runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2010-07-02:
Dansk Folkeparti går ikke ind for løntrykkeri.
Det er også derfor, at vi er modstandere af, at der skal åbnes op for arbejdskraften fra Østeuropa.
I den forbindelse ved jeg godt, at fru Line Barfods parti gerne så, at der blev åbnet op, så alle bare kunne komme til Danmark og arbejde.
Der bliver godt nok sagt, at det skal være under ordnede forhold, og det skal være overenskomstmæssig løn og det hele.
Det synes Dansk Folkeparti også, men jo flere, der kommer ind fra Østeuropa, desto større chancer er der for, at de trykker lønnen, og at man ikke kan føre kontrol med dem.
Der er der trods alt et punkt, hvor vi er enige med Enhedslisten i, at der er partier – de EU-venlige partier her i Folketinget – som har åbnet hudløst op for arbejdskraft fra Østeuropa, og det er med til at trykke lønnen.
Bjarne Laustsen (S), 2010-07-02:
Som hr. Bent Bøgsted var inde på, har vi jo haft en god debat og også en lang debat, så jeg tror roligt, at vi kan sige til vores vælgere derude, at de 12 minutter, vi taler så meget om, har vi haft, og selvfølgelig også ministeren, fordi hun er mødt op, når vi har kaldt på hende.
Så det er der ikke noget i vejen med.
Det, jeg gerne vil høre om, er: Hvis Dansk Folkeparti taber regeringsmagten på baggrund af det her, vil man så sige, at man tog fejl og være med til at støtte den løsning, som S og SF foreslår med en trepartsaftale, og sige, at nu lader vi arbejdsmarkedets parter kigge på det her?
For hvis man taber et valg på nogle handlinger – og det er der jo sådan set god grund til, for hverken ordføreren selv eller Dansk Folkeparti har nogen sinde sagt, at man vil afskaffe eller skære i dagpengene og heller ikke i dagpengeperiodens længde – så er det jo sådan set fornuftigt nok, hvis vælgerne straffer de partier, der siger et og gør noget andet.
Så det, det handler om, er, om man, når man har tabt valget, vil være med til at arbejde for at lave en intelligent løsning med en trepartsaftale.
Jacob Jensen (V), 2010-07-02:
Kan jeg lige få hr. Bjarne Laustsen til at bekræfte, at det var sådan, jeg skulle forstå det, altså at de uhyrligheder, som hr. Bjarne Laustsen opfatter en halvering af dagpengeperioden som, bliver rullet tilbage, hvis hr. Bjarne Laustsen og Socialdemokraterne får mulighed for det?
Erling Bonnesen (V), 2010-07-02:
Socialdemokraterne kritiserer den pakke af lovforslag, vi har fremsat, og det er for så vidt fair nok.
Så er det også reelt at spørge om, hvad man så vil sætte i stedet.
Det er blevet fuldstændig tydeligt nu, at fagbevægelsen ikke vil medvirke til at udføre den plan, man så gerne vil have diskuteret igennem.
Hvis vi så prøver at forestille os den situation, at man har haft drøftelserne og fagbevægelsen har meldt fra – det har de allerede gjort – så har man et hul, for man jo vil rulle pengene tilbage.
Så er spørgsmålet: Vil man så fra Socialdemokraternes side være med til at tvinge det igennem, at arbejdstiden skal sættes op med f.eks. 1 time, og hvis det så ikke skulle være nok til at dække hullet, er man så parat til at gå længere?
Bjarne Laustsen (S), 2010-07-02:
Jeg er lidt målløs.
Jeg synes jo, at det er naturligt at tale om de ting, der er til behandling i Folketingssalen,
det kan jeg simpelt hen ikke se der er noget galt i, det er sådan set derfor, Folketinget har sat det på dagsordenen, så det er meget naturligt at tale om det forslag, der hedder L 224.
