heller ikke tilhænger af brugerbetaling på de her områder.
Jeg mener, der er tale om helt basale rettigheder, som man naturligt må forvente i et samfund som det danske, sådan at alle borgere har en helt reel ret til at kunne deltage i samfundet.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-05-19:
Jeg gentager: Vi ønsker ikke at sætte ydelserne ned.
For os handler det om, at det samlet set skal kunne betale sig at arbejde.
Det er derfor, at et kontanthjælpsloft er meget mere relevant end at sætte de enkelte ydelser ned.
Når man er på sygedagpenge, er det jo, fordi man er syg, og så hjælper det ikke noget at sætte ydelsen ned.
Den gruppe, som også regeringen har erkendt det betyder noget for, er kontanthjælpsmodtagerne.
Så vil jeg lige minde om, at dagpenge er en midlertidig løsning.
Vi så meget gerne en trappemodel, så man fik flere penge i starten og færre penge i slutningen.
For så kunne man tilpasse sin økonomi, så man samlet set fik præcis det samme, men bare startede på et højere beløb og sluttede på et lavere.
Det vil give mulighed for, at man ikke skal gå fra hus og hjem, selv om man kortvarigt er arbejdsløs, og det giver mulighed forj, at man kan tilpasse sin økonomi.
Vi har masser af forslag til, hvordan man kan gøre det, men det bliver nødt til at kunne betale sig at arbejde.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-05-19:
Jeg er helt hundrede procent sikker på, at jeg sagde, at det her forslag var rettet mod langtidsledige.
Så synes jeg, det er rigtig interessant, at den socialdemokratiske ordfører nævner, hvem der er i målgruppen her: Det er ressourcesvage, det er langtidssyge.
Det vil sige, at hr. Bjarne Laustsen mener, at den gruppe mennesker reagerer på økonomiske incitamenter.
Det synes jeg er helt forrygende, fantastisk.
Det synes vi er godt.
Så spørger hr. Bjarne Laustsen, hvad det er for nogle ydelser, man bare kan gå ned og få.
Det har man ret til i Danmark, ligesom man har ret til dagpenge osv. Men det er jo også sådan, at hvis man lytter til regeringens egne økonomer, så hører man, at 30 pct. af de arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet, når de selv bliver spurgt.
Det står f.eks. i en publikation fra Økonomi- og Indenrigsministeriet, »Familiernes økonomi, fordeling, fattigdom og incitamenter«.
Jeg tror, det er omkring 14 pct. af dagpengemodtagerne.
Det er, når man spørger dem selv.
Så at påstå, at der ikke er incitamentsproblemer i det danske overførselsindkomstsystem, er at tale mod bedre vidende.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-19:
Det må så betyde, at ordføreren mener, at dagpengene skal sættes ned med ca. 3.000 kr.
For der er mange jobs på det danske arbejdsmarked, hvor man ikke kan tjene mere end 18.000 kr. om måneden.
Så er der nogle ekstra gevinster i form af pension, feriepenge og nogle andre ting, der gør, at det er nogle andre beløb, vi taler om, når det kommer til stykket.
Men hvis det er månedslønnen, man sammenligner, så skal dagpengene jo sættes ned med 3.000 kr. Så jeg vil gerne spørge, om ordføreren kan bekræfte, at kontanthjælpsloftet er en anden måde at sætte ydelserne ned på?
For det betyder, at hvis man er kontanthjælp, er der visse ydelser, man ikke kan få i samme omfang, som man kan i dag.
For at komme tilbage på sporet vil jeg spørge: For at det efter ordførerens opfattelse kan blive attraktivt at arbejde, hvor meget skal de helt centrale offentlige ydelser som dagpenge og kontanthjælp så sættes ned?
Eller har ordføreren den holdning, at det der med, at det kan vi ikke være bekendt, er noget, ordføreren siger til alle de arbejdsgivere, der synes, det er helt i orden at give sådan nogle lave lønninger?
Eigil Andersen (SF), 2015-05-19:
For det første er der en del af de penge, der blev opnået gennem det, som Enhedslisten her omtaler, som blev brugt til at hjælpe mennesker bedre, og det er værdifuldt.
For det andet mener jeg også, at det må stå tydeligt for alle, der hører den her debat, at jeg har skitseret, at det ikke var SF's mening eller forslag, at de ydelser skulle nedsættes.
Der er så tilsyneladende åbenbart indimellem en vis pris, man må betale for det, også selv om det egentlig ikke er det enkelte partis politik.
Bjarne Laustsen (S), 2015-05-19:
Det er jo tirsdag eftermiddag, og tak for, at hr. Finn Sørensen på Enhedslistens vegne med det samme siger: Vi stemmer for, det er et godt forslag.
