runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-04-17:
Så kan jeg sige, at det er rigtigt, at det ikke har nogle offentlige omkostninger, fordi man formulerer i lokalplanen, hvilke krav man skal stille, men det har naturligvis nogle omkostninger for bygherrer.
I den forbindelse er vi i gang med udvikling af ting og sager, så det er klart, at det vil påvirke bygherrers økonomi, og det, jeg hørte, da vi var ude og indvie disse huse, var 20-30 pct.
Jytte Wittrock (S), 2007-04-17:
Så må jeg jo forstå det sådan, at man fra konservativ side er mere interesseret i at bevare den enkeltes frihedsgrad, end man er i at puste en udvikling i en retning, der er positiv, og som man i øvrigt også selv synes er en positiv retning.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-04-17:
Jamen jeg kan ikke forstå, hvad forundringen går på, for jeg forklarer jo, at det set fra Det Konservative Folkepartis side er væsentligt, at det foregår på en frivillighedsbasis.
Jeg dokumenterer, at det allerede foregår, og jeg dokumenterer også en begejstring for, at vi har svanemærkede huse.
Bygherren og dermed grundejeren må jo selv tilrettelægge sit byggeri inden for de rammer, som ligger i lokalplanen.
Der er nu åbnet op for lavenergihuse, hvilket jo er en ny mulighed for at stille krav, og det synes jeg er rimeligt.
Hvis man vil gå videre, ja, så må det blive på kommunens egne arealer, hvis man vil have sikkerhed for, at man f.eks. kan have svanemærkede huse eller de såkaldt neutrale huse, eller hvad vi snakkede om før.
Jytte Wittrock (S), 2007-04-17:
Jeg er lige så forundret som de forrige spørgere, når jeg hører, at den konservative ordfører ikke er interesseret i at gå længere i processen, når man nu skal forhandle om lovforslaget.
Der står i lovforslaget, at der ikke stilles videre krav til kommunerne, men at de får flere muligheder.
Er det dog så forfærdeligt, hvis en kommune får den mulighed, og hvis man på demokratisk vis i kommunen finder, at man har lyst til gå videre, så at stille nogle planer op i lokalplanen om, at der også skal være energimærket materiale?
Jeg kan da ikke forstå, at man fra konservativ side er så bange for at give den mulighed videre.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-04-17:
Ja, det er jo det, der fremgår af lovforslaget, og det havde vi ikke tænkt os at stramme op på i denne omgang.
Man kan vel sige, at det er en meget fornuftig balance, der er fundet.
Steen Gade (SF), 2007-04-17:
Jeg skal vel ikke belære Det Konservative Folkepartis ordfører om, at hvis man nu åbnede op for, at der blev stillet krav om, at der kunne laves lokalplaner, hvor det skulle være svanemærkede huse, så ville det være meget, meget lettere at få de produkter på markedet.
Men mit spørgsmål går på spørgsmålet om kollektive varmeforsyningsanlæg og hensynet til dem.
Hvis der er kollektive varmeforsyningsanlæg og man kan argumentere for, at man her er nødt til at aftage varme fra det varmeforsyningsanlæg, er det så et absolut krav, at man ikke kan få lov at stille krav på energisiden, der er skrappere end det, der normalt eksisterer?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-04-17:
Ja, det kan man godt sige.
Jeg lægger vægt på, at resultatet kommer i spændingsfeltet mellem forbrugerne og dem, der bygger husene, forskning og udvikling, hvor man stadig laver nye tiltag, og så i høj grad svanemærket, som jeg mener er et fremragende instrument til at vise, at der indgår miljøvenlige materialer, og at producentleddet også tvinges til at fremstille miljømærkede produkter.
Der er jo i høj grad tale om, at hvis køberne af husene stiller krav om svanemærkede produkter, vil der også komme flere svanemærkede produkter på markedet.
Et af problemerne i Herfølge var jo, at der kun er få leverandører, og at det dermed er svært at få konkurrencedygtige priser.
Man kan jo ikke opstille det som modsætninger.
Vi har nogle forbrugere, som skal købe et hus, og som gerne vil have sikkerhed for, at det hus er et lavenergihus.
Det kan de nu få, og det kan der også stilles krav om, men vil de f.eks. have et svanemærket hus, ja, så må de jo stille det krav, at de gerne vil købe et svanemærket hus.
