runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2012-05-08:
Det var da noget af en dejlig indrømmelse fra Liberal Alliance.
Ja, man skal gøre alt, hvad man kan for at sænke lønpresset i Danmark.
Man skal gøre alt, hvad man kan gøre for, at lønmodtagerne ikke skal have mere i løn.
Det må siges at være noget af en indrømmelse fra Liberal Alliances side.
Men hvordan kan man ellers styrke en konkurrenceevne – hvis hr. Joachim B. Olsen ellers ville koncentrere sig om at lytte efter, hvad der bliver sagt fra talerstolen nu, i stedet for at sidde dernede og snakke?
Man kan f.eks. investere i mennesker, man kan f.eks. investere i uddannelse.
Man kan investere i, at mennesker kan blive mere produktive, og der synes jeg at der er blevet underinvesteret i Danmark i løbet af den borgerlige regeringsperiode.
Nu hvor hr. Joachim B. Olsen fokuserer på, at vi skal se på skatten, så synes jeg da bare, at hr. Joachim B. Olsen med glæde skal se frem til, at den her regering har en ambition om at gennemføre en skattereform, hvor man sænker skatten på lønindkomst, især for de lønindkomster, der er flest af, nemlig de hårdtarbejdende lønmodtagere med almindelige indkomster.
Og det er en skattereform, som vi ser frem til skal være fuldt finansieret og have en god social balance.
Det er noget, der vil sikre en god holdbarhed.
Vi har et sigte, der hedder 3 mia. kr.'s langsigtet holdbarhed, og det er noget, der skal skabe et øget arbejdsudbud.
Det er altså noget positivt, der skal være med til at bidrage til, at Danmark også i fremtiden er en robust økonomi.
Kigger vi i forbindelse med det her lovforslag og de forskellige elementer, der bliver indført, på erfaringerne fra udlandet, vil vi se, at f.eks. delelementet omkring fremføring af underskud er noget, der er indført i Tyskland under en højreorienteret regering, og det er indført i Frankrig under en snart tidligere højreorienteret regering.
På den måde er der selvfølgelig erfaringer fra udlandet, hvor man har indført nogle af de her instrumenter.
Det fine i forhold til det, regeringen har gjort her under høringsfasen, er, at vi har lyttet til de høringssvar, der er kommet fra især bygge- og anlægsområdet, hvor man har sagt, at det var en lige lovlig lav grænse, vi satte for fremføringen af underskuddet, og derfor har vi lagt det på cirka det samme niveau, som der er i Tyskland, nemlig på omkring 7,5 mio. kr. svarende til ca. 1 mio. euro.
Mette Frederiksen (S), 2012-05-08:
Jeg er ikke helt sikker på, at spørgeren har ret i, at det er så let at løse problemet med ulovlig cabotagekørsel.
Det er et kæmpestort problem, og transportområdet har sådan set udviklet sig til at være et af de områder, hvor problemet næsten er allerstørst.
Og man kan sige, at det både er erkendt på arbejdsgiver- og arbejdstagersiden.
Det er sådan set også derfor, vi i finanslovaftalen for i år har valgt at fokusere specifikt på cabotageområdet.
Det gør vi, som jeg sagde det før, dels med mere kontrol, dels gør vi det på sanktionssiden, altså bødestørrelsessiden.
Men vi har jo også specifikt aftalt med Enhedslisten, at det udvalg, som begge parter følte sig nødsaget til at nedsætte for at komme til bunds i nogle af de her spørgsmål, skal arbejde specifikt med cabotageområdet.
Derfor vil jeg altså, selv om det en gang imellem lyder lidt kedeligt, som minister insistere på, at når vi nedsætter et udvalg, der arbejder med et område, afventer vi, hvad det udvalg måtte komme med; det synes jeg er klogt.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-08:
Sådan har man jo argumenteret for allehånde overvågning og registrering af borgerne.
Hvis de ikke har noget at skjule, hvad har de så imod det?
Hvad har hr. Frank Aaen og resten af venstrefløjen egentlig imod at stå i PET's registre, hvis ikke de har noget at skjule?
Sådan kunne man også spørge.
Men sådan er det jo altid.
Vi ønsker ikke nødvendigvis, at alle mulige ting – som man kunne ønske var privat – skal fremgå offentligt, og i det her tilfælde fremgår det jo i store træk offentligt.