Jeg ved ikke, om hr. Peter Madsen, er blevet forholdt noget i Venstres gruppe, for det kunne måske tyde på det.
Når hr. Jens Vibjerg ikke ved, hvad regeringens politik er, kan man heller ikke forlange, at hr. Peter Madsen ved det, men regeringen kommer jo med et tredje forslag til efteråret, hvor man kigger på beregningen af dagpengene.
Det må vi ikke få noget at vide om her.
Så har Venstre travlt med at fortælle, at Socialdemokratiet ikke ved, hvad de vil, og hist op, og kom herned.
Men ordføreren og regeringen meddeler ikke, at de har det og det i støbeskeen, og at de yderligere agter at forringe forholdene for danske lønmodtagere, selv om de har sagt det stik modsatte.
Peter Madsen (V), 2010-07-02:
Akustikken er dårlig her i Landstingssalen, så hr. Bjarne Laustsen har muligvis ikke opfattet mit spørgsmål.
Det gik på, om man vil rulle forslaget tilbage.
Jeg forstår, at Socialdemokraternes alternativ omfatter en anden plan, og den handler om trepartsforhandlinger.
Nu er det sådan, at det ene fagforbund efter det andet i den senere tid har meldt fra over for Socialdemokraternes og Socialistisk Folkepartis plan.
FOA har meldt fra, FTF har meldt fra, AC har meldt fra.
Kan hr. Bjarne Laustsen nævne, om der er nogle fagforbund, der aktivt støtter Socialdemokraternes og Socialistisk Folkepartis forslag?
Bjarne Laustsen (S), 2010-07-02:
Jeg har altid forstået det sådan, at danske lønmodtagere er kloge.
Og de vil til enhver tid støtte de mest fornuftige af de forslag, der bliver fremsat i Folketinget, også selv om de bliver fremsat af S og SF.
Sådan er det, det skal de nok finde ud af.
Men jeg forstår udmærket godt det her med, at man ikke vil snakke om det, der er til debat, og at Venstre vil bruge tiden på at spørge, om vi vil rulle det tilbage.
Vi kan ikke engang få at vide, hvad Venstres politik går ud på.
Vi kan ikke engang få at vide, hvad indholdet er i det tredje forslag.
Det kan vi ikke få noget at vide om.
Så spørger Venstre, og de har kun ét spørgsmål, og det er, om vi vil rulle forslaget tilbage.
Hver eneste af de urimeligheder og uhyrligheder, som den borgerlige regering gennem de sidste 9 år er kommet med over for de dårligst stillede i det her samfund, som jeg kan komme til at rulle tilbage, vil jeg selvfølgelig rulle tilbage.
Jeg vil bare lige over for hr. Erling Bonnesen gentage: Jeg er ikke født i går og har tørret på radiatoren i nat.
Jeg kan huske lidt tilbage i historien.
I 1994 fik den daværende socialdemokratisk ledede regering meget kritik for ikke at have snakket med arbejdsmarkedets parter om den store dagpengereform – da vi skulle rydde op efter Schlüterregeringerne.
Det lyttede vi meget til, og i 1998 spurgte vi parterne LO og DA, om de ikke ville prøve at komme med et forslag om de her ting.
Det gjorde de, og selv Venstre syntes, det var fornuftigt; de stemte for.
Da regeringen så fik magten i 2001, gjorde de det, at de indkaldte Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre og kaldte os forligspartnere – og alligevel løber de fra det forlig, de selv har lavet.
Selv om de før alle valg, der har været siden, har været ude at sige, at de ikke rører ved dagpengene eller dagpengeperiodens længde, har det ikke afholdt Venstre fra at komme med adskillige forslag, og et af dem ser vi her i dag.
Erling Bonnesen (V), 2010-07-02:
Det svar, som vi så fik nu, er jo det, man sådan kalder et ikkesvar.
Så har man talt lidt om deltidsansættelse, at man kunne hæve arbejdstiden lidt der.