For os er frivillighed og det ansvar, man påtager sig i forbindelse med ens boligs indretning, ikke to modsætninger, men det er hinandens forudsætninger.
Steen Gade (SF), 2007-04-17:
Jeg vil fortsat med nogen forundring høre på Det Konservative Folkepartis ordfører her.
Det er jo bygningsreglementets bestemmelser, man henviser til, der kan stilles krav om.
Der er godt nok flere klasser, det ved jeg godt, men dybest set er det jo bygningsreglement.
Vil det virkelig sige, at når Det Konservative Folkepartis ordfører holder en stor tale om svanemærkede huse, så er det samtidig en anbefaling af, at vi ikke må lave en lovgivning, som giver kommunerne mulighed for at stille krav om svanemærkede huse?
FTTMO77.FM Page 5626 Friday, August 24, 2007 9:33 AM
Johs. Poulsen (RV), 2007-04-17:
Sagen er jo bare den, at lovforslaget, som det er udformet i øjeblikket, ikke tager højde for, at man rent faktisk kan gå ind og stille krav herom.
Jeg forstår godt, at det er dejligt, at man nogle steder frivilligt kan opnå løsninger på det, og det er glimrende; der er jo kun grund til at sige, at det er glimrende.
Men hvorfor ikke imødekomme ønsket om, at der også i en række sammenhænge vil kunne stilles krav af den karakter, hvis man i øvrigt er så begejstret, og hvis man i øvrigt mener, at det her er vejen frem?
Nu hørte jeg på Venstres ordfører, at man måske fra Venstres side var villig til at gå længere end den formulering, der var i lovforslaget; sådan måtte jeg forstå det.
Jeg vil derfor spørge den konservative ordfører: Er også Det Konservative Folkeparti villige til at gå længere end det, der ligger i lovforslaget, i alt fald i en debat mellem første og anden behandling om, om man kan imødekomme bl.a. kommunernes ønsker?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-04-17:
Jeg er helt enig med den radikale ordfører, hr. Johs. Poulsen, i, at udviklingen af materialer og dermed metoder er vejen frem, og at boligen er central, når vi skal se på det enkelte menneskes energiforbrug, og at det derfor er meget vigtigt, at man hurtigst muligt får nogle nye og bedre metoder.
Derfor er jeg også meget begejstret for »Fremtidens Parcelhus«, som jeg har fortalt om, fordi det derved viser sig, at det i hvert fald på frivillighedsbasis har været muligt at opføre ejendomme, som lever op til de bedste krav, som vi kender nu.
Vi mener, at vi med lovforslaget er kommet en del af det her i møde ved at åbne op for lavenergibebyggelse og for, at der dermed kan stilles krav, men det skal foregå med frit metodevalg.
Johs. Poulsen (RV), 2007-04-17:
I Det Radikale Venstre er vi optagede af, at man så hurtigt som muligt får udviklet byggetyper, materialer og metoder i byggeriet, som hurtigst muligt kan give et langt mindre energiforbrug i bygningerne, både boliger og andre former for bygninger, end der er i dag, fordi det er en af de nemmeste gevinster at hente i kampen mod global opvarmning, for nedbringelse af de følger, der er deraf.
Derfor vil jeg spørge den konservative ordfører
: Hvad er grunden til, at man i lovforslaget lægger en række begrænsninger på mulighederne for at gå så langt som muligt ad den vej?
Vi kan både se det i høringssvarene, og der er også refereret lidt til det i debatten allerede, at mange kommuner jo har ønske om at kunne gå betydelig længere i kravene til det her.
Hvad er baggrunden for, at man lægger så betydelige begrænsninger ind i lovforslaget, som der er tale om?
Jesper Langballe (DF), 2007-04-17:
Der er formentlig ikke nogen her i Tinget, der har et ønske om, at børn sendes ud i det blå til en uvis skæbne, så jeg synes i og for sig, at spørgsmålet er meget mærkeligt.
Men jeg synes, at det er afgørende, som der også bliver sagt i det her lovforslag, at man straks sætter i gang med en eftersøgning af forældrene.
Det skal først og fremmest ske efter værgens vurdering af barnets tarv.
Steen Gade (SF), 2007-04-17:
Det er det jo, men det handler om, hvordan man angiver sådan et måltal.
Det kunne f.eks. være hvor meget transportarbejde pr. medarbejder i virksomheden
, men det er jo i virkeligheden ren teknik.
