runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birgitte Josefsen (V), 2010-11-04:
Jeg går ud fra, at hr. Jonas Dahl har læst de akter, der ligger på Sundhedsministeriets hjemmeside, hvor der er lavet en beregning af, hvad det koster at få foretaget en insemination, og hvad det koster at få foretaget en ægtransplantation.
Jeg vil håbe, hr. Jonas Dahl på baggrund af det vil bekræfte, at når man snakker om worst case, er maks.-beløbet 30.000 kr.
Jeg kan så oplyse til seerne, at jeg heller ikke deltog i høringen, og jeg kom heller ikke til den afsluttende debat, for det er jo sådan, at når man holder en høring, plejer man at tage kontakt til dem, man gerne vil have til at sidde i paneldebatten, og jeg modtog ikke nogen invitation til at sidde i den paneldebat.
Men den samme dag var jeg faktisk ude til møder angående det emne, vi debatterer her i dag, og derfor vil jeg godt have hr. Jonas Dahl til at bekræfte, at der er barnløse, som ikke kan hjælpes via kunstig befrugtning og derfor kun har én vej at gå.
Det er en adoption, og prisen for adoption af et barn ligger mellem 70.000 og 180.000 kr.
Jonas Dahl (SF), 2010-11-04:
Når ordføreren var i huset, havde det jo ikke været noget problem at komme ned til den afsluttende debat med de politiske partier, som sådan set kun varede 20-30 minutter.
Men det, som ordføreren jo også et eller andet sted bekræfter, er, at der sådan set har været drøftelser om og netop et forsøg fra oppositionens side på rent faktisk at få afholdt en bred høring, således at alle synspunkter kunne belyses og vi kunne få en bred politisk debat, inden Folketinget skulle behandle lovforslaget.
Og ordføreren har jo faktisk bekræftet netop nu, at der rent faktisk har været henvendelser til ordføreren fra oppositionspolitikernes side for at se, om der var tilslutning til en høring, og ordføreren bekræfter dermed også, at det var der faktisk ikke fra regeringens og Dansk Folkepartis side.
Så jeg synes sådan set, at ordførerens udsagn taler helt for sig selv.
Liselott Blixt (DF), 2010-11-04:
Det må jeg blankt afvise.
Jeg har ikke haft en diskussion i Sundhedsudvalget om en høring.
Jeg er på en af gangene i Folketinget blevet spurgt, om jeg syntes, det ville være i orden, at vi lavede en høring.
Invitationen så jeg efter høringen ligge i min postmappe.
Så jeg har intet vidst, før jeg så det på Altinget – jeg tror, det var der, det blev annonceret.
Og jeg vil sige, at jeg deltog i en konference et andet sted i huset samme dag.
Så man skal lade være med at beskylde os for, at vi ikke vil diskutere det, for det passer ikke.
Jonas Dahl (SF), 2010-11-04:
Jeg er vidende om, at der har været en diskussion i Sundhedsudvalget, hvor der sådan set åbent har været forsøg på at få bred tilslutning til en høring i Folketinget, ikke nødvendigvis på den pågældende dag, men også på andre mulige datoer, for rent faktisk at få en åben debat.
Det har sådan set været en samlet opposition, der har ønsket at have en åben debat om det her lovforslag.
Men underligt nok, var det sådan, og det var jo påfaldende, at hver gang debatten kom i Sundhedsudvalget, var der alligevel ikke et ønske fra regeringens og Dansk Folkepartis side om at deltage i en høring.
Man havde altid en god forklaring på, at man ikke lige syntes, man skulle det.
Så jo, det kan da godt være, at der har været andre høringer, men vil fru Liselott Blixt ikke blot bekræfte, at der faktisk har været en debat i Sundhedsudvalget, og at man rent faktisk fra oppositionens side gentagne gange har rejst forslaget, og at man fra oppositionens side har været helt åbne over for, hvilken dato en eventuel høring skulle afholdes?
Liselott Blixt (DF), 2010-11-04:
Jamen det fik lige undertegnede op af stolen, for jeg kunne godt tænke mig at høre: Når man nu planlagde en høring i huset her, undersøgte man så, om der var andre konferencer eller andet, som Sundhedsudvalget var inviteret til selv samme dag?
