Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-02-09:
Jeg vil gerne tage mit udgangspunkt i den konference, der blev holdt i London i sidste uge, nemlig donorkonferencen om Syrien, hvor jeg på vegne af Danmark gav et tilsagn om 100 millioner dollars, 688 mio. kr., til ofrene for krisen i og omkring Syrien.
Det er penge, der skal gå til humanitær bistand, stabilisering og udvikling af Syrien og til EU's facilitet i Tyrkiet.
Det er ud fra en tanke om, at vi jo hjælper flest og bedst ved at hjælpe i nærområderne.
Det er også derfor, at Danmark sidste år var i topfem over donorer til ofrene for Syrienskrisen.
Vi er et af de få lande, der lever op til FN's målsætning om udviklingsbistand, ligesom vi er blandt de lande i verden, der flittigst stiller op, når der kaldes på internationale styrker til verdens brændpunkter.
Jeg nævner det her, fordi det står lidt i kontrast til det billede, som nogle søger at tegne af Danmark, som er et falsk billede, for Danmark er et land, der løfter og tager ansvar og mere til.
Vi modtager også selv mange flygtninge, men vi kan jo ikke åbne døren for alle, lige så lidt som vi kan vende ryggen til, når verden står i brand, med en tro på, at det hele bare går os forbi.
Derfor skal vi have antallet af asylansøgere ned.
Det er derfor, regeringen fører en konsekvent udlændingepolitik.
Derfor skal vi gøre det billigere at håndtere flygtninge.
Det er bl.a. derfor, vi har indført en integrationsydelse.
I 2020 – altså om få år – betyder integrationsydelsen, at regningen bliver 2 mia. kr. lavere, end den ville være blevet, hvis man havde fortsat det system, som vi overtog.
Det er også derfor, at vi skal have langt flere flygtninge væk fra offentlig forsørgelse og ud i job.
Det er regeringens højeste prioritet her og nu.
Det skal vi gøre, for at flygtningekrisen ikke kommer til at udgøre et permanent problem for vores samfund, for vores økonomi, for vores værdier og for vores tryghed.
Vi står i en ekstraordinær situation, der kræver ekstraordinære løsninger.
I dag er det kun tre ud af ti flygtninge, der er i arbejde efter 3 år i Danmark.
Det skal vi gøre meget bedre.
Det er en bunden opgave.
Derfor vil vi gerne gøre op med den myte, at man ikke kan få et job, hvis man ikke taler dansk.
Det er en myte, der ikke holder.
Der er i tusindvis af østeuropæere, der arbejder i Danmark uden at have danskkundskaber.
Der findes job, som man kan bestride uden at kunne dansk.
I virkeligheden kan det måske være omvendt: at svaret på manglende danskkundskaber bl.a. er at få et arbejde.
Der er også behov for at gøre det lettere for virksomhederne at ansætte flygtninge.
I dag er det mere end almindelig administrativt tungt.
Og vi skal finde løsninger, der gør, at også flygtninge med få kompetencer kan komme i job med det samme.
Det og mere til vil regeringen tage op i trepartsforhandlinger med lønmodtagerne og arbejdsgiverne og i drøftelser med kommunerne.
Vi har jo i Danmark en lang tradition for, at lønmodtagere, arbejdsgivere og Christiansborg sammen indgår trepartsaftaler om væsentlige samfundsspørgsmål.
Det er en god tradition.
Den vil regeringen forsøge at genskabe.
Samtidig vil regeringen aftale konkrete tiltag med kommunerne, så de meget store opgaver, kommunerne står med, kan løses billigere og mere effektivt.
Vi starter forhandlinger i begge spor, trepartsdrøftelser med arbejdsmarkedets parter og topartsdrøftelser med kommunerne, med et fælles sættemøde på torsdag.
Det er også hensigten, at aftalerne indgås så betids, at vi kan vedtage følgelovgivning her i Folketinget inden sommerferien.