runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2009-12-11:
Man siger jo, at politik er det muliges kunst, og derfor vil jeg indskrænke mit spørgsmål til den del, der vedrører kvierne.
For med hensyn til ordførerens udsagn om økonomi er det jo rigtigt, at vi hele tiden er nødt til at tage hensyn til, hvordan økonomien er; det er også nødt til at indgå.
Men jeg vil gerne spørge ordføreren, også under hensyn til økonomien, som vil være meget lidt belastet ved at sætte kvierne på græs: Er det ikke De Konservatives opfattelse, at det dyrevelfærdsmæssigt er rigtig godt at få kvierne på græs, og er det ikke også De Konservatives opfattelse, at det vil kunne gøres for et meget lille merbeløb for mælkeproducenten?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-11:
Redegørelsen er meget klar på det punkt.
Redegørelsen konkluderer ud fra også en retlig vurdering, at de 31 personer ikke havde krigsfangestatus.
Frank Aaen (EL), 2009-12-11:
Ministeren må jo kunne svare helt præcist, når der nu også er kommet dokumenter frem fra forsvaret selv, fra forsvarets auditører, altså jurister, hvor det klokkeklart slås fast, at når der tages fanger under kamphandlinger, er disse at betragte som krigsfanger.
Og når vi ved, at Danmark under kamphandlinger tog fanger, er ministeren så ikke enig i, at de var krigsfanger?
Og hvis ikke, hvad begrunder så, at nogle, der bliver taget til fange under kamphandlinger, ikke skulle være krigsfanger?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-11:
Jeg kan henholde mig til de hundredvis af svar, der er givet af forsvarsministeren, af udenrigsministeren og af statsministeren i den her sag.
Jeg kan også henvise til redegørelsen, som jeg står med her fra 13. december 2006, som jo kommer ind på de spørgsmål, som hr. Frank Aaen nævner, og hvor man slå fast, hvad der er op og ned i den her sag.
Frank Aaen (EL), 2009-12-11:
Det lød, som om ministeren i sin første besvarelse ikke ville gå ind i detaljer i sagen – som ministeren sagde – fordi det henhører under andre ministre.
Så må jeg bare sige, at de væsentligste spørgsmål, som ministeren også har brugt en del tid på, nemlig om der var tale om, at Danmark tog krigsfanger, og om Danmark overholdt internationale konventioner, herunder den europæiske menneskerettighedskonvention, jo præcis ligger under ministerens ansvar.
Derfor vil jeg gerne stille det spørgsmål til ministeren: Står regeringen fast på – også efter de dokumenter, der er kommet frem efter redegørelsen fra regeringen – at Danmark ikke har taget krigsfanger?
Bente Dahl (RV), 2009-12-11:
Nu spurgte jeg jo om overvejelserne, altså hvorfor årstallet ikke er 2015.
Det er jo her, regeringen vil have økonomisk balance, i hvert fald ifølge regeringens egne udtalelser.
Men jeg kan forstå på ministeren, at ministeren håber på bedre økonomi, og så vil jeg jo gerne høre, hvad det er underbygget med, for i regeringssammenhæng er det jo ikke nok at håbe på en bedre økonomi.
Man må jo forvente mere af en regering end et håb, så hvad bygger ministeren det på?
Mit andet spørgsmål er det samme, som jeg stillede til Venstres ordfører, nemlig hvordan ministeren ser på landbrugets mulighed for at tjene penge efter de 4 år.
Hvad bygger ministeren det på?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-11:
Der skal ikke herske tvivl om, at min intention er præcis den samme som hr. Kristen Touborgs: bedst mulig og mest mulig dyrevelfærd.
Men man skal bare passe på, at man ikke holder fanen så højt, at man ikke kan nå jorden med sine ben.
Det nytter jo ikke noget, at vi stiller så skrappe, restriktive krav, at vi ikke har nogen landmænd tilbage, som kan sørge for, at vi har ordentlig dyrevelfærd i det danske samfund i forhold til andre samfund, i forhold til den produktion, det medfører.
