runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Kjer Hansen (V), 2009-03-25:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Ole Vagn Christensen i at fokusere på f.eks. at nedbringe sygefravær og at sikre, at der er trivsel og arbejdsglæde på arbejdspladsen.
Som jeg nævnte i min første besvarelse, er det faktisk noget af det, man har været meget optaget af i Fødevarestyrelsen gennem årene og netop har arbejdet rigtig meget med.
Men jeg vil videregive nogle af de rejste spørgsmål til Fødevarestyrelsen, og i det omfang jeg kan videregive nogle oplysninger, vil de komme til Fødevareudvalget.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-03-25:
Det kan da kun hænge sammen, hvis det er sådan, at opgaverne ikke er der.
Men ministeren var så flink at sige, at hun godt ville komme med et notat om, hvordan de her besparelser sådan set skulle gennemføres.
Jeg må jo sige, at jeg også er interesseret i at få en statistik på sygdomsområdet.
Jeg er også interesseret i, at vi eventuelt kunne lave en trivselsundersøgelse hos medarbejderne, så man kunne finde ud af, om den offentlige sektor er ved at køre hver eneste ansat ned gennem pres og alt muligt andet i stedet for at samarbejde.
Hvordan er kravene, og hvordan er det forhold, at man siger: I kan bare løbe noget stærkere, så skal vi nok håndtere det her?
Kan ministeren virkelig være tilfreds med, at hvis det er sådan, at der er meget sygdomsfravær, at man så kan sige: Jamen så er jeg ikke ansvarlig over for, hvordan personalet bliver behandlet, for jeg forlanger bare, at de overholder budgetterne?
Eva Kjer Hansen (V), 2009-03-25:
Det var lige før, jeg kunne høre, at vi var på vej med personlige historier fra hr. Bjarne Laustsen om, hvordan man er kommet til at give for mange penge ud.
Det var ærgerligt, at hr. Bjarne Laustsen ikke fortsatte i det spor.
Jamen ingen ærgrer sig mere, end jeg gør, over, at vi nu står med det her budgetunderskud, og nu gælder det jo om at få det til at hænge sammen.
Og så kan man jo altid være bagklog og gå ind og sige, hvor det var, de ikke fik opdaget, at der faktisk var for høje bevillinger på et område, eller at det her endte med, at pengene ikke kom ind.
Det, der er afgørende for mig, er, at der nu bliver rettet op, og at vi undgår, at en sådan situation gentager sig fremover.
Det er derfor, det er så vigtigt, at vi nu får screenet hele Fødevarestyrelsens økonomi.
Bjarne Laustsen (S), 2009-03-25:
Jeg synes, det er helt utroligt, at man kommer til at stå i en situation, hvor man har brugt for mange penge.
Det er der sikkert andre end Fødevarestyrelsen, der også har prøvet, også personligt måske.
Men det, der er underligt, er, at man med den økonomistyring, man har, kan komme til at have for mange ansatte.
Så retter man vel ind.
Og samtidig med at vi forhandler om nye forlig, der kræver flere penge, må der da også have været kigget på, om man kunne løse den større opgave, mere kontrol osv. - hvad der nu er nødvendigt - for færre kroner.
For det er jo det, man kommer til.
Og det antal medarbejdere, der er tilbage i Fødevarestyrelsen, kommer til at løbe stærkere for at løse de opgaver, som ikke bliver færre i fremtiden.
Så det er den ligning, vi skal have til at gå op.
Men jeg kan bare ikke forstå, at man ikke har reageret noget hurtigere.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-03-25:
Regnestykket er ikke så simpelt, som hr. Bjarne Laustsen er inde på.
Der er faktisk rigtig mange opgaver, der bliver varetaget af Fødevarestyrelsen, og derfor er der også rigtig mange steder, hvor det er vigtigt, at man kan gennemskue, om økonomien er til de her opgaver.
Og som nævnt over for hr. Ole Vagn Christensen, så taler vi jo om, at der på nogle områder kan have været ansat for mange mennesker til at løse opgaven; at der er midler, som ikke er kommet ind, men som var forventet; at der har været nye systemer, som har været vanskelige at håndtere.
Der kan være mange ting på det administrative felt, som kan være i spil i forhold til det.
Det, der er vigtigt, er jo, at vi undgår en lignende situation fremover.
