runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2014-02-07:
Det andet spørgsmål var også mest retorisk, for der findes mig bekendt ikke noget parti her i Folketinget, der mener, at det eneste redskab til at løse fattigdomsproblemerne er at sende flere penge.
Jeg er glad for, at ordføreren vedkender sig, at der er den risiko ved reformen, men hvad har ordføreren så tænkt sig at gøre ved det?
For det er jo ikke sådan, at kommunerne foretager sig noget ulovligt, så vidt jeg har forstået.
De udnytter de muligheder, der er i reformen.
Så hvad vil ordføreren gøre for at forhindre kommunerne i at udnytte deres muligheder?
Der er en vejledning og en henstilling og en stor pegefinger fra beskæftigelsesministeren jo ikke nok.
Jeg har to spørgsmål.
Det første er: Er der noget parti her i Folketinget, der mener, at det eneste svar på fattigdom er at sende flere penge?
I så fald vil jeg da gerne i debat med det parti, hvis der skulle være et sådant.
Det andet spørgsmål: Anerkender ordføreren, at nogle af de reformer, som regeringen har gennemført sammen med højrefløjen, kan medføre, at flere mennesker havner i fattigdom?
Jeg vil gerne bede ordføreren forholde sig helt konkret til kontanthjælpsreformen og det faktum, at man nu mener, at unge mennesker, også i alderen fra 25 til 29 år, skal kunne leve for henholdsvis 5.800 kr. eller 6.800 kr. om måneden før skat.
I forvejen ved vi, at antallet af hjemløse stiger.
Fagfolk og eksperter siger, at det især er en stigning, der sker blandt unge under 25 år.
Fagfolk og eksperter er enige om, at en meget væsentlig årsag til stigningen i den del af hjemløsheden er den lave ungeydelse, som nu også efter forlig med bl.a. Dansk Folkeparti og resten af salen skal gælde for unge mellem 25 og 29 år.
Er der ikke en stor sandsynlighed for, at det vil medføre en øget hjemløshed og en øget fattigdom?
Eyvind Vesselbo (V), 2014-02-07:
Ligesom de to andre ordførere, der har kommenteret det her, mener jeg, at fru Zenia Stampe tager udgangspunkt et forkert sted, nemlig i et eller andet beløb, man skal have om måneden.
Det kan godt være, at det kunne være et udgangspunkt, men man kan jo ikke definere folks situation ud fra et enkelt beløb, de får om måneden.
Det afhænger jo af mange andre ting.
Det er jo netop, som jeg sagde i min ordførertale, en individuel vurdering af den enkeltes problemer, hvis man er alene, eller af familiens problemer.
Så derfor er det absurd at sige, at man skal have 15.800 kr. om måneden for at overleve.
Lad være at bede mig om at sige det, for jeg mener, det er useriøst at stille det krav til mig, at jeg skal give det svar, for det har ikke nødvendigvis noget med fattigdom at gøre.
Det har noget at gøre med en masse andre ting i folks liv.
Lars Dohn (EL), 2014-02-18:
For os er de små udlejere, som har én ejerlejlighed, ikke den store, stygge ulv i det her spil.
Der er jo markante spillere på markedet, for hvem det drejer sig om mange flere penge.
Men det, jeg skal forstå, er, at Liberal Alliance ikke finder, at der skal være et særligt ansvar for en, der vil leje sin bolig ud til en anden – i det her tilfælde en ejerlejlighed – for at undersøge, hvordan forholdene er, for her skal en familie have sin dagligdag.
Er det sådan, det skal forstås?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-02-18:
Jeg kan ikke svare på, om det lige præcis er det, vi vil kræve.
Om så det her med liberalisering af huslejereguleringen i Danmark vil være en af de ting, vi kræver, tør jeg ikke sige.
Jeg tror i hvert fald, at det her forslag om, at det ikke skal omfatte folk, der blot udlejer et enkelt lejemål, vil stå forholdsvis højt på listen, men jeg kan ikke vide, om vi decideret vil kræve det, og om vi vil afsætte hr. Lars Løkke Rasmussen som statsminister, hvis han ikke vil gennemføre vores forslag.
