runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2011-02-10:
Jo tak, men det er jo interessant, at hr. Mogens Jensen nu siger, at han trygt venter på, at udvalget kommer med en udmelding i forhold til momsen, for vi har lige været vidne til, at hr. Mogens Jensen stod og sagde, at vi bare kunne køre nu, og at det hele var klar.
Og jeg forsøger sådan set bare at spørge ind til, om vi så ikke i dag kan få at vide, hvad de her helt klare kriterier er, for dem må hr. Mogens Jensen jo kende, siden vi bare kan køre i dag.
Jeg anfægter ikke noget af det indhold, der ligger der, jeg siger bare, at hvis vi skal få skabt en ordentlig omlægning af mediestøtten, er det også nødt til at ske på et kvalificeret grundlag, og så er vi nødt til at have nogle andre end de mediepolitikere, der sidder her i salen, med til at kvalificere, hvad det er for nogle objektive kriterier, hvad det er for nogle kvalitetskriterier, hvad det er for nogle kriterier, der fremover skal gives mediestøtte efter.
Jeg må også bare anfægte, at man siger, der går et år, for der er altså ikke et år til den 1. oktober 2011 – så skal man i hvert fald have sine skolepenge tilbage, hvis man kan gøre det op til et år.
Så er jeg også nødt til igen at spørge hr. Mogens Jensen om momsen og distributionen: Er det ikke korrekt, at den største forskel mellem de fritstående internetmedier og de trykte aviser er den momsfritagelse, der er for de trykte aviser, og at det jo er gratis at distribuere digitalt, sådan at det vel er der, den store forskel er?
Mogens Jensen (S), 2011-02-10:
Til det der med glitter og glamour, der ikke skal støttes, vil jeg sige, at jeg synes, vi skal vente med det til det næste dagsordenspunkt, hvor vi jo kommer til at høre, hvorfor Venstre så gerne vil give licenskroner til TV3 og Kanal 4, 5 og 6 og alt deres glitter og glamour.
Jeg er jo enig i, at vi selvfølgelig skal definere, hvilke medier der skal have, og hvilke medier der ikke skal have.
Det er der også nogen der skal sætte sig ned og lave en definition af, men vi behøver altså ikke at vente et år på, at det kommer i gang, det kan vi gøre nu og her.
Vi har jo i dag en vurdering af dagbladenes indhold i forhold til samfundsrelevans, kulturstof og samfundsstof, og at der kun må være en vis mængde annoncer osv. osv.
Det indgår i vurderingen af støtten til dagbladene.
Så vi har jo nogle kriterier, som vi allerede kan køre efter, og det vil for mig at se ikke være vanskeligt at få udarbejdet et sæt kriterier.
Det er i hvert fald bedre, at vi kommer i gang med det nu, end at vi skal vente et år.
Dernæst vil jeg sige, at jeg med hensyn til momsfritagelsen er enig i, at vi jo dér er under pres, og vi kommer selvfølgelig til at skulle tage stilling til, hvad vi gør, hvis der bliver harmoniserede momssatser i EU, der gør, at vi ikke kan fastholde en nulmoms – og det tror jeg ikke er godt at gøre – men det overlader jeg fint til udvalget at komme med nogle bud på.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-02-10:
Nu troede jeg sådan set ikke, at man måtte bruge rekvisitter på Folketingets talerstol, for så kunne jeg jo også have taget min iPad med herop for ligesom at symbolisere den digitale udvikling, der har betydet, at vi læser vores aviser elektronisk.
Men nu fremgår det jo, at vi alle sammen er så langsomme i det, og derfor vil jeg blot spørge hr. Mogens Jensen, om forslagsstillerne er sådan fuldstændig afklarede, i forhold til hvad der skal støttes, og hvordan det skal støttes.
For jeg må sige, at fra Venstres side er vi ikke enige i, at alt skal støttes – altså, mode, glamour og glitter skal ikke støttes.
Derfor er der jo også et arbejde i udvalget, som handler om afgrænsningen, altså om at kvalificere det her grundlag og også undgå, at vi kommer ud i en situation, hvor vi får skabt et smagsdommeri, hvor der skal sidde nogen og vurdere, om det enkelte medie nu er støtteberettiget eller ej.
