Torsten Schack Pedersen (V), 2015-10-29:
Som det allerede er blevet sagt, indkøber den offentlige sektor i Danmark årligt for over 300 mia. kr., og med forslaget om en udbudslov fastsættes der nye spilleregler for indkøb, når det offentlige bruger rigtig mange af skatteborgernes penge.
Formålet med forslaget er naturligvis, at vi sikrer os, at der købes bedst muligt ind, for det skylder vi skatteborgerne, når vi bruger deres penge, men vi skylder det faktisk også over for de virksomheder, som byder sig til.
Dem skylder vi, at konkurrencen foregår frit og åbent, så det er de dygtigste virksomheder med de bedste bud, der vinder opgaven, når det offentlige sender opgaver i udbud.
Potentialet i besparelser fra den offentlige sektors side vurderes til at være omkring 800 mio. kr., altså 800 mio. kr., som den offentlige sektor sparer på det her forslag, penge, som kan frigøres til andre og bedre formål.
Alene udarbejdelsen af udbudsmateriale betyder, at der for de forskellige myndigheder i den offentlige sektor spares 250-300 mio. kr. i forbindelse med papirarbejdet omkring udarbejdelse af udbud.
Det betyder også noget for virksomhederne, for de får en administrativ besparelse på 70 mio. kr. i forhold til nogle af de ændringer, der ligger.
Så det lyder jo rigtig, rigtig fornuftigt.
Forslaget bygger på EU's udbudsdirektiv og et dansk udvalgsarbejde om det samme.
Lovforslaget har, som det tidligere har været fremført, tidligere været fremsat her i Folketinget, men det bortfaldt som følge af valget i juni.
Som andre har sagt, er forslaget stort set identisk med det tidligere forslag.
Der er lavet rettelser på en række områder omkring mærkning, solidarisk hæftelse og noget så jordnært som et jordingssystem til stikkontakter.
Det er faktisk forslag, der lægger sig tæt op af udbudsudvalgets anbefalinger og som har til formål at gøre loven klarere og rette fejl og uhensigtsmæssigheder.
Som andre også har været inde på, er det et stort og ekstremt tungt og, indrømmet, også kompliceret lovforslag, som alligevel har til formål at forenkle og skabe større klarhed.
Derfor vil jeg kun fremhæve nogle få og centrale afgørende elementer i forslaget.
For det handler om at skabe større klarhed om reglerne, bl.a. regler for, hvornår de udbydende myndigheder må tage en dialog med de virksomheder, der byder.
Det bliver også præciseret, hvornår små fejl i forbindelse med et tilbud kan rettes – hvornår udbyderen kan kontakte dem, der har givet tilbud, og sige, at man tror, der mangler at blive indsendt lidt oplysninger, og om det er helt korrekt, og på den måde sikre, at der er flere tilbud på bordet, når man skal gøre regnebrættet op, end hvis man på forhånd er nødt til at afvise på grund af nogle små formelle fejl.
Der sikres bedre mulighed for det, man kalder konkurrencepræget dialog og udbud via forhandling.
Der skabes mulighed for, at udbud kan være andet end blot at spørge om prisen på en specifik opgave eller ydelse, men at udbuddet via det, der kaldes innovationspartnerskaber, også kan bruges til at udvikle nye og anderledes løsninger på et opgaveproblem.
Der bliver lempet på en række dokumentationskrav til virksomhederne, der byder på opgaven, således at det alene er den virksomhed, der vinder opgaven, der skal indsende fuld dokumentation.
Det er en af årsagerne til, at virksomhederne også lettes i de administrative omkostninger med det her forslag.
I Venstre er vi som sagt store fortalere for, at vi sikrer os, at skatteborgernes penge bruges bedst muligt, at vi får den offentlige sektor til at gå lidt længere på literen ved at købe smartere ind og også ved at øge konkurrencen.
Vi står her med et konkret forslag, som netop sikrer det.
Derfor støtter vi naturligvis forslaget fra erhvervs- og vækstministeren.