Eigil Andersen (SF), 2014-02-18:
Med hensyn til DREAM-modellen har jeg opfattet det på den måde, at DREAM-modellen godt kan bruges, hvis man ændrer en enkelt økonomisk faktor, men hvis der er en hel stribe økonomiske faktorer, som man ændrer på én gang, og det var det, Liberal Alliance gjorde før sidste valg, så kan den, så vidt jeg ved, ikke bruges til at belyse, hvad der så sker.
Men nuvel, lad DREAM ligge.
Fri husleje er Liberal Alliances princip, det er hr. Søren Pinds princip.
Vil Liberal Alliance, hvis der bliver et borgerligt flertal efter næste valg, da kræve, at hr. Søren Pinds huslejepolitik om frie huslejer, som efterlader mennesker med små indtægter på gaden, bliver gennemført af partiet Venstre, hvis Liberal Alliance eventuelt skal støtte en borgerlig regering?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-02-18:
Jo, der er da et helt særligt ansvar for en udlejer af en lejlighed, og det er at levere det, som man har aftalt.
Så hvis man har aftalt at udleje en lejlighed under nogle givne vilkår, og at der skal komme varme i radiatorerne hver dag, hvis der skrues op for dem osv., til en bestemt pris, så er det udlejerens ansvar at sørge for, at den vare bliver leveret.
Det er så lejerens privilegium at sige: Det her ønsker jeg sådan set ikke; den aftale ønsker jeg ikke at indgå; jeg kan få et bedre tilbud et andet sted, så det foretrækker jeg.
Det er muligt.
Der er jo nogle andre eksperter, der har nogle lavere tal, men jeg skal ikke gøre mig klog på, om det er det ene tal, der er det rigtige, eller det andet tal, der er det rigtige.
Jeg konstaterer bare nu her, er det da er rart, at Socialdemokraterne også mener, at man kan bruge DREAM, på samme måde som regeringen mener, at man kan bruge DREAM, som er en seriøs forskningsinstitution, der udregner langsigtede økonomiske effekter af politikker.
Da vi sidste gang gik til valg i 2011, havde vi en gennemarbejdet økonomisk plan, som var gennemregnet af DREAM, og som fortalte, at den ville øge beskæftigelsen i Danmark med ca. 200.000 personer.
Det blev bl.a. undsagt af Socialdemokraterne, som påstod, at DREAM ikke var en seriøs institution, hvilket er løgn, for det er DREAM.
Finansministeriet bruger DREAM, Skatteministeriet bruger DREAM, og det er så seriøst, som det overhovedet kan blive.
Nu har vi så fået en anden politik.
Nu er også Socialdemokraterne gået over til gængse regnemetoder, hvilket man ikke gjorde under valgkampen, men man gør det nu her i den her sag.
Lars Dohn (EL), 2014-02-18:
I Enhedslisten kalder vi DREAM-modellen for den blå regnemaskine, men det var sådan set ikke så meget det, jeg ville spørge om.
Jeg kan forstå, at Liberal Alliance vil sætte huslejen fri, men ikke nok med det, man vil også fravige det grundprincip, at lejelovgivningen er en beskyttelseslovgivning, hvor man tager udgangspunkt i, at lejeren er den svage part.
Det er jo sådan, at der har været fri huslejefastsættelse fra 1992 og frem.
Og det er jo også sådan, at man kun kan få underkendt en aftale, hvis den er i strid med lejelovgivningen.
Leje af bolig adskiller sig ikke fra andre ting som bilkøb eller køb af ferierejser eller noget som helst andet.
Der er ikke noget særligt ved boligen.
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Jan Johansen (S), 2014-02-18:
Der er vi uenige.
Nu kan jeg også forstå, at ordføreren rigtig godt kan lide forskningsinstituttet DREAM og i nogle tilfælde har brugt det til at få udregnet, hvordan og hvorledes det ser ud i samfundet, så de må jo være troværdige, når Liberal Alliance bruger dem.