Ellers ville hr. Frank Aaen ikke kunne stå heroppe på talerstolen og fortælle med stor ekspertviden, at han ved, hvor meget virksomheder betaler i skat.
Det har hr. Frank Aaen vel fra offentligt tilgængeligt materiale.
Frank Aaen (EL), 2012-05-08:
Jeg prøver igen.
Når nogle skriver, at de betaler nul i skat, går jeg ud fra, at det nok passer, for ellers havde de nok skrevet noget andet.
Men hos en lang række selskaber – der betaler nul i skat – ser det i deres regnskab tilsyneladende ud, som om de betaler rigtig meget.
Nogle gange ved jeg, at de bare har nedskrevet deres såkaldte skatteaktiv, altså penge, de mener at have til gode hos skattevæsenet.
Andre gør det sådan, at betalingerne er foregået til udenlandske datterselskaber eller moderselskaber eller på anden måde er ført ud af landet, men altså ikke er kommet i den danske statskasse.
Så derfor er der ganske stor viden at få om den faktiske skattebetaling og ikke bare den ofte fiktive skattebetaling, der står i regnskaberne.
Jeg synes i virkeligheden, at selv Liberal Alliance burde synes, at det ville være en god idé, for det giver mere åbenhed, på samme måde som vi vil have rigtige tal for deres omsætning og have rigtige tal for deres overskud og på andre måder har regnskabsregler og revisorer til at tjekke efter, for ellers snyder man jo aktionærerne.
På samme måde er det en god idé at have åbenhed også om deres faktiske skattebetaling.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-05-08:
Regeringen har i dag fremlagt en 2020-plan, hvori vi opstiller et meget ambitiøst mål for Danmark, nemlig at vi vil gennemføre reformer og gennemføre en politik, der samlet øger beskæftigelsen med, hvad der svarer til 180.000 personer i Danmark.
Det er et ambitiøst mål, men også et nødvendigt mål, fordi Danmark har brug for at komme i arbejde.
I forhold til den finanslov, som hr. Ole Birk Olesen hentyder til, er det vigtigt at understrege, at den finanslov, vi har vedtaget, faktisk skaber arbejdspladser på den korte bane.
Både i 2012 og 2013 sikrer regeringen, at der holdes en hånd under beskæftigelsen.
I forhold til det mindre arbejdsudbud, der på den meget lange bane er resultatet af finansloven for 2012, har vi naturligvis også gjort det klart, at vi vil opveje det i form af de mange reformer, der er planlagt i 2012.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-08:
Vi ved jo fra økonomer, herunder de økonomer, som er ansat i regeringens ministerier – i Finansministeriet – at en primær forudsætning for øget beskæftigelse er øget arbejdsudbud.
Går man den anden vej og skaber et lavere arbejdsudbud, får man også en lavere beskæftigelse.
Alt, vi kan se fra regeringen, skaber et lavere arbejdsudbud.
Derfor fører det også på sigt til lavere beskæftigelse.
Så siger skatteministeren: Nu har regeringen fremlagt en 2020-plan, og den har en målsætning om at øge beskæftigelsen, arbejdsudbuddet i Danmark med 180.000 personer.
Ja tak, men der er jo ikke sat nogen redskaber af.
Jeg kunne jo sige, at vi havde en målsætning om at øge arbejdsudbuddet i Danmark med en halv million personer, men hvis man ikke anviser nogen redskaber, er det jo bare tom snak, og det er tom snak fra regeringens side indtil videre, medmindre skatteministeren nu kan fortælle noget mere konkret.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-05-08:
Det gør jeg gerne, for det er da korrekt, at man ofte fra Liberal Alliances side oplever en masse tom snak og flotte paroler.
Den 2020-plan, der nu er fremlagt, anviser helt konkrete redskaber til, hvordan vi øger arbejdsudbuddet og derigennem øger beskæftigelsen i Danmark.
Det drejer sig dels om en trepartsaftale, der skal bidrage med, hvad der svarer til 4 mia. kr. i arbejdsudbud; det drejer sig om en skattereform.
Vi er allerede i gang med forhandlinger om førtidspension og fleksjob, og på den måde synes jeg faktisk ikke at der mangler konkrete reformer i regeringens politik.
