runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Julie Skovsby (S), 2009-11-10:
Jeg vil gerne følge op på det seneste svar, som hr. Erling Bonnesen gav.
Skal det betyde, at hr. Erling Bonnesen har været i kontakt med kommuner, som har sagt, at de synes, at ordningen fungerer fint, eller hvordan skal det tolkes? Jeg ønsker egentlig også at spørge ordføreren: Har ordføreren ikke tillid til, at denne opgave ligger hos kommunerne?
Kristian Jensen (V), 2009-11-10:
Næh, hensigten er naturligvis, at enhver skal svare sit, og det er også med til at sikre den kollektive retsfølelse, at vi sørger for, at folk betaler det, de skal, til det offentlige, så de ikke kan se, at naboen slipper billigere eller slipper helt ved ikke at betale.
Så naturligvis er det en del af den kollektive retsfølelse, at alle betaler sit.
Det, vi har gjort ved at samle det i SKAT, er, at vi har effektiviseret på en anden måde.
Vi har ændret processen vedrørende lønindeholdelse, og det har gjort, at hvis man tager, hvad vi indeholder i en måned i 2009, i forhold til hvad man indeholdt i en måned i 2008, kan man se, at der har været en fremgang i de beløb, som vi inddriver på den måde, på 50 pct., efter at vi effektiviserede.
Det betyder naturligvis, at der kan frigøres ressourcer til andre prioriterede dele af den offentlige sektor.
Men vi havde naturligvis ikke i 2004 set, at der ville komme en økonomisk krise, en finanskrise, her i sommeren 2008.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-11-10:
Jeg kan forstå, at ministeren mener, at det vil være en ringere ordning, hvis det er sådan, at kommunerne overtager skatteinddrivelsen eller restanceinddrivelsen igen.
Altså, jeg kan såmænd godt forstå synspunktet, at det skal være en ensartet måde, man gør det på; det ville jo også være fint nok, hvis det virkede.
Men når man går ind og kigger på statistikken, kan man jo se, at der i løbet af de sidste 2 år er kommuner, der har fået – skal vi sige – tidoblet deres restancer.
Og et eller andet sted kan man jo spørge sig selv: Virker systemet så, som det er? Man kan også se, at der samtidig er blevet mindre personale i SKAT.
Så kan man jo spørge ministeren: Hvad er hensigten?
Hvor store skal restancerne blive?
Er det hensigten, at folk ikke længere skal betale det, de skylder?
Kristian Jensen (V), 2009-11-10:
Ordføreren fik sådan set lige en indrømmelse af, at kommunerne likviditetsmæssigt kan være presset.
Naturligvis kan de det, når vi i øjeblikket har en økonomisk krise som den, der har ramt hele verdensøkonomien.
Det, der er sagen på området vedrørende gældsinddrivelse, er for det første, at staten bærer fire femtedele af den likviditetsmæssige byrde, og for det andet, at kommunerne modtager den rentetilskrevne del på de fordringer, hvor de er fordringshavere.
Det mener jeg egentlig er en meget god måde at arbejde på.
Men alt det her er jo sådan set symptomsnak.
Kernen i det her spørgsmål er: Hvordan sikrer man den bedste og den mest effektive prioritering af inddrivningen af de gældsposter, som borgerne har til den offentlige sektor?
Der er det fortsat min indstilling at man gør det bedst ved at have en samlet, ensartet prioritering på tværs af de offentlige myndigheder, på tværs af fordringshavere, samlet et sted under en myndighed, og i øjeblikket er det så SKAT.
Når jeg for et øjeblik siden lige vendte mig om, var det for at se, om det ikke var korrekt, at der her på tavlen står, at det er et forslag vedrørende gældsinddrivelse, vi behandler nu – og mine bemærkninger var vedrørende gældsinddrivelse, ikke kommunernes samlede økonomi.
Men hvis man kigger på det, er det faktisk staten, der har den største interesse i at få inddrevet de kommunale krav.
Når vi dækker fire femtedele af beløbet forlods for kommunerne, er det sådan set statskassen og mig, der har fire gange så stor interesse i at sørge for, at pengene bliver inddrevet, som kommunerne, der kun bærer den ene femtedel – plus det, at når beløbet bliver inddrevet, er det fordringshaveren, altså kommunerne, der får rentetillægget på fordringerne.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-11-10:
Jamen det er da interessant, at det er smartere måder, når det så samtidig viser sig, at de smartere måder gør, at restancerne er blevet tidoblet.