Jonas Dahl (SF), 2010-11-04:
Som spørgeren rettelig spørger ind til, var det jo påfaldende, at det var en samlet opposition, som mødte op til den her høring.
Det var sådan set også en samlet opposition, der endte med at betale for, at der i det mindste kunne afholdes en høring, fordi Folketingets Sundhedsudvalg med V og K i spidsen fuldstændig afviste, at der skulle være diskussion om det her lovforslag, og fordi regeringen nægtede at diskutere det.
Så derfor synes jeg næsten, at udeblivelsen fra regeringens side til høringen om kunstig befrugtning taler sit eget sprog.
Man må jo også spørge sig selv, om den manglende udeblivelse skyldes, at man faktisk fra regeringens side allerede har erkendt, at det her lovforslag sådan set ikke har nogen gang på jorden og sandsynligvis allerede bliver ændret efter et kommende valg.
Orla Hav (S), 2010-11-04:
Jamen jeg forstår det ikke.
I 2007 var der jo valgkamp, og jeg går ud fra, at det er sagt i forbindelse med valgkampen, at Dansk Folkeparti gerne ville give en ekstra hånd til den gruppe mennesker, som føler sig rigtig godt og grundigt i klemme, fordi de ikke kan få opfyldt deres højeste ønske her i tilværelsen, nemlig at komme i gang med at få nogle børn.
Nu, i samme valgperiode, efter at valget er overstået, går Dansk Folkeparti ind og forringer vilkårene for lige nøjagtig den her lille gruppe.
Hvorfor er det den her lille gruppe til forskel fra hele den store gruppe, som kunne have været med til at finansiere det, man kalder genopretningen, efter at man har givet store skattelettelser?
Hvorfor er det, Dansk Folkeparti prioriterer så skævt over for en lille gruppe, som er kommet i en ganske svær situation, som de jo ikke selv har været herre over?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-11-04:
Nej, det er ikke korrekt, og det burde ordføreren som tidligere embedslæge også vide, hvis ordføreren havde sat sig lidt ind i området.
Det er sådan, at jeg specifikt nævnte sygdommen endometriose og sagde, at den udgør omkring to tredjedele af alle de behandlinger, der er, men som jeg også nævnte i min ordførertale, er der jo en lang række andre ting som nedsat sædkvalitet og sammengroede æggestokke som følge af klamydia eller andre sygdomme, og mange af dem tegner sig for den sidste tredjedel.
Liselott Blixt (DF), 2010-11-04:
Først og fremmest vil jeg sige, at man ikke ville have kunnet hente det provenu.
Altså, det her er jo igen valgpolitik; man vil bare ud i noget valgkamp og prøver at finde ud af: Hvad kan vi være imod, sådan at vi ser pænere ud?
Man kommer jo ikke selv med forslag om tilsvarende besparelser.
Hvad vi sagde i 2007, var jo præcis det samme, som jeg har sagt i min tale: Vi så gerne, at der kom flere børn, vi så gerne, at vi gav til nummer to barn – det sagde jeg i min tale, og jeg håber da, ordføreren har lyttet efter; ellers kan jeg da læse det op igen – men den økonomiske situation har netop gjort, at vi må ud og finde nogle penge.
Og ja, jeg står ikke her og siger, at det er sjovt at gå ind og spare nogle steder; det er netop det, jeg har givet udtryk for – håber jeg.
Preben Rudiengaard (V), 2010-11-04:
Da jeg for mange år siden gik i skole, lærte vi at regne.
Det her vil altså sige – og det vil jeg gerne have bekræftet – at det er således, at for en tredjedel af de borgere, som ikke kan få børn, er det ensbetydende med, at de ikke har en defineret sygdom.
Er det rigtigt forstået?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-11-04:
To tredjedele af alle de mennesker, der søger om kunstig befrugtning eller hjælp til at blive gravide, har en sygdom, der hedder endometriose; det er kroniske smerter i underlivet, og for mange af dem vil det at få et barn faktisk være med til at helbrede deres sygdom og fjerne de smerter, de har gået med i årevis.
To tredjedele!
Det er rigtig mange mennesker, der bliver ramt af det her forslag lige nu.
At der findes mennesker, som kan blive insemineret i det offentlige danske sundhedsvæsen, ja, det har Folketinget og flere af ordførerens partifæller fra Venstre jo selv været med til at indføre, ved at vi f.eks. har givet inseminationsmulighed for folk, der er enlige.
