runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2014-02-20:
I 2009 lavede vi jo det her forbud mod at holde ræve i fangenskab, fordi ræve simpelt hen ikke egner sig til at være i fangenskab.
Derfor må man jo altid gøre sig nogle grundige dyrevelfærdsmæssige overvejelser, når man laver regulering på den slags områder, og det gjorde vi så også der, og der indførtes netop den her undtagelse, fordi der er to sider af den her sag med de ræve, der bliver holdt for at kunne sikre den her gravjagt.
Det ville jo have været rigtig rart, hvis det havde været muligt at gøre det, som man også lagde op til, dengang man indsatte revisionsbestemmelsen, nemlig finde et godt og fornuftigt alternativ til gravjagten, sådan at man helt kunne undgå at skulle holde ræve i fangenskab til det.
Men det er ikke sådan, at vi siden 2009 har fundet det her gode alternativ med henblik på at holde rævebestanden nede, og derfor har vi fra konservativ side måttet opveje hensynet til dyrevelfærden for de ræve, der her skal holdes i fangenskab, op mod den dyrevelfærd, der også er i, at rævebestanden ikke bliver for stor, at rævene ikke udsætter sig selv for smitte, og at rævene ikke udsætter andre dyr for smitte, hvilket jo også er ganske meget til skade for dyrevelfærden for en lang række dyr, som godt nok er ude i naturen.
Så vi kunne sådan set stadig væk godt tænke os at finde et godt alternativ med henblik på at holde rævebestanden nede, men ud fra vores bedste overbevisning er brugen af gravjagt indtil videre den bedste måde at gøre det på af hensyn til ikke kun jægernes arbejdsmetoder, men også dyrevelfærden som sådan for rævebestanden og for de andre dyr, der kunne blive smittet, i forbindelse med at der ville være en for stor bestand af ræve i visse områder af landet.
Derfor er det vores vurdering, at det vil være mest hensigtsmæssigt at udsætte revisionen og altså ikke støtte forslaget på nuværende tidspunkt.
Vi vil i stedet for opfordre ministeren til at arbejde for at få fundet nogle alternativer, der kan gøre, at vi kan holde bestanden nede på en hensigtsmæssig måde af hensyn til velfærden for de dyr, der også er en del af bestanden ude i vores landsdele.
Derfor kan vi fra konservativ side altså ikke støtte forslaget.
Eigil Andersen (SF), 2014-02-20:
Da mit partis ordfører, fru Pernille Vigsø Bagge, desværre ikke kan være til stede, så holder jeg i stedet hendes korte tale.
SF støtter forslaget om at ændre loven og give bemyndigelse til at digitalisere proceduren for indsamlingen af vælgererklæringer, så man fremover kan indsamle dem elektronisk, og det gør vi af tre grunde.
For det første er ændringen ensbetydende med en effektivisering i forhold til både de økonomiske og administrative byrder i forbindelse med indsamlingen af vælgererklæringer.
For det andet bliver det lettere for borgerne at afgive en vælgererklæring, når det kan gøres over internettet.
For det tredje vil ændringen gøre det mindre besværligt for nye partier at blive opstillingsberettiget til folketingsvalg og europaparlamentsvalg, hvilket dermed styrker muligheden for at bevare et demokrati, som er præget af mangfoldighed.
Så SF støtter som nævnt lovforslaget.
Leif Mikkelsen (LA), 2014-02-20:
Tak for det.
Det lovforslag, vi behandler her, rummer sådan set muligheden for at få de konsekvenser, som netop hr. Erling Bonnesen ridsede op.
Altså, det har jo haft en mening, at man skulle kunne regulere rævebestanden i Danmark, og det skulle gøres på en forsvarlig og god måde.
Til formålet bruger man muligheden for at træne gravhunde, og at træne gravhunde kræver, at man har levende objekter at træne dem på, og derfor mener vi sådan set, at det har været gjort på fuld forsvarlig vis indtil nu.
Muligheden for at have rævehold betød, at man på en forsvarlig måde og under ordentlige forhold kunne træne gravhunde til at udføre den jagt, der er nødvendig for reguleringen af rævebestanden i Danmark, så vi ikke risikerer situationer, som der så senere skal tages stilling til.
Så er det her jo ydermere endnu et forbudssignal, som ikke står i mit partis kogebog, og derfor siger vi selvfølgelig nej til det her forslag.
