runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Dohrmann (DF), 2009-03-10:
Det er jo spændende at høre denne debat, for man kunne jo næsten foranlediges til at tro, at hr. Benny Engelbrecht ikke vidste, at man godt kan handle jord, selv om der ikke er lavet en lokalplan for et område.
Man kan jo lave en frivillig aftale om, at man gerne vil afstå noget jord til kommunen, hvis det var det, der skulle være problemet.
Så jeg forstår simpelt hen ikke hr. Benny Engelbrechts bekymringer, men jeg forstår da godt, at nogle af de socialdemokratiske borgmestre har været rundt hos nogle af de her folketingsmedlemmer for at få dem til at holde fast i den her måde at behandle borgerne på.
Der er jo klare eksempler på, at nogle borgere har fået 22 kr. pr. kvadratmeter for deres jord, og at den ganske få dage senere er blevet solgt til 200 kr. pr. kvadratmeter, uden at der har været rørt en finger ved den.
Det synes jeg er en skandale.
Derfor må vi jo sige, at som vi ser det, er der flere ting, der burde komme ind i det her lovforslag.
Det er netop det her med ekspropriationslignende vilkår.
Selv om man får fuld erstatning, mener vi også, at det er berettiget, at man så også betaler fuld skat af de penge, man får udbetalt i erstatning, sådan at vi får ligestillet kommunerne med private udviklere af et område.
Hvorfor skal kommunerne have nogle skattefriheder, som er konkurrenceforvridende over for det private marked?
Jeg siger bare, at når der er lavet en lokalplan for, at der her skal ligge en skole, så er det nok begrænset, hvor mange andre end lige nøjagtig kommunen der har interesse i at bygge en skole på det område.
Det gælder selvfølgelig også sygehuse og alle mulige andre ting, som har været nævnt her.
Men for os har det været utrolig godt, at regeringen har lagt op til, at der her skal ske ændringer.
Kommunerne kan takke sig selv for, at vi nu er nået til den situation, hvor man kan sige, at nok er nok.
Vi har set andre kommuner som Haderslev Kommune, som ville ekspropriere til fordel for en privat virksomhed.
Er det rimeligt, når nogle kommuner udnytter, man kan sige det hul i loven, som har været her?
Der er selvfølgelig også taksationsmyndigheder, som tager sig af at se, om priserne er de rigtige priser, men det kan altså ikke være rigtigt, at det skal tage så lang tid, og at sagerne kan stå på i flere år på det her område, fordi vi ved, at der har været år, hvor der har været store værdistigninger, og så får man afregnet til den lave pris.
Der er netop det her med, at man skal ind at se på småhusreglementet, og jeg må nok sige, at vi også dér vil lægge op til, at vi skal ind at se på det med de her sommerhuse og på, hvorvidt der er mulighed for, at man muligvis kunne udvide dem med eventuelt 10 m² i tilbygninger.
Det ville være fint, hvis det kunne blive skrevet ind her.
Men ellers synes vi, at lovforslaget, som det er lagt frem her, er acceptabelt, og vi glæder os til udvalgsbehandlingen, sådan at vi kan få rettet op på nogle af de her skævheder, som har været på det her område.
Men i det store hele er der mange pæne ting på området.
Benny Engelbrecht (S), 2009-03-10:
Jeg beklager meget, men jeg er ikke i stand til at gennemskue, at det her skulle stille den enkelte borger i en bedre situation.
Tværtimod vil det jo netop tage længere tid at få gennemført en ekspropriation.
Som det også er slået fast i debatten indtil nu, er det ikke sådan, at kommunerne afskæres fra at kunne foretage ekspropriation.
Det er alene et spørgsmål om måden, hvorpå man gennemfører det.
I sidste ende er det jo altså både hr. Per Ørum Jørgensen og jeg og alle andre borgere i det danske samfund, som skal betale, hvis der er øget bureaukrati.
Jeg kan forstå på hr. Eyvind Vesselbos ordførertale og den efterfølgende debat, at det her er hjerteblod for Venstre.
Der bliver sagt en masse flotte ting, men i bund og grund handler det om den proces, som foregår i kommunen, og hvorvidt man skal kunne ekspropriere på basis af en kommuneplan eller på basis af en lokalplan.
Det er nogle teknikaliteter.
Det handler om at forhale processen.
