runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2014-10-30:
Der er jo sådan en uskreven regel om, at man ikke stiller inkvisitoriske spørgsmål til en ordfører, der holder sin jomfrutale.
Jeg vil gerne ønske ordføreren tillykke med talen, og jeg vil heller ikke stille sådan nogle spørgsmål.
Jeg vil bare kvittere for ordførerens omtanke i forhold til de kritikpunkter, der er fremført.
Så vil jeg også godt give ordføreren ret i en ting, som jeg synes skal med.
Hvis vi alle sammen er enige om, at alle helst vil blive længst muligt i eget hjem og helst vil klare sig selv, så vil det jo kun være en lille gruppe, der kunne finde på at sige: Det her træningsforløb kan jeg simpelt hen ikke være med til.
Det skal jo også med, for hvad er proportionerne?
Så jeg er glad for ordførerens bemærkninger, hvad det angår, og så må vi se, hvilken formulering der er den rigtige.
Jeg er ikke helt sikker på, at det, ordføreren foreslår, løser problemet.
Jeg tror, man er nødt til at skrive klart og tydeligt, at man ikke kan blive frataget hjælpen, fordi man siger: Jeg kan ikke magte det, jeg kan ikke deltage i det her.
Men tak for talen.
Trine Mach (SF), 2014-10-30:
Jeg tror faktisk, vi er flere.
Jeg synes, at jeg har hørt flere af vores kollegaer nævne samme problematik i deres ordførertaler.
Men jeg synes, det er helt afgørende, at borgere i det her land, som har behov for hjælp, ikke mister deres hjemmehjælp som følge af en almindelig kommunal budgetklemme.
Det må være helt afgørende, og det er det politiske ansvar, vi skal tage på os i de videre forhandlinger.
Finn Sørensen (EL), 2014-10-30:
Så hvis det er rigtigt forstået, er vi da to, der trækker på samme hammel.
Trine Mach (SF), 2014-10-30:
Men jeg tror, at ordføreren kender svaret.
Vi er meget interesserede i, at vi får en ordning, der gør, at man som borger har et afgørende saying, som man vil sige på nydansk.
Tildelingen af hjemmehjælp er en rettighed, man har, og det er sådan set det, der er grundpositionen for SF.
Finn Sørensen (EL), 2014-10-30:
Tak, og rigtig mange tak for ordførerens indlæg, hvor jeg jo med stor tilfredshed noterer mig, at ordføreren har lyttet til de bekymringer, som en række organisationer er kommet med, og – må jeg i al beskedenhed tilføje – som Enhedslisten kom med allerede på det ene møde i det her forhandlingsforløb, vi fik lov til at være med til.
Det var jo lige nøjagtig det punkt, vi satte fingeren på, så jeg er glad for, at ordføreren siger, at vi må kigge på den problemstilling.
Derfor lige et skarpt spørgsmål, for det handler jo om, hvem der skal bestemme, om borgeren magter det.
Det er vel det, det handler om.
Der er vel ikke to, der kan bestemme.
Er det borgeren, der bestemmer, om borgeren magter det – det er borgerens følelse af ikke at magte sådan et rehabiliteringsforløb – og er det så det, der skal til, eller er det kommunens vurdering af, om borgeren magter det, der bestemmer det?
Altså, man er enten gravid, eller også er man det ikke.
Mai Mercado (KF), 2014-10-30:
Vi har en forpligtelse til at tage os af vores ældre, og det fordrer en hjemmehjælp af høj kvalitet, som også er med til at give vores ældre tryghed og værdighed.
Da vi gik ind i reformarbejdet, og det gjorde vi aktivt, så var det med ønsket om at tage et ansvar på os.
Vi ved, der bliver flere ældre, og vi ved også, at gruppen af ældre er meget mere sammensat og differentieret end tidligere.
Det er helt forståeligt, for ældre er virkelig forskellige.
Derfor er det godt med en reform, som sikrer, at man prioriterer de ældre, som har et behov for hjemmehjælp.
Det er også godt, at der i reformen laves et projekt for ensomme ældre, og vi har fra Konservatives side netop fremhævet Spisevenner, som er et projekt i Odense foranlediget af Ældre Sagen, fordi man ved, at småtspisende ældre spiser mere i selskab med andre, og at det giver appetit på livet – også apropos de diskussioner, vi har haft om mad her på det seneste.
