runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2008-03-25:
Ja, det er rigtigt.
Man kunne godt prøve at kigge på nogle områder for at se, om man kunne lade sig inspirere af, hvordan man løser den type af problemer i andre sammenhænge.
Men vi har jo ret mange uddannelser eller stillingsbetegnelser, som ikke er beskyttede, om jeg så må sige.
Alle kan jo kalde sig for arkitekt.
Og det er trods alt en kæmpestor investering for en familie at hyre en arkitekt til at tegne et hus.
Og hvad nu, hvis det så ikke holder?
Der er jo mange faldgruber, men vi vil gerne være med til at se på, hvordan vi kan løse det her.
Med hensyn til efterskolerne, så er de jo et eksempel på, at der er offentlige tilskud i temmelig stort omfang.
Dermed er der en begrundelse for, at man som offentlig myndighed går ind, for ministeriet har et ansvar for tilsyn med dem.
Som sagt: Jeg er åben over for at medvirke til at prøve at finde løsninger, men jeg synes bare ikke, at det er den rigtige metode at sætte ministeriet til at føre tilsyn med private uddannelser på den måde.
Hanne Agersnap (SF), 2008-03-25:
SF har meget sympati for det her forslag.
Det er et problem, som vi også er blevet gjort opmærksom på fra adskillige borgere, og jeg synes umiddelbart, at de tre tiltag, der foreslås, vil hjælpe med til at få løst problemet.
At lave en eller anden beskyttelse af begrebet uddannelse, så det betyder, at den er godkendt, eller at der føres tilsyn med den fra Undervisningsministeriets side, synes jeg lyder som en rigtig god idé, som vil sikre, at god markedsføringsskik bliver overholdt af kursusudbydere og andre, der i så fald vil være uddannelser, der kan fange unge mennesker ind og lære dem noget.
Der skal vi sikre, at de ved, hvad de går ind til, og det gør man, hvis god markedsføringsskik overholdes.
På sundhedsområdet synes jeg der er et særligt forhold, fordi det ikke kun er de studerende, der risikerer at kaste penge efter en dårlig uddannelse, men det er så også de borgere, der senere hen bliver behandlet af dem, der har taget de kurser - som så ikke skal hedde uddannelse - der risikerer noget.
Så derfor synes jeg, at det med et udvalg, der særlig ser på sundhedsområdet, er en rigtig god idé.
Det er helt sikkert nogle problemer, der er fokuseret på, og de forslag, der er til løsninger, synes jeg vi skal arbejde videre med.
Martin Henriksen (DF), 2008-03-25:
Jeg er enig med fru Malou Aamund i, at vi har det ret godt i Danmark.
Det synes jeg er alle tiders.
Jeg vil sige om det her forslag, at Dansk Folkeparti har sympati for forslaget.
Det er indlysende, at der eksisterer problemer med private udbydere, der lokker unge ind i et dyrt uddannelsesforløb, som reelt ikke er pengene værd.
Til det er der to ting at sige, dels har den enkelte unge et personligt ansvar, og det har den unges forældre også, dels har samfundet et ansvar for at sikre, at så mange unge som muligt får en uddannelse, og med det mener jeg en kompetencegivende uddannelse og ikke en fupuddannelse.
Jeg har selv været ude at tale varmt for et bedre tilsyn med private uddannelser, men hvordan det konkret skal gøres er et svært emne.
I dag kan private udbydere bede om at få deres uddannelse SU-godkendt.
Det synes jeg er et fint pejlemærke for den enkelte unge.
Jeg forstår så ikke, hvorfor man vælger en privat i stedet for en offentlig, men det må man selv om.
Jeg synes, at Folketinget skal benytte sig af ministerens udstrakte hånd og bede ministeren rette henvendelse til Forbrugerombudsmanden med henblik på dennes vurdering af behovet for generelle retningslinjer på området.
Vurderer Forbrugerombudsmanden, at der er behov for sådanne retningslinjer, bør de efter Dansk Folkepartis opfattelse indføres, og det eksempel, som fru Christine Antorini kom med, var et ganske forfærdeligt eksempel, og et eksempel på, at der egentlig er behov for, at man godt kunne bede Forbrugerombudsmanden om at være lidt opmærksom på det her område.
Med hensyn til nedsættelse af et udvalg inden for sundhedsområdet vil jeg sige, at vi fra Dansk Folkepartis side er positivt indstillet over for det.
