Eigil Andersen (SF), 2010-06-10:
Dette lovforslag fra Dansk Folkeparti og regeringen har én stensikker virkning: Det gør arbejdsløse fattigere.
Dansk Folkeparti og regeringen skubber simpelt hen arbejdsløse ud over kanten.
De havner, som det er blevet nævnt, i tusindvis på kontanthjælp eller på 0,0 kr. i indtægt pr. måned.
De borgerlige partier mener, at det er alle tiders, at folk skal leve for 0,0 kr. om måneden.
Det kan man naturligvis ikke, og derfor vil det ende med familier og parforhold, der bryder sammen, og det vil ende med tusinder af tvangsauktioner på ejerlejligheder og huse, for – som repræsentanter for 3F fra Thy, tror jeg, det var, sagde til os i Folketingets Arbejdsmarkedsudvalg – hvad skal man gøre, når pengene udebliver?
Ja, hvad skal man så gøre?
Det er der intet klart svar på fra hverken Venstre, Konservative eller Dansk Folkeparti.
Med det her tager man det sidste fra de arbejdsløse.
De har mistet jobbet, de har mistet fællesskabet med kollegaerne, de er ofte gået ned på halv indtægt, fordi det i mange tilfælde er dagpengenes størrelse i forhold til lønnen, og nu fjerner man så også den halve indtægt efter 2 års forløb.
Det, som man fra borgerlig side her spekulerer i, er, at man i virkeligheden håber, at mange arbejdsløse bliver løntrykkere til gavn for arbejdsgiverne.
Filosofien bag det hele er den umenneskelige liberalistiske tanke, som Liberal Alliance nu har fået de andre borgerlige partier, inklusive Dansk Folkeparti, med på.
Den går ud på, at når folk er tæt på den økonomiske katastrofe – altså, et stop for dagpenge efter 2 år og så kontanthjælp eller 0,0 kr. – vil de meget lettere acceptere et arbejde med underbetaling.
Det er simpelt hen et spørgsmål om at presse folk ved at stille dem over for økonomisk afgrund.
Som 3F-lager-, post- og servicearbejderen fra København fortalte os i Arbejdsmarkedsudvalget, betyder det risiko for, at folk vil acceptere timelønninger på 20 eller 30 kr.
Den liberalistiske idé er, at man dermed kan smadre overenskomstsystemet og de lønninger, som er en væsentlig del af overenskomsterne.
Med andre ord er det her altså også et frontalangreb på den danske model, der vil stille danske lønmodtagere og fagforeninger i en langt mere svag position.
Det pres, der her er tale om, vil efter beskæftigelsesministerens opfattelse føre til, at 13.000 fuldtidspersoner vil komme i beskæftigelse på grund af den kortere dagpengeperiode, og de vil endda komme i varig beskæftigelse.
I SF tror vi absolut ikke på det tal.
Vi tror ikke, at der er så mange, der vil optræde som løntrykkere og danne et gråt arbejdsmarked, hvor overenskomsterne undermineres.
Derfor er der et hul i regeringens og Dansk Folkepartis plan.
Der kommer til at mangle et milliardbeløb i besparelser, som de borgerlige bare tror de opnår.
Men det gør de ikke, og derfor er det i virkeligheden varm luft og vindfrikadeller.
Man kan sige: Jamen søger folk arbejde i forvejen?
Ja, det gør de da, de er uhyre meget arbejdssøgende.
De søger arbejde, så blodet springer – sådan kan man faktisk udtrykke det, for så stort er engagementet, og systemet pålægger folk at søge.
Som delegationen fra Dansk Metalarbejderforbund i Horsens sagde: Når mange medlemmer på dagpenge er nede på at få 49 pct. af deres tidligere indtægt, tror man så virkelig, at folk mangler motivation for at søge arbejde?
I al stilfærdighed vil jeg da også minde om, at vi har været nede på en arbejdsløshed på 45.000 mennesker – så tæt på fuld beskæftigelse, som man kan komme – og det var altså med en dagpengeperiode på 4 år.
Så der er jo intet, der tyder på, at det ikke kan lade sig gøre at få folk i arbejde, når jobbene er der.
Forkortelsen af dagpengeperioden skader også ligestillingen.
Dobbelt så mange kvinder som mænd er langtidsledige i over 2 år.
Det betyder, at det altså især bliver kvinder, der får indtægten på 0,0 kr., og som så skal forsørges af deres mænd.
