runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Erik Christensen (RV), 2007-05-02:
Det Radikale Venstre har straks fra fremsættelsen af lovforslagets model 1.0 mod kapitalfondenes adfærd forstået vigtigheden af, at kreativ brug af dansk skattelovgivning ikke skal være mulig.
Derfor tilbød Det Radikale Venstre også meget tidligt at levere stemmer til loven, på betingelse af at loven fik en udformning, der ikke ville hindre danske virksomheder i at opkøbe andre virksomheder, etablere sig i udlandet eller ekspandere, heller ikke når det sker for lånte penge.
Ministeren fremsatte for et par måneder siden dette forslag, hvor erhvervslivet og eksperter i skattelovgivningen vendte tommelfingeren nedad, og det skete på trods af en stor madding på en selskabsskattenedsættelse fra 28 pct. til 22 pct.
Det blev en ommer.
Her i andet forsøg behandler vi et indgreb, der efter ministerens oplysning opfylder kravet om dansk beskatning af de udvalgte virksomhedstyper.
Det Radikale Venstre er fortsat enig i nødvendigheden af lovindgrebet, som enkelte erhvervsvirksomheder med deres adfærd omkring skatteudnyttelser reelt selv har bedt om.
Når vi alligevel er meget skeptiske over for lovforslaget i sin helhed, er det, fordi vi ikke tror på finansieringen af selskabsskattenedsættelsen.
Vi tror simpelt hen ikke på, at de mange milliarder kroner er finansieret med lovforslaget.
At nedsættelsen af selskabsskatten er en nødvendig del af lukningen af skattehullet, er postuleret, men i dag jo afvist af Venstres skatteordfører, hr. Kim Andersen; det er efter hans eget udsagn kun begrundet i skattestoppet.
Med den gentagne klatten med pengene udsætter regeringen atter en gang tidspunktet for, hvornår råderummet til en sænkning af skatten på arbejde er til stede.
For Det Radikale Venstre ønskede nemlig i forhandlingerne, ligesom flere erhvervsorganisationer har talt om, at et eventuelt provenu ved lukningen af skattehullet skulle bruges til sænkning af skatten på arbejde.
Som alle ved, er selskabsskatten ikke erhvervslivets største problem.
80 pct. af de danske virksomheder betaler under 300.000 kr. i selskabsskat.
Alle ved, at de største betalere af selskabsskat er den finansielle sektor.
Regeringen valgte så, da vi gik, at finde sit smalle forlig med Dansk Folkeparti, men hvordan Dansk Folkeparti kan afvise en radikal invitation til sammen at presse regeringen til at bruge pengene på det, der reelt er landets allerstørste problem, nemlig skatten på arbejde, er for mig en gåde.
Dansk Folkeparti kunne selv bestemme, hvor på skatteskalaen skatten skulle lettes.
Nu valgte man så at forære en stor del af de 5 mia. kr. til landets største banker.
Hvor er det sociale engagement i den beslutning hos Dansk Folkeparti?
Den er svær at få øje på.
Derfor forlod Det Radikale Venstre forhandlingerne og kan med baggrund i selsskabsskattenedsættelsen ikke stemme for forslaget.
Tom Behnke (KF), 2007-05-02:
Nu skal jeg ikke træde i tingene, men henvise hr. Poul Henrik Hedeboe til, at alt, hvad der bliver sagt fra denne talerstol, bliver skrevet ned i de såkaldte grønne bøger, og i disse moderne tider kan man oven i købet gå ind på folketinget.dk og læse, hvad jeg netop har svaret.
Jeg svarede ikke det, som hr. Poul Henrik Hedeboe her prøver på at skyde mig i skoene.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-05-02:
Skal det forstås som et tilsagn om, at hvis SF kan pege på nogle områder, som er uklare, så støtter De Konservative, at vi gør noget ved dem?
Tom Behnke (KF), 2007-05-02:
Jeg ved godt, at der findes politikere, der svarer på spørgsmål, selv om de ikke er i stand til at gøre det.
En sådan politiker er jeg ikke.