Men vi skal lige huske på, at det, at man er enlig, jo ikke betyder, at man ikke kan have problemer med fertiliteten.
Det ene udelukker jo ikke det andet.
Det er for langt størstedelens vedkommende mennesker, der har en bagvedliggende sygdom, der får tilbudt gratis og vederlagsfri insemination eller kunstig befrugtning i det danske sundhedsvæsen.
Preben Rudiengaard (V), 2010-11-04:
Sådan hørte jeg det.
Findes der ikke tilfælde i vores samfund, hvor nogen ikke kan få børn, men hvor man ikke kan verificere nogen som helst form for sygdom?
Jeg synes, det kniber lidt med argumentationen på det her område, når man bare siger, at det, at nogle ikke kan få børn, er ensbetydende med, at de er syge, at de har en sygdom.
Birgitte Josefsen (V), 2010-11-04:
Nu har jeg det sådan, at jeg har meget svært ved at forholde mig til hypotetiske spørgsmål, og jeg synes, det her er et hypotetisk spørgsmål.
Der er nemlig ikke nogen af os, der ved, hvordan udviklingen vil være, så det synes jeg vi skal vente med at diskutere, til vi ser, hvordan det går.
Jonas Dahl (SF), 2010-11-04:
Jamen ordføreren medgiver jo også, at der er nogle økonomiske konsekvenser, når man nu siger, at det er for tidligt at måle på Tyskland, for der er jo kun gået 6 år siden 2004, og det er åbenbart ikke tid nok til, at man har rettet det bump, der kom, ved at man indførte brugerbetaling, op.
Hvis vi bare overfører de tal til Danmark, vil det jo betyde, at det danske børnetal, hvoraf 10 pct. i dag bliver født ved hjælp af kunstig befrugtning, vil falde med 5 pct., hvilket svarer til ca. 3.000 børn.
Hvis man så regner 6 år ud i fremtiden, før det måske udjævner sig, som Venstres ordfører siger, er det 18.000 børn, hvilket jo også ligger i alle de beregninger, vi bl.a. har fået fra Sundhedsministeriet, og som faktisk er en rigtig god forretning for statskassen, når de bliver ældre.
Så ved vi, at når man runder 38 år, bliver man sådan set en økonomisk gevinst for Danmark, så vil ordføreren ikke medgive, at hvis man bare har lidt længere sigt, og børnetallet rent faktisk falder, vil det også medføre, at Danmark rent faktisk vil miste penge på at gennemføre det forslag, som VK lægger frem i dag?
Birgitte Josefsen (V), 2010-11-04:
Ja, det kan jeg jo desværre ikke have nogen tro omkring, for det er der jo kun nogle, der ved, nemlig de, der sidder og gerne vil have barnet, der vælger, om de vil prioritere penge til at gennemgå et behandlingsforløb og få barnet.
Hvis vi tager udgangspunkt i Tyskland, indførte de den brugerbetaling i 2004, og jeg tror, det er meget, meget for tidligt at få konstateret, om der på længere sigt vil være et fald, eller der ikke vil være et fald.
Det er altid sådan, at når der kommer nye tiltag eller ændringer, ja, så går der som regel et stykke tid, inden tingene ligesom normaliserer sig.
Så jeg ved ikke, om fru Lone Dybkjær betegner det som en sygdom.
Lone Dybkjær (RV), 2010-11-04:
Erkender fru Birgitte Josefsen så, at her tages det første skridt, eller i hvert fald et skridt på vejen til, at man ikke vil behandle en sygdom på det offentliges regning inden for sygehusvæsenet?
Birgitte Josefsen (V), 2010-11-04:
Det er jo sådan, at hvis der er en, der ikke kan blive gravid ad naturens vej, er det nogle sygdomme i forplantningssystemet.
Det er det, der står i WHO's betegnelse.
Lone Dybkjær (RV), 2010-11-04:
Man må jo sige, at hykleriet har sine højdepunkter inden for Venstre, og det her bliver bestemt ikke det sidste.
Jeg er klar over, at man har lavet meget omhyggelige undersøgelser af, om man kunne finde pengene andre steder, og vi er jo klar over, at Venstre har et lemfældigt forhold til millionerne.
