runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2013-02-08:
Som det er blevet nævnt allerede, er det sådan, at rigtig mange mennesker i dag lader sig tatovere.
Jeg er ikke selv en af dem, men ikke desto mindre synes jeg, at der skal være nogle ordentlige forhold for dem, der vælger det.
Der skal være styr på de farver, man bruger, så de ikke medfører allergier.
Der skal være styr på hygiejnen.
Det er baggrunden for, at man i flere år i Folketinget har drøftet forskellige muligheder for at regulere tatovørerhvervet på en bedre måde.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at branchen som sådan jo er meget forskelligartet.
Den spænder helt fra dem, der måske lader sig tatovere helt ulovligt i fængslerne eller ude på et marked eller andre steder, til dem, som har lavet butikker og andre steder, hvor der er fuldstændig styr på det hele, hvor man har en uddannelse, og hvor det, man går op i, er ens kunst og det at gøre det på andre mennesker så flot som overhovedet muligt og så godt som overhovedet muligt.
Den model, vi er endt med, går jo ud på, at vi nu laver en obligatorisk registreringsordning, hvor der samarbejdes med brancheforeninger og bliver lavet en aftale om, hvad der udgør en god hygiejne, og hvad det er, der ligger i at være en god tatovør, hvis man kan sige det sådan.
Når det er aftalt, bliver det sådan, at man kan lade sig registrere, og bagefter kan man oplyse om det til offentligheden, og hvis det så er sådan, at der er to butikker i gaden, der beskæftiger sig med at tatovere folk, jamen så er det sådan, at borgerne jo kan vælge at gå ind ad den dør, hvor der nu vil hænge et skilt, der viser, at det altså er en registreret tatovør, som er her, og som dermed lever op til nogle bestemte krav om at have styr på de her forskellige ting.
I forhold til farverne er det jo sådan, at Miljøministeriet har taget nogle initiativer på området.
Det er vi meget tilfredse med.
Der har de jo gjort det langt hurtigere og er nået længere, end vi er nået i forbindelse med at drøfte den her ordning.
Men jeg vil sige, at vi i Socialdemokratiet kan støtte, at man nu går i gang med den her registreringsordning, som er frivillig, og at man kommer i gang med at få gjort noget ved det her erhverv.
Vi tror ikke, at alle problemer er løst ved det her, men vi tror, at det er et skridt i den rigtige retning, for at de mennesker, som ønsker en tatovering, i hvert fald kan træffe et bedre valg på et mere oplyst grundlag, i forhold til hvem det er, der har styr på tingene, hvem det er, der netop går op i deres erhverv, hvem det er, der prøver på at vise deres kunst ved at gøre det på en god og ordentlig måde, og hvem det er, der måske er de lidt mere brodne kar i mængden af de her mennesker.
Liselott Blixt (DF), 2013-02-08:
Jeg tror, ordføreren kom til at fortale sig med hensyn til ønsket om, hvad man gerne havde set ordningen skulle være, nemlig obligatorisk.
Det sagde ordføreren, og det er jo ikke sandt, for det er frivilligt.
Den blev så sendt videre til Sundhedsudvalget eller Sundhedsministeriet.
Nu har jeg været med fra starten af, og derfor er det lidt synd med en ordfører, der ikke har været med fra starten og ikke ved, hvad man har aftalt.
Jeg kan blot konstatere, at partierne løber fra den aftale, vi havde med V 18, så man skal nok ikke senere hen komme og dunke os i hovedet med at rende fra nogen aftaler.
Jeg kunne godt tænke mig at høre fra sundhedsordføreren, om ikke det gør indtryk, at alle læger, Lægeforeningen, de videnskabelige selskaber osv., fraråder at implementere det her ved lov, men beder om at få det trukket tilbage.
Så kan jeg erindre om, at da vi havde sidste møde med den daværende sundhedsminister, hr. Bertel Haarder, havde vi det her med autorisationer oppe, og vi var også enige om, at det skulle være en registrering.
Vi var alle sammen enige om, at der skulle være forskel på, om man var registreret eller ej.
Det skulle være sådan, at hvis man havde en forretning nede på et strøg, skulle man være registreret.
Det var vi alle enige om.
Jeg sad til mødet, og jeg kan huske det, og det kan hr. Bertel Haarder også, for det har hr. Bertel Haarder udtalt, og det har jeg kopi af.