Det vil sige, at Fødevarestyrelsen nu vil satse massivt mere på en indsats i forhold til økonomistyringen, og i det hele taget vil Fødevarestyrelsens økonomi nu blive gennemgået sammen med Finansministeriet.
Jonas Dahl (SF), 2009-03-25:
Jeg synes, at det er meget interessant, at ministeren nu oplyser, at privathospitalerne skal sikres en vis procentdel.
Jeg troede ikke, man fra Sundhedsministeriets side havde lagt sig fast på, at der skulle være en bestemt sats, som privathospitalerne skulle varetage.
Jeg troede faktisk, at der skulle være en rimelig og fair konkurrence, men det er jo nye toner fra sundhedsministeren.
Jeg vil gerne holde lidt fast i det her med vicestatsministerens udtalelser.
Vicestatsministeren sagde i lørdagens Politiken, at der foregår en overbetaling på 25 pct.
Jeg vil i forbindelse med den politisering, som vicestatsministeren så foretager her, hvor hun åbenbart har kendskab til nogle tal, som vi andre ikke har kendskab til, gerne høre, om det er nogle tal, som kommer fra Sundhedsministeriets side.
Er det nogle tal, som er tilgængelige fra Sundhedsministeriets side?
Når vicestatsministeren taler om den her overbetaling, som jo åbenbart kommer af den større volumen, der nu er kommet, så man nu åbenbart pludselig kan få en lavere pris, bygger hun så sine udtalelser på de oplysninger, der var i Politiken, som sundhedsministeren kaldte politiserende?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-03-25:
Jeg tror aldrig, at jeg på noget tidspunkt har sagt, at de private hospitaler skal have en vis procentdel.
Jeg har sagt, at vi er glade for, at der er en privat buffer, der virker som et rigtig godt og nyttigt supplement til den offentlige kapacitet, og det er det, der er forudsætningen for, at man, når man ikke kan komme hurtigt til i det offentlige sygehusvæsen, for offentlige kroner springe over i det private, og derved er der et fokus på ventetider, som den her regering har sat.
Jeg kan bekræfte, at der er en regeringsproces i gang med henblik på og det har jeg sagt mange gange her i salen - at sikre fair og lige vilkår fra privat til offentlig og fra offentlig til privat.
Og jeg kan bekræfte, at det er et arbejde, som Sundhedsministeriet har haft meget stor lod og andel i forberedelsen af.
Line Barfod (EL), 2009-03-25:
De har bare den opfattelse, at hvis man skal have unge til at lade være med at begå kriminalitet, handler det om, at man faktisk sørger for, at der er nogle voksne, som vil de unge, og som ikke bare siger, at de er nogle dumme svin og smider dem væk, for så får man ikke de unges tillid, men som faktisk kan tage de unge ind og vise dem, at der er andre muligheder end at være i kriminalitet, og som kan give dem den hjælpende hånd, de har brug for for at komme i gang med uddannelse og arbejde.
Det er det, vi har brug for mere af, det er den slags, der er behov for.
Men jeg kan forstå, at ministeren siger, at der ikke er nogen snuptagsløsninger på bandekriminalitet.
Det er jeg sådan set enig i, og det er derfor, at jeg i over et halvt år har sagt, at vi skal have en handlingsplan.
Vi løser det ikke med kontanthjælp, vi løser det ikke med socialarbejdere, vi løser det ikke med politi - ikke med noget at det alene, men med mange ting tilsammen.
Og der vil jeg gerne høre, hvad ministeren har at bidrage med, frem for kun at høre, hvad alle andre skal gøre.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-03-25:
Jamen der er ikke foregået nogen overbetaling, og grunden til, at vi skal til at ændre det her, er, at der er et helt andet marked.
Det er meget større nu, og vi ønsker meget mere udbud.
Regionerne har også erfaret, at de ved brug af udbud kan få nogle bedre priser, og det er noget, vi ønsker at gå videre med.
Det giver en anden mulighed for at tilrettelægge tingene.
Derfor er der ikke historisk foregået en overbetaling, men hvis ikke vi justerer ind til ændrede markedsvilkår, jamen så ville det da være tosset, for tingene er ændret.
Der er et andet marked nu, og vi ønsker mere udbud.
Det er det, vi lægger op til.