Men vi skal få lavet – ligesom vi har det i dag – nogle objektive kriterier for det.
Så jeg vil blot høre hr. Mogens Jensen, om han så ikke her i dag vil løfte sløret for de her helt konkrete afgrænsninger for, hvordan den fremtidige mediestøtte skal se ud.
Så vil jeg også høre hr. Mogens Jensen, om det ikke er korrekt, at når vi kigger på, hvor der er de mest ulige vilkår mellem de fritstående internetmedier og de trykte aviser i dag, fremgår det, at det i høj grad skyldes momsen henholdsvis nulmomsen, og at det vel derfor er væsentligt, at vi tager Europa-Kommissionens melding fra i dag om at kigge på det forhold med i det arbejde, der ligger fremadrettet.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-02-10:
Det er helt fornøjeligt at være til en debat i Folketingssalen, hvor enigheden er så stor, som den øjensynlig har været i dag, og det er jo rart, at vi er kommet dertil, hvor vi kan blive enige om, at vi faktisk gerne vil sørge for, at der kan blive lavet kvalitetsjournalistik på nettet.
Det er der jo sådan set enighed om i Folketinget.
Spørgsmålet er så hastigheden, og på hvilken baggrund man vil gøre det.
Jeg vil sige, at umiddelbart synes jeg sådan set, det er et glimrende forslag, og havde det ikke været, fordi der er en proces i gang, og at vi kan forstå på kulturministeren, at det vil munde ud i forslag til lovgivning allerede til efteråret, så havde vi da sikkert også kunnet forholde os endnu mere positivt til forslaget og måske ligefrem have stemt for, men vi er faktisk meget tilfredse med den proces, der er i gang.
Jeg forstår godt den utålmodighed, der kan være fra forslagsstillernes side, det er jo en, vi alle kan besidde, og jeg tror, jeg skal være den første til at indrømme, at også Liberal Alliance på en række områder på det politiske felt besidder den samme utålmodighed, som forslagsstillerne viser med det her forslag; vi ønsker også tit, at regeringen skulle gøre nogle ting lidt hurtigere, end det sker, men det kan man jo ikke altid få.
Jeg forstod på Venstres ordfører, fru Ellen Trane Nørby, at man kunne lægge op til, at vi kunne lave en form for fælles beretning, som kunne føre frem mod den lovgivning, der kommer til efteråret.
Og det synes jeg sådan set ville være ganske fint, det vil vi i hvert fald gerne være med til, hvis der er et ønske om at prøve at finde fælles fodslag i Folketinget omkring det her.
Og vi kan jo sådan set lige så godt gøre det, eftersom vi er enige.
Om det så skulle være et lovforslag, der skal komme til april eller til oktober, synes jeg ikke kan være så afgørende.
Lige meget hvad kan ikrafttrædelsestidspunktet jo blive det samme.
Hvis regeringen blev pålagt at lave noget til april, kunne regeringen jo bare komme med et forslag, der sagde, at det skal træde i kraft den 1. juli 2012; det kan man også gøre til oktober, og derfor ender man jo nogenlunde ens, lige meget hvordan og hvorledes det bliver.
Når det er sagt, synes jeg, vi skal glæde os over, at vi kan få større diversitet, vi kan få kvalitet, vi kan sørge for, at der bliver uafhængighed i forhold til den måde, vi støtter på, alt efter hvilke platforme der er, og det er jo sådan set det, der er det afgørende.
Jeg tror ikke, vi har set de værste tider for papiraviserne endnu – det tror jeg ikke engang udgiverne af papiraviser tror – så vi kan jo lige så godt vænne os til det, der bliver fremtiden og indrette os på det, der ikke alene bliver fremtiden, men til dels også er nutiden på en række medier allerede i dag: Avisen.dk, Altinget.dk, 180grader.dk – der findes allerede en række forskellige netmedier, som man kan bruge, og som bringer glimrende historier fuldstændig på lige fod med de mere etablerede medier.
Jørgen Poulsen (RV), 2011-02-10:
Tanken med det her forslag er jo egentlig bare så småt at åbne op for, at mediestøtten også kan gives til internetmedier, til kritisk journalistik og til dagblade, som ønsker at flytte til en digital distribution.
