runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2013-05-30:
I forhold til § 23 vil jeg sige, at det jo er den nugældende retstilstand, og Enhedslisten vil meget gerne diskutere med Venstre, om vi skal åbne yderligere op end det, der er den gældende retstilstand i dag.
Men hvis jeg har forstået hr. Jan E. Jørgensen ret i løbet af de sidste mange måneder, er det ikke ligefrem dér, Venstre kigger hen.
Men hvis det er en invitation, vil jeg meget gerne diskutere, hvordan vi kan åbne yderligere op – også for interne dokumenter, der findes i dag.
Det næste, der blev spurgt til, var så § 27, nr. 2.
Det er rigtigt, at det skal være i forbindelse med en lovproces.
Det vil meget af det, vi laver, f.eks. under politiske forhandlinger, være.
Og det er netop det, der er anken imod § 27, nr. 2, nemlig at befolkningen ikke får mulighed for at følge med i lovprocessen og grundlaget for de beslutninger, vi træffer.
Mette Frederiksen (S), 2013-05-30:
Jeg skal lade være med at gå ind i det sidste ordvalg, og hvad det præcis kan dække over i forskellige sammenhænge.
Jeg vil blot konstatere, at hvis man er optaget af, at der skal være politisk opbakning til den danske model, den frie forhandlingsret, muligheden for at kunne konflikte og dermed etablere de balancepunkter, skal man jo ikke politisk underløbe aftaler, der frivilligt er indgået på det danske arbejdsmarked.
Det er det ene, jeg vil sige.
Det andet, jeg vil sige, er, at det er en lidt besynderlig diskussion at have i sammenhæng med det her lovforslag, for som Enhedslistens ordfører lige har sagt, er en af styrkerne ved lovforslaget her netop, at udenlandske overenskomster på vikarområdet ikke vil kunne blive brugt i fremtiden til at sætte ligebehandlingsprincippet ud af spil.
Det vil kun de mest repræsentative danske overenskomster, og det er da en politisk vilje til at understøtte det danske overenskomstsystem.
Man kan komme langt med ord og paroler, men en gang imellem skal der jo stemmes om de konkrete lovforslag, og her er jeg glad for, at Enhedslisten stemmer for, for det betyder, at vi kan bevæge dansk arbejdsmarkedspolitik endnu et skridt fremad.
Jeg er i øvrigt glad for, at der, som jeg startede med at sige, er bred politisk opbakning til forslaget her, for det har været en rigtig, rigtig svær sag at lande, så tak for opbakningen fra alle de partier, der nu støtter det.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-05-30:
Nej, jeg spurgte ikke om § 25; jeg spurgte udtrykkeligt om § 23. Jeg kan godt læse den op for ordføreren: »Retten til aktindsigt omfatter ikke interne dokumenter.
Som interne dokumenter ... anses dokumenter, der ikke er afgivet til udenforstående ...«.
Det vil jo altså sige, at al den kommunikation, der eksempelvis foregår i en kommune, er intern, og den er der ikke ret til aktindsigt i.
Så bad jeg også ordføreren om at forholde sig til § 27, og ordføreren sagde, at den gav anledning til, at man som folketingsmedlem frit kunne udveksle dokumenter med ministeren.
Kan vi blive enige om, at det ikke var en korrekt udlægning af § 27?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-05-30:
Jeg kan forstå på svaret fra Dansk Folkepartis ordfører tidligere, at årsagen til, at Dansk Folkeparti mener, det er legitimt at diskutere det her, er, at det under debatten ved førstebehandlingen fremgik, at der var sådan en person på lovforslaget.
Kan jeg ikke få ordføreren til at præcisere helt nøjagtigt, hvornår og af hvem det her er blevet offentliggjort?
Jan E. Jørgensen (V), 2013-05-30:
Jeg skal beklage meget, at jeg ikke fik trykket mig ind.
Jeg synes ikke, fru Pernille Skipper skal gå herfra med den forståelse, at der ikke er nogen, der har hørt efter hendes indlæg, for det er der bestemt.
Jeg kan jo høre, at meget af det, som Enhedslisten bygger sin modstand på, skyldes misforståelser af loven.
Eksempelvis fremførte ordføreren, at vi folketingsmedlemmer frit vil kunne udveksle dokumenter med ministeren uden mulighed for aktindsigt.