Mange kommuner tilbyder i dag rehabiliteringsforløb, hvor den ældre igennem træning selv lærer at mestre dagligdagsopgaver, og det er positivt.
Det er lige nøjagtig positivt, fordi det giver mere livskvalitet og større tilfredshed at kunne varetage dagligdagsopgaver selv.
Og jo mere selvstændige de ældre kan blive, jo bedre er det jo.
Men det må naturligvis ikke kamme over, og der skal naturligvis være tale om en balance.
Her har vi rejst en bekymring over for ministeren, som handler om, at ældre naturligvis ikke må tvinges ind i et rehabiliteringsforløb.
Selv om fru Hansen kan smøre sin frokost selv, skal det jo ikke være sådan, at hun er nødt til at hvile sig og samle kræfter resten af dagen, fordi opgaven simpelt hen har været for hård.
Vi har i Det Konservative Folkeparti noteret os den kritik og de problemstillinger, som er blevet rejst dels af Ældre Sagen, dels af Alzheimerforeningen, særlig i forhold til de demente, og dem tager vi alvorligt.
Vi har igen og igen i flere omgange bedt ministeren forholde sig til den kritik, og vi vil have en forsikring for, at der ikke bliver tale om tvang, når reformen bliver taget i anvendelse.
Derfor har vi også noteret os i dag, og det er jo dejligt, at der er flere partier, som har rejst den bekymring, og det er derfor helt naturligt, at vi konkret drøfter denne problemstilling i den udvalgsbehandling, der kommer.
Det absolut vigtigste for os er den ældres velbefindende, og derfor er det helt afgørende, at vi ikke tvinger den enkelte til noget – og det kan ikke blive understreget nok.
Derfor vil vi også følge området nidkært, og kommer der eksempler senere hen, også selv om vi får lukket den her kattelem, på kommuner, der misligholder deres forpligtelser – det har vi jo desværre set af og til – så vil vi ikke tøve med at gå ind i sagen.
Mie Bergmann (RV), 2014-10-30:
Jeg vil spørge, om hr. Finn Sørensen ikke er enig i, at pårørende inddrages så vidt muligt i forløbet, når der skal tage stilling til en rehabilitering.
Karin Nødgaard (DF), 2014-10-30:
Ministeren indleder med at sige, at der er stor opbakning til forslaget.
Altså, jeg håber virkelig, at ministeren også hørte, hvad i hvert fald jeg sagde på Dansk Folkepartis vegne: at der er flere delelementer, vi skal fuldstændig styr på i forhold til det her lovforslag, fordi der er så mange ting, som åbenbart bliver opfattet på forskellig vis, alt efter hvem der læser lovforslaget og hvem der læser bemærkningerne til lovforslaget.
Derfor vil jeg egentlig gerne have ministeren til at sige, hvordan vi kan få gjort fuldstændig klart, at der ikke bliver tale om tvang af nogen borgere, hvis de ikke magter at blive rehabiliteret.
Jeg synes, det er utrolig vigtigt.
Jeg står med et brev fra ministeren, som vi i ordførerkredsen har fået, hvor der netop står det, som ministeren nu siger, om, at man ikke kan give afslag på hjælp alene med henvisning til, at borgeren ikke magter at gennemføre rehabiliteringsforløbet, men vi hører så nogle andre rimelig store aktører på området sige, at det her tror de ikke på; de tror ikke på det papir, det er skrevet på.
Så vi er nødt til have sikkerhed for, hvad det er, der er fakta, så vi ikke lige pludselig står i en situation med en masse problemer om, hvem der har ret rent juridisk.
Finn Sørensen (EL), 2014-10-30:
Så er der lyd på mikrofonen.
Man skal bare give den et slag med pegefingeren, men ikke ordføreren, fordi jeg vil gerne takke ordføreren for en meget klar udmelding om, at vi skal sikre, at kommunerne ikke kan tvinge de ældre på det her punkt, vi diskuterer.
Det er jeg meget glad for.
Jeg kan jo så undre mig lidt over, når der nu er flere af aftalepartierne, der udtrykker nøjagtig den bekymring, som Enhedslisten udtrykte på det ene møde, vi fik lov at være med til, at aftaleteksten så ser ud, som den gør, fordi der har man jo ikke sikret det forhold, og det har man så heller ikke i lovforslaget.