Så må man næsten ikke håbe, at det bliver alt for smart.
Det er jo rigtigt, at princippet må være, at naboen ikke skal slippe, og at vi alle sammen skal bidrage med det, som vi nu skal.
Men virkeligheden er jo, at restancerne er blevet meget, meget større, og det betyder jo så på den anden side, at likviditeten er ringere i kommunerne.
Jeg kan ikke forstå, at ministeren synes, det er så fornemt.
Hvordan kan det være, at ministeren kan stå her og på den ene side sige, at det er mere effektivt, og så samtidig på den anden side formentlig kan indrømme, at restancerne stiger?
Flemming Bonne (SF), 2009-11-10:
Jeg vil gerne anholde ministerens bemærkninger om, at kommunerne ikke er ramt af likviditetsproblemer på grund af de manglende restancer.
Jeg går ud fra, at ministeren er opmærksom på, at mere end 50 pct. af kommunerne i dette års forhandlinger mellem kommunerne og staten har søgt tilskud som vanskeligt stillede kommuner, og 42 pct. har søgt om at få lov til at regulere skatten i opadgående retning.
Det indikerer vel, at kommunerne er under så stort pres, at de godt kan bruge de penge til at styrke deres likviditet.
Kristian Jensen (V), 2009-11-10:
Den socialdemokratiske ordfører er tilsyneladende heller ikke engang klar over, at når vi flytter opgaver, klarer vi økonomien gennem DUT-udligningsprincippet.
Når vi har aftalt med kommunerne, hvor meget der skal tilføres eller fjernes med opgavefordelingen, bliver det spredt ud på kommunerne efter den almindelige DUT-beregning.
Der er nogle kommuner, der i forbindelse med en enkelt sag kan få fjernet mere, og der er nogle, der kan få fjernet mindre end de hidtidige omkostninger, der har været.
Hvis KL ønsker at ændre det princip, er de velkomne.
Hvis Aalborg Kommune mener, at der er problemer her, kan det være, at de skal tage det op i KL.
Men så længe KL har et princip om, og det synes jeg i øvrigt er fornuftigt, at man fordeler opgaveændringerne ud fra et DUT-princip, er det ikke regeringens og slet ikke min opgave at være bedrevidende på det område, så jeg er sådan set enig i, at KL skal fortsætte på den måde. Jeg skal bare igen sige, at det, der var grundlaget for, at vi overtog opgaven, var, at vi kunne prioritere samlet, det var også, at vi kunne sikre en højere grad af retssikkerhed bl.a. ved, at man ikke gennemførte inddrivelsesskridt mod kontanthjælpsmodtagere, som visse kommuner tidligere gjorde.
Jeg ved ikke, om det er det element, Socialdemokratiet ønsker at genindføre.
Rasmus Prehn (S), 2009-11-10:
Jeg tror ikke, at skatteministeren behøver at stå og belære nogen her i salen om forholdet mellem regeringen og Kommunernes Landsforening.
Men det, der var spørgsmålet, var: Er det på den kommunale dagsorden?
Det var det udtryk, som ministeren brugte.
Der er så op til flere borgmestre, der har sagt: Jamen når det fungerer så ringe, vil vi faktisk foretrække at overtage den her opgave selv.
Det er jo mange millioner kroner, som kommunerne mangler, plus at det også er et meget forkert signal at sende til borgerne: Hvis du skylder noget, skal du ikke betale, for SKAT glemmer bare at opkræve pengene.
Det er jo det, der er situation mange steder.
Det, man også skal huske på, og det synes jeg også jeg godt kunne tænke mig at få ministerens reaktion på, er, at der altså er kommuner, som har oplevet, at de sådan set har mistet penge på at overdrage skatteopgaven til det centrale SKAT.
F.eks. mener Aalborg Kommune, at den har mistet 25 mio. kr. på den overdragelsesforretning, det er simpelt hen blevet dyrere for dem at lade det centrale SKAT løse opgaven, frem for at de selv løser opgaven.
Så ud over at betale ekstra penge for at få den her skatteservice, får de også en ringere service.
Er det ikke et stort problem, som man skal tage alvorligt?
Kristian Jensen (V), 2009-11-10:
Jeg havde egentlig på fornemmelsen, at en kommunalpolitisk ordfører fra Socialdemokraterne var klar over, at regeringen forhandlede med Kommunernes Landsforening.