Lotte Rod (RV), 2014-02-20:
Jeg svarede fuldstændig knivskarpt lige før, og jeg gentager det gerne: I Det Radikale Venstre mener vi selvfølgelig, at der skal være ligestilling, og derfor er vi meget store tilhængere af, at vi laver en analyse, der går til bunds i det her, sådan at vi er helt sikre på, at der er ligestilling.
Lene Espersen (KF), 2014-02-20:
Det er lidt en opfølgning på det, den radikale ordfører sagde før, for den radikale ordfører har lige stået og sagt her i Folketinget, at Venstre skulle have foreslået et karakterkrav på 7 for at kunne komme ind på gymnasiet.
Hvem har foreslået det fra Venstre?
Jeg vil sige, at jeg følger ret meget med i, hvad der foregår på erhvervsskoleområdet, og mig bekendt har Venstre ikke på noget som helst tidspunkt sagt det.
Venstre har netop sagt, at man ikke har lagt sig fast på et karakterkrav.
Så jeg vil bare høre, hvem det er, fru Lotte Rod henviser til.
Lotte Rod (RV), 2014-02-20:
Det accepterer jeg fuldstændig.
Det er selvfølgelig nogle fra blå blok, som har foreslået karakterkravet 7.
Christian Juhl (EL), 2014-02-20:
Jeg vil ikke begynde at lave historiske opremsninger her.
Mindretallet er naturligvis interesseret i en ligestilling, men jeg tror ikke, at de har lyst til at være kastebold hverken mellem ministre eller medlemmer af den blå side af Folketingssalen.
Jeg synes, at vi skal koncentrere os om at fremme den her afklaring på bedste vis ved at bidrage alt det, vi kan, og for mig er det helt okay både at indkalde til samråd og beslutningsforslag.
Det er såmænd også helt okay, at ministre tager initiativer, og at der er debat ude i samfundet om det, alt sammen hvis det har det formål, at vi skal finde en ordentlig løsning for vores mindretal i det sønderjyske.
Jeg står somme tider herudenfor ved siden af udvalgstavlen – det tror jeg at de fleste af mine kollegaer også gør – og så siger jeg til skoleelever eller andre gæster: Udvalgene er Folketingets værksted.
Det har jeg lært at man skal huske at sige.
Så tænker jeg lidt en gang imellem, om det nu er helt rigtigt, fordi nogle gange er vi jo meget formelle i vores udvalgsarbejde, og det er ikke så rigtig meget værkstedsarbejde, der foregår i udvalgene.
Det passer i hvert fald ikke helt på den her situation.
Vi blev for det tredje også enige om, at der i god tid, inden der skulle forhandles finanslov for 2015, skulle findes en forhandlet løsning med mindretallet om en varig løsning.
Det synes jeg var en god landing, og det var der jo ingen, der protesterede imod dengang, og ministeren sagde: Det går jeg tilbage og sætter i gang.
Det går jeg også ud fra at en minister gør, når hun siger det.
Derfor har sagen jo været under afklaring i nogen tid, og jeg har stillet mig selv det spørgsmål: Er det 100 pct. ligestilling, vi går efter?
Ikke fra min side.
Det vigtige for mig er, at løsningen sker i en demokratisk proces, hvor vi involverer mindretallet, og hvor de reelt sidder i en forhandlingssituation, hvor de har mulighed for at forhandle.
Så kan vi altid være i beredskab til at fremme og hæmme den proces, hvis den løber løbsk fra den ene eller den anden side, men jeg synes, at den skal foregå mellem ministeren og mindretallet, og at der skal være tale om en reel forhandling.
Hvis det ender på 98 pct. ligestilling eller 102 pct. ligestilling, stemmer jeg for løsningen alligevel, hvis jeg bliver bedt om at tage stilling til den.
Det går jeg ud fra at vi kan nå her i løbet af det første kvartal i år, fordi så er vi da i hvert fald så langt, at vi kan sige, at vi har tilbudt vores mindretal det, som er det vigtige, nemlig at de har en reel indflydelse på deres situation.
Derfor vil jeg egentlig godt opfordre Venstre til at sige: Skal vi ikke lige klappe hesten og lade de der forhandlinger få lov til at køre?
Jeg vil i hvert fald være rigtig, rigtig ked af, hvis vi skulle have en afstemning hernede i salen, inden forhandlingerne er slut.
