runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2015-05-19:
Jeg er et eller andet sted glad for ikke at blive inviteret til bal i den borgerlige, i den blå blok, for nu har vi lige hørt Venstres ordfører synes godt om forslaget, altså at give dem, der har været langt uden for arbejdsmarkedet – dem, der er langtidsarbejdsløse og syge osv., og som har nogle særlige forhold – en bonus.
Det er godt, siger Venstre.
Så det bliver da ret skægt at høre, hvordan man skal gå fælles til valg på det her punkt, for det stritter i hvert fald i hver sin retning.
Det, som fru Charlotte Dyremose gør, er at vende tingene på hovedet.
Det kan altid svare sig at tage et arbejde.
Vi har altså nogle rådighedsbestemmelser her i landet, der gør, at man skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Og hvis ikke man gør det, følger der sanktioner med.
Så sådan må det være, og jeg synes, det er godt, at vi har dem.
Men det betyder også bare, at det jo ikke er et tag selv-bord, for hvis der er et arbejde at få, skal man selvfølgelig tage det.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-05-19:
Nu er det jo før lykkedes os Konservative at få Venstre med på at lette skatten på arbejde.
Det lykkes såmænd nok også igen.
Og til gengæld kan jeg så glæde mig over, at jeg kan blive enig med folk helt over til Enhedslisten om, at det nu tydeligvis er sådan, at også Socialdemokraterne må anerkende, at det faktisk skal kunne betale sig at tage et arbejde.
Men jeg bliver simpelt hen nødt til så at spørge hr. Bjarne Laustsen: Hvis det allerede i dag kan betale sig at tage et arbejde, og hvis hr. Bjarne Laustsen rent faktisk vil stå på mål for, at forskellen mellem at være på en offentlig ydelse og at tage et job i dag til enhver tid er stor nok, hvad skal man så med det her forslag?
Bjarne Laustsen (S), 2015-05-19:
Jamen det kunne jo være en god diskussion for storebror og lillesøster at have – imellem Venstre og Konservative – altså hvordan man skal håndtere sådan en situation.
Det, der jo er en faktuel kendsgerning, er, at vi siden 2007-2008 har haft en stor og stigende ledighed, der også er gået ud over nogle af de svageste grupper på arbejdsmarkedet, og det er altså ikke dem, der kommer først i arbejde.
Derfor har de været udenfor.
I stedet for at følge den blå retorik og sætte ydelserne ned, giver vi dem en kontant belønning.
Og så skal man kombinere det rigtigt, altså arbejdsgiveren skal tage imod.
Det hører vi også jævnt tit fra De Konservative – at man mangler arbejdskraft, og hvis ikke man kan få arbejdskraften i Danmark, så importerer man den bare fra Østeuropa.
Der vil vi altså hellere have at det er danskere, der kommer i arbejde, og vi giver en kontant belønning til dem, som tager et arbejde.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-05-19:
Jeg tror sjældent, jeg har hørt en ordfører modsige sig selv så mange gange på talerstolen.
Nu må vi lige have det helt på det rene.
Der bliver sagt, at det altid kan svare sig at arbejde.
Så sagde ordføreren lige før, at nej, vi Socialdemokrater tror på, at hvis man tager et arbejde, skal man have en gevinst ud af det, og derfor indfører vi det her med forslaget.
Men hvis det allerede kan svare sig at arbejde, som ordføreren også sagde, er det jo fuldstændig unødvendigt.
Altså, begge ting kan ikke være sandt på samme tid, så hvad mener Socialdemokratiet?
Bjarne Laustsen (S), 2015-05-19:
Det spørger hr. Joachim B. Olsen om?
Det er jo sådan, at de ydelser, som ordføreren der taler om, ikke er nogen, man bare lige kan abonnere på.
Man kan ikke bare sådan sige, at man vil hellere have en eller anden social ydelse frem for at gå på arbejde.
Det er alt sammen forbigående korttidsydelser, som man kun kan få, hvis der er en social begivenhed.
Altså, hvis man f.eks. skal have barselspenge i dette land, skal man have født.
Hvis man skal have sygedagpenge, skal man have en lægeerklæring.
Og hvis man skal have dagpenge, skal der foreligge en fyreseddel fra arbejdsgiveren.
Så det er jo ikke et tag selv-bord.
Det er jo der, hr. Joachim B. Olsen går fuldstændig galt i byen.
