runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Daniel Rugholm (KF), 2015-05-13:
Tak for det.
Jeg er på mange måde enig med forslagsstillerne om store dele af indholdet i det her forslag.
Hensigten bag det tror jeg også de fleste partier kan bakke op om.
I Konservative Folkeparti er vi enige i, at vi har en meget vigtig opgave i forhold til udvikling af biodiversiteten i Danmark, ikke mindst i de danske skove og for de arter, som knytter sig til skovene.
Vi er enige i, at det, der skal til, bl.a. er mere urørt skov.
Vi er også enige i den evaluering af 20 års indsats for biodiversiteten, som der henvises til i forslaget.
Den lyder sådan her: »Af virkemidler med primært fokus på beskyttelse af biodiversitet er udlæg af urørt skov i langt de fleste tilfælde det mest omkostningseffektive virkemiddel...«.
Det er også årsagen til, at vi tidligere på aftenen behandlede et beslutningsforslag om samme emne.
Vi ønsker mere urørt skov, ikke mindst fordi det giver mest biodiversitet for pengene.
Det er rigtig sund fornuft.
Så langt, så godt.
Men det her forslag handler så også om et helt konkret geografisk område, og der har vi nogle bekymringer.
Jeg er sådan set enig med forslagsstillerne i, at de skitser eller de forslag, vi har set til Nationalpark Kongernes Nordsjælland, har været utilfredsstillende.
Men jeg må tage hatten af for den indsats, som sker i området.
Forslaget er væsentligt forbedret, ikke mindst på grund af en stor indsats med mange besøg hos private lodsejere.
Kan det fortsat forbedres?
Ja, bestemt, og det arbejdes der hårdt og målrettet på.
Derfor vil det også være lidt ærgerligt, hvis dette beslutningsforslag kortslutter den proces.
Etablerer man en nationalpark nu i et begrænset område ved Gribskov og Esrum Sø, så har vi i hvert fald svært ved at forestille os, at man senere laver den større løsning med naturkorridorer fra Gribskov og Esrum Sø op mod skovene ved Helsingør og ud til Tisvilde Hegn.
Jeg kan godt læse i forslaget, at man ikke mener, at oprettelse af Naturnationalpark Gribskov & Esrum Sø vil have indflydelse på nationalparkprocessens udfald for resten af Nordsjælland.
Det frygter vi dog det kan og også vil.
Og det vil være ærgerligt, at man mister både sammenhæng i projektet og motivation for det videre arbejde for dem, som kæmper hårdt for en endnu bedre sammenhæng i det areal i Kongernes Nordsjælland.
Vores mål er også fortsat, at Kongernes Nordsjælland kan etableres som nationalpark, og derfor kan vi desværre ikke støtte dette forslag.
Pia Adelsteen (DF), 2015-05-13:
Tak for det.
Jeg synes, det er et godt forslag, der er fremsat.
Der er to ting i det, som jeg synes er særdeles positive.
Det ene er, at forslaget giver noget mere biodiversitet, hvis urørt skov altså er lig med mere biodiversitet, og der har jeg i forbindelse med det sidste punkt jo lige stået her med en artikel, hvor alle eksperter var enige om at det var sådan man skulle gøre det.
Så jeg synes, det er godt.
Det er statsejet skov, og det er også en statsejet sø, så der er ikke nogen private lodsejere, der bliver berørt af det.
Så i bund og grund synes jeg det er et ganske positivt forslag.
Jeg synes også, det er positivt, set i sammenhæng med Kongernes Nordsjælland, altså nationalparken deroppe.
For der kommer da noget mere grønt ind i den, hvis det er det, der skal være definitionen på en nationalpark.
Men det er jeg nu ikke helt sikker på det er alle steder, som hr. Per Clausen også selv sagde.
I forhold til finansieringen er der igen det, at man beregner nogle beløb, og så er der nogle andre, der beregner det til at koste noget andet.
Jeg kunne ikke lade være med at hygge mig lidt, for de her 6 hektar koster altså 20 mio. kr., hvor 25 ha koster 35-40 mio. kr.
Så man skal bare tage meget mere, fordi det så bliver billigere.
Sådan kan man i hvert fald næsten fristes til at have det.
Om det så er rigtigt, kan man nok ikke lige sige.
Men jeg synes, vi skal se på det under udvalgsarbejdet.
Jeg er helt sikker på, at vi kan få noget positivt ud af det, for jeg tror i bund og grund, vi vil det samme.
