runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torben Hansen (S), 2014-05-26:
Jeg ser ikke for mig, at man skal lave en generel 5-årsvarsling, men det er jo sådan set allerede i dag i forhold til de henstandsordninger, der er, sådan, at der rent faktisk er mulighed for sammen med det lokale selskab at strække betalingen over længere tid.
Men det er da klart, at jeg også forventer, at en af de ting, der bliver set på i de undersøgelser, er, hvordan vi får det her løst.
Dybest set skal vi jo have fundet et columbusæg, så folk kan blive boende i deres bolig, og så vi kan få løst det her problem og der i sidste ende heller ikke er alt for mange andre, der kommer til at betale regningen – altså dem, der allerede har betalt.
Så det er det columbusæg, der skal findes, og det er min klare opfattelse, at det er man i gang med, men at lave en generel 5-årsvarsling kommer ikke til at du.
Man kan selvfølgelig vende det om og sige, at det følger folk jo ikke med i, men der er måske nogle steder ude rundtomkring, hvor de lokale myndigheder har sovet lidt i timen, for rent faktisk blev det jo besluttet i 1997, at man skulle i gang med kloakering over det hele.
Det er så bare trist, at der er gået 17 år, uden at man helt er kommet i mål med det.
Kloakering vil i de kommende år blive nødvendig for tusindvis af grundejere.
Det er en del af vandplanerne, og det må vi også sige er nødvendigt, for at vi kan forbedre tilstanden i vores alle sammens fælles vandmiljø.
Det er en alvorlig situation, når grundejere har svært ved at betale for de spildevandsforbedringer, der er nødvendige.
Man kan selvfølgelig lukke øjnene og sige, at problemet ikke eksisterer.
Det fører ikke til nogen løsning, for problemet eksisterer, og der er nogle hundrede grundejere, der simpelt hen ikke har mulighed for at betale for tilslutningen og de medfølgende omkostninger.
Det har givet nogle enkelte meget omtalte situationer, som bestemt ikke har været rare for de involverede, og folk skal selvfølgelig ikke, som ministeren også siger, i fængsel, bare fordi de ikke kan få pengene til at slå til i forhold til kloakering.
Det problem vil Socialdemokratiet gerne være med til at løse, samtidig med at vi også sikrer spildevandsselskaberne og sikrer, at dem, der har betalt, ikke kommer til at hænge på en ekstraregning.
Socialdemokratiet er ligesom forslagsstillerne, Det Konservative Folkeparti, optaget af, at vi får sikret, at dem, der overhovedet ikke har de økonomiske muligheder, får hjælp på en eller anden måde, for der skal selvfølgelig kloakeres af hensyn til miljøet. På baggrund af det og på baggrund af de undersøgelser, der er i gang, kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget.
Erling Bonnesen (V), 2014-05-26:
Tak for det.
Beslutningsforslaget her vil sikre økonomisk hjælp til særlig trængte grundejere i forbindelse med kommunalt påbud om kloakforbedringer og kloaktilslutning.
Regeringen har fastsat i vandplanerne, at der inden udgangen af 2015 skal gennemføres en indsats på ejendomme, der ikke har en kloakløsning, der lever op til kravene.
Det er kommunerne, der skal sikre, at denne kloakforbedring bliver udført, men det er de enkelte grundejere, der skal afholde udgifterne, for så vidt angår den del, der vedrører grundejernes egen ejendom eller egen grund.
Det kan for den enkelte betyde ganske store engangsudgifter.
Spildevandsselskaberne kan i dag give henstand med betalingen af tilslutningsbidraget til de særlig trængte grundejere.
Udfordringen er dog, at det er frivilligt for de enkelte selskaber at gøre det, så problemstillingen er, at ikke alle kan sikres økonomisk hjælp, hvis de er i en trængt situation.
Beslutningsforslaget her vil sikre, at grundejerne får et varsel i en rimelig tid, inden større investeringer i kloakering foretages.
Det er konkret foreslået, at det skal være minimum 5 år, så grundejerne får mulighed for at finde de nødvendige økonomiske midler.
Det er vigtigt at sige, at vi generelt er kritiske over for kravet i vandplanerne om, at så mange ejendomme skal tilsluttes kloaknettet.