Hvad det så lige skal mønte sig ud i, ved jeg ikke - det kunne måske være en beretning i Uddannelsesudvalget - men vi synes, at det kunne være fint, hvis regeringen nedsatte et udvalg, der kiggede på, om der var nogle uddannelser inden for sundhedsområdet, det kunne også være andre områder, hvor der er behov for en eller anden form for godkendelsesordning.
Med det siger vi, at hvis der sidder nogle kloge folk og siger, at det er der behov for, jamen så synes vi sådan set også, at der er noget, der taler for, at det skal man indføre, så et udvalg synes vi kunne være udmærket.
Med disse bemærkninger kan Dansk Folkeparti ikke umiddelbart støtte det her forslag, om end vi har forståelse for de hensyn, som forslagsstilleren giver udtryk for i bemærkningerne.
I Dansk Folkeparti mener vi i første omgang, at vi skal bede Forbrugerombudsmanden undersøge behovet for generelle retningslinjer på området, og så synes vi også, at vi i Uddannelsesudvalget skal kigge på at få regeringen til at nedsætte et udvalg til at se på, om der er behov for en godkendelsesordning for bestemte private uddannelser.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-03-25:
Ny Alliance ser det her forslag som en række positive justeringer, og jeg vil da sige, at det er glædeligt at se, at ministeren har taget hånd om den kritik, der jo har været fra lærere og elever, til dele af gymnasiereformen.
Så vi støtter op om det her forslag, og samtidig vil vi godt opfordre ministeriet til yderligere at sikre den høje faglige kvalitet i gymnasierne og forsøge at begrænse det bureaukrati, som gymnasielærerne har mærket med den her reform.
Bertel Haarder (V), 2008-03-25:
Med disse justeringer bliver gymnasiet lidt enklere og lidt mere studieforberedende.
Lidt flere elever vil få matematik på B-niveau, fordi det nu bliver en betingelse, hvis man vælger samfundsfag som valgfag, og lidt flere, 4 pct. flere, vil få et af de studieforberedende fag, som giver adgang til en videregående uddannelse.
Almen studieforberedelse bliver forenklet, derved at det ikke behøver at ligge i 1. g, og at det ikke længere skal have bidrag fra almen sprogforståelse og det naturvidenskabelige grundforløb.
Og endelig bliver det sådan, at de meget lidenskabeligt sproglige kan slippe for at skulle løfte et naturvidenskabeligt fag til B-niveau.
Det er nogle små, man kan sige marginale justeringer, men efter regeringens opfattelse går de alle sammen i den rigtige retning, og jeg vil godt takke både ordførerne og følgegruppen, som har banet os vejen.
Og så vil jeg til sidst berolige Enhedslisten med, at gymnasiet ikke hermed i højere grad sigter på de lange videregående uddannelser; jeg vil snarere sige tværtimod.
Med de justeringer, vi her foretager, er der flere, der vil kunne opfylde de adgangskrav, som stilles i den nye læreruddannelse, som jo er en af de mellemlange uddannelser.
Christine Antorini (S), 2008-03-25:
Så det er jo et marked, der er, vil jeg sige, i eksplosiv vækst, når man tænker på, at det i øvrigt er en uddannelse, man kan få via det ordinære erhvervsuddannelsessystem.
Jeg vil gerne kvittere for, at ministeren vil undersøge, om der kan gøres mere i forhold til markedsføring, for det er jo et af de helt store problemer.
Vi er en del af den samme forligskreds, så vi ved jo godt, at der er stærk adgangsbegrænsning netop på de her uddannelser alt for mange søger i forhold til, hvad arbejdsmarkedet kan tage.
I stedet for bliver disse piger, som det ofte er, lokket til at betale mellem 60.000 og 80.000 kr. for et kursus, som de bagefter i øvrigt ikke kan blive ansat på, fordi det faktisk er sådan, at frisørmestrene ikke vil have uuddannet arbejdskraft.
Derfor er det jo et problem, vi er nødt til at tage højde for i uddannelsessektoren.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om det virkelig kan være rigtigt, at ministerens eneste svar på det her er: Jeg kan godt se, at der kan være nogle problemer, men vi kan ikke gøre noget.
Sagens kerne er jo, at der er rigtig, rigtig mange unge piger, der bliver snydt til noget, som de tror er en uddannelse, men som de i realitetens verden ikke kan bruge, fordi der ikke er et arbejdsmarked, der vil ansætte dem.
