runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2011-01-18:
Jamen det er da interessant, at Dansk Folkeparti ikke mener, at vi internationalt skal have en konvention, der forbyder tvungne forsvindinger, altså at mennesker bliver bortført, forsvinder i fængsler, bliver tortureret, dræbt, at Dansk Folkeparti ikke mener, der er brug for sådan en konvention.
Men tak for oplysningen, det var da virkelig, må jeg sige, i hvert fald overraskende for mig, at Dansk Folkeparti på det her område ikke vil leve op til internationale forpligtelser.
Tina Petersen (DF), 2011-01-18:
Vi har jo egentlig i bund og grund allerede indgået internationale forpligtelser, som jeg siger, med taskforce og de kodeks, der ligger.
Jeg siger ikke, at vi ikke synes, at man skal lave kodeks for, hvordan man skal behandle andre mennesker.
Jeg ved, at kodeks også indeholder mange af de her ting, der står nævnt i FN-konventionen, men Dansk Folkeparti synes, at det skal være der, hvor det ligger, og ikke i FN.
Det er sådan set forskellen.
Jørgen Poulsen (RV), 2011-01-18:
Jeg synes stadig væk, det står meget uklart –
mener Dansk Folkeparti i virkeligheden, at det er helt i orden, at mennesker fjernes fra denne jord og smides i et sort hul uden at blive stillet for en dommer, uden nogen form for retsbehandling?
Er det i virkeligheden det, Dansk Folkeparti mener?
Det synes jeg nu er ret fantastisk.
Det vil sige, at folk i de lande så skulle sætte lid til deres egne myndigheder.
Det handler jo om det, som i virkeligheden er enhver diktators drøm, nemlig at kunne lade ubekvemme personer forsvinde uden at efterlade sig et spor.
Det er jo det, det handler om, det er derfor, konventioner er til.
Det er jo ikke, fordi jeg mener, at der er så meget brug for det i Danmark – der giver jeg ministeren fuldstændig ret.
Men der er da i den grad brug for det andre steder.
Tina Petersen (DF), 2011-01-18:
Jamen altså, jeg kan jo så gentage mig selv: Der findes allerede en taskforce til lige netop at varetage den opgave, nemlig at hvis der er mennesker på denne jord, som er diktatorer, som har forbrudt sig mod det kodeks, som de samlede allierede har vedtaget, så forfølger man vedkommende, det er klart.
Det er den måde, man har gjort det på, og jeg tror såmænd ikke, det bliver meget anderledes, ved at den lander nede i FN.
Der får man den samme mulighed.
Kamal Qureshi (SF), 2011-01-18:
Jeg vil gerne lige prøve at forstå, om Dansk Folkeparti er imod det, bare fordi det er en FN-konvention, eller om Dansk Folkeparti synes, at det er i orden, at diktatorer forskellige steder i verden kan få deres modstandere til at forsvinde – enten ved at få dem henrettet eller ved at smide dem i fængsel, hvorefter der ikke er nogen, der hører noget til det.
Hvis Dansk Folkepartis ordfører synes, at det er i orden med det eksisterende system, hvem er det så, der skal reagere på det her?
Altså, hvis man nu forestiller sig, at man har et afrikansk land, som lader sine borgere, typisk borgerrettighedsforkæmpere, og andre forsvinde, er det så de allierede, altså vores NATO-allierede, der skal reagere på det?
Eller hvad er det, Dansk Folkeparti forestiller sig?
Tina Petersen (DF), 2011-01-18:
De omhandler det internationale samfunds forpligtelser til at stoppe pirateri og overfald, og så kan man fortsætte med at nævne våbensalg, drab, diktatur osv. hele vejen derhenad.
Det er ligesådan med den konvention, der nu ligger fra FN.
Det er jo ting, der allerede er sat i gang.
Det er jo ting, der har kørt i FN-regi på et andet niveau, hvor det er de allierede, der har sat sig til bordet og fundet det her kodeks og ud af det har skabt en taskforce, som skal stå med ansvaret for, at man efterlever det her kodeks.
Kamal Qureshi (SF), 2011-01-18:
Den tidligere udenrigsminister, hr. Per Stig Møller, sagde til den generalforsamling, hvor Danmark underskrev konventionen, og jeg citerer: Konventionen udfylder et hul i det internationale menneskerettighedsværn.
Vi ser, hvorledes autoritære regimer overalt i verden lader folk forsvinde i stedet for at føre retssager mod dem under betryggende retsgarantier.
