runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2014-12-17:
Jeg synes faktisk, at jeg prøvede at svare, fordi det her spørgsmål handler om, hvad det bliver til ude i virkeligheden.
Jeg vil sådan set hellere stemme for, at der er det antal hjemmehjælpere i morgen, som vi har i dag, i stedet for at stemme for den politik, der er blevet ført her, hvor der er blevet færre og færre – det er jo det stik modsatte.
Jeg siger bare her fra talerstolen, at politik handler om tillid.
Venstre siger, hvad de vil.
Hvad var det, vi så før?
Hvad var det, der skete ude i det sorte tårn?
Det var få dage efter valget.
Så lavede man en politik, der gik i den fuldstændig modsatte retning.
Der har været minusvækst ude i kommunerne, selv om man gik til valg på det modsatte.
Vi har tillid til, at vi kan tage en politisk diskussion med Venstre om, hvordan Danmark skal se ud, hvis vælgerne giver os et mandat til det.
Politik handler om troværdighed.
Det handler ikke kun om, hvad man siger; det handler om, hvad man gør.
Christian Juhl (EL), 2014-12-17:
Jeg tror godt, at ordføreren kender den fornemmelse om sommeren, når man ligger på stranden og så tager sådan en håndfuld sand op.
Hvis man ikke holder meget øje med den, forsvinder den langsomt mellem fingrene, for det er der sådan en tendens til.
Nogle gange kan man også godt tænke lidt på Dansk Folkeparti på samme måde med deres holdning til dagpenge.
Derfor vil jeg gerne høre lidt mere om den.
For hvordan var det nu lige i 2010, i forhold til hvem der ødelagde tingene, midt i at den værste krise rasede?
Ja, det var jo Dansk Folkeparti.
Heldigvis – og det har vi jo jublet lidt over – vil Dansk Folkeparti så være med til at stemme for at halvere genoptjeningskravet igen, i hvert fald midlertidigt.
Men vi skal have fundet varige løsninger på genoptjeningskravet, frem til kommissionen er færdig.
Det her holder jo ikke ret længe.
Vi stillede 13 forslag sidste år, og der stemte DF imod alle 13 forslag.
Det gjorde vi for at finde ud af, hvordan mulighederne var i det her Folketing.
Kan ordføreren løfte sløret for, hvad man så vil gøre for at løse problemet for de arbejdsløse?
René Christensen (DF), 2014-12-17:
Først vil jeg sige, at vi påtager os det fulde ansvar for, at vi selvfølgelig har en anden holdning i dag, når vi kigger på dagpengespørgsmålet.
Det har vi lagt åbent frem, og sådan bør det også være.
Jeg synes, at vi i den her Folketingssal alt for tit oplever, at tingene er fuldstændig låst fast.
Selv om jeg fornemmer, at der blandt ordførerne, blandt folketingsmedlemmerne sådan set er et flertal for noget andet, så kan man ikke flytte sig, fordi farvekombinationen ikke passer.
Det er rigtig ærgerligt.
Vi anerkender, at da man lavede dagpengereformen, hvilede beslutningen på, at man forventede, at det var, så vidt jeg husker, 4.000-5.000 mennesker, der ville blive berørt af det.
Det, vi kunne se, var, at krisen gjorde, at langt, langt flere blev berørt af det.
Skal der i politik ikke være plads til, at man siger, at den beslutning, man traf, ikke holdt på den lange bane, og at man derfor må gøre den om?
Det synes jeg er rigtig ærgerligt at der ikke er plads til her i Folketingssalen.
Det burde der være.
Astrid Krag (S), 2014-12-17:
Tak for det.
Jeg skal gerne indrømme, at det for mig står som et af de største mysterier i nyere dansk politisk historie, at Dansk Folkeparti vælger at klæbe sig så tæt op ad Lars Løkke Rasmussen og hans nulvækst, men hvis vi nu lige lader det hvile og siger, at håbet er lysegrønt, hvor I i Dansk Folkeparti tror på, at I kan få Lars Løkke Rasmussen til at afvige fra det, der ellers virker som et meget klart krav fra hans side, nemlig kravet om nulvækst, så ved vi, at Dansk Folkeparti vil have en vækst på 0,8 pct. i de offentlige udgifter.
Jeg vil så bare bede ordføreren om at redegøre for, hvordan man vil have råd til det, samtidig med at man vil give de skattelettelser, man har lovet danskerne.