Men det, der måske adskiller os lidt, er, at regeringen både er optaget af at øge arbejdsudbuddet for derigennem at øge beskæftigelsen og har blik for, at der skal en aktiv politik til for også at sikre, at der er job at få, ligesom vi både har blik for det lange stræk og det korte stræk i forhold til at bekæmpe arbejdsløsheden her og nu, og ikke kun at øge arbejdsudbuddet på den lange bane.
Finn Sørensen (EL), 2012-05-08:
Tak til ministeren for redegørelsen.
Nu vil jeg ikke bruge den korte taletid på at rose ministeren for alle de mange udmærkede initiativer, som ministeren nævnte.
Jeg tror, ministeren er klar over, at vi er vældig tilfredse med samarbejdet på det her felt, så jeg vil kun holde mig til nogle spørgsmål til det forslag, vi har lagt frem.
Når vi taler om et bestilleransvar, er det alle, der bestiller en tjenesteydelse over en vis bagatelgrænse, altså uanset om det er danske eller udenlandske virksomheder eller det er offentlige eller private virksomheder, vi taler om.
Det er lidt vigtigt.
Efter min opfattelse er der ikke nogen problemer i det, heller ikke når man ser på Kommissionens forslag om kædeansvar, hvor det jo klart siges, at landene har mulighed for at indføre mere vidtgående ordninger.
Ja, det må jeg så lige spørge om i første omgang, kan jeg se på formanden.
Mette Frederiksen (S), 2012-05-08:
Jeg er sådan set enig med hr. Finn Sørensen.
Jeg tror ikke, der vil være modstrid med EU-retten i forhold til at indføre kædeansvar, solidarisk ansvar, og derfor beror det jo på, om man politisk mener, at det her er en effektiv vej at gå i forhold til at bekæmpe social dumping.
Det synes jeg man bliver nødt til at holde sig for øje, for jeg er utrolig glad for den danske model, og jeg har utrolig stor tillid til, at arbejdsmarkedets parter er de rette til at fastsætte det lønniveau, der er i Danmark.
Jeg er jo også, som jeg tror det er hr. Finn Sørensen bekendt, meget, meget glad for den ansvarlighed, der er udvist ved de seneste overenskomstforhandlinger.
Finn Sørensen (EL), 2012-05-08:
Det fører til det andet spørgsmål, jeg ikke nåede at stille før.
Vi er jo fuldstændig enige om, at vi her i Danmark ikke skal lovgive om indholdet i overenskomsterne.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om ministeren er opmærksom på, at det gør vores forslag heller ikke.
Forslaget blander sig jo ikke i, om de aftaler, der er indgået med de ansatte, er indgået individuelt eller kollektivt.
Det blander sig heller ikke i indholdet af aftalerne, så derfor forstår jeg ikke kritikken af vores forslag på det felt.
Men jeg kunne jo lidt drillende spørge, om ministeren så har ændret opfattelse selv, for Socialdemokratiet og SF præsenterede jo før valget, noget før valget, en plan, der hed »En Fair Løsning« – det er ikke lige den, der er kommet i dag, men den tidligere – hvor der stod: »Det indføres så vidt muligt ”kædeansvar”, så muligheden for at omgå danske overenskomster ved brug af uorganiserede underleverandører begrænses.« Så det er jo en eller anden form for lovgivning, man har lagt op til der, om overenskomstdelen.
Mette Frederiksen (S), 2012-05-08:
Jamen jeg tror da, det er vigtigt at understrege, at jeg som udgangspunkt ikke afviser noget i spørgsmålet om social dumping, men jeg synes omvendt, det er utrolig vigtigt, at vi håndterer det her på en grundig og ordentlig måde, for det har så stor og vital betydning for det danske arbejdsmarked.
Da vi forhandlede finansloven for 2012, var et af de områder, vi brugte allermest tid på, faktisk spørgsmålet om social dumping, og det husker hr. Finn Sørensen sikkert, for hr. Finn Sørensen var en meget central spiller i den forhandling.
Og det var jo, fordi det her område er utrolig vigtigt for at sikre stabilitet og ordentlige forhold på det danske arbejdsmarked.
