runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Andreas Steenberg (RV), 2015-03-18:
Radikale Venstre støtter tanken om at forbinde Sjælland og hele Skandinavien med resten af Europa med en ny, fast forbindelse fra Rødby til Tyskland.
Det er med til at binde Europa bedre sammen og sikrer fri bevægelighed for mennesker og varer, og vi kan se af analyserne, at den faste forbindelse vil skabe vækst både i Danmark og i Europa.
Radikale Venstre gik også med i det her forlig om Femernforbindelsen, fordi den sikrer investeringer i landanlæg i Danmark for lidt over 9,5 mia. kr.
Vi er særlig glade for de helt nødvendige opgraderinger af jernbanen, der sker fra Ringsted og helt ned til Rødby.
Opgraderingen af de danske jernbaneanlæg vil omfatte udbygningen af jernbanestrækningerne Vordingborg til Masnedø og Orehoved til syd for Holeby til dobbeltspor.
Strækningerne fra Ringsted til Masnedø og fra Orehoved til syd for Holeby elektrificeres og udbygges, så persontog kan køre op til 200 km/t.
Togtrafikken på Sjælland har længe været en akilleshæl og et stort problem for den kollektive trafik på hele Sjælland.
Med de investeringer, der ligger i den her lov, og mange andre investeringer ser Radikale Venstre frem til, at vi endelig i Storkøbenhavn og på hele Sjælland får en moderne og tidssvarende jernbane.
Ud over landanlæggene består anlægsloven selvfølgelig af byggeriet af selve tunnelen mellem Danmark og Tyskland.
Alt i alt er det et byggeri til over 60 mia. kr.
Det hele finansieres, som vi kender det fra Storebæltsbroen og Øresundsbroen, nemlig via brugerbetaling og lånefinansiering.
Der er dog et stort men – et rigtig stort men.
Partierne bag aftalen blev for nylig orienteret om, at buddene på byggeriet foreløbig er blevet 9,5 mia. kr. dyrere.
Lad mig sige det klart: Hvis ikke det bliver mindre, kan det ikke lade sig gøre.
Organisationen Femern A/S, som står for Femernbyggeriet, vil forsøge at forhandle priserne ned.
Der er de fortrøstningsfulde.
Med den her lov kan Danmark også søge EU om støtte.
De her to forløb med forhandlinger med entreprenørerne og ansøgningen i EU skal munde ud i, at økonomien forbedres.
Ellers kan det ikke lade sig gøre.
I løbet af det næste halve år skal vi se på, hvad priserne kan forhandles ned til, og hvad EU vil give af støtte.
Når de to processer er bragt til ende, skal partierne tage endelig stilling.
Og Radikale Venstre vil, at økonomien bliver bedre, og vi er fortrøstningsfulde, i og med at Transportministeriet og andre arbejder med at få usikkerhederne bragt ned.
Vi kan støtte lovforslaget her i dag, da det er forudsætningen for at kunne søge EU, og fordi vi støtter en fast forbindelse og især de tilhørende jernbaneanlæg i Danmark.
Henning Hyllested (EL), 2015-03-18:
Ja, man må jo beundre, at man ikke blandt transportordførerne synes, at det er en større diskussion værd.
Men det er klart, for når man har klappet det af uden for Folketingssalen, kan jeg godt forstå, at man da ikke gider at tage sig af, at der er et enkelt parti, der synes, at de gerne vil deltage i debatten.
Der er en lidt interessant udtalelse fra hr. Andreas Steenberg, hvor hr. Andreas Steenberg ligger helt på linje med ministeren og siger, at hvis det bliver til de eksakte priser, vi kender i dag, kan det ikke blive til noget.
Det er jo en udmelding, der vil noget, og som sagt ligger hr. Andreas Steenberg på linje med ministeren.
Så spørger jeg bare: Hvor går grænsen?
Hvad er det?
Altså, i øjeblikket er det blevet lige knap 9 mia. kr. dyrere.
Hvor går grænsen, hvor langt skal vi ned?
Skal vi 5 mia. kr. ned, skal vi 7 mia. kr. ned, eller skal vi bare 0,5 mia. kr. ned, og så er det blevet billigere, og så kører vi?
Andreas Steenberg (RV), 2015-03-18:
Jeg vil gerne understrege, at Det Radikale Venstre selvfølgelig altid gerne vil være med til at diskutere, og jeg kunne se i Berlingske, at der også er sat en del såkaldte public affairs-bureauer på for at skabe lidt støj omkring det her.
