runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Andreas Steenberg (RV), 2014-12-17:
I Radikale Venstre undrer vi os jo meget over, hvordan Dansk Folkeparti på den ene side kan love flere penge til velfærd og på den anden side kan love flere skattelettelser.
Det, som fru Trine Bramsen spurgte om, fik hun jo ikke helt svar på.
Sagen er, at hr. Jørn Dohrmann fra Dansk Folkeparti har lovet, at han vil arbejde for, at børnefamilier kan trække alle udgifter fra i skat.
Så derfor vil jeg gentage fru Trine Bramsens spørgsmål: Er det Dansk Folkepartis politik, at børnefamilier skal kunne trække alt det, som de bruger på deres børn, fra i skat?
René Christensen (DF), 2014-12-17:
Det, der eksisterer i dag, er jo, at når borgerne får tilbud om at blive tilsluttet det digitale i kontakten med det offentlige, siger man til borgerne, at nu er der et valg; de kan blive fritaget, hvis de eksempelvis ikke har en computer.
Så siger borgeren: Så vælger jeg den løsning.
Er man så fritaget for at have digital kontakt med det offentlige?
Nej, det er man ikke.
Der er stadig væk ting, der skal foregå digitalt.
Der siger vi bare: Når man nu siger til folk, at de har en mulighed for at blive fritaget, så skal de da have en mulighed for at blive fritaget, og det er der jo ikke. Så vil jeg gerne spørge om, hvad det koster.
For så bilder man jo folk noget ind.
Så må Camilla Hersom jo sige: Når vi siger til folk, at de kan få lov at blive fritaget, så er de ikke rigtig fritaget alligevel.
Hvis de skal rigtig fritages, skal der sættes ekstra penge af på finansloven.
Lad dog være at gå ud at sige til borgerne, at de har et valg om at være i digital kontakt med det offentlige eller ikke.
I dag er der reelt ikke noget valg.
Men det siger man der er.
Det synes vi bare man skulle efterleve.
Camilla Hersom (RV), 2014-12-17:
Man har i dag en mulighed for at blive fritaget for elektronisk post, hvis det er det, man ønsker, men man skal bede aktivt om det.
Jeg forstår ordførerens indlæg sådan, at Dansk Folkeparti vil gå meget længere, og så er det vel rimeligt at spørge, hvorfor Dansk Folkeparti så ikke i sine ændringsforslag til finansloven finansierer et forslag, som notorisk vil være meget, meget dyrt.
René Christensen (DF), 2014-12-17:
Hvis ikke man har mulighed for at få digital post, altså e-post, hvor man får lønsedler og andet og sin pension ind, og man bruger argumentationen, at man ikke har en computer, eller at man ikke forstår systemet og ikke ønsker at have kontakt med det offentlige digitalt, så kan man godt blive fritaget for at få e-post – altså have den kontakt.
Men hvis man så skal i kontakt med det offentlige, eksempelvis bestille kørekort eller andet, så kan vi jo se, at man alligevel skal have kontakt med det offentlige elektronisk.
Man har lige fået at vide, at man godt kan få en dispensation, fordi man ikke magter systemet, man har ikke en computer.
Der siger vi bare: Borgerne forstår altså ikke, at kommunikationen fra kommunen den vej godt kan komme på papir, fordi man ikke har et modtagersystem, men kommunikationen den anden vej skal foregå elektronisk.
Der siger vi så bare: Man kan ikke sige til borgerne, at der er en mulighed for at blive dispenseret fra at have den her kontakt, når borgerne reelt ikke kan det.
Jesper Petersen (S), 2014-12-17:
Vi kredser jo lidt om det her med finansieringen.
Hr. Søren Espersen foreslår den 24. november i Berlingske Tidende, at staten yder erstatning for virksomhedernes tab i en periode på 3 år, hvis der indføres handelssanktioner.
Det er relateret til den internationale uro, der er nu, og situationen omkring Rusland.