I det omfang SF mener, at der er flere områder, der skal belyses eller inddrages, er jeg helt overbevist om, at den parlamentariske tradition med, at lovforslag mellem behandlingerne her i salen henvises til et fagudvalg, hvor man kan stille yderligere spørgsmål og kalde ministeren i samråd, og hvad man ellers har lyst til, indkalde eksperter og lave høringer og lignende; at den mulighed, som har været tradition her i huset i mere end 100 år, også vil gøre sig gældende i det omfang, SF har nogle spørgsmål til lovforslaget.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-05-02:
Jeg vil godt spørge den konservative ordfører, om han mener, at der er foretaget en tilstrækkelig analyse af området, så vi er helt i bund, eller om der stadig væk er nogle områder, som skulle belyses, f.eks. om rentefradrag placeres rigtigt, om moms betales korrekt og sådan noget.
Tom Behnke (KF), 2007-05-02:
Da den konservative skatteordfører, hr. Jakob Axel Nielsen, desværre ikke kan være her i dag, har jeg lovet at sige følgende: Med dette lovforslag skaber vi et målrettet værn mod de aggressive kapitalfonde, som har placeret deres fradrag i Danmark og deres indtægter uden for Danmark og på den måde sikret sig selv en så lav skat som muligt.
Det er selvfølgelig ikke meningen, at man skal kunne omgå skattesystemet på den måde.
Det går også ud over de mange solide danske virksomheder, som arbejder hårdt og yder deres til skattekassen.
Det har hele tiden været målet for Det Konservative Folkeparti at lave et sådant værn, og vi er glade for, at forslaget ikke mindst på konservativ anmodning er blevet endnu mere målrettet end først anlagt.
Det er meget vigtigt for os, at vi ikke rammer de mange produktive danske virksomheder, som ikke udøver denne form for selvbetjening i skattesystemet.
Lovforslaget består af en hel pakke af tiltag, som tilsammen gør selskabsbeskatningen mere robust og konkurrencedygtig fremover.
Beskæringen af rentefradraget sikrer, at det bliver mindre attraktivt at lægge renteudgifterne i Danmark, mens den lavere selskabsskat giver virksomhederne et incitament til at lade indtægterne beskatte i Danmark.
Og ved at fjerne fradrag for gæld, som overstiger aktivernes skattemæssige værdi, så indfører vi jo en variant af den såkaldte tynd kapitaliseringsregel, som er møntet på aggressive kapitalfonde.
Aktieindkomstskatten justeres på samme tid, så spændet mellem personbeskatningen og beskatningen af aktieindkomst ikke øges.
Det Konservative Folkeparti kan varmt støtte dette lovforslag.
Kristian Jensen (V), 2007-05-02:
Jeg kan bekræfte, at hvis man kigger isoleret på, hvad det er for elementer, der skal til for at lukke skattehullet som sådan, er den lavere selskabsskattesats ikke en nødvendig del for at lukke skattehullet som sådan; man skal bare være klar over, at vi ikke kan gå ind og se, nøjagtig, præcis hvad det er for investeringer, og hvad det er for gældsposter, der skyldes aggressiv skatteplanlægning, og vi vil – selv med et mere præciseret forslag som det, der ligger her – komme til også at berøre virksomheder, som ikke nødvendigvis har skatteplanlagt.
Derfor mener vi for det første, at det er en rigtig imødekommelse af den stramning, der måtte ligge på de virksomheder, at sænke selskabsskatten, og for det andet, at den lavere selskabsskattesats er med til i fremtiden at gøre det mindre interessant at forsøge at angribe den danske selskabsskattebase, som vi har set det hidtil.
Vi har kunnet se en stribe af forsøg igennem tiden, hvor virksomheder og koncerner har forsøgt at angribe den danske selskabsskattebase, og det forhindres bedst ved, at vi sørger for, at den bliver så robust som muligt og samtidig bruger det provenu, der kommer, til at sænke selskabsskattesatsen.
Jeg må erklære mig enig med hr. Frank Aaen.
Jeg synes også, at det var uforståeligt, at der i den grad blev hetzet mod skatteministeren, efter det første lovforslag blev fremlagt.
Det er en uforståenhed, som jeg fuldt ud deler.
Hvad angår den fordeling af, hvilke brancher der har haft gevinst eller tab ved omlægningen, så tror jeg, at det vil være nemmere at lave den slags besvarelser i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Per Clausen (EL), 2007-05-02:
Det synes jeg er udmærket.
Er hr. Allan Niebuhr ikke enig med mig i, at når vi har nogle regler, der tillader, at man i virkeligheden behandler dyr dårligere, end vi synes burde være lovligt, så er det endnu vigtigere at være meget kontant i afregningen, når folk så overtræder de regler, der forsøger at beskytte dyrene mod yderligere overlast?