Det er derfor vigtigt, at konventionen ikke bare indeholder foranstaltninger mod tvangsforsvindinger, men også bestemmelser, som støtter ofrenes pårørende.
Citat slut.
Så må jeg forstå det sådan, at det, som den daværende udenrigsminister underskrev på vegne af Danmark, mener Dansk Folkeparti er fuldstændig overflødigt.
Og hvis jeg har forstået det korrekt, altså at Dansk Folkeparti mener, at det her er overflødigt og allerede er dækket af eksisterende lovgivning, vil jeg da gerne spørge, hvad Dansk Folkeparti har tænkt sig at gøre ved det.
For nu har Danmark jo sådan set underskrevet den konvention.
Tina Petersen (DF), 2011-01-18:
Vi er alle sammen blevet gjort bekendt med i dag, at den er trådt i kraft, og læser man hele udenrigsministerens tale fra den dag i Folketinget, som hr. Kamal Qureshi refererer fra, vil man også kunne se, at selv samme minister refererer til netop de her tre resolutioner, jeg nævnte, i FN-regi, alle de her ting, som Danmark har tilsluttet sig, hvor man har lavet en taskforce.
Og udenrigsministeren giver tilmed i slutningen af sin tale med hensyn til Danmarks engagement udtryk for, at man intet har at være ked af; vi har været der, det er faktisk Danmark, der har været en af frontløberne, i forbindelse med at der er kommet et kodeks for, hvordan man behandler sine medmennesker rundtom i verden.
Så jeg vil sige til hr. Kamal Qureshi, at han skulle starte med at læse hele talen.
Kamal Qureshi (SF), 2011-01-18:
Jeg vil ikke trætte forsamlingen med at gentage mange af de ting, der allerede er blevet sagt i den indledende debat.
Vi er i SF meget enige med hr. Per Stig Møller, der på vegne af Danmark underskrev konventionen tilbage i 2007, og meget enige med ham i det, som jeg tidligere har citeret ham for at sige, og jeg citerer: Konventionen udfylder et hul i det internationale menneskerettighedsværn.
Vi ser, hvorledes autoritære regimer overalt i verden lader folk forsvinde i stedet for at føre retssager mod dem under betryggende retsgarantier.
Sådanne overgreb rammer ikke blot ofrene selv, som ofte udsættes for tortur, drab eller andre krænkelser i det skjulte, men også deres pårørende.
Det er derfor vigtigt, at konventionen ikke bare indeholder foranstaltninger mod tvangsforsvindinger, men også bestemmelser, som støtter ofrenes pårørende.
Citat slut.
Vi kender det fra historien og også på nuværende tidspunkt fra masser af steder i verden, hvor folk forsvinder, hvis de udtaler sig imod et regime, eller hvis de aktivt arbejder imod en diktator.
Og derfor er det vigtigt for Danmark, at vi er med og ikke alene underskriver nogle konventioner, men sådan set også sikrer, at dansk lovgivning lever op til de konventioner, vi underskriver.
Så fra SF’s side støtter vi forslaget og vil også arbejde for, at det bliver ratificeret, så snart en ny regering træder til.
Jørgen Poulsen (RV), 2011-01-18:
Jeg skal her fra starten sige, at de positive bemærkninger, som vi fra Det Radikale Venstres side har til det her forslag, også gælder Socialdemokratiet, hvis ordfører ikke kunne være her.
Beslutningsforslaget, vi har her, handler jo om en af de mest nederdrægtige og modbydelige forbrydelser, der findes: at man kan kidnappe mennesker og lade dem forsvinde uden retslig behandling, og uden at deres pårørende får nogen viden om det.
Det er fremgået her, at da Enhedslisten fremsatte det her forslag, var det jo, for at Danmark skulle sikre ratificeringen af det her forslag.
Den ære er så i mellemtiden tilgået Irak, men selv uden den madding på krogen synes jeg nu alligevel at der er god grund til, at vi hurtigst muligt får ratificeret den her konvention.
Og jeg kan endnu en gang ikke forstå, hvorfor regeringen netop i denne sag skynder sig så langsomt.
Jeg sagde før, at det jo er enhver diktators drøm at kunne lade ubekvemme modstandere forsvinde fra jordens overflade.
Jeg tror, det er sådan, at de fleste mener, at det er noget, som kun foregår i bananstater og i hvert fald ikke i civiliserede lande, men desværre er kendsgerningen jo den, at det her også er blevet en metode, som anvendes af efterretningsvæsener i lande, som vi normalt betragter som garanter for demokratiet.