Bertel Haarder (V), 2008-03-25:
Der er jo ingen tvivl om, at de, der brænder for at blive frisør, i første omgang søger ind på den offentligt betalte frisøruddannelse, for det sparer jo, som det fremgår af spørgsmålet, op til 60.000 kr.
Derfor er jeg heller ikke i tvivl om, at de pågældende vil være fuldstændig klar over, at de, hvis de søger en privat uddannelse, går ud på tynd is, hvor de så at sige er på deres egen galej, og hvor de skal se sig grundigt for.
Og der kan heller ikke være mange, der er i tvivl om, at en sådan privat uddannelse ikke nødvendigvis giver den samme kompetence og mulighed for ansættelse som en offentlig uddannelse.
Så jeg tror ikke, at de unge vil være meget i tvivl om, at de løber en risiko, hvis de melder sig ind på en privat uddannelse, men mange af dem har selvfølgelig en drøm om at blive selvstændige.
Christine Antorini (S), 2008-03-25:
Jeg vil gerne give undervisningsministeren nogle eksempler, fordi det er virkelig noget, der går til hjertet i forhold til, hvordan der bliver lavet falsk markedsføring.
Jeg har her en brochure, og den er fra den private frisørskole i Aalborg, som påstår, at man kan blive organiseret i fagforeningen, men det kan man ikke, og at man kan deltage i internationale frisørkurser, men det kan man heller ikke, for der skal man nemlig have en rigtig uddannelse.
Der står, at uddannelsen på 1 år er tilrettelagt efter Undervisningsministeriets bekendtgørelser, men det gælder jo altså en frisøruddannelse, der varer 4 år.
Der står her, at eksamen bliver afholdt efter retningslinjer, der udgives af Undervisningsministeriet - og jeg citerede.
Det er Undervisningsministeriet, der lægger navn til alt det her.
Men det er fup og fidus, det passer ikke.
Gør det ikke indtryk på ministeren, at man kan slippe af sted med det over for de unge?
Jeg kan godt forstå, at de misforstår det, altså om det her er en ordinær uddannelse eller ej.
Bertel Haarder (V), 2008-03-25:
Jeg synes, at det eksempel, som nævnes her, er et oplagt eksempel at forelægge Forbrugerombudsmanden.
Hvis han siger, at det kan han intet gøre ved, for vi lever i et frit land, og at det ikke er omfattet af reglerne om markedsføring, så synes jeg, at vi skal tage en dialog om, hvad vi så gør.
Men jeg er sikker på, at han vil sige: Dette er ganske enkelt ulovligt.
Men lad os lade det komme an på en prøve.
Malou Aamund (V), 2008-03-25:
Jeg kan forstå, at baggrunden for beslutningsforslaget om kvalitetskrav til private uddannelser er, at en række unge oplever, at udbydere af private uddannelser vildleder dem til at tro, at de kan få en ordinær uddannelse, når virkeligheden reelt er en anden.
Det betyder, at hvis man er meget ukritisk, ikke har undersøgt sagen grundigt og viser blind tillid, tror man måske som i det nævnte eksempel, at man kan blive frisør på 1 år i stedet for 4. Og det er da en uheldig situation, når man så vågner op til virkeligheden.
Socialdemokratiet foreslår så, at løsningen på problemet er, at de pågældende kurser kun må kaldes uddannelse, hvis de lever op til godkendte krav, og at man fra statens side skal føre tilsyn med de private uddannelser.
Det er selvfølgelig en uheldig situation, at unge på det private marked kan opleve, at et kursus eller en uddannelse ikke helt lever op til forventningerne, men det her er jo dybest set et spørgsmål om, hvor staten har et ansvar.
Det vil vi i Venstre ikke støtte.
Det, Socialdemokratiet reelt foreslår, er, at ordet uddannelse skal være en beskyttet titel, og hvis det var tilfældet, ville det altså ikke være så lidt, man skulle ind og kontrollere.
Hvad med private virksomheder, der også har uddannelser - skal staten ind og føre tilsyn med dem?
Ordet uddannelse er jo en kombination af undervisning, dannelse og opdragelse, og der kan man så diskutere, om det er tilfældet for de kurser, som vi nu taler om.