Derfor vil jeg gerne spørge, om ordføreren tror på den udregning, som DREAM er kommet med, og som viser, at huslejen i 300.000 boliger i gennemsnit vil stige 50 pct., hvis der sker en fritagelse for lejeloven.
Eigil Andersen (SF), 2014-02-18:
Det er jo et meget vigtigt princip for Liberal Alliance, har jeg forstået, at der skal være fri husleje, og jeg synes, at det er skræmmende, hvis det skulle blive gennemført, og hvis hr. Søren Pinds politik skulle blive gennemført.
Lejerne i Danmark vil jo også blive skræmt fra vid og sans.
Men skal man forstå det på den måde, at Liberal Alliance altså ikke vil stille det som et ultimativt krav?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-02-18:
Vi vil ikke lægge udgiften over på nogen, som ikke har accepteret udgiften.
Der er jo tale om lejere, som har sagt: Ja, jeg vil gerne leje den bolig til den leje.
Der er nogle, der gerne vil leje en bolig, som siger ja til en bestemt husleje.
Så er det, hr. Jan Johansen siger, at det skal de ikke have lov til.
Det synes vi de skal have lov til, for alternativet er måske slet ikke, at den ejerbolig bliver udlejet til en lavere leje, men at den bare i stedet for bliver solgt, fordi det ikke er attraktivt at udleje den.
Det kommer der ikke nogen lejebolig ud af til den person, som gerne vil leje en bolig.
Der kommer bare endnu en bolig i Homes salgsannoncer eller andre steder ud af det.
Altså, nu handler forslaget jo kun om de boliger, der er udlejet af boligejere, som kun har en enkelt bolig til udlejning – det handler ikke om hele boligmarkedet.
Så måske kunne vi nøjes med at diskutere det her i dag, for det er det, forslaget handler om. Men ja, forslaget går ud på, at der skal være det, man kalder fri huslejefastsættelse for amatørudlejere eller boligejere, der kun udlejer et enkelt lejemål, og det synes jeg at der er rigtig mange gode argumenter for.
Jeg ved godt, at det ikke er argumenter, der rigtig bider på Enhedslisten, men det er, fordi Enhedslisten er tilhængere af en helt anden samfundsmodel.
I Enhedslistens optik er det et problem, at der overhovedet findes mennesker, som ejer en lejlighed, og selvfølgelig synes Enhedslisten så også, at det er et problem, at de lejer den ud.
Men vi deler bare ikke Enhedslistens vision om, at al ejendom i Danmark skal være ejet af staten, så derfor bliver vi nok heller ikke enige om det her.
Martin Henriksen (DF), 2014-02-18:
Tak for det.
Jeg er jo helt med på, at Europa-Kommissionen gerne vil have, at vi ændrer i dansk udlændingelovgivning, men som ministeren også kunne høre, er der en del ordførere, som har nogle betænkeligheder ved lovforslaget, og det gælder bl.a., hvad de saglige grunde er til, at man i nogle tilfælde skal have mulighed for at give et kortere indrejseforbud, end man giver i dag.
Og hvad er egentlig den saglige grund?
Altså, er der andre grunde til, at man gør det, end den, at Europa-Kommissionen synes, vi skal gøre det?
Jan Johansen (S), 2014-02-18:
Jeg kan forstå, at ordføreren vil skåne udlejeren for at miste penge, hvis han eller hun ikke lige kan sælge sin bolig eller ikke kan få den ønskede pris for den, som markedet ser ud lige nu.
Derimod vil man lægge udgifterne over på dem, der skal leje boligen, og man vil eventuelt også påføre samfundet større udgifter i form af boligstøtte.
Er det den politik, som Liberal Alliance har, altså at man støtter dem, der ejer, og dem, der skal leje, er så dem, der sammen med staten skal afholde udgifterne?
Karen Hækkerup (S), 2014-02-18:
Der står egentlig i mit papir, at jeg skal sige tusind tak for en overvejende positiv modtagelse.
Jeg tror, at jeg vil starte med at sige tusind tak for modtagelsen.
