runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Mikkelsen (LA), 2014-12-11:
For det, jeg peger på, og det, der er Liberal Alliances politik, er jo, at vi skal have sænket skatter og afgifter, og at vi skal have bedre rammevilkår for erhvervslivet.
Det betyder jo ikke, at vi ikke skal have en offentlig sektor af en vis størrelse.
Jeg siger bare, at det i utrolig høj grad har taget overhånd i Danmark, og at der er ubalance imellem den private og den offentlige sektor, og det skal vi have rettet til.
Virkeligheden er faktisk den, at dér er en familie nødt til at have to biler, og de har dermed også brug for nogle ordentlige veje at køre på.
Det er sådan set mere vigtigt.
Og toget kommer heller ikke lige forbi ret mange steder.
Så der er sådan set mange ting, der ikke sker derude, fordi den offentlige sektor tager sig betalt.
Og derfor er de penge sådan set ikke givet ret godt ud til dem, der bor på landet – der er meget langt imellem busserne.
Der kører jo næsten kun skolebusser, og det er ikke ret nemt med alt det andet.
Og det forringer vi jo, hvis vi laver en meget stor offentlig sektor, kræver mange skattekroner op og laver en meget skæv fordelingspolitik, fordi der jo bor flere i byen og de får en større andel af det.
Og en del af de penge, vi opkræver og bruger til forskellige kulturformål osv., lander jo nok oftere i København, end de lander andre steder.
Så der er god grund til at føre en anden politik end den, der er ført indtil nu, hvis vi skal have en bedre balance i det her samfund.
Det er sådan set det, jeg forsøgte at sige.
Det var ikke Liberal Alliances politiske ønsker om at fjerne den offentlige sektor eller gøre noget andet, men det fik jeg så lejlighed til at præcisere nu, og tak for det.
Henning Hyllested (EL), 2014-12-11:
Tak for muligheden for trods af at tage en lidt bredere diskussion, når der nu bliver plads til det.
Hr. Leif Mikkelsen nævner jo netop selv hele spørgsmålet om f.eks. den kollektive trafik i yderområderne som et rigtig godt eksempel på, at her er man nødt til at skride ind – selv om hr. Leif Mikkelsen har en indædt uvilje mod en alt for stor offentlig sektor.
Vi snakker i øjeblikket trafikal ligestilling i forhold til færgetrafikken til øerne, og det er dog også et sted, hvor den offentlige sektor ligesom må komme på banen og gøre nogle ting, for at de kan få ordentlige forhold der.
Og vi sidder i bedre og billigere-forligskredsen og bevilger penge til kollektiv trafik i yderområderne.
Men jeg forstår også, at det ikke er helt så rendyrket liberalistisk, som jeg måske opfattede det i første omgang, fra hr. Leif Mikkelsens side.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-12-11:
Tak for debatten.
Man fristes jo næsten til at sige, at så sænkede julefreden sig alligevel.
Når man tænker på den første debat, vi havde om realkreditinstitutterne, så forløb det her jo en lille smule anderledes, kan man sige.
Jeg synes, at vi skal rose regeringen for, at de faktisk har sat mange initiativer i søen.
Vi fik en fin oplistning af dem til en start.
Det synes jeg er rigtig godt.
Når vi snakker om yderområderne, har det tit sådan et lidt trist skær over sig eller bliver negativt, fordi der selvfølgelig også er nogle udfordringer, som skal løses, men jeg tror virkelig, at de mennesker, som bor i yderområderne, ikke vil opfattes som ofre.
De har sådan set en hverdag, som fungerer udmærket.
Jeg tror, at det eneste, de ønsker sig, er lige muligheder, de samme muligheder, som alle vi andre har, og det er vel egentlig også rimeligt nok.
For 2 år siden var jeg ikke ordfører på området, og det gamle beslutningsforslag fra Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti, tror jeg det var, fremgik sådan set heller ikke af materialelisten i baggrundsmaterialet til beslutningsforslaget, så jeg har faktisk ikke haft forudsætninger for at kende forslaget, men det er jo rigtig fint, at vi har et sammenfald af interesser her.
Modsat det, der skete på realkreditområdet, har jeg ikke noget ønske om at udelukke nogen fra en diskussion om det her, så jeg vil egentlig foreslå, at vi tager en nærmere diskussion i udvalget om, hvad det så er, vi kan blive enige om.