Jeg går ud fra, at hr. Eyvind Vesselbo også kender til folk, som har stået i den her situation, og som ved, hvor ubehageligt det er at være i en uafklaret situation eksempelvis omkring den fædrene gård, som hr. Eyvind Vesselbo selv har nævnt.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-03-10:
Det er jeg meget for, at vi kan diskutere.
Det, der også, som jeg ser det, er en del af forslaget her, er det med forskelsbehandling.
Kan hr. Eyvind Vesselbo ikke nævne nogle af de tilfælde, hvor der har været stor urimelighed?
Nu skal jeg ikke lægge ham ord i munden, men vi kunne nævne f.eks. Horsens, som er en socialdemokratisk kommune, hvor man har været ude og ekspropriere jord til et par og tyve kroner og har solgt det ganske få dage efter for 200 kr.
Er det nogle af de tanker, der har været med inde, for netop at få gjort op med den her forskelsbehandling, kan man kalde det, en skævvridning af hele systemet over for den enkelte borger?
Eyvind Vesselbo (V), 2009-03-10:
Der var to spørgsmål.
Det ene gik på, om det ikke også var spørgsmålet om det frie valg.
Jo, det er den anden del af det.
Det er netop, at vi laver nogle rammer for at sikre den private ejendomsret.
Men deri ligger jo også at få det frie valg til, som hr. Dohrmann jo meget rigtigt siger, at vælge, hvem det er, der skal lave den udbygning, der skal foregå.
Der ligger det frie valg.
Så det er jeg fuldkommen enig i.
Med hensyn til det andet spørgsmål om ekspropriationslignende vilkår: Det vil vi meget gerne være med til at drøfte med Dansk Folkeparti.
Det er netop nogle af de eksempler.
Nu nævnte jeg, at jeg havde fået en masse henvendelser bl.a. på e-mail, men jeg har også været til møder med folk, som har siddet i en meget klemt situation.
Men grunden til, at jeg ikke nævner det her fra talerstolen, er, at jeg synes, at den her sag taler for sig selv, og jeg føler ikke noget behov at hænge nogen ud i den her sag.
Det vigtige er, at vi her er nået frem til nogle konkrete forslag, som betyder, at vi forbedrer situationen i forhold til den situation, som er på nuværende tidspunkt.
Og det er det, der er forudsætningen for at lave det her lovforslag.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-03-10:
Jeg skal bare lige have uddybet den socialdemokratiske ordførers udsagn fra før om det tidsmæssige perspektiv og det princip og de økonomiske konsekvenser af det her.
Det er de tidsmæssige og økonomiske konsekvenser, der gør, at Socialdemokraterne ikke synes, at det her er et godt forslag, og det vægter man altså højere end hensynet til den enkelte borgers beskyttelse, som det her forslag jo betyder for den enkelte borger i forhold til det offentlige.
Er det sådan, man vægter i Socialdemokratiet?
Jørn Dohrmann (DF), 2009-03-10:
Jeg vil godt spørge hr. Benny Engelbrecht, om man er klar over, hvad forskellen på en kommuneplan og en lokalplan er - for det første.
For det andet kunne jeg godt tænke mig at få at vide af ordføreren, hvad forskellen så er, når der er lavet en lokalplan for en skole f.eks. Der blev nævnt, at man er bekymret for, at prisen vil stige.
Men hvis der lavet en lokalplan, hvem skulle så byde på den skole ud over det offentlige?
Benny Engelbrecht (S), 2009-03-10:
Jeg er faktisk først og fremmest bekymret for det tidsmæssige aspekt i det, det er ikke så meget alene spørgsmålet om prisen.
Jeg er meget bekymret for det tidsmæssige perspektiv.
Det tager jo noget længere tid at gennemføre en lokalplan, og det går jeg ud fra hr. Jørn Dohrmann også udmærket er klar over, da hr. Jørn Dohrmann jo sidder i et byråd.
Det tager længere tid at gennemføre en lokalplan og udmønte den på baggrund af en kommuneplan.
Så derfor er det helt naturligt, at det nødvendigvis vil tage noget længere tid.
Det er altså den bekymring, som jeg i høj grad må dele med en lang række mennesker.
Det er en situation, som jeg bestemt også kan sætte mig ind i.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-03-10:
Jeg kan forstå, at hr. Benny Engelbrecht ikke ønsker at svare på det med skolen.
