runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Sass Larsen (S), 2016-05-09:
Men det er den forklaring, som Enhedslisten ikke har villet lytte til i de her 15 år, eller hvor længe det er, satsreguleringen nu engang har fungeret.
Vi har i sin tid lavet en fornuftig aftale om satsreguleringen, og så har vi hele tiden sagt, at skulle man ønske at gøre noget i forhold til selve niveauet for folk, der er på en overførselsindkomst, så må man hæve niveauet, og det er mig bekendt sket en hel del gange herinde.
Det eneste, vi taler om, er reguleringsprocenten i forhold til det, og når man står og kører frem med, at det ene bliver skyhøjt, og at det andet bliver noget andet, passer det ikke.
Jeg vil sige, at jeg da i hvert fald erindrer, at man har lavet en ældrecheck, og at man har lavet andre ordninger, som har gjort, at man faktisk har hævet niveauet ganske betragteligt.
Så derfor har det med at have en indkomst på overførsel ikke kun noget at gøre med reguleringen, men det har også noget at gøre med, hvordan man har fastsat satserne.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-05-09:
Det med at finde et leje for den regulering, der skal ske af politikeres vederlag, så det hverken er urimeligt for dem, der skal udføre arbejdet, eller for dem, der skal betale for arbejdet, kan vi godt tilslutte os i Dansk Folkeparti.
Men at det lige skal være satsreguleringen, der skal anvendes, er vi måske mere tvivlende over for.
Vi mener grundlæggende ikke, at satsreguleringen er rimelig, hvorfor vi nødig vil tillægge den større værdi eller betydning som redskab.
Vi tror, at man med en vedtagelse af B 65 vil cementere satsreguleringen, hvilket vi ikke synes er hensigtsmæssigt, og hvilket jeg heller ikke tror er hensigten fra forslagsstillernes side.
Det er i hvert fald ikke det indtryk, man får, når man læser Enhedslistens bemærkninger til beslutningsforslaget, og derfor synes vi umiddelbart, at den regulering, der er lagt op til med den indgåede stemmeaftale i dag, virker til at ligge på et fornuftigt niveau.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-09:
Nu er Dansk Folkeparti, så vidt jeg ved, med i satspuljeforliget og med til at fordele fra den honningkrukke, som jo dybest set er penge, man tager fra grupper, som så ikke får den indkomstfremgang, som alle andre grupper i samfundet oplever.
Og det er ganske rigtigt, at vi helst så satspuljereguleringen ændret, sådan at overførslerne fulgte med.
Vi synes ikke, det er en god idé, at der er bestemte grupper i samfundet, f.eks. dem med handicap, som år for år oplever at blive hægtet mere og mere af den almindelige velstandsudvikling i samfundet.
Men det kunne jo tænkes, hvis nu vores løn herinde blev reguleret efter de samme regler, at viljen blandt kollegaerne herinde til faktisk at få gjort den regulering lidt mere rimelig ville være større, hvis det så også betød en fremgang til kollegaerne selv.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-05-09:
Det er jo et spørgsmål om tro, og hvis Enhedslisten har den tro, vil jeg ikke forsøge at tage den fra Enhedslisten, men blot sige, at vi i Dansk Folkeparti tænker, at man med det høje udgangspunkt, man har som folketingsmedlem, selv med en lavere regulering ikke vil blive særlig motiveret til at ændre det.
Det er ganske rigtigt, at vi er en del af satspuljeforliget, men det er jo, fordi vi er et pragmatisk parti, der har valgt at sige, at vi ser et stort flertal bag den satsregulering, så det får vi ikke ændret, og så længe der er flertal for det, kan vi lige så godt være med til at give en håndsrækning til dem, som vi så vil prioritere.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-09:
Nu skal vi ikke gå langt ind i den debat, men det pudsige er jo, at der, hvis man ser på, hvad der er vedtaget på de forskellige partiers kongresser, faktisk er et flertal i Folketinget, som i hvert fald af deres medlemmer har fået at vide, at vi er imod satspuljeforliget, og alligevel består det.
Men jeg håber, at Dansk Folkeparti fremadrettet vil gå offensivt ind for at få sikret, at vi altså får en regulering, der ikke betyder, at der er bestemte grupper i vores samfund, som bare halter bagefter år efter år, for det tror jeg ikke er gavnligt for et velfærdssamfund med en stærk sammenhængskraft.
