runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Langballe (DF), 2016-04-29:
Så vidt jeg er orienteret, har Venstre inden valget selv fremsat et lignende forslag.
Jeg synes egentlig, det er mærkeligt, for det er sådan lidt mangel på storsind ikke bare at anerkende, at det her forslag er godt, og så få det stemt igennem.
Der er sådan en halvhed i ministerens argumentation, for generelt er ministeren positiv over for de ting, der står i beslutningsforslaget, og så vil ministeren alligevel ikke følge det.
Det synes jeg er lidt underligt.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-04-29:
Det er et forslag om en lovgivning for symbolets skyld, for vi har regler om at udvise udlændinge, der begår kriminalitet, medmindre det er i strid med vores internationale forpligtelser.
De regler har vi.
Derfor er det rent slåen sig på brystet at indføre det – medmindre det med sikkerhed vil være i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
Direktøren for Institut for Menneskerettigheder peger i dag i Jyllands-Posten på, at mange års praksis ved Højesteret og ved Menneskerettighedsdomstolen er mere afgørende for en sags udfald end to ekstra ord i udlændingelovgivningen.
Ifølge Dommerforeningens formand, Mikael Sjöberg, har hverken indførelsen eller afskaffelsen af »med sikkerhed«-bestemmelsen haft betydning for praksis.
Han siger i dagens avis: » »Vi noterede os, at bestemmelsen kom ind og kom ud igen, men det fik ikke nogen betydning for praksis ... Vi fastholdt den sædvanlige stramme praksis.«
Til en anden del af forslaget, nemlig det om at bekæmpe de kriminelles irriterende vaner og deres bevægelighed over grænser, vil jeg tillade mig at foreslå, at Dansk Folkeparti får gjort alvor af deres løfte til den danske befolkning om, at Danmark forbliver medlem af det fælleseuropæiske politi- og efterforskningssamarbejde.
Det ser vi frem til, for kriminalitet bevæger sig over grænser, uanset hvilke udvisningsregler vi har.
Det kan alene bekæmpes med grænseoverskridende samarbejde og allerbedst i Europol.
Endelig er vi i Radikale Venstre optagede af at beskytte vores grundlæggende rettigheder i Europa, i verden.
Men den europæiske menneskerettighedskonvention blev til, fordi vi i Europa efter to verdenskrige så hinanden i øjnene og sagde: Aldrig mere vil vi slagte eller forfølge hinanden som folkeslag, aldrig mere vil vi gøre det, og vi lover, at vi vil yde beskyttelse til alle, der ellers risikerer død, tortur eller forfølgelse.
Det er den tredje del af forslaget, jeg her er i gang med.
Vi skal passe på vores menneskerettigheder, ikke underminere dem.
Derfor er vi nok ikke overraskende imod beslutningsforslaget.
Josephine Fock (ALT), 2016-04-29:
Beslutningsforslaget indeholder en generel stramning af udvisningsreglerne som en følge af en sådan mere snæver fortolkning af vores internationale forpligtelser.
For Alternativet er støtten til og respekten for vores internationale forpligtelser, herunder overholdelsen af menneskerettighedskonventionerne, af afgørende vigtighed, og det er særlig på tidspunkter som dem, der er nu, hvor flygtningesituationen bl.a. får bølgerne til at gå højt, og hvor vi føler os presset som samfund, at vi netop har brug for konventionerne.
De er til for at sikre retssikkerheden, og derfor ønsker vi ikke at gå på kompromis med dem.
Vi mener ikke, at man skal ændre konventionerne, sådan som forslagsstillerne giver udtryk for i bemærkningerne til det her forslag.
Vi synes ikke, man skal skubbe på med hensyn til dem, så man er så tæt på grænsen, som man kan gå.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-04-29:
Der er mange gode elementer i det forslag, som Dansk Folkeparti her har fremsat.
I forhold til det første er vi helt med på at justere udvisningsreglerne.
I forhold til det andet har jeg jo tidligere i debatten her i dag foreslået, at vi eventuelt kunne ende behandlingen af beslutningsforslaget med en beretning, hvor vi var enige om at pålægge regeringen at arbejde for at udvide mulighederne i EU, og det burde vi jo have en fælles interesse i at finde frem til.
For vi kan sagtens stemme for det her, men så kan det jo ende med bare at blive et slag i luften, og hvis vi nu også fik gjort noget ved det, ville det måske være bedre.