Jo, jeg vil medgive så meget, som at betydningen af ordet da også er, at aktiviteten er organiseret, systematisk og kompetencegivende.
Men den daglige brug af ordet uddannelse er så generel og bred, at det er urealistisk at tro, at man kan føre tilsyn med alle udbydere, der kalder deres tilbud noget med uddannelse.
Så tror jeg dybest set ikke, at ministeriet ville kunne bestille andet end at gå og føre tilsyn med dem.
Til gengæld kan det være, at forslagsstillerne har ret i, at det er relevant at kigge på markedsføringsloven for at se, om udbyderne har vildledt de unge.
Så i udvalget må vi kigge på omfanget og diskutere, om der er behov for klare retningslinjer for markedsføring af uddannelserne, så vi undgår, at en række unge tror, at de har en adgangsbillet til en fremtid på arbejdsmarkedet, når situationen viser sig at være en helt anden.
Jeg vil godt understrege, at lovgivningen allerede er der, så Venstre afviser det samlede beslutningsforslag.
Christine Antorini (S), 2008-03-25:
Vi er faktisk meget optagede af, at der kan være et levedygtigt privat kursusmarked, for det er meget vigtigt, at man kan have forskellige måder at få viden på.
Men det problem, som vi påpeger her, kan jo altså nemt løses ved, at vi siger, at hvis man vil kalde det, man udbyder, for en uddannelse, så er der nogle beskrivelser af tilsvarende offentlige uddannelser, som man skal leve op til.
Hvis man ikke kan leve op til det regelsæt, der er, herunder et tilsyn fra Undervisningsministeriet, kan man jo kalde det for et kursus - så er det løst.
Så det er jo ikke så svært.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Venstres ordfører, fru Malou Aamund, som jo kender det private erhvervsliv godt, om det, man er meget optaget af i de mange, mange ordentlige virksomheder, der er, nemlig hvordan der kan være en fair konkurrence.
Fair konkurrence er, at man kan gennemskue det marked, der er, så man som forbruger kan foretage et oplyst valg.
Derfor er man ude på markedet også meget optaget af, at der ikke kan ske vildledning.
Vi har i beslutningsforslaget beskrevet en række eksempler, der jo dokumenterer, at der i den grad foregår vildledning inden for det her vildtvoksende kursusmarked.
Jeg hørte ikke rigtig Venstres ordfører komme med nogen bud på, hvad vi skal gøre for, at der rent faktisk kommer gennemsigtighed, så man kan foretage et oplyst valg.
Det vil jeg så spørge Venstres ordfører om: Hvad er det, Venstre forestiller sig, man kan gøre, for at denne trafik ikke skal blive ved?
Malou Aamund (V), 2008-03-25:
Jeg synes, at det eksempel, som fru Christine Antorini nævner, er dybt beskæmmende.
Men jeg vil så sige, at når ordføreren spørger om det med konkurrence, må jeg sige, at der her måske er tale om nogle, der har begået et reelt lovbrud, for det er jo i strid med markedsføringsloven, hvis de siger, at man kan få den samme uddannelse på 1 år, som normalt varer 4 år, og få de samme kompetencer og få jobgaranti og kan blive organiseret i fagforening.
Så det, vi taler om her, er jo i virkeligheden ikke, at det er et brud med den fair konkurrence; det, vi taler om, er, at der er nogle, der bryder loven.
Vi har jo allerede en lov, der egentlig tilgodeser det.
Det er derfor, vi i udvalget så er interesseret i at gå ind og kigge på, hvad omfanget af det her problem er, og om der i virkeligheden er behov for, at man får nogle klare retningslinjer på det område, og tale med Forbrugerombudsmanden om det.
Christine Antorini (S), 2008-03-25:
Der har jo desværre været en række eksempler, som også har været i medierne, bl.a. et eksempel fra den private såkaldte frisørskole i Kolding, hvor en studerende troede, at hun blev behandlet af en, der kunne ordne hår.
Hun fik permanentet sit hår, og så fald det af i totter bagefter.
Det er jo ikke særlig sjovt.
Man kan så, hvis man har sådan et lidt let sind, sige, at det kan man leve med, det vokser ud igen.
Så er der jo de alvorlige tilfælde, som der bl.a. har været med Heidi Sommers kosmetikskole, hvor kunderne altså fik laserbehandling og fik forbrændinger.