Og derfor er det ikke sådan, som det er blevet sagt her i salen fra Dansk Folkepartis side, at man kan overlade det til en taskforce, for det vil jo igen bare blive den stærkes ret.
Jeg synes også, at alt, hvad vi nu har hørt om disse ikkeeksisterende fanger, skyggefangerne, som er transporteret gennem dansk luftrum med mellemlandinger i vores land, også i Grønland – ja, vi ved jo ikke, om de har fundet sted, for det eneste, vi har fået at vide, er, at det ikke vides, men at man nok vil ophøre med at gøre det i fremtiden, og det er jo en sådan lidt underlig forklaring – siger noget om, at vi har endnu en god grund til hurtigst muligt at få ratificeret den her meget, meget vigtige konvention, som også kunne gøre lidt retsmæssigt for alle de mødre, der går rundt og leder efter deres forsvundne sønner og mænd.
Karsten Hønge (SF), 2011-01-18:
Jeg har fået to spørgsmål.
Jeg må have misforstået, hvad hr. Jesper Langballe sagde i sin ordførertale.
Jeg opfattede det sådan, at ordføreren sagde, at der var sving i den derude, og jeg troede, ordføreren henviste til, at der jo rent faktisk er sving i at lave de her regler om sociale klausuler over for virksomhederne, for nogle kommuner har jo allerede gjort det, og Region Syd er også indstillet på det.
Det var det så øjensynligt ikke.
Men et andet spørgsmål, jeg så har, er: Hvordan kan det være, at hr. Jesper Langballe mener, at det her skulle fordyre kontrakterne?
Hvorfor mener ordføreren, at det skulle fordyre noget som helst, at man ansætter elever?
Det er jo ikke den oplevelse, de fleste virksomheder har.
Gang på gang hører vi da seriøse virksomheder sige, at det ikke er for pengenes skyld, de ansætter elever.
Der er da på den måde ikke nødvendigvis udgifter for en virksomhed ved at have elever.
Og under alle omstændigheder: Hvis man nu alligevel skulle gå ind på tanken, var det så ikke vigtigere, at man som landspolitiker anlagde et samfundsmæssigt synspunkt?
For det, der sker i dag, er jo, at samfundet taber på det her, fordi vi har så mange unge, der ikke kommer i gang med en uddannelse, og siden hen giver det store menneskelige omkostninger, og det giver også store samfundsmæssige omkostninger.
Så jeg ser ikke på nogen måde, at det skulle være en strik om halsen på de små og mellemstore virksomheder, for man åbner op for at lave delaftaler også for de små virksomheder.
Jesper Langballe (DF), 2011-01-18:
Der vil jo for det første blive en fordyrelse på den offentlige side af skranken.
Det er klart, at det her ville blive en meget bureaukratisk lov at administrere.
Forestil jer, at man skal ud at undersøge: Har de nu taget de praktikanter, som de skal, som betingelse for at få den pågældende ordre?
Det er ikke småting.
Det andet er, at det selvfølgelig bliver fordyrende for især de små og mellemstore virksomheder.
Venstres ordfører kom med et ganske udmærket eksempel på det: I en situation, hvor der kun er en eller to, som byder ind på et anlægsarbejde, er der ikke råd til det.
Og man kan prøve at forestille sig den situation – det er ganske vist ulovligt, men prøv engang at tænke over det – at den pågældende myndighed og en større virksomhed handler i porten, sådan at man får de små virksomheders tilbud, og den store virksomhed, der sådan set kan indstille sig på hvad som helst, passer så sit tilbud ind efter det.
Det ville helt klart betyde, at små og mellemstore virksomheder – og især små – må dreje nøglen om.
Karsten Hønge (SF), 2011-01-18:
Hvis det nu virkelig var så hamrende umuligt at gøre det her, og hvis det virkelig ødelagde så mange virksomheder, hvordan har fru Charlotte Dyremose det så med, at eksempelvis Odense Byråd enstemmigt har vedtaget at gå ind i det her – og det er oven i købet et byråd, hvor der faktisk sidder urimelig mange konservative, og som oven i købet har en konservativ rådmand for et område, der har at gøre med teknik – og faktisk godt mener, man kan håndtere det?
Så hvorfor se de her udfordringer, der selvfølgelig ligger i det, som nærmest umuligheder, når man lokalt, bl.a. i Odense Byråd, hvor der som sagt er urimelig mange konservative, mener, man kan håndtere det?
