runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-02-04:
Hr. Lars Løkke Rasmussen tager lidt fejl.
Der er ikke noget, der er udskudt, hverken den europapolitiske aftale eller nogen andre ting.
Den europapolitiske aftale diskuterer vi jo sådan set stadig.
Det, der har vanskeliggjort den, er, at Venstre hele tiden har haft nye krav til den, sådan opfundet løbende krav til den, og det gør selvfølgelig tingene lidt vanskelige, men lad nu det ligge.
Men jeg skal også sige, at vi nok har en lidt forskellig tilgang til det her, for vi starter ikke beskæftigelsesdiskussionen med at tænke på et tal.
Vi starter med at finde ud af, hvordan vi kan indrette vores beskæftigelsessystem, og der kan sikkert godt laves nogle ting om, som sikrer, at vi får den enkelte ledige i centrum og tager udgangspunkt i de individer, mennesker nu engang er, og finder den bedste indsats til de mennesker.
Venstre derimod er startet med at sige, at de kan finde 3 milliarder, og jeg er egentlig glad for, at hr. Lars Løkke Rasmussen bekræfter det i dag, fordi det, man har lagt frem, er ikke en plan.
Det er højst en skitse tegnet med løs hånd.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at få en rigtig plan for, hvordan beskæftigelsessystemet skal indrettes, hvis det skal give 3 milliarder.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at Venstre stadig skylder et svar på det.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-02-04:
Det skal jeg meget beklage at statsministeren på den måde har holdt sig selv i passiv uvidenhed om.
Nu synes jeg allerede i øvrigt, at statsministeren ikke er så konstruktiv, som hun ellers lagde fra kaj, fordi jeg beder jo ikke om noget bestemt tal.
Jeg beder sådan set bare om buy-in, altså om et tilsagn på det, man kunne kalde et koncept, som vi udviklede sidste år, da vi lavede en vækstpakke I, nemlig at vi har en samtidig øvelse, hvor vi ser på beskæftigelsesområdet.
Så kan det godt være, at statsministeren har en mindre ambition, end jeg har, om, hvor mange penge der kan trækkes ud – det må vi jo så diskutere – men hvor vi så i det mindste er enige om, at det, der kan trækkes ud, flyttes og investeres direkte i skatte- og afgiftslettelser.
Når jeg spørger, er det selvfølgelig, fordi det var det, vi foreslog med SU og kontanthjælp.
Regeringen var imod.
Det endte præcis på den måde.
Regeringen er bagud på grund af alle de her ministerskifter.
Vandplaner ligger og sejler; der er kommet en ny minister; det hele er aflyst.
Europapolitisk aftale ligger og sejler; der er kommet en ny minister; det hele er udskudt.
Børnechecken ligger og sejler; der er kommet en ny minister; det hele er udskudt.
Så hvis vi skal have gang i tingene, kunne vi måske også lige så godt springe den her mellemregning over og blive enige om, at nu går vi på jagt efter nogle beskæftigelsesmillioner eller -milliarder, og vi investerer dem direkte i skatte- og afgiftslettelser.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-02-04:
Jamen jeg synes, det er en rigtig god idé at kigge på beskæftigelsespolitikken.
Det er også derfor, vi har bedt Carsten Koch om at stille sig i spidsen for et udvalg, som netop skal kigge på det.
Vi har så også samtidig bedt ham, når han kommer med sine resultater, om at snakke med parterne om det og få deres ideer med i det endelige udkast.
Det synes jeg er en fair og ordentlig måde at gøre det på.
Og det vil også resultere i, at regeringen vil komme med et udspil i forhold til ændringer på beskæftigelsesområdet.
Men regeringen har ikke lagt sig fast på et eller andet tal, vi skal finde på forhånd.
Der kunne det være spændende – altså når man allerede ved, at man kan skaffe 3 mia. kr. – at finde ud af, hvordan det beskæftigelsessystem, der kan skaffe 3 mia. kr., ser ud.
Jeg kunne godt tænke mig at se, om Venstre har givet et bud på det, men det har man ikke.