Så er jeg i forhold til punkt 3 nødt til at finde ud af, hvad det præcis er, Dansk Folkeparti tænker.
For jeg har også været inde at læse i bemærkningerne, og der kan man se noget så sjældent, som at det ser ud, som om forslaget og bemærkningerne er identiske.
Så det bliver ikke rigtig uddybet, hvad det er, man har tænkt på i punkt 3, altså om man mener, at der er noget, nogen kan fremadrettet, som de ikke kan i dag.
Jeg tror godt, jeg lidt kan regne det ud, men jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren, når han kommer op og holder sin afsluttende tale, måske gør lidt ud af at fortælle, hvad det er, man i givet fald vil kunne.
Vi har sådan set en positiv tilgang til det forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat, men vi vil også gerne række armene ud i forhold til det samarbejde, som vi har talt om.
Og selvfølgelig har ministeren ret i, at det der med skattelettelser er noget af det vigtigste – det skal jeg jo ikke forklejne på nogen måde – og jeg tror måske også, der er en sammenhæng mellem de to ting, altså de der skattelettelser og det gode samarbejde mellem DF og Venstre, men lad os nu se på det senere.
Men jeg vil godt række hånden ud, i forhold til at man i stedet kunne lave en beretning, hvis det var det, der var vejen frem, for ligesom at få synspunkterne til at blive til noget.
Så jeg synes i virkeligheden, at forslagsstillerne skal overveje, om vi kunne lave en fælles beretning, der kunne være flertal for, sådan at vi også kommer videre med det der punkt 2 og det ikke bare bliver et slag i luften.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-04-29:
I sommeren 2012 vedtog Folketinget med Enhedslistens stemmer at ændre i teksten i lovgivningen om udvisning, hvor ordene med sikkerhed blev fjernet fra sætningen, der lyder: medmindre dette med sikkerhed vil være i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
Vi i Enhedslisten er enige i den understregning.
For Enhedslisten er det vigtigt, at domstolene har mandat til at foretage konkrete vurderinger, og at de ikke er bundet på hænder og fødder af lovgivningsmagten.
Magtens tredeling er vigtig i et demokrati, og derfor vil vi gerne være med til at sikre den rette balance mellem den lovgivende og den dømmende magt.
Mere generelt må jeg sige, at vi i Enhedslisten ikke er tilhængere af at stramme udvisningsreglerne.
Vi har den grundholdning, at mennesker hører hjemme i Danmark, hvis de er født eller opvokset her, og hvis de begår kriminalitet, skal de straffes, men de skal ikke straffes hårdere end andre mennesker, der ligesom dem er vokset op i Danmark, men som har et dansk statsborgerskab.
Udvisning skal grundlæggende ikke bruges over for borgere, som har deres helt afgørende rodnet her i landet, og som kun har ringe tilknytning til det land, som deres forældre oprindelig kom fra.
Så Enhedslisten kan ikke overraskende ikke støtte forslaget.
Marcus Knuth (V), 2016-04-29:
I forhold til det med at kunne udvise kriminelle EU-borgere nyder vi EU-borgere – det gælder også ordføreren og mig selv – hvis vi rejser til Frankrig, og hvis vi rejser til England, nogle særlige rettigheder, som kun gælder for EU-borgere.
Og når det drejer sig om resten af det meget store verdenssamfund, er det jo, at vi ønsker at kunne stramme maksimalt op på reglerne.
På sigt kan vi selvfølgelig godt have en dialog om, hvad vi kan gøre inden for rammerne af EU, men det er som sagt to forskellige diskussioner.
Pernille Bendixen (DF), 2016-04-29:
Men ordføreren anerkender så, at det er det her med EU, der ligesom forhindrer os her i Folketinget i at foretage nogle stramninger, som vi egentlig gerne ville foretage?
Marcus Knuth (V), 2016-04-29:
Jeg er ikke sikker på, at jeg forstår spørgsmålet korrekt.
Hvad angår den del, der handler om at stramme op i forhold til at udvise kriminelle udlændinge, der ikke er EU-borgere, så er det jo også noget af det, vi har med her, og er en af de ting, som ministeren har været ude med her til morgen, og jeg siger, at det jo netop er en opstramning, vi gerne vil komme med.
Derudover sagde ministeren i forhold til punkt 3 i det her forslag også, at man gerne vil se mere konkret på at stramme op.