Jeg tror, at alle, der læser aviser, kan se, at det bliver diskuteret rimelig meget, og det vil vi selvfølgelig også gerne deltage i.
Det afgørende for, at den her forbindelse kan blive til noget, er jo, at den brugerbetaling, der kommer ind, kan afdrage den gæld, man stifter, og kan betale renterne, altså undgå den såkaldte rentedød, og lytterne kender det måske fra det hus, som man har købt, at man selvfølgelig er nødt til at tjene nok penge til at kunne betale det lån tilbage, som man har købt huset for.
Det er selvfølgelig der, grænsen går.
Jeg kan ikke lægge hovedet på blokken i dag og nævne beløbet, for det kommer helt an på, hvad vi til sin tid bliver præsenteret for.
Men grænsen går ved, at man kan betale lånet tilbage, ellers kan man jo ikke gøre det.
Henning Hyllested (EL), 2015-03-18:
Så vil jeg gerne vide, om Det Radikale Venstre har et gult og et rødt felt med hensyn til tilbagebetalingstiden, som vi f.eks. hørte at Venstre har.
Det kunne da være rigtig interessant at høre, for der er jo en umiddelbar sammenhæng imellem økonomien i projektet og tilbagebetalingstiden.
Ja, »grund til bekymring«, »stor usikkerhed« – så forstår jeg ikke, at Dansk Folkeparti også medvirker til at afvise Enhedslistens forslag om, at vi i udvalgsarbejdet bruger en høring til ligesom at trænge til bunds i og bag om nogle af de beregninger, som der foreligger.
De beregninger, der officielt foreligger, er jo omstridte; de er jo kritiseret voldsomt.
Og jeg synes da, det var meget godt at få hold på det i stedet for bare at fremstå bastant og sige: Nu gider vi sgu ikke at høre mere – undskyld – nu gider vi ikke at høre mere, nu skal der handles, snak har der været nok af.
Altså, der er et halvt år, til man skal lave nogle nye aftaler med entreprenøren.
Vi aner ikke, hvor de ender, og de har da stor indflydelse på de beregninger, der allerede er lavet.
Andreas Steenberg (RV), 2015-03-18:
Man taler om det, der hedder rentedøden, altså at renterne af lånet kan komme til at overstige, hvor mange penge man får ind.
Hvis man skal betale så meget i rente, at det ikke hænger sammen, så lider projektet døden.
Jeg tror, at man taler om, at det er en lånetid på 40 år, der er det realistiske, og det er også det, jeg kan forstå regeringen arbejder ud fra.
Henning Hyllested (EL), 2015-03-18:
Jeg glæder mig selvfølgelig også over, at Femernprojektet bliver omfattet af den aftale, som vi i sin tid lavede med regeringen, da SF også var en del af regeringen, om arbejdsklausuler og sociale klausuler.
Jeg håber virkelig, at det kommer til at bære frugt.
Det, vi mangler nu i den udveksling, jeg i hvert fald har haft, med Transportministeriet, er den opfølgende kontrolfunktion.
Den handler det jo altid om, og den er helt afgørende, så den må vi se at få på plads.
Jeg vil gerne spørge fru Anne Baastrup om noget.
Der var mange ting, der var vigtige for SF, og det var vigtigt for SF i sin tid, da man sagde ja til forbindelsen, at man dermed også sikrede en udbygning af jernbanen, og at den også ville komme pendlerne fra Sydsjælland og Lolland-Falster til gode.
Hvordan synes fru Anne Baastrup lige det går?
Men er det nødvendigvis en hindring for at udbygge jernbanen Ringsted-Holeby?
Anne Baastrup (SF), 2015-03-18:
Nu har vi en aftale, der går på, at det hele hænger sammen, og derfor kan vi jo ikke finde pengene til her og nu at bryde op og tage dele af landanlægget ud.
Men jeg er da enig med hr. Henning Hyllested i, at det ville være smart, hvis det var, at vi kunne have sikkerhed for, at togene kom til at køre, før vejene startede.
Men det næste er så også, at det – synes jeg personligt – er positivt, at Tyskland er indstillet på at opgradere deres jernbane.
Jeg var i Hamborg her for et stykke tid siden med tog, og jeg vil sige, at den trænger til det, og hvis vi skal have hurtige tog gennem den nordlige del af Tyskland, er der virkelig behov for, at der skal ske noget.
Henning Hyllested (EL), 2015-03-18:
Jamen hvorfor egentlig ikke bare udbygge jernbanen?