Altså at staten yder erstatning for virksomhedernes tab i en periode på 3 år.
Er ordføreren enig i det forslag?
Frank Aaen (EL), 2014-12-17:
Lad os fortsætte lidt i det spor.
Hvad er Dansk Folkepartis holdning til, at et menneske ikke kan få arbejde, ikke bliver tilbudt noget arbejde?
Skal vedkommende så ikke have erstatning for tabt arbejdsfortjeneste, altså dagpenge – penge, man kan leve for?
Er det ikke et grundlæggende princip, som Dansk Folkeparti kan tilslutte sig?
René Christensen (DF), 2014-12-17:
Og vi kan se, at det får mange økonomiske konsekvenser for dansk erhvervsliv – særlig når vi kigger på vores fødevarebranche.
Vi står så i den situation, at det her jo ikke er et dansk problem, det er et EU-problem.
Jeg vil da også godt anerkende, at den fødevareminister, vi har, også arbejder på, om vi kan gøre noget – opkøbsordning og andet – for at afværge den situation, som vi har.
Det, som Søren Espersen er ude med her, er jo bl.a. det, at vi ikke kan vente på, at man i EU-systemet, hvis man får lavet en aftale, skal i gang med at udbetale det her over flere år.
Der så vi gerne, at det, når den aftale er på plads, er de medlemslande, som er en del af aftalen, og det vil formodentlig være alle 28, som udbetaler på forkant og derefter får refusionen fra EU-systemet.
Jesper Petersen (S), 2014-12-17:
Hvorfor siger hr. Søren Espersen og Dansk Folkeparti sådan nogle ting, hvis man ikke mener det?
Og hvis man foreslår, at staten skal yde erstatning, så undrer det mig, at jeg ikke kan se forslaget blandt Danske Folkepartis ændringsforslag til finansloven, som vi jo skal stemme om i dag.
Betyder det så, at det alligevel ikke er et konkret forslag fra Dansk Folkeparti?
René Christensen (DF), 2014-12-17:
Jeg vil i hvert fald sige, at det ikke er et udgiftsdrivende forslag.
For hvis ordføreren havde hørt efter før, ville han have hørt, at jeg sagde, at det er et forslag, hvor staten lægger pengene ud efter en aftale med EU-systemet, hvor man så efterfølgende får refunderet beløbet fra EU-systemet.
Det er det, der ligger i det forslag, vi er kommet med, altså at man selvfølgelig skal lave en aftale.
Det her er ikke et dansk problem.
Jonas Dahl (SF), 2014-12-17:
Vil Dansk Folkeparti også efter et valg lægge stemmer til et forslag om en halvering af genoptjeningskravet, hvis der kan samles et flertal?
Bare for være helt sikker på, at vi har det på det rene, for jeg synes egentlig, vi er kommet stykke ad vejen nu: Hvis der efter et valg skulle være et flertal for en halvering af genoptjeningskravet, vil Dansk Folkeparti så fortsat stemme for, uanset sammensætningen af det Folketing, der måtte sidde efter et valg?
René Christensen (DF), 2014-12-17:
Frem til kommissionen er færdig med deres arbejde mener vi at man skulle have kigget på genoptjeningsperioden, altså de 6 måneder, i stedet for at have brugt pengene på det, man har gjort i den her finanslov.
Beløbene ligner faktisk hinanden.
Det er sådan, når man kigger på det, at det, det koster at gøre det, sådan set er det samme.
Ja, vi vil i dag, vi vil i morgen, vi vil efter et valg, frem til kommissionen kommer med deres anbefalinger, stemme for.
Men jeg står ikke her og siger, at når kommissionen kommer med deres anbefalinger, vil vi slet ikke kigge på, hvad kommissionen siger.
Vi siger bare, at det her med de 6 måneder var det, vi havde som forslag for at få ro på, frem til kommissionen kommer med deres anbefalinger.