Jeg tror nemlig, at vi har rigtig mange fællesnævnere.
Jeg har aldrig nogen sinde forestillet mig, at vi kan løse alle problemer i yderområderne over en nat.
Det tror jeg hverken vi har penge til eller tid nok til, fordi nogle af dem er noget, der kræver lidt mere langsigtet tænkning, men jeg tror, at det er ret vigtigt, at vi begynder at lave den overordnede analyse for at se, hvad det så er, der er af udfordringer, og hvordan de rent faktisk kan løses.
Så må man jo tage stilling og prioritere derefter alt efter, hvad midlerne og også de forskellige partiers humør er til.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi kommer videre i den her diskussion, og jeg tænker, at forslaget ikke foreløbig i hvert fald skal til afstemning, men at vi tager en nærmere drøftelse af det her i udvalget.
Så jeg takker for velvilligheden, og jeg må så også sende en lille ros til Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti, som åbenbart har været tidligere ude end os.
Jeg tror nu, at der er nuancer, når man kigger på forslagene, men lad nu det ligge.
Vi er her for at skabe løsninger, og det er vel det, der er det vigtigste.
Søren Pind (V), 2014-12-11:
Jeg forstår ministerens forundrede blik, men det skyldes, at vores ordfører desværre ikke kan være til stede, hvorfor jeg er blevet bedt om at fremlægge hans synspunkter.
Ministeren har fremsat lovforslaget om ændring af lov om miljøbidrag og godtgørelse i forbindelse med ophugning og skrotning af biler.
Incitamentet for lovforslaget er primært en muliggørelse af en effektivisering af sagsbehandlingen og en nedsættelse af de administrative byrder, der opstår i forbindelse med udbetaling af skrotningsgodtgørelse ved optagelse i Affaldsregistret.
Lovforslaget beskæftiger sig hovedsagelig med digitaliseringen af ansøgningsprocessen om udbetaling af skrotningsgodtgørelse for biler og godkendelse som indsamlingsvirksomhed samt tilmelding og indberetning til Affaldsregistret.
Digitaliseringen af sagsbehandlingen er en nødvendig, men vigtig udvikling og kan medvirke til en lettelse af administrationen og mindskning af bureaukratiet.
Det er vi selvfølgelig positive over for.
Derudover hæfter vi os ved, at der uddeles ros til lovforslaget i mange høringssvar netop vedrørende den foreslåede digitalisering.
Det er positivt, at mange adspurgte virksomheder i branchen også selv ser en digitalisering som en velkommen ting.
Det skal dog nævnes, at det kan være en stor fordel at involvere branchen i udviklingen af it-systemet, som skal udgøre den nødvendige digitalisering, for dermed at opnå større indsigt i en gnidningsfri implementering.
Som udgangspunkt er Venstre altså positivt indstillet over for lovforslaget.
Jens Joel (S), 2014-12-11:
Tak for det.
Socialdemokraterne er, ligesom Venstres ordfører lige har gjort opmærksom på, positivt indstillet over for det her forslag, som jo i virkeligheden mest handler om at forenkle og gøre det nemmere at komme af med f.eks. sin gamle bil eller blive registreret i forhold til at håndtere affald.
Om den første del af forslaget, som handler om indsamlingsvirksomhed og bilskrotning på digitaliseringsvis, synes vi selvfølgelig, at det er en god idé, at man gør det så nemt som muligt.
Det er klart, at it-systemerne skal fungere og være brugervenlige; de skal være oppe at køre; alle de her ting skal vi have styr på.
Men det er jo grundlæggende tosset at lave en langsommere sagsbehandling, en mere omstændelig proces, bare fordi det skal køre på papir, som det altid har gjort.
Det er jo, fordi de bidrager til at sikre, at batterierne ikke ender ude i naturen, og at vi også kan sikre os, at affaldet ender de rigtige steder.
Der har vi lavet en ordning, som skal hvile i sig selv, og som det ikke er meningen, at nogen skal tjene på.
Vi kan se, at man i starten fik sat bidraget lidt for lavt.
Derfor lavede vi en ændring i 2012, som gjorde, at vi fik samlet op både på det underskud, der var, men også på det underskud, der var blevet akkumuleret, og nu har vi sådan set fået ordningen til at gå i nul.