Hele formålet med at støtte medier er jo at støtte den nytteværdi, som medierne skønnes at have i samfundet i form af almindelig folkeoplysning, i form af udvikling af den demokratiske debat og i form af kritisk undersøgende journalistik.
Der er jo ingen tvivl om, at dagbladene har spillet og fortsat også spiller en nøglerolle, men verden har ændret sig, og det trykte ord, den kritisk undersøgende journalistik er jo ikke længere bare forbeholdt dagbladenes papirudgaver.
Vi har jo set, hvordan f.eks. mobiltelefoner og internet spiller en stadig stigende rolle som leverandører af både nyheder og den demokratiske dialog.
Vi har også set, hvordan fritstående internetmedier ikke mindst lokalt i stigende grad har overtaget rollen som samfundets vagthund.
Men det afspejles ikke i de støtteordninger, vi har i dag.
Faktisk er det sådan, at undersøgende journalistik slet ikke er et af de kriterier, der indgår for at få støtte, og det vil vi meget, meget gerne ændre på med det her forslag.
Vi synes, det er vigtigt, at det er utrolig vigtigt, at aviserne overlever, men vi synes også, det er vigtigt, at de mange netaviser, som uden at få en øre i støtte, de mange netaviser, som går frem i disse år, og som mere og mere overtager den rolle, som dagbladene har og har haft, også får støtte.
De kan jo ikke overleve på ingenting.
Hvis de skal fastholde den kvalitet, er det nødvendigt, at vi også bruger støtten til at hjælpe dem og holde dem til, så de kan opretholde den høje kvalitet.
Så vi forstår fuldstændig den situation, som dagbladene befinder sig i.
Vi forstår fuldstændig, at ministeren viger tilbage for at rokke alt for meget med båden.
Det skal man ikke i den situation.
Hvis det nu er det bedste at sende det i udvalg og kommissioner, så begynder det bedste at stå i vejen for det gode, og det er virkelig noget, som er udredt og udredt.
Vi kan gå i gang nu med det her meget sparsomme forslag, og jeg er selvfølgelig glad for, at alle synes, at det er indholdet, som tæller, at vi er mere interesseret i indholdet, end vi er i papiret, altså i formen.
Altså, vi er mere interesseret i journalistikken end i papiret.
Så jeg håber virkelig, at det kan sættes i gang, uden at de udredninger varer alt for længe.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-02-10:
Vi må være blevet et stort parti, siden vi kommer til allerede.
Jeg undskylder, at jeg var lidt lang tid om at komme herop.
Jeg er fuldstændig enig i mange af de hensigter, der har ligget hos de forrige ordførere, og også i forslagsstillernes intentioner med forslaget.
For det er selvfølgelig vigtigt, at vi hele tiden følger med tiden, og at vi får moderniseret vores mediestøtte.
Helt grundlæggende skærer det jo i mit borgerlige hjerte at give offentlig støtte til en hel masse ting, men her må vi sige, at hvis ikke vi gør det, får vi ikke en ordentlig presse i Danmark, og det er vigtigt for vores samfund.
Det er ikke kun vigtigt for os, der sidder herinde; det er også vigtigt for den demokratiske debat og for samfundet som helhed.
Så mediestøtten er vigtig, og det er selvfølgelig vigtigt, at den bliver moderniseret og givet hensigtsmæssigt.
Derfor synes jeg også, at det er rigtig fornuftigt, at der er blevet nedsat et udvalg, som ser tingene i sammenhæng.
Og jeg kan ikke rigtig se, at der er nogen grund til, at vi skal forhaste de her beslutninger og fremrykke det ½ år, hvis det overhovedet kan nå at blive så meget, man kan fremrykke det, i forhold til det udvalg, som barsler med noget omkring den 1. oktober.
Vi kan jo ikke selv trykke pengene, selv om vi gerne ville, og derfor er vi nødt til, som ministeren også sagde, at finde nogle penge et andet sted, og det vil blive inde for den samme ramme.
Det vil sige, at der vil være nogle medier, som vil skulle have mindre, hvis der er nogle andre, der skal have mere.
Og derfor er det rigtigt at afvente det her udvalgs arbejde, og det gør vi med sindsro.
