runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
Vi ved ikke, hvordan den sociale profil bliver i en ny ordning, hvis den nye ordning bliver til noget, fordi statsministeren får flertal sammen med højrefløjen for at finde finansieringen til det.
Det er ikke sådan, at man får dækket det hele af alle os andre.
Så mit bedste bud vil være, at der stadig væk vil være en meget stærk social skævvridning.
For rigtig mange mennesker, som bl.a. bor til leje eller ikke har råd til at foretage finansieringen af forbedringer, vil komme til at betale for, at særlig familier med høje indkomster kan få foretaget energirenovering.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-07-03:
Nu skal det jo ikke lægges Enhedslistens ordfører til last, at hr. Martin Lidegaard snakkede om solidariske finansieringsmodeller, når det kommer fra et parti, som gerne ser topskattelettelser og flere erhvervsskattelettelser.
Det skal ikke lægges denne ordfører til last – det er bare i forhold til at tale solidarisk finansiering.
Vi synes, det her er en god aftale.
Som jeg sagde før: 40 pct. af Danmarks CO2-udslip kommer fra opvarmning af boliger og bygninger.
Vi tror, det her kan komme til at betyde rigtig meget, og fordi et flertal af lejere kan lave en aftale med en ejer, vil det også i meget, meget højere grad komme til at have betydning for lejerne.
Vi kan ikke vide, præcis hvordan finansloven ender, lige så lidt som Enhedslisten, da de lavede aftaler med den tidligere regering, som på det tidspunkt ikke var finansieret, kunne vide, hvordan finansloven endte.
Enhedslisten var ikke ansvarlig for alt i en finanslov.
Enhedslisten var ikke ansvarlig for, at der skulle sættes en prop i for familiesammenføringer, eller at der skulle skæres på ulandsbistanden, fordi man lavede andre aftaler, som kostede nogle penge, eller der var fremkommet et råderum på grund af nogle reformer.
For det er at blande æbler og pærer sammen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-07-03:
Jeg synes egentlig, det er lidt en skam, at vi har den her debat, for der er vedtaget en ordning, som er langt bedre end det, der er på vej til at blive vedtaget.
Danmarks Grønne Investeringsfond, som Enhedslisten og SF og den tidligere regering lavede, åbnede jo op for, at 5 mia. kr. kunne komme ud og arbejde med det formål at lave energibesparelser.
Det var med en delvis medfinansiering, så det var faktisk over 8 mia. kr., man kunne sætte i spil.
Og det var sådan, at hvis ordningen endte med at blive en succes, så kunne vi nok finde ud af, at pensionskasserne kom med endnu mere af deres opsparing på 3.019 mia. kr. til at fremme det her.
Så jeg undrer mig meget over, at SF går ind i det her og redder regeringen og hjælper den med at få indfriet dens eneste valgløfte i stedet for være med til at satse på at profilere Danmarks Grønne Investeringsfond.
For hvis man gerne vil hjælpe husejerne, er det sådan, at den investeringsfond også kan bruges til det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-07-03:
Det var lige et kvantespring.
Vi kan diskutere rigtig mange gode ting og grøn omstilling og alle de fantastiske ting, som i hvert fald en del af salen her går ind for og gerne vil hjælpe på vej og være fødselshjælper for og også bruge nogle penge på, ligesom når vi giver tilskud til økologisk omlægning og alle mulige andre ting.
Vi kan diskutere mange gode ting, og som ordføreren også var inde på, stod SF også selv bag fonden.
Den her boligjobordning ville være blevet gennemført uanset hvad.
Det har de gjort meget klart, og da det er rigtigt nok, at det var statsministerens eneste konkrete valgløfte, så skulle det selvfølgelig i hus.
Vi var interesserede i at få vores eget forslag igennem, det forslag, som vi har fremsat for et halvt år siden, om en grøn boligjobordning.
Det kan man være enig eller uenig i.
Vi synes, at ordningen er blevet grønnere, og at den er blevet mere solidarisk, og vi vil gerne komme med nogle meget konstruktive finansieringsforslag i forbindelse med finansloven.
