runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-04-26:
Som tidligere ordførere har været inde på, skal vi udnytte de muligheder, som den teknologiske udvikling giver os.
I regeringen er det blevet sat højt på dagsordenen at sikre en bedre, hurtigere og lettere kommunikation mellem borgere og det offentlige.
Vores målsætning er, at al kommunikation imellem borgere og det offentlige skal foregå digitalt i 2015, i det omfang det er praktisk muligt.
Det fremsatte forslag og i øvrigt også det næste forslag på dagsordenen har begge som sigte at fremme den digitale kommunikation.
Lovforslaget udmønter dele af den fælles offentlige digitaliseringsstrategi, som den tidligere regering fremlagde i august 2011.
Det vil bl.a. gælde ved anmeldelse af flytning, indmeldelse i institutioner, ansøgning om sundhedskort osv.
Det overordnede mål er at sikre en mere effektiv tilgang til opgaverne, både for borgerne og for administrationen i det offentlige.
De administrative byrder vil blive mindsket, og det vil give yderligere luft til at behandle borgerne bedre.
Der er et effektiviseringspotentiale på 30-45 mio. kr. årligt.
Lovforslaget og den generelle effektivisering og implementering af digitale løsninger er noget, vi kun kan bakke op i SF.
Desuden er vi yderst tilfredse med, at lovforslaget indeholder bestemmelser, som sikrer, at de mennesker, der ikke har adgang til eller mulighed for at anvende det digitale selvbetjeningssystem, kan fravige kravet og benytte andre metoder.
SF støtter lovforslaget.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-04-26:
Digitaliseringsløsninger har et stort potentiale i forhold til effektivisering og i forhold til en fornuftig ressourceanvendelse.
Men det er klart, at det her potentiale kun kan opnås, såfremt flest mulige borgere kommer med på vognen.
Ja, faktisk anser vi det fra radikal side som helt nødvendigt, for det er faktisk sådan i dag, at rigtig mange mennesker, som sagtens kan bruge allerede eksisterende digitale løsninger, fortsat ikke gør det.
Lovforslaget gør det helt konkret obligatorisk for borgeren at benytte de her digitale selvbetjeningsløsninger ved bl.a. skoleindskrivning, flytning og sundhedskortansøgning.
Så der er altså ikke nogen, der pålægges noget mere eller noget ekstra, blot noget nyt.
Når man pålægger borgere at benytte sig af noget nyt, sker det jo somme tider, at nogle borgere har behov for ekstra hjælp til at lære det nye, nogle særlige foranstaltninger for at benytte sig af den nye løsning eller måske slet og ret i visse tilfælde en undtagelse fra at skulle overgå til det her nye.
Og alle de tre ting er sådan set muliggjort af det her forslag.
Således er vi Radikale rigtig godt tilfredse med både lovforslagets indhold og den retning, som forslaget trækker i.
For fremtiden er digital, og jo før vi indser det fuldt ud, jo bedre er det egentlig.
Tak for ordet.
Trine Bramsen (S), 2012-04-26:
Tak for det.
Jeg skal starte med at sige, at jeg lige kommer fra en konference i Svendborg; jeg stod og talte for 3 minutter siden på konferencen lige herinde ved siden af – selvfølgelig over nettet med en digital forbindelse – og det viser jo lidt om, hvad de her digitale muligheder rent faktisk betyder.
En stadig større del af danskerne er digitale; vi handler flybilletter på nettet, vi køber dagligvarer, og vi betaler vores regninger på netbank.
Det er ikke bare de unge, der bruger nettet.
Faktisk handler ældre over 60 år mere på internettet end de yngre.
Også når det kommer til kommunikationen, er vi digitale – det er mit konferenceeksempel et godt udtryk for –
Men når det kommer til kontakten med lige præcis kommunen, daler omfanget af den digitale kommunikation.
Det er ærgerligt, og det skal der laves om på.
Manglende udvikling betyder afvikling.
Sådan har det alle dage været, og helt aktuelt er digitaliseringen en nødvendig del af den udvikling.