Christian Juhl (EL), 2014-12-17:
Jo, det er netop det, jeg siger, og det er der såmænd også.
Og vi vil hellere glæde os over 1 omvendt synder end 25 hellige, havde jeg nær sagt.
Det er også det, jeg siger, og derfor spørger jeg ikke om, hvorfor i alverden I har skiftet holdning.
Det skal man kun sætte pris på.
Nu gælder holdningen så, frem til kommissionen er færdig.
Derfor spørger jeg: Hvad er Dansk Folkepartis strategiske løsning på de store problemer, vi har på dagpengeområdet?
Jeg prøvede jo at kigge på de 13 forslag, vi kunne finde på som gode forslag, og dem ville DF ikke være med til sidste år.
Måske kan det være – og det håber jeg da – at I har ændret mening, og at I så vil være med næste gang, men vil ordføreren i stedet for at snakke om, hvad der er tilladt og ikke tilladt herinde, så prøve konkret at sige, hvilken politik man vil føre for at bringe de arbejdsløse ud af den forfærdelige situation, de er i nu, sådan at vi kan se, om der er nogle muligheder for reelt at lave noget politik?
Vi kan jo ikke bare skælde regeringen ud for ikke at ville komme med nogle planer og så ikke selv komme med nogle.
René Christensen (DF), 2014-12-17:
Det er jeg meget enig i.
Det, der er vigtigt, er jo bl.a., at vi får opkvalificeret vores ledige.
Derfor har vi også været med i de aftaler, som netop sætter ind, i forhold til at vi skal opkvalificere de ledige.
Det, vi ser i øjeblikket, er desværre, at vi har rigtig mange ledige gående, som er dygtige håndværkere, og som har en hel masse erfaring, men desværre ikke har papir på noget.
Derfor er det rigtig godt med den beskæftigelsesreform, der kommer nu.
Der bliver nemlig mulighed for at blive opkvalificeret og få papir på de færdigheder, som man har, sådan at man kan komme ud og kunne konkurrere på markedet.
Og de skal selvfølgelig have noget papir med på det.
Der takker vi selvfølgelig også for den gode dialog, den gode debat, der har været med regeringen, hvor vi har fået lavet nogle rigtig gode aftaler, der netop sætter ind på uddannelsesområdet.
Og så ser vi jo gerne, at vi får et konjunkturbestemt system fremadrettet.
Lars Dohn (EL), 2014-12-18:
Ja, det er jo sådan, at alene udsættelsen af stigningen på ejendomsskatter udgør 15 mia. kr., så det vil sige, at der her er tale om en langt større subsidiering af ejerboliger end af lejeboliger.
Med hensyn til det her med rettigheder er det jo sådan, at Liberal Alliance er foruroliget over det, hvis en velhaver skulle komme til at bo i en almen bolig.
Jamen under de parisiske broer har det altid været sådan, at enhver har ret til at overnatte, men det har næsten altid været de hjemløse, der har sovet der.
Jan Johansen (S), 2014-12-18:
Allerførst vil jeg sige, at Venstres hr. Søren Pinds forslag om at fjerne huslejereguleringen for private lejeboliger jo ikke er noget, jeg har opfundet.
Det er noget, hr. Søren Pind selv har været ude med offentligt.
Og umiddelbart vil jeg sige, at det måske er Venstres politik – det har været fremme før.
Hvad angår maksimalpriserne på andelsboliger, vil jeg sige, at det jo også er sandt, at man fra Venstres side gerne vil fjerne dem.
Så jeg synes i hvert fald lidt, at jeg bliver skudt noget i skoene.
Jeg vil gerne sige om priserne på andelsboliger, at jeg ikke har priserne her.
Dem kan man jo prøve at forespørge om ovre i ministeriet.
Jeg ved ikke, hvad det kommer til at koste.
Jeg ved bare, at de er attraktive, og vi vil gerne have en blandet beboersammensætning, og derfor vil vi gerne have nogle flere almennyttige boliger.
Man ved jo, at i bl.a. København har borgmesteren forsøgt at få bygget nogle flere almennyttige boliger, for der flytter 1.000 personer til København om måneden.
Og det skal jo ikke være sådan, at vi jager mennesker med almindelige indkomster ud af byen, fordi der kun skal være plads til, at dem med pengepungen i orden kan bo der.