Per Clausen (EL), 2011-02-10:
Men det, der så er pointen, er, at for at undgå, at der kan blive fortolkningsstridigheder om, hvorvidt planlægningen er i overensstemmelse med reglerne, vil hr. Dohrmann afskaffe planlægningen.
Han vil fjerne kommunernes mulighed for at beslutte sig for, hvor man vil sikre at der er plads til, at der kan bo flere mennesker.
Han vil fjerne kommunernes mulighed for at tage stilling til, hvor erhverv skal udvikle sig.
Alt det vil han overlade fuldstændig til de frie markedskræfter, for så er vi nemlig dejligt fri for, at der kan opstå fortolkningsstrid.
Det har hr. Jørn Dohrmann jo ret i, så opstår der ikke fortolkningsstrid, men hvordan kan det være at styrke kommunernes mulighed for selv at bestemme deres udvikling?
Det kan jeg ikke forstå.
Nick Hækkerup (S), 2011-02-10:
Ønsket om at lette hverdagen for de små selvstændigt erhvervsdrivende og gøre mulighederne for at drive virksomhed i Danmark bedre deler vi jo til fulde.
Der er ingen tvivl om, at punktafgifterne er et af de elementer, som har betydning her.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens holdning til at se på omfanget af skatteudgifterne og effekten af dem; altså at man i forbindelse med finansloven f.eks. lavede en årlig opgørelse af, hvad det egentlig er for nogle skatteudgifter vi har, og om de samfundsmæssige ressourcer kunne anvendes bedre.
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-02-10:
Det var det allerførste, jeg sagde.
For Det Radikale Venstre er det en selvfølge, at man hele tiden løbende skal vurdere de enkelte punktafgifter med henblik på at gøre dem så fornuftige som muligt, så meget i overensstemmelse med deres formål som muligt.
Det er da en selvfølge, det er skatteministerens arbejde, og det er Skatteudvalget her i Folketinget, der skal arbejde med sådan noget.
Men jeg kan altså ikke begejstres over eller tilslutte mig et forslag, der bare ud i det blå siger, at nu skal vi gennemanalysere tingene og så komme med nogle forslag i den her samling.
Det er opgaven for stor til.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-02-10:
Så kunne man jo også have læst bemærkningerne og set, at der bl.a. er nogle henvisninger, så man kan gå ind og følge det via internettet og den slags; der kan man også finde noget omkring baggrunden, for der er henvist til i en konkret tv-udsendelse, som de fleste partiers skatteordførere medvirkede i – måske ikke Det Radikale Venstres ordfører, det skal jeg ikke kunne sige; jeg beklager på DR’s vegne, hvis det er tilfældet.
Men så prøver jeg at spørge igen.
Nu har jeg, om ikke andet mundtligt, gjort rede for, hvad der er hensigten med det forslag, som vi har fremsat, og derfor håbede jeg sådan set på at få et svar fra hr. Niels Helveg Petersen i stedet for bare en fortsat opfølgning på det polemiske plan.
Har Det Radikale Venstre en indholdsmæssig bekymring for små selvstændige erhvervsdrivende, som bliver overbebyrdet med et unødigt bureaukrati, fordi man har et meget, meget kompliceret punktafgiftssystem?
Er det nu en sag, der optager Det Radikale Venstre, eller er det ikke en sag, der optager Det Radikale Venstre?
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-02-10:
Det var ikke tid, jeg manglede, det var, at forslaget ikke inspirerede til det.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-02-10:
Det kan godt være, at hr. Niels Helveg Petersen stadig tror, han er i Ungdomsparlamentet, når han ser ud over forsamlingen, men jeg er nødt til at sige, at jeg er utrolig skuffet over, at Det Radikale Venstre, som i gamle dage var et parti, som var interesseret i forholdene for små selvstændige erhvervsdrivende, nu kun kan præstere en ordførertale, som dybest set handler om sådan lidt politisk fnidderfnadder, og i virkeligheden ikke forholder sig til den generelle problematik, som vi prøver at tage op, nemlig at der er et utrolig stort bureaukrati, som mange selvstændige må kæmpe med, og som gør, at nogle knækker halsen på at være selvstændige og derfor giver op.