Vi vil have mere biodiversitet, og vi vil bruge nogle af de statsejede arealer til det.
Og så vil det give noget mere sammenhæng i det, der på et tidspunkt forhåbentlig skal blive til nationalparken Kongernes Nordsjælland.
Så det ser vi positivt på i Dansk Folkeparti.
Henrik Høegh (V), 2015-05-13:
Jeg skal ikke skuffe hr. Per Clausen.
Jeg er efter at have lyttet til eksperterne enig med hr. Per Clausen i, at en indsats i skovene er det hurtigste og bedst virkende for at imødegå tabet af biodiversitet.
Jeg er også enig i, at staten bør gå foran.
Jeg har så et enkelt spørgsmål: Er de 20 mio. kr., som vi nu har hørt at det her koster på alene 6.000 ha, en del af den række af aftaler, Enhedslisten har indgået med regeringen på det her område?
Henning Hyllested (EL), 2015-05-13:
Næh, men det er der så andre der mener.
Det er kun et spørgsmål om tid, før man kan begynde at aflæse det i statistikkerne, og det er virkelig beklageligt, hvis den udvikling kommer.
Ministeren oplyser, at Trafikstyrelsen sidder med i den her analysegruppe, og det er selvfølgelig glædeligt, at man er med helt fremme.
Men det kommer jo i høj grad an på, hvad det er for et mandat, Trafikstyrelsen har, eller – hvad skal vi sige – hvad det er for et opdrag, Trafikstyrelsen har fået til sådan nogle forhandlinger.
Hvad er det for nogle instrukser, man har givet Trafikstyrelsen til de der forhandlinger?
Har man f.eks. sagt til Trafikstyrelsen: Prøv at se på ideen om en eller anden form for procentvis fastansættelse?
Ministeren var lidt inde på, at der godt kunne være andre ordninger, som måske sikrede det samme.
Det har jeg svært ved at få øje på, må jeg indrømme, for det er klart, at en eller anden form for fastansættelse jo også fastlægger, hvem der har ansvaret.
I sidste ende vil det jo netop være virksomheden, for flymekanikeres vedkommende netop flymekanikervirksomheden og, hvis det var et flyselskab, flyselskabet.
Og det er jo lige nøjagtig dr, hvor det hele flyder i øjeblikket med de her løse ansættelser: Hvem har arbejdsgiveransvaret?
Henrik Høegh (V), 2015-05-13:
Det var blot af hensyn til de seneste dages forhandlinger, at det var lidt vigtigt for mig at høre, for det vil sige, at så er vores forslag altså ens på det her område.
De to beslutningsforslag, vi har behandlet her – selv om vores fik meget kritik, fordi der ikke var finansiering, også fra Enhedslistens side – er altså ens på det her område.
Per Clausen (EL), 2015-05-13:
Der er ikke nogen tvivl om, at hvis man skal gennemføre det her forslag, skal man skaffe nogle penge.
Jeg kritiserede sådan set ikke hr. Henrik Høegh eller blå blok for, at de ikke i udgangspunktet havde nogen finansiering; jeg kritiserede dem, fordi de lod, som om de havde en finansiering.
Den finansiering gik ud på, at de ville bruge nogle penge, vi andre havde skaffet.
Og det er derfor, jeg har sagt til regeringen, at det, der er vores udgangspunkt, er, at vi kan aftale, at vi har en målsætning, og at vi har en aftale om, at den målsætning når vi inden for nogle år, men vi anerkender også, at betingelsen for, at vi når den, er, at vi kan blive enige om skaffe nogle flere penge.
Og sådan er det.
Nu er der jo økonomisk råderum og alt muligt andet og 2020-planer, så mange ting kan jo lade sig gøre.
Per Clausen (EL), 2015-05-13:
Derfor er jeg en lille smule overrasket, når det nærmest lykkes miljøministeren at fremstille det, som om at hvis man laver urørt skov i Gribskov, er det lige før, at det har en negativ effekt i forhold til biodiversitet.
Det forstår jeg ikke helt, for man kunne forstå på ministerens beregninger – som vi glæder os til at se – at det her jo sådan set lever op til højrefløjens ønske om, at det skal være dyrt.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-13:
Det, der var pointen, var, at det, som ligger i forslaget her, i forhold til at man sælger nåleskov for at opnå det, man gerne vil i resterende dele af skoven, altså også vil medføre et tab af biodiversitet.
Så det var sådan set bare i al stilfærdighed det, jeg pointerede, men som sagt sender vi meget gerne beregningerne over.