Det er jo simpelt hen forkert.
Så det er da godt, vi kan få den misforståelse ryddet af vejen.
Men jeg vil gerne spørge, hvorfor Enhedslisten ikke har fremsat lovforslag om at fjerne § 23 om retten til aktindsigt i interne dokumenter, eksempelvis i kommuner.
Christian Langballe (DF), 2013-05-30:
Jeg tilstår gerne, at jeg bl.a. har sagt det.
Selvfølgelig har jeg det.
Og jeg mener så også, at der er andre, der har sagt det.
Det må de så selv svare på.
Men jeg forstår bare ikke rigtig, at det virkelig ikke er noget problem.
Jeg har jo spurgt ordføreren ved en tidligere lejlighed, om det overhovedet ikke er noget problem, at vi nu er på vej til at give statsborgerskab til en person, der er til fare for rigets sikkerhed eller under mistanke for at være til fare for rigets sikkerhed.
Er det ikke noget problem for ordføreren?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-30:
Lovforslaget øger Landsbyggefondens renoveringsramme med 4 mia. kr.
Vi har det i Liberal Alliance sådan, at når boligselskaberne gerne vil have nogle af pengene fra Landsbyggefonden, så deltager vi gerne i at give dem pengene.
Vi betragter Landsbyggefondens penge som boligselskabernes penge; det er jo en fond, som kommer ud af, at boligselskaberne har afdraget deres lån, og nu tager man så lejernes husleje og putter den ind i Landsbyggefonden, nu, hvor den ikke længere skal bruges til at afdrage lån og betale renter med.
Så vi deltager gerne i det her.
Hvorfor ikke bare overdrage Landsbyggefonden til boligselskaberne eller faktisk gøre det sådan, at boligselskaberne ikke behøver at indbetale til Landsbyggefonden af det overskud, som kommer ud af deres huslejer?
Det synes vi ville være det rigtige at gøre.
Det er en del af vores boligpolitik, at boligselskaberne skal have lov til at beholde deres huslejer i stedet for at sende dem videre til Landsbyggefonden.
Til gengæld bør man jo så fratage boligselskaberne den offentlige støtte; den andrager gennemsnitligt ca. 4 mia. kr. om året, og dertil kommer et par skattefritagelser.
Men det synes jeg er et rimeligt bytte: Boligselskaberne får Landsbyggefondens penge, som jo egentlig er deres egne penge, så de ikke længere skal spørge Folketinget om lov for at få pengene, og til gengæld ophører så den offentlige støtte til boligselskaberne.
Det må være den langsigtede boligpolitik i Danmark, at vi får normaliseret boligselskaberne, så de ikke udgør sådan en særegen enklave i boligmarkedet, men opererer på samme vilkår som alle andre.
Så vi støtter lovforslaget.
Lars Dohn (EL), 2013-05-30:
Vil ordføreren, når der tales om subsidier til den almene boligsektor – der nævnes et beløb på 4 mia. kr. – så oplyse: Hvor meget udgør rentefradragsværdien for ejerboligsektoren?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-30:
Det tal har jeg ikke på stående fod.
Men oven i de 4 mia. kr. kommer jo det, at boligselskaberne ikke betaler ejendomsværdiskat og de ikke betaler skat af det overskud, de får ind via huslejen, i forhold til deres udgifter.
Så det kan vel sådan cirka opveje hinanden, ville jeg gætte på.
Lars Dohn (EL), 2013-05-30:
Hvad mener ordføreren om, at lejerne i den almene boligsektor f.eks. betaler ekstra for de krav om tilgængelighed, som man stiller til boligerne, altså krav om elevatorer, speciel tilgængelighed, netop fordi samfundet stiller krav om, at den del af boligerne kan benyttes som almene, f.eks. af handicappede borgere?
Hvad mener ordføreren om, at lejerne i den almene boligsektor betaler for boligsociale opgaver, der løses i området?
Ville ordføreren finde det rimeligt, at man i et parcelhuskvarter skulle betale for f.eks. opgaver i tilknytning til noget boligsocialt i området som en lovmæssig pligt?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-30:
Jamen altså, vores politik er, at de almennyttige boligselskaber skal betales for de boligsociale ydelser, de stiller til rådighed for kommunerne.