Charlotte Dyremose (KF), 2011-01-18:
Jeg er meget spændt på at se, hvad de finder ud af inden for »kan«-bestemmelsen.
Det er jo udmærket, at man netop har drøftelsen.
Noget af det, jeg også indledte med at sige, var, at man i forbindelse med f.eks. konkrete initiativer kan sige, at man synes, der faktisk er nogle konkrete muligheder for at gå i dialog med det lokale private erhvervsliv, og at man tror på, at man kan gøre det på en konstruktiv måde.
Jeg glæder mig stadig væk til at se, hvordan det kommer til at fungere i praksis, og så må vi jo se, hvad der bliver af udfordringer.
Karsten Hønge (SF), 2011-01-18:
Jeg synes, at De Konservative burde tænke lidt mere på erhvervslivets langsigtede vilkår.
Det kan godt være, at det for den enkelte virksomhed i en konkret situation kan være upraktisk at have en lærling.
Så må virksomheden hellere lade være med arbejde for det offentlige, men søge sine kunder alle mulige andre steder, som man jo kan i et frit samfund.
Men på lidt længere sigt har det samlede erhvervsliv brug for de uddannede.
Så hvorfor vælger fru Charlotte Dyremose at tænke meget kortsigtet på virksomhedernes vegne i stedet for at tænke på den løsning, som på lidt længere sigt løser, ikke bare de unges problem, samfundets problem, men i høj grad også det samme erhvervslivs problem?
Jesper Langballe (DF), 2011-01-18:
Jeg forstår ikke rigtig spørgsmålet.
Skal jeg opfatte det på den måde, at når sådan noget – og det sker ret ofte – fungerer ad frivillighedens vej, så kan man lige så godt gøre det til statstvang, for resultatet bliver det samme?
Hvis det er meningen med spørgsmålet, jamen så er jeg ikke enig i forudsætningen.
Jeg mener, at det, at virksomhederne skal ansætte medarbejdere på grund af en statstvang, der bliver lagt på dem, vil have umådelig skadelige virkninger.
Jeg ved ikke, om det er, fordi Socialdemokratiet synes, at frivillighed eller tvang såmænd kan være et fedt.
Sådan ser vi ikke på det.
Charlotte Dyremose (KF), 2011-01-18:
Men vi er så også sådan indrettet i Det Konservative Folkeparti, at vi, mens vi tænker på det langsigtede perspektiv, mens vi arbejder for at skabe flere praktikpladser, mens vi åbner op for skolepraktikpladser i nedgangstider, mens vi sørger for uddannelsesgarantien, ja, så undlader vi altså at smadre det eksisterende private erhvervsliv i processen, for så har vi ikke et i fremtiden.
Frank Aaen (EL), 2011-01-18:
Jeg kan ikke lade være med at starte med at sige, at når det gælder arbejdsløse, ældre nedslidte arbejdere og unge, er det pisk, der virker, men når det gælder erhvervslivet, skal det hele bare være frivilligt.
Det er den tilgang til livet, man har, når man tilhører VKO; det er jo sådan set meget godt lige at mærke sig.
Gennem alle de år, jeg kan huske, har der manglet praktikpladser – til stor skade for de unge og samfundet som helhed.
Det er jo en af grundene til – og sådan har det også været i årtier – at en meget stor del af de unge aldrig får en uddannelse.
Den praktikpladsmangel fortsætter og er jo i øjeblikket stigende, på trods af at der er taget en hel del initiativer for at presse arbejdsgiverne til at oprette flere praktikpladser.
Det pres, der er blevet lagt, har jo vist sig at virke, men bare ikke nok, og derfor vil jeg gerne sige med det samme, at når det så gælder om at komme med nye initiativer til at presse arbejdsgiverne til at oprette nogle flere praktikpladser, gør vi meget gerne det.
Og det gør vi selvfølgelig, ikke mindst fordi der er meget stor arbejdsløshed, som jo gør, at der er særlig god grund til at gøre en indsats.
Vi ved jo, at dem, der aldrig får en uddannelse, er i meget stor fare for at blive langtidsarbejdsløse og er i meget stor fare for på sigt at falde helt ud af arbejdsmarkedet og dermed altså blive varigt forsørget i stedet for at være en del af dem, der kan beskæftiges.
Det er jo det problem, vi kan se.