Men ud over det er jeg bare nødt til at spørge hr. Benny Engelbrecht: Er det ikke sådan, at man egentlig skulle gøre op med f.eks. ekspropriationslignende vilkår?
For så er man jo ude over de her situationer, hvor man siger, at det vil tage længere tid.
For så handler man på normale vilkår, og så kan man også handle, inden der bliver lavet en plan for området.
Så man kan jo sige, at ved at slå flere fluer med et smæk, vil man få gjort op med mange af de her ting.
Men jeg synes bare ikke, at hr. Benny Engelbrecht ligesom tager stilling til, at der her er en taksationsmyndighed, som går ind og ser på, hvad prisen er.
Hvad skal prisen være på de områder, hvis man ikke kan blive enig?
Så jeg er nødt til at spørge hr. Benny Engelbrecht: Hvad er egentlig bekymringen bag det her forslag?
Benny Engelbrecht (S), 2009-03-10:
Bekymringen er i høj grad den, at det handler om at få lavet den langsigtede planlægning, og det handler om at skabe rettidig omhu.
Og som blandt andre også Venstres ordfører har slået fast, er det jo ikke, fordi kommunerne afskæres fra at gennemføre deres kommuneplaner.
Det vil bare tage længere tid og gøre det mere omkostningsbetonet.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-03-10:
Men vi er uenige med Det Radikale Venstre i anskuelsen af, hvordan og hvorledes man skal vægte det almenes interesser i forhold til den private ejendomsret.
Der må jeg som miljøminister sige, at jeg vægter, at den private ejendomsret sikres i langt højere grad, end det har været tilfældet tidligere, fordi vi har set en lang række eksempler rundtom i landet på, at kommuner på, kan man sige, en forudsætning om at ville udvikle et område har eksproprieret landbrugsjord og konverteret det til byjord og på den måde scoret en fortjeneste.
Og jeg mener ikke, at det er en kommunes hovedopgave at lave byudvikling på den måde.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-03-10:
Jeg vil bare spørge ministeren: Hvor hurtigt kan der laves en lokalplan, hvis byrådet absolut vil lave en for et område?
Hvor hurtigt kan det her gå, hvis det absolut skulle være det, der var problemet her?
Taler vi om, at der går flere år, mellem at en kommunalbestyrelse holder møde?
Jeg ved bare, at i Kolding Kommune holder vi møde hver 14. dag i byrådet.
Altså, der kommer masser af sager igennem, og det går jo hurtigt, hvis man ønsker det.
Jeg vil bare spørge: Hvad er den korteste tidshorisont?
Kan ministeren svare på det?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-03-10:
Uden at gå ind i en helt detaljeret beskrivelse af, hvordan lokalplansproceduren er, kan jeg sige, at det jo er en meget hurtig proces.
For det er fuldstændig rigtigt, som hr. Jørn Dohrmann siger, at man kan speede det her op i kommunen med respekt for, at man har nogle offentlighedsfaser, som man skal overholde.
Men det er jo noget, som kan gøres meget, meget hurtigt, hvis man har den holdning til det.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-03-10:
Jeg anerkender, at man ikke vil sætte helt nøjagtige datoer for, hvornår den kan være færdig, men det, vi taler om her, er jo kun måneder.
Det er jo ikke sådan, at det er flere år, det her skal strækkes ud over.
Det er bare, så vi ved, hvad det er for nogle perspektiver, vi taler om, når vi diskuterer lokalplaner og den slags ting.
Hvis en kommune virkelig vil arbejde med det her, er der mulighed for det.
Er det ikke også sådan, som ministeren så rigtigt har sagt før, at en kommune jo bare kan handle?
Så hvordan skulle der være et problem ude i kommunerne med hensyn til, at de netop ikke kan handle?
Altså, hvad er det, der ligger i vejen for det?
Det kunne jeg godt tænke mig at få belyst.
Har ministeren nogen eksempler på det?
Per Clausen (EL), 2009-03-10:
Miljøministeren sagde noget, der jo lød rigtig indlysende første gang, man hørte det, men så kom jeg til at tænke over det.
Miljøministeren sagde, at det med at opkøbe jord og sælge den videre til en højere pris jo ikke kan være en kommunal opgave.