Så i stedet for, at kommunerne har en anvisningsret til 25 pct. af boligmassen i den almennyttige boligsektor, skal kommunerne betale det, det koster, hos dem, der tilbyder at løse de boligsociale problemer; det kan være almennyttige boligselskaber, eller det kan være private udlejere.
Vi synes, det er fint, hvis de boligsociale problemer bliver spredt lidt mere ud og de ikke alle sammen bliver placeret i den almennyttige boligsektor.
Benedikte Kiær (KF), 2013-05-30:
Tak for ordet.
Ja, det er et dejligt forslag, vi står med her i dag, for det betyder jo, at der er endnu flere almene boliger, som kan komme i gang med at blive renoveret.
Det er jo et rigtig godt tidspunkt, både fordi der er behov for det – der er almene boligområder, der har meldt ind til Landsbyggefonden, at de har behov, og de er sådan set godkendt til at være støtteberettigede – og fordi der også er rigtig gode muligheder i øjeblikket for at kunne få foretaget rigtig meget renovering for pengene.
Så derfor er det jo et rigtig godt forslag, vi står med i dag, hvor vi sørger for, at der er flere boliger, der bliver renoveret og gjort mere moderne, og samtidig med det kan vi også se en masse arbejdspladser blive skabt rundtom i landet.
Der er det jo dejligt, at vi kan se, at både den almene boligsektor og Dansk Byggeri faktisk sammen har indgået en rigtig glimrende aftale.
Jeg var sådan set selv til stede, da de skrev under på den her aftale, og det er noget, som man går meget op i fra begge parters side, nemlig at det her virkelig er noget, der skal føres ud i livet.
Og bare det, at det også bliver nævnt og beskrevet i bladet Boligen, fortæller jo netop, hvor meget man har fokus på det her område, og hvor vigtigt man synes det er, at alle kender til de muligheder, der er i den her aftale, og hvor vigtigt det er, at den her aftale også bliver realiseret.
Så blev der nævnt noget fra den tidligere ordførers side om Landsbyggefonden og det, at vi står her og fordeler midler, og jeg ved ikke hvad, men jeg kan glæde den tidligere ordfører med, at der sker en ændret fordeling af de midler, man betaler ind, så det nu ikke bare er Landsbyggefonden, man betaler til, men man betaler også til egne muligheder for at kunne renovere på sigt via dispositionsfondene.
Så der er også mulighed for, at man kan beholde pengene lokalt til de boligområder, hvor der er behov for renoveringer på et eller andet tidspunkt.
Men selve ideen om, at man samlet set også hjælper hinanden, hvor man ikke kan løfte det selv, er sådan set det, der er ånden i den almene boligsektor.
Derfor er jeg ikke parat til at sige farvel til Landsbyggefonden.
Men som sagt er jeg meget positiv over for det her lovforslag.
Vi er enige, og vi kan støtte det.
Eigil Andersen (SF), 2013-05-30:
SF støtter det her lovforslag meget varmt.
Det er utrolig mange mennesker, og det er dybt alvorligt.
Det er også meget hårdt at være arbejdsløs.
Der er en række undersøgelser, der viser, at arbejdsløse er meget stressede.
Det er der sikkert mange mennesker, der vil blive forbavset over, for man tror umiddelbart, at det nok især er folk, der arbejder mange timer og meget intenst, som er stressede.
Men der er altså flere undersøgelser, der viser, at arbejdsløse hører til blandt de allermest stressede.
Jo, det skyldes jo simpelt hen, at man er usikker på sin fremtid: Ender det med, at jeg bliver ved med at være arbejdsløs, eller ender det med, at jeg får et job?
Det er et meget hårdt pres at leve under; det er meget vigtigt, at det også indgår i den offentlige debat.
Jeg kan give et meget konkret eksempel på det:
Jeg kender en, der arbejdede som chauffør.
Han var arbejdsløs et år, og så lykkedes det ham at få et nyt job.
Men han var så netop i den situation, at det for ham var yderst stressende, fordi hele hans fremtid stod på spil.
Og han fortalte mig meget illustrativt, at det eneste tidspunkt, hvor han oplevede det som ferie, var de sidste 14 dage, for da vidste han, at han skulle tiltræde et nyt arbejde.
Sådan er det, og derfor er det en af grundene til, at det for SF er meget vigtigt, at vi gør en kæmpe indsats for at skaffe job.