Nu er satspuljeregulering, så vidt jeg ved, også noget, som en del af ordførerens parti – jeg tror, der ligger en kongresbeslutning i ordførerens parti om det – er modstandere af.
Men lad nu det ligge.
Men hvorfor er det mere rimeligt at sammenligne med den offentlige lønudvikling end med den lønudvikling, som findes blandt folk, der f.eks. har et handicap og derfor ikke kan arbejde, folkepensionister eller andre?
Altså, kunne man ikke forestille sig, at vi måske herinde ville tænke lidt mere på forholdene for nogle af dem, der ikke er født så heldige, hvis det var, at vores egen løn fulgte samme udvikling?
Henrik Sass Larsen (S), 2016-05-09:
Altså, jeg synes, det er et rimeligt sammenligningsgrundlag at se på det i forhold til andre offentligt ansatte, altså i forhold til hvordan reguleringen skal være.
Hvad angår satsreguleringen, ved jeg, at Enhedslisten altid har været modstander af den.
Det er jo en sag, hvor man simpelt hen ikke er enig i, at reguleringen skal ske på lignende vis.
Vi er nu egentlig glade for satsreguleringen og synes også, at der foregår en rimelig fordeling der.
Henrik Sass Larsen (S), 2016-05-09:
Bare til opklaring: Skal jeg forstå Enhedslisten sådan, at de mener, at det nuværende lønniveau er rimeligt, eller ønsker man at sænke det nuværende lønniveau, og i givet fald til hvor meget?
Pernille Skipper (EL), 2016-05-09:
Vi har i hvert fald den holdning, at lønnen ikke skal hæves.
Kunne vi helt selv få lov til at bestemme, ja, så ville vi nok sænke lønnen, men det er ikke et tal, vi har lagt os fast på.
Vi arbejder bare kontinuerligt for at få politikeres løn- og pensionsforhold mere i nærheden af almindelige menneskers, og derfor er den aftale, der nu er indgået, jo også et skridt i den rigtige retning.
Men det betyder ikke, at vi er færdige med at prøve på at slås for at få nogle mere normaliserede forhold.
Henrik Sass Larsen (S), 2016-05-09:
Men det vil sige, at man ikke kan få at vide, hvornår det er, at Enhedslisten egentlig er tilfredse.
Altså, I har ikke diskuteret igennem, om lønnen skal være 15.000 kr. eller 10.000 kr., eller om det skal være et gennemsnit eller noget andet?
Det kunne være meget rart for andre, når I nu moraliserer over os andre og kritiserer os andre og gør os til grådige og dårlige mennesker og andet, at I havde gjort op med jer selv, hvor meget det skulle være.
Og det kunne da være, hvis I nu synes, at det kun skal være 15.000 kr. om måneden, at I kunne fremsætte et B-forslag om, at man sådan frivilligt kunne træde ned på det der niveau, for det kunne da godt være, at vi kunne hjælpe til med at stemme for det.
Pernille Skipper (EL), 2016-05-09:
Altså, jeg ved ikke, om hr. Henrik Sass Larsen føler sig ramt af et eller andet her, men det må jo stå for hans egen regning.
I Enhedslisten har vi den regel, at vi afleverer en del af vores løn herindefra til partiet, sådan at vi stadig væk får en god løn, men en noget lavere løn.
Nej, vi har ikke fastsat et tal for, hvor langt ned vi synes at politikere generelt set skal i løn, men det er da et pejlemærke, at vi får det, der svarer til en metalarbejders løn plus omkostningstillægget herindefra.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-09:
Formålet med Vederlagskommissionen var bl.a. at sikre en mere tidssvarende vederlæggelse af politikerne.
Vederlaget skulle i større omfang afspejle lønudviklingen for andre sammenlignelige poster i samfundet.
Den almindelige lønudvikling på arbejdsmarkedet har ikke i samme omfang smittet af på vederlæggelsen af politikerne.
Vederlagskommissionen har vurderet, at den relevante sammenligningsgruppe for politikere er offentlige chefer og dermed offentligt ansatte.