Det forstår jeg ikke helt.
Hvorfor betragte det som en meget, meget fast bestanddel, så man derfor må afvente?
Det vil jo under alle omstændigheder komme netop dem, som SF i sin tid satte ind for, pendlerne på Sydsjælland og på Lolland-Falster, til gode, og det kan man da bare tage hul på.
Jeg er overbevist om, at SF sammen med de øvrige forligspartier er fuldstændig overbevist om, at den her forbindelse bliver til noget, og at det der med at vente til september i virkeligheden er et illusionsnummer.
Den bliver til noget, så hvorfor ikke bare tage hul på det?
For så kan man jo bare betragte det som en forbedring af togtrafikken på Sjælland.
Anne Baastrup (SF), 2015-03-18:
I min optik er det altså vigtigt, at vi ved, hvad den samlede økonomi bliver, før vi går i gang.
Nu er det marts måned, og det varer ikke så lang tid, før det er september, og der skal man så træffe den endelige beslutning.
Det her er en miljøgodkendelse, og den bemyndiger ministeren til i forligskredsen at gå i gang med selve projektet.
Jeg synes, det var noget smart, hvis man rent faktisk arbejdede seriøst på det, og at man arbejdede seriøst på, at EU kom med sine penge.
Kim Christiansen (DF), 2015-03-18:
Tak for det.
Det, jeg egentlig bare lige faldt over, var, at Henning Hyllested harcelerer meget over, at alting skal gå stærkt, og at vi skal skynde os sådan.
Mig bekendt er Henning Hyllested da selv en del af aftalen om Togfonden DK, som jo netop handler om, at man skal kunne komme så hurtigt som overhovedet muligt frem og tilbage imellem de danske byer, og mig bekendt har Henning Hyllested også lige indgået en aftale om DSB, en 10-årig aftale, hvor det hele også handler om, at DSB skal køre stærkere i fremtiden.
Så det gælder måske bare ikke, når det er på landevej?
Bjarne Corydon (S), 2015-03-18:
Jeg har stor respekt for både hende og hendes fag, og det med at have konen på nakken kender jeg udmærket, og man skal i den slags sammenhænge være meget varsom.
Jeg mener, at alle de ting, spørgeren nævner, er relevante, og jeg mener, at man dertil skal lægge målrettede investeringer i det, vi synes er vigtigst i vores velfærdssamfund.
Det vil Venstre ikke, og derfor er det, spørgeren starter med at sige, også helt galt, nemlig at jeg udmærket kender Venstres økonomiske politik og Venstres politik for vores sundhedsvæsen.
Det gør jeg ikke, og det er der ikke nogen der gør uden for Venstre.
Det er muligt, man kender den inde i Venstre, hvor man har en meget lukket kreds omkring nogle ting, der for guds skyld ikke må komme ud til offentligheden.
Jeg ved ikke, hvor mange penge Venstre vil bruge på et bedre sundhedsvæsen, jeg ved ikke, hvor mange penge Venstre vil bruge på en bedre ældrepleje, på vores uddannelser, på de mennesker i Danmark, der har det sværest.
Jeg ved bare, at samlet set skal det give nul, og det betyder, at skal man bruge en eneste krone mere på noget, skal man bruge en krone mindre på noget andet.
Hvis man på et eller andet tidspunkt vil fortælle om, hvordan det mere præcist skulle fungere,
tror jeg, vi er mange, der vil lytte interesseret – i øvrigt inklusive de partier, der skal pege på Venstre og på Venstres formand som statsminister.
Martin Henriksen (DF), 2015-03-18:
Er ministeren set i lyset af de massive integrationsudfordringer, som Danmark står over for, parat til at diskutere strammere regler i forhold til flygtninge og indvandrere, der kommer fra ikkevestlige lande?
Mette Frederiksen (S), 2015-03-18:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil indledningsvis sige, at jeg altid er parat til at diskutere, om vi kan gøre tingene bedre.
Jeg vil dog starte med at sige, at jeg ikke i lighed med spørgeren synes, at det giver mening at tale om ikkevestlig indvandring som noget, hvor alt er det samme.
Vi får relativt mange indvandrere til Danmark, også af ikkevestlig baggrund, der kommer her for at arbejde, bidrage til det danske samfund, betale skat og i øvrigt indgå aktivt på alle mulige niveauer i vores samfund.