Vi mener stadig væk – frem til kommissionen bliver færdig med deres arbejde – at det her ville have været det rigtige.
Det her ville have givet mulighed for at få ro på både politisk og ude hos dem, som står til at miste deres dagpenge.
De ville få mulighed for hurtigere at komme ud på arbejdsmarkedet og dermed også, hvis de tager deltidsjob eller andet eller tager sæsonarbejde, komme tilbage igen uden at skulle have de her udfordringer med kontanthjælp og andet.
Så ja, det her kan være en løsning, frem til kommissionen kommer med deres anbefalinger, og det vil vi selvfølgelig stemme for i dag, og det vil vi sådan set også stemme for i morgen.
Jeg kan gå tilbage og kigge i Økonomisk Redegørelse, som regeringen er kommet med, for det, der står i den, må jo være rigtigt; det er hvert fald ikke Dansk Folkeparti, der har været med til at diktere det.
Man skriver så også, at det skal ses i lyset af de midlertidigt høje offentlige forbrugsudgifter på asylområdet.
Det er sådan, at vi, hvis vi gik ned på 0,7 pct. af BNI i forhold til vores udviklingsbistand – der er kun fire lande i verden, der har et så højt udgiftsniveau – så ville vi have noget, der ligner 13 mia. kr. i ekstraprovenu, som vi kunne bruge på noget andet, frem til 2020.
Det gælder også, hvis vi fik normaliseret asylområdet, hvis vi ikke havde de regler, som vi har i dag, med fuld kontanthjælp, fuld folkepension, som selvfølgelig tiltrækker menneskene til at komme til Danmark.
Vi forstår godt, hvorfor de kommer, men det ønsker man jo ikke at lave om på.
Der har man jo altså fået en øget årlig udgift på 4 mia. kr.
Det kan man så også gange op til 2020 og se, at der ligger der rigtig mange penge.
Det er det, man har valgt at fokusere på fra regeringens side, og det begræder vi at man har gjort.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2014-12-17:
Jeg vil lige citere hr. Peter Skaarup, der skriver i sin bog:
Man skal have 5.000 kr. ekstra om måneden efter skat ved at tage et job.
Den garanti skal vi give.
Det handler jo om skattelettelser.
Samtidig kan jeg så samtidig forstå på hr. Peter Skaarup, at han i BT den 24. november har sagt, at man ikke skal tage alvorligt, hvad han siger i en bog.
Så bliver jeg selvfølgelig lidt forvirret.
Altså, jeg tænker på, om ordføreren måske kunne hjælpe med at be- eller afkræfte, hvorvidt man fremover vil kunne regne med at kunne få de her 5.000 kr. ekstra om måneden, hvis man får et job.
René Christensen (DF), 2014-12-17:
Vi vil hele tiden arbejde for, at bl.a. jobfradraget bliver hævet.
Vi mener faktisk, det skal kunne betale sig at gå på arbejdsmarkedet.
Og så vil jeg da gerne komme med et citat:
Når det er et arbejdsprogram, så er det jo på længere sigt, og man kan ikke gennemføre alt inden for et finansår.
Men det er klart, at når vi lægger konkrete forslag frem på baggrund af vores programmer, vil vi selvfølgelig anvise finansiering.
Det er den måde, vi arbejder på i Dansk Folkeparti.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2014-12-17:
Kraka har i hvert fald beregnet det her forslag til at ville koste 10 mia. kr.
Så spørgsmålet er: Skal et arbejdsprogram læses som noget, man vil gennemføre efterfølgende?
Altså, det er jo en garanti, som hr. Peter Skaarup også har givet i sin bog.
Men det er ikke mere garanti end den garanti, man gav til dansk erhvervsliv, om, at man ville holde dem skadesfri i forhold til en handelssanktion, hvor man vil sende regningen til EU – som DF i parantes bemærket er modstander af.