Her har vi nogle mennesker, der har været ramt af sygdom, ulykke og forskellige andre ting, og som så har været uden for arbejdsmarkedet i en periode.
Dem vil vi – os, der elsker det rummelige arbejdsmarked, ligesom mange arbejdsgivere gør – gerne have tilbage.
Dem vil vi gerne have tilbage.
Dem er vi parat til at belønne – i stedet for at straffe dem, som Liberal Alliance vil.
Og det er forskellen.
Det er ret tydeligt, ikke?
Joachim B. Olsen (LA), 2015-05-19:
Det får det her midlertidige forslag, der kun går frem til nytår, til at blegne.
Det er et latterligt lille forslag i forhold til det, vi har foreslået, nemlig at sænke skatten også i lavtlønsområdet.
Ordføreren sagde to ting, der var modstridende, på talerstolen.
Han sagde, at det altid kan svare sig at arbejde, og så sagde han: Vi indfører det her forslag, fordi der skal være et incitament, for det skal altid kunne svare sig at tage et arbejde.
Det er to modstridende udsagn, så hvad mener ordføreren?
Nogle gange skal man klø sig lidt i håret for at finde ud af det.
Det kan jeg se ordføreren gør.
Nu vil vi gerne have et svar på spørgsmålet.
Bjarne Laustsen (S), 2015-05-19:
Det er ikke sikkert, at Liberal Alliance fatter det, og og det kan være, at ordføreren slet ikke gør.
Men derfor er det alligevel en sandhed, at selv om man bare kunne vælge, som jeg tror hr. Joachim B. Olsen hentyder til, så er det jo sådan, at man kun kan få dagpenge i 2 år, og så forsvinder de.
Så hvis man har arbejde i 3 år, overstiger det da alt.
Det kan da altid svare sig at arbejde.
Og man skal i øvrigt altid stå til rådighed fra dag et, hvis man mister sit arbejde.
Så der er både spørgsmålet om, hvor lang tid man kan få dagpenge, og hvor meget man kan få, og det er et spørgsmål om, hvor meget man har tjent.
Jeg ved godt, at Liberal Alliance både ville sætte lønnen ned, hvis de kunne, og sætte ydelserne ned.
Det er en rigtig dårlig cocktail for den danske model.
Vi vil altså belønne folk i stedet for at straffe dem.
Hans Andersen (V), 2015-05-19:
Tak for det.
Jeg synes, det er en rigtig interessant debat, vi har, nemlig det her med, hvorvidt det kan betale sig at arbejde, eller hvorvidt det ikke kan betale sig at arbejde.
Vi har jo fået meget gode svar fra den nuværende regering om, at der på nuværende tidspunkt faktisk er 330.000 mennesker i Danmark, der har et lille – et lille – økonomisk incitament til at tage et arbejde.
Der er over 17.000 mennesker, som ikke har noget ud af at gå på arbejde.
Jeg er blevet forvirret i dag, på et lidt højere plan måske, for der bliver jo sagt fra talerstolen i øjeblikket, at det altid kan betale sig at arbejde, og så vil jeg bare spørge: Er det et forkert svar, vi har fået fra en minister, om, at de 17.000 skal tage penge med på arbejde?
Charlotte Dyremose (KF), 2015-05-19:
Men jeg kan helt bekræfte det, hr. Finn Sørensen netop sagde, nemlig at man får en fornemmelse af, at Socialdemokraterne nu langt om længe anerkender, som ordføreren jo også var inde på, at det skal kunne svare sig at arbejde.
Det er jo fuldstændig rigtigt.
Jeg må sige, at vi takker meget for, at anerkendelsen af, at det faktisk er relevant for mennesker, at det kan svare sig at arbejde, endelig kommer.
Hvis det så kunne svare sig at arbejde, ville det her forslag jo ikke være nødvendigt, for så kunne det allerede svare sig uden den bonus.
Der skal være flere mennesker, for hvem det skal kunne betale sig at tage et arbejde, f.eks. ved at vi får lettet skatten for nogle af de her mennesker i bunden, så det bedre kan betale sig at gå på arbejde.
Bjarne Laustsen (S), 2015-05-19:
Jeg tror, at hr. Finn Sørensen ganske udmærket kender det udtryk, jeg vil bruge nu.
I Vendsyssel siger vi: »Dæ' ska' ku' swåre sæ' å arbejd', å wæs dæ' intje ka' dæ, så la'er man wær'«.