Nu er man så stolt over, at man lægger det over til branchen selv, men Tatoveringsklinikken, som også har afgivet høringssvar, og som er beliggende på Bispebjerg Hospital, skriver netop om alle de informationer, de får, og om, hvordan deres patienter med kendskab til forholdene beretter om repressalier, trusler mod tatovører osv.
Jeg tænker, om ikke man har læst de her høringssvar og ved, hvad det er, der kommer til at styre det.
Hvem kommer til at styre tatovørerhvervet endnu mere i fremtiden?
Det er Hells Angels og Bandidos.
Camilla Hersom (RV), 2013-02-08:
Tak for det.
Som flere allerede har påpeget, er tatoveringer jo i dag nærmest blevet hver mands eje.
Man skønner, at op mod 600.000 danskere har en tatovering.
Det er en del flere, end da jeg var barn.
Dengang var tatoveringer vist mest forbeholdt sømænd og de lidt mere rå typer – eller det er i hvert fald min fordom om det.
I dag er tatoveringerne flere, større og meget mere udbredte, og alligevel er der ingen standarder for hygiejnen og ingen standarder for materialerne hos tatovører.
Derfor har regeringen fremsat et forslag om en frivillig registreringsordning for tatovører.
Forbrugerne kan på den måde fremadrettet være sikre på, at en registreret tatovør har hygiejnen i orden og har gennemgået et obligatorisk kursus.
For det første er det vurderingen, at det vil være muligt at gennemføre i miljøet, der jo hidtil har været helt ureguleret.
Tatovørgerningen er startet i det små, er knopskudt, og der findes fortsat et væld af små tatovører.
Dem ville vi næppe få til at holde op, selv om der var krav om en obligatorisk ordning.
For det andet betyder det, at ordningen bringer tatovører på niveau med alternative behandlere i den allerede fungerende RAB-ordning.
Vi mener i Det Radikale Venstre, at det er væsentligt, at der ikke pludselig stilles større krav til tatovører end f.eks. til zoneterapeuter.
Endelig er det klart for os, at hygiejnen kun er en af flere udfordringer.
Den væsentligste problematik er efter vores opfattelse de kemiske stoffer i farven, der kan medføre voldsomme allergier og åbne sår, og som for en dels vedkommende kan være kræftfremkaldende.
Derfor bør der være skrappe retningslinjer for, hvilke farvestoffer der kan tatoveres med.
Og derfor har regeringen da også nationalt stoppet en række af de farligste stoffer og igangsat en række initiativer for at sikre en fælleseuropæisk regulering af de kemiske stoffer.
I dag er farverne end ikke deklareret, så hverken den mest samvittighedsfulde tatovør eller den mest veloplyste forbruger har mulighed for at gennemskue kemien i farverne.
Muligheden for registrering er en gennemskuelig ordning.
Den gør det op til forbrugerne at afgøre, om de vælger en registreret tatovør eller ej.
Jeg tror, at flere tatovører lader sig registrere, hvis forbrugerne efterspørger det, og mit gæt er, at udviklingen vil drive os derhen, hvor den registrerede tatovør bliver den foretrukne tatovør.
Radikale Venstre kan støtte forslaget i sin helhed.
Liselott Blixt (DF), 2013-02-08:
Jamen jeg kan godt forstå, at fru Jane Heitmann er forvirret, for fru Jane Heitmann var jo ikke med til forhandlingerne.
Jeg var også med i februar.
Da man fremlagde for os, at det skulle være frivilligt, sagde vi nej.
I juni samme år blev vi så enige med den daværende sundhedsminister, hr. Bertel Haarder, og den kreds, der sad, om, at det ikke skulle være frivilligt.
Notatet ligger der også – og jeg kan godt finde det frem til fru Jane Heitmann – hvor der står, at vi er enige om, at det ikke skal være en frivillig ordning.
Det, vi vil, er, at det er i Sundhedsstyrelsen, man registrerer sig, så det ikke er en bestemt gruppe personer, der tager imod registreringerne.
Gør vi det, bliver det rockerne, der kommer til at tage imod registreringerne, og som kommer til at bestemme, hvem der skal registreres, og hvem der ikke skal registreres.
Jane Heitmann (V), 2013-02-08:
Jeg er altså i hvert fald så meget med nu, at ordføreren ikke ønsker den autorisationsordning, der var lagt op til med V 18 fra 2009.