Sådan nogle ordninger har jeg set fungere f.eks. i Californien, så det er i hvert fald ikke opfundet ud af den rene blå luft.
Det var den amerikanske luft.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-04-17:
Iværksættervirksomheder, som er det, vi gerne vil fremme, virksomheder med nye erhverv, som altså er i vækst, vil man jo pålægge en ganske stor begrænsning, hvis det er, at de skal trafikplanlægge uden at kende omfanget af transport til og fra virksomheden.
Vi arbejder for mindre CO2, mindre forurenende biler og mange andre forslag, men mulighederne for infrastruktur og dermed at kunne komme frem og tilbage er vel essentielle for virksomhedens overlevelse.
Steen Gade (SF), 2007-04-17:
Det drejer sig om at tænke på, hvad forureningselementet er fra den ny type virksomhed, it, kontorbygninger osv.
Det er jo ikke luftforurening på den måde.
Det er jo ikke forurening ud gennem kloakken eller sådan noget.
Men den forureningsbelastning, som det vil være at have den slags virksomheder liggende, er jo sådan set, om trafikken bliver for stor i området.
Og der kan man forestille sig – og jeg har mødt sådanne steder i verden – at man faktisk har sådan nogle regler, hvor man pålægger virksomhederne at lave et kørselsregnskab, og hvor man så finder et beregningsgrundlag for, hvor meget transport der må komme til og fra virksomheden.
Så er det virksomhedens opgave at finde løsningerne inden for den ramme.
Flere af medarbejderne kan køre sammen og den type initiativer, som man jo heldigvis arbejder med i forvejen på de fleste virksomheder.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-04-17:
Jeg kunne bare godt tænke mig at få udbygget den der sjove tanke med, at man har en privat virksomhed, og at man stiler krav om, hvor mange privatbiler der må køre til og fra virksomheden.
Hvordan skal de så komme frem og tilbage, kan man sige?
Og hvordan harmonerer det med det her forslag, som jo i virkeligheden åbner op for udbygning af infrastrukturanlæggene, og dermed at virksomhederne kan medvirke til at gøre muligheden for at komme til og fra virksomheden bedre?
Er det så investering i cykelstier, eller hvad har SF tænkt sig?
Johs. Poulsen (RV), 2007-04-17:
Det kan man naturligvis sagtens forestille sig.
Nu skal byggepriser jo ses i sammenhæng med FTTMO77.FM
Page 5629
Friday, August 24, 2007 9:33 AM
hele levetiden og den besparelse, der ligger efterfølgende på energiforbruget, og der er det jo ofte sådan, at alt efter hvilke forrentningsprocenter man lægger ind, kan det være en god idé at anvende flere penge i en byggefase og senere spare dem i driftsfasen.
Men lad mig derudover også sige, at jeg jo har stor tillid til, at kommunerne, når de siger til os: Kunne vi ikke få de her flere redskaber?
så har de naturligvis inde i deres overvejelser, om det også er fornuftigt af dem at foretage den her type planlægninger.
Jeg er da sikker på, at kommunerne ikke vil foretage den her type planlægninger, hvis de ikke tror på, at de er i stand til at fylde planerne ud.
Det tror de på; de er tættest på det; det er dem, der sidder og forhandler med bygherrerne hver eneste dag; det er dem, der har det detaljerede kendskab til, hvad der foregår.
Jeg har meget stor tillid til, at det, de fremfører om et emne som det her, skal man virkelig lytte efter, og jeg er helt sikker på, også med den normale tilgang, Det Konservative Folkeparti har til det her område, at man i virkeligheden også gerne vil fra konservativ side.
Det var selvfølgelig rart at få en kontekst til spørgsmålet, for det her er jo ikke noget, der nødvendigvis har en offentlig udgift i sig.
Det, at man går ind og lokalplanmæssigt stiller krav til, hvordan forskellige områder skal udvikle sig, og hvad de skal indeholde, er jo netop krav, som man stiller til de private aktører, som er på området, krav, som driver en udvikling frem.
Så det er i alt fald ikke den offentlige økonomi, der berøres.
Og lad mig så også sige, og det har jeg jo da ofte hørt den konservative ordfører nævne, at når man udvikler ny viden og teknologi og nye metoder og positive måder at gøre tingene på, ikke mindst i miljø- og energiperspektivet, så er det faktisk noget, man meget hurtigt kommer til at tjene på.