Men mange af spørgsmålene er også komplekse, fordi vi hele tiden er på grænsedragningen af det juridiske, og vi er også på en række spørgsmål i et område, hvor EU-retten spiller en rolle, i forhold til hvad man kan, og hvad man ikke kan i den danske lovgivning. Men jeg vil gerne understrege igen, at jeg er enig med Enhedslisten i, at det her som udgangspunkt ikke er i modstrid med EU-retten ud fra det, der er mig oplyst.
Henning Hyllested (EL), 2012-05-08:
Jamen jeg er selvfølgelig utrolig glad for, at ministeren også drager hele spørgsmålet om – hvad hedder det? – bestilleransvaret og den sociale dumping på transportområdet ind, for her kan man jo sige det giver en anledning til, jeg vil næsten sige nogle specielle problemer, fordi meget af den ulovlige kørsel, der foregår, netop foregår med udenlandske, underbetalte chauffører.
Derfor vil jeg selvfølgelig høre, om ministeren er opmærksom på, at ved at indføre et bestilleransvar på transportområdet, i hvert fald på vognmandsområdet, kan man gå direkte efter speditørerne, de såkaldte banditter i habitter, som jo i virkeligheden forestår de der lastbilkontrakter.
Man kan sige, at det jo i virkeligheden ikke er vognmænd og chauffører, der er problemet.
Det er i virkeligheden de speditører, der på vegne af godsafsenderne jo sidder og tilrettelægger de der transporter.
Og der ville et bestilleransvar jo umiddelbart få den virkning, at man, om jeg så må sige, kunne stoppe den der sociale dumping, fordi man samtidig ville stoppe ulovlig cabotagekørsel, manglende tilladelser, manglende indbetalinger af skat og moms og manglende registreringer, og hvad ved jeg.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-08:
Regeringen har en politik, der understøtter jobskabelse, siger skatteministeren, og det forventes vi andre så åbenbart bare at tro på, selv om alt, hvad vi ser, peger i den modsatte retning.
Regeringens finanslov for 2012 mindsker beskæftigelsen i Danmark med 5.000 personer – det er i første omgang et arbejdsudbud, der mindskes med 5.000 personer, og det resulterer så i en mindre beskæftigelse på 5.000 personer.
Siden hen har regeringen vedtaget et energiforlig, som fra 2020 og frem mindsker arbejdsudbuddet med først 1.200 og senere 1.300 personer, hvilket også vil resultere i et tab af arbejdspladser på 1.300 personer.
Hvorfor skal vi tro på, at der ude i fremtiden måske kommer et eller andet, som går i den modsatte retning?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-05-08:
Mange tak for spørgsmålet, for jeg beklager meget, hvis der skulle have spredt sig den misforståelse, at regeringen kun er optaget af, at multinationale selskaber skal betale den skat, som multinationale selskaber bør betale.
Regeringen er naturligvis optaget af, at alle selskaber i Danmark betaler den skat, de bør betale.
Det er helt korrekt, som hr. Dennis Flydtkjær påpeger, at SKAT har gennemført et stort complianceprojekt, der viser, at der desværre er i omegnen af 10 pct. af virksomhederne i Danmark, som man kan karakterisere som modspillere.
Det er naturligvis også en del af baggrunden for, at vi har stort fokus på at sikre, at virksomhederne i højere grad betaler den skat, som de skal.
Hvad angår åbenhed om virksomhedernes skattebetaling, så mener jeg faktisk, at det da må være en fordel for alle de mange virksomheder, der betaler den skat, de skal, at de nu åbnet kan få syn for sagen, og at de helt åbent og ærligt viser, hvordan de bidrager, så det kun er de brodne kar, der har noget at frygte.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-08:
Det tror jeg ikke hr. Frank Aaen behøver at bekymre sig om.
Der er trods alt en form for demokrati internt i aktieselskaber.
Men vi er jo imod det her af samme grund, som vi er imod, at borgere skal kunne tjekke hinandens skattebetaling på nettet.
Vi er ikke tilhængere af den norske model, hvor hr. Jensen kan gå ind og se, hvad hr. Hansen har betalt i skat.
Er hr. Frank Aaen tilhænger af den model?
Hvis ikke, hvorfor så egentlig ikke?
Hvis man ikke har noget at skjule, har man vel heller ikke noget at være bange for.