Karsten Nonbo (V), 2007-05-02:
Da Venstres dyrevelfærdsordfører, hr. Michael Aastrup Jensen, ikke kan være til stede, har jeg lovet at sige følgende på hans og Venstres vegne: Vi har desværre gennem de seneste år været vidner til en lang række skrækkelige eksempler på misrøgt af dyr under transport med urimelige små arealer for dyrene, dårlig ventilation, dårlig ernæring og manglende hviletid.
I nogle tilfælde har misrøgten sågar haft døden til følge for dyrene.
Men det lovforslag, der ændrer dyreværnsloven, foreslås praktisk talt, at bedste praksis fra færdselsområdet nu overføres til dyrevelfærdsområdet, hvor det med forslagets gennemførelse vil være muligt at slå hårdt ned på syndere, der ikke overholder gængse regler for god omgang med dyr.
Med forslaget indføres en klippekortsordning, der bevirker, at tre overtrædelser af reglerne for transport med dyr medfører en betinget frakendelse af retten til at transportere dyr og et krav om en bestået kontrolleret prøve om behandling af dyr under transport, hvorefter yderligere tre overtrædelser fører til ubetinget frakendelse af førstnævnte ret.
Endvidere bliver det som konsekvens af lovforslaget muligt i særlig grove tilfælde af uforsvarlig behandling af dyr at frakende retten til at transportere dyr, ligesom det bliver muligt at frakende selskaber retten til at beskæftige sig med transport af dyr i erhvervsmæssig sammenhæng.
Samtidig vil vi forhøje bødestørrelserne markant, så det også kan mærkes på pengepungen, hvis man overtræder reglerne.
Disse tiltag vil være en markant skærpelse og vil samtidig sende et klart signal om, at vi ikke vil finde os i flere overtrædelser.
Vi håber samtidig, at branchen vil sørge for at få ryddet op internt, så de brodne kar, som igen og igen viser deres foragt for dyrevelfærd, en gang for alle bliver stoppet.
Hvis branchen ikke vil det, vil vi gerne hjælpe dem.
På baggrund af ovenstående og et indædt ønske om at komme mishandling af dyr under transporter til livs, kan jeg på vegne af Venstres folketingsgruppe give forslaget min fulde opbakning.
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-02:
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi er modstandere af de her lange dyretransporter.
Det har vi sagt ved enhver given lejlighed, det vil vi blive ved med at sige.
Det kan jeg kun give hr. Per Clausen ret i.
Men der er også forskel i min optik på, om man har gjort noget, som er ubehageligt for dyrene, og om man har skadet dyrene.
Der er altså en forskel i min optik.
Men jeg erkender, at det er en overtrædelse af loven, og at det derfor også er kliprelateret.
Jeg henholder mig bare til, at ikke alle klip gives for skade på dyr, men jeg giver spørgeren fuldstændig ret i, at overtrædelserne selvfølgelig er til ubehag for dyrene, det er der ikke nogen tvivl om.
Men det er altså ud fra min optik.
Per Clausen (EL), 2007-05-02:
Jeg er da glad for, at vi ikke i Danmark har dyrevelfærdsbestemmelser, som omfatter områder, som ikke påvirker dyrene.
Det ville da være en slem gang bureaukrati.
Jeg vil bare spørge hr. Allan Niebuhr, om han ikke vil medgive, at hvis man overtræder de bestemmelser, der nu kan give klip, så påvirker det dyrene negativt, og det vil sige, det altså også er ubehageligt for dyrene.
Derfor kan man vel også godt sige, at man påfører dem skade, forstået på den måde at de har en dårligere oplevelse, end de ellers ville have haft.
Altså, man får et klip, fordi man har gjort noget, som er ubehageligt for dyrene.
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-02:
Så prøver jeg en tredje gang.
Men det, jeg henholdt mig til, var, at den socialdemokratiske ordfører sagde, at klippene var givet for skade på dyrene.
Det kan det føre til, men der er absolut ikke nogen sammenligning med at sige, at hvis man fået et klip, så har man skadet dyrene.
Og der nævner jeg så halm eller manglende vand.
Det er stadig væk kliprelateret ikke at give det.