Jeg er enig med Vederlagskommissionen i, at det er mere nærliggende at sammenligne fuldtidspolitikere med offentligt ansatte end modtagere af overførselsindkomster.
Vi har valgt at følge kommissionens forslag om, at folketingsmedlemmer og ministre, borgmestre og regionsformænd følger den faktiske lønudvikling i den offentlige sektor.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-09:
Hvorfor er det fornuftigt, at f.eks. førtidspensionister skal reguleres med en meget lavere hastighed end politikere – som følge af aftalen om satsreguleringen og den skatteaftale, som ordføreren var med til at indgå i 2012?
Hvorfor er det rimeligt, at politikeres løn reguleres hurtigere og mere, altså stiger hurtigere end f.eks. dagpengemodtageres, førtidspensionisters og folkepensionisters ?
Henrik Sass Larsen (S), 2016-05-09:
Jeg kan i det hele og fulde tilslutte mig samme linje, som finansministeren anlagde her.
Jeg synes, det er et rimeligt sammenligningsgrundlag at regulere på baggrund af offentligt ansatte og anvende den reguleringsmetode.
Derfor synes vi, det er fornuftigt at anvende den fremadrettet.
Søren Gade (V), 2016-05-09:
I Venstre er vi imod beslutningsforslag B 65.
Vi synes, det er en god idé, at man regulerer folketingspolitikernes vederlag, men vi mener også, jævnfør den aftale, vi har lavet her tidligere i dag, at reguleringen skal være på baggrund af den faktiske lønudvikling i den offentlige sektor.
Og på den måde vil vi også – det er måske mere et håb, end det er en konstatering – kunne undgå evindelige diskussioner af, hvor vederlagets størrelse skal ligge.
Så vi er imod beslutningsforslaget, men er for en regulering, og det skal så afspejle den regulering, der bliver foretaget i den offentlige sektor.
Martin Lidegaard (RV), 2016-05-09:
Det er et forslag, vi ikke kan støtte, og det er ikke bare, fordi vi har indgået en stemmeaftale, men fordi satsreguleringen jo dækker overførselsindkomster, og vi synes, det er mere rimeligt at regulere folketingspolitikerne efter offentligt ansattes gennemsnitlige lønstigning, som vi også netop har aftalt.
Det synes vi er en rimelig og fornuftig måde at gøre det på, som gør, at politikere hverken får mere eller mindre end alle andre offentligt ansatte.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-09:
Med jævne mellemrum kommer diskussionen om regulering af folketingspolitikeres vederlag, vores løn, kan man kalde det, op.
Og så er der nogle, der mener, at nu er det så lang tid siden, den er blevet reguleret sidst, så nu skal der være et ordentligt lønhop, og andre mener, at det skal der ikke.
Hvis vi fik nogle klare regler for, hvordan lønnen blev reguleret, ville vi både undgå den evindelige diskussion, men vi ville også have et sammenligningsgrundlag, i forhold til hvordan man regulerer andre satser.
For når nogle kalder det løn, er det jo ikke helt præcist, det er et vederlag, vi får, som godt nok er usammenligneligt med noget andet, vil jeg mene.
Men det er SF's overbevisning, at vi burde finde en fast model at regulere det efter, og det kunne være på linje med satsregulering.
Det er derfor, vi er medforslagsstillere på det her beslutningsforslag.
Karina Adsbøl (DF), 2016-05-09:
Det er bare, fordi det undrer mig, at SF er medforslagsstiller, for kan ordføreren ikke bekræfte, at med skattereformen, som SF var med i i 2012 – det tror jeg ordføreren husker – var ordførerens parti netop med til at nedsætte overførselsindkomsterne for de svagest stillede?
Josephine Fock (ALT), 2016-05-09:
Tak for det.
Ydermere foreslås det, at den mindreregulering af overførselsindkomster, som blev indført som følge af skatteaftalen i 2012, finder tilsvarende anvendelse for politikerlønninger.
Jeg skal med det samme sige, at Alternativet er imod den mindreregulering af overførselsindkomster, som nævnes i forslaget.
Der er tale om en urimelig udhuling af borgernes indtægt, og hvis vi får chancen, vil vi rigtig gerne være med til at afskaffe den mindreregulering.