I det store og hele tror jeg, at det med den frie bevægelighed er en lidt større diskussion end den, vi kommer til gå i dybden med her i dag.
Pernille Bendixen (DF), 2016-04-29:
Mange tak for det.
Kunne ordføreren ikke prøve at blive lidt mere klar med hensyn til, hvorfor det er, Venstre ikke vil stemme for at se på yderligere stramninger?
Jeg kunne godt tænke mig, hvis ordføreren ville sætte lidt flere ord på det.
Marcus Knuth (V), 2016-04-29:
Jeg vil nu mene, at den fri bevægelighed har bidraget utrolig positivt til både det Danmark og det Europa, vi har i dag, herunder samhandel, herunder sammenhold i Europa.
Dermed ikke sagt, at der ikke kan være problemer i det, men vi kan jo stadig væk godt straffe og hjemsende udlændinge til afsoning i visse tilfælde inden for EU's rammer.
Så der er muligheder, og der er muligheder, som jeg mener vi godt kan se på at stramme op på, men det kommer nu engang ikke til at være en del af det udspil, som vi kommer med, hvor vi ønsker at tilbageføre den lempelse, som SRSF-regeringen kom med i deres regeringsperiode.
Christian Langballe (DF), 2016-04-29:
Undskyld, men der er altså bare forskel på danske statsborgere, og de kriminelle, der måtte være iblandt, må vi jo leve med, vil jeg sige til ordføreren.
Men det betyder jo så ikke, at vi ikke skulle kunne sige til kriminelle rundtomkring i hele Europa, hvis de begår gentagen kriminalitet i Danmark, at vi ikke vil have dem inden for vores grænser.
Det er da et helt andet spørgsmål.
Og der synes jeg altså bare, at det, det har vist, er, at den fri bevægelighed hviler på en utopi, fordi den jo også skaber fri bevægelighed for kriminelle.
Og jeg mener, at man da bliver nødt til at tage stilling til det.
Jeg synes også, at man som handlende regering bliver nødt til at sige, at det vil man ikke finde sig i.
Marcus Knuth (V), 2016-04-29:
Jeg deler sådan set ordførerens bekymring, men vi er nu engang i en situation, hvor vi er medlem af et EU, hvor borgere har særlige rettigheder.
Man kunne også gå et skridt videre og sige, at danskere i Danmark også har særlige rettigheder, og derfor kan du f.eks. ikke udvise en dansker på samme vis, som du kan med en ikke-EU-borger.
Vi har på det seneste meldt ud, at vi ønsker at reformere EU, så det bliver et slankere EU, et mere effektivt EU.
Jeg ønsker et EU, der er i konstant udvikling, og kan vi gøre noget for at stramme op på det her, synes jeg også vi skal gøre det, men det kommer bare ikke til at ske i den her sammenhæng.
Christian Langballe (DF), 2016-04-29:
Vi er fra Dansk Folkepartis side ikke ude på at drille Venstre; vi vil bare gerne bringe dem på nogle bedre tanker, for det er sådan set det, det hele handler om.
Det, jeg godt kunne tænke mig at diskutere og drøfte, er det her forhold med hensyn til den fri bevægelighed og EU-retten.
Jeg mener faktisk, at der er nogle sammenhænge i forhold til den fri bevægelighed, både med hensyn til Schengens ydre grænser, som ikke er sikret, og også det forhold, at kriminelle, fordi de er omfattet af EU-retten, bare kan rejse ind og ud af landet.
Det er da oprørende.
Hvorfor kan man i et forhold, hvor man egentlig skulle beskytte den danske befolkning mod kriminelle, ikke indføre nogle sanktioner, der gør, at kriminelle bare ikke kan rejse ud og ind, selv om de er omfattet af EU-retten?
Det tror jeg da der er mange der synes er utrolig besynderligt.
Det er jo at bruge den fri bevægelighed fuldstændig forkert.
Det bliver sagt, at bare man er omfattet af EU-retten, kan man så at sige gøre, hvad man vil.
Det synes jeg da ikke kan passe.
Marcus Knuth (V), 2016-04-29:
Siden den tidligere S-R-SF-regering lempede udvisningsreglerne i udlændingeloven, har vi set groteske eksempler på kriminelle udlændinge, som domstolene ikke kan udvise.
