runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2014-04-08:
Nu kommer der jo en ny debat ind i det.
Hvis man skal kunne udvise en, som er født og opvokset i Danmark, så ved vi godt, hvordan trappestigen ser ud.
Der vil man have opnået en tilknytning til Danmark.
Jeg vil også sige, at det her handler om børn og unge, som er født og opvokset i Danmark, som føler sig som danskere, og som gerne vil have lov til at tage på studieture med deres klassekammerater.
Og når hr. Jan E. Jørgensen så spørger: Hvad så med dem, der hader Danmark og hader alt det, landet står for, og hader alt dets væsen?
Jamen hvorfor pokker skulle de egentlig også søge om statsborgerskab, hvis de hader det så meget?
Man kunne også stille sig selv det spørgsmål.
Jeg synes, det her skal ses som det, det er, nemlig en løftestang til at fremme en positiv integration, give børn og unge, der er født i Danmark, mulighed for at få dansk statsborgerskab, uden at de skal føle, at de ikke er lige så danske som alle mulig andre.
De er trods alt også født og opvokset her.
Der skal også mere til; man må ikke være dømt for kriminalitet, og det synes jeg er en rigtig god rettesnor at have.
Jeg synes også, det er godt, at hr. Jan E. Jørgensen bemærker, at der for langt størstedelens vedkommende – jeg tror, hr. Jan E. Jørgensen sagde, at det var 98-99 pct. – vil være tale om børn og unge, som er født og opvokset her, som har gået i skole, og som måske også har taget en ungdomsuddannelse her, som så skal op til en eller anden prøve for at bevise, at de er rigtige danskere.
Der sender vi jo selvfølgelig i dag det signal til dem, at vi sådan set både skal teste, om de har lyttet godt efter i skolen – det er det jo altid en god ting at gøre – men vi skal også teste, om deres tilhørsforhold egentlig er godt nok.
Og det er da også en lidt mærkelig besked at give til et barn, som er født i Danmark, som har haft hele sin barndom i Danmark, som har venner i Danmark, og som går på uddannelse i Danmark, og som aldrig har tænkt på sig selv som andet end som dansk, men med en anderledes baggrund.
Og det er jo måske bare lige her, vi havner i en kløft, i forhold til hvordan vi ser på det vi gerne vil med at fremme integrationen.
Der har vi lavet den aftale – den er skrevet ned i regeringsgrundlaget – om, at vi gerne vil gøre det lettere for børn og unge, som er født og opvokset i Danmark, at få dansk statsborgerskab, og det er det, som det her lovforslag udmønter.
Jeg synes, det er godt, at vi giver børn og unge, som er født i Danmark, og som er vokset op her, den mulighed.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-04-08:
Tak for det.
Jeg synes, vi taler lidt forbi hinanden, for når det gælder måske de 98-99 pct. af de unge, som vi taler om, er det sikkert problemfrit at give dem dansk statsborgerskab, og der kan det virke sådan lidt pudsigt, at de skal op til en statsborgerskabsprøve og en danskprøve, men det er jo ikke dem, vi taler om.
Vi taler om dem, som har opholdt sig i Danmark i 18 år – og de behøver jo endda i virkeligheden kun at have været her i 12 år ud af 18 år – og som ikke har fået noget som helst ud af deres skoleundervisning, som ikke har vist nogen som helst vilje til at lade sig integrere, som er vokset op i et parallelsamfund, og hvis forældre ikke har deltaget i det danske samfund på nogen som helst måde.
Ønsker ministeren ikke, at vi skal have en eller en anden mulighed for at sige til dem: Det er altså ikke nok, at du er i stand til at opholde dig fysisk på adressen, indtil du fylder 18 år, der skal altså lidt mere til?
Karen Hækkerup (S), 2014-04-08:
Men der er stadig væk den mulighed, at der er den gulerod, at man kan opnå statsborgerskab, og jeg synes, det er en god ting at sige til børn og unge: Hvis I kan det her, er der allerede et statsborgerskab, når I er 15 år.
Det tror jeg faktisk fremmer integrationen.