Der var afslutningsvis nogle positive elementer, men der var også nogle spørgsmål, som skulle besvares, og det vil de selvfølgelig blive i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Rigtig mange har nævnt, hvad forslaget går ud på, og den sidste taler, som var den konservative, nævnte jo netop, at det her handler om et direktiv, som vi altså har tilsluttet os, men hvor vi har haft en dialog med Kommissionen, fordi der har været nogle ting, som ikke har været helt gode nok, og derfor har vi rettet ind og sørget for, at vi selvfølgelig har en lovtekst, som lever op til de bestemmelser, der er i udsendelsesdirektivet.
Det synes jeg er en fornuftig ting, fordi det, vi skal, jo er at sikre, at vi inden for EU har nogle effektive og ensartede regler om udsendelse.
Jeg vil se frem til udvalgsbehandlingen og til at besvare de spørgsmål, der måtte stilles.
Jeg vil gerne sige, at målet for os i forhold til at få lavet en ændring som den her handler om, at vi har haft en god dialog med Kommissionen om, at vi skal leve op til de bestemmelser, hvor vi ikke har været fuldstændig skarpe nok.
Og når det er tilfældet, gør vi naturligvis det, fordi det ikke kan nytte noget, at vi ikke er skarpe nok, når det handler om direktiverne.
Tom Behnke (KF), 2014-02-18:
Tak for det.
Jeg skal undlade at gennemgå en gang til, hvad forslaget går ud på, men blot nå til konklusionen, at vi fra konservativ side er rimelig positive over for lovforslaget her.
Det er jo et direktiv, som blev implementeret tidligere, og så har man været i gang med at se efter, om den implementering nu også levede helt op til det direktiv, og der er nogle steder, hvor man har fundet det hensigtsmæssigt, at man laver nogle præciseringer og nogle mindre juridiske justeringer, sådan at den danske lovgivning fuldt ud lever op til det direktiv, som vi jo tidligere har implementeret.
Men det afholder mig jo ikke fra at være enig med andre ordførere i, at der er nogle af de ting, hvor vi selvfølgelig er med på at sætte spørgsmålstegn ved nødvendigheden af, at vi nu også gør alt det, som regeringen foreslår.
Det er jo ikke sikkert, at det er alt det, som regeringen foreslår, der er lige hensigtsmæssigt, bl.a. noget af det, som hr. Ole Birk Olesen var inde på, nemlig at vi sådan helt kan ophæve et indrejseforbud, hvis man selv medvirker til at forlade landet i god ro og orden.
Altså, et indrejseforbud er vel et indrejseforbud, og det sker der jo ikke noget ved.
Hvorfor skulle man ophæve det?
Skulle det så være ud fra en antagelse om, at vedkommende nok ikke vender tilbage?
Når han nu frivilligt forlod landet, så kommer han nok ikke igen.
Det kan man jo ikke vide på nogen måde.
Så der er nogle af de ting her, og vi skal have fundet ud af, hvor langt vi egentlig er forpligtet til at gøre det, og hvor langt det er hensigtsmæssigt at gøre det.
Men som udgangspunkt er vi positive over for den øvelse, man har været i gang med ovre i ministeriet, nemlig at se på, om den implementering, vi tidligere har lavet, nu også var succesfuld, og om der var nogle steder, hvor man kunne justere nogle ting.
Det meste af det er vi sådan set enige i, men lad os nu se under udvalgsbehandlingen, om vi kan få nogle fornuftige svar på de udfordringer, der trods alt ligger i lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-02-18:
Jeg skal oplæse en tale på vegne af fru Merete Riisager, der er vores sædvanlige integrationsordfører, men som ikke kan være her i dag.
Lovforslag L 131 har til formål fuldt ud i dansk ret at gennemføre Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fælles standarder og procedurer i medlemsstaterne for tilbagesendelse af tredjelandes statsborgere med ulovligt ophold.
I Liberal Alliance mener vi, at den forholdsvis stramme linje inden for dette direktiv, der behandles inden for L 131, og som den tidligere regering anlagde i 2010, var fornuftig.