Forkortelsen af dagpengeperioden er dermed også et klart tilbageskridt for ligestillingen, sådan som en delegation fra 3F ganske rigtigt sagde til Arbejdsmarkedsudvalget.
3F i Horsens har peget på, at når man havner på kontanthjælp eller i det sorte hul med de 0,0 kr., har mange arbejdsløse ikke længere råd til at beholde deres bil eller deres knallert, så den må de altså sælge.
Tror man fra borgerlig side, at det fremmer mobiliteten på arbejdsmarkedet, at arbejdsløse jages over i en fattigdom, hvor de bliver nødt til at sælge deres køretøjer?
LO Århus sagde, at når dagpengeperioden bliver halveret, må det være naturligt også at halvere den del af kontingentet til a-kasserne, som er statsbidrag.
Men det vil man åbenbart også afvise fra borgerlig side.
En arbejdsfordeling i virksomheder, hvor man kører med en uges arbejde og en uge på dagpenge – også for at hjælpe firmaet – fordi der er midlertidig ordrenedgang og man håber, det hele kommer til at gå bedre, vil komme til at tælle med i de 2 års dagpengeperiode.
Her burde man naturligvis lave en undtagelse, men heller ikke det vil de borgerlige gøre.
Hvad med de konstruktive ting?
Vi står i Danmark midt i en meget stor krise, vi mister tusinder af arbejdspladser, og for at klare os er det vigtigt med efteruddannelse og uddannelse.
Der er simpelt hen brug for nye færdigheder og ny kreativitet fra top til bund i samfundet.
Den sparer 914 mio. kr. på voksen- og efteruddannelse næste år.
I løbet af de kommende 3 år bliver det en samlet besparelse på knap 3 mia. kr.
Eksempelvis bliver godtgørelsen for voksen- og efteruddannelse, VEU-godtgørelsen, sænket fra et beløb, der svarer til dagpenge, til kun 80 pct. af dagpengeniveauet, støtteperioden for statens voksenuddannelsesstøtte sænkes fra 80 til 40 uger for almen voksen- og efteruddannelse, og støtteperioden for videregående voksenog efteruddannelse bliver sat ned fra 52 til 40 uger.
Det er jo simpelt hen grotesk.
Vi mener i SF, at regeringen her er i gang med en undergravning af uddannelsesmulighederne for den voksne befolkning, som forringer Danmarks muligheder for at komme ud af krisen.
De borgerlige ødelægger også den danske arbejdsmarkedsmodel, flexicuritymodellen.
Til gengæld har lønmodtagerne et sikkerhedsnet i form af ret til dagpenge i en forholdsvis lang periode.
Nu bliver balancen brudt, og fagforbundene vil selvfølgelig kræve meget længere opsigelsesvarsler ved de næste overenskomstforhandlinger.
Det har bl.a. HK allerede udtalt, og formanden for Dansk Metal i hovedstaden sagde til os i Arbejdsmarkedsudvalget, at længere opsigelsesvarsler efter hans vurdering ville blive et ultimativt krav for Dansk Metalarbejderforbund ved de næste overenskomstforhandlinger.
Længere opsigelsesvarsler betyder højere udgifter for erhvervslivet i en krisetid, udgifter, som er unødvendige, for man kan jo bare beholde den nuværende dagpengeperiode.
Det er heller ikke i lønmodtagernes interesse, og det er også med til at ødelægge den danske model.
Socialdemokratiet og SF vil, hvis vi kommer i regering efter næste valg, annullere denne besparelse og føre pengene tilbage til dagpengeområdet.
En ny regering vil derefter indkalde til trepartsforhandlinger, hvor man skal se på, hvordan dagpengesystemet skal se ud.
Om det så bliver en dagpengeperiode på 3, 4 eller måske 5 år, vil vise sig – det kommer til at afhænge af forhandlingerne.
Men det, der står fast, er, at sikkerhedsnettet og trygheden for arbejdsløse på den måde vil blive langt bedre end det asociale forslag, som den borgerlige regering gennemfører i disse dage med støtte fra Dansk Folkeparti.
Her angriber man nu både arbejdsløse og børnefamilier.
Selvfølgelig vender folk sig imod det, og det betyder, at den borgerlige nedtur i meningsmålingerne derfor ikke bare rammer Venstre og Konservative, men også Dansk Folkeparti, og hvor er det dog fortjent.
Det står heldigvis fast, at der, inden der er gået 2 år, skal være et folketingsvalg, og det betyder altså, at stemmer man på de rigtige partier, kan man forhindre, at der er nogle, der kommer til miste dagpengene på grund af denne nye regel.