Jeg kan så forstå, at ordføreren ønsker en eller anden form for registrering.
Men ordføreren må da medgive, at der, som det jo også blev drøftet, da jeg for lidt siden stod som ordfører på talerstolen, har ligget mange modeller, og at der rent faktisk ligger et notat fra den 7. februar 2011, hvor man foreslår en ordning, der er sammenlignelig og på linje med det, som vi ser her.
De drøftelser har ordføreren jo selv taget del i.
Så jeg har sådan lidt svært ved at finde rundt i, hvilken vej det egentlig er ordføreren gerne vil, og ikke mindst hvornår.
Liselott Blixt (DF), 2013-02-08:
Så ville jeg sige til dem, at hvis du går ind hos en registreret tatovør, er du sikker på, at de er underlagt rockerne, og så ved du ikke, om de har givet penge under bordet for en registrering, du ved ikke, om de har taget de uddannelser, eller om de bare har fået et stempel af brancheorganisationen, fordi de har godkendt dem uden noget, og du ved ikke, hvem der har godkendelsen i forhold til en registrering.
Jeg ville sige til mine børn: Gå ind hos en tatovør, hvor I kan se det arbejde, der er blevet lavet.
Prøv at se det arbejde, der er blevet lavet, og sikr jer, at I har talt med nogle af de mennesker, der har fået en tatovering.
Det, der er vigtigt, er, at man ser, hvad de har lavet, i stedet for bare at tro på et skilt, der hænger i vinduet.
Jeg tror ikke på det.
Jane Heitmann (V), 2013-02-08:
Jeg har dog et spørgsmål.
Jeg synes, at jeg efter ordførerens tale er fuldstændig klar på, hvad det er, ordføreren ikke vil, men jeg er ikke sådan fuldstændig overbevist om, hvad det er, ordføreren egentlig gernevil.
Kunne ordføreren ikke lige kort skitsere det?
Så kunne jeg også godt tænke mig lige at holde fast i det med den her autorisationsordning.
Det er jo sådan, at skal man være autoriseret sundhedspersonale, så kræver det en lang uddannelse, sådan som vi kender det fra tandlægerne, fra lægerne og fra andre sammenlignelige job.
Kunne ordføreren ikke lige uddybe: Er det den vej, ordføreren synes vi skal gå?
Liselott Blixt (DF), 2013-02-08:
Det mener jeg helt bestemt også, for det vil være noget hø at vedtage det her lovforslag, det vil være bedre at bevare status quo.
Der var også nogle, der var inde på – når vi nu taler om erhverv, der skal overleve – om man ikke bare kunne gå ind og sige, at nu registrerer vi; jeg har også hørt fra ministeren, at det kan tage måske 10 år.
Er det så ikke dumt, at vi først skal evaluere om 3 år?
Havde det ikke været bedre at sige, at vi giver en advarsel allerede nu, og hvis ikke det her så har fundet et leje, så er det om 10 år, vi kan registrere alle tatovører?
Så har vi altså vundet 3 år på det.
Prøv at læse i aviser eller andre steder, hvad der sker på området; der står netop, hvor mange der er ejet af HA'ere, og patienter med kendskab til forholdene beretter om repressalier og trusler mod tatovører, der har fået knækket fingre eller er blevet truet med afklipning af fingre, hvis ikke de gør, som der bliver sagt.
Ruder bliver knust i uønskede tatoveringsforretninger og inventar ødelagt, så de pågældende må lukke eller flytte.
Mange amatører tør ikke åbne forretning, slet ikke i nærheden af rockerkontrollerede områder.
Læs, hvad der sker.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2013-02-08:
Det kan jo aldrig skade at spørge sig omkring, hvor andre har fået lavet en flot tatovering henne.
Men vil ordføreren ikke godt bekræfte, at det jo ikke bare er brancheforeningen, der beslutter, hvad det er, der skal ske i forhold til den her registrering?
Det sker jo i samarbejde med Sundhedsstyrelsen, og Sundhedsstyrelsen skal føre tilsyn med, at man ikke bare giver registreringerne til hvem som helst.
Det er jo det, der ligger i ordningen.
Det er jo ikke sådan, at Dansk Tatovør Laug bare selv kan beslutte, hvad det er, der skal være retningsgivende for, hvad god hygiejne er, eller for, hvad uddannelsen kræver.
