runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-10-22:
Tak for det.
Noget af det, som vil blive diskuteret i forbindelse med den her finanslov, er selvfølgelig dagpengesystemet og det faktum, at vi har et dagpengesystem, som ikke fungerer.
Og Socialdemokraterne stemte jo imod, dengang hr. Kristian Thulesen Dahl foreslog Venstre at forringe dagpengesystemet betydeligt.
Det viste sig jo også at være langt værre end det.
Altså, langt flere faldt ud af dagpengesystemet.
Nu har Dagpengekommissionen så fremlagt et forslag til et dagpengesystem, hvor 6.700 mennesker, regner man med, falder ud årligt.
Og det er så oven i købet i det, der kaldes en normal konjunktursituation.
Sådan en er vi åbenbart ikke i nu, og det vil sige, at i sådan en situation som den, vi står i nu, med den arbejdsløshed vil det i hvert fald være 10.000, man regner med falder ud af dagpengesystemet om året, altså betydelig flere, end dengang Socialdemokraterne sagde: Nej, det er uholdbart.
Mit spørgsmål er: Kan Socialdemokraterne acceptere en permanent dagpengeordning, hvor så mange tusinde mennesker mister deres dagpengeret, falder ud af systemet?
Benny Engelbrecht (S), 2015-10-22:
Fru Johanne Schmidt-Nielsen og jeg kan jo ikke blive uenige om, at det var et uhensigtsmæssigt dagpengesystem, som hr. Kristian Thulesen Dahl og den daværende regering gennemførte.
Det er der ingen tvivl om.
Derfor skal vi også have et andet og et bedre dagpengesystem.
Det er klart, at vi tager udgangspunkt i Dagpengekommissionens arbejde, men det er også oplagt, at til trods for at Dagpengekommissionen har lavet et udmærket stykke arbejde, kan der være behov for lidt yderligere midler til det, og det er jo det, som vi skal forhandle om – forhåbentlig – og snart få en løsning på, så vi får et bedre dagpengesystem.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-10-22:
Jeg har godt hørt Socialdemokraterne sige, at der er behov for yderligere midler, og det er selvfølgelig rigtig fornuftigt.
Jeg synes, det er sådan åbenlyst, at man ikke kan lappe så stort et hul eller løse et problem, som er skabt af milliardstore nedskæringer, uden at tilføre nogle midler.
Men det, jeg spørger til, er, om Socialdemokraterne kan acceptere et permanent dagpengesystem, hvor man fra starten siger, at man regner med, at 6.700 falder ud om året – og sandsynligvis mange flere, for det er kun i den såkaldte normale konjunktursituation, at det er 6.700.
Kan man acceptere det?
Derudover har der været forslag fremme om en såkaldt musefældeklausul.
Altså, hvis det viser sig være endnu flere – og vi har jo tidligere set eksempler på, at det har været lidt svært at regne – så forpligter man sig på at lave systemet om.
Bakker man op om det?
Benny Engelbrecht (S), 2015-10-22:
Når vi går ind i et forhandlingslokale, er det selvfølgelig uden andre ultimative krav, end at vi skal skabe et bedre dagpengesystem, og at vi også skal finde de penge, der er nødvendige for at få det til at hænge sammen.
Derfor vil jeg ikke forholde mig til konkrete forhandlingsforløb, som vil komme til at køre – og som i øvrigt ikke nødvendigvis er en del af finanslovsaftalerne.
Jacob Jensen (V), 2015-10-22:
Jeg synes ikke, det er nogen let løsning at skulle fremlægge et finanslovsforslag med den økonomi, som er til rådighed.
Det var jo en anden økonomi end den, som man påstod var til stede.
Vi forsøger så at få tingene til at hænge sammen, men det er ikke en let opgave, det er ikke en let løsning.
Så jeg tror, der må have været en lydforstyrrelse undervejs fra ordføreren herned til min plads.
Så siger ordføreren i sin tale – og tak for den i øvrigt – at han rækker hånden frem til Venstre.
Hvad er det, der ligger i den hånd, som bliver strakt frem?
Og derfor vil jeg bare spørge: Hvornår fremlægger Socialdemokraterne deres gennemregnede finanslovsforslag, som vi kan forholde os til?
Benny Engelbrecht (S), 2015-10-22:
Det er fuldstændig korrekt, at man kan bruge pengene langt klogere på noget andet end håndværkerfradrag, nemlig på noget, der skaber mere vækst og mere beskæftigelse.