Så jeg vil da sige: Har vi råd til at lade være?
Eyvind Vesselbo (V), 2007-04-17:
Det er korrekt, at der er for mange vildtlevende mink i naturen,
Men der er jo allerede, som ministeren også nævnte det, gjort meget for at komme problemet til livs.
Problemet med tilførslen af nye mink til naturen, hvis man kan sige sådan, på grund af utilstrækkelig indhegning er ikke længere det største problem.
Her er der effektive regler på området.
Når fødevareregionerne fører et effektivt tilsyn med minkavlernes opfyldelse af hegningsreglerne, er den første del af problemstillingen med mink i naturen løst.
Problemet er nu den anden del af problemstillingen, nemlig at iværksætte tiltag, så de dyr, som allerede er i naturen, bekæmpes effektivt.
Og det er en opgave, hvor Vildtforvaltningsrådet har vedtaget en handlingsplan, som Skovog Naturstyrelsen er ved at føre ud i livet.
Projektet hedder »Projekt minkbekæmpelse«.
Så der er taget fat på problemerne.
Venstre mener, at det, der ligger i de initiativer, er den rigtige måde at gribe tingene an på.
Og så skal man jo samtidig huske på, at en del af de mink, som lever vildt ude i naturen, er der, fordi der er nogle, som indimellem slipper nogle mink ud i naturen fra minkfarmene, så de kommer til at leve vildt ude i naturen.
Det er jo med til at skabe de problemer, som vi har i dag.
I »Projekt minkbekæmpelse« tages en lang række initiativer, som har til formål at få bragt antallet af vildtlevende mink ned eller at få fjernet antallet helt.
Derfor kan Venstre ikke støtte forslaget, fordi der faktisk er sat så mange gode ting i gang.
Lad nu dem virke!
FTTMO77.FM Page 5635 Friday, August 24, 2007 9:33 AM
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-17:
Det har jeg i hvert fald tænkt mig at gøre, og jeg ser frem til, at hr. Jesper Langballe så støtter det ændringsforslag, så vi bedre kan sikre børnene mod at blive hjemsendt til en usikker tilværelse i deres hjemland.
Rikke Hvilshøj (V), 2007-04-17:
Jeg mener, det er et meget vigtigt element – og det fornemmer jeg også at der er enighed om – at når den periode, de kvinder er her, jo på et tidspunkt får en ende, er det også det mest forsvarlige at udnytte den periode.
Det er derfor, vi har lagt i lovforslaget, at det skal sikres, at perioden bliver brugt til det, så man ikke lige pludselig står efter 100 dage, og kvinden faktisk skal rejse ud, og der måske slet ikke er taget hånd om det.
FTTMO77.FM Page 5655 Friday, August 24, 2007 9:33 AM
Søren Krarup (DF), 2007-04-17:
Dette ser ud til at være et udmærket forslag til sikring af au pair-pigers sikkerhed og tryghed i deres stilling.
Når man selv har haft døtre, der har været au pair i udlandet, så har man lært at værdsætte denne fortræffelige ordning til opnåelse af fortrolighed med et andet lands liv og kultur, og det er rigtigt, at der nok ikke kan tænkes nogen bedre vej til at blive fortrolig med det fremmede lands virkelighed.
Men naturligvis kan denne private stilling misbruges, og lige så naturligt må den tjenendes tryghed i stillingen sikres, og det er jo hertil, at dette lovforslag skal tjene.
Jeg er overbevist om, at der vil være fuld enighed i denne sal om denne sag.
Friday, August 24, 2007 9:33 AM
Jeg husker et forberedende møde, hvor alle detaljer i en au pair-piges forhold blev gennemgået, og hvor især min fortræffelige ven, hr. Morten Østergaard, var utrættelig i at pege på forhold, der skulle tages op til overvejelse.
Så vidt jeg husker, nåede vi til farven på tapetet i det værelse, au pair-pigen naturligvis skal have stillet til rådighed, og jeg tror at turde sige, at hvis ikke dette tapet får en smuk og passende farve, så er det ikke hr. Morten Østergaards skyld.
Jo, alt har betydning, når vi vil hjælpe de unge piger til et godt og udbytterigt ophold i vort lille fædreland.
Det siger sig selv, at vi først og fremmest må sikre dem imod misbrug og udnyttelse.