Men skal jeg forstå det sådan, og det vil jeg gerne være sikker på, at ordføreren er lydhør over for det ændringsforslag, som Ældre Sagen har fremsendt – de har været så flinke at gøre noget arbejde for os – og som jo netop sikrer, at kommunerne ikke vil kunne tvinge de ældre ved at true med at tage hjælpen fra dem, hvis de ikke vil ind i sådan et rehabiliteringsforløb?
Så jeg vil gerne høre, om ordføreren er tilbøjelig til at støtte sådan et ændringsforslag.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2014-10-30:
Jeg hørte ministeren sige, at vi skulle væk fra tvang, og at det var vigtigt, og det blev jeg glad over.
For en af mine anker var jo netop, at jeg så gerne ville have, at det frie valg kunne leve her, så en borger, der havde valgt at have privat leverandør, også kunne have den private leverandør, og at det, hvis de har et rehabiliteringstilbud, så er dem, der kommer og varetager det.
Er det også noget, vi kan arbejde med ind i teksten?
Finn Sørensen (EL), 2014-10-30:
Det lyder rigtig godt.
Problemet er jo altså bare, at Ankestyrelsen i den såkaldte Hillerødsag har godkendt, at det kan man gøre.
Så enkelt er det.
Retstilstanden er i dag sådan, at kommunen kan fratage borgeren hjemmehjælp med den begrundelse, at borgeren ikke vil medvirke til et rehabiliteringsforløb.
Det er retstilstanden, og det er det, vi skal forholde os til, når vi skal lave et lovforslag.
Jeg er enig med ministeren i, at princippet i serviceloven er, at kommunen skal foretage en konkret vurdering af borgerens behov for hjælp.
Men nu vil man indføre et helt nyt parameter, der hedder, at forudsætningen for at få den hjælp er, at du gennemgår et træningsforløb.
Det har jo intet som helst at gøre med en vurdering af borgerens behov, hvis man fratager hjælpen, fordi borgeren ikke kan/vil medvirke til det her rehabiliteringsforløb.
Derfor er spørgsmålet: Hvem bestemmer ifølge den tekst, ministeren har lavet, om borgeren magter at gennemføre det?
Er det borgerne, der bestemmer det, eller er det kommunen?
Tak for ministerens klare udsagn om, at der ikke skal bruges tvang i den her forbindelse.
Mit spørgsmål til ministeren er: Mener ministeren, at den nuværende formulering, man har lavet, om, hvis borgeren ikke magter det osv., er dækkende?
Er ministeren stadig væk tilfreds, og mener ministeren, at den formulering klart tilgodeser hensynet til borgerens selvbestemmelsesret?
Karin Nødgaard (DF), 2014-10-30:
Jamen jeg tror helt klart, at der er brug for det.
Og jeg er rigtig glad for, at ministeren nu siger, at man vil arbejde med at få lavet nogle lidt mere præcise formuleringer i forhold til det her, for det er jo det, som flere ordførere har ytret at vi har behov for.
Det her er et område, som ligger Dansk Folkeparti rigtig meget på sinde.
Vi synes, det er vigtigt, at man er herre i eget liv, og vi vil ikke have, den ældre og de pårørende bliver frataget noget, i forhold til hvad der er bedst muligt for at øge livskvaliteten hos en ældre, som lige pludselig har brug for hjemmehjælp.
Mai Mercado (KF), 2014-10-30:
Den drøftelse skal vi jo så have i udvalgsbehandlingen.
Jeg har ikke set den formulering, som er blevet fremsendt, og derfor kan jeg naturligvis ikke på stående fod her fra talerstolen sige, om jeg kan tilslutte mig en formulering, jeg ikke har set.
Men det, jeg har noteret mig i dag, og det, jeg synes er positivt, er, at der jo samstemmende fra rigtig mange partier bliver udtrykt en bekymring og bliver udtrykt et ønske om at ville finde hinanden og finde nogle løsninger til gavn for dem, som det hele handler om i det her, nemlig de ældre.
Finn Sørensen (EL), 2014-10-30:
Jeg håber, at ministeren om lidt vil bekræfte det, som er fakta, nemlig at Enhedslisten har været inviteret til ét møde, det møde, som alle partier deltog i, at vi der på lige fod med andre partier fremførte vores synspunkter om forslaget, at vi ikke forlod nogen forhandling, vi gik sammen med alle de andre, da mødet var slut – så hvis vi gik, gik alle – og at Enhedslisten ikke hørte noget siden den forhandling, før vi ad omveje hørte, at der lå en aftale, og derefter tog kontakt til ministeren.