René Christensen (DF), 2014-12-17:
Nu skal jeg lige rette en ting: Det var jo ikke hr. Peter Skaarup, der sagde det, jeg lige læste op her før.
Det var jo handels- og udviklingsministeren, altså næstformanden i Socialdemokratiet, der sagde, at det er sådan, man skal læse et arbejdsprogram.
Og det mener jeg faktisk også det er.
Da Dansk Folkeparti første gang kom og sagde, at vi gerne ville have en ældrecheck, var der rigtig mange, der sagde: Det kommer aldrig til at ske, Dansk Folkeparti er bare populisme, I er nogle værre nogle, der kommer aldrig en ældrecheck.
Vi har gang på gang presset på for at få en ældrecheck, og hvad har vi fået?
Den nuværende regering er glade for ældrechecken, og sådan er det med et arbejdsprogram.
Når man har et arbejdsprogram – og her har vi et, der siger, at folk skal have mere for at gå på arbejde, og at vi gerne så, at man havde 5.000 kr. mere til sig selv, når man er på arbejdsmarkedet – så vil vi selvfølgelig arbejde for det.
Når jeg kigger på, hvad vi er lykkedes med i forhold til det arbejdsprogram – og det er et gammelt arbejdsprogram, hvor vi har haft mange af tingene på igennem flere år – så er vi faktisk lykkedes ret godt med det.
Finn Sørensen (EL), 2014-12-17:
Mange tak.
Dansk Folkeparti vil jo gerne give udseende af, at det er et socialt ansvarligt parti, og når man kigger på nogle af ændringsforslagene, ser man, at der også er nogle af dem, der vel kan leve lidt op til den overskrift.
Jeg tænker på det her med ældremilliarden, man foreslår; man er også inde på en halvering af genoptjeningskravet.
Det er bare for nævne et par eksempler.
Det er muligt, ordføreren kan finde flere, det kan han sikkert.
Så er der spørgsmålet: Hvordan finansierer man så de ting?
Man vil nemlig gerne udskyde den her lettelse af selskabsskatten, som kontanthjælpsmodtagerne ellers fik lov til at betale; nu får de her kontanthjælpsmodtagere, der har bidraget til det, jo nok ikke pengene igen, kan jeg se.
Men er det så bortset fra det socialt ansvarligt, at man lader nogle af de fattigste mennesker i verden, nemlig flygtninge, og udviklingsbistand finansiere de her positive forslag, man har?
Er det socialt ansvarligt?
René Christensen (DF), 2014-12-17:
Man skal huske at kigge på hele forslaget.
Vi har faktisk også sat en ramme af til, at der kan gøres mere i nærområderne.
Det, vi bare kan se, er, at med den politik, der bliver ført i Danmark på nuværende tidspunkt, kommer de her mennesker til Danmark; det er klart.
Det anerkender vi fuldt ud.
Vi jagter jo heller ikke de mennesker, der kommer hertil, vi jagter jo systemet, der gør, at det er så attraktivt at komme til Danmark.
Det er jo klart, at man kommer, når man over 5.000 km væk får at vide: Kom til Danmark og få din familie herop, så får I, hvad der svarer til 450.000 kr. om året; ligegyldigt om du aldrig har sat dine ben på dansk jord, kan du få folkepension fra dag et.
Jeg forstår godt, at er man fra Eritrea, Syrien og andre steder i verden, vælger man at rejse til Danmark.
Spørgsmålet er bare, om vi hjælper de mennesker bedst ved at tage imod dem i Danmark, og spørgsmålet er, om vi har råd til at have det system, som vi har i dag.
Vi mener ikke, der er råd til det, heller ikke, hvis man vil være ansvarlig på det sociale område i Danmark.
Finn Sørensen (EL), 2014-12-17:
Mit spørgsmål går på: Er det socialt ansvarligt, at man lader nogle af de fattigste mennesker i verden, for den sags skyld også dem i Danmark, finansiere de positive ting, som vi er enige om der er.