Per Clausen (EL), 2015-05-13:
Men jeg går dog alligevel ud fra, at ministeren er enig med mig i, at lige præcis Gribskov er et sted, hvor det faktisk giver rigtig god mening at etablere urørt skov, fordi man ved at fastholde en kontinuitet der i den største del af skoven faktisk har rigtig, rigtig gode muligheder for at få en meget, meget effektiv forbedring af biodiversiteten.
Og det synes jeg jo er en lille smule vigtigt, for ellers kunne man godt få det indtryk, at miljøministeren sådan finder på det ene argument mod det ene forslag og det andet argument mod det andet forslag, og så bliver det aldrig til noget, og så bliver jeg bekræftet i den mistanke, jeg nødig vil nære, nemlig at regeringen er meget optaget af, at der ikke sker noget på det her område.
Jens Joel (S), 2015-05-13:
Tak for det, formand, og tak til Enhedslisten for at lade os fortsætte den her diskussion om biodiversitet, særlig i skovene.
Jeg vil sige, at det jo grundlæggende set er en diskussion, som vi kommer til at have rigtig meget mere det kommende stykke tid, og man kunne sagtens forestille sig, at forslaget om Gribskov og nogle af de kvaliteter, som der her bliver peget på, kunne være noget af det, som man endte med at synes var fornuftigt, men vi er også nødt til at holde os for øje, som miljøministeren også allerede har sagt, at finansieringen er lidt anderledes, end den står beskrevet i Enhedslistens forslag, og at det ikke helt hænger sammen.
For ligesom vi i forbindelse med det tidligere forslag afviste, at man bare kunne være ligeglad med biodiversiteten og § 3, hvis man kunne få mere for pengene et andet sted – for den sammenligning kan man ikke lave – kan vi selvfølgelig godt diskutere, hvordan og hvor vi udpeger noget skov, som giver mest mulig biodiversitet.
Så jeg synes, vi skal blive ved med at diskutere det her, men jeg synes også, vi skal have de finansieringsudfordringer, som ligger i det her forslag, for øje.
Og så synes jeg i øvrigt, vi skal træffe vores beslutninger, når vi har flere af de analyser, som vi i fællesskab har aftalt vi vil have, for at sikre, at vi får mest biodiversitet for pengene.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-13:
Det sidste kan jeg i hvert fald afkræfte, i al den stund at det jo fremgår meget tydeligt af Naturplan Danmark, at vi også ønsker at undersøge muligheden for at udlægge mere urørt skov.
Så det står sådan set meget klart tilkendegivet der.
Jeg er faktisk lidt forundret over, at hr. Per Clausen bliver ved med at sige, at han har den opfattelse, at regeringen ikke ønsker mere urørt skov.
Jeg ved ikke, hvordan hr. Per Clausen er kommet i den vildfarelse, men det kan jeg i hvert fald afkræfte, og jeg håber derfor ikke, at jeg efterlader hr. Per Clausen i sådan en meget tungsindig tilstand efter behandlingen af de her forslag.
I forhold til Gribskov vil jeg gerne sige, at jeg ikke vil udelukke, at Gribskov kan være et af de områder, det vil være nyttigt at se på, og derfor også det tilbud om, at vi kan lade Gribskov være genstand for en særlig drøftelse som opfølgning på de analyser, vi sidder med.
Henrik Høegh (V), 2015-05-13:
Tak for det.
Enhedslisten fremsætter her et beslutningsforslag om etablering af urørt skov i Gribskov og en etablering af en nationalpark, hvor Gribskov og Esrum Sø inddrages.
Det er jo et forslag, som på mange punkter lægger sig meget op ad vores beslutningsforslag om udtagelse af skov til urørt skov eller skov, hvor biodiversitet har den højeste prioritet.
Ligesom blå bloks forslag koncentrerer Enhedslistens forslag sig om, at vi jo oplever en massiv mangel på biodiversitet, og derfor har vi brug for handling lige nu.
Der er i hvert fald behov for, at vi sætter os nogle mål.
Enhedslistens forslag kritiserer samtidig de nuværende nationalparker for at være utilstrækkelige på biodiversitet og på artsbeskyttelse.
Lad mig starte med at sige, at jeg bifalder, at Enhedslisten har taget fat på problemstillingen om biodiversitet med deres beslutningsforslag, og jeg er meget enig med forslagsstillerne i, at der skal gøres en indsats for at få fokus tilbage på skovene som et virkemiddel mod fald i biodiversitet.