Det, vi har ønsket med det her, er jo at fremme integrationen, få folk til at anstrenge sig og gøre sig umage og til at synes, at det er vigtigt, og det tror jeg de vil gøre med baggrund i det her lovforslag.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-04-08:
Jamen jeg synes jo, det ville være en rigtig dårlig idé, hvis man satte en professionel ledelse til at varetage vores klimapolitik og så, om jeg så må sige, privatiserede den.
Den synes jeg skal føres i Folketinget.
Det, som jeg sætter de her mennesker til, er helt professionelt at sørge for, at vi får et størst muligt provenu til statskassen, og for det provenu kan man faktisk også lave klimapolitik, miljøpolitik, eller hvad man nu engang ønsker.
Jeg synes, det ville være en rigtig dårlig disposition at pålægge nogle mennesker, som er udpeget til en bestyrelse, at varetage nogle klimapolitiske målsætninger.
Det er noget, som jeg synes vi skal holde for os selv her i Folketinget og hos energiministeren, miljøministeren og andre.
Frank Aaen (EL), 2014-04-08:
Men så vidt jeg forstår det lovforslag, vi behandler nu, har det kun fokus på øget indtjening.
Hvorfor står der ikke et ord om, at man også kan bruge indflydelsen til at sikre de maksimale hensyn til klimaet, hvis ændringer vi jo alle sammen ved er en enorm trussel mod det danske samfund med oversvømmelser og alle de ting, der er, og som vi hver eneste dag bruger energi på at diskutere?
Vi har lige gjort det under et af de foregående punkter, nemlig diskuteret, hvordan vi hjælper folk i forbindelse med stormflod.
Altså, hvorfor indgår det ikke som en del af formålet med at lave den her ændring?
Det er jo det, der er tankevækkende.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-04-08:
Jeg vil jo strengt taget mene, at man sagtens kan lave en case for, at det, at staten er kommet ind som aktiv ejer i bestyrelsessammenhæng og andet, også hænger direkte sammen med, hvor mange penge der kan blive investeret derude, henholdsvis hvor stort et udbytte man vil få.
Det at have en aktiv ejerandel, hvor vi prøver at gøre vores indflydelse gældende – ud fra at vi har det erklærede mål at øge indtjeningen – kunne da måske være meget fornuftigt, altså at man sidder lige præcis i en bestyrelse og gør det.
Eksempelvis kunne der jo måske – jeg siger ikke, at det er sådan, for jeg har ikke indgående kendskab til, hvordan koncessioner og andet ser ud i øjeblikket derude – være nogle, som mente, at vi skulle udsætte eller helt lade være med at foretage de nødvendige investeringer.
Det kunne man sagtens støde på nogle steder, så derfor synes jeg ud fra alle betragtninger, at det er meget hensigtsmæssigt, at vi har en aktiv bestyrelse.
Frank Aaen (EL), 2014-04-08:
Nå, jamen provenuet kan vi jo sikre gennem skattelovgivningen.
Vi er sådan set i fuld gang med at øge provenuet fra en del af Nordsøen.
Det er vi helt med på, men statslig ejerandel har jo ikke noget at gøre med at øge provenuet; det har noget at gøre med at øve indflydelse.
Det er det, jeg ikke kan forstå.
Det er derfor, jeg synes, at det her er en skæv udvikling: at man bare siger, at nu skal vi dyrke det endnu stærkere forretningsmæssigt for at tjene mere, for at få et større provenu.
Altså, hvis der skal være et formål med, at staten har en indflydelse i DUC og de andre olieselskaber, så må det da være at styrke det politiske, herunder f.eks. klimamæssige formål.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-04-08:
Jeg skal sige tak for den meget positive modtagelse af forslaget.
Jeg bemærkede, at der kunne blive stillet enkelte spørgsmål i forbindelse med udvalgsarbejdet, og vi skal bestræbe os på at gå konstruktivt ind i samarbejdet – for at få så bred en tilslutning som muligt til det her.
Så jeg siger mange tak for opbakningen til forslaget.
Dog har jeg selvfølgelig bemærket, at Enhedslisten og hr. Frank Aaen ikke har været helt så tilfredse med forslaget.