Louise Schack Elholm (V), 2014-12-18:
Jeg har svært ved at tro, at ordføreren ikke ved, hvad huslejen bliver, for ved sådan nogle forhandlinger plejer man at få nogle beregninger på, hvad huslejen bliver.
Så det er jeg sikker på ordføreren har set, men det kan være, ordførerne ikke kan huske det.
Jeg vil prøve at spørge ordføreren: Hvor mange enlige kontanthjælpsmodtagere tror ordføreren har råd til en lejlighed til 9.000 kr. om måneden?
Lars Dohn (EL), 2014-12-18:
Nu nævnes der her især fra Venstres side, at de almene boliger er meget støttede, altså at grunden til, at der er sådan en pris på 9.000 kr., som jeg har hørt at prisen for en nybygget familiebolig vil være, jo er, at 88 pct. af udgiften er finansieret over et realkreditlån.
Men jeg vil da spørge ordføreren, om der ikke også er offentlig støtte i form af rentefradrag og lignende til private boliger i det her land.
Jan Johansen (S), 2014-12-18:
Ja, det var en konstatering.
Jo, vi må jo erkende, at når man køber sig en privat bolig og tager et lån i boligen, så kan man trække renten fra.
Jamen jeg kan jo ikke sige, om hr. Lars Dohns tal på 9.000 kr. er rigtigt.
Jeg kender ikke det konkrete tal for, hvad boligen kommer til at koste.
Det kommer også an på, hvor stor den er.
Det er jo ikke lige meget, om den er på 40 m² eller 110 m².
Jeg ved bare, at hvis man før i tiden boede et par studerende i en toværelses, flyttede man derfra, når man fik børn osv.
Det gør man ikke mere, for det er egentlig svært at finde en bolig, man har råd til at købe, eller i det hele taget at finde en bolig.
Derfor er det så vigtigt, at vi får en blandet beboersammensætning, og derfor skal vi have nogle flere almennyttige boliger.
Louise Schack Elholm (V), 2014-12-18:
Jeg gider ikke engang kommenterer på alt det øregas, ordføreren sagde, om Venstre og vores politik.
Det må stå fuldstændig for ordførerens egen regning, for det passer i hvert fald ikke.
Nu siger ordføreren gang på gang, at der skal være boliger til dem med små og mellemstore indkomster.
Hvor dyre bliver de lejligheder?
Passer det, når hr. Lars Dohn siger, at de kommer til at koster 9.000 kr. om måneden i husleje?
Jan Johansen (S), 2014-12-18:
Nu henviste jeg til lovgivningen om ventelister.
Det vil jeg stadig væk fastholde.
Er der en rig, der gerne vil bo et attraktivt sted, og som er skrevet op på en venteliste, har man lige ret til det.
Lige ret for alle, det er jo Danmark, også selv om man har mange penge på lommen.
Det er også derfor, at vi prøver at skabe nogle boligformer, så alle mennesker kan bo de attraktive steder, også dem med små og mellemstore indkomster.
Jeg ved ikke rigtig, om hr. Ole Birk Olesen har ret i, at de vil stå i kø.
Det kan da godt være, men der er lige ret for alle.
De betaler jo også deres skat.
Louise Schack Elholm (V), 2014-12-18:
Nej, Venstre har ikke tænkt sig at bestemme, hvor folk skal bosætte sig.
Vi går ind for den private ejendomsret, og derfor har man lov til at købe en bolig, hvor man ønsker at bo.
Det har vi ikke tænkt os at gøre op med.
Vi har ikke tænkt os at sige, at der er for mange akademikere på Østerbro, så der må man ikke bo, når man har fået en højere uddannelse.
Det synes vi ikke er en måde at gribe tingene an på.
Vi har en privat frihed, og vi har også lov til at bosætte os, hvor vi har lyst.
Liv Holm Andersen (RV), 2014-12-18:
Nu kan jeg høre, at ordføreren siger, at hun godt kunne tænke sig, at folk blandede sig mere i de udsatte boligområder.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, om Venstre også godt kunne tænke sig, at folk på tværs af indkomster blandede sig mere i andre dele af vores større byer, Aarhus, Aalborg, København, for det er jo ikke kun et københavnerfænomen.
Det her er noget, som kommunerne på tværs af landet og på tværs af vores store byer har efterspurgt for netop at gøre op med den problemstilling, som der er i det danske samfund, nemlig at byerne bliver mere opsplittede på indkomster.