Men det er også klart, at en del af finanslovsforhandlingerne jo foregår ovre hos integrationsministeren.
Og det er klart, at vi selvfølgelig går åbent ind i forhandlingerne dér, hvor det kan lade sig gøre.
Jeg kan forstå, at der er indkaldt til nye forhandlinger i ministeriet i morgen.
Det må vi jo så tage med.
Som sagt går vi forhandlingsvillige ind til det og har ikke på forhånd opsat nogle ultimative krav.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-10-22:
Dengang vi gjorde det, var Socialdemokraterne meget, meget kraftige modstandere af det.
De sagde, at det var noget forfærdelig noget, og at det aldrig kunne lade sig gøre, uden at det gik ud over al mulig kernevelfærd.
De får bare lov til at beholde pengene.
Og det er så en del af den her finanslov.
Vi hører så, at Socialdemokraternes ordfører siger, at man hos Socialdemokraterne er meget åbne over for at indgå en aftale om den her finanslov, som altså bygger på den effektiviseringspolitik, som man var meget modstander af, da Liberal Alliance fremlagde den.
Hvordan kan det være?
René Christensen (DF), 2015-10-22:
Tak for det.
Lyden er meget dårlig...
Tak for det, formand, og tak til ordføreren.
Det er jo ret interessant, når man taler om den offentlige vækst, som jo nok kommer til at fylde noget i dag – det fyldte jo også noget i valgkampen.
Det, jeg egentlig gerne vil spørge ordføreren om, er: Da man sad i regering, kom man jo med en økonomisk redegørelse i december 2014, og der budgetterede den socialdemokratisk ledede regering med en nulvækst i 2016.
Det var bl.a., fordi man havde meget store udgifter til bl.a. integration og asyl, som jo under den tidligere regering steg med 6 mia. kr. årligt.
Nu står man så og siger, at man gerne vil have en stor, øget vækst i den offentlige sektor.
Det hilser vi sådan set velkommen.
Vi i Dansk Folkeparti vil sådan set også gerne have en vækst på kernevelfærdsområderne.
Men kan ordføreren ikke komme ind på, hvordan man vil finansiere det?
For man ønsker jo heller ikke at stemme for de forslag, der bl.a. indfører starthjælp og andet.
Hvordan finansierer Socialdemokratiet sin politik?
Benny Engelbrecht (S), 2015-10-22:
Jeg konstaterer nøgternt, at der fra 2017 og frem, jævnfør finanslovsforslaget, jo rent faktisk er plads til en realvækst på 0,7 pct. og ikke kun på 0,6 pct.
Der er altså med andre ord en lidt større realvækst, end der var i vores økonomiske redegørelse.
Det følger jo af det seneste kasseeftersyn, der er foretaget; altså ikke det, som regeringen gennemførte, umiddelbart efter at den tiltrådte, men det nye kasseeftersyn, som er lavet i forbindelse med finansloven og finanslovsforslaget.
Og det fremgår som bekendt også af Budgetoversigt 3, at der rent faktisk er et større råderum i de kommende år.
René Christensen (DF), 2015-10-22:
Jamen det er fuldstændig korrekt.
Det, der er interessant, er, hvad man så vil bruge råderummet til.
Nu kan vi jo høre her fra Folketingets talerstol, at det vil man bruge på børnene og de ældre.
Men samtidig vil man jo ikke lægge stemmer til de stramninger, der er på bl.a. asylområdet.
Det vil sige, at man vil fortsætte med det store udgiftspres, der var på 6 mia. kr. årligt.
Hvis man ikke stemmer ja til stramningerne, er det jo, fordi man vil afholde udgifterne.
Så spørger vi bare stille og roligt: Når man nu vil begge dele – vi er glade for, at man gerne vil noget på det sociale område, men man vil altså også noget på asylområdet – hvordan finansierer man det så?
Man siger også, at man ikke ønsker håndværkerfradraget.
Det var heller ikke med i Socialdemokratiets forslag.
Vi anerkender fuldt ud aftalesystemet.
Og jeg forstår da godt, at KL har fået totalt kolde fødder – hvad var det dog for en aftale, de indgik med regeringen på kommunernes vegne?
Det er også fuldstændig rigtigt, at der står i den aftale, som KL har indgået, at de penge skal gå til almindelig vurdering, i forhold til hvordan de kommer tilbage.
Det ønsker Dansk Folkeparti ikke at støtte, men vi anerkender fuldt ud aftalesystemet.