Jeg mener dog ikke, det giver mening at forsøge at rette en uretfærdighed ved at indføre en anden, og Alternativet er derfor imod at indføre en tilsvarende mindreregulering for politikere.
Alternativet foreslår i stedet, at man følger Vederlagskommissionens forslag om, at vederlaget til fuldtidspolitikere reguleres årligt svarende til lønudviklingen for det kommunale, regionale og statslige arbejdsmarked som opgjort af Danmarks Statistik.
Og det er jo så lige blevet overhalet af virkeligheden, i og med at der her i morges er blevet indgået en aftale om en reguleringssats, som jeg ikke har helt styr på.
Men jeg har forstået, sådan som finansministeren fremlagde det, at der vil være en fremtidig regulering, og det bakker vi op om.
Derudover mener vi, som jeg også sagde før, at der er behov for en samlet pakke, hvilket ville gøre, at der kom en tidssvarende og gennemsigtig løsning, så borgerne kan følge fuldstændig med i, hvordan vi er aflønnet, og hvordan det ser ud med eftervederlag og pension osv.
Med de ord skal jeg sige, at Alternativet ikke kan bakke op om beslutningsforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-09:
Det er helt rigtigt, og som fru Karina Adsbøl måske kan huske fra dengang, var der også en vis diskussion om den skatteaftale.
Man kan så sige, at hvis det var sammenligneligt, ville det jo også gå ud over folketingspolitikere, så jeg skal bare være helt sikker på, hvad spørgeren reelt spørger om: om det ville være rimeligt, at folketingspolitikere også skulle sættes ned i løn?
Min anke i forhold til det, der foregår i dag, er, at der ikke er nogen regler for, hvordan det bliver reguleret – op eller ned eller om overhovedet.
Så det ville være fint at have nogle klare regler.
Det er faktisk noget af det, jeg tror mangler allermest i forhold til vores vederlag og de ting, vi får, for det er uigennemskueligt for folk.
Der er ikke nogen rammer for det, og det er det, vi efterspørger.
Men jeg forstår ikke spørgsmålet.
Jeg tror heller ikke, der er et spørgsmål.
Jeg tror, der er en kommentar om den skatteaftale, som der jo også i mit eget parti var en vis diskussion af.
Så jeg tænker, at det mere er en kommentar fra fru Karina Adsbøls side.
For hvis vi havde det her regime, ville vi jo pålægge os selv de samme regler i forhold til sats.
Så jeg tror, det er det, jeg kan udlede af det ikkespørgsmål, der er blevet stillet.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-05-09:
Jeg kan også sige, at uanset om vi havde været med i en stemmeaftale eller ej, havde vi ikke støttet det her forslag.
At folketingsmedlemmer, ministre, borgmestre og regionsrådsformænd skal reguleres på samme måde som overførselsindkomster, er vi ikke enige i.
Meget kan man sige om os, og det bliver også gjort, men jeg mener ikke, at vi er på overførselsindkomst.
Vi går ind for, at vi reguleres herinde som lønudviklingen i den offentlige sektor.
Pernille Skipper (EL), 2016-05-09:
Siden satspuljeordningen blev indført, har modtagere af folkepension, kontanthjælp, førtidspension og mange andre, der af forskellige grunde ikke kan være på arbejdsmarkedet, været underlagt en regulering, som betyder, at deres ydelser år for år bliver mindre end lønudviklingen.
Det betyder, at kløften mellem deres indkomster og lønningerne på arbejdsmarkedet gradvist, men sikkert er blevet dybere.
Det øger uligheden i vores samfund, det øger risikoen for, at sygdom eller arbejdsløshed fører til et liv i fattigdom, og det øger også risikoen for, at vores ældre, som har knoklet et langt liv, skal leve deres otium i fattigdom.
Problemet bliver jo kun større af den skatteaftale, der er indgået i 2012, som også betyder, at man regulerer overførselsindkomsterne endnu mindre.
Hele hovedpointen med det her forslag er jo at sige, at den reguleringsordning, som et politisk flertal mener er god nok til landets modtagere af overførselsindkomst, også må være god nok for landets fuldtidspolitikere.