Og den stopper altså ikke, blot fordi vi sidder helt stille, eller fordi vi lukker øjnene for den.
Derfor er der brug for en målsætning om digital kommunikation mellem borgere og det offentlige, og der er brug for en gradvis indførelse af obligatorisk digital selvbetjening.
Onde tunger har de seneste måneder klandret regeringen for at ville tvangsdigitalisere den danske befolkning.
Faktum er, at vi Socialdemokrater vil skabe digitale muligheder og øge incitamenterne til at bruge dem.
Det er, fordi det giver lighed og det giver frihed.
Papir har aldrig fået hverken en blind til at se, en ordblind til at læse og skrive eller for den sags skyld en gangbesværet til lettere at kunne marchere ned til postkassen eller til borgerservice, tværtimod.
Derimod giver de digitale løsninger netop nye og bedre muligheder for de her grupper.
Uafhængigt af geografi, tid, sted og fysik sker der i hvert fald en markant forbedring med indførelsen af de digitale løsninger.
Derfor gør vi hverdagen mere fleksibel for den store gruppe af borgere.
Men betyder det så, at vi glemmer dem, der endnu ikke har set de digitale muligheder, eller som ikke kan bruge dem?
Bestemt ikke.
Og den usande myte vil jeg gerne afmontere her i dag.
Vi skal hjælpe så mange som overhovedet muligt til at blive digitale, men vi erkender også, at der er en mindre gruppe, der aldrig bliver digitale, og det er typisk også de borgere, der allerede i dag får hjælp til papirløsningerne.
De borgere skal vi selvfølgelig sørge for ikke bliver glemt.
Men en lille gruppe må aldrig blive undskyldningen for, at den store gruppe ikke kan få forbedrede muligheder for digital kontakt med kommunen.
Ikke nok med at digitaliseringen giver frihed og lighed for en stor gruppe af danskere; den giver også flere penge til velfærd.
Vi Socialdemokrater vil hellere bruge pengene på hjemmehjælpere og skolelærere end på frimærker.
Derfor er digitalisering en nødvendighed.
For os Socialdemokrater er digitaliseringen ikke noget, man skal frygte.
Derimod er det noget, vi skal se som en mulighed, både for at frigive ressourcer til mere og bedre velfærd og til at skabe større fleksibilitet og forbedret adgang til kommunikation med det offentlige.
Erling Bonnesen (V), 2012-04-26:
Tak for det.
Sammen med De Konservative, regionerne og kommunerne fremlagde Venstre sidste år en fælles offentlig digitaliseringsstrategi, en strategi, hvor vi byggede videre på tidligere initiativer om at sætte nye mål for fremtidens digitale Velfærdsdanmark.
L 159 om overgang til obligatorisk selvbetjening på en række områder er en udmøntning af en del af denne strategi.
Borgerne er med andre ord allerede godt på vej til at blive digitale, og med digitaliseringsstrategien fra 2011 sætter vi barren et niveau højere op.
Alle, der kan, skal anvende de digitale muligheder for selvbetjening, når de kontakter stat, kommuner og regioner.
Gevinsten er til at tage og føle på for alle parter.
Borgerne slipper for at udfylde papirer og er sikre på, at deres henvendelse når frem.
Samtidig giver digital selvbetjening dem mulighed for at gå på rådhuset, når de vil, og hvor de vil, for i modsætning til den fysiske skranke hos borgerservice har den digitale udgave altid åbent.
Det giver maksimal fleksibilitet i en ofte travl hverdag.
For samfundets vedkommende er der store summer at spare.
Det koster 100 kr. at behandle en blanket på papir; har borgeren i stedet udfyldt en elektronisk en af slagsen, er prisen nede på cirka 5 kr.
Den demografiske udvikling vil fremover lægge et stort pres på vores velfærdssamfund, og Venstre ønsker, at vi også om både 10 og 20 år har et velfærdssamfund.
Derfor er det offentlige nødt til at tænke og handle smartere, og her har digital selvbetjening et godt potentiale.
Med nærværende lovforslag lægges der op til at indføre, at det bliver obligatorisk for de borgere, der kan, at benytte de digitale selvbetjeningsløsninger i en række sammenhænge.