Det synes jeg ville være at øve vold imod den proces, som er hamrende vigtig for afgørelsen i det her spørgsmål.
Det er bare sådan i al stilfærdighed.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-02-20:
Jeg vil bare sige, at jeg er fuldstændig enig med Enhedslistens ordfører i, at det optimale er, at der bliver fundet en forhandlingsløsning.
Det var sådan set også derfor, at vi meddelte udvalgssekretæren, at vi ikke ønskede det her forslag på dagsordenen i starten af januar, fordi vi havde håbet på, at der var fundet en forhandlingsløsning.
Vi syntes så bare, at det var bekymrende, at vi nu skrev medio februar i kalenderen, og at der stadig væk ikke var afholdt møder.
Det blev der så heldigvis i går, og det betyder jo også, at der er gænge.
Som vi sagde allerede i efteråret, burde det her slet ikke være nødvendigt.
Der burde have været fundet en løsning på baggrund af det kontaktudvalgsmøde, vi havde sidste forår, hvor alle egentlig gik derfra med den opfattelse, at der var enighed om, at der skulle findes en løsning i fællesskab.
Så vi har sådan set ikke haft noget ønske om, at den her diskussion skulle ende i Folketingssalen, og vi har sådan set heller ikke noget ønske om, at forslaget skal til afstemning.
Vi har til gengæld et ønske om, at vi forpligter hinanden gensidigt på, at nu skal der findes en løsning – ikke kun en løsning på 3 mio. kr. for 2014, men en varig løsning, som sådan set sikrer en reel ligestilling og en tilfredshed blandt de forhandlingsparter, som det her jo handler om.
Derfor vil jeg egentlig bare tilkendegive, at jeg er enig med Enhedslistens ordfører, og så måske spørge, om Enhedslistens ordfører er enig i, at det selvfølgelig også skal gælde for de ansøgningspuljer, der ligger på undervisningsområdet, at det tyske mindretals skoler skal have mulighed for at søge på lige fod med folkeskolens skoler.
Christian Juhl (EL), 2014-02-20:
Der skal selvfølgelig gælde en ligestilling på alle de områder, hvor mindretallet beder om at få en ligestilling, og derfor skal vi også diskutere, hvad der ligger i udkanten af selve den her beslutningsproces.
Nu snakker vi, hvad det her angår, først og fremmest om anlæg, men det, som jeg synes er det gode ved det, er jo, at vi får debatten.
Jeg synes, det er helt fint at få debatten, og det er helt fint, at vi får en mulighed for debat, bare vi lader være med at bruge den her proces, hvor vi skubber et mindretal foran os.
For så er det, ligesom om mindretallet er et redskab for, at vi kan udtale os.
Det er egentlig det, jeg reagerer lidt imod.
Der vil jeg gerne have at vi siger: Jamen o.k., lad nu ministeren forhandle det her, og så kan vi jo altid være beredte, hvis ministeren skulle finde på at sætte det hele i stå imod mindretallets ønsker.
Det ville klæde os bedst.
Der har været en rigtig god stemning om det tidligere, og det er også nævnt af stort set alle, at vi har kunnet finde ud af, hvordan vi håndterer mindretalsproblemerne.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-02-20:
Jeg er meget enig med Enhedslistens ordfører i, at man ikke skal gøre mindretallet til kastebold mellem forskellige interesser.
Jeg tror sådan set, det handler om, at alle har en interesse i, at vi sikrer en ordentlig løsning for det tyske mindretal i Danmark, hvor Danmark så samtidig også lever op til de forpligtelser, som vi har indskrevet både i København-Bonn-erklæringerne tilbage i 1955, men også generelt er ansvarlige over for.
Jeg vil bare spørge ordføreren, om ordføreren så ikke også vil anerkende, at da VK-regeringen sad der, var der også diskussioner bl.a. om tilskuddet til transport og andet, og der var en ligeså aktiv debat, som der er nu, og det var bestemt heller ikke sådan, at der nødvendigvis var en opdeling i blå og røde, men det handlede om i fællesskab at finde en løsning, og det er det, vi også skal gøre fremadrettet.
Jeg kan høre, at den radikale ordfører fortsætter strategien med bare at tale udenom i stedet for at svare på det, der egentlig bliver diskuteret i dag, nemlig ligestillingen for de tyske skoler.