Det er fint nok, at man vil tale med arbejdsmarkedets parter, det er helt o.k., men de har også allerede svaret, så vi er forbi det punkt, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen.
Så spørgsmålet, når man står med problemet, er, om man herfra vil være med til at tvinge arbejdstiden op, om man vil tvinge deltidsansatte til at tage nogle flere timer imod deres vilje.
Det er fint nok, at vi skal arbejde noget mere, men lad dog dem, der ligesom synes, de kan aftale sig til det på den gode danske facon, gøre det.
Vil man tvinge deltidsansatte op i tid?
Bjarne Laustsen (S), 2010-07-02:
I Danmark er det sådan, at man ikke har lov til at tage noget, og hvis man gør det, kommer man i spjældet for det eller får en bøde.
Sådan er det også med de arbejdsløse: De kan ikke tage selv.
De kan ikke sige: Jeg vil have 37 timers ansættelse.
Det er helt naturligt, når der ikke er arbejde nok at få.
Det kan vi se på, at der er ni arbejdsløse ansøgere til hvert eneste af de job, der bliver udbudt for tiden.
De arbejdsløse søger som gale for at få job.
Det, man gjorde i 2008, var at straffe de forkerte.
Men så gik man ud og straffede de arbejdsløse ved at sige, at de kun måtte arbejde i 30 uger.
Rigtig mange har været nødt til at stoppe.
Hr. Erling Bonnesen kender det også fra Fyn – rigtig mange deltidsbrandmænd er kommet i klemme i det her.
Jamen det var da bedre at straffe arbejdsgiverne så, ikke?
Det var jo det, man skulle gøre.
Men det gjorde man ikke, nej, nej, overhovedet ikke, det var de arbejdsløse, man gik efter.
Og det er at gå efter manden i stedet for at gå efter bolden, for at blive det her fodboldsprog.
Vi har fuldstændig klarlagt, hvad man skal gøre, og det hedder »En Fair Løsning« og en trepartsaftale.
Det går vi efter.
Karsten Lauritzen (V), 2010-07-02:
Det er jo en ny sal, vi er i i dag.
Det er ikke Folketingssalen, det er Landstingssalen.
Men debatten er ikke ny; det har hr. Bjarne Laustsen fuldstændig ret i.
Men i Folketingssalen svarede hr. Bjarne Laustsen ikke klart på de spørgsmål, der blev stillet, og det fortsætter desværre i dag her i Landstingssalen.
Jeg vil opfordre hr. Bjarne Laustsen til at give et meget klart svar på, hvad det er, man vil i stedet for det, der ligger på bordet med en afkortning af dagpengeperioden.
Det er relativt simpelt.
Man vil ikke være med til det, der ligger.
Man vil ikke være med til at afkorte dagpengeperioden.
Man vil ikke være økonomisk ansvarlig.
Man vil ikke være med til at betale den regning, der er, for en finanskrise, som man ikke kan klandre regeringen, men internationale konjunkturer for.
Hvordan vil man betale regningen?
Det vil hr. Bjarne Laustsen ikke svare på, men det skylder han svar på.
Det er en ærlig og anstændig debat.
Så det vil jeg opfordre hr. Bjarne Laustsen til.
Bjarne Laustsen (S), 2010-07-02:
I Socialdemokratiet har vi aldrig været bange for at tage fat.
Jeg har selv været med til at lave aftalen om »Flere i arbejde« sammen med regeringen.
Socialdemokratiet har også indgået en velfærdsaftale, hvor vi skar, også i efterlønnen, og gjorde nogle forskellige andre ting.
Socialdemokratiet er ikke bange for at tage fat.
Her er regeringen gået ud og har sagt: Vi vil ikke skære i dagpengene.
Jeg har i øvrigt heller aldrig hørt hr. Karsten Lauritzen sige i Nordjylland, at det var det, man ville, men lad det nu være.