Skal jeg så forstå det sådan, at det, der i virkeligheden er det vigtige for miljøministeren, er at sikre, at det er den oprindelige ejer af jorden, der får gevinsten, hvis der gennemføres noget planlægning, som fører til, at noget jord stiger i værdi?
Det er jo en ekstraordinær gevinst, man får, fordi der er gennemført en planlægning og jorden skal bruges til noget andet end det, jordejeren oprindelig have købt den til og ejet den med henblik på at bruge den til.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-03-10:
Det er helt korrekt forstået, og der var den sag i Hillerød, som jo tog afsæt i, at man ønskede at ekspropriere jord, som var landzone.
Man ønskede at lave en udviklingsplan, som forandrede jordens værdi, og det var med til at gøre, at de, der ejede jorden, ville få en anden pris på det tidspunkt, hvor kommunen ønskede at erhverve det.
Det er klart.
Jeg synes jo, at man bliver nødt til at sikre den private ejendomsret bedre, og det er netop grunden til, at vi fremsætter det her lovforslag.
Vi ser eksempler på, at der er steder, hvor man bevidst eller ubevidst jeg tror, at det mange gange er meget bevidst - kommer til at ekspropriere for på den måde at sikre, at man eksproprierer til en meget lav pris.
Per Clausen (EL), 2009-03-10:
Det forstår jeg meget bedre end hr. Eyvind Vesselbos tale om hjerteblod.
For jeg forstår nu, at det, som er meget vigtigt for miljøministeren, er at sikre, at de oprindelige jordejere ud over den arbejdsfri gevinst, de i årevis har haft i kraft af en stigning i priserne på jord, selvfølgelig også skal have den ekstra prisstigning, som kommer på baggrund af, at man ændrer på, hvad jorden skal bruges til.
Det er det, der er vigtigt for miljøministeren.
Det er jo til at forstå, fordi det er i nøje overensstemmelse med Venstres ideologi om, at selvfølgelig skal de, der har meget, have mere, og selvfølgelig skal man tage særlige hensyn til dem, der ejer jord i landdistrikterne.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-03-10:
Jeg vil sådan set bare spørge ordføreren, om det ikke er for at sikre det frie valg for borgeren, at man ikke er tvunget til at afstå sin eventuelle jord på forhånd, uden at man ved, hvad kommunen vil bruge den til, men at man selv får muligheden for at vælge, hvem det er, der skal udføre nøjagtig den lokalplan, der er nu er lagt for det område - altså for at sikre det frie valg.
Ud over det vil jeg godt spørge hr. Eyvind Vesselbo, om han vil overveje, om man også kunne gå ind og diskutere det her med ekspropriationslignende vilkår.
Reelt har vi jo ikke det frie valg, når den private udvikler af et område faktisk vil komme til at betale dobbelt pris i forhold til det, som kommunen betaler, fordi de jo bruger ekspropriationslignende vilkår.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens mening på det område.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-03-10:
Det er jo i bund og grund fuldstændig korrekt, at det her er et spørgsmål om privat ejendomsret.
Der er der jo netop mulighed for at handle med jord, fuldstændig ligesom en lang række mennesker allerede i dag gør det.
Der er en lang række ganske almindelige private byggefirmaer, der køber jord op, udvikler den og sælger den videre.
Det er sådan set noget, der fungerer på markedsvilkår allerede i dag.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-03-10:
Jeg vil bare spørge fru Ida Auken, om det ikke er korrekt, at jorden kan handles, uden at der ligger nogen form for planer for jorden.
Hvis en kommune ønsker at købe et stykke jord, kan den vel det, ligesom alle mulige andre vil kunne købe det stykke jord – det kan vel handles frit.
Derfor er det jo en søgt undskyldning, at man skal vente, til der ligger en lokalplan for området.
Er det ikke korrekt?
Så vil jeg godt høre, om de her sager, som fru Ida Auken henviser til, i virkeligheden kun drejer sig om virkeliggørelse af lokalplaner, man taler slet ikke om kommuneplaner.
Der vil jeg bare spørge, om fru Ida Auken har været inde og se på, hvad forskellen på en kommuneplan og en lokalplan er, og om hun lige kan komme ganske kort ind på, hvad forskellen på det her er.