Særlig tænker jeg på en hovedrystende sag fra 2011 – den, jeg nævnte før – hvor en somalisk dreng voldtog en blot 10-årig dansk pige nær en legeplads.
Han blev dømt, også for andre krænkelser og forsøg på krænkelser, og stod til udvisning.
Men fordi S-R-SF-regeringen netop havde gennemført en af deres mange lempelser på udlændingeområdet, kunne somalieren ikke blive udvist – netop fordi man havde indført de her to ord med sikkerhed, når det kommer til vurderingen af, hvorvidt vi er i strid med vores internationale forpligtelser.
Således blev en voldtægtsforbryder i Danmark takket være den lempelige S-R-SF-politik.
Det er netop denne regelændring, som er en del af de omfattende stramninger, som vi i Venstre varslede at ville gennemføre, inden vi gik til valg.
Det var nemlig præcis sådan, lovgivningen var i den sidste del af VK-perioden i nullerne, hvor vi netop strammede op på præcis dette område, som så blev spolet tilbage af S, R og SF.
Så for Venstre giver den del af forslaget rigtig, rigtig god mening.
Den er taget direkte fra vores egen værktøjskasse.
Vi vil gerne være med til at give domstolene de samme beføjelser, som de havde under VK-regeringen.
Vi ønsker med andre ord stadig væk, at domstolene i videst muligt omfang kan udvise de udlændinge, der bliver straffet for forbrydelser i Danmark – selvfølgelig med den undtagelse, at domstolene med sikkerhed skal kunne vurdere, om det er i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
Dansk Folkeparti foreslår en udvidet ordning, således at reglerne om udvisning også gælder for udlændinge, der er omfattet af EU-reglerne.
Den del kan Venstre selvfølgelig ikke støtte af den ganske enkle årsag, at EU-borgere nyder særlige rettigheder i Danmark og i EU.
EU-borgere, der laver forbrydelser i Danmark, kan således straffes efter andre regelsæt.
Hvad angår det sidste punkt, er Venstre, som ministeren har været inde på før, enig i, at vi i videst muligt omfang skal fortsætte med at undersøge, hvor meget vi kan stramme op, samtidig med vi holder os inden for de internationale forpligtelser.
Som Folketing har vi et ansvar for at beskytte danskernes retssikkerhed.
Den retssikkerhed mener Venstre led et knæk, da den tidligere S-R-SF-regering lempede reglerne for udvisning.
Men Venstre kan ikke bakke op om beslutningsforslaget som helhed, eftersom dele af forslaget vurderes at være i strid med EU-retten.
Troels Ravn (S), 2016-04-29:
Nej, det ville ikke være betimeligt at komme med en sådan formulering.
Men på det her tidspunkt er det vigtigt at sige, at vi ikke vil stå i vejen for lovgivningsmæssige initiativer, der kan sikre en effektiv udvisning af udlændinge.
Og det er sådan set det, beslutningsforslag nr. B 75, som vi står med her i dag, omhandler.
Marcus Knuth (V), 2016-04-29:
Ordføreren sagde før, at den lempelse, som ordførerens regering lavede, da Socialdemokraterne havde regeringsmagten, ikke ville have nogen reel indflydelse på de sager, som der har været.
Det har jo så vist sig ikke at være tilfældet, bl.a. fordi den her dreng ikke kunne blive udvist af Danmark efter at have voldtaget en blot 10-årig pige.
Fortryder ordføreren dermed den lovændring, der blev lavet, da Socialdemokraterne sad med regeringsmagten?
Christian Langballe (DF), 2016-04-29:
Det her forslag drejer sig om det helt principielle, nemlig om magter og forskellige lande, hvortil er associeret terrorisme og alt muligt andet, kan støtte moskeer i Danmark med den sociale kontrol og de ting, der følger med i Danmark, for det er klart nok, at den, der betaler festen, også bestemmer, hvilken forkyndelse der lyder i moskeen.
Jeg synes ikke, det er noget, man har agtet nok på, for hvis man kunne slå hårdt ned på det her, kunne man også løse nogle store problemer.
Vi har jo siden »Moskeerne bag sløret« – den her udsendelse – diskuteret, hvordan vi kunne ramme de her formørkede institutioner, og derfor synes jeg sådan set, at det vil være godt, hvis der kom en positiv tilkendegivelse fra ministeren.