Kunne Venstre også godt tænke sig, at man gjorde noget ved det i andre dele af de større byer, eller er det kun noget, der gælder de udsatte boligområder?
Det er sådan et relativt dogmatisk svar, må man bare sige.
Altså, i Radikale Venstre går vi sådan set også ind for den private ejendomsret.
Vi kan så forstå, selv om der være noget intern uenighed i Venstre, at Venstre trods alt går ind for f.eks. lejeregulering, og det må jo være, fordi man ønsker blandede byer.
Så kunne jeg godt tænke mig bare at høre, om man ikke anerkender, at der er den her polarisering i de store byer, og om man ikke anerkender, at almene boliger er noget af det, man kan bruge for at modvirke netop den opsplitning.
Louise Schack Elholm (V), 2014-12-18:
Derfor lavede vi jo også styringsreformen i 2009.
Vi lavede ghettopakken i 2010.
Vi lavede også en finansieringsreform i 2009, der gjorde det 10-12 pct. billigere i starthusleje i de almene boliger.
Det var også ting, der skulle fremme den almene sektor, så vi fik en mere blandet beboersammensætning.
Så jeg vil sige, at det synes jeg allerede vi har taget fat om og kigget på og fået løst.
Det er jo ikke ensbetydende med, at jeg synes, det er okay at krænke den private ejendomsret på den måde, som man lægger an til at gøre her.
Jan Johansen (S), 2014-12-18:
Socialdemokraterne har en politisk ambition om, at vores byer skal være til at bosætte sig i for alle.
Der skal være plads til både de studerende, pensionisterne, børnefamilierne og borgere med små og almindelige indkomster – også i de nye bydele, der skyder op i byerne.
Byerne må ikke kun være for de velhavende.
Set med socialdemokratiske briller er lovforslaget, som vi behandler nu, derfor rigtig positivt.
Lovforslaget følger nemlig op på den del af finansloven, der handler om at sikre en mere blandet beboersammensætning i de nye boligområder i de store byer.
Forslaget betyder konkret, at kommunalbestyrelserne fremover kan fastsætte krav om, at op til 25 pct. af boligmassen skal være til almennyttige boliger i forbindelse med lokalplanlægningen af nye boligområder, og at de fem store bykommuner får mulighed for at yde ekstra lån til opførelse af almennyttige boligområder, hvor det i dag ellers ikke er muligt at bygge almennyttige boliger på grund af for høje grundpriser.
Med forslaget får kommunen altså et ekstra værktøj til at skabe mere blandede boligområder i de nye bydele.
Fra Socialdemokratiets side har vi som sagt den indstilling, at alle samfundslag skal have mulighed for at bosætte sig i byerne.
Akademikeren og den arbejdsløse skal fortsat kunne mødes nede i den lokale Fakta, og deres børn skal gå i samme folkeskole, også i de nye boligområder i byerne.
Man kan jo sige, at nogle af de forslag, som er kommet fra Venstres folketingsmedlemmer i det forløbne år, direkte trækker i den modsatte retning af vores.
Her tænker jeg selvfølgelig på forslaget om at fjerne maksimalprisen på andelsboligerne og forslaget af Venstres hr. Søren Pind om at fjerne huslejereguleringen for private lejeboliger.
Det er forslag, der vil betyde en opsplitning mellem rige og fattige kvarterer og tilmed presse folk med mellemindkomster og lave indkomster ud af vores byer.
Det hjælper lovforslaget på vej med, og derfor støtter Socialdemokraterne forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-18:
Hvis man nu siger, at der bliver bygget et nyt attraktivt boligområde i Nordhavnen i København, hvor der er boligområder på vej, som kommer til at ligge med udsigt over vandet, havnen osv., og hvis der så er 25 pct. af boligerne der, der skal være almene boliger, som skal være lige så attraktive som de andre, men som bare skal være billigere, så er der jo rigtig mange, der gerne vil bo der, og køen bliver lang.
Vi kan ikke forestille os andet, for når man kan få en attraktiv bolig billigt, er det et godt tilbud.
Vil Socialdemokraterne så forhindre, at de velhavende søger om at komme til at bo der?
Når man tjener 1 mio. kr. om året eller 2 mio. kr. om året, kan man så ikke komme ind og bo i de statsstøttede boliger?
Jan Johansen (S), 2014-12-18:
Den almennyttige boligsektors love siger jo helt klart, at der er ventelister, og at det er ventelisten, der bestemmer, hvem der skal ind.
