runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Josephine Fock (ALT), 2015-10-29:
Det viser jo lige præcis dilemmaet, og det var lige præcis det, jeg startede med at sige.
For det er et grundfæstet princip, og det er jeg fuldstændig enig i skal være hovedreglen.
Derfor har vi i Alternativet lavet den interessante øvelse at spørge ud, hvad det egentlig er, folk lægger vægt på.
Og det, som jeg svarede, var, at det, medlemmerne lægger vægt på, er, at den indsats, der bliver lavet mod social dumping og illegalt arbejde, ikke opleves som noget, der kompromitterer retssikkerheden.
Og den stikprøveundersøgelse, jeg har lavet i mit bagland, vælger jeg at tage til efterretning og efterkomme i den her sag.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-10-29:
Det er jo fair nok.
Alternativet kan jo selvfølgelig beslutte sig for, hvad de vil.
Jeg synes bare, det er udtryk for en underlig form for holdningsløshed i forhold til principper.
Jeg citerede lige, hvad fru Josephine Fock sagde i PET-debatten, altså at det er et grundfæstet princip i dansk ret, at man indhenter en dommerkendelse.
Det blev sagt explicit og sort på hvidt.
Men når det så handler om skattevæsenet, har de altså nogle andre ubegrænsede beføjelser, som ingen andre myndigheder har, til bare at gå ind på folks private grund.
Josephine Fock (ALT), 2015-10-29:
Jamen jeg kan godt forstå dit spørgsmål.
Jeg anerkender det fuldt ud.
Det er et helt rimeligt spørgsmål, og det er også derfor, det har været en meget, meget svær vægtning for os, i forhold til hvordan vi skulle forholde os til det her lovforslag.
Jeg må bare sige, at i forhold til det her lovforslag lige nu vælger jeg at lade mig guide efter, at det ikke opleves som krænkende for folk, at de får besøg af en skatteperson i deres have, når de har et byggeri, og at der ikke har været nogen klager om det.
Merete Riisager (LA), 2015-10-29:
Det er sådan, det er.
Og jeg vil derfor spørge ordføreren om, hvordan ordføreren ser på SKAT som myndighed.
Er ordføreren enig med Liberal Alliance i, at SKAT udelukkende skal forholde sig til lovbrud, der har med skat at gøre, altså skattesnyd, sort arbejde osv., eller er ordføreren enig med Socialdemokratiet i, at SKAT også skal bekæmpe andre forhold, som har med løn- og arbejdsvilkår at gøre?
Josephine Fock (ALT), 2015-10-29:
Jeg har svært ved at forstå, hvad der bliver spurgt om.
For så vidt jeg ved, og det var også det, jeg lige læste op, har der været en lang række af sager.
Jeg mener – nu kan jeg ikke huske beløbet – at der er blevet indkrævet 192,5 mio. kr. på baggrund af sager i 2012-2014.
Merete Riisager (LA), 2015-10-29:
Liberal Alliance er bestemt ikke respektløs over for virksomheder, der spiller efter reglerne.
Om nogen er Liberal Alliance optaget af virksomhedernes ve og vel, men vi mener, at det er fuldstændig muligt for SKAT, som jeg nævnte før, i de tilfælde, hvor der er en berettiget mistanke om forhold, der har med SKAT at gøre, at indhente en dommerkendelse og undersøge forholdene.
Bl.a. skatteeksperten Henriette Kinnunen har udtalt sig om, at det er fuldstændig muligt at gøre i de tilfælde, hvor man mener at der er en mistanke.
Jesper Petersen (S), 2015-10-29:
Jeg må sige, at jeg virkelig synes, fru Merete Riisager er på dybt vand og får bevæget sig længere og længere ud.
Der står sort på hvidt i lovforslaget, at det vil føre til mere sort arbejde.
Det prøver man sådan at tale lidt uden om, men det vil det.
Det må man erkende, selv om fru Merete Riisager ikke vil.
Man henviser til retsfølelsen hos danske borgere og byggevirksomheder, der overholder reglerne og betaler skat og moms, og skriver, at de fortjener respekt.
Hvorfor er man så respektløs over for de virksomheder, som spiller efter reglerne?
Merete Riisager (LA), 2015-10-29:
Nu blev jeg lidt i tvivl om, om ordføreren mente social dumping eller sort arbejde.