Men modsat visse andre partier her i Folketinget, også begge de tidligere regeringspartier, vil vi ikke stemme for asylstramninger.
Vi vil ikke finansiere noget med asylstramninger eller asylstop, eller hvad det måtte være.
Det kommer vi ikke til at stemme for.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-07-03:
Jamen vi har jo tidligere fået præciseret, at det er ganske uvist, hvordan finansieringen af en såkaldt grøn ordning bliver.
Vi kan jo sådan set risikere, at det er nogle grønne tiltag, der bliver sparet væk, for at man kan gennemføre det, som SF og Alternativet nu har vedtaget at gennemføre sammen med den nuværende regering.
Det kan være midler, der kommer lejerne til gavn, i og med at boligforeninger har mulighed for at søge midler, bare det drejer sig om projekter for 2 mio. kr. Der er masser af boligforeninger, som sådan set kunne få gavn af den ordning, og hvis man fik energiselskaber med til at strukturere nogle ESCO-modeller, kunne man sådan set også komme frem til, at husejere fik gavn af det.
Jeg vil godt spørge ordføreren igen: Kunne vi ikke bruge lidt af vores kræfter på at fremme nogle af de grønne resultater, vi sådan set har opnået sammen med den tidligere regering?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-07-03:
Jeg kan virkelig ikke se, hvordan de to ting skulle være i modsætning til hinanden.
Martin Lidegaard (RV), 2015-07-03:
Det vil sige, at Alternativet har betinget sig og fået et løfte fra regeringen om, at der ikke kommer en krone fra nedskæring af ulandsbistanden, og at der ikke kommer en krone fra nedskæringer i ydelser til flygtninge i Danmark til at finansiere den her ordning.
Det kan vi stole på.
Når jeg spørger, er det selvfølgelig, fordi det eneste, regeringen har fremlagt af finansiering til sin finanslov, præcis er nedskæring af ulandsbistanden og nedskæring af ydelser til flygtninge.
Så hvis den ikke finder andre steder at hente pengene henne, så er det jo det, der kommer til at finansiere den her gave til de mest velstillede danskere.
Derfor ville jeg forvente – men jeg vil også bare gerne have bekræftet – at Alternativet er garant for, at der ikke bliver tale om en overførsel fra de fattigste i vores samfund og i verden til nogle af de rigeste.
Josephine Fock (ALT), 2015-07-03:
Pengene skal jo også næste gang komme fra finansloven.
Det er klart, at det har været vores forudsætning for at indgå aftalen, at vi meget nødig ser en afpasning i forholdet en til en, hvor man trækker fra flygtningene og så lægger det over på det her.
Derfor har vi betinget os det, og så må vi jo se.
Jeg kan ikke stå her og sige, hvordan og hvorledes regeringen har tænkt sig at fremlægge det her, men jeg tror på, at en aftale er en aftale.
Det er det i den verden, jeg kommer fra, og sådan har jeg også hørt det er her på Christiansborg.
Det består af aftaler, og regeringen ved, præcis hvor vi står i den sag her.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-07-03:
Nu er det jo meget forsimplet at stille det op som et enten-eller, altså at man enten kan bruge det på boligjobordningen eller på de ældre.
Jeg har sådan set en ambition om, at det nye flertal i Folketinget skal gøre begge dele, og det sagde vi også før valget.
Vi sagde, at vi gerne ville gennemføre en boligjobordning, og det har vi gjort.
Men jeg kan godt forstå, at det kan virke lidt mærkværdigt for en fra Socialdemokraterne, som efter valget i 2011 løb fra alt, hvad man havde lovet.
Vi har bestemt en ambition om, at der både skal flere penge til de ældre, men også at boligjobordningen, som vi jo behandler her i dag, genindføres.
Jesper Petersen (S), 2015-07-03:
Man kan godt have et ønske om at tilgodese forskellige ting, men den milliard, vi taler om, håber jeg hr. Dennis Flydtkjær er enig i man faktisk kun kan bruge en gang.
Socialdemokraterne har foreslået, at der skal bruges flere penge på at forbedre vores velfærdssamfund.
Det har vi fået råd til, og man vælger så at gøre noget andet, og det kan hr. Dennis Flydtkjær jo ikke rigtig komme uden om.