Så hvis der er en millionær, der vil spare lidt penge og bo i en billig og attraktiv bolig, så må man skrive sig på ventelisten.
Så kan man også bo der.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-18:
Så det vil sige, at til de der attraktive almene boliger med en kraftig statssubsidiering, hvor man kan bo ved siden af nogle andre velhavere, kan velhaverne stille sig i kø ligesom alle andre og få en bolig der, og så skal håndværkeren, der har købt et parcelhus ude i Herlev eller Ishøj, finansiere over skatten, at der kan bo en millionær i Nordhavnen, fordi der bare skal være tilskud til at bo i Nordhavnen, uanset hvilken indkomst man har.
Jeg tænker bare, at når man gerne vil give tilskud til folk, der ikke har så høje indkomster, er det lidt dumt at give dem til folk med høje indkomster.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-12-18:
Nu vil forskellen på de her boliger f.eks. i Nordhavnen og de parisiske broer være, at der vil være langt flere, der vil synes, at det er attraktivt at bo i de her boliger.
Nu fik vi jo lige bekræftet før af hr. Jan Johansen, at han forudsætter, at det nok også bliver de studerende og de færdiguddannede, altså højtuddannede mennesker, der kommer til at bo i de her boliger, og det er så udmærket.
Man kan så overveje, om man skal støtte det, for som jeg ser det, bliver der et problem her, og det vil jeg godt høre hvad hr. Johansen så mener vi skal gøre ved.
For hvis de her ventelister bliver meget lange, fordi de her boliger netop bliver nogle attraktive boliger til en billig penge med en lækker udsigt – det er nogle rigtig dejlige steder at være – så bliver køen meget, meget lang.
Her bliver den muligvis endnu længere.
Jan Johansen (S), 2014-12-18:
Jeg ved tilfældigvis, at man i Odense har bygget almene boliger nede på havnen lige ved siden af Utzontegnede private boliger, og det billede, som ordføreren nu tegner her, er ikke det billede, som tegner sig dernede.
Jeg er sikker på, at det nok skal finde et godt leje, og hvis det er de velhavende, som hr. Ole Birk Olesen fremhæver, der vil stå i kø, så tror jeg ikke, at de venter så længe og vil stå så længe i køen, før de kan få en bolig.
Jeg tror bare, at vi skal se i øjnene, at det, der sker, er, at man er ved at puffe dem med små og mellemstore indkomster ud af byen, fordi det hele stiger så meget i pris, fordi det er attraktivt at flytte ind til byen.
Det er det, vi vil modvirke med det her forslag, og jeg synes, det er et rigtig godt forslag.
Liv Holm Andersen (RV), 2014-12-18:
Lad mig bare slå fast, at Radikale Venstre anser sig selv for at være et økonomisk ansvarligt parti.
Det tror jeg sådan set også at der er et generelt billede af.
Men Radikale Venstre er ikke kun et økonomisk ansvarligt parti, Radikale Venstre er også et socialt ansvarligt parti, og Radikale Venstre er et parti, der har nogle ideer og værdier om, hvordan vi godt kunne tænke os at have vores byer og samfund til at se ud.
Derfor tager vi også en række andre hensyn.
Så er det jo altså også bare sådan, at det er Københavns Kommune, der har efterspurgt det her.
Det er Københavns Kommune, der skal have deres økonomi til at hænge sammen, også efter det her forslag.
Derfor vil jeg egentlig sige det sådan, at der selvfølgelig er en hel masse hensyn at veje op imod hinanden, når man foreslår en ny politik.
Det kender spørgeren sikkert udmærket til, og vi har altså valgt at sige, at hensynet til, at vi godt kunne tænke os nogle mere blandede byer og godt kunne tænke os at imødegå polarisering, er det vigtigste hensyn.
Louise Schack Elholm (V), 2014-12-18:
Jeg er da glad for, at ordføreren erkender, at det ikke er økonomisk ansvarlighed, der bærer det her lovforslag, for det er det da så langt fra, må man sige.
Til det her om blandet beboersammensætning må jeg jo bare henvise til min kollegas, hr. Ole Birk Olesens, oplæg.
Jeg har også selv studeret boligpolitik på universitetet, og dengang sagde undersøgelserne det samme, nemlig at i de attraktive almene boliger bor de rige og veluddannede.
Det vil også komme til at ske her.
Så det kommer ikke til at give en mere blandet beboersammensætning.