Det skal man jo i samarbejde med Sundhedsstyrelsen, og Sundhedsstyrelsen skal føre tilsyn; så det er jo ikke det vilde vesten, vi indfører her.
Hvis det var det, kunne vi jo lige så godt fortsætte med status quo, kan man sige.
Liselott Blixt (DF), 2013-02-08:
Nej, det var netop det, vi blev enige om i 2011 med daværende sundhedsminister, hr. Bertel Haarder.
Da syntes vi, at dette med en autorisation var at stile lige lovlig højt, men der blev vi så enige om en registrering.
Men vi blev også enige om, at man skulle have en registrering for lovligt at kunne have en forretning, hvor man tatoverer.
Vi var også enige om, at vi ikke kunne lovgive om det, hvis det var, at det var bag en lukket dør i et snusket kælderlokale eller andre steder.
Så ved man i hvert fald, at det ikke er en forretning på Strøget med skinnende vinduer, hvor der står: Kom og bliv tatoveret.
Vi ønskede, at de forretninger, der netop stråler, og hvor man kommer fra gaden, skulle være registreret alle sammen, ellers måtte de ikke være der.
Det er det, vi ønsker.
Så ønsker vi, at man skal kunne registrere det, når der kommer noget dårlig farve, ligesom Jørgen Serup siger, og lægerne anbefaler, at der er en database, hvor man registrerer det, hvis der kommer nogle fejl, sådan at man kan opsamle det og se, at det er farver, der kommer et bestemt sted fra.
Det kan måske også være, at nogle, ligesom vi ser det med hensyn til fødevarer, ikke vasker hænder, når de går på toilettet, og så kommer der colibakterier i osv.
Jane Heitmann (V), 2013-02-08:
Jeg vil sige, at hvis der er tatovører, der får skåret fingrene af, eller tatovører, der er på flugt, er det jo ikke en sag for Folketinget, men først og fremmest en sag for politiet.
Jeg er så fuldstændig enig i, at der har været drøftet forskellige modeller.
Der har været drøftet den her autorisationsordningsmodel, der har været drøftet modeller med en brancheregistreret ordning – fuldstændig som det, der ligger her i dag – og der har også været drøftet en ordning, hvor man som tatovør eller som branche skulle registrere sig hos Sundhedsstyrelsen.
Der har været drøftet en lang række forskellige modeller, og det har der i tiden fra 2009, til vi ser dette lovforslag i dag.
Jeg er sikker på, at de drøftelser har været frugtbare, og det, som vi står med her i dag, er en frivillig brancheadministreret ordning.
Og så ser jeg faktisk frem til den evaluering, som vi skal have om 3 år, og viser evalueringen, at der er noget, der halter, er jeg bestemt åben for, at vi tager det op igen.
Liselott Blixt (DF), 2013-02-08:
Tatovørbranchen, hvor over halvdelen er rockere, får lov til at administrere det selv.
Man kan bare gå på nettet, og så kan man finde nogle artikler om tatovører, der lever på flugt, og tatovører, der får skåret fingre af, får smadret vinduer osv. Jeg mener stadig væk, at vi havde en dialog med den tidligere sundhedsminister om det her emne, og vi havde faktisk mange møder i Sundhedsministeriet, hvor vi var enige om, at hvis der lå to forretninger ved siden af hinanden på et strøg, skulle der ikke være forskel på, om de var registreret eller ikkeregistreret.
Der er i dag tatovører i branchen, som ikke vil i kompagniskab med rockere, for det er dem, der styrer det.
Der kommer til at være penge under bordet.
Er det det, Venstre vil?
Man kommer til at sætte rockere til at administrere en tatovørlov.
Det gør de i dag, men uden man ved af det, og nu giver man dem så stemplet til at kunne blive ved.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-02-08:
Til det første vil jeg sige, at det selvfølgelig er fint, at justitsministeren vil svare, men han taler på vegne af regeringen.
Nu ved jeg, at den sædvanlige socialdemokratiske ordfører, fru Mette Reissmann, har skiftet holdning.
Først har hun været ude at sige, at hun vil have en åben liste, og nu argumenterer hun for en lukket liste.
Det kunne være meget rart, om man kunne spørge, hvad Socialdemokraterne mener om det, og hvorfor de har skiftet holdning.