Altså, statsministeren har været ude at sige: Nå ja, men hvis vi nu har overbetalt privathospitalerne, drejer det sig kun om 100 mio. kr.
De ville jo hjælpe vældigt i kassen her.
Birgitte Josefsen (V), 2010-11-04:
Når man refererer fra en artikel, må man referere korrekt.
Jeg har ikke sagt sygehuse i den udtalelse, men sundhedsområdet.
Dernæst kan jeg oplyse, at det var fru Lone Møller, der var sundhedsordfører for Socialdemokratiet, og som var ude at sige, at man skulle betale for at gå til læge.
Det plejer at være sådan, at sundhedsordføreren tegner partiets politik.
Sådan er det i hvert fald hos de øvrige partier, så det er det sikkert også hos Socialdemokratiet.
Derfor har vi været inde at vurdere nøje, hvad vi kunne gøre, og det er den konklusion, vi kommet frem til, som er beskrevet i det her lovforslag.
Vi har for nærværende ikke andre lovforslag på bordet, hvor der tales om brugerbetaling, men jeg kan ikke svare for, hvad der vil ske langt, langt ude i fremtiden, hverken i forhold til Venstres politik eller andre partiers politik.
Orla Hav (S), 2010-11-04:
Jeg vil gerne spørge ordføreren om noget.
I 2007 var der en debat om samme emne her, nemlig betaling for hjælp til fertilitetsbehandling, og der udtalte en repræsentant for Dansk Folkeparti, at partiet gerne så, at der også blev givet hjælp til barn nummer to og også gerne efterfølgende børn.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvad er det, der er sket?
Jeg kan godt se for mig, at svaret vil komme til at gå på, at den økonomiske situation har ændret sig voldsomt, men hvad er det, der har gjort, at Dansk Folkeparti har fundet lige nøjagtig den her lille gruppe at kaste sig over og synes, at det er dem, der er unge og gerne vil have et normalt ungdomsliv og i gang med at få børn, der skal straffes?
Man kunne jo have hentet de her penge mange andre steder; der er blevet gjort opmærksom på sundhedsforsikringerne, hvor man kunne have fået et provenu på 700 mio. kr.
Hvad er det, der er sket i Dansk Folkeparti?
Liselott Blixt (DF), 2010-11-04:
Man kan da godt regne ud fra, hvad man tror, men det er jo igen spådomme.
Vi har ikke en glaskugle, vi kan kigge ind i og se, hvor mange børn der så ikke kommer til verden, og se, hvor meget de så kunne have arbejdet eller tjent, og hvad de ville have kostet ved siden af.
Det kan man jo ikke gøre op, for det er at spå om fremtiden.
Julie Skovsby (S), 2010-11-04:
Som socialdemokrat kan jeg overhovedet ikke være enig.
Det er jo sådan, at de private sundhedsforsikringer betyder, at pensionister, studerende, alle os, der ikke har en privat sundhedsforsikring, er med til over skattebilletten at betale for, at nogle kan komme forrest i køen.
Men lad os komme tilbage til det helt konkrete med den økonomiske ansvarlighed, som åbenbart skulle ligge i det her forslag.
Der er jo kommet en hel del høringssvar ind, og de har bestemt ikke været positive, men de har været utrolig interessante – og drejer sig også om økonomi.
Dansk Fertilitetsselskab skriver om fertilitetsbehandling, at der er et positivt afkast på 1,3 mio. kr. pr. barn i 50-års-alderen, og at det her vil medføre, at der ifølge eksperternes vurdering vil blive født tusind færre børn årligt.
Er det ikke rigtigt, at det står i høringssvarene?
Liselott Blixt (DF), 2010-11-04:
Nu er det en utrolig gang miskmask, som spørgeren kommer med i sit spørgsmål.
For det første kan jeg ikke udtale mig om, hvad en anden ordfører har stået og talt om her, uanset om det er min partileder eller en fra mit eget parti.
For det andet blander spørgsmålet sammen, hvad man sparer ét sted, og hvad man gør i én plan.
Nu er det sådan, at vi skal tage et økonomisk ansvar, uanset om det hedder finanslov, konvergensplan eller skatteomlægning.
De sundhedsforsikringer har vi jo netop set gør en betydelig forskel for de medarbejdere, hvis arbejde har betalt en sundhedsforsikring for dem.
De kommer meget hurtigere på arbejde.