Vi har en god dyrevelfærd i Danmark sammenlignet med snart sagt alle andre lande.
Så regeringens udgangspunkt står vi fast på: Vi fraviger udvalgets indstilling på det her område og følger udvalget på de fleste andre områder, fordi vi vil have bedre dyrevelfærd.
Men på det her punkt har vi efter meget nøje overvejelse besluttet os for ikke at følge udvalgets indstilling.
Kristen Touborg (SF), 2009-12-11:
Nu kan det jo godt undre lidt, at man ellers gør meget ud af at sige, at man har fulgt arbejdsgruppens indstillinger.
Og så er der lige det her sted, hvor arbejdsgruppens flertal peger på, at det vil være rigtig godt, hvis kvierne kom på græs.
Der følger man det så ikke.
Det er klart, at det er ministerens ret, og det skal jeg aldrig sætte spørgsmålstegn ved.
Men jeg havde håbet, at ministeren ville være lidt mere åben over for det her.
Der er vel ikke andet at sige til det, end at vi jo under udvalgsarbejdet må se, om der ikke skulle være så meget opmærksomhed om dyrevelfærd, at vi kan finde et flertal, der kan tvinge ministeren til at gå det skridt, også under hensyn til, at det rent faktisk har en langsigtet virkning, nemlig at når kvierne kommer på græs, giver det stærkere køer og dermed færre taberkøer, og dermed kunne vi få den mængde af køer, der ender på destruktionen, bragt væsentligt ned.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-11:
Nu er det en sag, som vi har undersøgt nøje, og som jeg har brugt meget tid på selv, så det er tilfældigvis en sag, jeg ved meget om.
Min vurdering er, at de meromkostninger, der er ved at sætte kvier på græs, ikke står mål med det, som erhvervet vil få i forbindelse med et sådant krav.
Det gør de ikke.
Det vil måske være det, der vælter læsset for landmændene, og det er vi ikke interesserede i.
Vi vil have mest mulig dyrevelfærd, og det, som vi lægger frem nu her, er epokegørende forstået på den måde, at vi ikke har stillet så skrappe krav før.
Og det gør vi vel vidende, at det vil være en økonomisk belastning for erhvervet, men vi gør det altså af hensyn til dyrene.
Det sidste læs her vil vi ikke være med til at vælte af hensyn til, at vi også godt vil have landmænd fremover i Danmark.
Kristen Touborg (SF), 2009-12-11:
Ministeren sagde i sin tale, at det at få kvier på græs er en stor økonomisk byrde.
Men jeg tror måske ikke, at ministeren har sat sig tilstrækkeligt ind i, hvad omkostningerne er ved at sætte kvier på græs.
Når man ellers i forslaget lægger meget op til, at der skal være en balance mellem udgifterne og så de forbedringer af dyrevelfærd, der er, så synes jeg, at ministeren går helt skævt i byen ved at komme med et forslag, der går ud på, at kvierne gerne må være i stald på livstid.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-11:
Jamen regeringen har taget initiativ til et væld af tiltag for at sætte skub i dansk økonomi.
Vi taler skattelettelser fra den 1. januar – markante skattelettelser for langt de fleste danskere – frigivelse af SP'en, lave renter og flere anlægsinvesteringer, som betyder, at vi pumper mange penge ud i den offentlige økonomi.
Vi er et af de samfund i hele verden, som fører den mest ekspansive finanspolitik i år og næste år.
Det gør vi for at sætte skub i økonomien, og det gør vi også, for at der kommer i gang i hjulene, og det vil i sidste ende også have betydning for landmændene.
Hvorfor tror vi på, at man vil tjene penge fra 2014?
Vi tror, der kommer så meget gang i dansk økonomi, at det vil have afsmittende virkning på alle erhverv, altså også landbrugserhvervet.