Så måske kunne vi starte med – for det agter regeringen selvfølgelig – at følge den plan, vi har lagt, hvor vi har bedt et udvalg kigge på det, og hvor vi lytter til parterne, som jo også er dem, der skal implementere noget af det her.
Det agter vi at gøre.
Vi agter ikke at sætte sådan et tal, vi skal finde, før vi går i gang.
Vi agter at finde den bedste beskæftigelsespolitik, der skaffer flere mennesker i arbejde og behandler mennesker som de individer, de nu engang er.
Men kunne vi ikke få nogle svar fra Venstre – måske i dag, i morgen eller en af de kommende dage – på, hvordan man vil indrette et beskæftigelsessystem, som skaffer 3 mia. kr.?
Det aner vi jo ikke noget om – og det er Venstres politik.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-02-04:
Så lad mig lancere en idé lige nu og her, nemlig at vi af hensyn til nu at få det her stemningsskifte til at bide sig fast, sådan som statsministeren taler så meget om, får taget et yderligere nøk i forhold til vores konkurrenceevnesituation og begge to lader os inspirere af den gode aftale, vi indgik sidste år, om en vækstpakke, som jo i al sin enkelhed gik ud på, at vi på Venstres forslag fra de forudgående finanslovsforhandlinger investerede det fra SU-reformen og kontanthjælpsreformen i danske arbejdspladser.
Det var en tanke, som regeringen til en start var imod, men det endte jo præcis med det, altså at vi lavede en SU-reform og en kontanthjælpsreform, hvor provenuerne blev større end det, regeringen selv havde lagt op til, og vi investerede dem i målrettede skatte- og afgiftslettelser.
Så det, jeg egentlig vil foreslå og også spørge statsministeren om hun vil være indstillet på, er at se en fremtidig beskæftigelsesreform og en vækstpakke II i en sammenhæng, sådan at vi reformerer beskæftigelsesområdet, forsøger at lade os inspirere af de lande, som bruger væsentlig mindre, end vi gør i Danmark, og investerer de penge, vi i fællesskab måtte kunne trække ud af det område, i målrettede skatte- og afgiftslettelser.
Det er et konkret forslag.
Tak for det.
Jamen jeg vil da gerne først og fremmest benytte lejligheden til at ønske statsministeren tillykke med hendes nye regering, også et stort tillykke til de nye ministre, idet jeg kan forstå, at vi har fået en ny regering, ikke rigtig nogen ny politik – på den ene side et SF, som alle nu italesætter som nogen, der har haft en afgørende indflydelse på regeringens hidtidige politik, som nu forlader regeringen, og det sætter sig ikke i nogen forandring – det er lidt svært rigtigt at blive klog på.
Men i hvert fald har vi fået en ny regering, og frem for at være polemisk om det og den kadence, hvormed man besøger vores dronning i så henseende, vil jeg nøjes med at udtrykke en glæde over det og også et ønske om, at ministrene hurtigt kommer i arbejdstøjet.
Der er problemer ude i landdistrikterne, hvor man har svært ved at låne til at bosætte sig, til at erhvervsudvikle.
Der er problemer med parallelsamfund, og så sent som i sidste uge hørte vi formanden for Politiforbundet udtrykke det synspunkt, at man nu har svært ved at patruljere ikke bare på Christiania, som det gjaldt i gamle dage, men også andre steder, og det blev så mødt af en minister for, ja, det hele: by og land og Norden og alting, som sagde: Sådan er det nok cirka.
Der er et problem med velfærdsturisme, der presser sig på, vi har vendt det nogle gange – børnechecken helt konkret.
Og man må jo bare konstatere, at de problemer er uløste og de dårlig nok er under proces.
Derfor vil jeg så bare, og det kommer der ikke meget spørgsmål ud af, udtrykke det håb, at regeringen hurtigt kommer i omdrejninger.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-02-04:
Tak for svaret.
Og jeg deler selvfølgelig holdningen i forhold til den tidligere udenrigsminister hr. Villy Søvndal.
