Henrik Sass Larsen (S), 2014-03-25:
Jeg skal sige tak for den positive modtagelse, som forslaget har fået.
I forhold til formålet med det her er det jo heldigvis at få endnu flere erhvervsdrivende fonde.
Det skal vi ikke lægge skjul på at vi ønsker fra regeringens side, og det tror jeg også at et stort flertal i Folketinget ønsker, fordi vi synes, at det er godt, som også den socialdemokratiske ordfører konstaterede, for Danmark, godt for dansk erhvervsliv, at vi har erhvervsdrivende fonde også af den størrelse, som det er tilfældet i dag.
Det gør, at vi har noget at bygge videre på, og det er jo et minde, der er blevet sat af mange driftige, dygtige erhvervsfolk, som ikke kun har betænkt sin egen nærmeste familie, men også har betænkt Danmark med, at man skal have en virksomhed for fremtiden.
Det vil jeg i hvert fald gerne kvittere for at de mennesker har tænkt på.
Det synes jeg er en styrke og en fordel for Danmark.
Så har der været rejst en række spørgsmål om fondsmyndigheden, og hvor den skal høre til henne.
Er den måde, det er indrettet på, hensigtsmæssig både bagudrettet og fremadrettet?
Det her er ikke noget, der bør dele os for fremtiden, så selvfølgelig skal vi finde en mindelig løsning på det.
Baggrunden for, at det endte, som det endte mange steder, er, at vi i videst muligt omfang har fulgt udvalgets indstillinger, og direkte til hr. Joachim B. Olsen kan jeg sige, at der jo også i udvalget har været diskuteret, at netop nogle af de ældre fonde af historiske årsager har ønsket, at de har deres myndighed forankret i f.eks. Civilstyrelsen.
Det kan man jo også nogle gange godt respektere, uden at retssikkerheden eller alle principperne falder bort af den grund, men som sagt drøfter jeg meget, meget gerne alt, hvad der er her, med udvalgets medlemmer.
Må jeg nævne en enkelt ting, som har været fremme i pressen, og som har ligget mange af fondene på sinde.
Der har vi været inde og komme med forslag direkte om, at vi kommer med ændringer, sådan at i Erhvervsankenævnet i sager om fondsretslige forhold skal behandlingen ske under deltagelse af særlige fondssagkyndige, så vi på den måde sikrer, at der er en ordentlig retstilstand for de eventuelle sager, der måtte blive påklaget.
Meningen er selvfølgelig, at vi gerne vil have mange flere fonde i Danmark, men at vi selvfølgelig også skal sikre, at de bliver behandlet ordentligt af de myndigheder, som nu engang tager sig af det.
Så det er meget vigtigt for os at understrege, at det har vi gjort alt, hvad vi kunne, for at imødekomme med det her forslag.
Enhedslisten har fremsat to beslutningsforslag, som vedrører salget af Nets; det er B 53 og B 54.
Enhedslisten har foreslået en demokratisk debat om salget af Nets såvel som en samfundsmæssig overtagelse af Nets.
Det er nu min klare opfattelse, at der i medierne og politisk har været en betydelig debat om salget af Nets, og der er blevet besvaret en lang række spørgsmål.
Og lad mig starte med at understrege, at Nets er en privat virksomhed.
Ejerkredsen omkring Nets, som hovedsagelig består af danske og udenlandske pengeinstitutter samt Nationalbanken, har i sommeren 2013 offentliggjort beslutningen om at sætte Nets til salg.
Der har igennem længere tid pågået en salgsproces, og ejerkredsen har nu besluttet at sælge til et konsortium, som består af Advent, Bain og ATP.
Den danske stat ejer ikke Nets, regeringen har derfor ikke kunnet bestemme, hvordan salgsprocessen tilrettelægges.
Nationalbanken har meddelt, at man ikke ser ejerskab af et selskab som Nets som en naturlig opgave for Nationalbanken.
Regeringen har heller ikke haft en intention om at øge den ejerandel af Nets, som staten har gennem Finansiel Stabilitet og Vestjysk Bank.
Regeringen har heller ikke ønsket at overtage Nets via et ekspropriativt indgreb, som anført i beslutningsforslaget.