Det kommer bare til at give billige boliger til veluddannede.
Mener ordføreren virkelig, at det er rimeligt, at man skal pålægge private grundejere en udgift på mellem 200 mio. kr. og 1,1 mia. kr. for at give billigere boliger til højtuddannede?
Liv Holm Andersen (RV), 2014-12-18:
Nu er der også en lang række eksperter, som rent faktisk mener, at det her forslag vil give mere blandede byer, så det kan vi jo diskutere herfra og til månen, skulle jeg lige til at sige.
Det kunne være, at vi under udvalgsbehandlingen skulle lave et eller andet med at invitere nogle folk ind, som ved mere om området, end vi gør, og som kan fortælle os om nogle af de her forskellige hensyn, der er at tage.
Noget helt andet er jo, at jeg bestemt ikke sagde, at det her er økonomisk uansvarligt.
Er det, fru Louise Schack Elholm står og siger, at det er uansvarligt at lave almene boliger?
Nej, okay.
Det er uansvarligt at lave flere almene boliger, men ikke uansvarligt at lave nogle.
Det er sådan en lidt mærkelig præmis.
Så vil jeg i øvrigt også sige, at boligjobordningen er sådan noget, som man er meget glad for i den ende af spekteret, hvor spørgeren sidder.
Det har sådan set også været en god nok idé, men der er problemet jo også, at man lader resten betale for det, som nogle får.
Sådan er det jo med flere ordninger her i samfundet, og sådan er det også med den almene ordning, og den er Venstre ikke imod.
Så jeg synes, at spørgerens præmis er lidt sær.
Louise Schack Elholm (V), 2014-12-18:
Nu plejer ordførerens parti jo at bryste sig af at være økonomisk ansvarligt.
Det kan man jo godt kalde for en slags skat.
Når man forringer folks grundværdi, er det en værdiforringelse for folk, og de bliver pålagt en udgift.
Mener ordføreren, at det er til gavn for væksten i Danmark og for udviklingen i Danmark, når man bare i Københavns Kommune pålægger folk økonomiske udgifter på mellem 200 mio. kr. og 1,1 mia. kr.?
Charlotte Dyremose (KF), 2014-12-18:
Altså helt ærligt, som om det her skulle være en modstand mod almene boliger!
Kan den radikale ordfører ikke bekræfte, at der faktisk findes grunde i København, hvor man – inden for rammerne af den nuværende lovgivning og med de nuværende priser og med de muligheder, der er for maks. betaling til almene boliger – kan bygge almene boliger, og at det her forslag derfor alene handler om, at Københavns Kommune skal kunne tvinge nogle grundejere, typisk pensionsselskaber, til at sælge grundene til mindre penge, end de reelt er værd, og som de måske oven i købet har købt dem for?
Det bliver så de mennesker, som det tidligere så ansvarlige radikale parti engang mente det var ansvarligt at bede om selv at spare op til deres pension, der nu mister en del af deres pension, fordi deres pensionsselskab er tvunget til at sælge grunden billigt eller lade grunden stå ubebygget, og det er så den lillebitte krog, man hænger sig fast i, og hvor man siger: Så er det sandelig ikke ekspropriation, for de kan jo også bare lade være med at bruge grunden til noget som helst; så har vi ikke taget den fra dem.
Skal man så spare op til pensionen med risiko for, at De Radikale kommer og tager ens penge?
Liv Holm Andersen (RV), 2014-12-18:
Jeg synes bestemt, at man stadig væk skal spare op til sin pension, men det er sådan lidt uden for samtaleemnet i dag.
Spørgeren spørger om, hvorvidt det er rigtigt, at der er grunde, som der sagtens kan bygges alment på i dag.
Ja, det er der jo.
Der bliver bygget alment allerede i dag.
Det, vi godt kunne tænke os, var at forbedre mulighederne for at bygge alment.
København – og Aarhus sådan set også – er jo store byområder, og vi kunne altså godt tænke os, at det ikke blev sådan, at man lægger alt det almene i et område, og så har man nogle velhaverkvarterer i et andet område.
Vi kunne sådan set godt tænke os, at tingene blev mikset mere ind i hinanden, for det synes vi skaber nogle stærkere boligområder, nogle stærkere byområder.
Vi synes sådan set, at det er et sundt princip, at der er blandede boligformer, og at det ikke på den måde er opsplittet, som vi ser en større og større tendens til.