Det er altid trist, når nogen må forlade jobbet på grund af sygdom.
Jeg vil så spørge statsministeren: Når statsministeren nu erkender her i Folketingssalen, at det er et problem – det er sådan, jeg forstår det – for vores demokrati og for vores folkestyre, at der er så mange ministerrokeringer, som der er, i hvilken grad føler statsministeren så selv et ansvar for det?
Statsministeren skal selvfølgelig ikke gøres ansvarlig for, at der er en minister, der bliver ramt af sygdom – det siger sig selv – men statsministeren er jo ansvarlig for, om den regering, hun satte sig i spidsen for tilbage i efteråret 2011, er en regering, der får tingene til at glide, tingene til at fungere, også i et omfang, så man holder sammen på det kollektiv, man nu altså har valgt at stille sig i spidsen for.
Derfor må jeg spørge statsministeren i dag, om statsministeren føler et ansvar for den situation, hun har bragt Danmark i; om hun føler et ansvar for, at vi altså har et kaotisk foretagende set udefra, når man kigger på alle de ministerrokeringer, der er sket, og hvor der altså er tale om, at for syv ministeriers vedkommende sidder ministeren i gennemsnit under 10 måneder, og så kommer der en ny minister til, der skal til at sætte sig ind i stoffet og i virkeligheden starte forfra.
Anders Samuelsen (LA), 2014-02-04:
Jeg prøver igen.
Jeg spørger direkte statsministeren: Synes statsministeren, at det er rimelige regler?
Jamen vil det ikke sige, at hvis man ikke vil ændre reglerne – og det kan jeg forstå at statsministeren ikke vil – så må det jo betyde, at man finder reglerne rimelige.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-02-04:
Vi har jo nogle faste regler for eftervederlag, og jeg tror ikke, at man skal bøje dem efter det tidspunkt.
Vi har nogle helt faste regler, og jeg synes, det er rimeligt at have nogle faste regler, og det regner jeg også med at vi skal fortsætte med at have.
Jamen jeg hørte godt det med Nets.
Ja, Nets er jo noget helt andet.
Vi ejer jo ikke Nets.
Altså, Nationalbanken ejer 10 pct. af Nets.
Det er jo privatejet.
Vi kan nok have forskellige holdninger til, hvor meget man skal gribe ind i den private ejendomsret, men Nets er jo privatejet – bare lige for at vi er klar over det.
Og der er ikke nogen tanker om ændringer i den regulering, der er, af hele det her område med dankort og NemID, så den vil jo fortsætte ufortrødent.
Jeg vil sige, at jeg virkelig vil anbefale, at man nu ikke går ind i en skræmmekampagne om dankort og NemID og alle de her ting, men bare holder fast i, at vi ikke ejer Nets.
Og dermed kan vi selvfølgelig heller ikke bestemme, hvem der må købe Nets.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-02-04:
Jeg spurgte statsministeren til Nets, altså vores dankort, betalingsservice, NemID.
Det plejer at være hr. Kristian Thulesen Dahl, som påpeger, at der ikke bliver svaret.
Jeg tror, at der er mange mennesker i Danmark, som er meget bekymret for, hvordan det kan påvirke dem og deres liv, vores samfund, hvis Nets, altså vores dankort, vores NemID, vores betalingsservice bliver solgt til en privat udenlandsk kapitalfond.
Jeg spørger igen, og så håber jeg, at der nu kommer et svar: Kan statsministeren garantere, at Nets ikke sælges til en udenlandsk kapitalfond, som vi ingen som helst kontrol har med?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-02-04:
Der er et stort flertal i Folketinget, som mener, at vi skal opretholde de regler, vi nu engang har på det her område.
Den diskussion, der har været om en udvidelse af kapitalen i DONG, synes jeg er helt legitim.
Det er rigtigt at have den diskussion, og jeg synes også, at diskussionen afspejler noget, som jeg selv er meget enig i, nemlig at mange mennesker stadig er rystet over finanskrisen og nogle af de virksomheder, som var med til at bidrage til finanskrisen.
