Bjarne Laustsen (S), 2008-04-03:
Det er som regel sådan, at når regeringen er i knibe, ved den, hvor den skal begive sig hen.
Det sker jo en gang imellem, og hvis det er fornuftige ting, kigger vi på dem.
Men det lovforslag, vi behandler her i dag, skal jo også ses i lyset af, at den forrige minister lavede en meget smal aftale i Folketinget om fiskerireguleringen.
Efterfølgende blev vi jo ikke indbudt til forhandlinger om noget som helst angående tingene, og derfor er det jo et meget snævert flertal, der styrer fiskeripolitikken.
Nogle af tingene i lovforslaget ligger jo klart i forlængelse af aftalen om en ny regulering, FKA-modellen, puljefiskeri osv.
Hvis det er fornuftige ting, ministeren kommer med, er vi jo altid til at tale med, og det vil vi også være i den her sag.
Men det er klart, at når man for et par år siden traf beslutning om, at man ville forære alle havets ressourcer til de fiskere, der er her i dag, og bagefter kommer med en hel masse ændringer, giver det selvfølgelig grund til overvejelser, for man kan jo altid diskutere, om den måde, det skete på, var klog, om vi får det bæredygtige fiskeri, som vi alle sammen gerne vil have, og om vi får et fiskeri, der er så alsidigt, at man kan starte i en jolle og slutte i en jolle.
Vi vil gerne have mangfoldighed og ikke bare nogle store fartøjer; der skal være bred mulighed for at fange de forskellige fiskearter, som vi har.
Jeg skal over for ministeren gentage ønsket om, at lovforslaget bliver delt op.
Det synes jeg sagtens der kan argumenteres for, og det er i hvert fald noget, vi vil fremføre under udvalgsbehandlingen, hvis ministeren ikke vil tage stilling til det i dag.
Med hensyn til habitatdirektivet er det ganske fornuftigt at diskutere spørgsmålet om, hvordan vi sikrer biodiversitet og fuglebeskyttelsesområder i forbindelse med udførelsen af et erhverv.
Vi kan se af høringssvarene, at fiskerne synes, man skal vente lidt, fordi man ikke kender konsekvenserne, og vi ved, at i disse år er der et stort pres på fiskeriet, både på grund af alle de regler, der bliver trukket ned om ørerne på dem, og på grund af brobygning, opstilling af havvindmøller, zoner og kabelnedlægning osv.
Det er noget, vi også skal kigge på i forbindelse med udvalgsarbejdet, for de forhold skal vi selvfølgelig også have øje for.
Så er der spørgsmålet om harmoniseringen af nogle bøder.
Her har jeg lagt mærke til, at når man harmoniserer, er det altid opad.
Man kunne jo også gå den anden vej, men det ligger ikke lige for i regeringen.
Der skal selvfølgelig være en sammenhæng mellem størrelsen af den bøde, man får, og den forseelse, man har begået, og vi vil kigge på, om de to ting er i overensstemmelse med hinanden.
Når vi er til generalforsamling i fiskeriforeningerne, får vi tudet ørerne fulde af - det tror jeg også Venstres ordfører får - at fiskeriet er det hverv, der er lagt flest byrder på overhovedet, og hvor der gives de største bøder.
Man går endda så vidt, at man kalder dem dummebøder, som også hr. Jens Kirk var inde på, uden dog at bruge det ord.
Når det drejer sig om forhøjelse af prisen for fisketegnet, er det en socialdemokratisk opfindelse at bruge pengene fra lystfiskere og fritidsfiskere til indbetaling til en fond, der kan være med til at sikre yngelpleje.
Om der er ubalance, om der skal flere penge til, og om det er rimeligt med større indbetaling fra dem, der bruger ordningen, vil vi godt være med til at se på.
Andre har sagt, at i disse tider, hvor der er smalhals, er det måske mere rimeligt at sige 2 gange 5 pct. og lave en indfasning, og det synes jeg da også er noget, vi skal kigge på.
Vi vil også godt kigge på hele konceptet.
I starten var det vistnok 75 kr., eller var det 100 kr., og derfor kan man selvfølgelig sige, at det måske vil være mere rimeligt at følge den almindelige prisudvikling fremover.
Det vil vi gerne kigge på, men vi vil ikke have et system, hvor ministeren bare får mulighed for at håndtere de ekstra penge, der kommer ind, men at det bliver en lukket kasse, og at pengene går specifikt til de formål, som vi har været med til at bestemme.
Så er der spørgsmålet om hjemmel til at indføre en observatørordning.
Der er meget stor forskel på, hvad fiskerne mener fiskebestanden kan tåle af fiskeritryk, og hvad biologerne mener der er til rådighed, og derfor er det fornuftigt nok, at vi kigger på en række strækninger.
Vi har tidligere talt om satellitovervågning, og der har været talt om videoovervågning, men jeg tror, det er rigtig godt med en dialog, hvor fiskerne og biologerne snakker sammen om det her, og derfor kan det være udmærket at få sådan nogle ordninger.
Lad mig i den forbindelse sige, at jeg simpelt hen er målløs over, at efter at vi herinde har foræret fiskerne alle fiskene kvit og frit og de sælger dem og de bliver kapitaliseret, og at de fiskere, der er tilbage, skylder flere penge væk, end de nogen sinde har gjort, bruger vi samtidig 250 mio. kr., altså en kvart milliard, på at kontrollere 2.000 erhvervsfiskere.
Det synes jeg godt nok er meget, så der er god grund til at dele lovforslaget op.