Helle Sjelle (KF), 2009-12-11:
Lovforslaget fra justitsministeren er et rigtig godt og afbalanceret forslag.
Det er vi Konservative glade for, bl.a. fordi vi jo i længere tid end de fleste partier har været varme fortalere for, at husdyr skal behandles anstændigt og leve uden smerte.
Det var faktisk en konservativ justitsminister, der fik vedtaget Danmarks første dyreværnslov.
Forslaget bygger på anbefalinger fra et udvalg under Justitsministeriet, som har bestået af embedsmænd såvel som repræsentanter for dyreværnsorganisationer og landbruget.
Begge dele er jo vigtige.
Lovforslaget indeholder flere forskellige bestemmelser, der har det til fælles, at de vil forbedre kvægs velfærd.
Lad mig blot give nogle eksempler: Totalarealet pr. ko forhøjes, så hver ko får bedre plads.
Bindestalde forbydes, og det kommer til at betyde, at det ikke længere vil være tilladt at binde køer fast i stalden.
Gulvene i staldene skal være mere skridsikre, så vi undgår, at køer falder og kommer alvorligt til skade.
Endelig vil forslaget også medføre, at politiet får mulighed for at påbyde landmænd at rette op på forhold, der strider imod loven.
Efterkommes dette ikke, kan straffen blive indtil 4 måneders ubetinget fængsel.
På den måde kan vi sikre os, at den nye lov også bliver overholdt.
På den anden side er vi som ansvarlige politikere – og det er der jo altså faktisk nogle af os der er; nogle af os tilhører nogle partier, som faktisk er vant til at tage ansvar – også nødt til at tage hensyn til den enkelte landmands økonomi.
Vi skal ikke vedtage en lovgivning, der vil tvinge nogen til at dreje nøglen om.
Det er der ikke nogen af os der har glæde af.
Mange landmænd er som følge af den nuværende krise presset økonomisk, og det må vi også tage et væsentligt hensyn til.
Derfor synes vi, det er i orden, at loven først for alvor træder i kraft for etablerede bedrifter i 2014.
De bestemmelser i loven, som det vil være dyrest at leve op til for den enkelte landmand, træder endda først i kraft endnu senere.
Til den tid er vores krise forhåbentlig overstået, og så vil der også være råd til at behandle køer som ægte velfærdskøer.
Til slut vil jeg blot slå fast, at vi Konservative støtter forslaget, fordi det vil sikre køerne bedre vilkår, samtidig med at det også tager hensyn til den enkelte landmands muligheder for at overleve økonomisk.
Der er således tale om en sund balance i forslaget, og det synes vi er godt.
Kristen Touborg (SF), 2009-12-11:
Jeg har ikke på noget tidspunkt påstået, at det ville være billigere at have køerne på græs om sommeren.
Jeg har ikke bestridt, at der er ekstra omkostninger ved det.
Det er bl.a. ud fra, at når så mange producenter vælger det, har det formodentlig noget med det at gøre.
Det har også noget at gøre med teknologien.
Hvis man har malkerobot, er der visse ting, der skal være styr på.
Men jeg vil godt sige, og det fremgår jo også af høringssvar, at man forventer, at i løbet af forholdsvis få år vil de problemer, der er ved at have malkekøerne ude på græs, være løst.
Jeg synes jo så med de meget lange overgangsordninger, overgangsfaser, der er i lovforslaget her, at man ligesom kan sikre, at den del nok vil kunne hænge sammen.
Og jeg må lige sige, at det er rigtigt, at der skal være mulighed for skygge, men det kan jo skabes på så mange måder.
Flemming Møller (V), 2009-12-11:
Nu har der i længere tid været meget dårlige forhold, og når det så bliver kombineret med dårlige finansieringsmuligheder og en pludselig lav værdi af de værdier, man i øvrigt har i landbruget, altså at jordværdierne falder, så bliver det meget vanskeligt at få finansieret det midlertidige underskud.