Det er fakta omkring det her forløb.
Så benyttede ordføreren jo så den gode lejlighed til at snakke en hel masse om Enhedslisten og undlod at svare på spørgsmål.
Vil ordføreren støtte en formulering som den, Ældre Sagen har foreslået, så vi får sat den ind i loven, så der ikke er nogen tvivl om, at man ikke bare kan køre de ældre over og påtvinge dem rehabiliteringsforløb?
Mai Mercado (KF), 2014-10-30:
Det er jo egentlig forkert at bruge udtrykket få lov til at være med til det første møde, for sådan som jeg husker det, gik Enhedslisten selv.
Vi blev, og vi forhandlede, og vi fik sagt klart mange gange – i øvrigt kommer jeg måske til at tale på vegne af nogle andre partier – sammen med andre partier, som netop understregede, at der selvfølgelig ikke skal være tale om tvang.
Så har vi jo så været inde i en proces, hvor vi ønsker det, der blev indgået i den politiske aftale, afspejlet ned i den konkrete lovgivning.
Det må vi så se om vi kan få styr på i udvalgsbehandlingen, men jeg synes, at man dårligt kan klandre et parti for at have taget ansvar, fulgt med i forhandlingerne, kæmpet for netop at sikre, at der ikke bliver tale om tvang, frem for at vælge den badebillet, som Enhedslisten jo er med på, hvor man ingen ansvar har taget, og hvor man gik fra det første møde.
Mie Bergmann (RV), 2014-10-30:
Lotte Rod er forhindret i dag.
Hun har andre opgaver, forhandlinger, og derfor har jeg fået lov til at klare den her opgave i dag.
De fleste mennesker har det heldigvis sådan, at så længe borgeren selv kan klare diverse ting, eksempelvis at tage støttestrømper på, vil de fleste også helst klare det selv.
Men når bevægeapparatets funktionsevne bliver nedsat, blev der tidligere visiteret professionelle til at hjælpe med dette, men de senere år har hverdagsrehabiliteringen vundet indpas.
Det er jo til glæde for de allerallerfleste borgere, men det er også til glæde for kommunernes pengekasser.
Som Venstres ordfører var inde på, er det jo de gode eksempler, vi kender fra de allerallerfleste kommuner.
Men det er jo ikke uvæsentligt i den her sammenhæng, at der skal ske et samarbejde med relevante pårørende.
Lovforslaget forpligter byrådene til at fastsætte individuelle mål for hver enkelt.
Derudover ophæves sondringen mellem midlertidig og varig personlig og praktisk hjælp, og den der kontaktpersonsordning, som vi tidligere var inde på, ophæves.
Jeg har også bemærket høringssvarene, og jeg har især bemærket høringssvaret fra DANSKE ÆLDRERÅD.
Når jeg lægger meget mærke til DANSKE ÆLDRERÅDs svar, er det, fordi det er folkevalgte personer, som har pårørende meget, meget tæt på, dvs. dem, der er valgt til diverse ældreråd eller seniorråd, har pårørende ude på ældrecentre eller andre ældre pårørende.
De udtaler, at de generelt er tilfredse med lovforslaget.
Jeg synes også, det er væsentligt, at det følger Hjemmehjælpskommissionens anbefalinger.
Så Radikale kan bakke op.
Karin Nødgaard (DF), 2014-10-30:
Jeg synes, jeg gjorde det utrolig klart i min tale, hvor meget vi i Dansk Folkeparti vægter at lytte til borgeren, og at borgeren skal inddrages i sit eget liv i de beslutninger, der skal træffes.
Kan borgeren ikke det, skal man inddrage de pårørende osv. Jeg vil også gerne knytte en kommentar til det med, at ordføreren siger, at Dansk Folkeparti var tættere på processen end Enhedslisten.
Ja, det var vi, fordi vi gerne vil være tæt på processen.
Vi vil gerne være med, vi vil gerne tage et ansvar, men vi vil også gerne holde regeringen i ørerne, så man får lavet noget, der er godt, og det er også derfor, at vi siger, vi arbejder videre med det.
Jeg fornemmer mere, at Enhedslisten allerede fra starten sagde, at de ikke vil være med til noget, for så er man jo så dejlig fritstillet i dag.
Så er der jo ikke nogen risiko for noget som helst, så kan man tækkes dem, man vil tækkes.
Det synes jeg faktisk er en dårlig tilgang til hele spørgsmålet.