Jonas Dahl (SF), 2009-03-25:
Man kan sådan set bare selv gå ind og se de her tal, de fremgår af en side, som er supporteret fra Sundhedsministeriet hjemmeside, og der fremgår det sådan set meget tydeligt, at ventelisterne er fuldstændig de samme nu, som de var i 2001.
Så jeg synes lidt, at ministeren blander nogle tal sammen.
Men nu kan vi så få at vide om et par dage, hvad regeringens politik er, og det vil sige, at ministeren altså ikke her i dag er i stand til at fortælle, hvad regeringens politik er, om der er foregået en overbetaling, eller der ikke er.
Men lad mig spørge på en anden måde: Hvis ikke der er foregået en overbetaling, hvorfor er det så nødvendigt at ændre taksterne for privathospitalerne?
For der må jo være en grund til, at man nu vil ændre taksterne.
Det må jo netop være, fordi der er foregået en overbetaling, kan ministeren opklare det?
Man vil altså ændre taksterne, på trods af at ministeren ikke mener, at der er foregået en overbetaling.
Skal vi så måske til at underbetale privathospitalerne?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-03-25:
Der er ikke foregået nogen overbetaling, og regeringens politik er p.t. i regeringsproces.
Men lad mig lige sige om ventetider, at det er helt forkert, når hr. Jonas Dahl siger, at der ikke er sket noget.
I gamle dage, før vi havde det udvidede frie sygehusvalg, var der noget, der hed registrerede ventetider, og de var meget lange.
Så kom det udvidede frie sygehusvalg, og så er der stadig væk nogle registrerede ventetider, som er meget lange, men vi har dog fået dem ned i takt med også de erfarede ventetider, altså det, som folk rent faktisk skal vente, fordi de vil bevæge sig fra Aalborg til Silkeborg eller sådan noget.
Så de erfarede, altså de reelle, ventetider er faldet ganske drastisk.
Det viser historien.
Så er det rigtigt, at der kom en konflikt, og den satte os lidt tilbage.
Men når det udvidede frie sygehusvalg kommer tilbage, vil vi igen se det her fald, for de erfarede ventetider er væsentlig lavere end de registrerede ventetider.
I gamle dage, da der var en regering, som Socialistisk Folkeparti støttede, var der kun høje registrerede ventetider, og det var også de faktiske.
Jonas Dahl (SF), 2009-03-25:
For nu at tage fat i det, ministeren slutter af med: Ventetiderne er jo i dag fuldstændig de samme, som ventetiderne var, da den her regering trådte til i 2001, så der er sådan set ikke sket noget.
Vi har ikke set den positive udvikling under den her regering, på trods af at man altså har valgt at bruge x antal milliarder til at donere til privathospitalerne for at give dem et lille kapitaltilskud til at starte op i den private sektor.
Det er da påfaldende, at man så alligevel ikke kan se den udvikling på ventelisterne -
det må ministeren da trods alt erkende.
Men jeg vil gerne høre ministeren udtale sig om, hvad regeringens politik er, for i fredags kunne man jo læse, at sundhedsministeren ikke mente, at der foregik en overbetaling.
Om lørdagen fremgik det så af Politiken, at vicestatsministeren - økonomi- og erhvervsministeren sådan set mente, at der foregik en overbetaling.
Jeg vil bare gerne høre: Hvad er regeringens politik, er der foregået en overbetaling, eller er der ikke?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-03-25:
Det er ikke mine ord.
Bent Hansen blev på forsiden af Berlingske Tidende faktisk citeret for ved regionernes årlige generalforsamling i Odense jeg kan ikke huske, om det var sidste år eller forrige år - at sige: Eksistensen af det udvidede frie sygehusvalg har højnet effektiviteten med - som jeg husker det - 5 pct. i det offentlige sygehusvæsen.
Det vil sige, at eksistensen af det udvidede frie sygehusvalg har været medvirkende til, at man har ændret sin indretning, at man har fået fokus på ventetider, sådan at vi ikke længere bare har de registrerede høje ventetider, men rent faktisk nu oplever nogle erfarede ventetider, der er noget lavere.
Det vil sige, at eksistensen af det udvidede frie sygehusvalg har højnet effektiviteten i det offentlige, og jeg tror, det er, fordi man har fået et system, hvor borgerne kan melde sig ud og sige: Nu vil jeg ikke vente længere.
Se, det er jo at være på patientens side, frem for at det hele skal foregå under lægelig prioritering.