Lad mig uddybe det lidt.
Man foreslår en besparelse på udviklingsbistanden på 2,5 mia. kr.
Der bliver ikke ret meget hjælp i nærområderne for det, bortset fra at alle jo ved, hvor meget hjælp man kan få op at stå i Syrien, som det ser ud i dag i nærområderne; det holder jo ikke en meter.
2,5 mia. kr. skal betales af nogle af de fattigste mennesker i verden.
1 mia. kr. vil man skære på udlændingepolitikken.
Jeg går ud fra, at der i den 1 mia. kr. gemmer sig starthjælpen, som skal genindføres, og kontanthjælpsloftet – ikke sandt? – gemmer sig vel også i den 1 mia. kr. Al erfaring viser, at hvis man giver så lave ydelser til mennesker, der ikke har så mange ressourcer, er det noget, der fastholder mennesker i fattigdom.
Der er jo en grund til, at de ikke er på arbejdsmarkedet.
Jeg spørger bare: Er det socialt ansvarligt?
René Christensen (DF), 2014-12-17:
Det mener vi bestemt det er.
Spørgsmålet er, om man hjælper en familie med en helt anden kulturel baggrund, en familie, der tager fra al anden familie og kommer herop.
Spørgsmålet er, om de mennesker reelt er bedre hjulpet ved at komme til Danmark og blive dårligt integreret, stå uden for arbejdsmarkedet, have de sociale problemer, der er, fordi deres børn måske ikke har en familiefar og -mor, som er selvforsørgende, at se op til.
Spørgsmålet er, om vi ikke også med et socialt sigte kunne hjælpe de mennesker meget bedre i deres nærområde for et relativt meget lavere beløb.
Jeg tror sådan set, at vi kunne hjælpe dem meget bedre i deres nærområde.
Så må man sige, at de 2,5 mia. kr. er taget ud af en pulje på 17.000 mio. kr., der årligt flyder ud af den danske statskasse til engagementer, vi har rundtomkring i verden; vi kommer i en klub, hvor der kun er fire andre lande, vi vil blive nogle af dem i verden, der giver allermest til udviklingsbistand.
Og Dansk Folkeparti siger på intet tidspunkt, at vi skal stoppe med at være en del af den her klub.
Karin Gaardsted (S), 2014-12-17:
Tak for det.
Jeg står her med Dansk Folkepartis ændringsforslag, som vi skal stemme om senere i dag, og jeg må sige, at jeg studser lidt over det, når jeg sammenligner det med den folder, jeg har i hånden, som I jo i Dansk Folkeparti stadig væk deler ud til ældre over hele landet.
René Christensen (DF), 2014-12-17:
Jeg er glad for, det blev lidt mere konkret, hvor forslaget var kommet fra, for jeg var helt overbevist om, at det selvfølgelig var kommet fra den socialdemokratiske gruppe, fordi det er der, jeg har set det.
Jeg kan sige det sådan, at vi rigtig gerne vil være med til at understøtte det, at børnefamilierne har en god hverdag.
Vi har heldigvis et velfærdssystem, som også håndterer det.
Vi mener ikke, at alle udgifter, der er forbundet med at være forældre, skal kunne fratrækkes i skat.
Det vil jeg gerne sige.
Men det, der så er interessant, er jo, at når der så fra den socialdemokratisk ledede regering bliver sagt – og det er af en næstformand – at det her er hjerteblod, og at man vil give de her familier noget, særlig de udsatte familier, så sætter man altså 0 kr. af på det finanslovsforslag, som vi har til diskussion i dag.
Det synes jeg er interessant, når vi nu skal have den her snak om børnefamilierne.
Det, vi desværre kan se er sket under den her regering, er, at der er blevet færre og færre penge til hver enkelt ældre derude.
Det er ikke noget, jeg står og påstår, det er noget, jeg kan læse mig til.
Det kan man simpelt hen se.