Man må ligesom stå til regnskab for, at det er den prioritering, man vælger at lave.
Så jeg vil egentlig bare gerne have bekræftet, at den milliard, vi taler om, kan man kun bruge en gang, og her bruges den altså på en lettelse, som primært kommer boligejere til gavn.
Hele 69 pct. af arbejdet ville være blevet udført alligevel – også hvidt – så man giver faktisk til noget, som alligevel ville være sket i høj grad.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-07-03:
Man kan jo ikke komme uden om, at man naturligvis kun kan bruge pengene en gang.
Alt andet ville være rimelig svært.
Det kunne ellers være dejligt at kunne det en gang imellem i sin privatøkonomi.
Men i det budget, staten har, er der trods alt også noget, der hedder, at pengene kan omprioriteres.
Vi har lige behandlet et lovforslag, som jeg ikke selv var ordfører på, om, hvordan man sparer nogle udgifter på asylområdet.
Det frigiver jo så nogle midler, som ikke nødvendigvis kan finansiere den her del, men det frigiver nogle midler, man så kan bruge på noget, som kunne være ældre.
Det kan ikke stilles så simpelt op, at fordi man vil indføre en boligjobordning, er der ikke råd til sygehuse, ældre, politi eller til en skattelettelse et andet sted.
Der er jo masser af penge i det statslige, som kan omprioriteres.
Det er jo det, man løbende gør, og det gjorde man jo også under den tidligere regering.
Det er altså lidt forsimplet at sige, at fordi man laver en boligjobordning, er der ikke råd til andre ting i en hel regeringsperiode.
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
Det ligger i forlængelse af den forrige spørger.
Der er masser af penge, siger ordføreren.
Ja, sagen er jo, at der nu skal bruges 1 mia. kr. på den her boligjobordning.
En af de ting, som pengene skal anvendes til, er, at danskere, der har sommerhuse nede på Rivieraen eller andre steder, skal kunne trække udgifterne til renovering og andet af de sommerhuse fra.
Hvor mange job til danske håndværkere tror ordføreren at det skaber?
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-07-03:
Nu sagde jeg jo ikke, at der bare var uanede mængder af penge, som man gav indtryk af fra spørgerens side.
Jeg sagde, at der er et kæmpe statsbudget, hvor der er penge, og hvor der er noget at prioritere om af.
Der er altså en kæmpe forskel.
Det er at lægge mig ord i munden at sige, at der bare er masser af penge at bruge løs af.
Det er ikke det samme Men jeg er med på, at der er en udfordring i boligjobordningen, som vi også har gjort opmærksom på, da vi tidligere havde forhandlinger om det.
Vi synes heller ikke, at målet med den er, at man skal have renoveret sommerhuse i udlandet.
Det løftede vi ved de tidligere forhandlinger i den sidste periode, hvor det faktisk var Socialdemokraterne, der sad for bordenden, men på grund af EU-regler er det ikke noget, man bare sådan kan stoppe for.
Det, der så ligger i det her forslag, er jo, at fordi det er med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar og man har sagt til folk, at de skal gemme kvitteringerne, så kan vi jo ikke bare komme her halvvejs og sige, at nu er der faktisk nogle andre kriterier, der gælder. Så det er klart, at det er den gamle ordning, der fortsætter i et år frem, og at i den ordning, der skal gælde i 2016 og 2017, lægger vi nogle nye kriterier ind, og der vil vi helt sikkert fra Dansk Folkepartis side tage med ind, at det ikke skal være målrettet, at man kan få renoveret sine huse i udlandet.
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
Nu er det lidt nyt for mig, at Dansk Folkeparti på den måde bare efterkommer EU's krav, når der skal laves aftaler.
Det synes jeg er kedeligt, men lad nu det ligge.
Men det er jo rigtigt, hvad hr. Jesper Petersen siger: Den her milliard, I bruger til det, kunne have været anvendt på at ansætte nogle flere SOSU'er, sådan at de ældre mennesker kunne få den hjælp, som de har krav på.