Jeg skulle ellers mene, at det her for hr. Frank Aaen og Enhedslisten gik i den rigtige retning.
Jeg mener: Her er der jo tale om noget, der går fra at være privat til at være offentligt og sådan noget.
Det plejer at være det modsatte, man kritiserer, så vidt jeg forstod i forbindelse med DONG.
Men her er man da i hvert fald gået i den rigtige retning.
Så kan man selvfølgelig altid diskutere, hvad formålet skal være, når man går ind i forbindelse med en selskabskonstruktion.
Men jeg synes jo, det er et entydigt godt råd, at vi sætter nogle til at drive forretning og tjene penge og så sætter nogle andre til at drive klimapolitik og miljøpolitik, eller hvad man nu ellers har lyst til.
Det afgørende er selvfølgelig, at hvis vi skaffer os et stort provenu her, så øger det jo i meget stort omfang vores handlemuligheder.
Det er jo det, som er formålet med det.
At – hvilket jeg tror at mange, inklusive hr. Frank Aaen, har kæmpet for – staten fik øget sin ejerandel i forbindelse med Nordsøen, skulle jo helst også gerne medføre, at vi fik et øget provenu.
Og det er lige præcis, hvad man sørger for her.
Så derfor er forslaget særdeles fornuftigt.
Martin Henriksen (DF), 2014-04-08:
Nej, det er jeg med på at ministeren ikke synes der er noget i vejen med – ellers havde det da også været bekymrende.
Men jeg synes jo, at det er utroligt, at vi sætter barren så lavt, at vi i realiteten siger: Hvis bare du ikke overtræder dansk lovgivning, er du berettiget til dansk statsborgerskab.
Det er godt nok at sætte barren lavt.
Vi kunne også godt forvente, at man måske også på forskellig vis havde bidraget til det danske samfund, men det gør ministeren ikke – bare du ikke har overtrådt dansk lovgivning, kan du få et dansk statsborgerskab.
Mener ministeren virkelig i fuld alvor, at det at få et dansk statsborgerskab er et integrationsredskab, for så kan vi jo sådan set også bare begynde at tildele opholdstilladelser i et væk – det gør man sådan lidt i forvejen – men det kan vi jo også bare begynde på, for så må vi regne med, at hvis folk får en opholdstilladelse i Danmark, bliver de jo glade, og dermed lader de sig integrere og bliver fornuftige borgere i det danske samfund.
Den indgangsvinkel kan man jo godt have sådan generelt til udlændingepolitikken og i det her tilfælde til indfødsret, men et eller andet sted må der da inde i ministeren være en lille stemme, der siger: Det er jo for godt til at være sandt.
Sådan hænger virkeligheden jo ikke sammen.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-04-08:
Der er betydelige interesser på spil, så jo mere man kan sikre tidssvarende regler, jo mere man kan give mulighed for, at man så at sige ved at omdanne Nordsøenheden til en selvstændig offentlig virksomhed kan sørge for, at vi kan komme ud og tage del i licensjagten og forøgelsen af værdiskabelsen af enheden og de ressourcer og de aktiver, vi har, jo bedre.
Forslaget her lægger jo op til, at man kan drage nytte af den viden, der er, og at man så at sige kan sørge for at modernisere muligheden for, at vi får mere ud af vores ressourcer ved at omdanne det til et SOV.
Så vi er fra konservativ side positive over for lovforslaget.
Mette Bock (LA), 2014-04-08:
Statsborgerskab er en alvorlig sag, og man kan jo altid stille sig selv spørgsmålet: Hvad kommer først – hønen eller ægget?
Bliver man integreret, fordi man får statsborgerskab, eller skal man have statsborgerskab, fordi man er blevet integreret?
Vi synes i Liberal Alliance, at der skal stilles store krav til at få dansk statsborgerskab.
Vi ønsker faktisk også, at man på en lang række områder strammer kravene til at få dansk statsborgerskab.
F.eks. synes vi, at man som voksen, i de sidste 5 år inden man kan få dansk statsborgerskab, skal have været selvforsørgende.
Hvis vi havde haft en sådan politik siden 1970'erne, er jeg ret overbevist om, at så havde vi på ingen måde stået i nogle af de massive problemer, som vi står i i dag.