SKAT skal kontrollere skatteforhold og skattesnyd, og det vil SKAT stadig væk kunne gøre.
Hvis der er forhold, som virker mistænkelige, og har man mistanke om, at der foregår skattesnyd, så kan SKAT indhente en dommerkendelse og undersøge forholdene.
Mattias Tesfaye (S), 2015-10-29:
Når ordføreren svarer, at det ifølge Liberal Alliance ikke vil medføre mere sort arbejde, betyder det så, at alle de timer, SKAT har brugt på at kontrollere de private haver, har været nytteløse?
Merete Riisager (LA), 2015-10-29:
Det betyder, at SKAT, hvis man har mistanke, skal indhente en dommerkendelse, og det kan SKAT jo gøre, hvis der er begrundelse for det.
Og det vil SKAT gøre, hvis der er begrundelse for det.
Så i de tilfælde, hvor der faktisk er en begrundet mistanke, vil SKAT indhente en dommerkendelse, og så vil man undersøge forholdene.
Men det betyder samtidig, at SKAT lige skal tænke sig om og ikke bare kan gå ind uden en dommerkendelse.
Det mener vi i Liberal Alliance er en meget vigtig skelnen.
Jeppe Bruus (S), 2015-10-29:
Med det svar, ordføreren lige har givet min partifælle, hr. Mattias Tesfaye, må bemærkningen i høringssvaret fra Dansk Byggeri jo være forkert.
Så mener ordføreren, at Dansk Byggeri tager fejl eller skriver noget, der ikke er sandfærdigt, når de skriver, at Dansk Byggeri trods en vis betænkelighed, da beføjelsen blev indført, erkender, at sort og illegalt arbejde på villavejene var og er et reelt problem, der undergraver både den danske model på arbejdsmarkedet og den lovlydige del af byggebranchen, og – vigtigt – at den samlede pakke, der blev indført i 2012, har haft en gavnlig effekt på bekæmpelsen af sort og illegalt arbejde på villavejene?
Merete Riisager (LA), 2015-10-29:
Det har flere skatteeksperter udtalt sig om at man kan gøre.
Det er fuldstændig muligt, og det er det, der er SKATs opgave.
Men det er vigtigt for os at præcisere, at det skal ske med en dommerkendelse, og det er også vigtigt for os at præcisere, at SKAT kun skal tage sig af de forhold, som har med skat at gøre.
Vi er nemlig meget uenige med hr. Jeppe Bruus, der jo mener, at SKAT også skal beskæftige sig med ting, der har med lønforhold eller arbejdsmiljø at gøre.
Det er ikke SKATs opgave.
Jeppe Bruus (S), 2015-10-29:
Men lad mig bare igen stille spørgsmålet helt kort: Vil det her lovforslag føre til mere sort arbejde på villavejene, eller vil det ikke?
Merete Riisager (LA), 2015-10-29:
Det har jeg meget svært ved at forestille mig at det vil, fordi i det øjeblik, der foregår systematisk snyd eller der er mistanke om det, så kan man indhente en dommerkendelse.
Det er ikke vanskeligt, det er ikke besværligt, det er noget, man kan gøre, og det bør man gøre, hvis der er mistanke om skattesnyd.
Men man bør ikke gøre det, hvis man har en mistanke om andre forhold, som ikke har noget med SKAT som myndighed at gøre.
Henning Hyllested (EL), 2015-10-29:
Arh, det er vel en kerneopgave for SKAT at kontrollere for sort arbejde og bekæmpe sort arbejde.
Det håber jeg sandelig at Liberal Alliance er enige med Enhedslisten i.
Men det fremgår jo af bemærkningerne til lovforslaget i det såkaldte sammenfattende skema.
Der står direkte: »Forslaget kan give anledning til mere sort arbejde og dermed forøge skattegabet.« Så det er vel ikke så meget et spørgsmål om, hvad ordføreren tror eller synes.
Man må trods alt formode, at dem, der står bag det her lovforslag – stjernejuristerne i Skatteministeriet, og hvem der ellers har været inde over det – ved lidt om, hvad de snakker om.
Merete Riisager (LA), 2015-10-29:
Jeg forholder mig så omvendt til de skatteeksperter, der siger, at det er muligt for SKAT at indhente en dommerkendelse, hvis det er nødvendigt, og hvis der er en mistanke om, at der foregår systematisk skattesnyd.