Vi har jo i fællesskab lavet en stor reform om international rekruttering, hvor vi helt målrettet har hjulpet danske virksomheder til at kunne rekruttere arbejdskraft uden for EU til de områder, hvor det er nødvendigt.
Vi slog i øvrigt i den forbindelse i fællesskab fast, at arbejdskraft, som vi selv har, ikke mindst af ufaglært karakter, ønsker vi ikke at rekruttere fra tredjeverdenslande.
På samme måde skal man jo også passe en lille smule på med ikke at generalisere, når vi taler om flygtninge, for der er et historisk højt antal flygtninge på verdensplan, og det smitter selvfølgelig også af på Danmark.
Vi tager den andel, vi skal tage, og det ønsker vi også at gøre.
Samtidig er vi meget opmærksomme på, at tingene skal kunne fungere ude i landets kommuner, hvorfor vi har strammet op på asylområdet, i øvrigt med opbakning fra Dansk Folkeparti.
Hvorfor siger jeg det her?
Jo, det gør jeg, fordi antallet, både hvad angår flygtninge og familiesammenførte og indvandrere i det hele taget, har en betydning for vores evne og kapacitet til at kunne integrere dem, og derfor er antalsdiskussionen selvfølgelig væsentlig
, både når vi taler indvandring, og når vi taler flygtninge.
Martin Henriksen (DF), 2015-03-18:
Det er rigtigt nok, at gruppen af ikkevestlige består af mange forskellige slags grupper, men ikke desto mindre synes jeg nu, det giver rigtig god mening at tale om at begrænse indvandringen fra ikkevestlige lande.
Men jeg vil gerne kvittere for, at ministeren – sådan som jeg forstod det – er parat til at diskutere strammere regler.
Kan ministeren uddybe lidt, på hvilke områder ministeren er parat til at diskutere at man strammer op på udlændingereglerne over for ikkevestlige indvandrere – eller over for visse grupper, der kommer fra ikkevestlige lande?
Mette Frederiksen (S), 2015-03-18:
Men vi har jo netop strammet op.
Vi har strammet op på greencardordningen, som i mine øjne i alt for høj grad tiltrak arbejdskraft til områder, hvor der ikke var et dokumenteret behov derfor, og vi kunne se, at der kom folk hertil, som for nogles vedkommende også havde nogle forudsætninger, som ikke kunne omsættes på det danske arbejdsmarked.
Til gengæld har vi eksempelvis gjort det lettere for virksomheder som Grundfos, Danfoss, LEGO, Microsoft og andre at tiltrække arbejdskraft, også fra tredjeverdenslande, som er nødvendig.
Det er det, vi på den ene side skal løfte, og på den anden side skal vi også have tingene til at fungere ude i landets kommuner.
Så jeg følger området tæt hele tiden og vurderer selvfølgelig løbende, om der er behov for ændringer.
Martin Henriksen (DF), 2015-03-18:
Jeg kender jo godt de ændringer, der er sket i forhold til greencardordningen og i forhold til asylområdet; det har vi jo selv været med til fra Dansk Folkepartis side.
Det, der sådan set er kernen her, er, at det jo ikke har rykket alverden.
Det andet er, at det, jeg spørger ind til, er, hvad ministeren vil gøre fremadrettet, og at ministeren så svarer på, hvad ministeren har gjort bagudrettet.
Men hvad vil ministeren gøre fremadrettet?
For hvis ministeren er villig til at diskutere strammere regler over for visse grupper af folk, der kommer fra ikkevestlige lande, så er det jo et spørgsmål, der gælder fremadrettet, og derfor må svaret jo også gælde fremadrettet.
Derfor vil jeg gerne høre, hvad ministeren er parat til at gøre her og nu eller eventuelt parat til at indkalde til forhandlinger om.
For sagen er bare den, hvad angår ikkevestlig indvandring, uanset hvad der så er foretaget af justeringer her og der på asyl- og udlændingeområdet, at det er en økonomisk byrde, og selv dem, der er i arbejde, er der nogle problemer med, for de har svært ved at falde til socialt og kulturelt i det danske samfund.
Så hvad vil ministeren gøre fremadrettet?
Mette Frederiksen (S), 2015-03-18:
Vi har netop i dag fra regeringens side fremlagt et stort udspil til, hvordan vi sikrer, at flere kommer i arbejde.
Det synes jeg er klogt og godt, og det er i øvrigt også nødvendigt, fordi arbejdsmarkedstilknytningen i mine øjne er det væsentligste, når vi taler integration.