Ministeren taler jo på regeringens vegne, for alle regeringspartierne og ikke for et parti, så det er ikke helt godt nok.
Jeg oplevede bl.a. også i går, at jeg fik at vide af den stedfortrædende ordfører for De Radikale, da den sædvanlige radikale ordfører ikke var der, at vi jo bare kunne sende en mail.
Det er altså ikke helt værdigt for folkestyret, at vi bare får at vide, at vi kan sende en mail til de ordførere, der ikke er her.
Jeg synes i hvert fald, at det er noget, som formanden eventuelt kunne tage med til et præsidiemøde for at finde ud af, om man ikke kan lave en eller anden ordning om det, for jeg synes, det er et problem.
Det er jo ikke sådan, at listen er offentlig for altid.
Jeg går da ud fra, at man bliver pillet af den igen efter 3 år, når man har udstået sin straf.
Så er det rigtigt, at der er nogle, der måske har kopieret den og har kigget på den, men sådan er det jo, præcis som jeg sagde, også med folk som har begået en voldsforbrydelse.
Hvis deres navn først står i nogle artikler, figurerer de jo derude.
Liselott Blixt (DF), 2013-02-08:
Ordføreren slipper ikke.
Ordføreren sammenligner zoneterapi med tatoveringer.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge: Er der nogle permanente mærker, efter at man har været i zoneterapi?
Zoneterapeuter kan jo godt trykke lidt hårdt, men der bliver jo ikke permanente mærker af det.
Hvis nu ordførerens datter på 15 år – jeg ved ikke, om hun har en datter på 15 år, men lad os lege, hun har en datter på 15 år – vælger at gå til zoneterapeut og bagefter til en tatovør, hvor mon det så er, man ville kræve de bedste hygiejniske forhold, at det er en person, der ved, hvad vedkommende gør, samt at staten har været inde over og sikre, at der er ordentlige vilkår?
Pernille Skipper (EL), 2013-02-08:
Jeg giver da hr. Dennis Flydtkjær fuldstændig ret i, at det bedste er, at man møder med sin egen ordfører, som kan svare på spørgsmål, og jeg er da sikker på, at de tilstedeværende fra regeringspartierne vil tage hr. Dennis Flydtkjærs opfordring til, at fru Mette Reissmann stiller op til andenbehandlingen, med tilbage til hende.
Og så skal jeg i øvrigt ikke forsvare andre ordførers manglende tilstedeværelse mere end det.
I forhold til offentligheden er det som sagt vigtigt for Enhedslisten, at den lovovervågning, der kommer til at foregå, også har fokus på, om det er nødvendigt at have en offentlighed fremover.
Vi er ikke fuldstændig afvisende over for, at der f.eks. kunne være en ordning, hvor det er muligt at lave et enkeltopslag for at finde ud af, om den person, man nu er ved at blive ansat hos, er i karantæne i registreret.
Det er vi slet ikke afvisende over for, og det er også en del af lovovervågningen.
Når hr. Dennis Flydtkjær sammenligner det med multinationale selskaber, vil jeg sige, at det jo handler om, hvad det er, der har en effekt.
Det handler om det faktum, at vi viser offentligheden, at store multinationale selskaber slæber deres overskud ud af Danmark, og at det danske samfund ikke får gavn af de skattekroner, og vi dermed får det påpeget og får dem til at betale skat i fremtiden.
Så jeg er ikke sikker på, at det har en effekt i forhold til undgå konkursryttere i fremtiden, og det er vel det, der er det vigtigste.
Benedikte Kiær (KF), 2013-02-08:
Ja, så vil jeg begynde med at undskylde, efter den disput der lige har været, at den konservative ordfører ikke kunne nå at komme.
Jeg vil derfor på hans vegne holde hans tale.
Jeg skulle også hilse fra Liberal Alliance og sige, at de støtter dette forslag.
Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget, men synes, det er for slapt.
Vi er enige i intentionerne, men det kunne være meget bedre.
Vi er helt enige i, at man ikke skal kunne fuske og snyde ved bare at oprette det ene firma efter det andet og så bare gå konkurs og efterlade andre myndigheder, private og offentlige med en lang næse.
Derfor havde vi gerne set, at regeringens forslag var markant strammere.