Derfor foreslår vi sammen med SF, at folketingsmedlemmers, ministres, borgmestres og regionsrådsformænds vederlag skal reguleres på samme måde som overførselsindkomsterne, og så indebærer lovforslaget sådan set samtidig også, at man overfører midlerne til satspuljen, på samme måde som det finder sted for mindrereguleringen af overførselsindkomsterne.
Det betyder også, at de penge så ville komme nogle hårdt trængte sociale projekter til gavn, som mildest talt lider under den uduelige måde at finansiere socialt arbejde på, som vi har i dag.
Det, der er vores anke, er jo ikke, at man ikke skal finde en eller anden form for regulering.
Vores anke er såre simpel, nemlig at vi simpelt hen ikke kan forstå, at den mindreregulering, der foregår over for nogle af dem, som har knoklet i vores samfund, nogle af dem, som har mindst, nogle af dem, som ikke har de samme forudsætninger, kan retfærdiggøres, samtidig med at politikere herinde så vil have nogle lukrative reguleringer.
Så med andre ord, hvis det er godt nok til nogle af dem, der har mindst i vores samfund, må det vel også være godt nok til fuldtidspolitikerne.
Karina Adsbøl (DF), 2016-05-09:
Det var bare en undren over, at netop SF var med til at nedregulere det her for overførselsindkomster.
Der var jo en heftig diskussion dengang.
Jeg er da helt indforstået med, at vi selvfølgelig skal have nogle klare regler for det her område.
Jeg undrer mig over, at nu, hvor SF ikke mere sidder i regering, kommer de med en række beslutningsforslag.
SF var netop med til at regulere det her, så det blev meget dårligere for mennesker på overførselsindkomst, også folkepensionisterne.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-09:
Det er forholdsvis nemt for os i Liberal Alliance at forholde os til det her beslutningsforslag B 65.
Uagtet der havde været en stemmeaftale eller ej, er vi imod det forslag, som SF og Enhedslisten her har fremsat.
Jeg vil trods alt nødig karakterisere mig selv som offentlig ansat, men det er alligevel nok det, som man bedst kan sammenligne folketingsmedlemmer med, hvis man siger, at de tre andre grupper er privatansatte, selvstændigt erhvervsdrivende og folk på overførselsindkomster.
Så derfor siger vi nej til beslutningsforslag B 65.
Jeg kan stadig ikke følge den socialistiske logik, som man kalder det, på det her område – heller ikke på det her område!
Hr. Pelle Dragsted lagde ud med i det første spørgsmål at sige, at det var bizart, at vi skulle forholde os til vores egne lønforhold.
Det var vel ellers Enhedslistens synspunkt, dengang man nedsatte Vederlagskommissionen, at det var bizart at udlicitere det.
Så jeg ved ikke helt, hvad det er, der er bizart.
Det efterlader jo trods alt beslutningen i et stort sort hul.
Jeg vil bare stå ved vores synspunkt, der handler om, at det er logisk, at lønstigninger for folketingsmedlemmer følger lønstigninger for offentligt ansatte.
Pernille Skipper (EL), 2016-05-09:
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre, hvorfor Liberal Alliance synes, at det er fair, at folkepensionisters udbetalinger konsekvent skal blive mindre og mindre værd, mens man ikke vil give sig selv som politiker den samme regulering.
Betyder det, at det er Liberal Alliances holdning, at for folkepensionister, førtidspensionister, som ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet, skulle deres ydelser reguleres anderledes, altså f.eks. på niveau med offentligt ansattes i mangel af andre sammenligningsgrundlag?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-09:
Jeg mener bestemt, at man selvfølgelig kan have en åben diskussion om det første, uden at det overhovedet hænger sammen med det andet.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at så kan man jo diskutere de enkelte former for overførsler, om man synes, det er den rette regulering.
Jeg kan i hvert fald åbent sige, ligesom også hr. Jeppe Jakobsen sagde, at satspuljesystemet jo ikke er groet i vores have, men vi synes i hvert fald, at for dem, der skal stille sig til rådighed for arbejdsmarkedet, er det ganske fint, at forskellene øges år for år i forhold til arbejdsmarkedets øgede lønninger.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-09:
Jeg er glad for, at ordføreren siger, det er en rimelig diskussion, for det synes jeg det er.