Det troede jeg egentlig var sådan almindelig viden, hvis man var kommunalpolitisk ordfører.
I forhandlingen med Kommunernes Landsforening var der en aftale om, at for at lave et bedre samarbejde, for at sikre, at man satte opkrævnings- og inddrivelsesskridt i kraft på samme tidspunkt eller i hvert fald koordinerede det med hinanden, skulle der nedsættes en arbejdsgruppe.
Og det er det, der blev resultatet af aftalen.
Det står sådan set trykt i den aftale, der efterfølgende er blevet offentliggjort.
Derfor er jeg sikker på, at den socialdemokratiske ordfører sådan set også godt ved det.
Det er naturligvis sådan, at regeringen forhandler med Kommunernes Landsforening og ikke med kommunerne individuelt.
Jeg føler ikke, at min tale var lang i forhold til de mange redegørelser, der tidligere har været på området, og som er overgået til Folketingets Skatteudvalg, som har fulgt med i udviklingen.
Det er heller ikke sådan, at inddrivelsen sejler, og det er slet ikke sådan, at der er tale om, at kommunerne bliver ramt af store likviditetsproblemer, for det første, fordi staten refunderer 4/5 af den udestående gæld, der er, og for det andet, fordi renteindtægten for den gæld, der inddrives, tilfalder fordringshaveren, i det her tilfælde kommunerne.
Rasmus Prehn (S), 2009-11-10:
Det var en meget lang og intens afvisning af det her beslutningsforslag.
Det virker også, som om ministeren virkelig har en dårlig sag her, fordi restancerne virkelig vokser.
Ministeren giver udtryk for, at det her med at overtage de her opgaver ikke er på kommunernes dagsorden.
Vil ministeren fra Folketingets talerstol direkte afvise, at der er nogle borgmestre, der har ytret ønske om at overtage denne opgave, fordi de kan se, at der er nogle voldsomme restancer, som de simpelt hen ikke får hentet ind?
Vil ministeren stå og afvise fra Folketingets talerstol, at der er borgmestre, der har givet udtryk for, at de godt kunne tænke sig at overtage opgaven, fordi SKAT, som ministeren står i spidsen for, tilsyneladende sejler, fordi man har skåret så kraftigt?
Lad mig bare tage et par enkelte tal, der drejer sig om de seneste restancer.
Det er altså en tidobling i restancer, der er tale om bare for Albertslund Kommunes vedkommende.
Kommunerne har et kæmpe likviditetsproblem.
De er dybt frustreret over, at den centralisering af SKAT, som den nuværende regering har stået i spidsen for, har betydet så ringe en service.
Vil ministeren afvise, at der er borgmestre, der har ytret det ønske?
Erling Bonnesen (V), 2009-11-10:
Ja tak.
Da vi samlede inddrivelsen hos SKAT, sikrede vi også en ensartet inddrivelse hos borgerne, uanset hvilken kommune man bor i.
Den retssikkerhed, som vi opnår ved at ensrette inddrivelsen, ville ikke kunne garanteres, hvis kommunerne fik mulighed for at overtage opgaven igen.
SKAT har bevist, at de med landsdækkende og målrettede indsatser på udvalgte områder kan levere resultater.
F.eks. har SKAT taget fat i inddrivelsen af restancer hos skyldnere fraflyttet til udlandet og fået ryddet op i ca. 45.000 sager.
Ligeledes har SKAT i det landsdækkende Inddrivelsescenter sat fokus på inddrivelsen af personrestancer på under 5.000 kr., og man skal ikke kunne slippe for at betale sin gæld, alene fordi den er på et mindre beløb.
Langt størstedelen af restancerne er statens, og derfor er det også meget naturligt, at det er staten, der står for inddrivelsen.
Venstre afviser derfor beslutningsforslaget.
Jamen jeg konstaterer, at man i KL, hvor man lige præcis skal koordinere tingene, jo altså har konkluderet, at linjen er lagt på vegne af alle 98 kommuner, at opgaven ligger, hvor den skal ligge, og at KL og dermed alle kommunerne følger op og deltager i den arbejdsgruppe, som er blevet nedsat lige præcis for yderligere at effektivisere tingene.
Og et mere klart svar kan man jo ikke få.