Det gælder, når borgeren skal anmelde flytning, ansøge om plads i dagtilbud, indskrive et barn i folkeskole, indskrive et barn i SFO samt ved ansøgning om sundhedskort og om det blå EU-sygesikringskort.
Samtidig skal lovforslaget være med til at sikre, at der tages hånd om de borgere, der af den ene eller den anden grund ikke anvender digital selvbetjening.
Her er det kommunernes ansvar at hjælpe borgerne og give dem den nødvendige vejledning og at anvise en anden løsning til dem, der ikke kan anvende digital selvbetjening.
Rigtig mange danskere er fuldt ud parate til at bruge den digitale indgang, når de f.eks. skal anmelde flytning eller skrive børn op til daginstitutionspladser.
Men der er stadig væk mange, der har det svært med it, og som behøver hjælp, og samtidig er der grupper, der er udfordret på grund af et handicap eller deres sociale situation.
En række høringssvar lægger vægt på, at netop disse grupper kan komme i klemme som følge af de nye initiativer, og det er afgørende, at vi ikke taber disse grupper i den digitale udvikling, men at vi får alle med.
Derfor er det vigtigt, at vi er lydhøre over for indvendingerne og sikrer en digital fremtid, der tilgodeser alle borgere.
Venstre vil gerne komplimentere regeringen for at have tilsluttet sig den digitaliseringsstrategi, vi udarbejdede sidste år.
Det er den rigtige vej at gå, og derfor kan Venstre naturligvis støtte forslaget.
Bjarne Corydon (S), 2012-04-26:
Mange tak, formand.
Jeg skal ikke føje meget til den debat, der har udfoldet sig om det fremsatte lovforslag.
Jeg skal takke for den brede tilslutning, der er til tanken om at vise tilbageholdenhed i forhold til lønvilkårene for ministre i forbindelse med den aktuelle samfundsøkonomiske situation.
Jeg skal naturligvis også takke for den brede tilslutning til den del af lovforslaget, der retter op på misforhold i forbindelse med beregningen af eftervederlag.
Så tak for bemærkningerne, tak for den brede tilslutning.
Jeg vil naturligvis give tilsagn om at ville svare fyldestgørende på alle de spørgsmål, der måtte opstå under udvalgsbehandlingen.
Lars Barfoed (KF), 2012-04-26:
Efter denne ordrige og medrivende debat er det jo svært at finde flere ord at tilføje.
Det Konservative Folkeparti kan tilslutte sig lovforslaget.
Vi tager både til efterretning, at den midlertidige nedsættelse af ministervederlaget, som vi gennemførte i VK-regeringen, agter den nuværende regering at fortsætte i yderligere en årrække, og vi er enige i de justeringer, der i øvrigt er påkaldt, bl.a. af bemærkninger fra Rigsrevisionen.
Så Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-04-26:
Lovforslaget består af to dele.
Jeg vil begynde med den anden del, som handler om, at man vil beregne eftervederlaget for afgåede ministre på en ny måde.
Det er en mere rimelig måde, hvor ikke gamle ministergerninger tæller med, og den del af forslaget kan Liberal Alliance sådan set støtte.
Den første del, der handler om ministres lønninger, mener vi derimod er et udtryk for en plat populisme, som har bredt sig her i de senere år.
Vi stemte også blankt, dengang VK-regeringen fremsatte det samme forslag.
Jeg skal berolige eventuelle lyttere eller måske bekymre andre med, at det ikke er et konkret forslag, jeg kommer med nu, men hvis man f.eks. sparede 5 pct. på alle offentlige lønninger og alle offentlige overførselsindkomster, kunne man spare 32 mia. kr. alene i år.
Det vil sige, at vi kunne lave en aktion, der hed: Vi er alle i samme båd.
Det ville vi sådan set være åbne over for at diskutere, nemlig at vi sammen påtog os et ansvar for, at landet er i krise.
Det er der ikke den store interesse for herinde på Christiansborg, men de symbolpolitiske markeringer vil man gerne stille sig i spidsen for.