Er det her i virkeligheden første skridt på vejen til, at danskerne også skal kunne overvåge hinandens skattebetalinger?
Er det det, som vi skal til at danne præcedens for?
Det er jo det store spørgsmål.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-05-08:
Tak for en god første behandling af det her vigtige lovforslag.
Forslaget udmønter som bekendt den del af finansloven for 2012, som vedrører selskabsbeskatningen.
Forslaget har som hovedformål at sikre, at også virksomhederne og særlig de store internationale virksomheder i højere grad løfter en del af den finansieringsopgave, der er for vores velfærdssamfund.
Det har været vigtigt for regeringen at sikre, at alle bidrager i en svær økonomisk tid, og derfor har vi sammen med Enhedslisten fundet det naturligt at fremme de her forslag.
Samtidig indeholder lovforslaget også en række nye tiltag, som har til formål ikke kun at stramme reglerne, men faktisk også at påvirke selskabernes adfærd positivt, således at vi motiverer flere selskaber til at efterleve reglerne.
Forslagets ene hovedelement, nemlig opstramningen i forhold til underskudsfremførsel, har den vigtige effekt, at der i de år, hvor en virksomhed har en positiv indkomst, skal ske en vis skattebetaling.
Det betyder, at hvis en virksomhed rent faktisk har overskud, er det i udgangspunktet også naturligt, at der betales selskabsskat.
Men vi har også lyttet til virksomhedernes bekymringer i høringsfasen og derfor også valgt at hæve bundgrænsen for, hvornår den her skærpelse af underskudsfremførslen træder i kraft, til 7,5 mio. kr. netop ud fra en målsætning om at tage hensyn til små virksomheder.
Så er der en stribe øvrige elementer i form af revisorerklæringer, bøder og hæftelse i sambeskatningsforhold.
De har en lidt mere blød karakter og er alle sammen kendetegnet ved, at man ikke bliver berørt, hvis man ellers opfører sig ordentligt så at sige.
Til sidst vil jeg fremhæve forslaget om åbenhed om selskabers skattebetaling.
Det er en ny vinkel på tingene.
Det har også været fremhævet i debatten.
Det, der sådan set er en helt grundlæggende hensigt, er at skabe åbenhed, sikre, at der er gennemskuelighed, bidrage til, at der er myter, der bliver aflivet, og i øvrigt give et positivt motiverende redskab til, at virksomheder betaler den skat, de skal.
Det har været fremhævet, at der skulle være tale om en gabestok eller en udstilling af visse virksomheder.
Det er ikke tilfældet.
Det er vigtigt for mig at understrege, at der er tale om en generel model, som kommer til at gælde for alle selskaber.
Jeg ser frem til det fortsatte arbejde med forslaget her og vil igen understrege, at i en svær økonomisk tid er det kun rimeligt, at alle bidrager, og det er også det, som er hovedsigtet med forslaget her.
Tak for det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-05-08:
Tak for det.
Har skatteministeren gjort sig nogle overvejelser om, hvor mange færre investeringer der vil komme til Danmark, hvor mange færre arbejdspladser det her lovforslag vil medføre?
Man er god til at regne på nogle provenutal, og man konstaterer selv, at lovforslaget gør det mindre attraktivt at investere i Danmark.
Derfor er det jo ret væsentligt at få belyst, hvor meget investeringerne vil falde, og hvor mange arbejdspladser det her lovforslag vil koste.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-05-08:
Den effekt, der henvises til, vurderes, som der vist står, til at være begrænset, ligesom vi også i høringsfasen har taget behørigt hensyn til de indvendinger, der har været.
Derfor er det også bare vigtigt at understrege, at regeringens samlede politik naturligvis sikrer flere arbejdspladser i Danmark og også har et skarpt fokus på at øge de udenlandske investeringer i Danmark.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-05-08:
Nu er ordet begrænset
jo ekstremt relativt.
Er det begrænset i forhold til de samlede investeringer, eller er det begrænset i forhold til den forventede udvikling, eller hvad?
Det er altså ret alvorligt, at vi står med et lovforslag, der, som regeringen selv skriver, gør det mindre attraktivt at investere i Danmark.
Så er vi bare nogle, der synes, at det er lidt påfaldende.