Så er jeg bare nødt til sådan helt formelt at sige: Jeg tror, det er Dansk Folkeparti og Liberal Alliance, der har et forslag om karakterkravet 7.
Det tror jeg også godt den radikale ordfører ved, men det jo lettere at manipulere med udsagn end det er at forholde sig til det, vi diskuterer i dag.
Det synes jeg egentlig er ærgerligt at ordføreren ikke ønsker.
Jeg synes jo egentlig, at når ordføreren bruger så lang en taletid på at beklage sig over den tyske udhuling af tilskud – det tror jeg vi alle sammen er enige om er et problem – så giver det mig bare anledning til at spørge den radikale ordfører: Mener den radikale ordfører, at fordi tyskerne udhuler tilskuddet, skal man ikke fra dansk side sikre, at vi lever op til ligestillingskravene?
I så fald må jeg bare sige, at vi ser meget på forskelligt på tingene fra Det Radikale Venstres og Venstres side.
Christian Juhl (EL), 2014-02-20:
Jo, jeg kan jo se, at der har været debat, og jeg kan også se, at den skævhed, som vi nu vil prøve at rette op, jo er en gammel skævhed, det er ikke en ny skævhed.
Derfor er det jo rigtig godt, at vi prøver at samle kræfterne.
Men som sagt, hvis ministeren vil give tilsagn om at prøve at få det her klaret hurtigt, vil jeg gerne tage imod det, og så vil jeg til gengæld bidrage konstruktivt alle de steder, jeg kan, for at det bliver realiseret.
Lene Espersen (KF), 2014-02-20:
Det her forslag handler jo altså om at sikre en reel ligestilling af det tyske mindretals skoler i Danmark, også på anlægssiden.
Og jeg vil sige, at jeg også efter at have fulgt debatten her i dag er meget glad for at høre, at der i Folketinget er fuldstændig enighed om, at vi naturligvis skal sikre, at der nu i forbindelse med de skridt, vi allerede har taget, og der blev taget i VK-regeringens tid i forhold til reel ligestilling på driften af skolerne i Sydjylland, også bliver fulgt op på den problemstilling, der viser sig at være på selve anlægssiden.
Og det er jo godt.
Jeg synes, det måske er lidt ærgerligt, at meget af debatten i dag har handlet om, hvorvidt man kan fremsætte et beslutningsforslag om det i salen eller ej; det kan man sådan set gøre til enhver tid.
Og jeg ser da bare Venstres forslag i dag som en slags understregning af, at det er vigtigt, at ministeren og de mennesker, der sidder og forhandler, sikrer, at processen bliver ført til ende, og at den bliver ført til ende inden for den tidsfrist, vi også er blevet lovet i forbindelse med samrådet.
Så jeg vil sige, at det gode ved beslutningsforslaget er, at vi nu over for hinanden kan sige, at vi er enige i det, og at vi vil holde ministeren fast på de løfter, der allerede er givet, og da folketingsåret jo altså varer indtil første tirsdag i oktober, har vi faktisk rigtig god tid til både at få processen fulgt til dørs og få sikret, at det bliver afsluttet her i foråret.
Og hvis det så viser sig, at processen falder på plads, kan man jo passende lave en beretning til B 20 i september måned og dermed i forbindelse med finansloven gøre klar til, at den her sag bliver endelig løst .
Så jeg synes faktisk, det er udmærket, at vi har debatten her i dag, og jeg vil i hvert fald klart tilkendegive, at Det Konservative Folkeparti medvirker til at løse det her problem, og derfor vil vi også umiddelbart støtte dette beslutningsforslag, hvis der ikke bliver fundet en anden løsning.
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-02-20:
Jeg beklager, at jeg kommer med denne sene melding.
Vi er sådan set meget indstillet på, at der skal findes løsninger – og der er også fundet løsninger – i forhold til det tyske mindretal.
Der har jo været forskellige initiativer, som vi har bakket op om.
Det har sådan set altid været en ret vigtig kamp, også for SF, at ligestillingen har rigtig stor betydning og selvfølgelig også i forhold til de skoler, som er hjemmehørende som det tyske mindretals skoler.
På lidt længere sigt skal man selvfølgelig finde en mere permanent løsning, og det er vi også meget positive over for.
Der vil jeg også sige, at heldigvis har regeringen jo igangsat et større analysearbejde for at finde en mere varig løsning fra 2015.