Meget kunne jo tyde på, at en vis fraflytning fra landdistrikterne i de kommende år stadig væk vil gøre sig gældende.
På den baggrund kan vi komme i en situation, hvor grundejere og kommuner bruger mange penge på noget, som i længden måske ikke vil have den afgørende betydning for at nå miljømålene.
Samlet har vi i Venstre stor sympati for det, der er foreslået her i beslutningsforslaget, da vi mener, at det er meget barske krav, der stilles til grundejerne.
Flere vil unægtelig blive påvirket af et kommunalt påbud om en forbedret kloakering.
Beslutningsforslaget her tager dog ikke stilling til finansieringen og til, hvordan den skal skrues sammen.
Men i Venstres synes vi, det er godt og vigtigt, at der bliver sat fokus på den her problemstilling med henblik på at få den løst af hensyn til de trængte grundejere.
Vi har sympati for det foreslåede, og vi ser gerne, at der arbejdes videre med sagen med henblik på at få fundet en løsning på det, f.eks. under udvalgsbehandlingen og sammen med ministeren, men det er vigtigt, at der bliver fundet en løsning på finansieringen.
Vi kan så også høre, at ministeren er i gang med at undersøge sagen.
Kirsten Brosbøl (S), 2014-05-26:
Det er jeg meget glad for bliver præciseret.
Det er et rigtig godt udgangspunkt, synes jeg, hvis vi er enige om, at det er vigtigt, at de her indsatser kan komme i gang med det samme, og at kommunerne altså ikke skal vente i 5 år med at få rullet planerne ud.
Jeg synes egentlig, at det lyder, som om vi også dér er på bølgelængde i forhold til at få kigget på en ordning, som gør, at de, som har særlige problemer, og som altså står med den her økonomiske udfordring, kan få mulighed for at betale over en længere årrække.
Det er vi som sagt i fuld gang med at kigge på.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-05-26:
Tak for det.
Noget af det, der måske er allermest brug for, er at fokusere på de grupper, som har meget få midler, men som ikke lige er omfattet af de her førtidspensionsordninger osv.
Gruppen af lavtlønsborgere og gruppen af kontanthjælpsmodtagere er dem, der virkelig kommer i klemme her, for det er dem, der ikke har en mulighed.
Så jeg håber, det er dem, ministeren vil fokusere allermest på.
Med hensyn til det med de 5 år vil jeg bare lige endnu en gang understrege det, som jo også står i forslaget, nemlig at det her ikke handler om at udskyde muligheden for at handle i 5 år, men det er et spørgsmål om at give mulighed for at udskyde enten handlingen eller betalingen.
Der er jo netop lagt vægt på, at det handler om, at man skal kunne komme i gang – for vi er også interesseret i, at man kommer i gang med de her ting – men at folk så i de situationer, hvor de ikke kan betale med det samme, har mulighed for at afdrage over en årrække.
Så det var netop ikke intentionen at udskyde, at man kommer i gang.
Kirsten Brosbøl (S), 2014-05-26:
Derfor anerkender jeg sådan set også, at det er noget af det, vi bør kigge på.
Jeg mener bare, at 5 år er meget lang tid, hvis vi skulle forestille os, at det betyder, at der går 5 år, før en kommune overhovedet kan begynde at rulle noget af det her ud, når den beslutter sig for en indsats.
Det vil jeg i hvert fald advare imod, for der er behov for, at vi får sat gang i de her klimatilpasningstiltag, at vi får renset spildevandet, og at vi derfor får rullet denne indsats ud.
Men igen er det selvfølgelig relevant at se på en rimelig varsling.
Med hensyn til hvornår vi kan forvente at have et resultat af de undersøgelser, vi er i gang med, så tror jeg, at jeg er lige så utålmodig som fru Charlotte Dyremose i forhold til at få gang i de konkrete instrumenter her og få lagt fast, hvad det er, vi vil, og hvad vi kan inden for de juridiske rammer.
Og det arbejder vi på højtryk med at finde frem til.
Jeg kan sige, at arbejdet pågår nu, og jeg håber selvfølgelig, at det så hurtigt som muligt lander der, hvor vi kan vende tilbage med nogle konkrete initiativer, som jeg håber vi også kan drøfte i løbet af udvalgsbehandlingen.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-05-26:
Tak for det.