Bjarne Laustsen (S), 2009-03-25:
Tingene hænger jo lidt sammen, hvilket ministeren også er inde på.
Nu forsøger ministeren at få lavet et nyt veterinærforlig.
I forbindelse med de drøftelser, hvor også Socialdemokratiet deltog, var der fagfolk, bl.a. Dyrlægeforeningen, der sagde, at der for at løse den opgave er behov for 40 mio. kr. ekstra.
Ministeren taler om 20 mio. kr.
Det passer jo meget godt sammen, når der er en overskridelse på godt og vel 20 mio. kr., at ministeren regner med 20 mio. kr. for at få det hele til at hænge sammen i forhold til de opgaver, der skal løses.
Der må jo være nogle opgaver, der ikke skal løses i fremtiden - som man mener er overflødige i dag - for ellers hænger tingene simpelt hen ikke sammen.
40 årsværk er en ret stor procentdel af det antal medarbejdere, der er i Fødevarestyrelsen.
Jeg håber da, at ministeren er enig i, at det bliver meget problematisk at løse de samme opgaver med færre folk.
Per Clausen (EL), 2009-03-25:
Måske lidt i overensstemmelse med det, økonomi- og erhvervsministeren sagde, da hun gik ind i den her debat, har jeg vel også den opfattelse, at man skal have mest muligt for de offentlige penge, man bruger.
Nu siger ministeren, at man har fået tilfredse borgere, fordi man har gennemført det her tiltag, hvor man også har sikret de private sygehuse en højere betaling, end det i hvert fald er nødvendigt at betale på et effektivt sygehus, kan man så konstatere, for nu kan de levere ydelsen billigere.
Det er der, jeg ikke helt forstår, hvad fidusen er i at bruge offentlige midler udelukkende med det formål at opbygge en privat sygehussektor med mindre man synes, at det er rigtig dejligt og godt at have en privat sygehussektor, og det kan der vel i grunden kun være ideologiske grunde til.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-03-25:
Jeg kan afvise, at der er nogen form for ideologi i det her, medmindre det da er ideologi at vælge at give patienterne et valg.
Det havde de nemlig ikke før det udvidede frie sygehusvalg.
Det udvidede frie sygehusvalg er en helt unik ordning, som man mig bekendt stort set kun har i Danmark, og hvor man, når man har stået i en kø i en vis mængde tid, så kan tillade sig at sige: Nu vil jeg ikke vente længere, nu vil jeg til. Så kan man som et led i en offentlig ydelse bevæge sig i systemet.
Det er en helt unik ordning, og der er altså 280.000 mennesker, der har været glade for den.
Jeg synes, vi skal være stolte af, at vi har udviklet det her.
Jeg kan heller ikke forstå, at hr. Per Clausen kan have så meget imod det, for der er jo sikret fri og lige adgang - det er jo en offentlig ydelse.
Per Clausen (EL), 2009-03-25:
Nu ved jeg selvfølgelig ikke, hvad der driver den konservative sundhedsminister i den her sag, og det, han står og forsvarer, er jo sådan set heller ikke hans opfindelse.
Men det, jeg alligevel godt vil sige til ministeren, er, at man da godt kunne få en tanke om, at der kunne ligge en lille smule ideologi bag det synspunkt, at man er villig til at investere offentlige midler i at opbygge en privat sygehussektor.
Man har måske ikke betalt mere, end det koster at producere de her operationer på små og rimeligt ineffektive private sygehuse i starten, men man har været villig til at betale den ekstrapris i forhold til, hvad det ville koste på et moderne og effektivt sygehus.
Det har man så betalt i en periode, indtil de private sygehuse er blevet effektive nok til at kunne levere en konkurrencedygtig ydelse.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-03-25:
Som jeg også kort nævnte i besvarelsen af det forrige spørgsmål, har verden ændret sig, og det gælder ikke mindst for markedet for private sygehuse.
Derfor kan regionerne nu begynde at indhøste gevinsterne af de stordriftsfordele, som de største private sygehuse bør kunne opnå.
Det vil regeringen gerne hjælpe dem med, og det er sådan set ikke nogen ny problemstilling, at regeringen vil arbejde for, at der skal være størst mulig grad af fair konkurrence mellem offentlige og private sygehuse.
I modsætning til Enhedslisten har jeg ikke nogen ideologiske barrierer for at inddrage de private sygehuse som en del af den offentlige kapacitet og det offentlige sundhedstilbud.