På den måde kan man jo sige, at regeringen har tilkendegivet – og det støtter vi – at man skal arbejde på en løsning af mere permanent grad.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-02-20:
Jamen jeg er glad for, at ordføreren støtter principperne bag det, for det er jo sådan set også det, der er væsentligt.
Jeg tror sådan set ikke, der er nogen, der ønsker, at der var behov for at have et beslutningsforslag; jeg tror, alle ønsker, der skal findes en løsning.
Nogle gange må man desværre nok bare sige, at der skal lidt pres til for at få løsningerne.
Jeg håber så også, at SF i den nye rolle, man har indtaget, vil være med til at sikre, at det gode samarbejde, der altid har været i forhold til både det danske mindretal syd for grænsen og det tyske mindretal i Danmark, er noget, vi kan fortsætte, sådan at vi forhåbentlig ikke behøver at have de her diskussioner i Folketingssalen, men at de kan afklares i det kontaktudvalg for det tyske mindretal, som jo sådan set er nedsat, for at vi skulle finde løsninger i fællesskab.
Det er i hvert fald det ønske, vi har fra Venstres side, og derfor har vi sådan set heller ikke noget behov for at få nogen afstemninger om noget, medmindre der ikke kan findes en løsning.
Derfor håber vi selvfølgelig også på, at SF vil være med til at bakke op om, at der findes en løsning – selv om man så ikke ser det her beslutningsforslag som den måde, man kan være med til at presse på for at få en løsning.
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-02-20:
Jeg hører det egentlig mere som en kommentar fra fru Ellen Trane Nørby end som et decideret spørgsmål, og jeg har også redegjort for, at vi meget gerne vil være med til at finde en permanent løsning.
Og der håber jeg på alles vegne, at vi finder en permanent løsning, som vi alle synes er en god løsning for det tyske mindretals skoler.
Ellen Trane Nørby (V), 2014-02-20:
Så vil jeg bare høre SF's ordfører om det analysearbejde, der er i gang; vi havde også en ordveksling om det på det samråd, der blev afholdt den 12. november.
Der fremhævede vi jo fra Venstres side, at det også er vigtigt, at man kigger på, at det er en principiel, generel ligestilling.
Dermed også sagt, at de puljer, der måtte være på undervisningsministerens område, hvor folkeskolerne kan søge, bør det selvfølgelig også være naturligt – selvfølgelig hvis det tyske mindretal ønsker at have den mulighed – at det tyske mindretals skoler kan søge på lige fod med folkeskolen.
Derfor vil jeg blot høre, om det er et princip, som SF sådan principielt er enige i.
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-02-20:
Jamen principielt går vi jo ind for ligestilling.
Jeg vil ikke kommentere det her specifikke spørgsmål, men sige, at vi afventer det analysearbejde, hvor man skal komme frem med en løsning, og der må vi jo prøve at se, om det her bliver en del af det også.
Det er jeg ikke vidende om på nuværende tidspunkt.
Nick Hækkerup (S), 2014-02-20:
Må jeg ikke sige, at jeg også noterede mig, at den konservative ordfører bevægede sig i samme retning, nemlig at man ikke var blevet orienteret om ændringsforslagene.
Altså, vi sendte fra ministeriets side i forgårs oplysninger til udvalget om ændringsforslagene.
Jeg har ikke nogen interesse i ikke at sikre, at vi har den bedst mulige og åbne dialog om de ændringsforslag, som der måtte være.
Annette Lind (S), 2014-02-20:
Tak for det.
Nu kan jeg jo godt forstå, at Venstre ikke er så interesserede i at diskutere tal, når man har regnet forkert.
Faktum er jo, at forslagsstillerne mener, at ligestilling på anlægsområdet skal sikres ved at afsætte en årlig bevilling på 5 mio. kr.
Samtidig giver vi de her 3 mio. kr. i en anlægsbevilling.
Det giver altså 5 mio. kr. Anerkender ordføreren, at Venstre faktisk har regnet forkert – at hvis man tæller de 2 mio. kr. med, som gives til nyanlæg og bygningsvedligeholdelse, så giver det faktisk 7 mio. kr.?
Anerkender ordføreren, at man har regnet forkert i Venstre?