Så jeg vil gerne præcisere, som jeg sagde i min tale, at vi arbejder meget ihærdigt videre med det her.
Vi er ikke fuldstændig afklarede med, hvordan vi skal forholde os til tredjebehandlingen, fordi vi netop vil have sikkerhed for nogle ting.
Det er netop noget af det, jeg har sagt tidligere, og som jeg gerne gentager: Borgerens retssikkerhed skal være i orden.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2014-10-30:
Venstre har tænkt sig at stille spørgsmålet i udvalgsbehandlingen, og så ser vi, hvad svarene bliver, og så tager vi udvalgsbehandlingen.
Og jeg kan høre, at vi måske kommer til at sidde over for hinanden, og så må vi jo se, hvad vi kommer videre med der.
Selvbestemmelsesretten har også betydning, men det er altså lige så meget på det frie valg af leverandør.
Det kan ikke være rigtigt, at man skal have en banegård i sit hjem, fordi man har privat hjemmehjælp, men samtidig via kommunen skal igennem et rehabiliteringsforløb, og at vi så ikke bare kan sige, at aftalen er, at den leverer samme firma så.
Så vi får nogle gode drøftelser, kan jeg høre, og det ser vi meget frem til.
Finn Sørensen (EL), 2014-10-30:
Jamen jeg er jo så glad for, at ordføreren i hvert fald ikke direkte tager afstand fra hr. Eyvind Vesselbos udmelding, for det er jo den kerneproblematik, Enhedslisten ser i lovforslaget, nemlig hvor den ældres selvbestemmelsesret bliver af i det her.
Derfor har jeg et helt konkret spørgsmål til ordføreren.
Ældre Sagen har gjort et stort stykke arbejde med det her, de har bl.a. sendt os alle sammen et brev med nogle forslag til konkrete ændringer af lovforslaget, og et af dem lyder sådan her: Kommunen skal ikke kunne give afslag på hjemmehjælp med henvisning til, at borgeren modsætter sig at deltage i rehabiliteringsforløb.
Hvis den tekst kom ind, ville det sikre den ældres selvbestemmelsesret i forhold til de her forløb.
Så vil jeg da gerne høre ordføreren, om Venstre vil støtte, at der bliver indføjet sådan et ændringsforslag, for Enhedslisten har i hvert fald tænkt sig at stille det.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2014-10-30:
Det var såmænd ikke den eneste årsag.
Det var også det frie valg.
Jeg mangler et svar på, hvor langt et forløb man forventer den ældre skal igennem, før vedkommende konstaterer, at det her ikke går – altså, at vedkommende ikke kan rehabiliteres.
Hvordan er rammen egentlig tænkt?
Det mangler der et svar på.
Så det ligger sådan set meget fint i tråd med det, hr. Eyvind Vesselbo sagde på det tidspunkt.
Jeg er meget bekymret, og alligevel har jeg en positiv tanke, når jeg ser, hvad man har evnet at gøre i Odense, og det kan jeg godt bruge som eksempel.
Men jeg mangler altså en tidsramme, og det er nogle af de ting, jeg har behov for at få udboret, før jeg kan melde klart ud, hvad Venstre har af stillingtagen på det her lovforslag.
Finn Sørensen (EL), 2014-10-30:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg må sige, at ordførerens melding kommer bag på mig, altså ikke det, at Venstre går ind for det her såkaldt frie valg, for det kommer ikke bag på mig.
Men når jeg tænker på, hvordan Venstres ordfører – det var så ikke fru Anne-Mette Winther Christiansen, men hr. Eyvind Vesselbo – modtog den her aftale, der ligger bag det her lovforslag, så var det jo en helt anden kritik, der blev rettet mod lovforslaget.
Det var nemlig en kritik, der gik ud på noget andet.
Jeg vil gerne lige citere hr. Eyvind Vesselbo fra Politiken den 19. juni:
»Det er en nedvurdering af de ældre.
Det krav, som ordføreren henviser til, er jo kravet om, at de ældre skal gennemgå et sådant rehabiliteringsforløb, før man tager stilling til, om de kan få hjemmehjælp.
Så hvad er der blevet af den kritik fra Venstres side?
Deler Venstres nuværende ordfører det synspunkt, som hr. Eyvind Vesselbo anførte, og som var årsagen til, at Venstre ikke var med i aftalen?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2014-10-30:
I Venstre arbejder vi for at give de ældre en indholdsrig hverdag præget af værdighed og respekt, og derfor vil vi i Venstre også arbejde for, at ældre kan have et liv, hvor de selv har indflydelse på tilrettelæggelsen af deres hverdag.