Vi har brug for, at flere har lyst til at have egen virksomhed og ikke færre.
Jeg havde forventet, at det lå Det Radikale Venstre lidt mere på sinde, end at man bare sådan slog over i den almindelige politiske polemik.
Men det var der åbenbart ikke plads til, når man kun havde 5 minutter.
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-02-10:
Det Radikale Venstre er som en selvfølge tilhænger af, at der løbende skal ske en vurdering af de mange elementer i vores skattesystem, herunder også punktafgifterne, og jeg opfatter det som en fuldstændig central og vigtig del af den til enhver tid siddende skatteministers arbejde at sørge for, at punktafgiftssystemet fungerer så godt som muligt i forhold til det formål, der er sat op.
Jeg vil tillade mig at citere forslaget til folketingsbeslutning, det tager ikke ret lang tid: »Folketinget pålægger regeringen inden udgangen af indeværende folketingssamling at gennemanalysere punktafgiftssystemet og fremsætte lovforslag til forenkling af samme.« Jeg må sige helt ærligt, at det forekommer mig – og jeg har rodet i min hukommelse – at det er det tyndeste beslutningsforslag, jeg har været ordfører på.
Der er ingen antydning af, hvad det er, der skal analyseres.
Skal man have flere penge ind, færre penge ind?
Eller hvordan skal det ske?
Hvad er det, der er formålet med revisionen af punktafgiftssystemet?
Ingen antydning af et politisk standpunkt her andet end at man skal gennemanalysere og så komme med nogle lovforslag, men hvad de skal gå ud på, har man ikke gjort sig ulejlighed med at antyde.
Når jeg kommer til at tænke på det, er det, fordi jeg her i den forløbne uge deltog i Ungdomsparlamentet.
Jeg var formand for Skatteudvalget her i Folketinget, som behandlede de forslag vedrørende skatter og afgifter, som de unge mennesker i 8. klasse landet over har siddet og fremsat, er blevet enige om i deres klasser og så har udformet og sendt ind.
Jeg kan rolig sige, at der ikke var et af de forslag, vi behandlede, som var så tyndbenet som det her.
Det, der sker i Ungdomsparlamentet, er, at først forbereder 8. klasserne nogle forslag, så bliver nogle af dem udvalgt til at blive fremsendt til Ungdomsparlamentet, hvor de unge mennesker sidder i udvalg og bestemmer, hvilke af de forslag vi nu behandler, f.eks. på skatteområdet, der skal gå videre ned til behandling i plenum.
Jeg kan garantere for, at dette beslutningsforslag aldrig var kommet igennem første sortering eller anden eller tredje sortering i Ungdomsparlamentet, for de unge mennesker gjorde sig umage med at analysere og gennemtænke og argumentere, og det er der jo ikke antydning af i det her beslutningsforslag.
Det giver mig derfor også anledning til at sige, at Det Radikale Venstre ikke kan støtte forslaget.
Det er simpelt hen for tyndt.
Tage Leegaard (KF), 2011-02-10:
Vores skatteordfører, hr. Mike Legarth, kan ikke være til stede i dag, derfor skal jeg på hans vegne tilkendegive følgende:
Punktafgifterne bidrager med et væsentligt beløb til finansiering af statens udgifter.
Vi Konservative er enige i, at det er et kompliceret lovområde, der har udviklet sig igennem mange år på grund af forskellige forudsætninger, og det er vores opfattelse, at afgifterne i dag ikke opleves sammenhængende og logisk opbyggede.
Det er på sin plads med en forenkling og modernisering, og det kan kun ske på basis af en velovervejet analyse af de enkelte punktafgifter, så statens fremtidige indtægter sikres og vi undgår utilsigtede konsekvenser af ny lovgivning.
Hastværk kan nemt blive lastværk.
Det betyder, at den forenkling og modernisering ikke kan ske på en gang, men må gennemføres over en periode.
Og Liberal Alliance er også i denne sammenhæng bagud i forhold til De Konservative og regeringen, som allerede er i gang med det forberedende arbejde med en forenkling af loven.
Skatteministeren vil ved begyndelsen af næste folketingssamling fremsætte forslag til ændring af øl- og vinafgiftsloven, chokoladeafgiftsloven og stempelafgiftloven.
