Jan E. Jørgensen (V), 2013-10-10:
På Det Radikale Venstres landsmøde talte fru Zenia Stampe om et stort radikalt tag selv-bord af udlændingelempelser.
Det er jo i sig selv modigt, at De Radikale taler om et tag selv-bord, for man ved jo, hvilket forhold de har til den slags med, hvad man nu skal vælge: Skal jeg vælge det ene eller det andet?
Det, de så er nået frem til at vælge her i dag, er, at muligheden for at få dansk statsborgerskab skal gøres endog væsentligt lettere.
Lovforslaget om statsborgerskabsprøven er en del af en større aftale, som regeringen indgik med Enhedslisten allerede her i foråret.
Det er så en aftale, som samlet set går ind og lemper kravene til at få dansk statsborgerskab.
I aftalen har regeringen allerede nedsat kravene til ansøgernes sprogkundskaber, sådan at man nu kan blive dansk statsborger efter blot at have bestået det, der hedder dansk 2, som svarer til cirka 7. klasseniveau, hvor det før var dansk 3 svarende til cirka 9. klasseniveau.
Kravene til selvforsørgelse er også blevet lempede, sådan at ansøgeren nu kan have modtaget kontanthjælp i op til 2½ år ud af de seneste 5 år og alligevel få dansk pas.
Det lovforslag, vi står med nu, vil så erstatte den nuværende indfødsretsprøve med en ny prøve, som så skal hedde en statsborgerskabsprøve.
I Venstre ser vi indførslen af statsborgerskabsprøven som endnu et led i rækken af lempelser, som efter vores opfattelse gør det for let at blive dansk statsborger.
Der er jo ikke nogen, der har ret til at blive statsborger i et andet land.
Det er noget, man skal gøre sig fortjent til, og der synes vi altså at regeringen sætter barren for lavt.
Derfor er det ærgerligt, at Venstre slet ikke blev inviteret til forhandlinger om den her aftale.
På trods af at jeg henvendte mig til justitsministeren og bad om at blive indkaldt til forhandlinger, så ønskede man ikke at tale med os.
Men desværre ser vi jo på udlændingeområdet, at regeringen har valgt at føre blokpolitik sammen med Enhedslisten, og det undrer mig, når nu ellers vores statsminister har lagt op til et bredt samarbejde.
I Venstre mener vi som sagt, at et statsborgerskab er noget, man skal gøre sig fortjent til.
Og nu vil regeringen så støttet af Enhedslisten også gøre det lettere at bestå indfødsretsprøven ved at erstatte den nuværende prøveform med en statsborgerskabsprøve.
I prøven vil man skære antallet af uforberedte aktualitetsspørgsmål ned fra fem til tre, hvilket jo vil gøre det langt lettere for ansøgere, der hverken følger med i eller involverer sig i den aktuelle samfundsdebat, at bestå og dermed få dansk statsborgerskab.
Resten af spørgsmålene ville man jo fortsat kunne læse op til, hvis man bare følger med i det pensum, der er til prøven.
Regeringen vil også fjerne fokus i prøven på dansk kultur og dansk historie.
Det er åbenbart af mindre betydning, om man kender noget til vores kultur og vores historie, hvis man vil være statsborger i Danmark.
I stedet mener man, at prøven udelukkende skal fokusere på aspekter af det danske hverdagsliv og det aktive politiske liv, som det hedder i aftaleteksten.
Hvad det kommer til at medføre i praksis, ved vi ikke, fordi spørgsmålene skal jo så senere forfattes i Undervisningsministeriet.
I Venstre er vi naturligvis enige i, at det er vigtigt at have kendskab til det danske hverdagsliv og det aktive politiske liv, ingen tvivl om det.
Men vi mener også, at kendskab til historie og kultur er vigtigt.
Det handler jo ikke om, at man skal kunne kongerækken udenad eller den nøjagtige dato for slaget ved Dybbøl Mølle.
Der er heller ikke nogen, der ønsker, at man skal kunne citere samtlige Olsen Bande-film forfra og bagfra.
Det handler om, at man skal kunne forstå baggrunden for, at vores samfund ser ud, som det ser ud i dag.
F.eks. har slaget ved Dybbøl jo betydning for, at vi har haft en fredelig overgang fra enevælde til demokrati, og det har også haft stor betydning for den danske kultur og for på den måde, som vores demokrati er sammensat på.
Nu vil jeg tale lidt om løftebrud, og det er der sikkert mange der er trætte af at høre om, men hvis man vil undgå, at Venstre bliver ved med at tale om løftebrud, må man jo lade være med at begå dem, og så skal vi nok holde op med at tale om dem.
Løftebruddet i den her sag handler om, at dengang regeringsgrundlaget blev skrevet, var regeringen af den opfattelse, at samtlige krav til statsborgerskab skulle vedtages ved lov frem for ved skiftende politiske aftaler, som regeringen har valgt at udtrykke sig i regeringsgrundlaget.
Og så er det da utroligt, at regeringen fortsætter med sine løftebrud, især i tilfælde som det her, hvor regeringen jo bare kunne have valgt at formulere den nye aftale med Enhedslisten som et lovforslag i stedet for som en aftale, der bliver udmøntet i et cirkulære.
Man kan ikke bruge undskyldningen om, at man ikke kunne finde flertal.
Man kan ikke bruge undskyldningen om, at man ikke havde økonomi.
Der er ingen undskyldning for det løftebrud, vi er vidne til i dag.
Afslutningsvis vil jeg komme med en overraskelse af de større, nemlig at Venstre stemmer imod dette lovforslag.
Hr. Christian Juhl behøver ikke oversætte det jyske.
Det er stadig væk en god del af det danske sprog, som man selvfølgelig forstår, når man står på denne talerstol.
Jeg er da helt enig i, at der selvfølgelig også er mange danskere, som har meget store huller i deres viden om dansk kultur og dansk historie, og det er da også et problem.
Det er da et selvstændigt problem, som vi også bør gøre mere ved.
Men når man aktivt søger statsborgerskab i et andet land i en voksenalder, synes vi i Venstre ikke, at det er et urimeligt krav at sige: Så må du også sætte dig ind i det land; hvorfor er det, du gerne vil have statsborgerskab i det her land frem for i det land, du kommer fra?
Det er jo ikke værre end en køreprøve.
Der er en bog, man kan læse op til, og så kan man med et minimum af indsats bestå prøven, og derved lærer man jo også noget.
Altså, man lærer jo noget ved at læse op til en prøve og gennemgå pensum.
Man lærer en del om det land, som man nu med stor glæde vil være statsborger i.
Lige præcis hvad, der skal rulles tilbage, og hvor langt det skal rulles tilbage, kan jeg ikke give nogen løfter om her.
Så er der heller ikke problemer med efterfølgende løftebrud.
Men der er ingen tvivl om, at udlændingepolitikken skal ses efter i sømmene, når vi forhåbentlig en dag får en anden regering.
Jeg tror ikke, vi har set enden på disse lempelser.
Fru Zenia Stampe sagde på landsmødet, at hun havde haft et møde med forskellige kampfæller, som hun kalder det: Røde Kors, Red Barnet, Bedsteforældre for Asyl osv.
Og deres kampfæller var skuffede, som hun udtrykker det.
De følte, at regeringen har forrådt dem, og at det hele efterhånden kan være lige meget, men fru Zenia Stampe gav udtryk for, at man er nået et meget langt stykke ad vejen, men at man dog endnu ikke har spist sig igennem samtlige retter på det store radikale tag selv-bord af udlændingelempelser.
Så jeg tror, vi kan se mere fremover.