Så kan man sige, at andre steder kan det være fint nok at der er en langsommelig lønudvikling – det må man så i øvrigt sige at der har været på ministrenes område, det er jo ikke, fordi det har været præget af store lønstigninger – men det sker jo generelt, fordi man gerne vil have et øget arbejdsudbud.
Det har vi som sådan ikke noget ønske om at der skulle komme i forhold til ministre, og vi har måske også et mere realistisk forslag til, hvordan man kunne spare endnu flere penge.
Da den nuværende regering trådte til, øgede man antallet af ministerier fra 19 til 23, og hvis man nu bare skar de fire ministerposter væk, som man er nødt til at have, fordi man har så mange partier i koalitionsregeringen, så kunne man faktisk spare en sum, der er langt større end det her, fordi man ikke alene sparede ministerlønningerne, men også enkelte medarbejdere i ministerierne.
Alt i alt synes vi, at den offentlige debat bliver præget for meget af symbolpolitik og klynk om, at vi ikke kan stå sammen om at tage nogle større initiativer, som kunne have en reel betydning for Danmarks økonomiske udvikling.
Og med disse ord skal jeg meddele, at Liberal Alliance undlader at stemme til lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-04-26:
Det blev sagt, at vi derfor var nødt til at lave en obligatorisk ordning, men de to systemer, der blev henvist til som succeshistorier, er jo blevet indfaset på frivillig basis; det er jo ikke noget, der er blevet trukket ned over hovedet på folk.
Så jeg vil egentlig gerne høre finansministeren om, hvad grunden er til, at det skal være obligatorisk, og om man ikke tror, at man kunne nå i mål ad frivillighedens vej.
Hvis nu systemerne er gode nok, bruger folk dem jo automatisk, som vi netop har hørt det om Netbank.
Så spørgsmålet er, hvorfor det skal være obligatorisk, og om man ikke tror, at man kan nå i mål ad frivillighedens vej.
Bjarne Corydon (S), 2012-04-26:
Altså, det synes jeg er et udmærket spørgsmål.
Det, jeg og den socialdemokratiske ordfører har sagt her i dag, er jo ikke udtryk for en mistro til de fremskridt, man kan nå ved frivillige virkemidler.
For mit eget vedkommende er det sådan, at jeg bruger min netbank betydelig oftere, end jeg skriver et barn op til en plads i en daginstitution; selv om jeg har fire børn, er det stadig væk noget, der forekommer relativt sjældent.
Derfor tror jeg, at det er en fordel, at der er klare spilleregler i forbindelse med de her løsninger, sådan at det simpelt hen ligger lige for, at det er noget, der foregår elektronisk, og at vi vænner os til det som en selvfølgelighed i vores samfund, ligesom vi i øvrigt har vænnet os til det, når det gælder vores skatteforhold.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-04-26:
Når jeg spørger igen, skyldes det jo, at det for mig at se er lidt underligt, at SF er imod stabilitets- og vækstpagtens rigide krav om budgetdisciplin, men mener, det var en fejl, at de ikke blev fulgt, og nu ønsker at rette op på det ved at indføre en strammere styring af landenes økonomi.
Altså, skyldes det, at vi nu har 25 millioner arbejdsløse i EU?
Skyldes det, at vi har en ungdomsarbejdsløshed på 12 pct. i Danmark, at man lige pludselig skal hoppe med på den politik, man ellers var imod?
Eller er det, fordi der lige pludselig i finanspagten er blevet gjort op med de her liberalistiske regler, som SF er imod, altså fordi der lige pludselig er en mulighed for at tage sociale hensyn?
Mike Legarth (KF), 2012-04-26:
Tak for det.
Jamen også det her lovforslag støtter Det Konservative Folkeparti, men det er under forudsætning af, at der bliver taget højde for det andet led i det foregående lovforslag, nemlig at det i forhold til dem, som ikke kan, og dem, som skal fritages, foregår på nogle betingelser og nogle præmisser, som vi bliver enige om i udvalgsarbejdet.