Men man må forvente, at der igen kommer økonomi i landbruget.
Sådan har det været hver gang hidtil.
Bente Dahl (RV), 2009-12-11:
Jo tak for det.
Så vil jeg gerne høre ordførerens mening om landbrugets mulighed for at tjene penge efter de her 4 år.
Flemming Møller (V), 2009-12-11:
Jeg henviste til de finansieringsmuligheder, der generelt er i samfundet.
Det er da rigtigt, at det kan være vanskeligt at få finansieret den slags ting i det hele taget, fordi der jo ikke er nogen umiddelbar produktionsforbedring i det.
Derfor er det ikke sikkert, at finansieringsinstitutterne vil se med så milde øjne på den investering.
Men det, jeg hentyder til, er jo, at forholdene for at få ting finansieret i øjeblikket er helt specielt kritiske.
Det tror jeg at man er klar over i alle grene af erhvervslivet, og det er det, der ligger til grund.
Bente Dahl (RV), 2009-12-11:
Tak for det.
Ordføreren nævner i sin tale, at der mangler 14 mia. kr. til finansiering af det her lovforslag.
Ordføreren nævner også, at efter 4 år er de normale finansieringsmuligheder til stede igen.
Jeg vil gerne have ordføreren til at uddybe den formodning, at der efter 4 år vil være normale finansieringsmuligheder.
Dels vil jeg gerne høre, hvad normale finansieringsmuligheder er, dels vil jeg gerne høre, hvad ordføreren bygger den formodning med de 4 år på.
René Christensen (DF), 2009-12-11:
Det her lovforslag har til hensigt at forbedre dyrevelfærden for malkekvæg og deres kalve.
En række fagpersoner har i en arbejdsgruppe under Justitsministeriet i en længere periode arbejdet på en rapport, hvori de kommer med en række anbefalinger om hold af malkekvæg.
Anbefalingerne har mundet ud i dette lovforslag, og i Dansk Folkeparti mener vi, at forslaget helt overordnet er en klar forbedring af dyrevelfærden for kvæg.
Vi har desuden noteret os, at dette lovforslag stort set er identisk med arbejdsgruppens anbefalinger.
Lovforslaget betyder bl.a., at bindestalde forbydes.
Dyrene står bundet her hele dagen, men også kvæg har behov for hvile og for at kunne bevæge sig.
Jeg må dog sige, at udfasningen på netop det her område ser ud til at være meget lang.
Jeg er godt klar over, at det er et mindre antal dyr, det drejer sig om, men det er dog stadig væk 15 pct., så det er noget, vi skal kigge på i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Dyrenes naturlige bevægelser i en lang række forskellige situationer skal understøttes og tilgodeses.
Der skal være sengebåse nok til, at alle dyr har mulighed for at lægge sig til enhver tid.
Vi mener, at lovforslaget flugter med denne opfattelse.
Det er vigtigt, at køerne har de bedst mulige forhold.
Den foreslåede overgangsperiode for implementeringen af lovforslagets minimumskrav er bl.a. differentieret efter, hvornår de pågældende stalde er taget i brug.
De landmænd, som har været i god tro og har indrettet deres stalde efter gældende regler, skal også have en rimelig tid til at kunne indrette deres nye stalde efter de nye regler.
Årsagen er, at det rent økonomisk ville være en alt for stor byrde at pålægge erhvervet netop nu.
Vi har et erhverv, som er meget presset netop nu.
Det foreslås endvidere, at der stilles krav til de fysiske rammer, der er for malkekvæg, herunder totalareal pr. ko, gangarealer, gulve, skridsikkerhed, indretning af sengebåsestalde, sygebokse og meget mere, hvilket vi alt sammen synes er tiltag i den rigtige retning.
Med de her bemærkninger ser vi frem til udvalgsarbejdet.
Flemming Møller (V), 2009-12-11:
Nu bliver der henvist til min faglige baggrund.