Det vil sige: Det koster os ikke i sygedagpenge, det koster os ikke i den tid, de går syge, hvor de skal have medicin, og hvor de skal have behandling.
Så faktum er, at hvis ikke vi havde de skattebetalte sundhedsforsikringer, ville det koste endnu mere for det danske samfund.
Så dem er jeg glad for, ja.
Julie Skovsby (S), 2010-11-04:
Tak for det.
Jeg vil gerne tilbage til det her med økonomisk ansvarlighed, for i forbindelse med sagen om overbetaling af de private hospitaler har ordførerens partiformand, fru Pia Kjærsgaard, udtalt på talerstolen, at 100 mio. kr. – og nu siger jeg det, for vi ved jo reelt ikke, hvor stort beløbet er i den sag – ikke er mange penge, når vi taler om dansk sundhedsøkonomi.
Det her forslag, som vi i dag behandler, og som er en del af genopretningsplanen, handler om 200 mio. kr.
Så vil ordføreren ikke erkende, at det her mere handler om et politisk valg og om, hvorvidt man ønsker at indføre brugerbetaling på de danske sygehuse?
Og nu, hvor vi taler 100 mio. kr., 200 mio. kr., kan ordføreren så ikke også bekræfte, at vi i dag bruger 700 mio. kr. til at betale for, at nogle kan få en privat sundhedsforsikring, og dét med stemmer fra Dansk Folkeparti?
Liselott Blixt (DF), 2010-11-04:
Nu drejer det her sig jo om et meget lille forslag i forslaget, og det er kun aktuelt i tvivlstilfælde.
Men muligheden skal være der, for det var det, der var problematikken.
Når vi ser en problematik i vores sundhedsvæsen, som vi kan se at man kan gøre noget ved, så bliver vi nødt til at gøre det.
Her kunne man f.eks. inddrage kommunen, de sociale myndigheder eller en psykolog, som vi også kan se i vores høringsforslag.
Men hvis man er i tvivl, kan man rådføre sig med en anden.
Det er jo heller ikke noget, der står de skal.
Og det er kun i tvivlstilfælde.
Jeg mener, det er en god mulighed for at sikre, at de familier, der får den behandling, også kan tage sig af det barn, og derfor synes jeg, det er en god idé.
Jeg ved ikke, om det er præcis den artikel, det handler om, for lige præcis på det tidspunkt kom der faktisk mere end en historie.
Der kom flere historier fra hele landet, hvor der var nogle, der havde fået kunstig befrugtning og derefter fået tvangsfjernet barnet.
Der var også en dame, der udtalte, at de faktisk, mens hun var gravid, kom og sagde til hende, at hendes barn ville blive tvangsfjernet.
Så der var mere end én sag.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-11-04:
Det er ikke gennemtænkt, og jeg tror også, at ordføreren med sin sundhedsbaggrund selv udmærket godt ved, at tvillinge- og trillingefødsler er mere problematiske.
De er dyrere, og der er en større usikkerhed, både for moren og for de børn, der bliver født.
Jeg vil gerne tilbage til det, ordføreren sagde om forældreegnethed.
Jeg vil godt have ordføreren til at uddybe det.
Jeg går ud fra, at det eksempel, ordføreren kom med, var eksemplet fra Odense, der kom her for nogle måneder tilbage.
Er ordføreren klar over, at der senere hen blev omdelt et bilag i Sundhedsudvalget, der forklarede, at det pågældende par, hvis barn blev tvangsfjernet, ikke havde modtaget kunstig befrugtning, men havde produceret barnet på naturlig vis, og at kvinden havde fået en hormonbehandling?
Liselott Blixt (DF), 2010-11-04:
Jeg vil sige til hr. Jonas Dahl, at det ikke er sjovt at gå ind og tage et ansvar og være med til at spare nogle steder.
Det er altid nemt at sidde som opposition på den anden side og sige: Det vil vi i hvert fald ikke gøre.
Men så må man jo komme med nogle planer, der er bedre end dem, vi har set på hjemmesider, som alligevel bliver pillet ned.
Komplikationer kan vi få ved alle fødsler.
Det er ikke bare at få et barn i dag
og slet ikke, hvis man har problemer med det, for så kommer der tit komplikationer, og det gør der, uanset om det er et, to eller flere børn.
Hvor gennemtænkt har det været?