Det lovforslag, som vi har foran os i dag, rummer, synes jeg, to ret forskellige elementer.
Lad os tage det lette først.
Det første er den del af forslaget, som handler om, at et barn, som er født i udlandet uden for ægteskab, i dag kun kan få dansk indfødsret ved fødslen, hvis det er moren, der er dansk, men ikke hvis det er faren, der er dansk.
Det betyder ikke, synes vi, at den nogen sinde har været legitim, men vi går naturligvis fuldt og helt ind for, at der skal være en ligestilling mellem mor og far, og det ser vi ingen problemer i overhovedet.
Så er der den anden del af lovforslaget, som handler om, at børn, som er født og opvokset i Danmark, kan få dansk statsborgerskab via erklæring, altså at man undgår at skulle igennem statsborgerskabsprøven for at få dansk statsborgerskab, hvis man er født og opvokset i Danmark.
Vi synes sådan set, det er fuldt forståeligt, at mange unge, som har gået i skole, taget folkeskolens afgangsprøve og eventuelt afsluttet en ungdomsuddannelse, synes, det er meget mærkeligt, at de skal op til en statsborgerskabsprøve for at få adgang til at få dansk statsborgerskab.
Til gengæld vil vi gerne i udvalgsbehandlingen være med til at drøfte, hvad det så er, der skal gøre, at man eventuelt ekskluderer sig selv fra muligheden for at få statsborgerskab via erklæring, når man bliver 18 år, hvis man er født og opvokset i Danmark.
Der synes vi stadig væk der er nogle uklarheder, som vi gerne vil have drøftet.
Konkluderende må vi sige, at vi som indgang er positive, men som sagt forbeholder vi os ret til efter de diskussioner, vi skal have i udvalgsarbejdet, eventuelt at sige nej til den ene del af forslaget.
Og derfor vil vi sådan set godt bakke op om Venstres forslag om eventuelt at dele lovforslaget i to.
Christian Langballe (DF), 2014-04-08:
Vi er åbenlyst uenige med Socialdemokratiet i selve forholdet til statsborgerskabet, fordi Socialdemokratiet jo mener, at statsborgerskabet er et integrationsværktøj.
Vel er det ej!
Det er kronen på værket.
Når man er blevet integreret, får man statsborgerskab.
Det er det, det hele handler om.
Det er også det, der ligger i selve lovgivningen og i selve forståelsen af, hvad statsborgerskab er.
Men jeg vil godt spørge om noget andet.
Der er simpelt hen noget, som jeg mener er logisk uholdbart, og det er, når ordføreren taler om en aktiv integrationsindsats.
Når man bliver 18 år, kan man, lige meget hvordan det er gået i skolen, lige meget om man overhovedet er kommet igennem, gå hen til en dansk myndighed og få et gummistempel og blive dansk statsborger – måske uden at tale ret godt dansk, måske uden at vide ret meget om Danmark overhovedet.
Sanne Rubinke (SF), 2014-04-08:
Jeg skal gøre opmærksom på, at jeg i dag taler på vegne af SF's integrationsordfører, fru Karina Lorentzen Dehnhardt, som desværre ikke kan være her i dag.
få bedre muligheder for at opnå statsborgerskab.
Vi finder, at det er meget positivt, fordi vi i SF tror på, at både de unge og vi kan bruge også statsborgerskabet som et redskab, der er med til at fremme integrationen, som vi også har hørt den socialdemokratiske ordfører nævne.
Hvis man har boet i landet i mange år og oven i købet er født i Danmark, skal der naturligvis være mulighed for at opnå statsborgerskab på forholdsvis nem vis.
Mange af de her mennesker er allerede på alle måder meget danske, føler sig selv som danskere og har jo været det naturligt siden fødslen.
Det bør vi i samfundet også anerkende.
Med lovforslaget bliver der samtidig stillet krav til, at den enkelte gør en indsats for at integrere sig og blive en del af det danske samfund.
Vi bør sende et tydeligt signal om, at vi gerne vil have flere med i fællesskabet, når den enkelte jo også selv er indstillet på at blive en del af det danske samfund, og derfor tror vi på, at det her lovforslag bestemt kan være gavnligt for integrationen.