Der er lige et par ting i forhold til det her med den generelle varsling.
Jeg vil bare høre, om ministeren er opmærksom på, at man ikke nødvendigvis behøver at udskyde det, men at man kunne tilbyde henstand, som jo ikke nødvendigvis behøver at være på favorable økonomiske vilkår.
Det kunne være til borgere, der har ressourcerne til det, og som derfor lige så godt kunne vælge bare at få betalt regningen, men hvor man tilbyder muligheden for på en eller anden måde at have i hvert fald 5 år til lige at finde pengene.
Ellers kunne det, uanset at folk måske ikke skal prioritere de hårdeste fornødenheder væk for at kunne betale, dog være ganske indgribende, også i en helt almindelig familieøkonomi.
Det andet var lidt mere til, om ministeren har en forventning om, hvornår man måske kunne forestille sig at finde en løsning.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-05-26:
Jeg ved ikke, om det er løsningsvejen på det her, men det, som hr. Alex Ahrendtsen er inde på, er nemlig at undtage de ganske få anlæg, det handler om, som vedrører vandmøller og herregårdsanlæg.
Det er så ganske få anlæg i forhold til den store mængde, hvor der skal ske restaureringer og ændringer.
Så der kunne man bare sige fra regeringen og Socialdemokratiet: Dem undtager vi, og så kører det bare.
Men jeg kan forstå, at det vil man ikke.
Derfor vil jeg så spørge ordføreren, om Socialdemokratiet vil være med til, når der skal ske ændringer, at sikre, at den kvote, man kender i dag, ikke bliver sænket, således at man har tilstrækkeligt vand til mølledammen, og man også har tilstrækkeligt vand til der, hvor der er herregårdsanlæg, der har brug for vand, for det er jo den der sænkning af vandstanden, der er bekymring for, hvis ikke man har tilstrækkeligt med vand til gennemstrømning eller tilførsel.
Torben Hansen (S), 2014-05-26:
Jeg synes faktisk, det er at tage munden for fuld for Dansk Folkepartis ordfører at kalde det sniksnak.
Ministeren har også sagt, at hun nu vil skrive ud til kommunerne.
Det er så åbenbart i Dansk Folkepartis optik ikke at gøre noget ved tingene.
Jeg synes i allerhøjeste grad, det er at gøre noget ved tingene.
Samtidig har vi også ansvaret for at sikre balancen mellem naturværdierne og kulturværdierne.
Og det er det, der er sket siden 1995, og det er også det, der vil ske fremadrettet.
Og i vandløbslovens § 37, stk. 3, står der klart og tydeligt, hvilket hr. Alex Ahrendtsen sikkert også ved, at hvis det er sådan, at det vil indebære væsentlige ændringer i forhold til de her kulturhistoriske værdier, så skal indsatsen ikke gennemføres.
Jeg synes, det er lige skrapt nok, når vi rent faktisk har en lov, der er fra 1995, en minister, der siger, at hun skriver ud til kommunerne for at gøre opmærksom på det igen, og vi får tingene til at hænge sammen ude lokalt mellem Naturstyrelsen, Kulturstyrelsen og kommunerne, at man så skal have at vide, at det er sniksnak.
Jeg synes simpelt hen, det er under lavmålet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-05-26:
Miljøudvalget har jo haft kulturmiljørådet i foretræde – det er ikke mere end et års tid siden, det var den 2. maj 2013 – og der sagde de meget klart, at der er et problem derude.
De har vandanlæg, der mangler vand, og de går til, hvis vi ikke gør noget.
Ministerens forgænger sagde, at hvis der er problemer, ville hun gøre noget ved det.
Der er ikke sket noget i det her år, og derfor har vi fremsat det her beslutningsforslag.
Hvad vil den socialdemokratiske ordfører gøre på baggrund af kulturmiljørådets foretræde og på baggrund af ministerens indstilling om, at vi skal gøre noget for at bevare vores kulturhistoriske vandanlæg?
Indtil videre har jeg bare hørt sniksnak fra ordføreren.
Det er simpelt hen ikke godt nok.