Der er blevet færre penge til hver enkelt ældre ude i kommunerne.
Derfor har vi selvfølgelig sat en ældremilliard af netop for at kunne modgå det, som vi ser derude, nemlig at der bliver færre og færre tiltag for de ældre i forhold til at have en positiv livskvalitet.
Vi har haft diskussionen om mad osv. osv.
Derfor har vi sat en milliard af.
Vi har ikke øremærket den milliard til nogle af de forslag, men vi har øremærket en milliard til ældreområdet.
Det, jeg tror er meget vigtigt, er at få kigget på, hvad det er, der er sket ude i kommunerne under den her regering, hvor vi kan se, at det er gået en vej: Færre penge til ældreområdet.
Det bliver man nødt til at forholde sig aktivt til.
Derfor har vi sat en milliard af, og vi ville meget gerne være med til, hvis vi havde magten til det, at øremærke, netop hvad pengene skulle gå til ude på ældreområdet ude i kommunerne, men det kræver nok en mindre analyse.
Astrid Krag (S), 2014-12-17:
Hvis man kunne få fuld bingoplade over forkerte påstande i et indlæg, tror jeg, at jeg nu ville kunne råbe bingo, for det var da godt nok utrolig mange ting, der ligger ret fjernt fra virkeligheden, som Dansk Folkepartis finansordfører der slyngede ud i lokalet.
Det, han ikke slyngede ud, var så svaret på det, jeg spurgte om, og så kan jeg jo heldigvis spørge igen: Forudsat at Dansk Folkeparti lykkes med det, man har sagt at man vil have, nemlig 0,8 procents vækst i den offentlige sektor til vores velfærd, hvordan vil man så skaffe pengene, både til det og til de skattelettelser, som man ikke bare sådan lidt tilfældigt har sagt at man måske vil give, men som hr. Peter Skaarup har sagt at man skal give en garanti til danskerne for?
Hvor er pengene, Dansk Folkeparti?
René Christensen (DF), 2014-12-17:
Jeg tror ikke, hr. Peter Skaarup sådan skal godkendes af ordføreren.
Men jeg kan i hvert fald sige, at når vi kigger på den økonomiske politik, der er, både den, vi selv kommer med, og den, vi kan se der er rådende i Danmark, så er der ikke råd til den politik nu at sige, at alle børnefamilier skal have fradrag for alt, hvad der har med familien at gøre.
Men jeg vil gerne gentage det, jeg sagde før: Vi vil rigtig gerne være med til at understøtte det at være børnefamilie i Danmark.
Når vi kigger på børnetallene, og når vi kigger på den demografiske udvikling, har vi faktisk en udfordring i Danmark.
Derfor er der ingen tvivl om, at den her diskussion om, hvordan det er at være børnefamilie i Danmark, selvfølgelig fylder rigtig meget i Dansk Folkeparti.
Der er flere parametre at spille på, ikke kun det skattemæssige, men også andre parametre.
For det første kan man i forhold til det med at klæbe sig op ad en nulvækst sige, at spørgsmålet er, hvad man klæber sig op ad, hvis man nu siger, at man gerne vil pege på Helle Thorning-Schmidt, for vi kan jo se i Økonomisk Redegørelse, at der er en vækst på 0,1 pct.
Man kan jo ikke komme tættere på nulvækst end 0,1, det er det tætteste, man kan komme på det, og det er altså det, som den socialdemokratisk ledede regering siger vil komme efter 2015.
Problemet er bare, at det nok ikke kommer til at holde, for det bliver nok en højere vækst, den bliver nok højere end 0,1 pct.
Men det er ikke, fordi man gør mere for velfærden, nej, det er, fordi man har de her voldsomt øgede udgifter, som nu er på 4 mia. kr. årligt, samtidig med at man har en ambition om, at man skal op på 1 pct. i forhold til udviklingsbistanden; der ligger der rigtig mange penge.