Samtidig opnår vi en bedre ligestilling mellem mor, far eller medmor, i forhold til om barnet er født i eller uden for ægteskab.
Det synes vi i SF også er en meget vigtig del af forslaget, nemlig at man bliver stillet lige i den henseende, uanset hvordan man vælger at forme sit familieliv.
Der skal ikke være tvivl om, at vi i SF gerne havde set, at mulighederne for at få statsborgerskab var blevet endnu bedre, men det her lovforslag er et skridt i den rigtige retning, og derfor støtter vi lovforslaget.
Lone Loklindt (RV), 2014-04-08:
I dag er en rigtig god dag for alle de udenlandske børn og unge, der er født og opvokset i Danmark, for i dag behandler vi det lovforslag, der skal give de børn og unge en lettere adgang til at blive dansk statsborger.
Hjemme hos mig har jeg flere gange oplevet at stå over for en af mine sønners venner, som har spurgt, om jeg kan forklare, hvordan det kan være, at han med sin veloverståede studentereksamen skal op til endnu en prøve for at blive dansk statsborger efter at have haft hele sin opvækst i Danmark, og hvorfor det egentlig kan tage så lang tid at få lov til at gå til den prøve.
Det har været svært at forklare, fordi det har drejet sig om unge, der nok er bevidste om deres rødder i Indien, Iran og Tyrkiet, men som trives i Danmark, elsker det land, de er vokset op i, uanset hvad de har været udsat for af lave forventninger i skolen og diskrimination i nattelivet.
Men nu bliver det lettere og hurtigere at blive dansk statsborger, hvis det her forslag vedtages, hvilket vi i Radikale Venstre længe har set frem til.
Med L 162 bliver det nemlig muligt for børn og unge, som er opvokset i Danmark, at opnå statsborgerskab ved blot at afgive en erklæring, såfremt de har bestået folkeskolens afgangseksamen med mindst 02, eller hvis de er fyldt 18 år, medmindre – altså – de er dømt for grov kriminalitet.
Med loven tages der også hensyn til eventuelle handicap, der kan være årsagen til, at minimumskarakteren ikke er nået, og desuden ligestiller loven børn, som er født i og uden for ægteskab.
I dag er en rigtig god dag, fordi vi behandler det lovforslag, som udmønter regeringsgrundlagets erklæring om, at det skal være lettere at få dansk statsborgerskab for de børn og unge, der er født og opvokset i Danmark.
Radikale Venstre kan selvsagt støtte forslaget.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-04-08:
Jeg tror, at Dansk Folkeparti har en eller anden form for forskrækkelse over for mennesker, der kommer andre steder fra.
Der er nogle, der måske en gang imellem træder ved siden af, men jeg er fuldstændig overbevist om, at når man giver et statsborgerskab, og når man giver anerkendelse – nu kigger jeg på ordføreren – til mennesker, så vokser de også, og det betyder, at de også helt naturligt vil føle sig som en del af det danske samfund.
Jeg har ikke nogen grund til at tro, at der vil være unge mennesker, der, når de fylder 18 år og har opholdt sig minimum 12 år i Danmark indtil det 18. år og minimum 5 år inden for de sidste 6 år, ikke har et indtryk af, hvad det vil sige at være dansker.
Det kan jeg ikke få ind i mit hoved.
Jeg er overbevist om, at den her lovgivning vil være med til at sikre, at der er endnu flere unge mennesker, der vil være fuldstændig klar til at indgå i det danske samfund på lige fod med andre danskere.
Christian Langballe (DF), 2014-04-08:
Hvem siger det?
Man kan ikke gå ud fra, at fordi man automatisk tildeler statsborgerskab til folk, når de er blevet 18 år, at de så overhovedet vil gøre noget ved integrationen.
Andre personer skal op til prøver og alt muligt andet og faktisk overstå nogle krav, også dem, der går i skole, men her kan en 18-årig bare gå ind og få et statsborgerskab med et gummistempel, uden at der er nogen, der ved, hvor velintegreret den person er.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-04-08:
Jeg tror, jeg kan være enig med ordføreren fra Dansk Folkeparti i, at vi sådan grundlæggende er uenige om det her spørgsmål.