Men det er klart, at det også er vigtigt, at vi benytter krisen til at få udført noget arbejde, som vi under alle omstændigheder har gavn af.
Og begge de formål kan opnås gennem det her lovforslag, der som nævnt giver mulighed for, at Landsbyggefonden kan give penge til renoveringer af almene boliger for yderligere 4 mia. kr. Så vi skaffer altså både job til arbejdsløse bygningshåndværkere, og vi skaffer forbedrede boliger.
Karina Adsbøl (DF), 2013-05-30:
Jeg vil da lige starte med at sige, at det lød, som om hr. Jan Johansen var positiv.
Men dette lovforslag er en del af vækstpakken og omhandler en forhøjelse af Landsbyggefondens investeringsramme for 2013.
Som led i boligaftalen i 2012 blev renoveringsrammen forhøjet med 4,1 mia. kr., og nu bliver den yderligere forhøjet for at sætte gang i flere renoveringer.
Dansk Folkeparti erklærer sig tilfredse med den nye brede aftale om en forhøjelse af Landsbyggefondens renoveringsramme, som vil give flere arbejdspladser og vil give en masse nyrenoverede boliger.
Vi havde så meget gerne set, at det i aftalen blev sikret, at disse arbejdspladser i udpræget grad kom på danske hænder, eventuelt i form af sociale klausuler.
Det var der desværre ikke flertal for på daværende tidspunkt, men jeg kan da høre her, at der er opbakning både fra Socialdemokraterne og Enhedslisten.
Dansk Folkeparti glæder sig til gengæld over, at Dansk Folkeparti fik sikret, at udviklingen af praktikpladser i forbindelse med renoveringen løbende skal følges, og at der også er iværksat en undersøgelse af dette.
På den måde kan vi følge med i, hvordan de frivillige samarbejdsaftaler fungerer.
Samtidig har vi mulighed for senere at øge indsatsen på området, såfremt det viser sig, at renoveringsarbejdet ikke kaster nok praktikpladser af sig til vores unge mennesker.
Høringssvarene er også rigtig positive, og jeg lægger særlig vægt på et af dem, nemlig det, der kommer fra Ældremobiliseringen, og det er det, der handler om foranstaltninger for mennesker med handicap i forhold til delrammen på 2 mia. kr.
Her svarer ministeren, at rammen for tilgængelighed er forhøjet, og at der givet tilsagn om knap 2,5 mia. kr. til handicapforanstaltninger.
Men dertil vil jeg også sige, at vi hele tiden skal følge, om der er brug for at iværksætte yderligere tiltag i forhold til handicapforanstaltninger og i forhold til tilgængelighed for mennesker med handicap.
Vi nåede et stykke ad vejen, og næste gang når vi måske hele vejen.
Men samtidig må jeg også lige, men jeg står på talerstolen, sige i forhold til det, fru Louise Schack Elholm sagde om ghettoforhandlingerne, at vi jo ikke i Dansk Folkeparti har fået nogen indbydelse til yderligere forhandlinger.
Det mener vi da i hvert fald i Dansk Folkeparti, og derfor undrer det os ret meget.
Desuden vil jeg også bakke fru Louise Schack Elholm op i det, hun siger om, at vi selvfølgelig skal holde øje med, hvordan de her midler bliver fordelt, så flere regioner får glæde af midlerne i Landsbyggefonden.
Tak for ordet.
Mike Legarth (KF), 2013-05-30:
Tak, hr. formand.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Det synes vi er helt fair, og det er også en del af den aftale, der er indgået.
De får også mulighed for at indgå i nettomålerordningen.
Så de elementer, lovforslaget her indeholder, støtter De Konservative.
Louise Schack Elholm (V), 2013-05-30:
Dette lovforslag handler om en forhøjelse af Landsbyggefondens ramme med 4 mia. kr.
Det betyder kort og godt, at de almene boliger må blive renoveret for 4 mia. kr. mere i år end planlagt.
Venstre er glad for de ekstra renoveringer i den almene sektor, for der er et stort behov for renoveringer i den almene sektor.
Det er vigtigt, at investeringerne fordeles jævnt over hele landet.
Fordelingen af midlerne bør i størst muligt omfang afspejle andelen af boliger, som har behov for renovering, fordelt over hele landet.
Det vil være svært at opnå en helt lige fordeling fra år til år, men set over en årrække bør midlerne være ligelig fordelt regionalt i Danmark.