Derfor vil jeg gerne gentage, uanset det er blevet sagt mange gange, også nede i Folketingssalen, at de penge, som regeringen sparer på det her område, vil vi tilbageføre til området.
Så vil vi bede arbejdsmarkedets parter om at kigge på det og få lavet, hvad jeg vil kalde en intelligent løsning.
For det viser sig jo, at ingen af de tre partier, der har lavet det her, har haft det med i deres program, og derfor kommer det også som en tyv om natten, og det er dårligt forberedt.
Vi kan ikke engang se det sidste lovforslag, som beskæftigelsesministeren vil komme med.
Derfor kan vi jo ikke tage stilling til det samlet.
Det er derfor, at det, der ligger her, er så elendigt.
Der har også været krise andre steder i verden, selvfølgelig har der det, men man har forstærket krisen på grund af sin politik og gjort forkerte ting på de forkerte tidspunkter.
Så er der en regning, der skal betales nu, og så kommer hr. Mads Rørvig til at sige, at de, der har fået gavn af skattelettelserne og alle de andre ting, som regeringen har gjort, er de eneste, der skal friholdes.
Alle de, der ikke har haft gavn af regeringens politik, de svage og de arbejdsløse og dem, der har fået for lidt uddannelse, skal straffes.
Tænk, det synes jeg er forkert.
Derfor har Socialdemokratiet sammen med SF fremlagt et forslag til en fair løsning, der retter op på de skævheder, som regeringen har lavet igennem de sidste 9 år.
Mads Rørvig (V), 2010-07-02:
Der blev ikke rigtig svaret på det spørgsmål, jeg kom med, nemlig om man var enig med SF, der vil rulle det hele tilbage.
Men det, jeg kan konkludere, er jo, at regeringen løser de økonomiske udfordringer, som Danmark står over for, og at S og SF har deponeret beslutningskraften hos arbejdsmarkedets parter til en forhandling ud i fremtiden, og det er så usikkert, hvad der kommer ud af en sådan trepartsforhandling.
I øvrigt udtaler fru Mette Frederiksen, at Socialdemokraterne overhovedet ikke vil blande sig i sådan en trepartsforhandling, så man har simpelt hen deponeret hele beslutningskraften ovre ved Harald Børstings kontor.
Så vil jeg bare spørge hr. Bjarne Laustsen her til slut: Hvad er løsningen fra S og SF på hele dagpengesystemproblematikken, hvis man skulle få magt, som man har agt?
Vil man rulle det hele tilbage?
Det synes jeg at hr. Bjarne Laustsen her inden sommerferien virkelig skylder vælgerne et svar på.
Bjarne Laustsen (S), 2010-07-02:
Jeg overlader gerne til seerne at bedømme, om det var et intelligent spørgsmål.
Det, der er det intelligente i det her, er, at vi synes godt om den model, vi har i Danmark, som er vidt berømt, hvor ministre uanset regeringens farver har rejst rundt i hele den store verden og fortalt om, hvor kloge vi er i Danmark, hvordan vi regulerer arbejdsmarkedet, og at vi tør give arbejdsmarkedets parter noget indflydelse på det her, for det er jo den fleksibilitet, som man ikke har i andre lande.
Den har vi her.
Hyr og fyr-princippet.
Man kan let få fat i folk.
Er der en nedgang i produktionen, så kan man også hurtigt komme af med dem, og så har vi et dagpengesystem, der giver en relativ tryghed og stabilitet for den enkelte.
Det er hele grundfundamentet.
Det er det, Venstre rører ved nu.
Og man skal lade være med at spille hasard med det her og lave en massakre på det.
Det her, som Venstre er kommet med, er uintelligent og disrespekt for arbejdsmarkedets parter.
Vi har det modsatte, vi har respekt for arbejdsmarkedets parter og tror, at de kan løse den opgave, de bliver stillet over for.