Det, der jo er lidt særligt ved hele den øvelse, vi har gang i her, er, at vi står og lovgiver om vores egen løn.
Det er jo dybest set bizart.
Det er ikke en mulighed, som førtidspensionisten eller folkepensionisten har.
Nej, der er det også os, der bestemmer, hvordan deres indkomst skal reguleres år for år, om den skal falde tilbage eller være den samme.
Derfor synes jeg måske, at det ville være rimeligt, at vi sagde, at når nu vi har magten til at regulere det i forhold til store grupper, nemlig pensionisters og andres indkomstfremgang, så følger vi selvfølgelig den samme herinde, fordi vi har påtaget os det ansvar, kan man sige, at regulere deres.
Ja, og førtidspensionen og folkepensionen ville formentlig også blive lavere, men lad det nu ligge.
Der er en logik, fordi de offentligt ansatte kan forhandle sig frem til en bedre løn.
De kan konflikte.
De kan gå til overenskomstforhandlinger.
De er underlagt vores vilje herinde.
Derfor synes jeg faktisk, at der er en vis logik i at sige: Lad os da lade vores lønregulering følge samme mønster for dermed at vise, at det er et mønster, vi synes er helt rimeligt.
Ellers kunne man jo tænke, at vi ikke syntes det.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-09:
Ikke nødvendigvis.
Jeg siger bare, at jeg synes, at det er en helt rimelig diskussion at tage i forhold til grupper, som ikke skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Og så ærgrer jeg mig selvfølgelig over, at jeg ikke fik svar på det spørgsmål, jeg stillede fru Pernille Skipper.
Men det synspunkt mangler jo bare enhver logik.
For hvorfor kunne hr. Pelle Dragsted ikke lige så godt have sagt, at det skulle være en politibetjent eller en departementschef eller en helt tredje offentligt ansat?
Det savner enhver form for logik.
Pointen er jo netop, at man i den stemmeaftale, som vi har været med til at indgå, har sørget for, at det er et gennemsnit i forhold til statsligt og kommunalt ansatte, altså de offentligt ansatte, som vel er den gruppe, man trods alt bedst kan sammenligne os med, og derfor er det naturligt, at det er dem, vi følges med.
Hvis vælgerne er uenige i, hvordan vi sætter ydelserne, så kan man stemme på hr. Pelle Dragsted, hvis man vil have en højere kontanthjælp, og man kan stemme på mig, hvis man synes, kontanthjælpen skal være lavere.
Christian Poll (ALT), 2016-05-10:
Men jeg vil også gerne lige spørge til det her med dyrevelfærd, som ordføreren nævner.
Den løsning, som ligger allermest lige for, altså at forlænge fravænningsperioden for smågrise fra søerne fra 3-4 uger, som det er i dag, til 7, 8, 9 uger, eller hvor meget der nu skal til, vil sådan set også løse et dyrevelfærdsproblem.
Det vil højne dyrevelfærden for smågrisene.
Er det ikke en god løsning, vi får der?
Simon Kollerup (S), 2016-05-10:
Jeg er næsten helt rørt over rosen for samarbejdet.
Jeg kan jo også her kun kvittere og sige, at vi også er tilfredse med det samarbejde, der er med Alternativet.
Men der er nogle mangler i det her forslag, og finansieringen af forslaget er en afgørende mangel.
Det siger jeg også lidt med et smil på læben til et parti, der den anden aften brugte 11 mia. kr. på solcelleenergi.
Der er altså bare nødt til at være den seriøsitet, når man laver forslaget, at man ved, hvad det er for nogle udgifter, man går ind og stemmer for.
Må jeg så ikke bare sige, at jeg jo også synes, at jeg prøver at belægge mine ord og række hånden frem til forslagsstillerne ved at sige, at vi i Socialdemokratiet rent faktisk ser udfordringen.
Vi ser den godt ligesom forslagsstillerne.
Vi er nok bare uenige i spørgsmålet om, hvor akut problemet er her og nu.
Derfor tillader vi os at ønske at have grundige undersøgelser af problemets omfang og et præcist grundlag at stå på, samtidig med at vi gerne vil have effektive redskaber at arbejde med, og det er også af hensyn til det erhvervsliv, der skal arbejde med dem.