Den diskussion har jeg selv deltaget i.
Vi har også gjort en del ved det, fordi vi har strammet op i forhold til den finansielle sektor både i Danmark og i det EU, som fru Johanne Schmidt-Nielsen jo heller ikke bryder sig så meget om.
Men det har vi sådan set gjort i EU.
Så jeg forstår godt den diskussion.
Men jeg beder også om, at diskussionen bliver ført på et sagligt grundlag.
Og når fru Johanne Schmidt-Nielsen starter med at sige, at vi sælger ud af afgørende infrastruktur, bliver jeg oprigtig talt bekymret for, om det saglige grundlag har været til stede.
Der har aldrig været en plan om, at vi skulle sælge DONG, det vil sige, at staten ikke skulle eje mere end halvdelen af DONG.
Nu har vi fået en kapitaludvidelse på en lille del af DONG.
Hvorfor?
Fordi det var nødvendigt, for at vi kunne investere i grøn energi og skabe flere arbejdspladser i Danmark.
Så jeg håber også, at Enhedslisten og fru Johanne Schmidt-Nielsen vil være med til at rydde op i nogle af de diskussioner, der har været, for vi sælger ikke afgørende infrastruktur, og vi sælger ikke DONG, som nogle er kommet til at sige i debatten om den her kapitaludvidelse i DONG.
Jeg synes, hr. Kristian Thulesen Dahl roder lidt rundt i det, også i mine svar.
For jeg sagde, at der var nogle af rokaderne, jeg gerne havde været foruden; jeg havde da gerne været foruden de rokader, der handler om, at der har været tale om sygdom, eller at SF er trådt ud af regeringen, eller at SF har fået ny formand; det ville jeg da gerne have været foruden.
Synes jeg så, at regeringen fungerer godt?
Ja, det synes jeg.
Og hvad skal vi så måles på?
Ja, vi skal selvfølgelig måles på resultaterne.
Nogle gange bliver vi af oppositionen beskyldt for, at vi gør for meget, at vi er gået reformamok, at vi laver for meget, og andre gange bliver vi beskyldt for, at vi ikke får gjort tingene.
Så nu må oppositionen også vælge, hvad det er for en kritik, man skal have af regeringen.
Jeg synes jo, at regeringens resultater taler deres eget tydelige sprog.
I torsdags var der mange nyheder, der var vigtige, men en af de nyheder, som ikke fik så meget opmærksomhed, var, at vi har den laveste ledighed i 4 år – den laveste ledighed i 4 år!
Det er da noget, der er værd at tale om, og et fornuftigt resultat, som jeg egentlig synes er meget vigtigere end den diskussion, som hr. Kristian Thulesen Dahl har startet her i dag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-02-04:
Det må jeg sige at jeg overhovedet ikke forstår et ord af, altså at det ikke på nogen måde skulle være et problem – det giver statsministeren nu udtryk for – at der på godt 2 år er 26 ministerrokeringer.
Altså, vi har syv ministerier, hvor der har været mindst tre forskellige ministre, og hver minister har i gennemsnit siddet i under 10 måneder.
Vi har en lang liste af sager, som har været i gang på den ene eller på den anden måde, og som bliver forsinket, udskudt, trukket tilbage osv., fordi der kommer en ny minister på området.
Man bruger her i spørgetimen forklaringen, at der nu kommer forhandlinger på et område; og så bliver forhandlingerne udskudt, for nu skal der altså sadles om i regeringen.
Betyder det i virkeligheden – det spørgsmål vil jeg gerne stille statsministeren, og det kunne så være mit sidste spørgsmål, for jeg får ikke lov til at stille flere – at statsministeren ikke ville se det som noget problem, hvis man de næste 1½ år, indtil vi får et folketingsvalg, stadig væk har ministerrokeringer i samme omfang; altså, det vil statsministeren synes er helt fint og ikke noget problem?
Det er da grundlæggende et problem for vores demokrati og for vores folkestyre, hvis det ikke fungerer med hensyn til det.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-02-04:
Jeg skal bede hr. Kristian Thulesen Dahl om ikke at lægge mig ord i munden.