Og jeg kan love for, at vi nok skal gøre opmærksom på, at vi synes, indholdet i den her aftale er dårligt forhandlet og særlig dårligt forhandlet af KL.
Det skal vi nok gøre opmærksom på.
Vi støtter ikke indholdet, men vi støtter aftalesystemet.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-22:
Tak skal du have.
Finanslovsforslaget er jo ikke det eneste lovforslag, vi behandler i dag under den her debat, for vi behandler også to andre lovforslag, som har vidtrækkende konsekvenser for vores samfund og for vores velfærd, og det er de to såkaldte forslag til lov om udgiftslofter, som lægger rammerne for den kommunale velfærd, bl.a. fremover, og det er jo ganske skræmmende, hvad det er, regeringen forslår her.
De vil jo have Folketinget til at lægge stemmer til, at vi skal tvinge kommunerne til at skære 2,4 mia. kr. om året – altså 2,4 nye milliarder kroner året efter – sådan at kommunerne, når vi når frem til 2019, har 7 mia. kr. mindre om året at gøre godt med, og det er altså i en tid, hvor vi ved at der kommer flere ældre, der får brug for hjælp. Det svarer vel – det er sådan et slag på tasken – til et sted mellem 15.000-20.000 lavtlønnede kommunalt ansatte, som skal afskediges, hvis det her bliver gennemført, og vi ser jo også, at et stort flertal af kommunerne, også i kommuner med Venstreborgmestre, virkelig råber vagt i gevær over for det her.
Socialdemokraterne gik til valg mod nulvækst, og det her forslag er jo et forslag om decideret minusvækst i kommunerne.
Derfor vil jeg selvfølgelig bare gerne have bekræftet, at Socialdemokraterne ikke kan støtte de to forslag, altså L 2 og L 3, som betyder en nedskæring på 7 mia. kr. i kommunernes velfærd.
Benny Engelbrecht (S), 2015-10-22:
Det har vi naturligvis respekt for, formand.
Det er også klart, at uanset om vi taler om lovforslag L 1 eller lovforslagene L 2 og 3, som vi sambehandler her, så skal der foregå et forhandlingsforløb, og derfor vil jeg gerne understrege, at vi ikke går ind for minusvækst i kommunerne.
Men det er også klart, at vi først og fremmest er interesseret i at komme til at påvirke de finanslovsforhandlinger, der er, og dermed altså også sikre, at der kommer flere midler til velfærden, ikke blot i finansloven for 2016, men også i overslagsårene, hvor det som bekendt er sådan, at der er en realvækst, som er en lille smule større end det, som vi egentlig havde en forventning om.
Og det fremgår også af finanslovsforslaget, at det er steget fra 0,6 til 0,7.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-22:
Jeg var glad for tilkendegivelsen om, at man var mod det her, men det var lidt uklart for mig, om man svarede, at man ikke ville støtte de her forslag.
Så derfor vil jeg egentlig gerne spørge fuldstændig enkelt: Hvis ikke Socialdemokraterne indgår en finanslovsaftale, altså at den finanslovsaftale bliver indgået med andre partier, vil Socialdemokraterne så stemme nej eller stille ændringsforslag til de her to lovforslag, som betyder, at kommunerne ikke skal aflevere 7 mia. kr. om året?
For sagen er jo den – og det ved ordføreren selvfølgelig også godt – at hvis først pengene er taget, så går kommunerne i gang med at skære, og det er også det, de selv fortæller.
Og så kan det godt være, at man kommer tilbage, hvis man er så heldig at lave finanslov næste år, og kan føre nogle penge tilbage, men der er skaden sket.
Så derfor er det magtpåliggende for mig, at ordføreren giver klart udtryk for, hvordan Socialdemokraterne stiller sig til det her.
Benny Engelbrecht (S), 2015-10-22:
Vores hensigt er klar: Vi vil gerne være med i finanslovsforhandlingerne.
Vi vil gerne være med til at påvirke, at der kommer flere midler til velfærd, ikke blot i 2016, men også årene derefter.
Vi går ikke ind for minusvækst, men jeg vil også være helt klar og sige, at vi jo ønsker at komme med i en finanslovsforhandling, og derfor vil jeg heller ikke på forhånd stille barrierer op som at sige: Hvad nu hvis ikke det ene eller det andet?
Vi vil først og fremmest være med i finanslovsforhandlingerne, og derefter vil vi så, hvis vi ikke kommer med, tage stilling til, hvordan vi så forholder os, herunder hvilke typer af ændringsforslag vi kommer til at stille til både L 1, L 2 og L 3.