Vi hører gang på gang forskerne udtale, at det er skovene, som effektivt kan sætte en stopper for vores artstab i Danmark.
Vi har derfor også brug for gode og naturlige tiltag i de danske skove, og jeg er helt enig med Enhedslisten i, at urørt skov, hvor skovene kan få lov at falde hen og dødt ved kan vokse, er en god løsning.
Det har jeg bemærket.
Det er jo sådan, at når vi laver de her tiltag i skovene, får vi det samme natur for en ottendedel af pengene på en sjettedel af arealet.
Jeg må så sige, at i Venstre er vi uenige med Enhedslisten i, at det er os her i Folketinget, der skal udpege, hvad det er for nogle skove, der er bedst egnet til at opnå de her biodiversitetsmål i.
Som vi sagde i vores forslag, går vi ind for, at det er eksperter på området, der finder ud af, hvor meget våd skov, hvor meget lysåben skov og hvor meget høj skov der skal tages ud, hvad der er bedst for biodiversiteten.
Jeg glæder mig selvfølgelig over, at med det her inddrager Enhedslisten 6.000 ha skov.
Det er dog trods alt mere end den ene promille, vi har hørt om indtil videre, der var målet. Så der ligger meget positivt i det her, som kunne være grundlag for et spændende udvalgsarbejde, men som det står nu, kan vi ikke støtte forslaget, fordi som det ligger her, er det Folketinget, der skal udpege, hvad det er for en skov, man bruger til at øge biodiversiteten.
Per Clausen (EL), 2015-05-13:
Det kunne jo være, at årsagen til, at hr. Henrik Høegh var så bekymret for, at det var Folketinget, der skulle stå for det her, var de erfaringer, man har med, at det er Folketingets partier – det er vel at mærke de partier, der er med i forliget – der udpeger, hvor nationalparkerne skal være.
Henrik Høegh (V), 2015-05-13:
Jeg forstår ikke rigtig sammenligningen.
Indtil videre har vi ikke udtrykt os negativt om arbejdet med Kongernes Nordsjælland og nationalparken dér.
Der har faktisk været bred enighed i Folketinget om de nationalparker, man har udpeget.
Så hvorfor det her skulle være noget specielt, kan jeg slet ikke forstå.
Per Clausen (EL), 2015-05-13:
Det var, fordi hr. Henrik Høegh syntes, det var problematisk, at det var Folketinget, og så kan man konstatere, at det er bedre, at det er en kreds af forligspartier, der bag lukkede døre bliver enige om, hvor der skal være nationalparker, eller også er sandheden, at nationalparker har meget lidt med natur at gøre, og at der derfor ikke er nogen særlig grund til at lade de saglige hensyn være afgørende dér.
Henrik Høegh (V), 2015-05-13:
Der er vist en god og grundig sammenblanding i hr. Per Clausens argumentation her.
Vi har hidtil været enige om udpegningen af nationalparker i det her land, og jeg tror sådan set også, vi kan blive enige om Kongernes Nordsjælland.
Det her handler om, om det er os i Folketinget, der skal finde ud af, hvor det er bedst for biodiversiteten at lave urørt skov.
Vi er imod, at det er her i Folketinget, man skal træffe de beslutninger.
Jens Joel (S), 2015-05-13:
Så det, vi må forstå, er, at Venstre har et forslag, hvor man mener, at der skal laves en grundig analyse, fordi man faktisk ikke ved, hvad det er for nogle redskaber, vi skal have nu.
Man mener, at det vil koste 10 mio. kr., nu kan det så være, at det koster 30 mio. kr., og den finansiering, man anviser, er en finansiering, som ikke kan bruges til offentlig skov, som er det, man foreslår.
Kan ordføreren uddybe det?
Henrik Høegh (V), 2015-05-13:
Jeg synes sådan set, at hr. Jens Joel skal tage en debat med Carsten Rahbek, om han føler sig på linje med andre klimaprofessorer.
Det er et nøjagtig citat af, hvad miljøprofessor Carsten Rahbek sagde under biodiversitetskonferencen med den ottendedel og den der sjettedel.
Så det behøver jeg sådan set ikke tage en debat med hr. Jens Joel om.
Så kan der da kan være rigtig mange problemer med de der 30 mio. kr.
Vi har sagt, at på frivillig basis ser vi gerne, at private også er med her.