For mig er det jo helt fundamentalt, at når man kommer til et andet land, altså flytter hertil, skal man gå på arbejde og forsørge sig selv og sine børn.
Så det, at vi nu får et skærpet fokus på, at folk, der kommer hertil, selvfølgelig skal bidrage aktivt på vores arbejdsmarked, mener jeg er en meget, meget væsentlig del af løsningen.
Jeg kan ikke lade være med lige at gøre opmærksom på, at selv i år 2014, hvor vi fik rigtig mange asylansøgere på grund af den forfærdelige situation i Mellemøsten, blev ca. 83 pct. af de opholdstilladelser, der blev uddelt, givet til EU-borgere og andre, der kom hertil for at arbejde.
Det vil altså sige, at selv i et år, hvor der er massive flygtningeudfordringer, kommer langt de fleste hertil for netop at bidrage på vores arbejdsmarked.
Nogle gange er regeringen bare foran, og vi har netop lige gennemført stramninger på asylområdet, så der har vi allerede truffet de beslutninger, vi mener er de rette.
Som jeg startede med at sige, er jeg altid åben over for at diskutere, om vi kan gøre tingene klogere og bedre.
Det er derfor, jeg som beskæftigelsesminister har stået bag en reform af international rekruttering netop af arbejdskraft fra tredjeverdenslande, en reform, som Dansk Folkeparti er en del af.
Det var jo, fordi jeg kunne se, at ordningerne ikke fungerede efter hensigten, og at det i en periode med dansk arbejdsløshed selvfølgelig var forkert, at vi tiltrak det, der så endte med at blive ufaglært arbejdskraft til det danske arbejdsmarked.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-18:
Det er jo et spørgsmål, som jeg har besvaret tidligere, og jeg må sige, at jeg ikke er enig med spørgeren i det, spørgeren siger, nemlig at regeringen konsekvent afviser at indhente informationer om væsentlige spørgsmål om Grønland.
Samtidig mener vi, at det er vigtigt at respektere den kompetencefordeling, der følger med den grønlandske selvstyreordning, som både Grønland og et bredt flertal i Folketinget her står bag.
Det betyder jo, at selvstyret har kompetencer på de områder, som er overtaget, og som nu varetages af de grønlandske myndigheder.
Derfor er det jo ikke vores opgave som Folketing eller regering at føre kontrol med, hvordan Grønland varetager de områder, og det er præcis det, som regeringen ønsker at undgå at der kan sås tvivl om.
Der kan derfor være spørgsmål, hvor regeringen ikke ønsker at indhente nærmere oplysninger fra landsstyret, fordi det kan virke, som om vi i regeringen eller Folketinget ønsker at kontrollere, hvordan selvstyret varetager de opgaver, som selvstyret har kompetencen på.
Når regeringen i få tilfælde ikke har valgt at indhente oplysninger fra landsstyret for at kunne besvare spørgsmål i Folketinget, er det altså i respekt for selvstyreordningen og de grønlandske myndigheders kompetence.
Søren Espersen (DF), 2015-03-18:
Jo, det forstår jeg.
Jeg anfægter ikke kompetencen.
Jeg vil så sige, at det indledte jeg i øvrigt også spørgsmålet til miljøministeren med, som var årsagen til, at vi nu står her om det.
Jeg taler heller ikke om kontrol.
Jeg taler om det specielle i, at man fra regeringens side, og det roser jeg jo, er utrolig ivrig og hjælpsom, når det drejer sig om oplysninger fra alle mulige lande.
Jeg har været lidt i arkiverne og fundet ud af, hvad man egentlig har spurgt om i tidens løb
Vi er ude på spørgsmålet om, hvordan man ordner det med valgtilforordnede på Maldiverne.
Vi har spurgt om togdriften i Tyskland.
Vi har spurgt om Peru og om varetægtsfængslede i Tyrkiet, hvor man så helt loyalt fra det danske udenrigsministeriums side har indhentet oplysninger fra vores ambassade de forskellige steder, og så har man kunnet give svaret til Folketinget, hvis det ønskes.
Vi er jo, som statsministeren også ved, i en situation, at vi fra rigsombudsmanden får indberetninger af, hvad der foregår i Grønland, også i Grønlands politik, de bliver også oversendt til Grønlandsudvalget, og vi læser dem med stor interesse, men har ikke mulighed for at spørge ind til det.