Jeg vil klart indrømme, at græsning er en god ting; det er godt for køerne at komme på græs.
Men når jeg hentyder til de økonomiske forhold, er det, fordi jeg mere betragter det som et spørgsmål om, hvor langt vi kan komme med den økonomi, der er til rådighed, og hvor meget velfærd vi kan få for de omkostninger, det kræver.
Og der er det helt indlysende, at vi med den velfærd, vi kan få i de 200 dage frem for de 150 dage, altså den tid, dyrene er på stald, når langt mere velfærd inden for de økonomiske muligheder.
Så derfor er det taget ud.
Kristen Touborg (SF), 2009-12-11:
Det undrer mig en smule, når man kender ordførerens faglige baggrund, at det alligevel er sådan, at ordføreren siger, at de dyrevelfærdsmæssige forbedringer ikke står mål med de økonomiske konsekvenser.
Det må vel være til at overse at drive kvierne på græs engang omkring den 1. maj og tage dem ind igen i oktober.
Det skulle vel ikke sådan økonomisk eller arbejdsmæssigt være det helt voldsomme problem, og når det så indebærer, at dyrene bliver meget stærkere og man dermed undgår, at de bliver taberkøer i fremtiden, så undrer det mig altså en del, at Venstre ikke går ind for det flertals indstilling.
Flemming Møller (V), 2009-12-11:
Ud over det, arbejdsgruppen har leveret, har lovforslaget også været i høring.
Kristen Touborg (SF), 2009-12-11:
Ordføreren anfører, at der er et stort flertal i arbejdsgruppen, der anbefaler, at der ikke skal være et krav om, at køerne skal på græs, og det er så argumentationen for, at krav om græsning ikke indgår i lovforslaget.
Så vidt jeg kan læse mig til, er der et flertal, der anbefaler, at kvier skal på græs.
Hvad er så Venstres begrundelse for, at man ikke følger det der?
Line Barfod (EL), 2009-12-11:
Det, der bare er min faste overbevisning, er, at der heldigvis slet ikke er samme mulighed for at udbrede den form for kriminalitet i Danmark.
Det er rigtigt, at det er der i dag, men jeg tror altså, der er grænser for, hvor stort det marked er i Danmark, hvorimod vi har set, at markedet for salg af hash er meget stort og findes ude i nogle helt andre kredse, end hvor man finder de andre typer meget alvorlig kriminalitet.
Det, der altså er erfaringen fra de lande, der har et kontrolleret salg af hash, hvor det er staten, der kontrollerer det, ligesom det er staten, der kontrollerer salget af alkohol i Danmark – i stedet for at det er den organiserede kriminalitet, der sidder på det – er, at der er færre unge, der begynder at ryge hash.
Jeg synes altså, at det må gøre indtryk, at man opnår færre skadevirkninger af hash, ved at staten kontrollerer salget og f.eks. kan sikre, at det ikke sker til børn, og at det ikke er blandet sammen med hårde stoffer osv., frem for at man lader organiserede kriminelle sidde på det.
Kristen Touborg (SF), 2009-12-11:
Ordføreren siger, at lovforslaget stort set er identisk med arbejdsgruppens anbefalinger, og det er jo rigtigt.
Der er dog i hvert fald ét sted, hvor lovforslaget ikke er sammenfaldende med flertallets indstilling, og det er i spørgsmålet om kvier på græs, og da Dansk Folkepartis indstilling til denne sag jo ikke er helt ligegyldig og ihukommende, at Dansk Folkeparti fører sig meget frem som dyrevelfærdsparti, vil jeg meget gerne spørge: Er det Dansk Folkepartis opfattelse, at kvier skal på græs om sommeren?
Der er jo dér ikke de samme økonomiske problemer, som der kunne være i forbindelse med køerne.