Så jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, hvordan man kan garantere forbrugerne ude på markedet, hvis de går ind hos en kosmetolog eller en frisør, at det så rent faktisk er en uddannet person, der ordner ens hud, hår eller andet, hvis der ikke er en eller anden form for tilsyn med eller autorisationsordning for dem, der kommer ud fra de private kurser?
Malou Aamund (V), 2008-03-25:
Jeg kan jo ikke stå og garantere personligt, at de så overholder loven, men der er jo en lov - markedsføringsloven.
Og man kan indberette sager for og klage til Forbrugerombudsmanden, og så vil han efterfølgende tage det til efterretning.
Forbrugerombudsmanden har jo også ansvaret for at føre tilsyn med, at de forskellige udbydere af uddannelser faktisk lever op til loven.
Jeg vil så også sige, at jeg også synes, at man som kunde eller studerende skal forberede sig og bare sætte sig en lille smule ind i tingene.
Så jeg synes også, at det må være lidt af et overskudssamfund, hvis man, som det ligger i forslaget, skal til at bruge statens ressourcer på at føre kontrol og tilsyn med fitnessuddannelser og wellness.
Hvis det er der, vi er havnet, må man da sige, at vi egentlig har det ret godt i Danmark.
Christine Antorini (S), 2008-03-25:
Ganske kort: Nej, vi ved ikke, hvor stort problemets omfang er, men det er dog så stort, at frisørmestrene selv har taget initiativ til en undersøgelse, fordi de jo bliver udsat for, at der kommer mange af de her piger.
De kan ikke tilstrækkeligt, men man oplever, at de alligevel bliver ansat nogle steder og dermed underminerer kvaliteten og det arbejde, som leveres på de ordinære frisørklinikker, kan man sige.
Så branchen selv synes, det er et problem, og det er måske et meget godt sted at starte, at det faktisk er dem, der siger: Det her holder ikke i længden.
Henriette Kjær (KF), 2008-03-25:
Det er jo lidt ærgerligt, at det var en socialdemokratisk transportminister, der skrev under på indkøbet af de her tog.
Som alle ved, var det bl.a. også Enhedslisten, der støttede den tidligere regering, og der kunne man så have brugt sin indflydelse.
Det korte af det lange er i hvert fald, at jeg mener, at man langsigtet skal tænke på, at vi skal have elektrificeret hele banen, fordi vi jo gerne vil bruge vedvarende energi til også den her type transport.
Så det er selvfølgelig dyrt at gøre det, men på den anden side, hvis vi får det gjort, er der også et langt større udvalg af forskellige tog, man kan bruge, og det vil have mange fordele.
Og det undrer mig, når Enhedslisten har lavet så detaljeret et forslag her og er ude og bruge mange penge, at man så ikke har taget den del med også.
Per Clausen (EL), 2008-03-25:
Jeg skal sige til hr. Kim Christiansen, at en af pointerne med at sige, at der er brug for flere skinner, netop er, at de skal skabe mulighed for, at man kan etablere nærbaner, hvor togene holder oftere, samtidig med at man har tog, der kører hurtigt, og samtidig med at der mere plads til gods.
Hvis man har det grundsynspunkt, at der skal være plads til de tre former for transport på vores togskinner, så er det jo nødvendigt med flere skinner.
Men det bliver meget nemmere for os at være med til det, fordi vi nok ikke vil bruge helt så mange milliarder hvert år på motorveje, som i hvert fald nogle af de andre partier vil.
Kim Christiansen (DF), 2008-03-25:
Det glæder mig med det tilsagn.
Så vil jeg lige sige, at Dansk Folkeparti aldrig har haft ambitioner om at udelade nogen fra nogen forhandlinger, så jeg er glad for, at det i hvert fald ikke var møntet på os.
Jeg har hele tiden sagt, at jeg er en meget, meget stor tilhænger af den kollektive trafik.
Jeg er ikke en enten-eller.
Vi er nødt til at se tingene i en sammenhæng, og vi er nødt til at forholde os til det faktum, at vi altså har en stigende biltrafik, som vi også er nødt til at se på og se på, hvordan vi løser trængslen på vejene, samtidig med at vi så også løser problemerne med den kollektive trafik.
Per Clausen (EL), 2008-03-25:
Nu er der jo det interessante ved de her diskussioner, at væksten i antallet af biler er en naturlov, hvorimod det, om der sker en stigning i togtrafikken og den kollektive trafik, åbenbart er et udtryk for en politisk beslutning.