Det er ikke sådan helt præcist beskrevet, men det er selvfølgelig klart, at vi skal udnytte den store driftsfordel, automatisering, it og digitalisering og modtagelse af digital post giver os – ingen tvivl om det.
Den dagsorden vil vi gerne være med til at sætte, også at skaffe de gevinster.
Jeg går ud fra, at finansministeren tænker præcis ligesom jeg, at når han sparer nogle penge, kan de også bruges til at betale gæld.
De behøver ikke nødvendigvis at skulle bruges til noget andet, som også hr. Leif Mikkelsen var inde på.
Men man kan jo bruge dem til at betale gæld, og det kan jo være, at det var det, finansministeren mente – det håber jeg.
Men det er vigtigt, at vi bliver præcise, og at der ikke efter vedtagelsen af lovforslaget er nogen tvivl om, at vi har taget højde for dem, som skal fritages, dem, som skal modtage post i papirform, fordi de nu ønsker fritagelse.
Jeg håber ikke, at vi skal ud i, at der skal være en egentlig ankemulighed, men jeg er enig i, at vi er nødt til at fjerne den tvivl, der kan være om borgerens retssikkerhed og om borgerens forpligtelse til at modtage det tilbud, vi her giver.
Jeg er helt sikker på, at langt, langt størstedelen jo vil modtage det her med glæde; det er jo en udmærket måde at modtage sin post og sin information på.
Og så vil der være ganske få, især i de to ældste generationer, kunne jeg forestille mig, som ikke er med, og når de er borte, er alle jo formentlig med på vognen.
Jeg tror stadig væk, at brugerdrevet innovation – altså at vi presser folk stille og roligt over på de her elektroniske løsninger – er måden at give folk fortrolighed med it og benyttelsen af digital kommunikation på.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-04-26:
Tak for det.
Ved afslutningen af det sidste lovforslag udtalte finansministeren, at de her sparede penge jo kunne bruges bedre, og der blev så nævnt en række områder, hvor de så kunne bruges.
Jeg vil sige til finansministeren, at nu kunne de også spares – det var en anden mulighed, og en person, som har et problem på 100 mia. kr., skulle måske overveje den øvelse i stedet for den første tanke, som var, at de så kunne bruges til noget andet.
Det er bare en god idé til finansministeren, for nu ligger der sådan set lidt potentiale i det her lovforslag også, hvor man sikkert kan bruge de samme bemærkninger.
Umiddelbart er vi positive over for det her lovforslag, som jo ligger i forlængelse af det, vi har behandlet, og egentlig skal jeg ikke gentage de elementer, der ligger i det, men det er klart, at der er en forskel for os, og jeg vil gerne lægge mig i kølvandet på Dansk Folkepartis ordfører i forbindelse med det, at folk nu bliver tvunget, at det ikke er til at få øje på frivilligheden, spørgsmålet om anvendelse af cookies – og det er ikke chokoladekage i den her sammenhæng, men det er finansministeren sikkert opmærksom på.
Så der er en række spørgsmål, som skal afklares i udvalgsarbejdet, i det her lovforslag med hensyn til retssikkerheden og sikkerheden for, at den frivillighed, der bør være, den accept, der bør være, også skal være reel.
Vi tror på, at de forslag kan besvares så tilfredsstillende, at vi kan støtte lovforslaget, for det er klart, det er en smidiggørelse, det er den rigtige retning at gå, men der er altså en række uklarheder, som betyder, at vi skal have spørgsmål besvaret, inden vi endeligt kan sige, om vi støtter lovforslaget.
Men vi er overvejende positive.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-04-26:
Jeg føler mig egentlig lidt fristet til at gentage pointen fra min tidligere tale, så det vil jeg gøre: Digitaliseringsløsninger har et stort potentiale i forhold til effektivisering og i forhold til ressourceanvendelse, men igen med det her lovforslag er det klart, at det potentiale, der ligger, kun kan opnås, såfremt flest mulige borgere kommer med på vognen.
Også med det her lovforslag gøres allerede digitale løsninger obligatoriske.