Mads Rørvig (V), 2010-07-02:
Det kan man jo have sympati for.
Men jeg vil gerne bede hr. Bjarne Laustsen forholde sig til sin kollega, hr. Eigil Andersens udtalelser i Newspaq den 25. maj, hvor hr. Eigil Andersen gør helt klart, at hvis regeringsmagten skulle skifte en dag, så vil man rulle det her tilbage, både det her lovforslag og den forkortning af dagpengeperioden, som vi tidligere har behandlet her i Folketingssalen.
Jeg vil gerne høre Socialdemokraternes ordfører, om man er enig i hr. Eigil Andersens udtalelser.
Bjarne Laustsen (S), 2010-07-02:
Det er et ufatteligt, at hr. Karsten Lauritzen ikke har hørt efter i timen, når det er blevet sagt så mange gange.
Nu forlyder det så, at planen er faldet til jorden, at den ene fagforening siger dit og den anden siger dat.
Det er ikke det, jeg hører.
Det er heller ikke det, der ligger i »En Fair Løsning«.
Det er klart, at i forhold til en aftale, som arbejdsmarkedets parter skal indgå, bliver der et kommissorium, hvori der står, hvad de skal beskæftige sig med.
Jeg tror ikke, at der er ret mange arbejdsgivere, der synes, at det er en god idé at betale skat og betale rigtig meget mere i skat, end man gør i dag.
Jeg tror, de fleste vil sige, at det er det ikke.
Det er opgaven, man skal prøve at kigge på, hvordan man kan løse udfordringen med at arbejde 12 minutter mere om dagen.
Det er sådan set det, der kommer til at ligge, og det tror jeg sagtens at de kan finde ud af.
Karsten Lauritzen (V), 2010-07-02:
Nu siger hr. Bjarne Laustsen, at man vil rulle tingene tilbage, og at det, man sparer, vil man igen bruge på dagpengemodtagerne, men man skal snakke med fagbevægelsen om det.
Så er det intelligente spørgsmål til hr. Bjarne Laustsen: Hvordan forholder hr. Bjarne Laustsen sig til det, fagbevægelsen har sagt, nemlig at man ikke vil være med til at komme med penge til at se på dagpengeperioden, at man ikke vil være med til at se nærmere på at finansiere noget af det her?
Så kommer det store spørgsmål, og det er jo det spørgsmål, man må stille sig selv som ansvarlig politiker fra et ansvarligt politisk parti i den situation, vi befinder os i: Hvor skal pengene så komme fra?
Vil hr. Bjarne Laustsen plukke dem på et pengetræ, eller vil han skære i efterlønnen?
Hvad vil hr. Bjarne Laustsen?
Hvor vil han finde finansieringen til at rulle det lovforslag, som regeringen her lægger frem, og som Folketinget forhåbentlig senere i dag vedtager, tilbage?
Carsten Hansen (S), 2010-09-07:
Min gode nu afdøde ven Svend Auken sagde altid, at selvros er det eneste, man er sikker på at få her i tilværelsen, og jeg skal da lige love for, at vi fik selvros fra Det Konservative Folkepartis ordfører, hr. Mike Legarth.
Men mit spørgsmål til hr. Mike Legarth går egentlig på: Er der nu noget at have selvrosen i?
Der er forsvundet 175.000 arbejdspladser, ja, 200.000, hvis vi tager hele den private sektor med, i løbet af de sidste 2 år.
Det er konkurrenceevnen, der er en af de ringeste i Europa.
Det er kun Japan, der i øjeblikket ligger under, når vi tager hele verden med.
Er prisen for manglende investeringer og ufinansierede skattelettelser ikke den, vi betaler nu?
Og har det ikke været De Konservatives politik om at banke skattelettelser igennem, der gør, at vi nu står med en manglende investering i grøn innovation, i udviklingen af vores virksomheder, manglende uddannelse til vores unge osv.?