Vi har brugt en del af debattiden i dag på at slå fast, at regeringen sådan set er god nok til at sige de rigtige ting.
Skatteministeren gjorde det lige nu.
Han sagde, at vi skal have investeringer, og det skal være attraktivt, og virksomhederne skal være velkomne.
Men når vi bliver konkrete og skal måles på handling, går det den gale vej.
Derfor må det da være rimeligt at aftvinge skatteministeren et svar på, hvor mange investeringer det her vil koste, hvor mange arbejdspladser det vil koste.
Jeg ved godt, at skatteministerens tilgang til virksomhedernes vilkår er, at hvis man synes, at det er urimelige vilkår i Danmark, kan man jo bare forlade landet.
Det er den tilgang, der også afspejles i det her.
Så kan vi ikke komme det noget nærmere end bare at kalde det begrænset?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-05-08:
Det skal være sådan, at alle selskaber i Danmark betaler den skat, de skal.
Det er kun fornuftigt og rimeligt.
Det er kun ret og rimeligt, også over for de virksomheder, der faktisk betaler selskabsskat i Danmark med stolthed.
Hvad angår tiltrækning af udenlandske investeringer, er det som sagt vurderingen, at det her i meget, meget begrænset omfang vil have en påvirkning.
Regeringens samlede økonomiske politik sigter faktisk mod at fremme investeringer.
Det er også derfor, at regeringen er optaget af BRIK-landene og i det hele taget har en politik, der understøtter jobskabelse og dansk eksport.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-05-08:
Tak for ordet.
Skatteministeren sagde i sin indledning, at man mener, at multinationale selskaber skal bidrage mere til samfundet, underforstået at man ikke mener, at de bidrager nok.
Så vil jeg gerne lige henvise til en handlingsplan fra Skatteministeriet fra 2010, altså fra ministerens eget ministerium, nemlig »Handlingsplan for beskatning af multinationale selskaber«, hvoraf det fremgår, at ud af den samlede andel af virksomheder i dag udgør de multinationale selskaber ca. 2,9 pct., men de bidrager med 52,7 pct. af skatteindtægterne.
Altså, lidt under 3 pct. af selskaberne bidrager med over 52 pct. af skatteindtægterne.
Hvor stor skal den procentdel være, før skatteministeren synes, at det er rimeligt?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-05-08:
Hvis man begynder at overveje, hvorvidt det kun er regeringen og Enhedslisten, der har været optaget af, om internationale selskaber, der opererer i Danmark, betaler den skat, de skal, vil jeg stilfærdigt minde om, at også den tidligere regering og min forgænger som skatteminister i den grad markerede behovet for at øge indsatsen på det her område.
Det er rigtigt, at der – heldigvis da – er mange internationale virksomheder i Danmark, som sikrer arbejdspladser, og som også bidrager ved at betale skat.
Det er jeg rigtig glad for, og sådan skal det blive ved med at være.
Men det er da også sådan, at de brodne kar, der er, skal vi have et skarpt øje til også betaler den skat, de rettelig bør betale.
Det mener jeg er en intention, der bredt bør samle Folketinget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-05-08:
Jeg er fuldstændig enig med skatteministeren i, at selskaberne selvfølgelig skal betale den skat, de skal ifølge lovgivningen.
Men hvis man ser på de ikkemultinationale selskaber, er det 47 pct. af dem, der ikke betaler skat i Danmark, mens der blandt de multinationale selskaber er 42 pct., der ikke betaler skat i Danmark, så der er muligvis et større problem blandt de selskaber, der ikke er multinationale, med, at de ikke betaler skat.
Det betyder ikke, at vi ikke skal sætte ind over for det og sørge for, at de betaler deres skat ifølge lovgivningen.
Selvfølgelig skal de gøre det.
Men er det ikke bare en ideologisk kamp, man har taget med ind i Skatteministeriet, når man nu lige pludselig vil til at offentliggøre virksomhedernes skatteoplysninger, uden at det har nogen begrundet effekt, og uden at man egentlig kan argumentere for det?
Det er jo ikke nødvendigvis de multinationale selskaber, der alene er problemet; det kan lige så godt være de andre selskaber, vi skulle kigge på og se, om der skal være nogle kontrolinstanser eller andet.