Torben Hansen (S), 2014-05-26:
Jamen jeg står lidt og undrer mig.
Altså nu må forslagsstilleren jo egentlig også finde ud af, hvad det er, forslaget går ud på.
Lige pludselig vil man have, at vi skal undtage alle de her steder.
Det er sådan set ikke det, jeg læser i forslagsstillernes beslutningsforslag, og det er nu engang det, vi forholder os til.
Vi vil ikke ud og lave en generel undtagelse.
Jeg og Socialdemokratiet har stor tillid til, at Naturstyrelsen, Kulturstyrelsen og kommunerne på baggrund af de indsatsplaner, der skal være, finder den balance, der skal være og er, sådan at vi både får sikret naturen, og vi også får sikret de kulturhistoriske værdier.
Det fremgår også klart af vandløbslovens § 37 stk. 3, at hvis der er væsentlige ændringer, jamen så tager man selvfølgelig hensyn til de kulturhistoriske miljøer.
Jeg forstår faktisk ikke forslagsstilleren og slet ikke i den sidste runde her, for nu er vi også et stykke længere end det, der er i forslagsstillerens beslutningsforslag.
Men vi tager gerne det hele med.
Jeg vil både henvise til, hvad jeg sagde i mit indlæg og til det, som ministeren tidligere har sagt, altså at vi ikke ser, at der er noget problem her.
Der ligger ikke nogen konkrete problemstillinger, der har været oppe at vende.
Og det ser vi jo også som et tegn på, at kommunerne og de lokale kulturmiljøer rent faktisk får fundet en yderst fornuftig løsning på det her.
Vi skal selvfølgelig leve op til vandrammedirektivets forpligtelser; vi skal sikre, at der er mulighed for faunapassage.
Og nogle steder har man gjort det på den måde, at man bevarer opstemningen, og så fjerner man spærringen, og det vil sige, at der både er vand til kulturmiljøet og sådan set også til naturen.
Det synes jeg sådan set er en meget salomonisk løsning, og jeg har stor tiltro til, at man lokalt med Naturstyrelsen, Kulturstyrelsen og kommunerne rent faktisk får lavet de løsninger, der skal laves ude rundtomkring, som både sikrer naturværdierne og kulturværdierne.
Det synes jeg vi har alle indikationer på sker, og så ser jeg ikke nogen grund til, at vi skal komme herindefra og sige, at nu skal man gøre sådan og sådan lige bestemt dér og dér.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-05-26:
Tak for det.
Den her regering er jo kendt for at have et meget teoretisk forhold til virkeligheden.
En ting er, hvad loven og direktiverne siger, en anden ting er, hvordan tingene foregår ude i kommunerne, og det, vi hører fra dem, der har forstand på det – dvs. både Dansk Møllerforening og bygnings- og fredningsforeninger og de ejere, der er af vandanlæggene – er, at kommunerne ikke tager hensyn til dem.
Og det, der sker, er jo, at man fjerner opstemninger, så der ikke kommer nok vand igennem.
Så mit spørgsmål til Socialdemokratiets ordfører er, om vi ikke bare kan lade være med at røre ved de her fredede anlæg, så vi ikke piller ved opstemningerne, og så vandløbene bare får lov til at løbe, som de altid har gjort.
Og så har vi 1.450 andre vandløb, hvor vi kan ændre på tingene.
Torben Hansen (S), 2014-05-26:
Socialdemokratiet håber og tror, at rigtig mange har interesse i at bevare de kulturhistoriske vandanlæg, som det her forslag omhandler.
Vi ser dog i Socialdemokratiet ikke nogen modsætning mellem bevaring af de her kulturhistoriske vandanlæg og de vandløbsrestaureringer, der også skal til jævnfør vandplanerne – vandløbsrestaureringer, der både sikrer passage for fisk og smådyr og rent faktisk også giver nogle forøgede naturværdier.
Jeg konstaterer også, at der både har været og er – hvilket ministeren jo også har svaret bekræftende på på spørgsmål fra Folketingets Miljøudvalg i 2013 – et glimrende samarbejde mellem Naturstyrelsen og Kulturstyrelsen.