Rune Lund (EL), 2015-10-22:
Jeg vil godt følge lidt op i forhold til omprioriteringsbidraget.
Hvis der kommer til at være en finanslov, som kommer til at indeholde minusvækst, også i forhold til de år, der kommer til at dreje sig om omprioriteringsbidraget, hvor der jo skal spares 2,4 milliarder i kommunerne, er det så en finanslov, som Socialdemokraterne vil stemme for?
Benny Engelbrecht (S), 2015-10-22:
Altså, i sidste ende vil der jo være elementer i finansloven, som Socialdemokraterne også vil være en del af.
F.eks. er der jo allerede indgået nogle finanslovsaftaler eksempelvis omkring indfasning af elbiler i det almindelige afgiftssystem.
Derfor vil det være klart, at den endelige finanslov vil Socialdemokraterne jo selvfølgelig være en del af, men vi må jo så tage stilling til, om vi er med i forhandlinger eller ej.
Først og fremmest ønsker vi jo at være med i den store finanslovsaftale.
Det tror jeg vist heller ikke at jeg på nogen som helst måde har lagt skjul på her fra talerstolen.
Rune Lund (EL), 2015-10-22:
Men hvis L 2 og L 3 om omprioriteringsbidraget i kommunerne bliver vedtaget, vil Socialdemokraterne så på den baggrund være med i en samlet finanslovsaftale, som jo så vil betyde minusvækst i kommunerne?
Det er så et spørgsmål, det bør være relativt nemt at svare på – ja eller nej?
Benny Engelbrecht (S), 2015-10-22:
Undskyld, formand, at jeg svarede før tiden, beklager.
Vi vil gerne være med i finanslovsforhandlingerne.
Nu skal vi først og fremmest lige inviteres.
Jamen det er rigtig godt, at hr. Brian Mikkelsen går så meget op i husejerne i det her område.
Jeg må altså også bare minde om, at der jo er andre områder, som også presser sig på.
Jeg tror, at for borgerne i Ballerup, Albertslund og Rødovre vil det også betyde noget, hvis de får mindre velfærd, ringere skoler, dårligere ældrepleje osv., og det vil jo være konsekvenserne, hvis man prioriterer en skattelettelse til husejerne frem for at prioritere den nære velfærd.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-10-22:
Jeg tror ikke, at de socialdemokratiske vælgere, som bor uden for ordførerens eget valgdistrikt i Sønderjylland, er enige med ham.
Lad os tage de vælgere, som er i København, Ballerup, i Albertslund og Rødovre.
Det er de vælgere, som betaler allermest i ejendomsskat i forhold til deres indkomst.
Jeg er selv opvokset i Ballerup.
Det er ikke nogen sådan velstående by, som hr. Benny Engelbrecht antyder her, men det er den by, som betaler næstmest i ejendomsskatter – det er ca. 5 pct. af familiernes indkomst.
Og familierne sidder derude, leger med børnene ude i haven, de har børn i skolen og sidder med ondt i maven.
Har de virkelig råd til at blive boende i deres bolig i Ballerup, i Albertslund, i Rødovre og København, når ejendomsskatterne stiger år efter år?
Ole Birk Olesen (LA), 2015-10-22:
Men effektiviseringen er der under alle omstændigheder, uanset om de frigjorte midler skal bruges til ny velfærd andre steder, om de bruges til at lette skatten, eller hvad de måtte bruges til.
Effektiviseringen er der.
Den er nedskrevet i finansloven for statens område.
Den er nedskrevet i en aftale med regionerne.
Effektiviseringen på mindst 1 pct. er der.
Og jeg kan nu forstå på hr. Benny Engelbrecht, at Socialdemokraterne er helt villige til at gennemføre den effektivisering, hvis bare Socialdemokraterne kan være med til at bestemme, hvordan pengene skal bruges efterfølgende.
Benny Engelbrecht (S), 2015-10-22:
Altså, ude i den virkelige verden kan jeg forstå at der er ikke så få kommuner, der nærmest planlægger efter, at finanslovsforhandlingerne kommer til at redde dem, bl.a. på ældreområdet.
Så de effektiviseringer, som man gennemfører i form af nedskæringer, håber man på kan blive reddet i forbindelse med finanslovsforhandlingerne, og det må vi jo så se.
Det er noget af et lotteri for de pågældende kommuner at gennemføre.
Der er i hvert fald ikke tale om udpræget effektivisering i den sammenhæng, men reelle nedskæringer.