Den støttede Liberal Alliance, og den er der ingen grund til at bløde op på, når vi nu ikke er tvunget til det.
Direktivet er omfattet af det danske forbehold vedrørende retlige og indre anliggender, hvilket betyder, at Danmark ikke er forpligtet til at følge Kommissionens anbefalinger.
Det er netop i sager som denne, at vi bliver mindet om, hvorfor vi har et retligt forbehold, og at dette giver os nogle muligheder for at træffe egne beslutninger.
Vi mener ikke, det er hensigtsmæssigt at ophæve indrejseforbuddet, blot fordi den enkelte forlader landet i fordragelighed.
Derudover har vi noteret os, at lovforslaget medfører øget sagsadministration på Justitsministeriets område i forbindelse med vurderingen af udrejsefrist og udvisninger med indrejseforbud.
Samtidig forventes der flere ansøgninger om ophævelse af indrejseforbud, lige som der kan forventes flere ansøgninger om forlængelse af udrejsefristen.
Merudgifterne på Justitsministeriets område skønnes at udgøre i alt 0,8 mio kr. årligt, heraf 0,6 mio kr. i lønsum.
Det eneste fornuftige, man kan sige der er ved forslaget, er den del, der handler om, at indrejseforbuddet vil gælde på tværs af Schengenlande.
I Liberal Alliance har vi en skepsis over for en gennemførelse af forslaget, som det her ligger beskrevet, og vi vil derfor i forbindelse med udvalgsbehandlingen søge at få afklaret tvivlsspørgsmål, før vi træffer endelig afgørelse i sagen.
Lars Dohn (EL), 2014-02-18:
Da Enhedslistens ordfører, fru Johanne Schmidt-Nielsen, ikke kan være til stede i dag, skal jeg på hendes og Enhedslistens vegne oplæse følgende. Dette lovforslag er fremsat, fordi Europa-Kommissionen har påpeget, at dansk ret på nogle punkter ikke er i fuld overensstemmelse med et EU-direktiv fra 2008.
Det er i sig selv ikke det bedste udgangspunkt, hvis man vil have Enhedslisten til at støtte et lovforslag.
Vi mener ikke, at det, at EU er utilfredse med de love, Folketinget har vedtaget, er et godt argument for at støtte et forslag om at ændre dansk lovgivning.
Men hvis ændringen indebærer en forbedring af udlændinges retssikkerhed, kan vi naturligvis støtte den – uanset at initiativet kommer fra Europa-Kommissionen.
Det er vi imidlertid ikke overbevist om efter at have læst høringssvarene.
Lovforslaget handler som bekendt om de udlændingeretlige begreber udvisning og afvisning, og i en række tilfælde, hvor der i dag sker afvisning af en udlænding, skal der, hvis lovforslaget bliver vedtaget, fremover ske udvisning.
Institut for Menneskerettigheder påpeger, at en udvisning er mere indgribende end en afvisning.
Derfor ønsker instituttet det præciseret, at udvisningerne skal følge proportionalitetsprincippet og respektere Danmarks menneskeretlige forpligtelser.
Denne præcisering afvises af Justitsministeriet i høringsnotatet.
Både Institut for Menneskerettigheder og Dansk Flygtningehjælp gør opmærksom på det problematiske i, at længden af det indrejseforbud, som følger af en udvisning, er fastsat på forhånd, og at der ikke i tilstrækkelig grad foretages en konkret og individuel vurdering af indrejseforbuddets længde.
Justitsministeriet afviser kritikken i høringsnotatet.
Dansk Flygtningehjælp peger i sit høringssvar på asylmyndighedernes meget stive formulering af, hvornår en asylsøger samarbejder med myndighederne om fastlæggelse af ansøgerens identitet.
Når myndighederne vurderer, at en asylsøger ikke – i gåseøjne – samarbejder med myndighederne, kan det få alvorlige konsekvenser for den pågældende.