Derfor er det jo vigtigt, at man, hvis man står op og passer sit arbejde, så også får en kontant belønning.
Det tror jeg de fleste synes.
Der har vi ved fælles hjælp sørget for at tilrette både vores skattesystem og beskæftigelsesfradrag, således at det »ka' swåre sæ'« at arbejde.
Og der kommer yderligere en indfasning.
Grunden til, vi gør det nu, er, at konjunkturerne er til det.
Arbejdsgiverne efterspørger arbejdskraft, og kan vi på den her måde få folk ud at arbejde, er det da godt.
Og jeg synes, hverken at lønningerne er for høje, eller at understøttelsen er for høj, og det er jo modsat det, som de borgerlige taler om, nemlig at ydelserne skal ned for at fremme uligheden.
Det bryder vi os ikke om.
Vi vil altså hellere bruge guleroden frem for pisken.
Daniel Rugholm (KF), 2015-05-19:
Tak for det.
Jeg forstår godt udgangspunktet for forslagsstillerne, for mange af vores offentligt ansatte kommer vidt omkring og besøger i hverdagen mange hjem.
Derfor er det oplagt, at de er opmærksomme på forskellige ting.
Det benytter andre sig af, f.eks. politiet, som laver små postkort til hjemmeplejen eller teknisk forvaltnings personale, hvor man opfordrer til at være opmærksom på indbrud eller mistænkelige personer og køretøjer.
Hvis de så opfanger noget mistænkeligt, er der så enkle skridt til at kontakte rette myndigheder, i dette tilfælde politiet.
Det samme kunne man forestille sig i forhold til offentligt ansattes opmærksomhed på lidende dyr.
Det kunne f.eks. være Dyrenes Beskyttelse, der lavede et tilsvarende lille kort med information om kontakt til dyrenes vagtcentral, som så kunne bringe sagen videre.
Jeg er sikker på, at både kommunerne og Dyrenes Beskyttelse i fællesskab kunne finde en fin løsning, som måske endda også kunne bidrage positivt til vagtcentralens økonomiske udfordringer.
I forslaget er der bare en lidt anden tilgang til det.
Man ønsker nemlig en underretningspligt for offentligt ansatte på samme måde, som hvis børn er i en alvorlig situation, men det er bare noget helt andet.
Der er efter vores mening flere udfordringer og ubesvarede spørgsmål i den model.
For det første: Hvordan skal kommunens personale uddannes til at vurdere dyrs tilstand?
Personligt ville jeg have svært ved at se, om f.eks. en kanariefugl har det godt eller skidt.
Det kunne så måske være lettere med et større dyr som en hund, men hvis ikke man er vant til dyr, vil det kunne være svært at vurdere.
For det andet: Skal der være en decideret sagsbehandling i kommunen, og hvem skal håndtere det?
Skal der være repressalier over for hjemmeplejen, hvis de ikke har været opmærksom på en situation, og hvilken myndighed vil skulle håndtere de her sager?
Vi er enige i hensigten med forslaget, men mener, som det er fremgået her, at det både er for vidtgående, men også for konkret, dog uden at det svarer på væsentlige spørgsmål og bekymringer.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget, som det er fremsat.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-05-19:
Jeg synes jo også, at det er fint, vi ligesom kan finde hinanden for at finde en løsning, der måske er bedre end det, der i beslutningsforslaget er lagt op til.
Men det er jo det foreliggende beslutningsforslag, vi diskuterer her, og så bliver jeg nødt til at spørge ordføreren om noget: Når ordføreren siger, at ja, i visse tilfælde er der tale om så grov dyremishandling eller så grov forsømmelse, som nogle af de her beskrivelser i teksten henviser til, at det er åbenbart for ethvert tænkende menneske, at der er noget helt galt, hvor stopper det så henne?
Hvad med de tilfælde, hvor det ikke er lige så åbenlyst?
Hvis man skulle lave en parallelitet til underretningspligten i forhold til børn, kunne man jo risikere, at en SOSU'er skulle 4 måneder i fængsel, fordi hun eller han ikke var trænet til at se, om det her dyr nu havde lidt overlast, hvis ikke det var lige så oplagt som nogle af de tilfælde, vi har hørt om her.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-05-19:
Nu nævner vi ikke noget om strafferammen, hvis ikke man indberetter, i det her beslutningsforslag, men vi nævner blot, at man jo kan se på den måde, man gør i forhold til børn, der bliver misrøgtet eller misbrugt, som jo er endnu mere skrækkeligt.