Johs. Poulsen (RV), 2009-03-10:
Altså, jeg må indrømme, at jeg faktisk er en lille smule forbavset over, at regeringsmedlemmer og ordførere er så langt fra virkeligheden, at de ikke ved, at når man laver langsigtet planlægning, ja, så kan man selvfølgelig købe op i frivillige handler, og det sker også i betydeligt omfang, men der kan jo godt være en lomme eller et ejerforhold på tværs af et område eller en kile ind i et område, hvor den pågældende siger, at vedkommende ikke ønsker at afhænde, og så er der sådan set kun ekspropriationsmuligheden tilbage.
Der kan også være en situation, hvor man, hvis man ikke skal bringe samfundet i den situation, at man skal betale vilde overpriser, når frem til en ekspropriation, fordi det jo så giver en skattebegunstigelse for den, som vil sælge, og sælgeren derfor rent faktisk ønsker en ekspropriation.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-03-10:
Som hr. Jørn Dohrmann fra Dansk Folkeparti meget rigtigt har sagt flere gange i den her debat, er der jo mulighed for at købe jord på fuldstændig almindelige vilkår.
Det virker, som om regionerne - apropos debatten - skal ekspropriere til sygehuse.
Der er jo ganske udmærkede muligheder for i dag at gå ud og købe et stykke jord op på ganske almindelige markedsvilkår og så placere et sygehus der.
Det er, som om man ikke ønsker at anerkende, at det er en mulighed.
Men jeg vil også sige, at hvad angår det høringssvar, som Danske Regioner er kommet med, anerkender jeg ikke præmissen om, at det bliver vanskeligere at planlægge for sygehuse.
Ida Auken (SF), 2009-03-10:
Jeg har sådan set ganske udmærket forstået, at kommuneplanen er den langsigtede, store ramme, og at lokalplanen er værktøjet, der muliggør de her ting.
Og det er derfor, vi synes, det er vigtigt, at man, når man ser det langsigtede perspektiv, allerede der kan sige, hvad der skal ske med det her område.
Skal man lave et sygehus?
Det tager enormt lang tid, så derfor skal man da vide, om det hele bliver stoppet.
Til anden del af eksamenspørgsmålet fra hr. Jørn Dohrmann, der handlede om, om jeg ikke vidste, at jord kan handles, vil jeg sige: Jo, det ved jeg godt.
Men sagen er, at de her mange jordlodder handles som ekspropriation, så man får dem skattefrit.
Og det kan man jo ikke se, før man efter det her forslag kan se i en lokalplan, at der skal eksproprieres.
Så skal landmanden sidde og vente i endnu længere tid, i stedet for at vedkommende kan sige: Jeg ved, at det her kommer på et tidspunkt, så nu kan jeg gå ind i en frivillig aftale og handle i forbindelse med ekspropriationsret og få en skattefordel.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-03-10:
Derfor må jeg jo også igen spørge fru Ida Auken: Er det så ikke mere korrekt ligesom at forholde sig til hele indholdet i stedet for kun at tage de 19 sager i forbindelse med en lokalplan?
Det er både kommuneplaner og lokalplaner, vi skal diskutere her.
Derfor må jeg sige, at jeg igen vil spørge fru Ida Auken: Er hun enig i, at hvis man fjernede det her med de ekspropriationslignende vilkår, altså den skattefrihed for de her ekspropriationer, var man ude over problemet, så var der ikke nogen, der spekulerede i det?
Her er der jo en bestemt, altså kommunen, som har en fordel, kommunen får det til en meget, meget billig pris, det sker ikke på markedsmæssige vilkår, og man har f.eks. udelukket private aktører fra markedet.
Er det det, SF ønsker?
Eller ønsker man egentlig at skulle have flere skattekroner i kassen?
Det kunne jeg godt tænke mig et klart svar på.
Ida Auken (SF), 2009-03-10:
Et klart svar kræver altså et klart spørgsmål, og det var ikke til at finde ud af, om hr. Jørn Dohrmann egentlig går ind for, at man skal fjerne retten til at få ekspropriationspengene skattefrit, eller at han er imod det her, fordi det er at trække penge i statskassen.
Så jeg har meget svært ved at svare på hr. Jørn Dohrmanns spørgsmål.
Men den første del af hr. Jørn Dohrmanns kommentarer handler jo om at se de her ting i sammenhæng.
Det er lige præcis derfor, vi siger: Kommuneplanlægningen er den langsigtede plan, det er den, der gør, at man skal tænke langt, at man skal sige, hvad man vil have her.