Jeg har sagt, at der er nogle af de rokader, der har været, som jeg ikke har ønsket, men som er kommet af omstændighederne.
Men jeg synes da ikke, det er et problem, og jeg synes, vi har dygtige ministre, som har arbejdet hele tiden.
Og jeg kan i hvert fald ikke huske, at nogen på noget tidspunkt har sagt – hvis vi kigger lidt tilbage i tiden – at det var hr. Anders Fogh Rasmussen, den tidligere statsministers, problem, at Konservative skiftede formand, mens de sad i regering.
Ikke rigtig.
Et parti må jo gøre, som de vil.
Man kan skifte formand, og det betyder selvfølgelig noget for en regerings sammensætning.
Sådan er det jo.
Og det synes jeg da bare man skal have respekt for.
Jeg skal nok påtage mig ansvaret for rigtig mange ting, men lige præcis om der er et formandsskifte i SF, eller om SF foretrækker at være uden for regeringen, tror jeg ikke jeg kan tage på min kappe og påtage mig et ansvar for.
Jamen jeg kan i hvert fald konstatere, at fru Johanne Schmidt-Nielsen ikke helt har forstået det.
For når man siger, at vi har solgt ud af afgørende infrastruktur, så er det jo lodret forkert.
Og det ville egentlig klæde fru Johanne Schmidt-Nielsen at få det rettet, for det passer jo simpelt hen ikke.
Men jeg er enig i, at det er det billede, der er blevet tegnet i den her debat; der er blevet tegnet et billede af, at vi sælger ud af afgørende infrastruktur; der er nærmest blevet tegnet et billede af, at vi sælger hele DONG.
Intet kunne ligge os mere fjernt.
Så har jeg også godt hørt, at fru Johanne Schmidt-Nielsen nærmest har talt om, at det er udemokratisk – det gjorde hun ikke her, men det har hun gjort i medierne.
Jeg skal bare minde om, at det her er en beslutning, som har været kendt siden den 2. oktober 2013, at regeringen og en meget stor kreds af forligspartier er enige om den her beslutning, at der har været stillet 164 spørgsmål i to samråd til finansministeren.
Så jeg har vanskeligt ved at se, at det er en sag, der ikke er belyst, og som ikke har været debatteret.
Men jeg skal også bare minde om, at Folketinget er fuldstændig legitimt valgt til at træffe beslutninger, og den her beslutning har vi truffet med et meget stort flertal.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-02-05:
Tak, hr. formand.
Vil ministeren med henvisning til de mange dårlige nyheder om boligejere, der er kommet i økonomisk og forsikringsmæssig klemme efter stormen Bodil og stormflodens efterfølgende skader, redegøre for, hvilke initiativer ministeren vil tage for at hjælpe de mange berørte familier?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-02-05:
Jeg vil gøre nøjagtig det samme, som jeg oplyste om i sidste uge her i spørgetiden, nemlig at jeg har bedt Forsikring & Pension og Stormrådet om at gennemgå, på hvilket grundlag man giver folk erstatning i forbindelse med de stormskader og stormflodsskader, som skete i forbindelse med den sidste storm.
Lige så snart jeg modtager et resultat herfra, indkalder jeg Folketingets partier i forhold til at få en drøftelse af, hvordan vi kan sikre, at der bliver givet nogle rimelige erstatninger til de mennesker, der har været udsat for stormflod.
Jeg vil ikke love konkrete penge her i salen i spørgetiden, men jeg vil godt love, at vi vil forfølge hele området og gå det igennem.
Jeg vil sige, at når vi skal have rigtig, rigtig store vækstvirksomheder i Danmark – og det synes jeg også vi skal – og man kigger inden for de sidste 30-40 år og ser på, hvor mange af vores nyere virksomheder, som er vokset til over 1.000 ansatte, så er det bekymrende få.