De karensperioder, der indføres i lovforslaget, kan være vanskelige at bedømme, men umiddelbart synes det mig rimeligt, at man på denne måde deler dem op i en 10-årig karensperiode for groft misbrug eller direkte vold og en 5-årig karensperiode for mindre alvorligt misbrug, mens den 2-årige karensperiode finder anvendelse ved mindre misbrug og forseelser.
Vi har intet at indvende.
Vi har måske heller ikke alt for mange erfaringer som baggrund for indvendinger.
Vi accepterer forslaget i respekt for de mere indsigtsfuldes viden og erfaring og vil være villige til at godkende en hvilken som helst tapetfarve, som hr. Morten Østergaard måtte finde det passende at foreslå, ligesom vi også siger ja til oprettelse af et register over de værtspersoner, som ikke har levet op til deres ansvar over for den au pair-pige, der har været i deres hjem.
Kort sagt, forslaget synes os indlysende, velovervejet og meget grundigt i sine detaljer, og vi siger ja til det.
Irene Simonsen (V), 2007-04-17:
Au pair-ordningen er jo oprettet for, at man kan få et ophold i en periode i Danmark, lige så vel som mange danske unge rejser – det gjorde de i hvert fald tidligere – både til USA og til Bruxelles og til England for at blive au pair med henblik på at skulle hjem igen.
Det er kun et kort au pair-ophold, hvor man bare er kort inde og lære og have nogle oplevelser i et andet land og så skal hjem igen.
Hvis det skal være sådan en åbning til, at man nu pludselig kan få et varigt ophold i Danmark, så er det jo slet ikke det, au pair-ordningen er tænkt som.
Jeg må så sige, at det kan være, jeg ikke udtrykker mig tydeligt nok, for jeg kan jo tydeligt se på hr. Morten Østergaards ansigtstræk, at han mener, at jeg er fuldstændig galt afmarcheret her, men det var faktisk det, jeg gav udtryk for, nemlig at hvis au pair-ordningen, som er en god ordning, skal til at misbruges og bruges til, at man nu kan komme ind og få et varigt ophold i Danmark eller få andre opholdsgrundlag her på sigt, så er det ikke meningen med au pair-ordningen, som er en god ordning.
Morten Østergaard (RV), 2007-04-17:
Nu var det jo en tidligere integrationsminister, der nærmest opfordrede folk til at bruge au pairordningen til at lære Danmark at kende, hvis de var kommet i klemme i familiesammenføringsreglerne.
På den måde kan man sige, at det i hvert fald tidligere har været regeringens politik, at man godt måtte det.
Men det, jeg er optaget af her, er, at jeg et eller andet sted synes, det er besynderligt, at man, hvis man har søgt om og fået afslag på at komme til Danmark for at arbejde eller for at studere, så ikke kan få lov til at komme hertil som au pair.
Hvis nu man bare gerne vil lære Danmark at kende, er det så ikke nogle mærkelige regler?
Irene Simonsen (V), 2007-04-17:
Nej, det synes jeg ikke.
Den formodningsregel forvaltes jo også individuelt.
Jeg kender faktisk også et eksempel, som jeg dog alligevel af gode grunde ikke kan udtale mig om her på Folketingets talerstol, fordi det hører under det, der hedder fortrolige oplysninger, på, at au pair-ordningen har været misbrugt både til familiesammenføring og til studieophold og andre måder at komme til Danmark på, hvis man ellers ikke var berettiget til at komme til Danmark.
Så jeg synes, det er i orden, at man går ind og sikrer sig her.
I september sidste år beskrev gratisavisen 24timer en række hovedrystende eksempler på, hvordan udenlandske au pair-piger blev brugt som ulovlig arbejdskraft, nogle blev endda udsat for vold af værtsfamilierne, og andre igen udsat for grove seksuelle krænkelser.
Det er også ærgerligt, at en så god ordning, som au pair-ordningen er, på den måde skal blive misbrugt.
Au pair-ordningen er faktisk en rigtig god foranstaltning, hvor man kan have unge mennesker på tværs af landegrænser, kulturer og traditioner til at komme og få oplevelser og indgå i et familieliv, mange gange også på lige fod med den øvrige familie, og for de lommepenge, de så får, mens de er au pair, kan de arbejde eller hjælpe til i huset med de almindelige gøremål, der nu er i en familie og en husholdning.