Jeg skal i hvert fald sige, at med de omkostninger, som Naturstyrelsen har indregnet her, er meldingen fra de private, at hvis det samtidig ligner kompensationen, kunne det godt være, at der kom nogle private arealer i spil – altså de omkostninger, man har beregnet, der er ved det.
Så det er da slet ikke umuligt, det afviser jeg ikke, lad os nu se på det.
Men jeg synes bare, at vi skal lade være med at problematisere, om det nu skal gå til det ene eller det andet.
Skulle vi nu ikke tage en debat om, om vi for en ottendedel af pengene kunne lave hegn, det er også det, det handler om, og kunne gøre noget rigtig godt – altså mest miljø for pengene.
Lone Loklindt (RV), 2015-05-13:
Altså, nu skal vi jo lige have det helt på det rene.
Det er jo sådan med § 3-områder og dem, der har de områder, at der findes mulighed for netop at få erstatning, hvis det har karakter af ekspropriation.
Det ligger der jo også i den lov, vi har vedtaget.
Men nu spurgte jeg jo til, om pesticider har en betydning ikke kun for dyrearter – og vi taler om alle arter, vi har 32.000 arter i Danmark.
Mon pesticider har en betydning for miljø og natur?
Pia Adelsteen (DF), 2015-05-13:
Jeg er slet ikke i tvivl om, at pesticider har en betydning for miljø og natur og dyrearter osv. osv.
Det er jeg slet ikke i tvivl om.
Må jeg ikke bare sige, at det jo er meget nemt at sige, at de her mennesker, der har fået udpeget § 3-arealer, har mulighed for erstatning, hvis det nærmer sig at være ekspropriationslignende forhold.
Der er bare ikke nogen af os, der ved, hvilken erstatning de får, for det stod ikke i L 94, og det ved fru Lone Loklindt også udmærket.
Der er ikke nogen af os, der aner, hvordan det kommer til at gå for de mennesker.
Ikke engang ministeren kunne svare på det i et samråd.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-05-13:
Det er jo meget sympatisk, at blå blok lige pludselig interesserer sig så meget for skovene og skovens tilstand i det her land.
Det synes jeg er meget rørende, og jeg blev meget glad.
Men vi hører jo forskellige ting fra forskellige partier og ordførere, såsom at man måske alligevel ikke helt behøver at lave den her byttehandel i forhold til biodiversitet i det åbne land.
Andre gange hører vi det mere, som om at realiteten nok nærmere er den, at hvis I skulle vinde regeringsmagten, kommer I til at droppe § 3 uden at sætte noget andet i stedet for.
Hvad er Dansk Folkepartis holdning?
Er der naturarealer i det åbne land, som skal beskyttes, uanset om man har § 3 eller en anden form for beskyttelse?
Pia Adelsteen (DF), 2015-05-13:
Jeg er slet ikke i tvivl om, at der også i det åbne land er arealer, der skal beskyttes.
Men jeg er heller ikke i tvivl om, at bliver det blå blok, der får et flertal efter et valg, så vil vi fjerne den udpegning af § 3-arealer, som har været fuldstændig håbløs, hvilket blev tydeliggjort gevaldigt, da vi så L 94.
Så den skal væk.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-05-13:
Så vil jeg bare gerne høre for at være helt sikker: Betyder det så, at hvis blå blok vinder regeringsmagten, vil man fjerne § 3-arealerne, og man vil ikke sætte noget andet i stedet for, så man kan beskytte den biodiversitet, der er i det åbne land, også i de to tredjedele af Danmark, der er under plov?
Henrik Høegh (V), 2015-05-13:
Ordføreren var med til biodiversitetskonferencen i Miljøudvalget, og med henvisning til ordførerens udtalelse om § 3 skal jeg bare spørge, om fru Lone Loklindt bemærkede, at miljøprofessor Peter Pagh sagde, at juraen omkring § 3 faktisk er et stort roderi af rigtig mange forskellige love og regler og også forskellige vilkår for erstatning.
En af de ting, Peter Pagh lagde vægt på, var, at der aldrig vil kunne laves et kort over § 3-områder, for det er noget, arealerne vokser ind i eller ud af, afhængigt af hvilken vegetation og biodiversitet der findes på arealet.
Er det så ikke problematisk at lave særlige regler for noget, der ikke kan tegnes et kort over?
Lone Loklindt (RV), 2015-05-13:
Jeg vil gerne medgive, at det lyder, som om reglerne for § 3-områder er en knopskydning af regler.
Det er jo ikke nyt, vil jeg lige sige, at § 3-områder er noget, man har opfundet.