Det fremgår jo også af det, at såfremt en indsats har væsentlige konsekvenser, kan en konkret vurdering føre til, at den ikke bliver gennemført i den påtænkte form.
Jeg vil også understrege, som jeg også gjorde i spørgsmålet til hr. Flemming Damgaard Larsen, at selv om en spærring i et vandløb bliver fjernet, kan opstemningen jo sådan set godt blive der, og dermed kan man jo også sikre kulturmiljøet.
Og det er jo netop også den passage, som sådan set er det væsentligste.
Socialdemokratiet kan ikke støtte forslaget, og vi ser ikke, at der har været store, uløselige problemer i den administration, der har været indtil nu, hvor der både er taget de nødvendige naturhensyn og de nødvendige hensyn til kulturhistoriske interesser.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-05-26:
Det er muligt rent teknisk med den teknologi, vi har til rådighed i dag, at lave anlæg, der sikrer både det ene og det andet.
Men det er vigtigt, at vi er bevidste om det, og at de, der skal udføre arbejdet, er bevidste om det, så ikke man bare laver et omløb, der gør, at der ikke er en tilstrækkelig mængde vand til rådighed for f.eks. en vandmølle eller en voldgrav, eller hvad det ellers måtte være.
Det er muligt rent teknisk, men det er ikke altid, man er bevidst om disse muligheder, og det er det, vi gerne vil slå et slag for med beslutningsforslaget her.
Torben Hansen (S), 2014-05-26:
Tak, hr. formand.
Det ligger jo i den indsats, der skal være i forhold til vand, at der både er nogle spærringer, der er blevet fjernet de seneste 10 år, og nogle, der skal fjernes fremadrettet.
Men kan Venstres ordfører ikke bekræfte, at selv om man fjerner en spærring, vil man stadig væk kunne bevare opstemningen og dermed stadig væk også i de her tilfælde leve op til, at der kan bruges vand x antal timer om dagen eller ugen eller året, eller hvad det nu er?
Der er altså ikke nogen modsætning – altså, man kan stadig væk godt både bevare selve afstemningen og lave et stryg, så man både får faunapassagen og får vandet til det tekniske anlæg.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-05-26:
Nu er det jo meget naturligt i en politisk debat, når forslaget bliver afvist fra ordførernes side, at finde ud af, hvor der så er en mulighed for at opnå en imødekommenhed.
Det er jo meget naturligt, men jeg kan forstå, at det må vi heller ikke tale om.
Det er jo meget beklageligt.
Men hvad vil den socialdemokratiske ordfører gøre, hvis vi finder ud af og oplever, at der er problemer omkring den vandsænkning, der vil ske rundtomkring?
Hvad vil Socialdemokratiets ordfører så anbefale at der bliver gjort på området?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-05-26:
Nu har DF jo et noget teoretisk forhold til kommunalt selvstyre og lokale bestemmelser om de her ting.
Men jeg må bare sige, at loven netop giver mulighed for, at man kan tage det her hensyn – præcis som det skal være.
Nu nævner ordføreren jo selv, og det står også i bemærkningerne, at der kan spares penge ved at tage det her hensyn.
Ude i kommunerne gror der ikke en masse pengetræer, så hvis der var det gode hensyn at tage og der kunne spares penge på det, ville jeg ikke kunne forstå, hvorfor man ikke skulle gøre det.
Ministeren har sagt, at hun vil tage kontakt til kommunerne og sige, at de skal huske på, at der er den her mulighed i loven for at give forrang til kulturhistoriske anlæg.
Men det er jo en anden diskussion, og så kan vi tage den diskussion.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-05-26:
Det var igen en teoretisk stillingtagen til et praktisk problem ude i virkeligheden.
Der er ganske enkelt ejere af vandtekniske anlæg, som ikke får nok vand igennem på grund af overimplementering af vandrammedirektiv og vandmiljømål.
Det er over et år siden, og der er ikke sket noget som helst.
Ministeren har ikke taget kontakt, man har ikke gidet at snakke med berørte foreninger.
Derfor har vi lavet det her beslutningsforslag.
Så mit spørgsmål er: Hvorfor i alverden har SF ikke gjort noget ved det, når de endda er blevet gjort opmærksomme på det og ministeren var inde over det?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-05-26:
Tak, formand.