Lad os da kigge på det.
Vi har valgt at sige, at der er en indberetningspligt der, fordi det kan forebygge nogle sager, så man kan stoppe det, inden det går helt gruelig galt.
Mange gange er det jo gået galt, men så inden det bliver helt slemt.
Det er blot det samme, vi opfordrer til man gør i de her sager.
Det er klart, det ikke handler om, at man skal ud at kigge på, om der nu er foder nok til kanariefuglen, men nogle steder kan man godt se det, for hvis der er 146 fugle, der flyver rundt i en etværelses, så er det så åbenlyst, og så burde man altså også indberette det og få gjort noget ved det.
Det er klart, at i de tilfælde, hvor det ikke er åbenlyst, vil man jo heller ikke forfølge den offentligt ansatte, der ikke har gjort det, for så kan man jo i retfærdighedens navn sige, at når ikke det er oplagt, er det nok heller ikke der, man skal give en bøde eller noget andet.
Hans Andersen (V), 2015-05-19:
Jeg fik ikke noget svar på spørgsmålet om de 17.000, altså om det er korrekt, at 17.000 mennesker faktisk har mere ud af at være på offentlig forsørgelse end at tage et arbejde.
Men så vil jeg bare spørge ordføreren, om ordføreren finder, det er rimeligt, at der er 46.000 danskere, som har en gevinst på mindre end 1.000 kr. om måneden ved at gå på arbejde.
Er det rimeligt?
Altså, det er det her med at stå op og passe et job, stå tidligt op, tage cyklen og køre på arbejde. Vi kan huske, at en tidligere statsminister talte om det her, men vi er jo ikke kommet videre, og nu kommer regeringen så med den her midlertidige ordning.
Men det flytter jo ikke afgørende på, at 46.000 mennesker har mindre end 1.000 kr. ud af at gå på arbejde.
Og så spørger jeg ordføreren: Er det rimeligt?
Bjarne Laustsen (S), 2015-05-19:
Tak, hr. formand.
I dag er der rigtig god grund til at kippe med flaget for de mennesker, der har været holdt uden for arbejdsmarkedet af forskellige årsager – de kan have været syge, på førtidspension eller fået ressourceydelse, eller hvad nu årsagen har været.
Det er godt, hvis de kan komme i arbejde.
Det er også nogle af de grupper, der har haft sværest ved at finde arbejde netop på grund af den finanskrise, der har været, hvor det har ramt ganske almindelige, ordinære ledige.
Nu er der heldigvis en situation, hvor arbejdsgiverne begynder at efterspørge arbejdskraft, og det er jo derfor, man kigger på, om man kan slå to fluer med et smæk – altså både tilfredsstille arbejdsgiverne, der gerne vil have arbejdskraft, men også kigge på, om det er muligt at få en ordning, hvor man præmierer folk.
I stedet for at straffe dem, som de blå partier vil ved at sætte ydelserne ned, vælger regeringen her, hvad Socialdemokraterne fuldt ud kan støtte, at sørge for, at man får en økonomisk gevinst, altså en bonus, hvis man kommer i arbejde.
Det er skruet sammen på en sådan måde, at hvis man i de jobs, man allerede har taget, opfylder forudsætningerne, betingelserne for, hvor mange timer man skal arbejde, så træder det allerede i kraft i dag , og det gælder også for andet halvår af 2015.
Hvis nu både arbejdsgivere og jobcentre er rigtig vakse ved havelågen her, vil jeg påstå, at der er rigtig gode muligheder for de medarbejdere, som vandrer ud og ind af arbejdsmarkedet og har haft svært ved at holde sig fast beskæftiget, hvis man kombinerede det med noget uddannelse.
For mange af dem, der har været holdt udenfor, har jo ikke nødvendigvis fået den nødvendige opkvalificering.
Hvis man gør det, kan det blive til rigtig gode og stabile medarbejdere – nogle, der bider sig fast på arbejdsmarkedet.
Derfor vil det være godt, hvis man kombinerer det på den måde.
For vi ved, at arbejdsmarkedet ikke efterspørger ringere kvalifikationer, men tværtimod bedre kvalifikationer, og det giver så mulighed for at kombinere det her, som jeg ser det.
Det er et rigtig godt lovforslag, og vi får nu afprøvet, om det giver ekstra beskæftigelse og om der kommer flere i arbejde.