Derfor er det også forventningen, at vi nu kan ramme et bidrag fra batterierne, som sikrer, at der ikke er nogen, der tjener på det her, men at man samtidig sørger for, at det er dem, der producerer batterierne, som også er med til at betale for, at de bliver samlet ind igen.
Derfor byder vi det her lovforslag velkommen.
Pia Adelsteen (DF), 2014-12-11:
Tak for det.
Også i Dansk Folkeparti er vi positive over for forslaget – det er nogle gange nemmere at tale dansk, når man står heroppe.
Der er en bekymring, vi har, og det er selvfølgelig lidt i forhold til digitaliseringen.
Vi er ikke teknologiforskrækket – det vil jeg skynde mig at sige vi ikke er – men det her er jo ikke noget nyt, der er blevet opfundet eller noget som helst andet, for vi har kunnet skrotte biler hele tiden.
Men det, der er vigtigt for os, er i hvert fald, at systemerne, der nu bliver lavet, er brugervenlige, og et eller andet sted måske også bliver brugertestet, inden man igangsætter dem, fordi jeg har nogle gange sådan et indtryk af, at man laver digitale systemer uden lige at tænke på, at det også er hr. og fru Hansen, der skal betjene sig af dem.
Så det vil jeg i hvert fald opfordre til.
Jeg ved ikke, om det skal være i forhold til det her forslag, det er måske et lille et, men når vi i Dansk Folkeparti taler om digitalisering, synes vi i hvert fald også, at det er vigtigt, at man nogle gange får lavet nogle evalueringer af, om den måde, man laver digitaliseringen på, fungerer hensigtsmæssigt i forhold til de brugere, der nu engang er.
Jeg er ikke sikker på, at den her sag er stor nok til, at det måske er her, det skal være, men jeg synes bare, at det er vigtigt at nævne i forhold til hele digitaliseringsprocessen.
Bortset fra det er vi altså ganske positive over for forslaget i Dansk Folkeparti, og vi er helt sikre på, at det vil være en lettelse at kunne gøre det på maskiner – trods alt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-12-11:
SF er positive over for lovforslagets elementer og naturligvis grundlæggende det primære fokus eller formål, nemlig at effektivisere sagsbehandlinger og nedsætte de administrative byrder for borgere og virksomheder.
Der er et enkelt punkt, som vi gerne vil bore lidt i under udvalgsarbejdet og eventuelt også stille nogle spørgsmål til ministeren om, selv om det måske bliver lidt svært at give et generelt svar, der gælder for alle køretøjer og alle situationer.
På den ene side udskyder man jo dermed tidspunktet for, hvornår der skal produceres et nyt køretøj, og dermed reducerer man ressourcetrækket, omvendt vil det nye køretøj have mindre forurening og bedre sikkerhedsudstyr.
Så i hvilket omfang vil vores forslag her rykke på den balance, og gør det det overhovedet?
Det er noget, vi gerne vil bore lidt i.
Derudover venter vi også på en reform af bilafgifterne, som blev lovet i regeringsgrundlaget, hvor parterne er indkaldt til forhandlinger i det nye år.
Den reform vil jo i givet fald, hvis den tager udgangspunkt i, at vi skal køre flere kilometer på literen og i større grad på andet end diesel og benzin, kunne betyde et kraftspring fremad, hvis den udføres rigtigt, og altså hvis den kommer på et eller andet tidspunkt.
Men vi ser frem til udvalgsbehandlingen og de diskussioner, vi skal have der.
Per Clausen (EL), 2014-12-11:
Et af de tre vigtige elementer i det her lovforslag er jo forslaget om obligatorisk digitalisering på området, altså at al kommunikation skal foregå elektronisk.
Det har vi jo sådan lidt varieret holdning til.
Vi synes jo, det er vigtigt, at det, når man indfører den slags, entydigt er til fordel for borgerne, og at man skal sikre, at det også er sådan, at borgerne for alvor kan få gavn og glæde af det.
Ud fra hvad vi har kunnet læse os til i det lovforslag, der ligger her, er det her et eksempel på et område, hvor det er entydigt fornuftigt og positivt at indføre den her digitalisering, så det kan vi godt støtte – også i forhold til registrering.