Det, der ligger mig på hjerte, er, at jeg vil sikre mig, at inddragelsen af de private sygehuse i det offentlige sundhedsvæsen sker på fair vilkår.
Regeringen har aldrig været villig til at betale en overpris, men i 2002, da den her rettighed blev sat i gang, var der ikke noget privat marked, og da blev der brugt i alt 80 mio. kr.
Nu er verden anderledes, der er 280.000 borgere, der har været glade for det udvidede frie sygehusvalg.
Derfor glæder jeg mig også til, at det udvidede frie sygehusvalg kommer tilbage til ære for borgerne.
Og når der er en anden volumen i tingene, er der også en anden mulighed for at lave en anderledes prissætning.
Derfor ændrer vi afregningssystemet, i takt med at markedet ændrer sig.
Så der har ikke været nogen form for overbetaling historisk set.
Per Clausen (EL), 2009-03-25:
Det er vel sådan, at når man er i færd med at skabe fair og lige vilkår, gør man det i en erkendelse af, at der ikke eksisterer fair og lige vilkår.
Det er vel helt bevidst, for økonomi- og erhvervsministeren sagde jo også, at når man havde haft den her overpris siden 2002, var det, fordi det var nødvendigt for at få sat skub i det private sygehusvæsen.
Tænk nu, hvis man i stedet for havde været villig til at betale en overpris for operationer på offentlige sygehuse til f.eks. aflønning af læger og sygeplejersker.
Tror ministeren så ikke, at man også der kunne opnå en ganske stor ekstra gevinst?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-03-25:
Som jeg har sagt flere gange, anerkender jeg ikke, at der har været en overpris, for de markedsmæssige priser har desværre aldrig været efterprøvet godt nok, fordi regionerne har værget sig mod at sende tingene i udbud.
På trods af at de her i suspensionsperioden hævder, at udbud er en god forretning, har de altså ikke tidligere villet den.
De vil det i øvrigt heller ikke i større omfang end det, de er forpligtet til ifølge aftalen fra økonomiforhandlingerne i 2008.
Når det er sådan, at vi i dag mener, at der kan være en lavere afregningssats, er det, fordi der er et langt større marked, hvor det gælder, at man meget bedre kan beregne det, fordi man er sikker på at få en vis mængde arbejde, som man kan planlægge sine priser ud fra, og fordi regeringen planlægger at lægge op til, at der er i vid udstrækning skal være udbud, sådan at privathospitalerne er sikret en vis mængde af de offentlige ydelser, som de kan levere til borgerne som et nyttigt supplement.
Der er faktisk 280.000 borgere, som har haft rigtig meget glæde af det her, som hurtigt har fået behandling, hvor det offentlige ikke har kunnet give en hurtig behandling.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-03-25:
Som nævnt har jeg fuld tiltro til, at Fødevarestyrelsens ledelse sikrer, at det her foregår i respekt for de politiske prioriteringer; at det ikke har indflydelse på de indgåede forlig og aftaler, der måtte være på området.
Og jeg skal gerne begå yderligere et notat, der kan fortælle lidt om, hvor det så er, de her besparelser vil ske i Fødevarestyrelsens regi.
Så i det omfang det er muligt, skal jeg gerne videregive oplysninger til Fødevareudvalget om det.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-03-25:
Jeg er fuldstændig rystet over den argumentation, der her lægges for dagen, i forhold til at man på et område, der er forlig om, har opbygget et underskud på 26,7 mio. kr.
Men jeg er endnu mere rystet over, at man så kommer og foreslår, at man kan klare at leve op til at sørge for, at der er trivsel hos personalet ved at indskrænke dem med 40 personer.
Jeg vil gerne vide, på hvilke områder det er, at denne politiske aftale, som der er indgået om fødevaresikkerheden, ikke er gældende, når ministeren siger, at det er på de områder, vi kan finde besparelserne.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-03-25:
I 2009 er det sådan, at Fødevarestyrelsen skal tilpasse økonomien, så Fødevarestyrelsen kan overholde finanslovbevillingen i 2009.
I og med at en tilpasning af udgifterne er nødvendig, kan man ikke undgå, at der også skal afskediges medarbejdere.
Fødevarestyrelsens ledelse har tilkendegivet, at fokus vil være på, dels at arbejdsindsatsen fortsat skal sikres på de politisk prioriterede områder, dels at det skal være en god arbejdsplads med mulighed for personlig og faglig udvikling.