Det er jeg slet ikke i tvivl om at der gør.
Vi har tidligere prøvet at lave noget med enlige forsørgere og kontanthjælp, men det her er lidt ekstra, der bliver lagt på, og derfor synes jeg, det er et godt forslag, som Socialdemokratiet helhjertet kan støtte.
Jeg ser simpelt hen ikke, at der er nogen negative ting herved, for jeg synes også, at man har lagt sig i selen for at finde en lavbureaukratisk ordning, således at pengene bliver lagt til helt automatisk.
Det er ikke noget, man skal søge om, undtagen selvstændigt erhvervsdrivende.
Det gøres også muligt, at de kan få et ekstra beløb.
Og på den måde kan vi sørge for, at alle dem, der har været ramt af langtidsarbejdsløshed i en periode, nu vil kunne komme tilbage på arbejdsmarkedet, fordi der er bedre konjunkturer, der er flere jobåbninger.
Og så giver vi altså nu en kontant bonus til dem, som ikke har haft for meget rutte med, og det støtter Socialdemokratiet gerne.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-19:
Tak til ordføreren.
Vi kan kun være enige om, at det er en god ting, hvis mennesker, som ordføreren siger, der ikke har ret meget at rutte med – og det har man jo ikke, hvis man har været på kontanthjælp f.eks. i et helt år, som jo ligesom er kriteriet her – får lidt flere penge.
Jeg hæfter mig mere ved tankegangen og begrundelsen for det her lovforslag, for jeg deler jo fuldstændig ordførerens opfattelse af, hvad det egentlig er for en målgruppe, vi har med at gøre, altså hvad det er for mennesker, og hvilken situation de er i.
Det er mennesker, der er langt væk fra arbejdsmarkedet af den ene eller den anden grund.
Ordføreren nævnte selv, at nogle af dem er syge.
Det er desværre en kendsgerning i dagens Danmark, at man kan risikere at være syg i lang tid uden at få sygedagpenge, og at man i stedet skal leve af kontanthjælp.
Bjarne Laustsen (S), 2015-05-19:
Jeg tror ikke, at det som en enkelt ting vil gøre det lettere, for hvis der ikke er et arbejde at få, kan man lave nok så mange belønningsordninger, tror jeg, uden at det virker.
Men det, der er vigtigt her, er kombinationen, og så er det tiden.
Vi oplever selv i de områder, der har været plaget af stor arbejdsløshed, at det trods alt går lidt bedre.
Og vi kan se, at der også er enkelte brancher, der mangler folk.
Derfor mine bemærkninger om at gøre det her klogt: uddanne opad i systemet, bruge jobrotation og forskellige andre ordninger, hvor man kobler noget uddannelse til.
For hvad angår nogle af dem, der har været væk i lang tid, og det husker hr. Finn Sørensen vist udmærket, var de borgerliges retorik, at man skulle lære at stable spaghetti i tårne og kende sin indre fugl osv. – alle de ting, der ikke førte til noget.
Men hvis man kombinerer det med det, at folk kan få noget uddannelse, som de har behov for, og som arbejdsgiverne efterspørger, så synes jeg, det kan gå op i en højere enhed her.
Og så lægger man altså en kontant bonus oveni, og det er langt bedre end at straffe folk og sætte ydelserne ned.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-19:
Det kan vi hurtigt blive enige om.
Det er jo den samme argumentation, jeg hører der ligger i lovforslaget.
Ordføreren bruger den ikke så meget; det kan jo være, ordføreren ikke er helt enig i den måske.
Det vil jeg gerne høre noget om.
Men det er jo den argumentation, der bruges i lovforslaget.
Jeg spørger bare igen: Hvorfor skulle det blive nemmere for mennesker, der f.eks. er langtidssyge, har mistet deres selvværd, fordi de har været meget langt væk fra arbejdsmarkedet, og ikke har fået vedligeholdt deres kompetencer, at få et job, fordi der eventuelt venter en præmie på nogle i virkeligheden måske ret få hundrede kroner i den anden ende?
Hans Andersen (V), 2015-05-19:
Med dette lovforslag, L 205, ønsker regeringen at indføre en midlertidig jobpræmie til langvarigt ledige, der kommer i arbejde.
Den midlertidige jobpræmieordning skal gælde i perioden fra 1. juli 2015 til 31. december 2015, og skal gives til langtidsledige modtagere af kontanthjælp m.v., som har en arbejdsindkomst eller en selvstændig virksomhed i andet halvår af 2015.