Merete Riisager (LA), 2014-02-20:
Egentlig er lidt ærgerligt, at vi er nødt til at behandle det her beslutningsforslag, B 20, i dag, for baggrunden for forslaget, som det også er fremkommet her i debatten, er, at ministeren har forsømt sine løfter og smølet med at få gang i processen med at give de tyske mindretalsskoler de rammebetingelser, de er berettiget til.
Det er en proces, som vi vist alle finder både nødvendig og rimelig, for selvfølgelig skal der findes en varig, holdbar løsning, og den skal findes nu.
Selv om vi i Liberal Alliance er varme fortalere for at styrke de frie skolers vilkår, er vi stadig af den overbevisning, at når man ønsker at betragte de tyske mindretalsskoler som folkeskoler i den almene forstand, skal de også tilbydes de samme vilkår for drift og vedligeholdelse af skolerne, som folkeskolerne har.
Det må nu engang være klart for enhver, at skolevedligeholdelse skal planlægges over en længere årrække, hvorfor enhver ledelse må være sine faste indtægter bekendt.
Det mener jeg egentlig også at ministeren allerede har tilkendegivet sin enighed i, og det kvitterer jeg gerne for.
Det er bare, som jeg nævnte indledningsvis, rigtig ærgerligt, at man, som tilfældet er, lader stå til og ikke får sat gang i de initiativer, som er blevet stillet i udsigt.
Vi skal i gang, vil jeg sige til ministeren, og når vi i Liberal Alliance støtter dette forslag, er det både, fordi det er et rigtig fornuftigt forslag, og fordi det samtidig giver håb om, at behandlingen her i dag kan sætte skub i processen.
Mai Mercado (KF), 2014-02-20:
I så fald ser det ud, som om der er nogle oplysninger, der ikke er kommet frem.
Jeg vil egentlig sige tak for imødekommelsen.
Jeg synes, det er ganske positivt, når en minister rent faktisk reflekterer over de ord, der bliver sagt i salen.
Det er jo ikke altid, vi sådan oplever det.
Men når det sker, er det positivt, og derfor vil jeg bare gribe muligheden for lige at spørge, om jeg hørte helt rigtigt, og om ministeren rent faktisk gav udtryk for, at han fandt, det var på tide, og syntes, det var positivt, at den her oplysningspligt også kom til at omfatte det offentlige sundhedsvæsen.
Var det sådan, det skulle forstås?
Lotte Rod (RV), 2014-02-20:
Vi mener i Det Radikale Venstre, at der selvfølgelig skal være en ligestilling, og derfor er vi meget store tilhængere af, at vi nu laver en gennemgående analyse.
Og jeg noterer mig, at det tyske mindretal er meget tilfreds, så det er tilsyneladende kun Venstre, som er meget utilfreds i den her sag.
Når jeg vælger at bringe det her med gymnasierne på bane, skyldes det, at hvis man virkelig er så optaget af, at vi skal have et stærkt tysk mindretal med gode skoler, er det jo lidt mærkeligt, at man lige nu via bagvejen er ved at lukke det tyske gymnasium.
Og jeg vil bare sige til almindelig oplysning, at konsekvensen af bl.a. Venstres forslag om at hæve adgangskravet på gymnasierne til karakteren 7 er, at man fremover kun vil optage 20 elever på det tyske gymnasium.
Det er altså noget af det, der kan give mindretallet sved på panden.
Nick Hækkerup (S), 2014-02-20:
Jeg synes, vi har en fælles interesse i at sikre, at der er størst mulig transparens i sundhedsvæsenet som helhed.
Mai Mercado (KF), 2014-02-20:
Det var lige billigt nok sluppet.
Skal vi som ordførere forstå åbningen på den måde, at ministeren tager oplysningspligten til også at omfatte det offentlige med i det her lovforslag, eller skal vi forstå det sådan, at der kommer en indbydelse til diskussion af oplysningspligten i forbindelse med det offentlige sundhedsvæsen i et andet regi?
Eller hvordan skal vi forstå den åbning, som ministeren lige kom med?
For jeg er helt overbevist om, at jeg hørte en åbning, og at jeg hørte ministeren sige, at det var en god idé, der ikke var den her forskelsbehandling på det private og det offentlige sundhedsvæsen, at der skulle ske en ligestilling, at alle var interesseret i det, at det var til patienternes bedste, osv.
Og så tænker jeg, at det så må være helt naturligt, at ministeren kan følge op med en konkretisering af det første svar, han gav.