Byplanlægning er enormt svært, og derfor skal man jo vide, hvad man har med at gøre, man skal vide, at man ikke kan blive fældet af en lille sag, som kan komme senere.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-03-10:
I Det Konservative Folkeparti er vi meget begejstrede for dette lovforslag.
Da partiet blev stiftet tilbage i 1915, var et af de 12 meget konkrete punkter, som skulle danne basis for Det Konservative Folkeparti, faktisk en sikring af den private ejendomsret, og derfor er det, ligesom Venstres ordfører var inde på i forhold til Venstre, også hjerteblod for Det Konservative Folkeparti.
Det er jo egentlig helt rart at behandle et lovforslag, som man kan sige får vandene til at skilles, så man kan se, at der er forskel på højre og venstre side i Folketinget.
Derfor vil jeg også sige til den radikale ordfører, som spurgte, om det her var symbolpolitik, at der vel ikke er noget forkert i at sige, at det her i høj grad også handler om en principiel tilgang til borgerens retsstilling.
Og det er i hvert fald den tilgang, som gør, at jeg som konservativ synes, at det her absolut er et yderst relevant og også et nødvendigt forslag.
Vi mener, at ekspropriation er et alvorligt indgreb over for den enkelte borger.
Det tror jeg at alle her i salen er enige om, og derfor mener vi også, at der med de tiltag, vi gør her, hvor man rykker, så borgeren får mulighed for at se, hvad der konkret er årsagen til, at borgeren skal eksproprieres, sker en ret væsentlig forbedring af den enkelte borgers retsstilling og en forankring af den private ejendomsret, som vi fra konservativ side til enhver tid vil stå vagt om.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-03-10:
Det, der jo altså er det nye efter Metockdommen, er, at man via arbejdstagerrettighederne i kombination med rettighederne for unionsborgere begynder at tildele ikke-EU-borgere rettigheder i EU.
Det er det, der ganske enkelt er tale om, nemlig at en person fra Cameroun altså via sit ægteskab med en EU-borger kan støtte ret på EU-reglerne, som har forrang frem for de nationale regler.
Dermed er alle de 27 medlemslandes udlændingelove jo altså overflødiggjorte, kan man sige.
Og det, der så bare er spørgsmålet her, er, om ikke fru Anne Grete Holmsgaard ud fra et rent demokratisk synspunkt kan betragte det som problematisk, at man altså nu via EU-reglerne kan legalisere et ulovligt ophold.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-03-10:
Hvad er det, den dom siger?
Ja, den siger, at hvis en borger fra et EU-land arbejder i et andet land og gifter sig med en udefra, det kan være fra Cameroun, det kan være fra Brasilien, det kan være alle mulige steder fra, så har vedkommende altså faktisk ret til at have sin ægtefælle med.
Det er jo i øvrigt den måde, det har fungeret på i Sverige i mange år, hvor man ikke har krævet, at folk havde forudgående lovligt ophold, altså at man faktisk tillader, at folk godt kan få en ægtefælle, der kommer fra et land uden for EU.
Det synes vi faktisk er ganske rimeligt.
Vi betragter ikke folk som svindlere og plattenslagere, der vil snige sig ind i det herlige Danmark ved hjælp af den her regel.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-03-10:
Jeg håber, at fru Anne Grete Holmsgaard kan høre den snigende totalitarisme, der ligger i hendes retorik.
For sagen er jo, at hun med henvisning til Sverige netop bekræfter, at det er et demokratisk spørgsmål, hvilken udlændingepolitik man ønsker ført i et land.
Nogle lande har ønsket en fri indvandring eller en stort set fri indvandring.
De betaler i dag prisen, ved at man dårlig kan afvikle sportsstævner uden at skulle have et enormt politiopbud, som vi f.eks. kender det fra Rosengården i Malmø.
Og andre lande har fået opdrag fra deres befolkninger på at køre en mere streng udlændingepolitik.
Hovedpointen er bare, at det er befolkningens afgørelse, at det er det enkelte land, der afgør, hvilken udlændingepolitik der føres.
Det er derfor, spørgsmålet er så åbenbart, at det nærmest er enfoldigt nemt at svare på.
Er det ikke et problem, at EF-Domstolen sætter befolkningen fuldstændig ud på sidelinjen, når det handler om udlændingepolitikken?