Ole Sohn (SF), 2010-09-07:
Forudsætningen for en god debat er, at man lytter, men det kan hr. Torsten Schack Pedersen lære endnu, vil jeg tro.
De bliver fundet over en bred vifte, der samlet set betyder, at vi i gennemsnit arbejder 12 minutter mere om dagen.
Det gør vi, fordi det er forudsætningen for, at vi kan genskabe en holdbar økonomi i Danmark efter 9 år, hvor hr. Torsten Schack Pedersens regering har bidraget til at øge ubalancen, fordi man har brugt flere penge, end man har, man har givet ufinansierede skattelettelser, som der ikke var grundlag for, som Finansministeriet har dokumenteret år for år.
Den økonomiske genopretning bliver markant, og det er derfor, at jeg siger, at udfordringen er langt større, for udover den økonomiske genopretning efter 9 år med VK, står vi over for en demografisk udvikling, som gør, at der er 250.000, der i løbet af de næste 5-10 år forlader arbejdsmarkedet, og der kommer langt færre ind. Så vi har en udfordring, som det her Folketing ville være bedst tjent med at tage seriøst og løse, men det kan kun gøres, når vi på et tidspunkt efter valg kan genetablere et samarbejdende folkestyre, for det er forudsætningen.
Carsten Hansen (S), 2010-09-07:
Men det ændrer ikke ved, at hvis vi lægger de aktiverede til dem, der nu er arbejdsløse, er vi faktisk kommet op på en temmelig stor arbejdsløshed.
Vi er oppe i størrelsesordenen 165.000-170.000 arbejdsløse, vi har mistet et større antal arbejdspladser i industrien, og vores konkurrenceevne går den forkerte vej.
Jeg forstår ellers, at hr. Mike Legarth i sin tid har været borgmester, men jeg ved ikke, hvad det er for en virkelighed, hr. Mike Legarth lever i.
Det er ikke den virkelighed, vi andre lever i, hvor vi hører, at kommunerne over alt i hele landet er i gang med spareplaner.
En borgmester fra Faaborg Midtfyn Kommune, som godt nok er socialdemokrat, har fortalt mig, at de for at få budgettet til at hænge sammen i øjeblikket skærer 5-6 pct.
Det handler ikke om serviceudvidelser; det handler bare om at bevare det nuværende serviceniveau.
Dertil skal lægges regeringens krav til budgettet til næste år.
Så de kommer til at skære meget voldsomt ned på skoleområdet, velfærden i kommunen, og samtidig mister de skatteindtægter, for de har en overvægt af folk på overførselsindkomster i Faaborg Midtfyn Kommune.
Til dem skal jeg sige: Jeg skal hilse fra hr. Mike Legarth og sige, at det går godt.
Der er ikke noget, der går den forkerte vej, bare rolig, vi fortsætter med at give skattelettelser.
Det er nemlig det, de har foreslået på De Konservatives landsmøde og sommergruppemøde, og det er skattelettelser i størrelsesordenen 10-12 mia. kr.
Kunne jeg ikke få at vide, hvordan de 10-12 mia. kr. skal finansieres?
Mike Legarth (KF), 2010-09-07:
Er glasset halvt fyldt, eller er glasset halvt tomt?
Det er forskellen på hr. Carsten Hansens indstilling, synspunkt og argumentation og min argumentation og indstilling.
Vi er kommet igennem krisen, og jeg beskrev, at vi kunne være tilfredse med og stolte over den indsats, vi har ydet for at komme så lempeligt og skånsomt igennem den.
Det står jeg på mål for igen og igen, og jeg tager gerne imod hundredvis af spørgsmål om det.
Man kunne jo godt følge S-SF-retorikken om at bruge flere penge og lade seddelpressen køre og tro, at man kan løse de økonomiske udfordringer, vi står over for, bare ved at bruge flere penge.