Så kan der selvfølgelig blandt de 98 kommuner være forskellige synspunkter, men det er der jo på snart sagt alle opgavefelter.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-11-10:
Så har jeg sådan set kun et eneste spørgsmål tilbage, og det er, om ordføreren har hørt fra en eneste kommune, at man er tilfreds med den måde, som inddrivelsen er foregået på.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-10:
Selvfølgelig har det altid en betydning, og jeg tror da, at alle er enige om, at pengene selvfølgelig skal drives ind – ingen som helst tvivl om det.
Og vi har jo også her i debatten fint været inde på, at saldoen samlet stiger og falder sådan lidt på en måde, som jeg ikke vil sige er afhængig af konjunkturerne, men de spiller i hvert fald også ind.
Her har vi jo lige præcis også fået trukket op, at det er godt en milliard kroner, som kommunerne samlet har til gode.
Men så ved spørgeren jo også selv, i forhold til hvor mange, mange milliarder det skal ses.
Så derfor tror jeg, at man skal passe en lillebitte smule på med den overdramatisering af størrelsesforholdene.
Men selvfølgelig skal pengene kradses hjem, og det er jo også derfor, at man løbende rationaliserer organisationen.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-11-10:
Jeg er sådan set rigtig godt tilfreds med, at ordføreren ikke benægter, at der er restancer, og at restancerne er steget.
Det er jo sådan set meget rart ligesom at holde fast i, at vi så har et fælles udgangspunkt.
En anden ting, vi har fælles, er, at både ordføreren og jeg tidligere har siddet som borgmester i en kommune, hvor man har været meget fokuseret på likviditet og dermed også, tror jeg, på den inddrivelse af restancer, der har været, i forhold til kommunen.
Mener ordføreren ikke, at den manglende likviditet, der er rundtomkring i kommunerne på grund af restancerne her, har nogen betydning?
Erling Bonnesen (V), 2009-11-10:
Jamen når jeg kan konstatere, at man i SKAT jo netop opnår flotte resultater på nogle af de fokusområder, der har været sat, så leverer man jo varen og får løst opgaverne.
Sådan vil det jo altid være.
Det hører jo også med, at der arbejdes med det.
Så skal man selvfølgelig hele tiden tilpasse sin organisation og bemanding til den opgave, man står over for.
Når der, som jeg redegjorde for i mit foregående svar, lige præcis var et potentiale for at få gjort noget ved det på det felt, som spørgeren også er inde, så er det da godt, at det også udnyttes.
Kristian Jensen (V), 2009-11-10:
Det høres tydeligt, at hr. Andersen er kommet ind så sent i forløbet, at det ikke rigtig er hele teksten, der er klar, for restancen er ikke tidoblet.
Jo, restancen er steget, det har vi indrømmet, det indrømmede jeg i min tale.
Som jeg også sagde i min tale, indrømmer jeg, at der er ting, vi kan gøre bedre.
Så selvfølgelig er der ting, vi kan effektivisere og arbejde med, bl.a. spørgsmålet om at lave en bedre it-understøttelse, således at man ikke skal slå op i flere af de gamle gældsregistre, men kan nøjes med et enkelt opslag.
Men jeg er nødt til at fastholde, at når der er en lavere betalingsevne i samfundet som helhed, når man ser, at restancerne og gældsposterne i hele samfundet stiger, så vil det også påvirke den gældsmængde, der er til den offentlige sektor.
Flemming Bonne (SF), 2009-11-10:
[Lydudfald]
… for mit spørgsmål gik på, om ordføreren mener, at man opnår en tilfredsstillende effektivitet, når man skærer i personalet i den grad, som der er tale om.
Det er i hvert fald ikke set andre steder, at det kan lade sig gøre, så hvorfor i alverden skulle det så kunne lade sig gøre i SKAT?
Erling Bonnesen (V), 2009-11-10:
Jeg havde også med i min ordførertale, at man jo også kan pege på områder, hvor der helt klart leveres resultater.
Og så kan jeg da også huske fra den forgangne debat, at vi var inde på – det undlader ordføreren her fra SF så helt at komme ind på – at vi jo tidligere havde et af verdens dyrest drevne skattevæsener.
Det skal der jo også tages højde for.
Og i takt med at der bliver indført ny teknologi, skal vi selvfølgelig også bruge den.
Flemming Bonne (SF), 2009-11-10:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren mener, at vejen til en effektiv inddrivelse går via de her meget massive nedskæringer i personalet i SKAT.