Det kan vi så være enige om.
Når jeg siger, at det kan være et godt integrationsværktøj, er det med henblik på at sætte en gulerod op for de unge mennesker i stedet for pisk, som det altid er, sådan at de har mulighed for at sige: Hvis jeg sørger for at gå i skole og passe min skolegang, ligesom alle de andre danske børn gør, og går op til eksamen og består den, så har jeg mulighed for at få et statsborgerskab.
Det synes jeg da er integrationsfremmende.
Det betyder, at de helt naturligt vil gøre en indsats for for det første at gå i skole og for det andet i sidste ende at bestå prøven.
For dem, der er 18 år eller lidt ældre, er det selvfølgelig en anden sag, men de har trods alt gået i skole i 12 år, og der er en chance for, at de også har fået en dansk holdning ind i den tid, de har gået der.
Karina Adsbøl (DF), 2014-04-08:
Tak for det.
Kræft i huden er den hyppigste form for kræft, og forekomsten er mere end tredoblet på 30 år.
Kræft er en alvorlig sygdom, og derfor var det ekstra glædeligt, at så mange mennesker i det danske land gav et bidrag til støtte for kræft til landsindsamlingen den 6. april.
Baggrunden for lovforslaget er, at den tidligere økonomi- og erhvervsminister i foråret 2011 nedsatte en tværministeriel gruppe.
Baggrunden for dette var, at Sikkerhedsstyrelsen i 2010 havde gennemført en række tilsyn på solarieområdet.
Tilsynet viste, at der var problemer på solarieområdet, som kan gå ud over solariebrugernes sikkerhed og sundhed.
Måske kan ministeren svare på, hvor mange tilsyn blandt de danske solcentre der forventes gennemført i kraft af den nye solarielov i de kommende år, og hvor mange tilsyn med de danske solarier der er blevet gennemført i 2013, og om der har været givet nogen påbud.
Med henblik på at sikre større produktsikkerhed foreslås det, at der fastsættes en maksimal grænseværdi for udstråling, og at der indføres forbud mod brug af solarier af visse UV-typer i henholdsvis ubemandede og bemandede solcentre.
Måske ministeren kunne uddybe det med grænseværdierne: Hvor går grænsen, og hvilken betydning har det i praksis, også for forbrugerne og de eksisterende solcentre?
Det foreslås, at samtlige solcentre skal registreres hos Sikkerhedsstyrelsen.
Videre foreslås der regler for mærkning af solariet, bl.a. for at muliggøre en mere effektiv og målrettet kontrol, samt fastsættelse af regler om krav til ansattes rådgivning i bemandede solcentre.
Endvidere foreslås der også en forhøjelse af bødestørrelserne på området.
I Dansk Folkeparti ønsker vi at skabe sikkerhed gennem oplysning samt mærkninger, så forbrugerne ved, hvilken vare de køber.
Mange solcentre er i dag ubemandede; det ville da være en service for forbrugerne, hvis der var ressourcer til bemanding i alle solcentre, så forbrugerne kunne få råd og vejledning.
Vi finder det også vigtigt, at uddannelsesinstitutioner bidrager med oplysninger om sundhed og usundhed i forhold til solariebrug.
Vi finder også, det er vigtigt, at vi som forældre til unge og børn rådgiver, og vi har et ansvar for også at vejlede vores børn i, hvad sundhed er.
I Dansk Folkeparti finder vi selvfølgelig, at det her lovforslag er positivt i forhold til mærkning.
Vi har også bidt mærke i høringssvarene, hvor der fra Kræftens Bekæmpelse og Børnerådet er et ønske om aldersgrænser.
Vi har også noteret os, at brugen af solarier for unge mennesker er faldende, og det er selvfølgelig også positivt.
Så derfor er det vigtigt, at vi rådgiver og vejleder, og at der er de rigtige mærkninger rundtomkring i de forskellige solarier.
Vi ser frem til udvalgsarbejdet og vil også stille en række spørgsmål i udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.