Men jeg vil vove at påstå, at et dyr ikke behøver at tage skade af ikke at få vand på en kortere tur fra en landbrugsejendom til et slagteri, hvis slagteriet er inden for en rimelig afstand.
Men vandet skal stadig væk være der efter reglerne.
Ole Glahn (RV), 2007-05-02:
Altså, jeg undrer mig stadig væk meget over den konservative ordførers udsagn her
jeg har da forstået, at den konservative ordfører og ministeren, som tilhører samme parti, er kommet med et forslag om, at tre klip giver en betinget frakendelse, og de klip bygger på nogle af de overtrædelser, som vi har skitseret her.
Tre yderligere klip giver en konsekvent frakendelse af retten.
Det skal man så have en dom for, men så er det det.
Og det står den konservative ordfører nu i virkeligheden og undergraver.
Jamen hvorfor førte vi så de forhandlinger?
Det påvirker da dyrene, om der er ventilation; det påvirker da dyrene, om der er adgang til vand.
Er den konservative ordfører ikke enig i det?
Hvordan kan den konservative ordfører ellers gå ind for, at tre plus tre klip kan betyde frakendelse af retten til at køre med dyr i en periode?
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-02:
Jeg har ikke på noget tidspunkt bagatelliseret tingene.
Jeg synes bare i modsætning til andre, der roder de her ting sammen, dyremishand ling, grov uagtsomhed over for dyrenes velfærd og så de her kliprelaterede ting, at man er nødt til at holde tingene en smule adskilt.
Jeg siger ikke, at de her kliprelaterede ting er småting og ikke skal straffes.
Det mener vi stadig væk de skal.
Det står også i det lovforslag, som jeg lige har sagt at vi bakker fuldstændig op om.
Men jeg siger bare, at det er en fortalelse, når man prøver på at få det til at se ud, som om hver gang nogen får et klip, så er det, fordi vedkommende har skadet nogle dyr.
Det er ikke tilfældet.
Det vil jeg holde fast i.
Ole Glahn (RV), 2007-05-02:
Ja, jeg må indrømme, at jeg også undres over den konservative ordførers bevægen sig ud på noget, der efter min opfattelse er et skråplan.
For det, den konservative ordfører gør, er i virkeligheden at sætte spørgsmålstegn ved de regler, vi har stillet op, når den konservative ordfører siger: Ja, det er godt nok en overtrædelse af loven, men det er ikke noget, der påvirker dyrene.
Og nu står den konservative ordfører her og bagatelliserer det.
Så kan jeg ikke forstå, at den konservative ordfører så ikke har sagt: Jamen de her ting skulle fjernes som noget, man overhovedet kunne klippe på baggrund af.
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-02:
Jeg kan kun gentage, at det er en overtrædelse af loven.
Men det, jeg henholdt mig til, var den socialdemokratiske ordførers udtalelser om, at de her klip alle sammen relaterede til skade på dyrene, og det er ikke korrekt.
Kristen Touborg (SF), 2007-05-02:
Det er altså virkelig De Konservatives mening, at det ikke gør noget, at der ingen halm er; at det ikke gør noget, at grisene skal gå i deres egen gødning og smøre hinanden til i det; at det ikke gør noget, at der er en overbelægning på f.eks. 20 eller 25 pct.
Det er det, der nemt kan blive, hvis man ikke holder styr på, hvad vægten på smågrisene er, og hvis man i øvrigt ikke tager særlig meget hensyn til en overbelægning.
Jeg må sige, at jeg godt nok er meget forundret over De Konservatives opfattelse af det her.
Det er så i øvrigt også i strid med det, der står i loven.
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-02:
Nej, det var ikke nogen smutter.
Jeg siger, at det er en overtrædelse af gældende regler, ingen tvivl om det.
Men der blev bare sagt, at de her klip decideret blev givet for skade på dyrene.
Og der siger jeg bare, og det holder jeg fast i, at det, at der mangler halm, og det, at der er for mange grise – vel at mærke altså, hvis de ikke tager skade – ikke behøver at være til skade for dyrene.
Men det er en overtrædelse af reglerne, ingen tvivl om det.
Kristen Touborg (SF), 2007-05-02:
Det var et spørgsmål, hr. Allan Niebuhr stillede til Socialdemokratiets ordfører.
Det er vel ikke til skade for dyrene.
Jeg var lige ved at falde ned af stolen, da jeg hørte den konservative ordfører fremføre det der.