Det er jo således, at SKAT har skåret i personalet fra 9.170 stillinger i 2006 til 7.675 stillinger i 2009, og der ligger så en plan om, at man i 2012 skal være nede på 6.782 stillinger.
Tror ordføreren ikke, der er en vis sammenhæng imellem det magre inddrivelsesresultat, og at man samtidig skærer voldsomt ned i personalet?
Erling Bonnesen (V), 2009-11-10:
Jeg tror, at man i Socialdemokratiet også skulle gøre sig den overvejelse lige at kigge lidt på det samlede billede i den kommunale sektor, og det er det, man har samlet i KL.
Der er det jo altså et enigt KL, der har sagt, at det ligger, hvor det skal ligge, det er fint, og de træder ind i arbejdsgruppen og er med til, om man så må sige, at effektivisere det yderligere.
Også socialdemokratiske kommuner melder jo ind til KL, at man deltager i det arbejde, som lige præcis er aftalt i kommuneforhandlingerne.
Rasmus Prehn (S), 2009-11-10:
Venstres ordfører har jo ret i, at når man kigger historisk på det, er der restancer, der går op og ned osv.
Det, der bare er interessant her, er, at siden 2005, hvor man altså introducerede det her nye statslige SKAT, er det kun gået én vej, hvis man kigger på årene frem.
Hvor det førhen gik op og ned og op og ned, er det kun gået op, efter at man har introduceret det her, som skulle være bedre, mere effektivt, mindre ressourcekrævende og alle de plusord, som vi har hørt både Venstres ordfører og så også ministeren sige.
Restancerne er bare steget og steget og steget, og samtidig har man altså fra regeringens side sendt det signal til danskerne: Bare lad være med at betale.
Det betyder ikke noget.
Du kan bare skylde det, du har lyst til.
Der bliver ikke krævet op.
Det er jo det signal, der sendes.
Restancerne er bare steget siden 2005.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-10:
Hvis man gjorde sig den ulejlighed at kigge lidt hen over et spænd af år, ville man også kunne se, at saldoen jo netop kører op og ned.
Det er da også meget naturligt.
I øjeblikket blæser finanskrisens hårde vinde også ind over Danmark, og nogle har knap så stor betalingsevne.
Lige i øjeblikket stiger saldoen, og vi har i den foregående debat lige hørt forklaringen på det.
Så vi er i Venstre sådan set meget tilfredse med, at vi har fået samlet tingene.
Jeg påpegede også i min ordførertale nogle af de områder, som der lige præcis er sat fokus på, og som også har givet resultater.
Det forhold savnede jeg også lidt i den socialdemokratiske ordførers bemærkninger før.
Rasmus Prehn (S), 2009-11-10:
Når man sidder og kigger i de her restanceoversigter, bliver man jo noget chokeret over, at vi med en Venstreregering åbenbart bare lader stå til.
Hvis man som borger ikke betaler sin regning: Nå ja, pyt med det.
Bare lad være med at betale.
Det er jo virkelig voldsomme stigninger.
Nu sagde ministeren før, at der ikke var tale om en tidobling.
Det er også rigtigt, fordi det ikke er i alle kommuner, der er tale om en tidobling, men f.eks. i Albertslund er restancen fra 2005 og til i dag tidoblet.
Sender regeringen ikke et eller andet forkert signal, når den driver et skattevæsen, hvor man bare skal lade være med at betale?
Det skal man ikke tænke på.
Bare lade være med at betale de regninger.
Vi kommer alligevel ikke og kræver dem op.
Er det ikke et moralsk problem eller et opdragelsesmæssigt problem, at man behøver ikke at betale, når det er samfundet, man skylder nogen penge?
Erling Bonnesen (V), 2009-11-10:
Tak for svaret, for det var sådan set egentlig meget klart, specielt den lige sådan helt midterste del af det.
Hvis vi tager starten og slutningen væk, blev det lige netop markeret i midten, at det handler om lån.
Det kan være fint nok i forskellige forbindelser, men det, der er det centrale her, er jo, at man lover en masse og vil sætte skub i ekstra mange ting, og hele molevitten er for lånte penge.
Og det er vel egentlig sådan set bare en bekræftelse af SF’s generelle politik.
Nanna Westerby (SF), 2009-11-10:
Tak for det.
Man har en byfornyelsesramme med nogle opgaver, som altid har ligget under den ramme, og man udvider den ikke, man kommer bare flere opgaver ind under den.