Men det er altså vigtigt at præcisere – og jeg lægger ikke nogen noget i munden, når jeg siger det – at Socialdemokratiets ordfører tidligere i dag stod her på Folketingets talerstol og sagde, at SKAT også skal have at gøre med ting, der har med arbejdsmiljø og lønforhold at gøre, og det mener vi simpelt hen ikke i Liberal Alliance.
For det, at SKAT bliver sendt ud som et brohoved i forhold til ting, som intet har med SKATs opgave at gøre, er medvirkende til, at SKAT i dag fungerer så dårligt – når politikerne bruger en myndighed, som har nogle helt andre opgaver, til en anden kamp, som ikke bør kæmpes af SKAT.
SKAT skal have med skatteforhold at gøre, de skal bekæmpe skattesnyd.
De skal ikke arbejde med ting, som arbejdsmarkedets parter bør tage sig af.
Henning Hyllested (EL), 2015-10-29:
Det er jo også derfor, man har etableret den fælles myndighedsindsats mellem Arbejdstilsynet, politiet og SKAT.
Det er netop for at kontrollere bl.a. social dumping.
Man støder jo på mange ting, når man kommer ud til en kontrol, og hvis man sådan bare går med skyklapper på og siger, at det har man ikke noget med at gøre, så det rapporterer man ingenting om, så synes jeg, at man i det hele taget forringer sin kontrolindsats.
Der er trods alt lovgivningsmæssige forhold, som også spiller ind på arbejdsmarkedet: ferielov, krav til ansættelseskontrakter, registrering i RUT, udstationering, og hvad ved jeg.
Og det ville da være helt vildt, hvis SKAT, hvis de kommer ud og kontrollerer og opdager sådan nogle forhold, så ikke også gør noget ved det.
Merete Riisager (LA), 2015-10-29:
Det betyder bl.a., at vi i øjeblikket står med nogle store, voldsomme sager, som handler om driften i SKAT, som handler om det vigtige i SKAT.
Det betyder, at vi har mistet milliarder af kroner ved udbetaling til svindlere i udlandet.
Det betyder, at vi ikke har kunnet inddrive skat rettidigt.
Det betyder en hel masse forhold, der har med kerneopgaven at gøre, at politikerne har haft et helt andet fokus med SKAT som myndighed.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-10-29:
Ja, jeg synes, at det er en god idé, at man bruger det som led i innovationen og udviklingen, men igen synes jeg, at det skal være på frivillig basis.
På den måde får man også involveret virksomhederne og det offentlige meget mere i et sådan samarbejde, og det kan være med til at skabe nogle andre former for synergier, men obligatoriske ordninger giver bureaukrati, det giver bøvl og ikke en enhed.
Ida Auken (RV), 2015-10-29:
Det er heldigvis heller ikke obligatoriske ordninger, som er det, vi diskuterer i dag.
Det er jo sådan i virkeligheden, om det er et politisk valg eller ej, altså om det er en kommune, der skal bestemme, om den vil have det her eller ej.
Det er ikke os som stat, der kommer og lægger det ene eller det andet ned over dem.
Er ordføreren enig i, at det er rigtig vigtigt, at det er kommunens valg eller indkøberens, ordregiverens valg, om man vil have miljømærker eller ej, altså at det er en politisk beslutning, som også Venstres ordfører sagde, om man vil have miljømærker eller ej?
Brian Mikkelsen (KF), 2015-10-29:
Der lægges jo op til i forslaget, at man kan stille krav om miljømærke, forstået på den måde, at hvis vi f.eks. taler om svanemærket, kan kommunen skrive, at de foretrækker, at de ting, som ligger i svanemærket, skal gå videre i processen.
Det, som man kan være bekymret for, og det er også årsagen til, at jeg synes, at vi skal evaluere det om et års tid eller på et givet tidspunkt, er, om det giver for meget bureaukrati for kommunerne i forhold til den proces, for vi har ikke noget imod, at man får fremmet mærkerne.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-10-29:
Kan ordføreren huske de to virksomheder Attendo og Aleris?
De kom i søgelyset for et års tid siden, da der var en DR-dokumentar om skattely, som viste, hvordan man via den her skattefinte i Luxembourg kunne kanalisere sit overskud ud af landet?