Christian H. Hansen (DF), 2007-05-02:
Det er fuldstændig rigtigt, at der kan være forskel på dyremishandling og dyrevelfærd.
Men dårlig dyrevelfærd er faktisk starten på dyremishandling.
Det er ikke sikkert, at spørgeren er bekendt med det.
Men så må jeg også sige, når det bliver sagt, at det godt kan være, der er en, der kommer til at glemme et eller andet, at ifølge det, arbejdsgruppen er kommet frem til, så er det et eller andet altså sådan noget som vand, strøelse og foder.
Og hvis man har den holdning, at det bare er sådan et eller andet, så har man bare en helt anden opfattelse af dyrevelfærd, end jeg har.
Tom Behnke (KF), 2007-05-02:
Nu synes jeg, det er urimeligt, at hr. Christian Hellemann Hansen står og prøver på at give indtryk af, at jeg skulle forsvare de uhyrligheder.
Tværtimod understreger jeg, at det er uhyrligheder.
Jeg understreger, at det kan give en ubetinget frakendelse med det samme, og det er vi tilfredse med, det er vi glade for.
Vi er glade for, at ministeren fremsætter forslaget, der oven i købet strammer op på det her punkt, så vi i højere grad kan komme efter dem, der ikke kan finde ud af at opføre sig ordentligt.
Men der er forskel på at lave dyremishandling, der giver en frakendelse med det samme, og så at lave nogle forseelser, der nok kan have noget med dyrevelfærd at gøre, men som ikke har noget med dyremishandling at gøre.
Vi skal jo huske på, at her taler vi ikke om at forsvare erhvervslivet.
Her taler vi også om retssikkerhed.
Der er tale om helt almindelige lastbilchauffører, som, hvis de kommer til at glemme et eller andet eller laver en mindre forseelse, får et klip.
Og der var det, at forslaget lagde op til tre plus tre, og jeg kan forstå, at der er nogle, der ønsker det skærpet.
Er det overhovedet ikke faldet Dansk Folkeparti ind, at vi altså også her taler om retssikkerhed for den chauffør, der hver eneste dag udfører sit arbejde, og som jo altså med regeringsforslagets tre plus tre aldrig nogen sinde igen kan køre med dyr?
Jeg kan forstå, at bl.a. Dansk Folkeparti ønsker at stramme yderligere op, sådan at med tre forseelser skal det være slut.
Christian H. Hansen (DF), 2007-05-02:
Jeg synes bestemt, det er rimeligt at fremhæve de ting, som er realiteter, de billeder, som man har set.
Det synes jeg faktisk ikke er urimeligt.
Jeg synes faktisk nærmest, jeg vil kalde det urimeligt at prøve på at stå og forsvare det via et spørgsmål.
Men det kan man jo så have sin egen holdning til.
Jeg synes, at det lovforslag, der ligger her, er med til at sørge for, at vi ikke ser sådan nogle situationer i fremtiden.
Det er med til at sørge for, at der bliver et bedre grundlag for, at dyrene bliver behandlet ordentligt under transport.
Så vil jeg også godt sige, at man jo kan forestille sig mange ting.
Der er jo heller ingen, der forestillede sig, at slagteriernes eget selskab, SPF, faktisk var et af de selskaber, der overtrådte reglerne.
Hvis man havde spurgt en folketingspolitiker om det for et halvt års tid siden, så ville svaret nok have været: Nej, det tror jeg ikke.
Det viste sig, at det var de.
Tom Behnke (KF), 2007-05-02:
Når Dansk Folkepartis ordfører taler om rimelighed, kan jeg ikke lade være med at knytte en kommentar til, at Dansk Folkepartis ordfører har bundet hele sin ordførertale op på de tv-udsendelser, der har været, nogle ganske uhyrlige udsendelser og med forfærdelige billeder af dyr, der er blevet mishandlet under transport.
Men er det rimeligt at binde sin ordførertale til dette lovforslag op på de billeder?
For er sandheden ikke, at de uhyrligheder, vi har set i fjernsynet, i sig selv medfører en frakendelse af retten til overhovedet at transportere dyr?
Der er vi altså langt ude over det, som kan give klip.
Vi er så langt ude, at man får en ubetinget frakendelse her og nu.
Der er altså forskel, og derfor er det vel ikke rimeligt at give et indtryk af, at klippekortordningen handler om de transporter.