Det er jo en politisk prioritering, at det første, en ny regering vælger at gøre – ser det ud til – er at sløjfe ældremilliarden og i stedet for bruge 1 mia. kr. på en boligjobordning.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ordføreren mener om det.
Louise Schack Elholm (V), 2015-07-03:
Det her lovforslag genindfører boligjobordningen i uændret form med tilbagevirkende kraft for hele 2015.
I Venstre lovede vi før valget, at vi ville genindføre boligjobordningen, og nu, kort tid efter valget, bliver det så en realitet.
Det viser med al tydelighed, at vi har fået en troværdig og handlekraftig regering.
Lad os først og fremmest glæde os over det.
Lad os dernæst glæde os over selve indholdet i lovforslaget, boligjobordningen har nemlig været en stor succes.
Ordningen blev oprindelig indført i sommeren 2011 af VK-regeringen og udløb senest den 31. december 2014.
Ordningen gav mulighed for, at personer over 18 år kunne fradrage lønudgifter til hjælp og istandsættelse af hjemmet eller til anden hjælp til hjemmet for op til 15.000 kr. årligt.
Begrundelsen var dengang ganske simpel: Ordningen vil give ganske almindelige mennesker en tiltrængt håndsrækning, så deres travle og hektiske hverdag bliver lidt lettere.
Samtidig vil ordningen få telefonerne til at ringe hos tømrere, vvs'ere, mæglere, rengøringsvirksomheder, vinduespudsere, anlægsgartnere osv. I dag er der ikke mindre behov for at hjælpe de danske familier, og der er ikke mindre behov for at skabe vækst og beskæftigelse i håndværks- og servicevirksomheder i hele Danmark.
Derfor skal boligjobordningen genindføres med tilbagevirkende kraft.
Jeg har i den seneste tid mødt flere håndværksmestre, som har haft det svært, fordi ordrerne i ordrebøgerne ikke har slået til, efter at boligjobordningen stoppede.
Vi ved også, at ordningen har haft en gavnlig effekt på omfanget af sort arbejde.
Ligesom i de foregående år skal det være muligt at fradrage 15.000 kr. årligt pr. person.
Fradraget vil være udformet som et ligningsmæssigt fradrag, hvilket betyder, at skatteværdien af fradraget i 2015 vil være på op til ca. 4.440 kr.
Alt i alt er lovforslaget altså ganske simpelt.
Det genindfører boligjobordningen i uændret form med tilbagevirkende kraft – ganske som Venstre har lovet det.
Lovforslaget er i øvrigt en udmøntning af aftale om boligjobordningen for 2015-2017, der blev indgået mellem regeringen, Dansk Folkeparti, Alternativet, SF og Det Konservative Folkeparti.
Dette lovforslag vedrører dog kun 2015; planen er nemlig, at ordningen fra 2016 og 2017 skal omlægges, så den understøtter grøn omstilling og øget bæredygtighed.
Venstre støtter derfor selvfølgelig dette lovforslag og ser desuden frem til at videreudvikle boligjobordningen i de kommende år.
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
Nu er det jo ordningen for 2015, som vi drøfter i dag.
Men jeg kan forstå, at grunden til, at der er flertal for den her aftale, er, at man har lavet en aftale om, at ordningen skal fortsætte i de kommende år.
Men kan ordføreren bekræfte, at det jo er noget, der skal finansieres på en kommende finanslov, og kan ordføreren løfte sløret for, hvilke nye indtægter man forventer skal dække udgiften i de kommende år?
Louise Schack Elholm (V), 2015-07-03:
Jamen ordføreren har fuldstændig ret i, at det selvfølgelig skal dækkes via finansloven.
Jesper Petersen (S), 2015-07-03:
Jeg vil bare spørge: Når man nu har et råderum, og der er 1 mia. kr. at bruge, synes Dansk Folkeparti så ikke, det ville være bedre at bruge dem på de ældre eller på sygehusene end på den her ordning nu, hvor beskæftigelsen i byggeriet faktisk stiger?
Var pengene ikke bedre brugt på de gamle og syge – f.eks. børn?
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
Jeg synes ikke, jeg fik noget svar, altså, spørgsmålet er meget interessant.