Jeg mener, at det de sidste par måneder har været igennem en mølle, hvor man har prøvet at gennemtænke så meget som muligt, så det kunne blive så fair som muligt for flest mulige mennesker.
Jeg synes, det har været gennemtænkt, at man har brugt den tid på det i stedet for at tage op i foråret, som man kunne have gjort.
Jonas Dahl (SF), 2010-11-04:
Ordføreren er forhåbentlig vidende om, at når man nu vælger at få sat to æg op, som ordføreren siger, medfører det tit og ofte nogle komplikationer, ikke mindst hvis man vælger at få sat endnu flere æg op, fordi man så kan havne i en situation, hvor man ikke bare er gravid med et barn eller med to børn, men lige pludselig med tre eller flere børn, og så kan der alt andet lige opstå større komplikationer, ikke bare for kvinden selv, men også for de børn, som i givet fald skal fødes.
Så det her er ikke helt uproblematisk, og det vil jo medføre yderligere omkostninger for sundhedsvæsenet, fordi man lige pludselig skal tage sig af komplicerede fødsler og børn, som måske bliver født for tidligt og har andre komplikationer.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren: Hvor gennemtænkt synes ordføreren egentlig det her lovforslag er?
For det virker jo, som om man lige har set på, hvad der kan komme ind i statskassen fra dag et, men så har man ikke rigtig forholdt sig til, hvilke følgevirkninger der i øvrigt vil opstå, når man gennemfører det her lovforslag.
Så det virker for mig at se ugennemtænkt, og det virker også, som om ordføreren sådan set er enig i, at det her lovforslag skriger til himlen og i den grad mangler noget sund fornuft.
Liselott Blixt (DF), 2010-11-04:
Nu skal man for det første ikke lægge os ord i munden.
Vi har ikke noget imod, at der kommer folk til landet, og vi synes også, at vi i EU har utrolig mange mennesker, der kunne blive en del af den arbejdskraft, som man siger man vil mangle i fremtiden.
Jeg kan ikke se ind i fremtiden, om børnetallet vil falde.
Jeg kan gætte.
Jeg kan gætte på, at noget måske vil falde, men at andet vil stige.
Jeg har læst mig til, at mange måske vil have sat to æg op i stedet for et.
Det vil sige, at vi får nogle flere tvillingefødsler.
Ergo giver det nogle flere børn på pluslisten.
Men jeg tror også, at mange af dem, der i dag har valgt at få et barn, har råd til at få et barn og vælger at betale det, der skal til for at få et barn.
Jonas Dahl (SF), 2010-11-04:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre Dansk Folkepartis ordfører uddybe, hvorvidt hun er af den opfattelse, at børnetallet også vil falde.
Det kan jeg jo sådan set kun give ordføreren ret i, men jeg vil bare høre, om ordføreren ikke også kan svare på, om Dansk Folkeparti og Dansk Folkepartis ordfører har en forventning om, at børnetallet også vil falde de kommende år netop på grund af det her lovforslag.
Så vil jeg høre, om ordføreren har gjort VK opmærksom på, at det godt kan være, at man får en besparelse på ganske kort sigt, fordi man nu indfører en brugerbetaling, men hvis nu børnetallet falder, kommer man jo til at mangle arbejdskraften på længere sigt.
Enten må man øge indvandringen, eller også opstår der et endnu større hul i statskassen.
Umiddelbart er Dansk Folkeparti, tænker jeg, ikke stor tilhænger af nogen af de dele.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-11-04:
Men lad os nu sige, at der var to sager, og at den ene sag så viste sig slet ikke at have noget med kunstig befrugtning at gøre, er det så ikke ret voldsomt at ændre en lovgivning på baggrund af én sag, der har været oppe i medierne i det forløbne år?
Og vil den ændring af loven, man foretager nu, overhovedet give den bedre mening – det at inddrage en ekstra læge til at vurdere forældreegnethed?
Hvorfor går man ikke ind i loven og kigger på, om det overhovedet skal være lægen, der vurderer det her?
Den læge, der sidder med fertilitetsbehandlingen er jo den allerallersidste læge i systemet, der overhovedet får lov til at se forældreparret og måske ser dem allermindst, mens praktiserende læger, kommuner og andre, der kender dem i forvejen, måske bedre kunne træffe en beslutning.