Dengang var der en Venstreborgmester i Gribskov – Kim Valentin, tror jeg at han hedder – som var rasende, for han havde lige udliciteret nogle plejeopgaver til en af de her to virksomheder, og han sagde: Jeg vil da ikke bruge min kommunes borgeres skattekroner på at udlicitere noget, hvor overskuddet så bliver kanaliseret ud af landet.
Han er jo Venstreborgemster, så han har ingen problemer med at udlicitere, det er klart.
Det var ikke det, diskussionen drejede sig om, men om, at han havde brugt skattekroner på en virksomhed, som han så bagefter fandt ud af, at han ikke kunne undgå at samarbejde med, fordi han ikke måtte fravælge den alene af den grund, at de sendte overskuddet ud af landet via den her Luxembourgfinte.
Hvad mener ordføreren om det?
Skal man i EU arbejde på at sikre, at det kan være noget, man må stille som krav?
Brian Mikkelsen (KF), 2015-10-29:
Altså, jeg er i hvert fald af den fuldstændig klare overbevisning, at man ikke skal være helligere end paven på vegne af kommunen og skatteborgerne i den pågældende kommune.
Hvis man overholder gældende lovgivning, skal man selvfølgelig have mulighed for at byde ind på opgaver.
Ida Auken (RV), 2015-10-29:
Jeg er jo rigtig glad for at høre, at der fra konservativ side er en opbakning til, at man som virksomhed kan bruge miljømærker til at få en konkurrencefordel, og at det kan være godt for at drive den grønne udvikling, at der er miljømærker, som kan bruges til ligesom at få klarhed på et område.
Så jeg vil bare høre ordføreren, om han også ser offentlige indkøb som en mulighed for at drive innovation og drive udvikling og lave et træk, som sådan set også kan være med til at inspirere virksomheder til at forbedre sig på en lang række områder.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-10-29:
Jeg taler slet ikke om nogen konkret sag og heller ikke om den skattefintesag eller noget som helst andet.
Jeg bliver stillet et principielt spørgsmål.
Hvis virksomhederne overholder landets lovgivning, skal man selvfølgelig også give de pågældende virksomheder mulighed for at byde ind.
I relation til Luxembourgfinten synes jeg da, det er stærkt problematisk, og jeg bliver fuldstændig indigneret og harm over, at nogle virksomheder benytter sig af sådan nogle finter, og at Luxembourg måske har været med til det.
Det må jo ligesom blive undersøgt nærmere, selvom de jo i første omgang har fået en bod for det.
Det må man jo undersøge.
Men jeg taler om noget principielt.
Hvis en virksomhed overholder landets lovgivning, skal de selvfølgelig have lov til at byde, det er soleklart.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-10-29:
Det var egentlig bare, fordi ordføreren kom til at sige det her med, at det i hvert fald ikke måtte være obligatoriske ordninger, altså at der ikke måtte være et obligatorisk krav om, at man skulle have mærker.
Jeg skal bare høre, om ordføreren kan bekræfte, at det her forslag jo ikke handler om et obligatorisk krav om mærkning, men at det, som vi lagde op til med det oprindelige lovforslag, netop var at gøre det til et frit valg for ordregiver, om man ville stille krav om mærkning, og om man ville acceptere en anden passende dokumentation, hvorimod regeringen nu siger, at de skal acceptere anden passende dokumentation.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-10-29:
Det er jeg meget, meget opmærksom på, men årsagen til, at jeg trods alt synes, at den nuværende regerings forslag er bedre, er, at det betyder mindre bureaukrati for virksomhederne.
Det synes jeg vi skal tage en drøftelse om, og jeg opfordrer også ministeren til løbende at kigge på, om det vil betyde ekstra besvær for kommunerne.
Men det, der er afgørende vigtigt for mig, er, at regeringens forslag er mindre belastende for virksomhederne.
Det gør det nemmere for dem at være virksomhed, og jeg vil gerne gøre livet nemmere for specielt små og mellemstore virksomheder i Danmark.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-10-29:
Det vil jeg selvfølgelig kvittere for.
Jeg synes jo, det er godt, at i hvert fald den konservative ordfører er opmærksom på det.
Jeg vil godt holde fast i den anerkendelse, der også var fra den konservative ordførers side i forhold til vigtigheden af mærkningsordningerne som en mulig driver for innovation og for grøn omstilling.