Der er også noget omkring udbetaling af skrotningsgodtgørelse, hvor man laver nogle mindre ændringer, som vi også synes ser fornuftige ud, og så er der en af de diskussioner, der, selv om det ikke lyder sådan i dag, jo faktisk har fyldt en del tidligere, nemlig diskussionen om, hvordan man sikrer, at batteribranchen også betaler for, at de batterier, de sælger, efterfølgende bortskaffes.
Det har jo hele tiden været meningen, at det skal producenterne betale for, og så har der så været en diskussion af, hvordan man ramte det rigtige beløb.
Og man har forsøgt sig med et par gange at ramme rigtigt.
Nu siger vi så, at vi er ret sikre på, at vi rammer rigtigt, og det går jeg så også ud fra er rigtigt.
Der er ikke nogen tvivl om, at de, der skal betale for det her, jo har det synspunkt, at de nok betaler lidt rigeligt, og de synes måske, at dokumentationen for, hvad kommunerne reelt har af udgifter på at bortskaffe de her batterier, er lidt mangelfuld.
På den anden side er det også vores opfattelse, at det må være rimeligt og fornuftigt, at man er sikker på at få dækket de udgifter, der er, og der er også grænser for, hvor mange bureaukratiske detaljer man skal kaste sig ud i.
Der er selvfølgelig en enkelt ting, man skal være opmærksom på, nemlig i hvor stor udstrækning den her afgift på batterier betyder, at danskerne i stedet køber batterier via nettet, hvor man så ikke betaler nogen afgift, og på den måde får man altså ikke de penge i kassen – kan man sige – som man skal have til at bortskaffe batterierne.
Men det kan vi sikkert få afklaret under udvalgsarbejdet.
Henning Hyllested (EL), 2014-12-11:
Altså, der er jo ingen, der har noget imod, at det nu kommer tilbage i udvalget, og at vi så diskuterer det der, osv.
Men jeg forstod på hr. Thomas Danielsen, at det jo er rigtigt nok, at hvis man skal have noget ud af det, skal regeringen pålægges et eller andet.
Og så kan det jo ikke nytte noget, at vi allerede på forhånd opererer med en mulighed for at bløde det op i form af en beretning eller lader det køre ud i sandet, eller hvad ved jeg.
Så det skal også bare være en opfordring til SF's ordfører om at holde fast i sit eget beslutningsforslag og så lade det være grundlag for en god drøftelse i et udvalgsarbejde.
Thyra Frank (LA), 2014-12-11:
Da Liberal Alliances ordfører på området ikke kan være til stede, er det mig, som vil læse ordførertalen op.
Lovforslaget, som vi her behandler, rammer lige ned i en af Liberal Alliances mærkesager.
Vi vil dels gerne have en mindre offentlig sektor, dels en mere effektiv offentlig sektor, og så vil vi gerne have skatter og afgifter sat ned.
Her har vi med et lovforslag at gøre, som opererer med automatisk sagsbehandling, hvilket betyder, at man får svar, så snart nogle bestemte entydige kriterier er opfyldt.
Det er jo langtfra al sagsbehandling, som kræver vurderinger, og i dette tilfælde, hvor det handler om en simpel udbetaling af en skrotpræmie, er det jo fremragende, at man har lagt det hele ind på hjemmesiden.
Mange vil kunne få svar straks og komme videre.
Hertil kommer, at der oven i købet varsles afgiftsnedsættelser på de udtjente bærbare batterier og akkumulatorer – jeg gentager: afgiftsnedsættelser.
Det er bestemt ikke hver dag, vi oplever det herinde, så ja tak, Liberal Alliance støtter forslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-12-11:
Jeg tror ikke, jeg har yderligere kommentarer til det.
Jeg har vist gentaget et par gange, at jeg synes, det er dejligt, at der er opbakning, og at det ser ud til, at vi kan komme videre.
Lone Loklindt (RV), 2014-12-11:
Som vi har hørt, handler det her lovforslag jo primært om at forbedre skrotningsordningen for biler, hvor vi har en skrotningsgodtgørelse, der jo gør, at vi ikke i Danmark har biler, der efterlades rundtom i landskabet, men at de bliver ophugget, sådan at vi kan genudnytte de ressourcer, der er i de brugte biler.