Inger Støjberg (V), 2016-04-29:
Jeg synes sådan set, det er vigtigt, at hr. Martin Henriksen også ser på de initiativer, der netop er blevet taget, og som justitsministeren netop også har taget her ved at fremlægge et forslag.
Så på en eller anden måde synes jeg nok lidt, at Dansk Folkeparti med Martin Henriksen her løber en åben dør ind.
Så jeg mener ganske enkelt ikke, at der er behov for flere regler.
Martin Henriksen (DF), 2016-04-29:
Når nu vi ved, at f.eks. Qatar har doneret penge til at opføre en stormoské i København, og når vi ved, at f.eks. det iranske præstestyre, altså deres ambassade i Danmark, har købt en grund, hvorpå der også er opført en stormoské, så taler det jo for, at lovgivning ikke er tilstrækkelig; så må der alt andet lige være huller i lovgivningen.
Så det er muligt, at regeringen ikke kan støtte det beslutningsforslag, vi lægger frem her fra Dansk Folkepartis side, men skal jeg forstå ministeren sådan, at der ligger en tilkendegivelse fra ministerens side af, at man vil kigge på, om man på andre måder kan stramme op for at forhindre de her pengestrømme i at komme ind i Danmark?
Inger Støjberg (V), 2016-04-29:
Jeg hverken tror eller håber, at der er partier i Folketinget, der her er uenige i hr. Martin Henriksens synspunkter helt overordnet set.
Men det skal jo holdes op imod, om den lovgivning, der allerede nu fungerer, og de ting, der er sat i værk, rent faktisk vil komme til at dæmme op for det, spørgsmålet omhandler, og det mener jeg det gør.
Så jeg mener, at vi har tilstrækkelige regler og lovgivning på det her felt nu, og den lille del, der måtte mangle, vil så komme senere hen.
Martin Henriksen (DF), 2016-04-29:
Tak for det.
Det er svært at forstå, for vi har set eksempler på, at der er kommet donationer til opførelse af stormoskeer i Danmark, eksempelvis fra Qatar, og vi ved jo, at der er medlemmer af det styrende system i Qatar, som har haft forbindelse til terrorister og har huset terrorister.
Synes ministeren ikke, at det er bekymrende?
Og mener ministeren ikke, at der er grund til, at man forsøger at inddæmme det problem, sådan at der ikke bare kan være en lind strøm af penge fra stater eller organisationer, hvor vi ved, at der er forbindelse til terrorbevægelser og terrorister?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-04-29:
Tak for det.
Med det her forslag ønsker vi i Radikale Venstre – vi er jo en bred kreds af partier, der har fremsat det – at give borgerne endnu flere muligheder for at deltage i demokratiet, kvalificere den demokratiske inddragelse.
Og vi er inspireret af de finske erfaringer, som flere ordførere har været inde på.
Vi vil gerne prøve noget nyt.
Man har jo rigtigt nok i dag, som ministeren og andre har været inde på, rig mulighed for at få adgang til folketingspolitikere.
Det synes jeg heller ikke er det, som er det afgørende problem.
Vi ved alle sammen godt, at der ikke skal så meget til, før et folketingsmedlem tager en opfordring videre, f.eks. som et beslutningsforslag, og det er sådan set også fint med mig.
Vi har nok forskellige grænser for, hvad der skal til.
Vi har repræsentativt demokrati i Danmark, og det er der ingen der ønsker at ændre.
Det hylder vi.
Folketingsmedlemmer er alene bundet af deres overbevisning, og det er der ikke noget ved det her forslag der ændrer på.
Tværtimod mener vi i Radikale Venstre – men jeg tror, vi har forskellige indgange – at det her forslag måske kan være med til at synliggøre, hvordan holdninger brydes i Folketinget og i befolkningen, sådan som det bør være, ligesom vi altså mener, at det kan være med til at kvalificere og måske endda ansvarliggøre den demokratiske deltagelse.
Skal man samle 50.000 underskrifter, skal man arbejde med argumenterne.
Hvorfor vil man gerne have noget gennemført?
Hvilke konsekvenser kan det have?
Vi ved af gode grunde ikke præcis, hvordan det her vil virke, men vi vil gerne prøve.
Derfor foreslår vi det som et 2-årigt forsøg.
Vi ønsker i Radikale Venstre at lukke borgerne ind og kvalificere sådan set både borgerne, os selv som politikere og selve den demokratiske debat.
Og det er, som justitsministeren selv sagde tidligere, helt i tråd med mit partis værdigrundlag.