Samlet set fører indvendingerne til, at Enhedslisten ikke kan støtte lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-02-18:
Det skal forstås på den måde, som jeg svarede, at det ved jeg ikke, for jeg er ikke mit partis leder, og den slags ting afgøres i meget høj grad af partilederne, måske i drøftelse med min ringhed også, det ved jeg ikke.
Jeg har faktisk ikke prøvet det før, jeg blev jo først valgt her i 2011, så jeg har ikke prøvet at være med til en regeringsdannelse, hvor jeg var en del af det afgørende flertal her i landet.
Så jeg bliver hr. Eigil Andersen svar skyldig på det her spørgsmål.
Hr. Eigil Andersen har jo prøvet det, og der var der vist ikke så meget, som SF fik igennem.
Men jeg tror – må jeg så sige – at vi er dygtigere end SF.
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-02-18:
Formålet med det her lovforslag er at tilrette udlændingeloven, således at Danmark gennemfører EU's udsendelsesdirektiv i dansk lov.
Med lovforslaget foreslås det bl.a., at adgangen til at afvise udlændinge i indtil 3 måneder efter indrejse ophæves, så der i stedet skal ske udvisning.
Med henblik på at sikre, at der kan ske udvisning i samme omfang, som der i dag kan ske afvisning, udvides udlændingelovens bestemmelse om administrativ udvisning.
Herudover foreslås det, at varigheden af et indrejseforbud under visse omstændigheder skal kunne forkortes, og at udrejsefristen skal kunne forlænges af hensyn til bl.a. opholdets varighed og eventuelt skolesøgende børn.
Forslaget ophæver bl.a. også adgangen til at idømme fængselsstraf alene på grund af et ulovligt ophold.
Baggrunden for, at vi indfører direktivet og at vi fra radikal side støtter det, er for at sikre effektive og ensartede regler om udsendelse fra lande inden for EU.
Martin Henriksen (DF), 2014-02-18:
Tak for det.
I Dansk Folkeparti er vi tøvende over for det her lovforslag.
Vi ser også, at der som en konsekvens af det her lovforslag og de krav, der kommer fra EU, bliver stillet nogle krav til sagsbehandlingen, som gør, at der kommer øget bureaukrati.
Vi kan også meget vel risikere, at det bliver vanskeligere at udvise.
Det kan sådan set være forholdsvis fredeligt, og der kan også være nogle fordele ved det, bl.a. at der kommer et indrejseforbud.
Men vi har ligesom Venstre altså nogle spørgsmål af mere teknisk karakter, vi vil stille i udvalgsbehandlingen, sådan at vi får opklaret, hvad det præcis kommer til at betyde i praksis.
Så foreslås det også, at et indrejseforbud i visse tilfælde kan forkortes, hvis ganske særlige grunde, herunder hensynet til familiemæssig og social tilknytning, taler for.
Det ser vi fra Dansk Folkepartis side ikke umiddelbart nogen grund til at implementere i dansk lovgivning.
Vi ser heller ikke nogen grund til, at man lukker op for, at udrejsefristen i flere tilfælde kan forlænges med henvisning til opholdets varighed, hensynet til eventuelle skolesøgende børn og hensynet til anden familiemæssig eller social tilknytning til Danmark.
Det opfatter vi sådan set også som en unødvendig lempelse af et regelsæt, som efter vores opfattelse grundlæggende fungerer ganske udmærket i dag.
Så har vi også noteret os, at EU-Domstolen er kommet med en dom – det sker jo med jævne mellemrum – og der er altså kommet en dom, som fastslår, at udsendelsesdirektivet er til hinder for, at en medlemsstats lovgivning indeholder regler, hvorefter tredjelandsstatsborgere kan straffes med fængsel alene på grund af ulovligt ophold, hvis vedkommende ikke tidligere har været undergivet tvangsforanstaltninger.
Vi har suverænitet på det her område, eller man kan sige, at det burde vi i hvert fald have.
Så den del er vi derfor meget, meget kritiske over for – ja sådan set imod. I forhold til det samlede lovforslag vil vi efter udvalgsbehandlingen tage endelig stilling, men vi er kritiske.