Vi har jo i det hele taget i Danmark stort fokus på at mindske miljøbelastningen fra bortskaffelse af affald, og det er jo af hensyn til miljøet, men jo også efterhånden mere og mere af hensyn til, at der er knappe ressourcer, og at vi kan bruge ressourcerne bedre.
Der er rigtig meget metal og andet genanvendeligt i bl.a. biler, men også miljøfarlige stoffer, som der skal tages hånd om. Nu handler lovforslaget jo primært om at få en obligatorisk, digital kommunikation, sådan at det bliver med mindre besvær og færre byrder for brugerne, og det ser vi meget frem til fra radikal side; også at man i opbygningen af det kommer til at inddrage de aktører, der er på området, sådan at vi får en digitalisering, som svarer til de behov, der er.
Lovforslaget handler også om en digitalisering af Affaldsregistret, som skal være med til at sikre, at affaldet får den rette behandling, og det er jo også i den sammenhæng et formål at lette byrderne for virksomhederne og gøre sagsbehandlingen lettere og kortere.
Så handler lovforslaget, som det også har været nævnt, om at nedsætte bidraget på batterier.
Vi har tidligere kigget på andre ordninger, hvor det netop handler om, at de hviler i sig selv.
Når bidraget skal nedsættes, er det jo, fordi bidraget kun skal dække de løbende omkostninger, og det ser ud til, at det skulle kunne gå o p op, hvis man nedsætter bidraget som skitseret.
Så Radikale Venstre er meget positive over for lovforslaget og har ikke øvrige bemærkninger til det.
Helle Løvgreen Mølvig (RV), 2014-12-11:
Jamen det synes jeg er en fin idé.
Det vil vi meget gerne arbejde med.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-12-11:
Jeg takker for opfordringen.
Vi står selvfølgelig ved vores beslutningsforslag, og vi ser jo også helst, at det bliver gennemført.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-12-11:
Tak for det.
Jeg vil sådan set gerne kvittere for det, som min kollega hr. Henning Hyllested sagde før, nemlig at SF melder sig ind i kampen for at forbedre vilkårene i landdistrikterne.
Jeg vil også gerne kvittere for det, som jeg hører SF's ordfører sige, nemlig at SF i virkeligheden også indbyder til at få en bred opbakning i Landdistriktsudvalget, i forhold til hvordan det her skal udforme sig.
Jeg vil gerne bede ordføreren om at bekræfte, at det kunne være en farbar vej, for det synes jeg ville være en positiv tilgang, som vi vil anbefale fra socialdemokratisk side.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-12-11:
Der er ingen tvivl om, at vi har behov for en udredning og en nærmere analyse, inden vi sætter initiativer i søen.
Det er det, hele forslaget går ud på.
Det er jo svært at udpege, hvad det er for nogle initiativer, der skal satses på, når man ikke har udredningen.
Det er klart, at det må være forudsætningen for, at handlingsplanen kan sættes i søen.
Jeg synes egentlig også, at vi indikerer det lidt i forslaget, for vi beder jo om at få input fra ministerierne.
Vores pointe er bare, at indsatsen lige nu er spredt, ikke sammenhængende, og der er rigtig mange ting, man skal tage fat på.
Rigtig mange ting er ret dyre, hvis det er, at man tager fat på dem, men det er vigtigt, at vi får lagt en eller anden plan og får prioriteret, hvad det så er, vi først skal tage hul på.
Men det er klart, at det forudsætter en udredning og en analyse forinden.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-12-11:
Det er jo sådan set rigtig, rigtig godt at høre.
Nu kigger jeg over på mine kolleger i udvalget, for jeg har jo en fornemmelse af, at vi efter lang tids samarbejde i udvalget på tværs af partierne og de politiske opfattelser er nået frem til en fælles forståelse af, at hvis vi skal løse de her ting, er vi nødt til at løse dem i fællesskab, og det skal være ud fra, kan man sige, de muligheder, der er.
Det gælder både i forhold til det forslag, som vi behandler nu, og det gælder i forhold til det forrige forslag.
Jeg fornemmer, at der er en meget stor vilje til at gå rigtig, rigtig langt i fællesskab – så langt, som man overhovedet kan – for det er faktisk den eneste måde, hvorpå vi overhovedet kan tage de problemstillinger, der er ude i virkeligheden, alvorligt, så de mennesker, der er derude, også kan føle, at vi faktisk herinde på Christiansborg gør noget aktivt for at løse dem.