For de transporter er ulovlige allerede i dag og medfører allerede i dag ubetinget frakendelse.
Christian H. Hansen (DF), 2007-05-02:
Det er en god dag for dyrene i dag, når vi får indført det her.
Det, vi har set igennem længere tid med hensyn til dyretransporter både i aviser og i fjernsyn, har været rigtig uhyggeligt.
Vi har set, hvordan nogle har mishandlet dyr, hvordan nogle har kørt dyr over lange strækninger, hvor de har lidt og dyrene har været døde, og hvor de har bidt af hinanden.
Det var de scener, som gjorde, at Dansk Folkeparti i 2006 fremsatte et beslutningsforslag, som hed B 47, og som vi drøftede her i Folketingssalen.
Der blev så senere skrevet en beretning, som gik på, at justitsministeren skulle nedsætte en arbejdsgruppe, hvilket så også blev gjort, og så skulle det ende ud i et lovforslag.
Nu står vi så med lovforslaget, og jeg må som udgangspunkt sige, at der er rigtig mange gode elementer i det.
Jeg må også sige, at de forhandlinger, der har været omkring lovforslaget, langt hen ad vejen har været positive – det skal man have – både fra ministeriets side og fra ministerens side.
Men det er ærgerligt, at man så, da vi kom til facitlisten, alligevel valgte at sige, at det her skulle være lidt erhvervsvenligt, at det skulle være lidt sådan, at det også passede til baglandet, og at man ikke ville gå med til en ordning, som Dansk Folkeparti synes havde været rimelig.
Det ønskede man ikke.
Det var jo sådan under forhandlingerne, at partierne prøvede.
Jeg ved, at andre partier sagde, at det kunne hedde to plus en – men det er jo sådan set også tre – og nogle havde nogle andre modeller.
Men man prøvede faktisk på at være meget venlig og sige, at når vi er i en forhandlingssituation, så siger vi tre plus en, men det var heller ikke nok.
Det var ikke erhvervsvenligt nok, og derfor måtte vi gå fra forhandlingerne.
Det var ærgerligt at gøre på baggrund af sådan en ting.
Men nu kan vi jo få det gjort alligevel, kan jeg forstå, for de partier, der så gik, udgør jo et fler tal, og så får vi det rettet til, ligesom vi får rettet det til med, at bøderne skal være lidt højere, end der er lagt op til på nuværende tidspunkt.
Jeg synes også, at man kan se på høringssvarene fra mange af dyreværnsorganisationerne – enten man så taler om dyremishandling eller dyrevelfærd – at de faktisk også synes, at en ordning, der ligger i nærheden af de tre klip, vil være fornuftig.
Det skal vel også siges, at der er andre organisationer, der har en anden holdning, men det er så mere erhvervsvenlige organisationer.
I Dansk Folkeparti synes vi, at det er godt, at forslaget er blevet fremsat.
Vi synes, det er godt, det kommer til første behandling, og det er også godt, at det her bliver vedtaget, inden Folketinget går ind i det, der hedder den mødefri periode, således at vi kan få sat en stopper for de umenneskelige dyretransporter, som vi har set.
Ja, vi vil kalde dem umenneskelige, men jeg synes faktisk også, at de var helt ude af proportioner.
Man kan faktisk blive helt bedrøvet, hvis man står og tænker over de billeder, som vi har set igennem tiden.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-05-02:
Ikke, hvis man overholder reglerne.
Og det, som vi gerne vil med den her lovgivning, er jo sådan set at sikre, at folk også overholder reglerne.
Problemet er jo, at der har været mange gentagne tilfælde af overtrædelse af reglerne.
Der er en grund til, at vi har de her regler.
Det er jo ikke nye regler, vi snakker om her.
Det er regler, der eksisterer, og hvor vi nu går ind og siger, at der er sanktioner, hvis de bliver overtrådt, fordi vi mener, det er vigtige regler.
Det er vigtige forhold, som har direkte betydning for dyrenes velfærd, som vi nu laver en klippekortordning for.
Så er det rigtigt, at man godt kan få flere klip på en gang, men det er jo, hvis man ikke overholder reglerne.
Vores intention med den her ordning er, at der skal være et klart incitament til at overholde reglerne, også alle dem, som vi i lovforslaget har beskrevet skal kunne udløse klip, for det er forhold, der har betydning for, om dyrene har det godt under transporten.