Det er i hvert fald et fokuspunkt, som regeringen vil have i forbindelse med forårets forhandlinger med også partiet Venstre, sådan at vi kan få nogle virksomheder, der er lidt større, og som kan være med til at trække nogle af de lidt mindre virksomheder i gang, med henblik på at vi kan få en god entreprenørskabsånd her i Danmark.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-02-05:
Tak, hr. formand.
Det er da rigtigt, at spørgsmålet har været rejst hernede flittigt af andre også før mig, men grunden til, at vi vil have det op igen, er selvfølgelig, at man kan sige, at for hver uge der går, jo flere dårlige eksempler kommer der frem om, at folk føler, at de i høj grad er i en forsikringsmæssig og naturligvis også økonomisk klemme.
Vi får mange henvendelser, og jeg er sikker på, at ministeren også har fået mange henvendelser, og det er selvfølgelig det, det går på.
For hver uge der går, er der en masse forskellige udfordringer for de her mange berørte familier, og det er selvfølgelig fint nok, at ministeren vil nedsætte et udvalg med nogle, som skal se på det her, og hvad man lovgivningsmæssigt kan gøre, men det er jo noget, der er ret presserende.
Jeg ved jo, at ministeren selv har været ude at besigtige de her steder, bl.a. ved Jyllinge osv., og også har sagt, at de her berørte borgere selvfølgelig skal have en god og anstændig behandling, og det er jo bl.a., at de får hurtig sagsbehandling, og at de hurtigt får svar på de spørgsmål, som de måtte have.
Det er jo i forbindelse med det, at jeg selvfølgelig ser frem til, at ministeren måske vil være lidt mere konkret end i det svar, der bliver givet nu, på, hvad tidshorisonterne er for de her mange sager.
Så jeg synes, ministeren skal gøre sig mere umage med det her end bare at sige, at der er nogle, der kigger på sagen.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-02-05:
Hvad havde spørgeren forestillet sig?
Skulle man selv trave ind og begynde at vade sagerne igennem eller sige, at vi vil have et svar, inden I har undersøgt tingene grundigt?
Vi er jo nødt til at sørge for, at tingene bliver undersøgt grundigt, sådan at de mennesker, når de på et tidspunkt skal have et svar, får et korrekt svar.
Man kan ikke bede regeringen om, at vi skal komme med et ukorrekt svar.
Jeg har jo bedt folk om at undersøge de her ting for at sørge for, at tingene er i orden, og jeg har endda tilkendegivet, at vi gerne vil lave lovgivning med tilbagevirkende kraft og andet, og så synes jeg da, det er noget underligt noget at stille sig op og anklage regeringen for ikke at gøre noget, al den stund vi har sat nogle mennesker til at gøre det her.
Vi har lovet at ville gøre tingene korrekt og ordentligt over for de mennesker, der bliver berørt af det her, så jeg forstår ikke, hvor spørgeren vil hen.
Spørgeren må da være interesseret i, at tingene også foregår på en korrekt og ordentlig måde.
Jørn Dohrmann (DF), 2014-02-05:
Tak for det.
Jeg vil så sige til ministeren, at jeg tror, det er længere tid siden end 1 uge, vi havde besøg af stormen her.
Og jeg vil jo gerne have ministeren til at forholde sig til, at det er længe siden.
Det var allerede sidste år, der første gang skete noget her.
Man kunne jo se, at under den tidligere regering, dengang vi havde Seestkatastrofen, var man hurtigt ude med at sige: Ja, selvfølgelig skal de have hjælp på den ene eller anden måde.
Det samme kunne man jo godt forvente, altså at borgerne kunne få at vide: Ja, I kan få hjælp.
Vi skal nok strikke en eller anden afgørelse sammen, så I får hjælpen.
Hvordan den helt nøjagtig ender, ved vi ikke på nuværende tidspunkt.
Men indtil nu vil borgerne ikke få det her klare svar, som jeg tror mange forventer at få.
Derfor vil vi jo gerne vide, hvad det er, ministeren lægger op til her: Er det, at man kun får lidt dækket af sin forsikring, og så vil ministeren ikke hjælpe, eller vil ministeren gerne finde en løsning, som dækker det hele hundrede procent?