Louise Schack Elholm (V), 2015-10-22:
Og Venstre kom med et finanslovsudspil.
Vi kom med et finanslovsudspil – det er jo statens budget – og der fremlagde vi, hvad vores ønsker var, og hvad de kostede, og hvordan de skulle finansieres.
Det krævede Socialdemokraterne af os.
Så derfor er mit spørgsmål til Socialdemokraternes finansordfører: Hvordan kan det være, at Socialdemokraterne ikke lever op til de krav, som Socialdemokraterne selv havde til det største oppositionsparti, dengang de selv var i regering?
Benny Engelbrecht (S), 2015-10-22:
Jeg har svaret på det én gang, og jeg svarer gerne igen: Det har vi gjort.
Jeg ved ikke, om hr. Ole Birk Olesen ikke har hørt min ordførertale, men som bekendt er det, vi kommer til at gå ind i forhandlingslokalerne med, hvis vi bliver inviteret, naturligvis, et ønske om at styrke velfærden, også den nære velfærd. Og derfor er det jo også klart, at det i givet fald handler om, at nogle af de midler så bliver genanvendt på netop velfærdsområdet.
Det tror jeg sådan set også at fru Louise Schack Elholm godt ved, men det er nok ikke det, der står i fru Louise Schack Elholms spørgekatalog.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-10-22:
Det er helt okay.
Socialdemokratiet er jo Danmarks største parti, men jeg spekulerer lidt på, hvor danskerne er henne i Socialdemokratiets finanslovsforslag, f.eks. de 6 ud af 10 danskere, der bor i egen bolig.
Det kan være Steen og Hanne Lorenzen, som bor i Vanløse i en bungalow på 100 m² med udsigt til et etagebyggeri bag ved, som betaler 46.000 kroner i ejendomsskatter om året og har udsigt til stigende ejendomsskatter, og som sidder med ondt i maven og spekulerer på, om de kan blive boende i deres bolig.
Hvor er Socialdemokratiet henne i forhold til husejerne?
Benny Engelbrecht (S), 2015-10-22:
Det er næsten synd, at hr. Brian Mikkelsen blev sprunget over, for jeg stod og ventede på et spørgsmål omkring grundskyld, som vi jo godt ved er det absolut vigtigste spørgsmål for De Konservative i den her sammenhæng.
Jeg tror også, at hr. Brian Mikkelsen er klar over, at Socialdemokratiet foretrækker at prioritere bedre velfærd for ældre, bedre indsats i børnehaver, bedre indsats i forhold til vores demente og alle de øvrige elementer, som jeg nævnte i min ordførertale.
Men jeg tror ikke, at hr. Brian Mikkelsen inderst inde er i tvivl om, at vi er der for danskerne og ikke for de relativt få, som måtte have nogle udfordringer i forhold til grundskylden.
Vi erkender, at der er udfordringer i forhold til grundskylden med hensyn til beregningerne, men man skal altså også huske, at især pensionister jo har muligheden for at indefryse deres grundskyldsbetaling.
Louise Schack Elholm (V), 2015-10-22:
Altså, mener Socialdemokraterne, at det er ansvarligt at lave et budget, uden at man har vurderet, hvor meget de ting, man foreslår, koster, og hvordan det skal finansieres?
Finn Sørensen (EL), 2015-10-22:
Set fra Enhedslistens side handler det her spørgsmål i høj grad om finansloven.
Det er jo derfor, vi har fremsat forslag om en social genopretning på baggrund af den reform, jeg omtaler, som bringer massevis af mennesker ud i en ulykkelig situation.
Vi har stillet et konkret forslag til det.
Så det handler om finansloven.
Og så vil jeg gerne vide, hvad ordføreren svarer de mennesker, når de skriver ind.
Svarer ordføreren, at det bare er sådan, det er; at loven er, som den er, og at det er en fin lov.
Jeg vil gerne bede ordføreren forholde sig til det faktum, at Ankestyrelsen i langt de fleste tilfælde godkender disse foranstaltninger, ovenikøbet imod det kommunale rehabiliteringssystems indstilling om, at borgeren egentlig burde have en førtidspension.
Så må det vel være loven, der er noget galt med.
Jacob Jensen (V), 2015-10-22:
Jamen det princip hylder vi absolut også.
Man kan sige, at vi jo her i Folketinget har adskillige aftaler, som rækker ind over flere år, og det er aftaler, som man så kommer til at stå på mål for, når de skal udmøntes og gennemføres.