Den regering, vi har nu, prioriterer ikke velfærden.
Den regering, vi har nu, prioriterer øget indvandring og udviklingsbistand, og det er derfor, vi kigger den anden vej.
Andreas Steenberg (RV), 2014-12-17:
Nu er det jo et folketingsmedlem – eller tidligere folketingsmedlem – fra Dansk Folkeparti, der har sagt det her.
Og hr. Peter Skaarup, som sidder i Dansk Folkepartis ledelse, har sagt til BT, og jeg citerer: »Det er svært at vurdere, om der et tidspunkt, hvor vi kan komme igennem med noget i den retning.«
Så er det her noget, Dansk Folkeparti arbejder for, eller er det bare hr. Jørn Dohrmann og hr. Peter Skaarup, der lige har været ude i en lille solo, som ikke er godkendt af ordføreren?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-12-17:
Det er jo tydeligt, efter at Venstres ordfører og nu også Dansk Folkepartis ordfører har været på, at enigheden i den borgerlige lejr nogle gange godt kan være sådan lidt svær at finde.
Det vil i hvert fald give store udfordringer efter et kommende valg.
Måske må man sige, at Dansk Folkeparti jo står ret alene med ønsket om at kigge på dagpengespørgsmålet, men også ønsket om øget velfærd i den offentlige sektor.
Så jeg vil spørge, hvordan ordføreren forestiller sig, at Dansk Folkeparti får forkortet genoptjeningskravet til dagpenge og sikret væksten i den offentlige sektor, så vi kan tage værdig hånd om de 87.000 flere ældre, der kommer frem til 2019, altså de ældre, som Venstres ordfører tidligere sagde skal passes af præcis det samme antal ansatte i den offentlige sektor, som der er nu.
René Christensen (DF), 2014-12-17:
Den socialdemokratisk ledede regering med deltagelse af SF gik jo til valg på en vækst på 1,4 pct. Pia Olsen Dyhrs tidligere formand rejste jo rundt i kommunerne og sagde: Hvis vi får magt, som vi har agt, hvis vi kommer i regering, vil der komme så og så mange millioner – det var tocifrede tal – til kommunerne.
Der var sat navn på, hvad det var for nogle kommuner, der ville få penge.
Nu er det jo ikke sådan, at det kommende valg er afgjort.
Der er nogle vælgere, der skal op at stemme først.
Men det, det handler om, når man skal have samarbejdspartnere i politik, er, at det er rigtig godt at samarbejde med nogle, man har tillid til.
Men behøver faktisk ikke at være enige om politikken – men tillid betyder rigtig, rigtig meget i det politiske system.
Når Pia Olsen Dyhr spørger, hvordan vi vil sørge for, at der bliver mere velstand, så vil jeg bare sige, at når vi kigger på 2011, kan vi se, at man i gennemsnit brugte lidt over 45.000 kr. – nemlig 45.104 kr. – pr. ældre ude i kommunerne.
Det var altså ikke det, man hørte i den valgkamp, der var frem til, at den regering, der sidder nu, fik mulighed for at få magten.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-12-17:
Nu svarede ordføreren slet ikke på mit spørgsmål, men havde meget travlt med, hvad SF har gjort, og hvad regeringen har gjort osv.
Jeg synes, det ville klæde Dansk Folkeparti, som jeg ellers normalt ser som et parti, der svarer på det, man bliver spurgt om, at svare, så jeg vil spørge igen: Vil Dansk Folkeparti efter et valg lægge stemmer til en nulvækst, som betyder, at vi har samme antal ansatte i den offentlige sektor, på trods af at vi får flere ældre?
Og vil Dansk Folkeparti derfor allerede nu sige til de ældre, at de ikke kommer til at få et løft i velfærden?
Eller siger Dansk Folkeparti: Nej, det vil vi ikke, vi vil stille krav.
Vi accepterer det ikke, og vi kommer ikke til at stemme for Venstres nulvækst.