I den forbindelse er jeg bekendt med, at Fødevarestyrelsen gennem de seneste år har arbejdet systematisk med at udvikle Fødevarestyrelsen som arbejdsplads, bl.a. med en ambitiøs kompetencestrategi, anvendelse af en dialogbaseret arbejdspladsvurdering, en nærværsstrategi m.v. Der er altså rigtig meget fokus på trivsel på arbejdspladsen i Fødevarestyrelsen.
Og jeg er sikker på, at opgaven med at sikre, at trivsel og arbejdsglæde fortsat er i højsædet, vil blive godt varetaget af Fødevarestyrelsens ledelse.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-03-25:
Hvordan vil ministeren sørge for, at trivsel og arbejdsglæde er i højsædet, som vedtaget i trepartsaftalen for at sikre gode engagerede medarbejdere, når der fra ministerens/ledelsens side er udvist en sådan lemfældighed med betroede midler, at det har ført til et underskud på 26,7 mio. kr. på Fødevarestyrelsens regnskab?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-03-25:
Jeg er ked af at skulle sige til spørgeren: Det er et meget manipulerende spørgsmål.
Men det er det jo.
For jeg kan jo lige så godt spørge fru Bente Dahl, om hun vil gøre noget ved et eller andet, der er helt ude af hendes rådighedssfære.
Det korte af det lange er: Det er først og fremmest en politisag.
Det er en lokal sag, og der er en masse handlemuligheder for de enkelte kirkegårdsledere.
De har ansvaret, og jeg har fuld tillid til dem.
Jeg ser overhovedet ingen grund til, at jeg skulle begynde at umyndiggøre dem og dermed fortælle dem, at det er de ikke gode nok til selv.
For det er de.
Bente Dahl (RV), 2009-03-25:
Skal jeg dermed konkludere, at kirkeministeren - ligesom for 3 år siden - så ikke mener, at der er nogen grund til at foretage sig noget i sådan en sag, som drejer sig om hærværk på gravpladser?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-03-25:
Ja, som jeg allerede selv nævnte, er det jo en af mulighederne.
Den har Roskilde for nogen tid siden taget i brug, og det står jo andre frit for at forsøge sig ad den vej.
Det viser netop, at der er en række muligheder, som kirkeministeren ikke behøver at påbyde.
Bente Dahl (RV), 2009-03-25:
Sidst jeg tog det her spørgsmål op, bad jeg om en statistik statistikken, der gik fra 2001-2006 - og der viste det sig, som også kirkeministeren nu siger, at der ingen særlig stigning er i antallet af kirkegårde og gravpladser, der udsættes for hærværk.
Den her gang har jeg med vilje ikke bedt om tal, for jeg mener, at vi har begrundelse nok for at kunne handle.
Og så kan man heller ikke på baggrund af tal alene behandle det her problem, for det handler også om følelser, som ministeren også siger.
I Det Radikale Venstre mener vi generelt, at overvågning er en rigtig dårlig løsning.
Men der findes da andre muligheder; til eksempel har Roskilde jo en mulighed med infrarøde sensorer.
Var det en mulighed, ministeren kunne være enig i kunne være en model?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2009-03-25:
Vi gjorde jo antallet af kendte hærværk op dengang, og ud fra den fornemmelse, vi har af det kirkelige landskab, har vi ikke nogen grund til at tro, at det skulle være specielt stigende.
Men det er meget hårdt for de kirkegårde og ikke mindst for de pårørende, der kommer til gravstederne.
Men jeg mener, at det vil være en helt forkert måde at anvende ressourcerne på at gå ind centralt - jeg ved slet ikke, hvad det skulle være for tiltag; der er ikke to forhold, der er ens, der er meget stor forskel på, om det er en stor eller en lille kirkegård, og hvornår man holder åbent og den slags.
Det er jo slet ikke noget, en kirkeminister skal blande sig i.
Man skal jo ikke foretage noget drastisk de steder, hvor det ikke er begrundet.
Jeg må sige, at jeg har helt tillid til - og det passer også med min politiske opfattelse af menighedsrådsstyret - at menighedsråd og kirkegårdsbestyrelser rundtomkring i landet kan varetage det her og selvfølgelig anmelder det til politiet, hver eneste gang der er noget.