Stod det til os Konservative skulle reglerne være sådan, at dem, der bevidst snyder eller prøver at snyde, og som enten groft uforsvarligt kører virksomheden i sænk eller gentagne gange lukker for så at åbne igen dagen efter, skal have det røde kort og en spærring i cvr-registeret, så det slet ikke er muligt at starte en virksomhed op, og så det ikke er muligt at sidde i ledelsen af selskaber; altså en markant og effektiv stopper for dem, der snyder og fusker.
Regeringens forslag er et skridt på vejen, men slet ikke nok.
Forslaget skal nok få vores støtte, men vi vil under udvalgsbehandlingen forsøge at stramme forslaget op, så det kommer til at virke bedre.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-02-08:
Nu var den socialdemokratiske ordfører her jo ikke, den oprindelige ordfører.
Jeg kunne forstå, at jeg godt kan stille spørgsmål til ministeren om den del, og der kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad det er, der har gjort, at Socialdemokratiet har skiftet holdning.
For fru Mette Reissmann var jo ude at sige, at listerne skulle være åbne, men da lovforslaget kom, er de lukkede.
Det er rigtigt, at der er fordele og ulemper ved det, men hvad er det for nogle overvejelser, man har gjort sig i Socialdemokratiet, siden man har skiftet holdning til det?
Så vil jeg også høre, om ministeren ikke vil anerkende, at det kunne være rigtig gavnligt både for kunder derude, for folk, der skal finansiere de folk, der er på den her karantæneliste, og for folk, der eventuelt er leverandører til sådan en virksomhed, at de kan se, at den her liste er åben.
For det omfatter folk, der har et anpartsselskab og et aktieselskab, men dem, der er konkursramte, kan jo godt starte et privatejet selskab eller et I/S.
Så de kan godt drive virksomhed alligevel, og der kunne det måske være meget nyttigt for de mennesker derude, som måske får bygget hus for en, der har et privat selskab, at de ved, at de her mennesker nok ikke lige er de mest tilregnelige mennesker, så de kan tage deres forholdsregler i forhold til det.
Morten Bødskov (S), 2013-02-08:
Når man står heroppe som justitsminister, udtaler man sig på vegne af regeringen, og dem, der ønsker synspunkter fra regeringspartierne, må høre dem fra regeringsordførerne.
I forhold til åbenheden er det, som jeg sagde før, nemlig at vi har valgt at følge rådets anbefalinger.
Der er risici forbundet med åbenheden, som der nøje er redegjort for: Misbrug af oplysningerne er et eksempel.
Hvad kan man reelt bruge oplysningerne, som ligger der, til?
Vil der være en effektiv blokade?
Det kan der bestemt stilles spørgsmål til.
Vil det gavne almindelige forbrugere?
Det er spørgsmål, som er vendt i Konkursrådet, og som der har været taget stilling til.
Vi følger det selvfølgelig, og det vil som den øvrige del af lovforslaget jo indgå i den almindelige lovovervågning, som finder sted, 5 år efter at lovforslaget er trådt i kraft.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-02-08:
Tak for svaret.
Det er jo rigtigt nok, at ministrene svarer på regeringens vegne, men det gør det bare endnu mere beklageligt, at der ikke er en eneste ordfører fra regeringspartierne, der kan svare på spørgsmål.
Det vil sige, at det reelt er fuldstændig umuligt for oppositionen at få en debat om det her forslag, og det synes jeg da er et demokratisk problem, som man eventuelt kunne give videre til formanden til at tage op i Præsidiet, altså at der ikke er en eneste reel ordfører.
For ministeren kan ikke svare på vegne af regeringspartierne, oppositionen kan ikke stille spørgsmål til regeringspartierne, og så er det da ret beskedent, hvor meget debat vi kan få ud af det her.
Om ikke andet kan man spørge ministeren, om han ikke vil tage det med til sine partikolleger, for det er da ærgerligt, at ingen af de tre regeringspartier kan stille med en ordfører.
Det synes jeg er et stort demokratisk problem.
Morten Bødskov (S), 2013-02-08:
Så er det jo godt, at det her lovforslag er garanteret tre behandlinger i Folketingssalen, og at Retsudvalget, håber jeg, på formandens foranledning vil arbejde videre med forslaget her, når vi er færdige i dag.
Så er der masser af muligheder for, at man kan tage drøftelserne med de pågældende partier.