Når vi så i øjeblikket har en debat som den, vi har, om at fjerne efterlønnen, vil jeg da bare sige, at det at hjælpe en ung til at komme i arbejde, i praktik og til at få en uddannelse, er der måske 40 arbejdsår i.
Det er der altså mere perspektiv i end i at regne med, at man kan piske en ældre til at arbejde 2 år mere.
Altså, der er jo ingen proportioner i, at man tror, at en fjernelse af efterlønnen kan løse alting, hvorimod man på et sådant område som det her, hvor der virkelig er fare for, at folk falder ud af arbejdsmarkedet, og at vi får folk, der ikke er uddannet, siger, at det må ordnes frivilligt.
Derfor er det altså også ud fra det perspektiv meget klogere at gøre noget på det her område, vi diskuterer i dag, end at have den der evindelige snak om at fjerne efterlønnen.
Så Enhedslisten støtter altså forslaget, og jeg skal hilse fra fru Marianne Jelved, der ikke kan være her, og sige, at det gør Det Radikale Venstre også.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-01-18:
Jeg har jo lyttet, og jeg har tænkt, at nu kommer svaret, nu kommer svaret, og det gjorde det så ikke.
Hvor mange aftaler har man lavet i Århus, Odense, København og Aalborg, for jeg ved, at det læner man sig meget op ad, fordi det er de store byer, der viser vejen?
Hvor mange aftaler har man lavet?
Karsten Hønge (SF), 2011-01-18:
Vi har ikke kendskab til, hvad det lokale aftaleantal præcis er.
Det, jeg kan sige fra eksempelvis Århus, er, at de melder tilbage, at de kan se, at der bliver taget flere lærlinge på den konto, men de er jo for ret nylig gået i gang med det, så derfor tror jeg også, ligesom jeg foreslår her, at vi kommer til at rykke på det, for der går jo tid, inden det sådan manifesterer sig i, at der kommer unge i lære derude.
Der går jo noget tid, og derfor foreslår jeg også, at vi rykker fra statens side på det her, for der går jo noget tid, ligesom det gør ude i kommunerne, hvor de først for nylig har fået de her ting på plads.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-01-18:
Det var jo det svar, jeg tænkte jeg ville få, nemlig at der jo ikke er noget eksempel, som kan belyse, hvori det fantastiske er.
Vi får at vide, at det er staten, der skal levere.
Ligegyldigt hvordan vi kigger på tallene, er der et underskud i statskassen.
Jeg ved jo, at Socialistisk Folkeparti evner og nyder at bruge at love, at vi bare kan finde flere penge, for vi låner bare nogen.
Hvor mange penge skal vi låne for at finansiere løsningen?
Hvor mange penge forventer Socialistisk Folkeparti der skal bruges på dette tiltag?
Karsten Hønge (SF), 2011-01-18:
Fru Anne-Mette Winther Christiansen må jo selvfølgelig selv om, hvordan hun håner sine lokale partifæller i både Århus og Odense.
Der mener de jo godt at man kan finde praktiske løsninger på det her.
Og uden at de så skal hånes for, at man ikke endnu præcis kan tælle op, hvor meget det giver, er signalet tilbage, at det her nok skal give flere praktikpladser.
Det er jo et spørgsmål om, at der selvfølgelig går noget tid, fra man tager beslutningen, til de unge kommer i lære.
Det er jo ikke meningen, at det her skal koste penge.
Det her er et spørgsmål om, at staten opfører sig – synes jeg selv – ansvarligt over for de unge, men strengt taget også ansvarligt over for erhvervslivet, fordi vi alle sammen har en interesse i at have en veluddannet befolkning, og derfor har vi brug for, at alle virksomheder spiller med, og at de virksomheder, der ønsker at arbejde for det offentlige, så skal spille med ved at tage det her ansvar for at uddanne.
Det kommer ikke til at koste penge, tværtimod.
Det samfundsmæssige regnskab bliver overordentlig positivt, ved at vi uddanner, og det, vi ser i dag, er negativt, nemlig at unge bare går derhjemme og laver ingenting og ikke får en uddannelse.
Karsten Lauritzen (V), 2011-01-18:
Jeg tror sådan set – for at svare hr. Jørgen Poulsen – at jeg og Venstre er af den opfattelse, at man skal ratificere så hurtigt som overhovedet muligt.
Man skal så bare sørge for at gøre det grundigt, og både justitsministeren og jeg har jo forsøgt at forklare, at det altså er rimelig normalt.