Lad os bare spørge hr. Kim Christiansen, om han ikke er enig med mig i, at hvis vi vælger at prioritere og skabe bedre betingelser for togtrafikken og den kollektive trafik, så får det både betydning for væksten i togtrafikken og måske for en noget mindre vækst i biltrafikken.
Kim Christiansen (DF), 2008-03-25:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Per Clausen.
Det har jeg også udtalt ved tidligere debatter, nemlig at et af kriterierne for at kunne få flyttet nogle mennesker fra privatbilismen over i den kollektive trafik, selvfølgelig er, at man gør det attraktivt at køre med den kollektive trafik og dermed højner kvalitetsniveauet.
Det skal der slet ikke herske tvivl om, og der er mange måder, man kan gøre det på, og det vil vi også gerne medvirke til i Dansk Folkeparti, men vi vil også gerne have lov at se tingene i en sammenhæng, og det er så det, vi håber at kunne gøre til efteråret.
Hanne Agersnap (SF), 2008-03-25:
Det her forslag, B 48, synes jeg har været et lidt svært forslag at forholde sig til.
Der er uden tvivl brug for udbygning og opgradering af den østjyske længdebane.
Det har vi også med i vores jernbaneudspil, som er et lille halvt år gammelt.
Det, der ligger her, er en samling af ni ideer, hvor nogle af dem er oplagte ting, vi mangler, nogle synes vi er lidt mærkelige, og nogle af dem, vi synes er vigtige, mangler.
Så på nuværende tidspunkt vil vi forholde os afventende over for det her forslag.
Vi vil gerne bruge chancen i forbindelse med at debattere det til at få fokus på, hvad det er, vi gerne vil have, og hvad vi gerne vil have undersøgt yderligere i forbindelse med den østjyske længdebane, og så presse på for, at det bliver belyst i regeringens infrastrukturinvesteringsplan.
Men det er jo fint, at vi får ideerne diskuteret.
Et anlæg af tredje og fjerde spor på strækningen Lillebælt-Vejle tror vi er helt fornuftigt.
Det er en af de udprægede flaskehalse, og det er en af de banestrækninger, vi gerne vil have prioriteret.
Det næste forslag handler også om tredje og fjerde spor, her på strækningen Skanderborg-Århus.
Der har vi i vores jernbaneudspil et forslag til en anden linjeføring, som hedder Skanderborg-Galten-Århus, men jeg noterede mig, at trafikministeren nævnte, at det også var en af de banestrækninger - jeg håber, det var den, hun talte om - som var blandt de væsentligste flaskehalse på den østjyske længdebane.
Til gengæld har vi så i vores jernbaneudspil en helt ny bane syd for Skanderborg, som ikke er med i Enhedslistens forslag.
Det er vi helt med på.
Så er der anlæg af en sidebane til Transportcenter Vejle.
Det er en af de ting, som jeg synes lyder som en mærkelig idé.
Vi kan godt diskutere den, men umiddelbart lyder den meget dyr i forhold til trafikomfanget.
Så er der anlæg af en godsbane vest om Århus.
Det er en idé, vi ikke har haft med, og den synes jeg kunne være relevant at få undersøgt.
Så er der arealreservation til stikbanen mod Grenaa, som hr. Kristian Pihl Lorentzen også nævnte.
Det kan godt være, vi skal overveje det, men det er måske snarere en letbane, der skal bruges i det område.
Men det er klart, at vi også kan kigge på offentlig trafik i den retning.
Det er også noget, der kan være en god idé, og som vi heller ikke har haft med i vores udspil.
Det er helt klart, at vi skal have signaler, men der er ikke rigtig noget forslag om teknikvalg, og der har jeg indtryk af, at diskussionen er gået lidt i stå på den baggrund.
Der er rigtig mange stationer i Enhedslistens forslag, og jeg opfatter det sådan, at der skal vælges nogle stationer, for det er helt klart, at for hver station, der bliver genåbnet, får vi nedsat hastigheden på banestrækningen.
Så er der Vejle Fjord-broen, som Enhedslisten er imod, og der er vi jo altså for en undersøgelse, så den er heller ikke med i Enhedslistens forslag.
Men altså, vi er glade for forslaget og vil bruge det til en diskussion af de investeringer, der helt sikkert skal til i jernbanetrafikken i den her østjyske længdekorridor.