En anden diskussion er, om det altid kan betale sig at renovere boligerne.
Nogle gange er boligerne af en så ringe standard, at det bliver ualmindelig dyrt at renovere dem til en fornuftig standard.
Kan det i disse tilfælde bedre betale sig at rive boligerne ned og bygge dem op igen?
Det er en meget relevant problemstilling.
Lad mig sluttelig komme ind på ghettodiskussionen.
Her undrer det Venstre, at regeringen mener, at regeringen kan forhandle uden hele forligskredsen.
Ghettoforhandlingerne hører til i boligforligskredsen.
Det fremgår tydeligt af den oprindelige aftale, at den også indeholder ghettoplanen.
Det må i hvert fald siges at være en ny fortolkning af forligsreglerne, at man gør det på denne måde.
Men tilbage til dette lovforslag.
Venstre støtter lovforslaget om at hæve Landsbyggefondens investeringsramme.
Jan Johansen (S), 2013-05-30:
Jeg er faktisk ret glad i dag.
En gang imellem når jeg har været hjemme, er jeg blevet spurgt, hvornår økonomien vendte.
Netop på grund af krisen er der mange danske håndværkere, der sukker efter at få mere arbejde mellem hænderne.
Med vækstplanen sætter vi gang i hjulene, og med boligaftalen skaber vi tusindvis af arbejdspladser til netop håndværkerne.
Med forhøjelsen af Landsbyggefondens investeringsramme kommer de 4 mia. kr. ikke bare de almene boliger til gode, vi skaber også vigtige arbejdspladser.
Set med mine øjne er det vejen ud af krisen.
Derfor er jeg glad for, at vi endnu en gang sætter arbejdspladser øverst på dagsordenen.
Allerede i 2013 vil renoveringsordningen for de almene boligselskaber skabe mere end 250 arbejdspladser, og i årene efter bliver det til op mod 750 nye kollegaer i arbejde.
Det er jeg stolt over.
Med den store sum penge til boligrenovering skal vi selvfølgelig også huske på den fremtidige generation af håndværkere.
Vi skal med andre ord sørge for, at der kommer lærlinge og praktikpladser, når vi bruger skattekroner.
BL og Dansk Byggeri har i 2011 indgået en partnerskabsaftale om at skabe praktikpladser og lærepladser ved store byggerier og renoveringsprojekter.
Det skal vi selvfølgelig holde dem op på nu, når boligerne igen skal renoveres.
Med de tre boligaftaler på i alt 13,6 mia. kr. løber den samlede ramme op på hele 29 mia. kr. for 2011-2016.
Det giver omregnet 84.000 renoverede boliger og ikke mindre end 20.000 arbejdspladser.
Det er et resultat, der er til at tage at føle på, og derfor bakker Socialdemokraterne varmt op om forhøjelsen her.
Jeg skal meddele fra De Radikale, at de også tilslutter sig.
Lars Dohn (EL), 2013-05-30:
Jeg vil spørge, om ordføreren har bemærket, at der i det sidst udkomne nummer af Boligen er en artikel, som handler om, at man i de almene boligselskaber ikke har været særlig opmærksomme på sociale klausuler i forbindelse med byggeri.
Er det noget, som ordføreren vil prøve at inddrage i processen frem mod en god lovgivning?
Jan Johansen (S), 2013-05-30:
Jeg synes, at det er vigtigt, at der indgås aftaler mellem parterne, og her gælder det selvfølgelig Dansk Byggeri og BL.
Selvfølgelig synes jeg det.
Det gør jo, at vi f.eks. får et mere rummeligt arbejdsmarked, og det gør sandelig også, at vi får de praktikpladser og lærepladser, vi skal have.
Karina Adsbøl (DF), 2013-05-30:
Jeg kunne godt tænke mig at følge op på det med de sociale klausuler, for så vidt jeg forstod det, så lå der ikke nogen.
I forhold til det notat, vi har fået, hvor jeg har spurgt ind til det, svarer ministeren: Der foreligger ikke oplysninger om fordelingen af beskæftigede i forbindelse med renovering af almene boliger i forhold til danske eller udenlandske statsborgere.
I forhold til hvor mange arbejdspladser det her også giver, skal jeg bare sikre mig et tilsagn fra ministeren om, at der ligesom bliver et kvalitetstjek af, hvor mange arbejdspladser det reelt har givet, når arbejdet er færdigt.