Vi mener ikke, at ældrepleje skal gives i metermål.
Ældreplejen skal i stedet være individuelt tilrettelagt, så de borgere, der har brug for hjælp, også får opfyldt deres behov.
Regeringen er nu kommet med et lovforslag om fremtidens hjemmehjælp, og det er det, vi så behandler i dag.
Ifølge lovforslaget skal en kommune tilbyde en borger et rehabiliteringsforløb, hvis det vurderes, at forløbet kan forbedre borgerens funktionsevne, og derefter skal kommunen så vurdere borgerens behov for hjemmehjælp.
Venstre er sådan set positivt stemt over for rehabilitering, for formålet med det er jo, at man øger den enkeltes livskvalitet igennem den midlertidige hjælp, som man kan have glæde af, og den støtte, man får, ved at man træner, mens der er nogen til stede, og man kommer tilbage og kan fungere i sin hverdag og klare dagligdagen igen.
Men hvad betyder så det her med rehabilitering i praksis?
Altså, kort fortalt handler det jo om, at man skal træne nogle dagligdags aktiviteter sammen med hjemmeplejens personale og dermed få opbygget energi og kraft til selv at kunne magte opgaverne.
Når man så kigger ud over danmarkskortet, så kan man jo konstatere, at 92 kommuner ud af 98 arbejder med det her i dag.
Og fra eksempelvis Odense er der rigtig gode erfaringer.
De tilbyder træning som hjælp, som et forløb, og det gør de tidligt pr. automatik.
Det er fair, og det er altså god og klar Venstrepolitik, for borgeren bliver igen i stand til at klare sig selv og får mest mulig indflydelse på sin egen hverdag.
Man kan så bare ikke lade være med at tænke på, hvorfor det så alligevel er nødvendigt at lave noget lovarbejde, når vi i dag ud af 98 mulige har 92 kommuner, der i dag gør det systematisk.
Og hvor er det så, jeg ser et problem?
Ja, det gør jeg altså i forbindelse med spørgsmålet om det frie valg.
Det bekymrer mig, at der i det her lovforslag ikke foreslås, at rehabiliteringsforløbene, som skal laves ifølge § 83 A, ikke bliver omfattet af det frie leverandørvalg.
For et års tid siden lavede vi en lov, der gjorde, at det nu er sådan, at man har mulighed for at vælge en privat udbyder til at give den hjemmehjælp, man har brug for.
Med det her kræves det så, at det er kommunen, der kommer og laver rehabiliteringen.
Jeg ved, at der politisk har været mange drøftelser, og det er der især i Venstre.
Der er ikke brug for, at der går mange gæster, der er der for at hjælpe med noget, gennem et hjem.
I det her lovforslag gives der altså ikke mulighed for, at man kan få en privat leverandør til at varetage rehabiliteringen, samtidig med at vedkommende eller det pågældende firma også leverer til hjemmehjælpen.
Det er et problem, og jeg har altså brug for at få en uddybende udvalgsbehandling, før Venstre klart melder, hvad vi egentlig kan sige i vores stillingtagen til det her lovforslag.
Dan Jørgensen (S), 2014-10-30:
Vi har selvfølgelig en forventning om, at det vil hjælpe.
Ellers var der jo ikke nogen grund til at gøre det her.
Vi har ikke præcise prognoser for hvor meget, og vi har heller ikke nødvendigvis præcise tal for, hvad størrelse af bedrifter og ejendomme det her vil komme til at være rettet mod.
Altså, det er fremstillet, som om det næsten er en naturlov, at det vil blive de allerstørste og en centralisering osv.
Det er da langtfra sikkert.
Det er jo også middelstørrelsebedrifter, som har det ganske svært, hvor man måske vil kunne se muligheder for at få nye kapitalformer ind.
Jeg tror ikke, jeg kan komme det nærmere.
Per Clausen (EL), 2014-10-30:
Jeg synes da også, det er en usædvanlig situation, at det er Enhedslisten, der i praksis forsvarer selvejet, mens alle andre partier er villige til at sælge det.
Det synes jeg da også er en mærkelig situation.
Men man skal ikke lade sig slå ud af at komme til at stå i mærkelige situationer – det har jeg prøvet før.