Det er heller ikke nyt, at man faktisk ikke skal dyrke sådan, at man skader naturen.
Det er jo områder, der er udpeget til netop at være beskyttede naturområder, og der er nok meget, der tyder på, at det faktisk ikke er blevet håndhævet i mange år, hvordan man egentlig skal passe § 3-områder.
Jeg er ikke jurist, men det lød meget til, at § 3-lovgivningen er sammensat af lag på lag, og at det formodentlig er noget af det, som man godt kunne kigge på.
Men det har sådan set intet at gøre med, at der ikke kan tegnes et kort.
Jeg ved, at Naturstyrelsen netop – for første gang nogen sinde tror jeg – har været ude og kortlægge rundtom i kommunerne, hvad der er.
Og der må kommunerne stå på mål for, om det er de rigtige områder, der er lagt ud.
Kommunerne har et myndighedsansvar, og det er jo der, at de enkelte lodsejere kan henvende sig.
Henrik Høegh (V), 2015-05-13:
Jeg skal medgive ordføreren, at mange både nuværende og tidligere politikere i denne sal siden 1992 har været med til at lave det her juridiske morads, som var en øjenåbner for mig.
Jeg skal bare også minde ordføreren om, at et areal vokser ud eller ind i det her.
Derfor kan man ikke lave en endelig kortlægning.
Er der så ikke nogle tanker, der melder sig, i forhold til randzoneloven, hvor nogle landmænd vandt en sag ved landsretten i Holstebro her for nylig?
Der var årsagen: Der kan ikke tegnes et kort, der er ikke nogen kompensation.
Er det så ikke lidt risikabelt at stille krav og lave restriktioner om noget, der nøjagtig ligner de fejl, der er begået i forbindelse med randzonerne?
Lone Loklindt (RV), 2015-05-13:
I forhold til randzoneloven – nu er jeg så heller ikke jurist på det område – vil jeg sige, at det, der er kommet frem, er, at det var i den periode, hvor der var større usikkerhed om kortene.
Det er i øvrigt ikke sådan, at der ikke er erstatning på randzonerne.
Der er jo netop en kompensation, og derfor er det vigtigt, at de er klart udpeget.
Men siden da er der kommet en ny lov – det har hr. Henrik Høeghs eget parti jo været med til at lave en aftale om – hvor randzonerne er blevet skåret ned til det halve på de kort, som faktisk viser, hvad det handler om.
Og så vidt jeg har læst dommen, fik man medhold i, at loven på daværende tidspunkt var uklar, men at loven ikke af den grund underkendes.
Pia Adelsteen (DF), 2015-05-13:
Mig bekendt er det sådan, at rød blok anser en traditionelt dyrket mark for ikke at have nogen biodiversitet overhovedet.
De anser den faktisk mere eller mindre for at være en giftgrund, fordi der bliver gødet, og jeg ved ikke hvad.
Det er det, der nu flere steder er udpeget som § 3-arealer, og det er fra de arealer, vi i blå blok vil fjerne § 3-mærkatet, sådan at man kan fortsætte med at have landbrug.
I forhold til de truede arter er jeg da slet ikke i tvivl om, at når vi taler om enge og de her områder, som fru Lone Loklindt beskriver, er der nogle truede dyrearter, som lever der.
Men det er ikke de § 3-arealer, jeg taler om.
Det ved fru Lone Loklindt også, for fru Lone Loklindt har også siddet i formandsstolen i Miljøudvalget, når nogle af de her landmænd er kommet med deres store skemaer over deres marker – deres traditionelt dyrkede marker.
Hvor der før var en klat på kortet, der var udpeget som § 3-areal – og det var måske netop en eng eller en mose eller et vandhul, eller hvad ved jeg – hvor der måske kunne leve noget, og resten blev dyrket traditionelt, var det nu nærmest det hele; det var hele bedriften, der nærmest var udpeget som § 3-areal.
Og vi har set adskillige af disse eksempler, og det ved fru Lone Loklindt også, og det er de arealer, jeg ikke forstår man har udpeget.
Jeg forstår ikke, hvilke kriterier det er efter.
Jeg tvivler på, at der er truede dyrearter, der lever på en pløjemark.
Altså, det forstår jeg bare ikke.
Jeg er heller ikke i tvivl om, at det selvfølgelig er en ulempe at gøde.
Det er også derfor, jeg slet ikke forstår det med § 3 arealerne – jeg ved godt, at vi nu taler om pesticider – men det er derfor, jeg ikke forstår alt det her.