Jeg synes, det er meget interessant for os at vide for at kunne diskutere den her aftale, hvordan man forventer at finansiere den såkaldt lidt grønnere udgave af den her aftale, som skal køre de næste par år.
Er det på finansloven, vil det jo så være de partier, som skal være med til at forhandle finansloven, der skal finde den finansiering.
Forventer man, at det er de partier, der står bag aftalen, altså SF og Alternativet, eller forventer man, at det er andre partier?
Altså, hvor skal pengene komme fra?
Kan vi ikke få det at vide, for det er jo lidt interessant at få en forståelse for, hvad det er, SF og Alternativet har skibet sig ind i med den her aftale.
Hvordan skal finansieringen findes?
Bent Bøgsted (DF), 2015-07-03:
Tak, formand.
Det her lovforslag er, som det er blevet sagt, et spørgsmål om udligning og refusioner til det kommunale system.
Derfor er der ikke så meget nyt at tilføje, ud over at vi ud fra de opdaterede tal kan se, at der altså er nogle kommuner, som får lidt større gevinst, og nogle, der får et større tab i forbindelse med fusionssystemets omlægning og udligning.
Men det kommer engang.
Jeg skal ikke kunne sige noget om, hvornår regeringen går i gang med det, men det er måske om et par år eller om et år, at man begynder at kigge på, hvordan man får lavet en helt ny udligning, der er mere retfærdig, så den tilgodeser de dårligst stillede kommuner.
I den her forbindelse skal jeg også huske at nævne, at der for de særlig vanskeligt stillede kommuner er en pulje på 50 mio. kr., som de kan søge fra, så de kan få lidt hjælp, hvis de er kommet lidt i knibe.
Men Dansk Folkeparti støtter selvfølgelig det her forslag, da vi er en del af den aftale, der blev indgået under den tidligere regering.
Og som sagt bliver det her forslag ført videre frem af den samme kreds, som aftalte det dengang.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-07-03:
Som den forrige ordfører var inde på, er der tale om en genfremsættelse, og der er tale om et lovforslag, som baserer sig på en aftale.
Det er en aftale, hvor der blandt aftaleparterne heldigvis fortsat er et flertal i dette Ting, og derfor regner vi fra Venstres side også med, at der bliver flertal for lovforslaget ved dets endelige behandling.
Og så vil jeg ikke komme med yderligere bemærkninger, men blot henvise til den fyldige debat, der jo var under førstebehandlingen af sagen tidligere.
Finn Sørensen (EL), 2015-07-03:
Enhedslisten er ikke en del af den aftale, som det her lovforslag bunder i.
Det forhindrer os ikke i at støtte lovforslaget, men det er jo fuldstændig rigtigt, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil gjorde opmærksom på, at det hænger snævert sammen med det forslag, vi skal behandle senere på dagen, om omlægning af refusionssystemet.
Og det lovforslag støtter Enhedslisten ikke.
Tværtimod vil den omlægning af refusionssystemet, vi skal behandle senere, føre til, at mange, mange flere mennesker vil blive presset til at leve for ydelser eller slet ingen ydelser, når de er arbejdsløse og syge, af den simple grund, at kommunerne jo fremover, hvis det bliver vedtaget, hvad det jo nok gør, kommer til at betale en meget større del af de sociale og beskæftigelsesmæssige ydelser, end de gør i dag, nærmere betegnet 80 pct. af dagpenge, understøttelse, sygedagpenge, førtidspensioner osv.
Det kommer kommunerne til selv at betale, og det er ikke svært at regne ud, hvad konsekvensen vil være af det.
Det vil jo være, at kommunerne hele tiden vælger den billigste løsning og presser folk ned på lavere ydelser, hvilket de forskellige reformer, der er lavet, giver mulighed for.
Så nu har jeg ligesom slået tonen an til det lovforslag, vi skal diskutere senere.
Men det er ikke til at bortforklare, at det her jo er en vis lempelse af det.
Nogle siger ligesom, at det jo løser alle problemerne, men jeg må bare sige, at man må erkende, at den her omlægning af fusionen skaber store problemer.
Jeg må bare sige, at ja, det er et plaster, men det er et babyplaster på en blodstyrtning.