SF er enige i, at der, som det er blevet sagt tidligere, kan ligge en sympatisk tanke bag det her beslutningsforslag, nemlig at sikre bevaringsværdige vandanlæg.
SF går også meget op i at sikre bevaringsværdige bygninger generelt, og de her vandanlæg, f.eks. vandmøller, er jo en stor del af vores kulturhistorie.
Men vi mener, at beslutningsforslaget er overflødigt, fordi der, som det også er blevet nævnt, jo i loven netop er mulighed for at tage det her hensyn.
Det kan kommunerne gøre.
Fra SF's side synes vi, at det kulturhistoriske i driften af gamle møller ikke skal overtrumfe den kontinuitet og den økologiske tilstand i vores vandløb, som der skal være.
Det er jo en holdning, man kan have, men at ophæve det kulturhistoriske til at have en generel forrang er vi ikke enige i.
For som jeg sagde, kan der være konkrete tilfælde, hvor der ifølge loven netop kan gives en konkret forrang til historiske vandanlæg. Nu skal man passe på med at motivforske, men jeg synes også, at der i bemærkningerne til beslutningsforslaget er nogle ting om, hvad man kan spare af penge ude i kommunerne, som måske lægger op til, at det her også handler om vandplanerne generelt.
Jeg kan jo ikke være sikker på, hvad intentionen er med det her beslutningsforslag, men jeg vil bare sige, at i loven er der – præcis som der skal være – mulighed for at tage det her hensyn, fordi der mange steder er rigtig god grund til at sikre de kulturhistoriske vandanlæg.
Så SF kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Lone Loklindt (RV), 2014-05-26:
Jeg tager da altid gerne møder med borgere og organisationer, der gerne vil mødes med os folketingspolitikere.
Lad os nu lade være med at gøre det til et meget stort problem.
Det her handler om, at der er steder, hvor man åbenbart ikke lokalt inddrager alle godt nok i de processer.
Det var i hvert fald det, jeg fik ud af det foretræde, der i sin tid var, og det kan formentlig løses ved, at kommunerne bliver orienteret om, at de skal tage den slags hensyn, men også ved at interessenterne jo holder sig til og faktisk tager kontakt til lokale myndigheder.
Det er derude, samtalen om det skal foregå, og det handler jo om en afvejning af de forskellige hensyn, så jeg kan ærlig talt ikke helt se formålet med at skulle mødes med en hel masse organisationer.
For det er faktisk meget mere vigtigt, at den debat foregår ude, hvor de her indsatser skal laves.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-05-26:
Da ordføreren er lidt i tvivl om, om der overhovedet er problemer ude i kommunerne, så skal mit næste spørgsmål være: Kunne ordføreren være interesseret i så at tage nogle møder med Bygningsfredningsforeningen eller Dansk Møllerforening, som har forstand på det her, og som har fået masser af henvendelser fra ejere af vandtekniske anlæg, der har problemer?
Jeg har selv fået en del henvendelser.
Lone Loklindt (RV), 2014-05-26:
Jeg mener sådan set, at der var en minister, der på et tidspunkt sagde, at man ville tage sagen op, hvis der var problemer.
Når der så ikke har været indberettet nogen problemer, må det jo tyde på, at der ikke har været noget at gøre.
Jeg synes, det i dag er en stor imødekommelse, at der nu bliver skrevet til kommunerne.
Det er jo ting, som fungerer ganske udmærket i langt de fleste kommuner, og derfor er der da ikke noget at udsætte på regeringen i den her sag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-05-26:
Udvalget stillede så også efterfølgende et spørgsmål til ministeren, der lovede at gøre noget ved det, hvis der var nogen problemer derude.
Derfor har vi fremsat dette beslutningsforslag, og hensigten er såmænd ikke at ændre loven, men at sørge for, at man lever op til loven derude og tager hensyn til kulturhistoriske vandanlæg.
Så mit spørgsmål til den radikale ordfører er: Synes ordføreren, at regeringen egentlig har gjort det, der skulle gøres?
Har miljøministeren handlet på det her, eller har ministeren bare syltet sagen til skade for de mange kulturhistoriske vandanlæg ude i det danske land?