I det her tilfælde er der tale om modtagelse af offentlig post, som nu skal foregå digitalt, igen en kommunikation, som man i forvejen havde med det offentlige, og som nu skal foregå digitalt.
Også i det her lovforslag lægges der, som det var tilfældet med det foregående lovforslag, L 159, op til, at der bliver indlagt hensyn til, at borgere med særlige behov eller borgere med behov for undtagelse fritages.
Så i Det Radikale Venstre er vi således også glade for det her lovforslag, såvel dets indhold som dets retning.
Tak for ordet.
Trine Bramsen (S), 2012-04-26:
Det kan nok ikke komme som en stor overraskelse for salens politikere, at livet som politiker er noget af et rakkerliv.
Selv bor jeg ofte i min grønne taske på rejse rundt i landet langt væk fra min fysiske postkasse, og det her med at glæde sig til, at det lokale postbud kommer på besøg, er ikke noget, jeg kender til.
Derfor er jeg også rigtig glad for min digitale postkasse.
Det samme gør sig gældende for stadig flere danskere, der sætter pris på at kunne tjekke personlige dokumenter og modtage post fra kommunen, uanset om de befinder sig i Thailand, på Thurø eller i Torvehallerne.
87 pct. af de 16-89-årige har adgang til internettet.
Blandt de 25-34-årige gælder det for hele 98 pct. af borgerne.
Hertil kommer så, at mulighederne for at gå på internettet fra biblioteker, ældrecentre, skoler osv. bliver stadig flere.
Hvis man så lige medregner antallet af borgere med mobiltelefoner, er danskerne faktisk nogle af de mest digitale i hele verden.
Med det in mente
giver det ikke bare god mening at vedtage et lovforslag, der sikrer, at danskere over 15 år med bopæl eller fast ophold i Danmark skal tilsluttes offentlig digital post; det giver på ingen måde mening at lade være.
Vi Socialdemokrater ser digitalisering som en nøgle til bedre og mere fleksibel service til danskerne.
Samtidig er det en god mulighed for at frigive ressourcer til gavn og glæde for dansk kernevelfærd, en mulighed, som vi ikke kan overse, hvis vi vil opretholde kendte velfærdsydelser til danskerne.
De onde tunger, som også er imod obligatorisk digital selvbetjening, vil sikkert igen fremhæve, at der er grupper af borgere, der ikke er digitale, og som aldrig bliver digitale.
Også her er svaret: Det er vi klar over, og vi har ikke i sinde at glemme en eneste borger, blot fordi postkasserne bliver digitale.
Det er faktisk netop derfor, at forslaget åbner for en mulighed for fritagelse for obligatorisk tilslutning til offentlig digital post.
Som Socialdemokraternes ordfører skal jeg bekendtgøre, at vi fra socialdemokratisk hold bakker op om forslaget om obligatorisk digital post.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-04-26:
Jeg føler mig så ikke fristet til at gentage hele min tidligere tale, men vil blot sige, at i SF synes vi naturligvis, at i en tid med pressede ressourcer – og selv om vi ikke var i sådan en tid – giver det selvfølgelig kun mening at effektivisere der, hvor man kan.
I forhold til DF's ordfører og hans bekymring vedrørende de borgere, som ikke er i stand til at modtage digital post, vil jeg bare sige, at jeg tror, vi alle sammen herinde er enige om, at den mulighed selvfølgelig skal være til stede, og at jeg læser lovforslaget sådan, at det har den samme intention som det foregående lovforslag, nemlig at der kan ydes dispensation til borgere, der ikke vil være i stand til at opfylde det her.
Men det er jeg sikker på at ministeren vil fortælle os lidt om i de afsluttende bemærkninger.
Men jeg læser det i hvert fald sådan, at intentionen er nøjagtig den samme, og at vi selvfølgelig skal yde den støtte til borgere, der ikke vil have mulighed for det.
Jeg vil ikke sige så meget mere om det.
Der er blevet sagt en del fra de tidligere ordførere, og jeg og SF støtter selvfølgelig op om, at vi får brugt den teknologiske udvikling, så vi kan bruge pengene på velfærd i stedet for.