Jeg kunne forstå, at det, hvis der ud af de over 80 lande, der har skrevet under på konventionen, var 70 eller 80, der havde ratificeret, og vi så var bagefter, så ville være en valid diskussion at tage.
Men når der altså er 65 lande, der er på det samme stadie som Danmark, så er det måske ikke unormalt.
Men lad os nu se.
Justitsministeren har givet tilsagn om, at man regner med, at det kan nås i den næste folketingssamling, så det regner vi selvfølgelig med vil ske.
Karsten Hønge (SF), 2011-01-18:
Jeg studser lidt over, at hr. Jesper Langballe kan sige, at det går rigtig godt nu, og at det går fremad.
Vi fik tal i sidste uge, som sammenlignet med lige præcis for 1 år siden viser, at antallet af praktikpladssøgende er steget med 6 pct., så der i dag er 7.386 praktikpladssøgende.
Hvordan kan det forstås, som at det går vældig fremad?
Det andet, jeg vil sige noget om, er, at ordføreren sagde, at det er i fuldt sving derude.
Men hvis det er sådan, at man er i fuldt sving derude med at benytte sig af sociale klausuler, vil jeg sige, at forslaget her jo går ud på, at vi gør det til et egentlig system, som man kan forholde sig til.
Så hvis man mener, at det alligevel er i sving derude, hvorfor skulle man så ikke se at få gjort det sådan, at det også fungerer for staten?
Tina Nedergaard (V), 2011-01-18:
Jeg er nu enig med mig selv i, at vi skal overholde EU-retten, mens vi gør det, og det er derfor, jeg er nødt til at tage det forbehold.
Hvis vi kommer ind i nogle generelle ordninger, er det, at vi er ude i den der gråzone i forhold til EU-reglerne.
Det må jeg jo bare simpelt hen tage til efterretning.
Jeg var i Europaudvalget her forleden dag om et helt andet område, men hvor jeg blev udfrittet, om regeringen nu stod bag EU og levede op til EU's fælles regler, og om vi på nogen måde kunne finde på at omgå dem.
Det gælder så også for det her område.
Jeg tror også, at SF og Socialdemokraterne efter den her drøftelse ser, at regeringens ambition om at skabe flere praktikpladser igen er blevet illustreret, og også at viljen til at få afdækket, hvad der er muligt og ikke muligt, igen er blevet bekræftet.
Man må gerne sende det til afstemning for min skyld, men så er man jo nærmest selv nødt til at stemme imod.
De mange, der står og venter på en praktikplads, har vi virkelig taget alvorligt.
Altså, den forligskreds, som SF så ikke er med i, har jo faktisk tilvejebragt 2,4 mia. kr. til at få skabt de ekstra praktikpladser, som vi mangler og mangler akut.
Man kan endda på trin 2 gennemføre en skolepraktik, også i hele 2011, så alle, der kommer ind i en erhvervsuddannelse i dag, har mulighed for at gennemføre en uddannelse.
Der er altså ikke nogen grund til, at man skal stå ude i søgekøen og vente på at komme i gang.
Alle unge – alle unge – kan starte på at gennemføre en erhvervsuddannelse, også selv om situationen er, som den er i dag.
Nanna Westerby (SF), 2011-01-18:
Tak for det.
Nu er jeg jo lige kommet tilbage fra barselorlov, som har varet lidt over et halvt år, og så rammes man jo nogle gange af, hvor lidt verden har forandret sig, mens man har været væk.
Jeg vil sige, at jeg, inden jeg tog af sted, faktisk var rigtig glad for, at vi nu pludselig hørte fra regeringen, at man var meget optaget af, at vi kunne bruge de her sociale klausuler.
Så meget desto mere undrer det også, at der så, når jeg kommer tilbage, ikke rigtig er sket noget på området.
Jeg er tilfældigvis også boligordfører og ved, at de almene boligorganisationer her frem til årsskiftet, som vi lige har været igennem, faktisk har gjort rigtig meget for at få sat gang i en masse alment byggeri, fordi det bliver dyrere efter årsskiftet.
Det er der mange tekniske forklaringer på, men det bliver dyrere efter årsskiftet.
Nu vil jeg så bare høre ministeren om noget: Ærgrer det ikke ministeren, at der har været så meget nøl i den her proces, at man for de tusindvis af byggerier og almene boliger ikke får lavet de her sociale klausuler, ikke får lavet aftaler med de almene boligselskaber på det her område, fordi der har været så meget nøl i den her proces?