Staten vil efter min opfattelse ikke være en velegnet ejer for en virksomhed som Nets.
Men regeringen kan sørge for, at lovgivningen vedrørende Nets produkter er tilstrækkelig og betryggende, og at der føres tilsyn med, at den overholdes.
Jeg vil derfor gerne slå fast, at den regulering, der i dag gælder for en række af Nets' forretningsområder, stadig finder anvendelse, uanset at Nets er blevet solgt og dermed har fået nye ejere.
Under nye ejerforhold vil Nets fortsat skulle leve op til de samme krav, som gælder for selskabet i dag.
Samtidig hæfter jeg mig ved, at Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen allerede har tilkendegivet, at der vil blive holdt skarpt øje med Nets og udviklingen i priserne fremover.
Nets er naturligvis også forpligtet til at overholde bestemmelserne i såvel persondataloven som anden dansk og europæisk lovgivning.
Datatilsynet har udtalt, at der i Danmark er grænser for, hvad man må, og hvad man ikke må i forbindelse med personfølsomme oplysninger, det er fastsat i persondataloven.
Regeringen forventer, at virksomheder følger lovgivningen.
Vi må derfor også gå ud fra, at den lovgivning, der gælder i Danmark, vil blive fulgt af Nets.
Jeg ser derfor heller ikke nogen grund til at nedsætte en særlig ekspertgruppe, der skal se på spørgsmålet vedrørende datasikkerhed.
Jeg vil dog, som tidligere tilkendegivet, se nærmere på, hvorvidt det er muligt at blive informeret om tilfælde, hvor f.eks. amerikanske myndigheder ønsker at undersøge eller har undersøgt amerikanskejede virksomheder i Danmark.
I forhold til placering af servere kan Finanstilsynet stille krav til virksomhedens ledelse om at sikre en forsvarlig drift, hvilket kan indebære, at der stilles krav om placering af servere.
Den dataansvarlige, som for mange af Nets' data er pengeinstitutterne, kan altid stille krav om, hvor serverne placeres.
Digitaliseringsstyrelsen har i dag en kontrakt med Nets om NemID.
Digitaliseringsstyrelsen skal skriftligt godkende flytning af servere uden for Danmark.
Såfremt Nets måtte ønske at flytte sine servere uden for EU, vil Digitaliseringsstyrelsen kunne afvise dette uden nærmere begrundelse.
Jeg ser derfor heller ikke behov for yderligere undersøgelse eller regulering.
En fælles åben infrastruktur sikrer, at alle bankkonti i Danmark er i forbindelse med hinanden, således at man f.eks. kan betale med dankort i alle forretninger uden at skulle have den samme bank, som forretningen har.
Nationalbanken har brugt det udtryk, at der kan køre mange tog på denne infrastrukturs skinner i form af dankort, MobilePay, Swipp, eller hvad nu fremtiden måtte bringe, og det synes jeg fint illustrerer betydningen af infrastrukturen.
Det vigtigste for mig er, at den infrastruktur, som vi har for betaling i Danmark, bliver forvaltet på en sund og forsvarlig måde, hvor persondataloven, lov om finansiel virksomhed, konkurrenceloven og andre gældende regler ikke overtrædes, og det gælder, uanset om ejerne af Nets er danske banker eller andre aktører.
Uanset hvem der ejer Nets, gælder det om, at både forbrugere og virksomheder er bevidste om de priser og kvaliteter, der er forbundet med at anvende forskellige betalingsprodukter, og er opmærksomme på at vælge dem, de finder billigst og mest effektive.
På den måde vil der være konstant pres på prisen og produktudviklingen på de produkter, som Nets udbyder, og samtidig vil Nets og andre aktører være tilskyndet til at udvikle nye og bedre løsninger til gavn for både forbrugerne og virksomhederne.
Fra myndighedernes side er vi særlig opmærksomme på i forbindelse med de udfordringer og problemstillinger, der gælder i forhold til Nets, at sørge for den nødvendige lovgivning og tilsyn.
På den måde kan forbrugere og myndigheder bidrage til, at vi fortsat har et effektivt og sikkert marked for betalinger i Danmark.
Regeringen kan på den baggrund ikke støtte beslutningsforslagene.