Brian Mikkelsen (KF), 2009-05-26:
Hov, jeg er kommet til at tage de forkerte papirer med.
Det overordnede formål med domstolsreformen er at styrke og udvikle domstolenes evne til at løse deres opgaver i overensstemmelse med fremtidens krav og muligheder, og dette skal ske på en måde, der er til gavn for både borgerne og det omgivende samfund og for de ansatte ved domstolene.
Reformen skaber rammerne for, at domstolenes opgaver kan løses med en ensartet høj faglig kvalitet i sagsbehandlingen overalt i landet.
Domstolsreformen indeholder tre hovedkomponenter: Retskredsreformen, der medfører, at antallet af retskredse reduceres fra 82 til 24, indholdsreformen, der moderniserer retsplejen, bl.a. ved en ny instansordning og småsagsproces, og tinglysningsreformen, der, når den træder i kraft til september i år, gør tinglysningen papirløs.
Retskredsreformen blev gennemført med virkning fra den 1. januar 2007, hvor 82 retskredse blev til 24.
Arbejdet med implementeringen af retskredsreformen har fundet sted et godt stykke ind i 2007 og i 2008 og pågår stadig i relation til f.eks. sammenflytningerne i nye bygninger, hvor ikke alle retter er på plads endnu.
Indholdsreformen er trådt i kraft og er implementeret ved domstolene.
Tinglysningsreformen er som bekendt blevet udskudt og træder i kraft i september i år.
Domstolsstyrelsen har oplyst, at domstolsreformen, her 2 år efter at de første dele af reformen blev sat i kraft, fungerer efter hensigten både administrativt og retsplejemæssigt.
Bl.a. behandler domstolene allerede nu relativt kort inde i reformens levetid flere sager end tidligere.
Efter et fald i domstolenes produktion i 2007 blev der således i 2008 afsluttet 11 pct. flere sager end i 2006.
Og tallene fra første kvartal 2009 tyder på, at denne gode udvikling fortsætter.
Der er i første kvartal 2009 behandlet betydelig flere sager end i første kvartal 2008.
Domstolsreformen er med andre ord på rette vej, og jeg synes, at medarbejderne ved domstolene kan være stolte af deres indsats med implementeringen og med de resultater, der er opnået.
Sagsbehandlingstiderne ved byretterne er blevet længere, og de er også blevet for lange.
Baggrunden herfor er særlig, at der i forbindelse med reformens implementering i 2007 var et fald i antallet af sager, der blev afsluttet ved byretterne.
Det samlede produktionstab i 2007 i forhold til 2006 var på 7-8 pct.
Den væsentligste del af dette tab vedrører første kvartal 2007, hvor det praktiske arbejde med sammenlægningen af retterne var på sit højeste.
Dette produktionstab i særlig de første måneder af 2007 medførte, at der opstod en stigning i antallet af verserende sager ved byretterne.
Det skyldes navnlig, at der i 2008 samtidig er sket en stigning i antallet af indkomne sager ved domstolene, som har oversteget den forbedring af produktiviteten, som domstolene har gennemført i 2008.
Og da der således er modtaget flere sager ved domstolene, end der er kommet ud som afsluttede sager, er antallet af verserende sager steget på trods af det høje produktionstal ved domstolene.
Også denne udvikling er fortsat i første kvartal 2009, hvor der på trods af stigningen i sagsproduktionen fortsat er modtaget flere sager hos domstolene, end der er afsluttet.
Det er under de nuværende konjunkturforhold særlig en stigning i antallet af verserende sager på insolvensskifteområdet og fogedområdet, som har medvirket til den store sagstilgang hos domstolene.
Det samlede antal af verserende sager ved byretterne er steget med omkring 50 pct. fra 2006 til 2008.
Resultaterne heraf blev, at domstolene med henblik på at sikre den løbende sagsbehandling undervejs i reformprocessen på forslaget for finanslov for 2009 blev tilført 34 mio. kr. i 2009 og 2010 og 20 mio. kr. i 2011.
Det svarer til en styrkelse på 100 administrative årsværk i 2½ år i forhold til det oprindelig forudsatte i domstolsreformens økonomi.
Regeringen tog således allerede for et år siden i finanslovforslaget for 2009 initiativ til en væsentlig styrkelse af domstolene på personalefronten.
Spørgsmålet om domstolenes situation indgik også i den endelige aftale fra efteråret 2008 med Dansk Folkeparti og Liberal Alliance om finansloven for 2009.
I forbindelse med forberedelsen af udarbejdelsen af denne status blev det besluttet, at der samtidig skulle laves en ekstern konsulentanalyse af bl.a. forholdet mellem produktivitet og sagstilgang ved domstolene med henblik på at estimere, i hvilket omfang domstolenes nuværende ressourcer på kort og lang sigt kan forventes at være tilstrækkelige.
Samtidig fandt regeringen, at der var behov for en nærmere analyse af domstolenes situation, herunder af omfanget af et eventuelt behov for en yderligere styrkelse af domstolene med henblik på at nedbringe sagspuklerne.
I slutningen af marts 2008 modtog regeringen fra Domstolsstyrelsen en status over implementeringen af domstolsreformen samt en konsulentrapport udarbejdet af Boston Consulting Group.
Konsulentanalysen konstaterer bl.a., at der på kort sigt vil være en ressourcemæssig ubalance for domstolene på grund af følgeeffekterne af den sagspukkel, som opstod i reformens første år.
På den baggrund har regeringen i starten af maj måned indgået en aftale med Dansk Folkeparti og Liberal Alliance om en yderligere merbevilling til domstolene på 110 mio. kr. i 2009.
Merbevillingen vil sætte domstolene i stand til at styrke sagsproduktionen ved byretterne og dermed muliggøre en umiddelbar styrkelse af indsatsen for at nedbringe sagspuklerne.
Regeringen har samtidig tilkendegivet, at den til efteråret vil tage initiativ til indgåelse af en flerårig politisk aftale om domstolenes økonomi efter 2009.
Med aftalen om en yderligere styrkelse af domstolene ud over den styrkelse, der allerede skete med finanslovforslaget for 2009, er der foreløbig skabt et endnu bedre grundlag for domstolenes virke og deres muligheder for at kunne nedbringe antallet af verserende sager og dermed sagsbehandlingstiderne.
Det er jeg meget glad for.
Det er utrolig vigtigt i et retssamfund, at vi har velfungerende domstole, som af borgerne opleves som de steder, hvor retlige konflikter kan løses, og vel at mærke løses inden for en rimelig sagsbehandlingstid, og jeg ser derfor også frem til de kommende forhandlinger til efteråret om en flerårig aftale om domstolenes økonomi efter 2009.
Forhandling