Så vil jeg sige, at vi i SF's finanslovforslag dels for det første har det her forslag om, at vi vil sørge for, at der bliver statslån til renoveringer, for det tror jeg for alvor vil kunne sætte skub i den her branche, dels har vi for det andet faktisk sat 2,5 mia. kr. af til, at man i kommunerne kan sætte ind med energiforbedringer, og det ville jo være oplagt, at man brugte nogle af de midler på det her område.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-10:
Jeg lagde mærke til, at SF's ordfører i sin begejstring skulle nå langt i sin talestrøm, før hun fik opfundet noget, som hun kunne kritisere, for grundlæggende syntes hun, at det sådan set var meget godt, at man nu kunne komme i gang og havde fået sat penge af til det.
Så ordføreren skulle langt ud i retorikken for at nå frem til, at der i virkeligheden burde være sat mange flere penge af.
Nu er der sat de penge af, der er.
Når SF's ordfører siger, at der sådan set skulle have været sat mange flere penge af, kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvor mange ekstra penge har SF sat af i sit eget forslag til finanslov, ud over hvad de allerede har gang i her?
Anita Knakkergaard (DF), 2009-11-10:
Nu kommer der jo altså ikke skimmelsvamp i bygninger, man river ned.
Men jeg synes da, det ville være rart, hvis man eventuelt renoverede de bygninger med skimmelsvamp eller simpelt hen fjernede dem, hvis det ikke kunne betale sig.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-11-10:
Betyder det, som ordføreren siger, at når nu der er 10.000 bygninger derude – i hvert fald efter sidste tælling – at Dansk Folkeparti så vil være med til at kigge på at forlænge sådan en ordning til 2011, 2012 og 2013, så man virkelig har mulighed for at gennemføre en gennemgang af de bygninger, der er i Danmark, altså så man får fjernet dem, der står derude og forfalder, og som bliver brugt til alt for billig udlejning, og hvor folk bliver syge af skimmelsvamp osv.?
At vi virkelig kan få sat gang i noget, er det ikke noget, som Dansk Folkeparti vil være indstillet på?
Nanna Westerby (SF), 2009-11-10:
Det er sådan set ikke helt rigtigt.
Jeg sagde, at der var to elementer, som SF synes er rigtig fornuftige.
Der var f.eks. 37 mia. kr., som ikke blev udmøntet i forbindelse med bankpakken, og dem kunne man jo bruge på statslige lån til energirenoveringer, som vi ved betaler sig ind på lang sigt.
Vi ved jo, at hvis man får sat gang i de energienergirenoveringer, giver det nogle besparelser, så det kan faktisk betale sig.
Samtidig vil jeg sige, at vi faktisk har sat 2,5 mia. kr. af, og det er noget mere, end der ligger i den her pulje, som man kan lave energiforbedringer i kommunerne for, så det kunne man jo bl.a. også bruge på den her indsats.
Det har vi gjort, fordi vi er så optaget af, at der kommer skub i beskæftigelsen.
Selvfølgelig har vi også gjort det på grund af CO2 -besparelser, men vi er meget optaget af, at der kommer skub i beskæftigelsen.
Og det mangler vi rigtig meget et svar fra regeringen på lige nu.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-11-10:
Nu havde jeg sådan set lige håbet på, at ordføreren var lidt mere fast i kødet, end Venstres ordfører var lige før, men det kan jeg forstå at vi ikke er nået til endnu.
Jeg spurgte Venstres ordfører, om han ikke var indstillet på at gøre den her ordning længere, så den ikke kun gjaldt for 2010.
Jeg vil også gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører, om det ikke, når nu det her er sådan en god ordning – og selv om midlerne er små – så må være rigtigt at lave en ordning, der kører i årene fremover, sådan at man har mulighed for i kommunerne at budgettere og planlægge, og så man også kan vælge de ejendomme ud, der f.eks. skal rives ned, uden at det skal være tilfældige opkøb og alt for dyre opkøb.
Anita Knakkergaard (DF), 2009-11-10:
Helt ærligt, jeg er da helt sikker på, at hr. Kristian Thulesen Dahl tager det med, at der skal være penge til især de områder, hvor man også kan sætte de unge i gang.
Den tillid har jeg da i hvert tilfælde, og det er jo ikke Socialdemokraterne, der skal ind og foreslå det.
Det er jeg helt sikker på at min finansordfører fuldt ud har styr på.