Det vender vi så senere tilbage til.
Jeg skal bare sige fra Socialistisk Folkeparti, at de også støtter lovforslaget, men det er jo ikke sikkert, at de helt er enige i mit ordvalg.
Merete Riisager (LA), 2015-07-03:
Det lovforslag, vi behandler nu, er et lovforslag, som vi er store modstandere af i Liberal Alliance.
Det handler om, at man øger udligningen mellem kommunerne.
Landsudligningen øges fra 57 til 61 pct., og overudligningen øges fra 92 til 93 pct.
Vi har meget svært ved at se behovet for at øge den kommunale udligning.
Det er i dag sådan, at modtagerkommunerne har højere serviceniveauer end betalerkommunerne.
Eksempelvis er udgiftsniveauet i Hjørring i dag 106 pct. af det beregnede udgiftsbehov.
Det vil sige, at når man tager højde for demografi og socioøkonomiske forskelle, bruger Hjørring som nettomodtager af udligningen 6 pct. mere end gennemsnittet.
På Frederiksberg, som er en nettoyder, bruger man kun 93 pct. Udligningsordningen, som den har udviklet sig, skaber en meget skæv incitamentsstruktur.
Incitamenterne for kommuner som f.eks. Lyngby og Gentofte til at føre en offensiv erhvervspolitik er ikke særlig store.
Det betyder selvfølgelig ikke, at de ikke kan have ambitioner om at gøre det.
De får bare ikke særlig meget ud af det, hvis de lykkes med det.
Hvis der f.eks. kommer 100 kr. ekstra i kassen i Gentofte Kommune i dag, skal de aflevere 92 kr. 92 kr. ud af 100 kr. skal betales til borgere i andre kommuner.
Nu ændrer man det så, så det beløb stiger til 93 kr.
En kommune som Lyngby, som i dag afleverer 950 mio. kr. til udligningsordningen, skal nu aflevere 8 mio. kr. ekstra, og Gentofte skal aflevere 10 mio. kr. ekstra.
Begge disse beløb vil stige efterhånden.
I Liberal Alliance har vi meget svært ved at forstå, hvorfor man ser et behov for at gå længere ned ad den her vej.
Derfor vil vi stemme imod forslaget.
Josephine Fock (ALT), 2015-07-03:
Tak for ordet.
Som det allerede er blevet nævnt, hænger det her lovforslag sammen med det, vi skal snakke om senere, nemlig lovforslag 183, og forslagene har, som det også er nævnt, til formål at ændre finansieringen af sociale ydelser og dermed øge det økonomiske incitament for kommunerne til at få ledige i beskæftigelse.
De differentierede refusioner har i mange år været styrende for kommunernes indsats over for de ledige, og det har medført afgørelser, som er mere økonomisk end fagligt begrundet.
Derfor er det glædeligt, at det system nu afskaffes.
Der er dog flere forhold, som bekymrer os.
Kommunerne vil fremover få en langt større del af tilskuddet fra staten som generelt tilskud i stedet for sagsbundet refusion.
Alternativet er bekymret over, at pengene dermed i fremtiden ikke går specifikt til at få folk i beskæftigelse, da kommunerne på den måde kan vælge at bruge dem på andre ting.
Vi er bekymret for de sociale konsekvenser ved en omlægning af finansieringen af de kommunale udgifter til ydelser, og selv om det er sympatisk at ønske en større aktivitet og et forbedret incitamentssystem for den kommunale indsats, kan vi frygte, at konsekvenserne for de allersvageste i samfundet bliver store.
Vi er ikke alene om den bekymring.
Der er flere af høringssvarene fra behandlingen i foråret, hvori man kan se, at både LO og FTF og Dansk Socialrådgiverforening udtrykker samme bekymring, nemlig at en omlægning vil skabe incitament for kommunerne til at presse de svageste borgere helt ud af offentlig forsørgelse.
En omlægning af refusionstaksterne vil altså presse kommunernes økonomi og betyde dårligere vilkår for dem, som er længst væk fra arbejdsmarkedet.
Alternativet kan derfor ikke støtte forslaget.