Jeg skal bare høre, nu, hvor De Konservative i hvert fald i nogle sager er kommet lidt op på den grønne gren igen, om det så ikke gælder også her, at det er vigtigt også for Det Konservative Folkeparti – det er et spørgsmål – at vi bruger den offentlige efterspørgsel til også at drive en grøn omstilling, og at det er vigtigt, at det også er nemt for ordregiveren at sikre, at vi bruger den mulighed.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-10-29:
Der er jo to spor i spørgsmålet.
Derfor har vi også kæmpet en hård kamp for at få hævet EUDB-bevillingerne i de forhandlinger, der har været nu og her.
Der synes vi, at vi mangler lidt medspil også fra andre i de diskussioner, for der var jo fokus på alle mulige andre ting.
Med hensyn til mærkning: Jamen jeg er for mærker.
Jeg synes, at svanemærket og andre mærker er gode for omstilling.
De er gode for innovation, de er gode for at stille krav, men igen er det afgørende vigtigt for mig, at det er frivilligt.
Hvis jeg havde en SMV, ville jeg sandsynligvis sige, at vi skulle være med i de forskellige mærker, for det ville være med til at drive nogle gode processer frem, men det må være frivilligt, om man går med i en sådan mærkningsordning eller ej.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-10-29:
Nu er det her jo højst sandsynligt ulovligt.
Så der er i hvert fald en sag i gang.
Men er det ikke sådan lidt nedladende at sige, at en borgmester er hellig på sine borgeres vegne, fordi han synes, at når han udliciterer noget, hvilket han synes er en god ide, så vil han gerne gøre det til et selskab, som betaler skat i Danmark?
Det er jo trods alt også nogle af de skattekroner, der går tilbage til kommunerne, som han så kan købe velfærdsopgaver hos det private for og derfor få endnu mere privat initiativ.
Er det at være hellig på sine borgeres vegne?
Brian Mikkelsen (KF), 2015-10-29:
Vi har jo været igennem den her diskussion relativt mange gange, senest da vi diskuterede det ud fra SR-regeringens lovforslag.
Det, der gør det nemmere at diskutere så stort og komplekst et grundlag, som også er så vigtigt for vores infrastruktur – der er altså udbud for 300 mia. kr. i den offentlige sektor – er jo, at der er et udvalg, der har siddet og kigget på det, og så godt som alle anbefalinger fra det udvalg har regeringen taget til sig.
Der er selvfølgelig hele diskussionen om mærkning, som jeg kommer ind på lige om et øjeblik, hvor man ikke helt følger anbefalingen, men ellers følger man jo anbefalingerne over hele linjen.
Det synes jeg er vigtigt; det er godt, og det er relevant.
Der har været arbejdet i bund med alt det her.
Hvorfor er det så vigtigt?
Jo, hvis vi skal have private virksomheder involveret i de her udbud på et kvalificeret grundlag, hvis vi skal have mest muligt ud af vores skattekroner, hvis vi skal have et fundament og en soliditet i forhold til vores private virksomheder, så er det vigtigt, at der bliver en ordentlig struktur, for at man kan byde ind. Ifølge forslaget her regner man jo med, at det kan generere besparelser på 800 mio. kr., når det er fuldt indfaset i 2017 – 800 mio. kr.
Så vi kan støtte forslaget her.
Afslutningsvis vil jeg sige om hele mærkningen, at jeg synes, det er godt, at virksomheder er tilsluttet mærkningsordninger.
Det certificerer, det giver klarhed, og det giver enkelhed.
Men det kan også blive besværligt, det kan også være en bureaukratisk byrde, at man skal være tilsluttet et mærke for ligesom at gå ind i en udbudsproces.
Så jeg vil holde meget øje med det her forslag, og jeg vil også opfordre regeringen til, at vi får evalueret det i forhold til bureaukratiet, der er i kommunerne, og får sikret, at virksomheder stadig væk lader sig mærke.
Men vi vil grundlæggende gerne gøre livet lettere for virksomhederne, så derfor er vi for regeringens forslag.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-10-29:
Nu siger hr. Torsten Schack Pedersen, at der er nogle rettelser i det her lovforslag i forhold til det oprindelige lovforslag, og at der har været nogle uhensigtsmæssigheder.
Der kunne jeg måske godt tænke mig at høre ordføreren uddybe lidt, om han også opfatter den ændring om mærkningsordninger, der er foretaget i lovforslaget, som bare en rettelse, eller er det her reelt en substansændring?
