Troels Lund Poulsen (V), 2015-11-12:
Tak for det.
Lad mig starte med at kvittere for, at SF rejser den debat i dag i Folketingssalen.
Jeg synes faktisk, det er en vigtig debat, som fortjener at blive diskuteret, og så kan man jo altid vende tilbage til det konkrete forslag, men jeg synes, der er grund til at kvittere for, at det her spørgsmål har været drøftet rigtig meget både i sidste valgperiode, under folketingsvalgkampen og også efter folketingsvalgkampen, og jeg tror også godt, man kan indstille sig på, at det fortsat vil blive diskuteret fremover, da vi må konstatere, at der stadig væk er udfordringer i forhold til belåning i vores landdistrikter.
Når det drejer sig om det forslag, som man nu diskuterer her i dag, har regeringen den klare opfattelse, at der er en lang række problemer ved det, og derfor mener vi heller ikke, at vi kan støtte det forslag, der er fremsat af SF.
Principielt mener jeg ikke, at der er behov for, at staten skal gå ind og drive et realkreditinstitut.
Det er og bliver en privat virksomhed, og sådan skal det fortsat være.
Et statsligt støttet realkreditinstitut – det være sig både når det kommer til underskudsdækning og tilskud til renten – vil desuden skulle have fastlagt en årlig ramme i forhold til finansloven, og det kræver finansiering.
Disse låntagere vil, hvis man måtte gå ind på tanken, samtidig typisk være låntagere, som private institutter ikke vil betjene enten på grund af for stor usikkerhed om pantets værdi, eller fordi låntagerens økonomiske situation vurderes at være for dårlig.
Dermed vil instituttet få en udlånsportefølje med ringe kreditkvalitet, hvilket helt sikkert også vil betyde, at staten skulle påtage sig betydelige tabsrisici.
Samtidig vil en model med tilskud til en rente, der vil ligge under markedsniveau, være stærkt konkurrenceforvridende.
Statslig finansiering af kreditinstitutter eller af et statsligt kreditinstitut ville derfor også skulle godkendes af Europa-Kommissionen.
Derfor må jeg også sige i dag, at det er regeringens umiddelbare vurdering, at ordningen vil være i strid med statsstøttereglerne.
Helt generelt mener regeringen ikke, at statsstøtte er den rigtige vej at gå i den her sag.
Af samme årsag kan man jo så også udlede, at det ikke er den vej, som regeringen vil gå.
Men lad mig så i dag sige, at regeringen vil gøre noget for vores landdistrikter, og at jeg også anerkender, at der er udfordringer.
Derfor har jeg også i dag brug for at sige, at det her er et spørgsmål, som man selvfølgelig skal forholde sig til politisk.
Der er problemer med faldende priser og lange liggetider i udvalgte dele af vores landdistrikter, og udvalget om finansiering af boliger og erhvervsejendomme i landdistrikterne har jo også netop konkluderet, at udlånet i landdistrikterne har været faldende i de senere år, og at nyudlånet er lavere end i byerne.
Men udvalget konkluderede imidlertid også, at der fortsat i væsentligt omfang lånes ud til kreditværdige kunder i landdistrikterne.
Hvad kan man så gøre ved det?
Regeringen mener først og fremmest, at udfordringen skal håndteres, ved at vi får skabt langt mere vækst og udvikling i vores landdistrikter, og det er også det, der på sigt kan give en bedre balance mellem land og by.
Det vil betyde, at der kan skabes nye jobs, som kan tiltrække nye indbyggere, og det vil dermed også være med til at gøre boligmarkedet mere attraktivt.
Så den bedste kur mod lange liggetider og faldende salgspriser vil altid være vækst og beskæftigelse frem for direkte eller indirekte statsstøtte.
Derfor har regeringen jo også allerede taget initiativer i forhold til at skabe bedre vilkår for vækst og udvikling i hele Danmark.
Vi har jo for kort tid siden præsenteret den mest omfattende og mest ambitiøse plan for udflytning af statslige arbejdspladser – næsten 4.000 statslige arbejdspladser vil regeringen flytte ud i dele af Danmark – arbejdspladser, der primært bliver flyttet fra hovedstadsområdet.
Regeringen har jo også for kort tid siden præsenteret en forsøgsordning, der skal styrke den danske kyst- og naturturisme.
Ordningen skaber mulighed for private investeringer i omegnen af ca. 4 mia. kr. i hele landet.
Jeg er heller ikke et sekund i tvivl om, at det vil være med til at skabe nogle bedre udviklingsmuligheder i vores landdistrikter og dermed også potentielt flere jobs.
Endelig er det jo også sådan, at regeringen lægger op til at præsentere en meget ambitiøs plan, der hedder »Vækst og udvikling i hele Danmark«, som vil blive præsenteret her i løbet af november måned.
Et stærkt fokus på vores plan »Vækst og udvikling i hele Danmark« går jo netop på at skabe bedre vilkår for udvikling og ikke mindst privat jobskabelse.
Men det er klart, at man selvfølgelig også bliver nødt til at forholde sig til spørgsmålet om finansiering.
Hvad angår reguleringen af den finansielle sektor, har udvalget om finansiering af boliger og erhvervsejendomme i landdistrikterne konkluderet, at der ikke kan findes klare eksempler på regler, der begrænser udlånet i landdistrikterne.
Dog konkluderer udvalget, at den såkaldte 6-månedersregel og Finanstilsynets vejledning om rådighedsbeløb af nogle markedsaktører opfattes som mere restriktive, end Finanstilsynet tolker disse regler.
Udvalgets anbefaling om, at disse regler præciseres og justeres, er jo netop også noget af det, som vil indgå i regeringens kommende plan for vækst og udvikling i hele Danmark, netop også for at tage en drøftelse om, hvorvidt bl.a. 6-månedersreglen og rådighedsbeløbsdiskussionen kan se anderledes ud, og om der kan leveres politiske løsninger på de to problemstillinger.
Det er jeg optaget af at levere løsninger på, men jeg har ikke tænkt mig her i dag at præsentere regeringens bud på de to punkter, og ikke mindst hvad der kan gøres.
Jeg er ikke et sekund i tvivl om, at det er afgørende, at de finansielle institutioner også er med til at støtte og udvikle vores landdistrikter, og det mener jeg sådan set også at de har en interesse i, da de jo i dag har store udlån, der gives i landdistrikter eller er blevet givet i landdistriktskommuner.
Jeg har allerede haft en dialog med en række af organisationerne, og det budskab, der bliver sendt til mig, er, at det er helt afgørende, at vi får sat meget mere turbo på vækst og udvikling.
Det er også derfor, regeringen som sit altoverskyggende bud på, hvordan vi kan skabe et Danmark i bedre balance, har at give bedre vækstmuligheder for nogle af de erhverv, som i dag holder hånden under beskæftigelsen i vores landdistriktskommuner.