Som jeg ser det, og det er så det, jeg synes der er det store problem – og jeg vil gentage, at jeg ikke anfægter kompetencen, og at der ikke er tale om kontrol, det er almindelige interesserede informationer, vi vil have, fordi Grønland står os så nær, som de gør, og hvis vi virkelig vil medvirke til at sætte rigsfællesskabet på dagsordenen, så er det altså også en forudsætning, at vi kan følge med i, hvad der sker i hinandens lande – så er Grønland det eneste sted på kloden, givetvis bortset fra Færøerne, hvor danske parlamentarikere ikke kan få oplysninger om, hvad der sker.
Alle andre lande er vidt åbent land.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-03-18:
Jeg vil godt gentage, at regeringens grundsynspunkt naturligvis fortsat er, at folketingsspørgsmål skal besvares, og at det også gælder spørgsmål om Grønland.
Når det er sagt, vil jeg også, fordi hr. Søren Espersen selv bringer det på bane, sige til det her med, at der af og til også stilles spørgsmål om forhold i udlandet, at det nu er mit indtryk, at de spørgsmål, som Folketinget typisk stiller om udlandet, ikke helt har samme karakter som de få – og jeg skal understrege de få – spørgsmål om Grønland, som regeringen har valgt ikke at gå nærmere ind i.
Når det så er sagt, tror jeg også, man generelt skal være lidt forsigtig med at lave en 1:1-sammenligning mellem vores forhold til udlandet og vores forhold til Grønland.
For det er ikke samme forhold.
Vores forhold til Grønland er underlagt særlige rammer, som jo ikke gælder i vores forhold til andre lande.
Og når vi via ambassaderne indhenter svar fra andre lande om forhold i deres lande, skal vi huske på, at vi ikke er underlagt den samme kompetencefordeling og -ramme, men måske den mistanke, der også kan være om kontrol fra dansk side.
Jeg ønsker ikke at stå i en situation, hvor spørgsmålet om forholdene i andre lande kan opfattes sådan, at vi fører kontrol med de forhold, der spørges til.
Og jeg må sige med hensyn til de spørgsmål, som vi har valgt ikke at besvare, at det lyder lidt, som om vi i Folketinget vil føre kontrol med områder som Grønland har kompetencen til at gennemføre selv.
Martin Henriksen (DF), 2015-03-18:
Det er jo en ringe trøst at sige, at ja, der kommer mange flygtninge til Danmark, men bare rolig, for der kommer mange flere af nogle andre.
Det kan jeg i hvert fald ikke rigtig se.
Altså, jeg stiller jo et ret simpelt spørgsmål om, hvorvidt ministeren er parat til at diskutere strammere regler i forhold til indvandringen fra ikkevestlige lande, og så svarer ministeren, at det er ministeren parat til at gøre, hvorefter ministeren redegør for, hvad regeringen har gjort, og det er jo ikke særlig meget.
Men det er fint nok, så fik vi den redegørelse.
Nu siger ministeren så, at der i dag er kommet et udspil på integrationsområdet, og det er også rigtigt nok, men det har jo ikke noget at gøre med at stramme reglerne i forhold til at sikre, at der kommer færre til Danmark.
Så derfor er spørgsmålet fortsat – og det ville være dejligt, hvis der kunne komme et svar på det: Vil regeringen være med til at diskutere, hvordan man kan få strammere udlændingeregler, sådan at der kommer færre til Danmark fra ikkevestlige lande?
Og så kan vi diskutere, hvordan vi skal integrere dem, der kommer, men vil regeringen være med til at sikre, at der kommer færre?
Søren Espersen (DF), 2015-03-18:
Nu synes jeg, vi er ude i noget, der minder om berøringsangst.
Det må jeg altså sige, som det er.
Jeg er indforstået med, at vi har udlandet på den ene side, og så har vi på den anden side vistnok f.eks. de danske kommuner.
Lad os tage dem.
Hvis jeg vil have noget at vide om et eller andet, der foregår i Lejre Kommune eller i en anden kommune, spørger jeg ministeriet og får så oplysning om, hvad det er.
Når det gælder udlandet, får jeg også oplyst, hvad det er.
Men det der mærkelige noget indimellem, rigsfællesskabet, Grønland og Færøerne, må jeg ikke få noget at vide om.
Jeg synes ikke, det giver nogen mening, og det stiller mig i en underlig situation, for hvor pokker skal jeg gå hen – undskyld udtrykket – hvor skal jeg gå hen, hvis jeg gerne helt seriøst vil vide noget om, hvad der rent faktuelt foregår i Grønland?