Det er ærgerligt, da vi jo i mange år har haft gode traditioner for au pair-ordningen, at nogle misbruger den tillid, som systemet med sådanne gode ordninger indebærer.
Det kan vi selvfølgelig ikke leve med.
Derfor har integrationsministeren og også regeringen taget initiativ til at indkalde samtlige partier her, så vi kunne snakke om, hvordan vi kommer det misbrug, som finder sted, til livs.
Det har vi så i bred enighed forhandlet og har fundet, synes jeg, nogle rigtig gode metoder til, hvordan vi kan komme det til livs, således at vi også lægger det lidt proportionalt op i forhold til det misbrug, der finder sted.
I lovforslaget her opererer man med en 10-års-karensperiode, en 5-års-karensperiode og en 2-års-karensperiode for de værtsfamilier, som misbruger au pair-ordninger og dermed også misbruger de au pairer, der kommer til dem, hvilket jo som sagt i min indledning af talen er dybt forkasteligt.
Så det skal stoppes.
Man gør også det, at man vil oprette et register over værtspersoner, der har misbrugt au pair-ordningen, således at man hele tiden har styr på, hvor de brodne kar er, og dermed også kan undgå, at der finder gentagelser sted, som vi jo netop også så i gratisavisen 24timer.
Det var gentagen grov udnyttelse af unge mennesker, der ellers havde søgt ind i en god ordning.
FTTMO77.FM
Page 5657
Friday, August 24, 2007 9:33 AM
Selve retssikkerheden i det her må jeg indrømme at jeg var lidt bekymret for i starten, da vi forhandlede om det her, men når jeg nu kigger på bemærkningerne, der ligger med til lovteksten, og ser, hvordan loven er sat op, har jeg ingen bekymringer.
For retssikkerheden er i orden, og man kan være sikker på, at der ikke er nogen, der uberettiget bliver hængt ud i det her lovforslag.
Alt i alt synes vi i Venstre, det her er et rigtig godt forslag og vil derfor også stemme for det.
Rikke Hvilshøj (V), 2007-04-17:
Det vil jeg gerne drøfte, og jeg vil gerne starte med at beskrive skriftligt for udvalget, hvordan vi forestiller os, og hvordan jeg selv forestiller mig, det skal forstås.
Det bliver mere uddybende end det, der står i bemærkningerne.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Steen Gade (SF), 2007-04-17:
Jeg forstår det, ministeren siger, sådan, at der ikke er en sikker model for, hvordan det skal foregå, men jeg vil håbe, at vi kan drøfte det nærmere, for sådan som det er formuleret, i hvert fald i bemærkningerne, synes jeg, det virker forholdsvis bastant.
Men jeg synes, ministeren bredte det lidt ud, og jeg vil spørge, om jeg skal forstå det sådan, at ministeren vil drøfte spørgsmålet lidt nærmere i udvalget.
Jeg tror nemlig, det er vigtigt, for at vi kan få en bred konsensus om hele den del af lovforslaget.
Rikke Hvilshøj (V), 2007-04-17:
Ja, men det skal være 100 dage, der giver mening.
De 100 dage slutter jo på et tidspunkt, ligesom de 3 måneder i oppositionens tidligere beslutningsforslag også gør, og de 100 dage skal give mening.
Vi siger sådan set blot, at ud over det, som kvinden kan få hjælp og støtte til, er det relevant også at bruge de 100 dage til at få tilrettelagt, hvad der skal ske, når de 100 dage er udløbet, og planlægge en forsvarlig hjemrejse, og det vil i hvert fald i mange tilfælde kræve, at kvinden samarbejder om sin hjemsendelse.
Det er ikke sådan, det kommer til at foregå, men hun skal eventuelt levere en underskrift for at få de nødvendige rejsedokumenter osv., og her vil meget afhænge af, om ngo’erne siger, at her er der tale om en kvinde, som er indstillet på, at en del af de 100 dage skal bruges på at tilrettelægge en forsvarlig hjemsendelse.
FTTMO77.FM Page 5656 Friday, August 24, 2007 9:33 AM
Steen Gade (SF), 2007-04-17:
Jeg synes, det er en vigtig diskussion, og jeg vil spørge, om ministeren er indstillet på, at vi prøver at komme hinanden nærmere i spørgsmålet om de 100 dage.