Men det er jo klart, hvis ikke man kan kende forskel på en pisk og en gulerod.
Pisken kommer ovre fra den blå side.
De vil sætte ydelserne ned.
Der er da en himmelvid forskel.
Det er da ikke noget med at lugte blod eller sådan noget.
Det er en kontant belønning til folk, der har været ude for en ulykke: trafikulykke, arbejdsulykke, sygdom, alt muligt andet.
De kommer tilbage til arbejdsmarkedet, og så får de en kontant belønning.
Der er da himmelvid forskel på det og så at sætte ydelserne ned.
Men jeg er da glad for, at hr. Finn Sørensen – efter at have brugt 99 pct. af taletiden på det negative – stadig væk holder fast i, at det ikke er så ringe endda, og at det fortsat kan svare sig at arbejde.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-19:
Det kan det også, selv om man ikke giver en sådan jobpræmie.
Jeg tror ikke rigtig, ordføreren har fanget pointen.
Jeg sagde, at ja, selvfølgelig er der forskel på pisk og gulerod.
Det er jo grunden til, at vi kan støtte det her lovforslag.
Der er en voldsom offensiv fra partierne til højre i salen, der vil give de arbejdsløse skylden for, at de ikke er i arbejde.
Det er et af de allervigtigste politiske spørgsmål i den politiske debat i Danmark, især op til det kommende folketingsvalg.
Og der kan det altså ikke nytte noget, at man, som man gør i det her lovforslag, faktisk kommer de borgerlige partier i møde på deres grundlæggende synspunkt om, at et økonomisk incitament er det, der bringer de arbejdsløse i arbejde.
Det er derfor, at Enhedslisten gør noget ud af at anholde begrundelserne og ikke selve forslaget.
Vi stemmer for forslaget, men det er jo ikke ligegyldigt, hvilke begrundelser man bruger i den politiske debat, og hvis man, som man er i færd med her, så småt kommer de borgerlige i møde på det helt grundlæggende spørgsmål, at hvis bare de ledige får nogle økonomiske incitamenter, skal de nok komme i arbejde, så går man helt galt i byen.
Bjarne Laustsen (S), 2015-05-19:
Det er jo mageløst.
Der er forskel på at give pisk og så at give en gulerod.
Det er vi enige om, ikke?
Alligevel taler hr. Finn Sørensen sig varm på det her og siger, at der ingen begrundelse er for at give en økonomisk gulerod, fordi det alligevel godt kan svare sig at arbejde.
Jamen så skulle man jo have ladet være med at stemme for, hvis man har det synspunkt.
Her har vi altså en gruppe, der på baggrund af den borgerlige regerings laden stå til, finanskrise osv., hvor der forsvandt mere end 150.000 job, og hvor ganske almindelige ordinært ansatte også røg ud og kom i arbejdsløshed, ikke kan være i det, vi kalder det rummelige arbejdsmarked, som jeg også ved ligger hr. Finn Sørensen meget på sinde.
Den gruppe kan man gøre noget for, og her giver man så en kontant belønning, hvis det lykkes at komme i arbejde.
Så jeg kan simpelt hen ikke forstå, at man bruger så meget tid på at tale det ned.
Jeg synes, man skulle bruge tid på at tale det op og så tage afstand fra de borgerliges ønsker om bare at sætte ydelserne ned.
Det synes jeg Enhedslisten skulle bruge sin tid på.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-19:
Jeg synes, at ordføreren skulle bruge noget tid på at gå hjem og overveje den selvmodsigelse, han er blevet grebet i i dag, nemlig at han på den ene side siger, at det kan svare sig at arbejde, men på den anden side også siger, at hvis nu vi indfører sådan et økonomisk incitament, vil det blive nemmere for den her gruppe at komme i arbejde.
Det har ikke noget på sig.
Det mener de borgerlige det har, og vi er ellers i andre sammenhænge enige om at kritisere de borgerlige for det synspunkt.
For Enhedslisten er der kun et argument for at indføre det her, og det nævnte jeg indledningsvis, nemlig at hvis vi kan hjælpe nogle mennesker, der har det rigtig svært økonomisk – og man må sige, at den her gruppe består af mennesker, der har det rigtig svært økonomisk; det nikker ordføreren til, det er vi enige om – så er Enhedslisten med på det.
Men begrundelsen kan man putte et vist sted hen.
Og så synes jeg, man skulle gå hjem og lidt overveje den selvmodsigelse, man her er blevet fanget i.
For den vil ordføreren blive revet i næsen fra nu af og under hele den kommende valgkamp.