Vi har altid været og vil altid være dybt optaget af, hvordan vi udvikler demokratiet.
Jeg synes, debatten i Finland viser, at forslaget altså ikke nødvendigvis vil føre til flere enkeltsager her i Folketingssalen, i hvert fald ikke flere end dem, der fylder salen i dag.
Kommer det her forslag så til at løse alle vores problemer med politikerlede og menneskers oplevelse af afstand til Christiansborg og politik?
Nej, jeg tror, jeg med sikkerhed kan sige, at det vil det ikke.
Så let bliver det ikke, og det tror jeg vi alle sammen er helt klar over.
Men vi skal bruge alle de muligheder, vi har.
Vi skal løbende reflektere over, hvordan vi får en kvalificeret og kvalificerende demokratisk debat.
Og tak for den her i dag.
Jeg er faktisk meget opmuntret ved, og jeg vil gerne udtrykke respekt hele vejen rundt for, at vi alle sammen på hver vores måde, oplever jeg, er endda rigtig optaget af det spørgsmål.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-04-29:
I Liberal Alliance synes vi, det er en god idé, hvis borgerne har mulighed for at sende et signal til Folketinget om, at der er et forslag, man gerne vil have behandlet.
Derfor står vi også som medforslagsstiller på det beslutningsforslag, vi behandler her i dag.
Jeg vil selvfølgelig gerne takke justitsministeren for relevante betragtninger i forhold til samspillet mellem forslaget og grundloven.
For det er jo sådan set også en overvejelse, vi selv har været i, og som vi også har diskuteret med nogle af de andre partier bag forslaget.
Og hvis det er sådan, at der er en detalje i forslaget, der er formuleret på en måde, der gør, at det ikke praktisk kan gennemføres, som det lige er beskrevet her, så må vi jo bare sørge for at ændre det, sådan at det praktisk kan lade sig gøre.
Man kan sige, at forslaget måske kunne være mere præcist på forsiden, altså i selve forslaget, men sådan som det er beskrevet i bemærkningerne, er man jo i virkeligheden kommet ud over det.
Det vil sige, at vi jo bare skal sørge for, at Folketinget stiller det her redskab til rådighed, sådan at 50.000 borgere kan bede om at få et forslag fremsat, og at udgangspunktet så er, at Folketingets formand er den, der fremsætter forslaget, hvis hun eller han, om det måtte ske, skulle ønske det.
Jeg tror, det er en rigtig god idé, bl.a. fordi det jo også åbner huset op i forhold til befolkningen, at der er bedre mulighed for at engagere sig.
Der er også mulighed for, at forslag, som ikke lige kan finde vej gennem de partidisciplinerede grupper, alligevel kan finde vej til Folketingssalen.
Misforstå mig ikke, jeg har stor respekt for og ønske om partidisciplin, men jeg synes, det er en god idé, at der kan være forslag, som der sidder mindretal og ønsker sig rundtomkring i grupperne, der alligevel finder vej her til Folketingssalen.
Man kunne jo også, hvis man er rigtig vild, forestille sig, at der fandtes forslag, som 50.000 borgere gerne ville have behandlet, som der ikke var et eneste af de 179 folketingsmedlemmer, der ønsker at få behandlet.
Og så synes jeg da, det er fint, at man kan få diskussionen.
Man har jo ikke ret til, at forslagene bliver gennemført.
Man har kun mulighed for, at de bliver behandlet.
Det har jeg så hermed sagt, og dermed kan man jo sige, at så er det ligesom løst, og så behøver vi egentlig ikke snakke mere om det.
Man skal jo aldrig afvise, at ens politiske modstandere kan få ret.
Der vil jeg også godt love, både på egne og Liberal Alliances vegne, at skulle det ende der, så vil vi gerne evaluere og ændre den måde, ordningen er på, altså hvis det virkelig viser sig, at det hele ender i pjat.
Men det tror jeg faktisk ikke det gør, det er der jo ikke noget der tyder på det har gjort andre steder, og hvorfor skulle den danske befolkning dog være dummere end den finske.
Det synes jeg ikke der er noget der tyder på, og jeg har svært ved at forestille mig, det skulle være på den måde. Så vi vil fortsætte arbejdet med forslaget i den allerbedste ånd, og jeg er sikker på, at vi finder frem til en løsning, der kan lade sig gøre i den praktiske virkelighed.