Det går jeg da så sandelig også ud fra at de partier, som nu har valgt at stå bag og sammen om et dagpengesystem, kommer til at gøre, når den tid kommer.
Martin Lidegaard (RV), 2015-10-22:
Man kan diskutere frem og tilbage om råderummet, men prioriteringerne inden for råderummet kan man ikke diskutere.
Der har Venstre desværre valgt at fremsætte et finanslovsforslag, der skærer systematisk på alt det, som kunne komme næste generation til gavn, fra uddannelse over pædagoger til grøn omstilling og udviklingsbistand.
Men selv inden for den logik, Venstre har præsenteret,
er der noget, der undrer mig, og det er i direkte forlængelse af det spørgsmål, hr. René Christensen stillede.
Altså, med den ene hånd tvangsforflytter man 3.900 statslige arbejdspladser, og med den anden hånd skærer man så i uddannelsesinstitutioner, i grønne projekter, i rådgivning til forskellige erhvervsinteresser – i landdistrikterne.
Hvordan hænger det sammen, at man med den ene hånd gerne vil styrke landdistrikterne og med den anden hånd skærer de samme landdistrikter?
Det hænger ikke sammen, synes jeg, selv ikke inden for Venstres logik.
Så kunne vi måske ikke komme i nærheden af, at Venstre sammen med os andre rådede lidt bod på det ved at kigge på den liste af grønne projekter og iværksættere, som man vil beskære, kigge på de uddannelsesinstitutioner, man også vil skære væk fra landdistrikterne, og måske i hvert fald lappede lidt på det finanslovsforslag, som Venstre har fremsat?
Jacob Jensen (V), 2015-10-22:
Men jeg er helt uenig med hr. Martin Lidegaard i, at den her regering ikke skulle gøre noget for udkantsområderne og provinsen.
Tværtimod.
Der er lige blevet lavet den mest ambitiøse udflytning af statslige arbejdspladser i danmarkshistorien.
Der bliver fremsat forslag om, at vi skal styrke fødevareklyngen markant, hvilket også bliver modtaget positivt af fødevareklyngen, og det er jo en klynge, som virkelig arbejder ude i landdistrikterne.
Vi kommer med forslag om, at der skal være vækst i hele Danmark, bl.a. med forslag om liberalisering af planloven m.v.
Det er noget af det, man har efterspurgt ude i provinsen.
Så jeg genkender absolut ikke det billede af, at der skulle have været en nedskæring i landdistrikterne.
Tværtimod kan jeg sige, at da hr. Martin Lidegaard sad i regering, havde man en minister, som gik under navnet landdistriktsminister, tror jeg det var, men som overhovedet ikke kom med et eneste initiativ, som bragte os videre i den retning.
Det er jeg sådan set stolt af, og det kan jeg sagtens stå på mål for.
Martin Lidegaard (RV), 2015-10-22:
Jo, men det, der er mærkeligt, er, at med den ene hånd – og det vil jeg meget gerne anerkende – udflytter man så små 4.000 statslige arbejdspladser.
Nu skærer man ned på økonomisk rådgivning; man skærer ned på vindprojektet i Samsø Energiakademi; man skærer ned på varmepumper, som kunne give billigere fjernvarme til boliger i fjerndistrikterne; man skærer ned på geotermi.
Og det fjerner jo private arbejdspladser fra landdistrikterne.
Det er bare det, jeg påpeger.
Det hjælper jo ikke noget, at man med den ene hånd gør noget godt, hvis man med den anden hånd samtidig slagter de private initiativer i landdistrikterne.
Jacob Jensen (V), 2015-10-22:
Jamen jeg kan simpelt hen ikke genkende og heller ikke acceptere den præmis, at vi skulle slagte private arbejdspladser i landdistrikterne.
Vi gør præcis det stik modsatte med den politik, vi lægger frem nu, nemlig at understøtte fødevareklyngen; understøtte de muligheder, som kommunerne har lokalt, f.eks. med en liberaliseret planlov; understøtte, at vi kan få bedre bredbåndsdækning – nogle af de ting, der bliver efterspurgt; vi indfører en boligjobordning, som også er med til i landdistrikterne at give både arbejdspladser og selvfølgelig også en økonomisk håndsrækning til ikke mindst børnefamilier m.fl.
Der ligger striber af konkrete forslag til, hvordan vi kan gøre de her ting, som er blevet efterspurgt i landdistrikterne, og som konkret vil omsættes i private jobs.
Herudover er der den skattereform, som vi lægger op til, og som også vil generere private jobs i provinsen.