Troels Lund Poulsen (V), 2009-11-12:
Tak for de mange bemærkninger, der er kommet til lovforslaget her, som implementerer dele af to EU-direktiver, servicedirektivet og anerkendelsesdirektivet.
Servicedirektivet blev vedtaget i EU med dansk opbakning med bl.a. det formål at gøre det lettere for virksomhederne at levere deres ydelser på tværs af landegrænser.
Direktivet er ikke til hinder for, at vi fortsat kan stille tjenesteydere over for krav, som er begrundet i miljøbeskyttelse, også de tjenesteydere, der er her midlertidigt.
Folketinget vedtog før sommerferien lov om tjenesteydelser i det indre marked, der gennemfører de generelle dele af servicedirektivet.
I forhold til servicedirektivet giver lovforslaget miljøministeren mulighed for at stille krav til sagsbehandlingen.
Konkret skal de relevante bekendtgørelser på Miljøministeriets område suppleres med bestemmelser om de sagsbehandlingsregler, der følger af servicedirektivet.
Det gælder også bestemmelser om tjenesteyderes forpligtelser til at give tjenestemodtagere visse oplysninger.
Servicedirektivets krav til sagsbehandlingen skal bl.a. sammen med den kvikskranke, som Økonomi- og Erhvervsministeriet opretter, være med til at gøre det lettere for virksomhederne at få et overblik over, hvilke regler og procedurer der gælder på deres område.
Forslaget lægger også op til, at enkelte bestemmelser skal ophæves, fordi de vurderes at være i strid med direktivet.
Det drejer sig om tre bestemmelser, som i dag betyder, at en autorisation eller beskikkelse kan nægtes eller tilbagekaldes, hvis man har gæld til det offentlige.
Samtlige foreslåede ændringer følger af Danmarks forpligtelse til at gennemføre servicedirektivet, og implementeringsfristen er den 28. december 2009.
I landinspektørloven blev der indført bemyndigelse til at fastsætte regler om sagsbehandling, om anerkendelse af uddannelseskvalifikationer og myndigheders ret og pligt til udveksling af oplysninger og om en anden anvendelsesordning.
Det er i bund og grund den del, som nu også bliver en del af anerkendelsesdirektivet.
Med de her ord vil jeg takke for de kommentarer, der er kommet.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen.
Tak for de forskellige indlæg, der har været i debatten, som jo handler om at gennemføre det her EU-direktiv om vurdering og styring af risiko for oversvømmelser.
Den slags ekstreme oversvømmelser er heldigvis sjældne i Danmark og forhåbentlig også i fremtiden.
Lovforslaget har jo til formål at sikre imod og at få kortlagt faren for ekstreme oversvømmelser fra vandløb og søer, og at vi er forberedt, så vi er i stand til at håndtere en sådan situation, hvis den måtte opstå.
Målet er selvfølgelig at begrænse skadevirkningerne bedst muligt af hensyn til menneskers sundhed, miljø, kulturarv og økonomi.
Direktivet omhandler også oversvømmelser fra havet og fjordene, og denne del af direktivet gennemføres i lovgivningen af Transportministeriet.
De tre plantrin, der er gennemgået, tager jo afsæt i følgende: trin 1, at vurdere risikoen for oversvømmelser og udpegning af risikoområder, trin 2, udarbejdelse af fare- og risikokort for risikoområder, og trin 3, udarbejdelse af risikostyringsplaner med foranstaltninger til begrænsning af de mulige skader.
Det er så forventningen, at risikoplanerne skal offentliggøres første gang i slutningen af 2015.
Det er også sådan, at Miljøministeriet og Transportministeriet sørger for koordineringen i forbindelse med de to første plantrin.
Det indgår i lovforslaget, at kortlægning af risikoområderne skal koordineres med basisanalyserne efter miljømålsloven, og at risikoplanerne tilsvarende skal koordineres med vandplanerne.
Det sikrer sammenhæng i vandplanlægningen.
Samtidig vil den nødvendige indsats mod oversvømmelser også kunne bidrage til opfyldelse af målene på miljø- og naturområdet.
Der har også været et par bemærkninger i forhold til spildevandssystemer, og der er det jo sådan, at det ikke er en del af vores implementering her i Danmark.
Her er det vigtigt at slå fast, at kommunerne har ansvaret for at vedligeholde og udbygge kloakkerne, og det ønsker vi også at fastholde.
Det synspunkt stemmer også rigtig godt overens med, at det er den enkelte kommunalbestyrelse, der beslutter, hvilket serviceniveau der skal gælde i den enkelte kommune.
Så vil jeg også til sidst sige, at det jo er helt rigtigt, som det er blevet nævnt, at der er lagt op til, at loven skal træde i kraft den 26. november, som er direktivets frist for gennemførelse i de nationale lovgivninger, men jeg vil også gerne sige til den socialdemokratiske ordfører, at der bestemt ikke er noget, der skal hastes igennem.
Der kan være god grund til at diskutere det her, og derfor skal man selvfølgelig tage den tid, der er nødvendig til det, og det lægger jeg bestemt også op til.
Så hvis det er sådan, at det er nødvendigt, og det tror jeg det er, nemlig at det bliver diskuteret grundigt, så skal jeg her fra talerstolen klart sige, at det selvfølgelig er noget, som jeg er meget indstillet på, alene af den grund at det er Folketinget, der bestemmer, hvornår lovforslaget skal tredjebehandles.