Lovforslaget omfatter en personkreds, som på en bestemt dato, den 31. marts 2015, var berettiget til og modtog uddannelseshjælp, kontanthjælp, ressourceforløbsydelse under ressourceforløb eller ledighedsydelse eller var ansat med løntilskud, og som i 329 ud af 365 dage i perioden fra 1. april 2014 til og med 31. marts 2015 har fået udbetalt en eller flere af disse forsørgelsesydelser.
Det foreslås, at jobpræmien udgør et beløb på 10 pct. af den månedlige arbejdsindkomst, dog højst 1.500 kr. pr. måned, til personer, der får indtægter som lønmodtager m.v. i ordinær beskæftigelse og i ansættelse med løntilskud.
Med det her forslag anerkender regeringen, at der sådan set er brug for flere økonomiske incitamenter for at få flere ud på arbejdsmarkedet.
Flere skal med i det fællesskab, det er at have et job at stå op til.
Det handler om at styrke erhvervsdeltagelsen, om at reducere risikoen for langvarig ledighed blandt modtagere af kontanthjælp.
Venstre ønsker at støtte det her lovforslag.
Men det er en midlertidig ordning, så det vil jo ikke ændre afgørende på incitamentet til at tage et job.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-05-19:
Tak for det, hr. formand.
Jeg vil egentlig bare starte med at sige tak for indlægget fra fødevareministeren.
Her forholdsvis tæt på et folketingsvalg oplever man jo tit en masse polemik og mudderkastning i Folketingssalen, men jeg synes faktisk, det var et meget sobert indlæg.
Jeg er helt med på, at der er en række afgrænsninger, der skal laves, før det her kan blive til et lovforslag og noget, man kan føre ud i livet, så jeg vil sådan set bare kvittere for, at man trods alt vil kigge videre på det, og at man vil gøre noget ved det her.
Så vil jeg høre, om ministeren på nuværende tidspunkt har nogle oplysninger om, hvad tidsrammen er, og om ministeren eventuelt i samarbejde med forslagsstillerne vil få lavet en afgrænsning af, hvad det er, man skal kigge på tværministerielt.
For jeg vil selvfølgelig være meget interesseret i, at man så også er sikker på, at man får rammet det ordentligt ind, inden man sætter det videre arbejde i gang.
Rosa Lund (EL), 2015-05-19:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Det er sådan set ikke så vigtigt for Enhedslisten, om ministeren kalder det en 2-procentsbesparelse, en grønthøster, en omstillingsreserve eller et omprioriteringsbidrag, tror jeg ministeren fik sagt.
Det, der er det afgørende for os, er, om det her er en god måde at lave uddannelsesøkonomi på, og det mener vi selvsagt ikke det er i Enhedslisten, for ellers ville vi jo ikke have fremsat det her forslag.
Jeg vil da i den grad så mene, at konsekvensen er, at universiteterne så har færre penge på deres taxameter frem til 2020.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-05-19:
Det er helt rigtigt, at der er omprioriteret, og jeg er helt med på, at Enhedslisten er helt ligeglad med, hvad vi kalder det, for det er jeg sådan set også – jeg står gerne på mål for hvilken som helst betegnelse.
Det, som der jo er et bredt flertal, der har vedtaget, er, at vi prioriterer nogle midler, som vi så sætter mærkat på for nogle af midlernes vedkommende, og det har vi gjort med den her færdiggørelsesbonus, som det er rigtigt universiteterne for en del af midlernes vedkommende får tilbage, hvis de lever op til de krav, som en bred forligskreds har vedtaget.
Det er fuldstændig rigtigt, men det er bare ikke korrekt, at det er penge, der er sparet fra sektoren, for de bliver tilbagebetalt, hvis man lever op til de krav, som vi i en bred forligskreds er blevet enige om.
Rosa Lund (EL), 2015-05-19:
Hvis Enhedslistens læsning af det her er korrekt – og det har ministeren lige bekræftet – så er det vel også korrekt, at universiteterne lige nu oplever at få færre penge pr. studerende.
Så lad os lade være med at kalde det en besparelse, lad os lade være med at kalde det en nedskæring, men kald det en omprioritering.
Det betyder ikke noget for mig.
Men oplever universiteterne, at de har færre penge pr. studerende i år, end de havde for 3 år siden – ja eller nej?