Hvis det var så simpelt, var der mange familier, der ville agere anderledes privatøkonomisk, kan jeg forsikre om.
Men der er ingen vej udenom.
Vi er nødt til at være ansvarlige, vi nødt til at være realister, og vi er nødt til at se virkeligheden i øjnene og få betalt den regning.
Det er et fælles ansvar og en fælles opgave, hvor alle mere eller mindre må bidrage.
Det er det, vi gør.
Det er jo en meget mærkelig debat, vi er igennem i dag.
På den ene side får vi kritik for at have givet skattelettelser, og på den ene side får vi kritik for, at vi ikke har gjort nok.
Der er jo overhovedet ingen sammenhæng i hr. Carsten Hansens argumentation.
Og jeg kan sige en ting, og det er nok det sidste, jeg kan nå at sige i den her runde: Alle uvildige nationaløkonomer anerkender, at højere skatter, både personskatter og erhvervsskatter, forringer vores muligheder for at få vækst og beskæftigelse til gavn for de danskere, der gerne vil have et arbejde.
Ole Sohn (SF), 2010-09-07:
Jeg synes, det var en vældig god konservativ tale.
Der skal være styr på tingene.
Der skal være sammenhæng mellem indtægter og udgifter.
Jeg vil bare spørge den konservative ordfører, om han kan bekræfte, at regeringen ved sin fremlæggelse af skattereformen fra 2004 skrev: Skattelettelserne finansieres ved at nedsætte det offentlige forbrug.
Jeg tror, at det var 0,7 pct. eller 0,5 pct. Og svaret året efter viste, at det var skredet, og at det var steget med 1,7 pct. og 1,2 pct. Ergo har man ikke haft styr på tingene.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er: Når det nu viser sig, at regeringens finanslovforslag er skredet, og at man ikke kan overholde EU-henstillingen som følge af det store skred i det offentlige forbrug, hvad vil De Konservative så foreslå man ændrer i det af regeringen fremsatte forslag, så man inden årets udgang kan skaffe de milliarder, der mangler, for at holdbarheden er intakt?
Mike Legarth (KF), 2010-09-07:
Det har vi jo haft mange, lange debatter om.
Vi har haft finansministeren på talerstolen, og han har i timevis redegjort og argumenteret for sagens rette sammenhæng, og han er blevet spurgt i samråd den ene gang efter den anden.
Og uanset hvilke overbevisende svar og argumenter, der bliver givet, bliver de her spørgsmål stillet igen og igen.
Vi kan så fortsætte med at spilde hinandens tid med det – og tiden for dem, der overværer debatten.
Hvis vi ikke giver folk en belønning for at arbejde ekstra, hvorfor skulle de så gøre det?
Hvis der ikke er en belønning, en påskønnelse ved at investere i egen virksomhed eller foretage investeringer i virksomheder som sådan, er der ingen, der gør det, og så får vi et S-SF-samfund tilbage i hængekøjen i stedet for et gulerodssamfund, som jeg gerne vil skabe.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-09-07:
Det synes jeg dog var et herligt, ærligt svar, at hr. Ole Sohn dermed afslører, at han overhovedet ikke har forstået forudsætningerne for Arbejdsmarkedskommissionens beregninger for, hvad værdien af en ekstra time på arbejdsmarkedet giver.
For forudsætningen i Arbejdsmarkedskommissionens beregninger er, at det sker uden lønkompensation.
Den eneste måde, man kan få de 15 mia. kr., ved at danskerne arbejder 1 time ekstra, er, at det sker uden løn, og det er, at det sker uden satsregulering.
Det understreger jo med al tydelighed, at det luftkastel, som S' og SF's økonomiske plan bygger på, ikke holder, for
de forudsætninger, som Arbejdsmarkedskommissionen lægger ind for de drømme, som S og SF har, og som undsiges af fagbevægelsen, holder ikke.
Tak for det.