Derfor vil jeg bare kvittere for de meldinger, som ordføreren er kommet med.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-12-11:
Tak for det og tak for hele debatten her.
Jeg vil foreslå, at udvalget drøfter det på tirsdag, og så må jeg prøve at se, om jeg kan prioritere det over gruppemødet og alle de andre ting.
Men vi har en vigtig sag her, for det her handler om Danmarks sammenhængskraft, og den er jeg optaget af, og jeg er optaget af, at der er lige muligheder, uanset hvor man bor.
Det har vi en politisk opgave i at sikre i fællesskab, og derfor er jeg selvfølgelig glad for, at der er så bred opbakning her i dag.
Helle Løvgreen Mølvig (RV), 2014-12-11:
Tak for det.
Jeg vil også gerne opfordre til, at vi tager det tilbage i udvalget, og at vi netop i bred forståelse for problematikken og dens alvor sætter os ned og kommer med input til en beretning.
Jeg er sådan set også enig i, hvad fru Karina Lorentzen Dehnhardt selv lige sagde, nemlig at vi har brug for et bredt grundlag at analysere ud fra.
Hvis det skal være en samlet indsats og strategi, er det meget vigtigt, at vi har et bredt fundament at stå på, hvor alle aspekter er vendt, og hvor der netop kommer input fra forskellige ministerier.
Så jeg vil også gerne tilslutte mig socialdemokraternes forslag om, at vi tager det tilbage i udvalget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-12-11:
Altså, hele ideen med forslaget er jo, at vi skal have et bredt grundlag, så det synes jeg sådan set ligger i forslaget.
Et forslag vil være, at vi drøfter, hvad stemningen i udvalget er på tirsdag, og så finder vi ud af, hvad fremrykkervejen er i det her.
Stine Brix (EL), 2014-12-12:
Når nu vi taler lidt om, hvad der kommer til at ske i fremtiden i forhold til uligheden, vil jeg bare gerne spørge, om det ikke er korrekt, at effekten af kontanthjælpsreformen og effekten af skattereformen ikke er med i den opgørelse, som fru Camilla Hersom taler om, for kontanthjælpsreformen trådte jo først i kraft fra 2013, og vi ved jo, at der er en gradvis indfasning af skattereformen, hvor bl.a. det her element, som øger uligheden kraftigt, altså at overførselsindkomsterne ikke reguleres, i den takt de ellers skulle, gradvis indfases.
Så vi ved jo faktisk godt noget om, at de reformer, som regeringen har indført, vil øge uligheden i de kommende år, men det kan man ikke se af den opgørelse, som Camilla Hersom henviser til.
Camilla Hersom (RV), 2014-12-12:
Vi ved jo rigtig meget om situationen i dag, men det er selvsagt svært at spå om fremtiden.
Jeg skal beklage, at jeg troede, jeg hørte konklusionen fra en anden bog, end den, som ordføreren læste op af.
Hvordan det udvikler sig i fremtiden afhænger jo af, hvilket politisk flertal der er.
Den her regering har jo ingen intentioner om, at vi skal bevæge os ind i en udvikling, som giver meget, meget stor ulighed.
Tværtimod gør vi jo alt for, at folk overhovedet får bedre muligheder, at de får den nøgle, som er den bedste nøgle til at kunne bestemme over eget liv og egne vilkår, nemlig et job, at mange flere unge får en uddannelse, for at de kan skabe sig selv et ståsted i en verden, som bliver stadig mere globaliseret, og hvor man derfor er udfordret, hvis man ikke har kompetencer, der kan matche de behov og den løn, som er på det gældende arbejdsmarked.
Og de krav er høje i Danmark, fordi man får en høj løn i Danmark.
Jeg kan da ikke garantere for, hvad der sker frem til 2020.
Jeg har hørt, at partiet Venstre, som er oppositionens største parti, gerne vil have en differentieret kontanthjælp.
Det seneste udspil handler vist om, at man, hvis man er flygtning eller indvandrer i Danmark, skal have meget lavere ydelse end danskere.
Den type ting vil da føre til meget større ulighed, men det er altså ikke Det Radikale Venstres politik.