Når nu jeg har ministeren på talerstolen, så vil jeg egentlig godt høre, om han kan give Dansk Folkeparti et klokkeklart svar på, om Dansk Folkeparti er smidt ud af de andre forhandlinger, der kører i øjeblikket, om ghettoproblemet.
Det har jeg haft svært ved at få et klart svar fra ministeren på, så det kan han jo passende give fra talerstolen nu.
Carsten Hansen (S), 2013-05-30:
Men det her er jo ikke vores penge, det er nogle penge, som Landsbyggefonden giver, og vi regulerer så, hvor meget man kan tage af nogle penge, der så sige ikke er der, men bliver en fremtidig indkomst.
Når det er sagt, så ved jeg, at det er et tilskudsvilkår fra Landsbyggefonden, at det skal være på danske løn- og arbejdsvilkår, men det er jo ikke det samme, som at alle job bliver besat af danske lønmodtagere.
Det er det samme, som at der i hvert fald ikke bliver en ublu konkurrence imellem de forskellige arbejdspladser.
Det synes jeg er et rimeligt vilkår.
Det kan man se forskelligt på, men det er altså et tilskudsvilkår i forhold til de projekter, som Landsbyggefonden finansierer.
Så har vi diskuteret lærlinge.
Med lærlinge er det sådan, at det kan vi ikke stille som en generel betingelse – det har vi også været inde over – men vi har aftalt at følge det tæt, og jeg følger også op på det sammen med Boligselskabernes Landsforening.
Jeg ved, at de i en aftale med Dansk Byggeri vil følge op på den aftale, som fru Benedikte Kiær, den tidligere boligminister, jo faktisk også lavede tilbage i 2010, tror jeg det var, eller måske var det i 2011, at fru Benedikte Kiær lavede den aftale.
Det er der meget fokus på, så der skal vi i fællesskab holde snor i det.
Jeg tror ikke, jeg har mere at sige lige nu.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-30:
Tusind tak til beskæftigelsesministeren for det her svar, som desværre var en smule skuffende, skuffende, fordi der jo lige præcis findes mange måder at konkurrere på.
Man kan konkurrere på, hvem der har de bedste kvalifikationer, og man kan konkurrere på, hvem der har de dårligste løn- og arbejdsvilkår – og lige præcis konkurrencen på at have de dårligste løn- og arbejdsvilkår er jo den, der foregår i Europa lige nu.
Derfor undrer det mig, at regeringen indtager den position, som regeringen indtager.
Eksempelvis var det sådan, at de socialdemokratiske beskæftigelses- og socialministre fra EU-landene mødtes den 27. februar 2013.
De mødtes og blev enige om, at de faktisk ville arbejde for en social protokol.
Og er det ikke en smule skuffende, når vi ofte fra lige præcis Socialdemokraterne hører, at man skal tage den kamp mellem højre og venstre i EU?
Mette Frederiksen (S), 2013-05-30:
Mit afbud til mødet var ikke af politisk karakter, men var af helt andre årsager.
Det havde ikke noget med indholdet af mødet at gøre, men skyldtes andre ting.
Det var det først, jeg ville sige.
Det andet, jeg vil sige, er, at jeg simpelt hen tror, der gives et for forsimplet billede af, hvad der foregår på den europæiske scene lige nu, når der fra Enhedslistens side siges, at der kun konkurreres på dårlige løn- og arbejdsvilkår.
Det er jo ikke rigtigt.
Der er af masser af både lønmodtagere og virksomheder, der vandrer – også på tværs af grænser – som overholder spillereglerne.
Masser.
Så heldigvis har vi masser af retskafne borgere og virksomheder inden for den europæiske grænse, som bruger det indre marked til fordel for os alle sammen.
Heldigvis, og sådan skal det også vedblive med at være i fremtiden.
Men lige så vigtigt og rigtigt det er at sige det, lige så vigtigt og rigtigt er det jo at understrege, at der bestemt er en konkurrence på unfair vilkår, som presser de europæiske arbejdsmarkeder, som presser faglige rettigheder, og som dermed også presser de europæiske lønmodtagere.
Det er jo derfor, at vi i andre sammenhænge er så utrolig enige med Enhedslisten i behovet for en hele tiden forøget indsats imod social dumping.