Men der er rigtig mange, som har rettet henvendelse til os og har sagt, at det her vil medføre mere bureaukrati ude hos ordregiveren, fordi man nu vil skulle tage stilling til den her anden dokumentation end mærkningsordninger hver eneste gang, fordi man nu bliver pålagt at skulle tage imod den, frem for at det er et frit valg for ordregiveren.
Er det ikke en væsentlig substansændring, og hvad er begrundelsen fra Venstres side for at indføre sådan en væsentlig ændring?
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-10-29:
Lige præcis det er en væsentlig ændring, som jo også er politisk begrundet.
Jeg nævnte de tre sådan mest håndfaste elementer, der er i forslaget, og noget af det kan siges at være lidt teknisk.
Jeg er enig i, at det om mærkningsordningen er et klart politisk valg.
Det skal der ikke herske nogen tvivl om.
Men det er faktisk en ændring, der lægger sig op ad det, som udbudsudvalget foreslog.
Det, der er afgørende – og det kan man jo faktisk læse i høringssvarene til det forslag, der blev sendt ud tidligere – er, at det i svarene fra en række af dem, der byder, Dansk Industri, Håndværksrådet osv., lyder, at man er bekymret for, at hvis man stiller et krav om, at det alene er en mærkningsordning, så vil man afskære virksomheder fra at byde.
Det kan eksempelvis være små og mellemstore virksomheder, for hvem det kan være forbundet med en stor omkostning at opfylde et mærkningskrav helt generelt.
Men hvis de nu alligevel gør det, skal de have mulighed for at byde.
Det er sådan set bare den ændring, der er, for at sikre, at flere kan byde ind og være med til at sikre en bedre konkurrence.
Det er derfor, vi har lavet ændringen.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-10-29:
Ordføreren forholder sig ikke rigtig til det, jeg spørger til, om øget bureaukrati.
Er det ikke korrekt, at når vi siger, at man skal tage imod anden dokumentation, vil det øge bureaukratiet ude hos ordregiveren?
For det kan jo være en meget lille kommune eller en forholdsvis lille administration, der så skal sidde og skulle forholde sig til meget omfattende dokumentationsmateriale – et arbejde, som mærkningsordningerne jo gør for os i forvejen.
Så er det ikke korrekt, at det vil medføre mere bureaukrati?
Er det ikke også korrekt – og nu siger ordføreren det her med de små og mellemstore virksomheder –
at der jo er rigtig mange små og mellemstore virksomheder, faktisk 117 ud af 204 virksomheder, som har licens til Blomsten eller Svanen?
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-10-29:
Hvis man sådan bare anskuer det her rent politisk, er der i hvert fald en klar forskel: Socialdemokratiet mener, at det er uproblematisk at pålægge virksomhederne en byrde, men hvis det offentlige skal kigge lidt flere papirer igennem, er det et stort problem.
Det er bare derfor, jeg siger: Hvis en virksomhed mener, at den ikke normalt har behov for at være med i en mærkningsordning, har fravalgt det – man klarer sig fint uden, det er et valg – og den gerne vil byde på en opgave, hvor der bliver stillet krav om en mærkningsordning, og den siger, at den ikke er med i det, for det kan også koste, det kan kræve dokumentation, det kan kræve alt muligt andet, men den alligevel lever op til kravene og kan dokumentere det, bør den jo ikke blive udelukket.
Der må jeg sige, at jeg da håber, at det kan gøres på en let og ubureaukratisk måde.
Og som jeg hører af debatten, tror jeg da, at alle har en interesse i at lade det foregå let og ubureaukratisk.
Men formålet er jo at sikre, at flere kan byde ind, ikke at man svækker kravene.
Ida Auken (RV), 2015-10-29:
Jeg synes faktisk, det er rigtig fornuftige svar, vi får fra ordføreren her.
Det er rigtig vigtigt, at ordføreren siger, at det er en politisk beslutning, om man vil have mærkning eller ej.
Og så sidder vi egentlig nu og snakker om, hvordan vi gør det på den bedst mulige måde, så flest mulige virksomheder kan være med, men selvfølgelig også så det ikke bliver meget bureaukratisk for kommunen.
Så jeg vil høre ordføreren, om det ikke i sidste ende skal være op til kommunen at vurdere, om dokumentationen er tilstrækkelig; om det ikke ligesom skal være op til kommunen at vurdere det.