Punktafgiftssystemet bidrager med 85 mia. kr. om året.
Samtidig er systemet adfærdsregulerende, da det overvejende beskatter forbrug af varer og ressourcer, som skader miljø, klima og sundhed.
Afgiftssystemet fungerer generelt fornuftigt, og det administreres uden uforholdsmæssigt store byrder for de berørte virksomheder, derfor kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte beslutningsforslaget.
Jesper Petersen (SF), 2011-02-10:
Det er ikke så tit, det sker, at SF sådan principielt støtter noget, der kommer fra Liberal Alliance, og derfor synes jeg også, det er værd at bemærke, når det faktisk sker.
Og det synes jeg at det gør i den her sag, for det er da værd at tage op til overvejelse, hvordan i dette tilfælde punktafgifterne er indrettet.
Der har været mange eksempler fremme på nogle underlige punktafgifter.
Ligeså med forskellige andre regler, ordninger, skatter og støtteordninger: Man bør tage dem op til overvejelse med mellemrum – og punktafgifterne er naturligvis et andet godt eksempel.
I forhold til nogle af de andre indlæg, der har været, vil jeg sige, at vi har en anden, efterhånden sjælden enighed med partiet Venstre om, at det er fornuftigt med selve ideen om punktafgifter, der kan påvirke forskellige former for adfærd, kan påvirke sundheden, kan påvirke miljøet.
Og det er bedre at have den form for skatter end skatter på indkomst.
Men det er absolut berettiget med et serviceeftersyn.
Punktafgifterne er helt klart ikke indrettet hensigtsmæssigt.
Der er mange historiske grunde til, at afgifterne er, som de er.
I forbindelse med skattereformen havde vi også nogle eksempler fremme, hvor det f.eks. for forskellige forbrugsvarers vedkommende er klassifikationen af varen og ikke f.eks. indholdet af sukker, man regulerer efter.
Køber man chokoladeis, er der afgift på den is; køber man chokolademousse, er der ingen afgift, for det er jo ikke is.
Køber man en sodavandsis, er der afgifter; det er der ikke på slushice; der er det på softice, men ikke på milkshake – altså varer, der ligner hinanden i meget stor grad, men hvor afgiftsberegningen er helt forskellig.
Der er det klart en god idé at få afgifter, der er mere indrettet på indholdet af sukker, fordi det er det, vi vil regulere forbruget af af sundhedsmæssige årsager.
Så der er ingen tvivl om, at det er nødvendigt at gennemgå punktafgifterne.
Nærmest alle skatteordførerne har vel også sagt det for åben skærm i DR's program, og derfor støtter vi principielt formålet med forslaget.
Men den del af forslaget, der sådan handler om, at det skal foregå i indeværende samling, er dog en smule urealistisk, vil jeg godt tillade mig at sige.
Det er der jo meget af Liberal Alliances politik der er, men her synes jeg bare vi skal sige: Fint, flaget er hejst, Skatteministeriet er gået i gang med en redegørelse, og vi bidrager meget gerne til at se på, om man kan gøre det mere fornuftigt, i forhold til hvordan det er nu.
Men jeg tror ikke på, at vi på en seriøs måde når at få omlagt omkring 10 pct. af skatteindtægterne, inden den nuværende folketingssamling er overstået.
Det er fint med ambitioner, men lad os så også holde realitetssansen på plads.
Bare diskussionerne om fedtskatten har taget mange måneder, og det vil det selvfølgelig også gøre, hvis man skal lave sådan en grundig omlægning.
Så vi vil ikke kunne stemme for det, som det ligger nu, hvis det bliver bragt til afstemning, men det rent principielle i at forenkle og evaluere punktafgiftssystemet er SF sådan set tilhænger af.
Mikkel Dencker (DF), 2011-02-10:
Jeg kvitterer for, at vi da på et enkelt punkt i hvert fald er enige om noget skattepolitisk, så det er jo positivt nok for det fremtidige samarbejde.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-02-10:
Jeg skal bare oplyse hr. Mikkel Dencker om, at det altid er nemmere at forenkle end at bureaukratisere.
Det er bare en kommentar til det sidste.
Ellers vil jeg takke for den indholdsmæssige opbakning.