Jens Kirk (V), 2009-12-11:
Mener hr. Kristen Touborg ikke, at det ofte for en ko – hvis nu solen skulle begynde at skinne – ville være en fordel, at den kunne gå i læ om sommeren og gå indendørs.
Der er også en masse fordele for koen ved at være inde.
Det er vante forhold, og den bliver ikke tyranniseret af andre, men går i en stald med faste rammer.
Det er da helt klart, at økologerne har valgt et koncept, og det er det, de får betaling for.
Jeg skal ikke diskutere kvalitet her, men det er et koncept, man har valgt, og nogle af de penge bruger man altså til nogle af de ulemper, hvor det koster ekstra, og det er derfor, de gør det.
Kristen Touborg (SF), 2009-12-11:
Jeg er fuldt ud opmærksom på, at økologerne, som jo har en bedre kvalitet i deres produkter, også får mere for produkterne.
Det er en del af markedsøkonomien, tror jeg nok at spørgeren ville nå frem til.
Men nu er der andre udgifter ved at være økolog, ekstraordinære udgifter, end det at have køerne ude.
Der er en række ting, som er pålagt økologerne, for at man kan få den bedre kvalitet, som der er tale om, bl.a. og jo ikke mindst det, at man er fri for pesticidrester i de produkter, der kommer fra økologerne.
Det kan jo vise sig på lang sigt at være rigtig vigtigt og væsentligt.
Så der er mange ting, der gør, at man skal have mere for den økologiske mælk.
Det er ikke kun det med at tage køerne ud.
Det, jeg bare gerne vil sige, er jo faktisk, at det ikke virker, som om det er så uoverkommeligt, for der findes jo også rimelig store økologiske besætninger, der altså er i stand til at have køerne ude.
Jens Kirk (V), 2009-12-11:
Det, der får mig til at stille spørgsmål til hr. Kristen Touborg, ordføreren fra SF, er sådan set, at han bruger forskellen mellem økologer og traditionelle producenter.
Jeg går da ud fra, at hr. Kristen Touborg er fuldt ud orienteret om, at en økolog jo får 60-70 øre mere pr. kg mælk for den ulempe, økologen har, hvor man f.eks. kan sige: Jeg driver altid køerne ud, og jeg har lidt ekstra ulempe ved det; det har man jo som økolog, det er derfor, jeg skal have en ekstra betaling.
Det er derfor, at økologerne sådan set opnår den samme økonomi.
Der er altid ekstra ulemper ved det.
Men jeg håber da også, at hr. Kristen Touborg er kommet så langt i lovteksten, at han har fundet ud af, at der nogle steder står noget med læ og ly til de køer og kvier, der nu skal være på græs, og så er det vel ikke så underligt, at det er de mindste besætninger, der er ude på græs.
Det er også der, man har de dårlige stalde, hvor der stadig gives dispensation med hensyn til at binde dyrene.
Kristen Touborg (SF), 2009-12-11:
Det er indlysende, og det er også altid sådan, at SF tager højde for, at man skal have de økonomiske realiteter med.
Det er jo en forudsætning for, at man kan komme videre.
Jeg vil godt henvise til, som jeg også sagde i min ordførertale, at der jo er en lang række mælkeproducenter, der har køerne ude.
Så der er noget, der tyder på, at det er en smule overspillet, når blandt andre Landbrug & Fødevarer påstår, at det er så dyrt.
Flemming Møller (V), 2009-12-11:
Jeg vil da gerne kvittere for rosen og tilliden til, at jeg stiller spørgsmål, som en spindoktor kunne have lavet, men det forholder sig nu også sådan, at dyrlæger bliver nødt til at have lidt forstand på, at økonomien skal holde.
Det, jeg sådan set gerne spørge til, er, om SF ikke anerkender, at når vi skal lave sådan nogle ordninger, som vi pålægger et erhverv, kan det ikke nytte noget bare at kræve urealistiske ting – ting, som ikke kan opfyldes, fordi man bare ødelægger erhvervet.
Der må være en grænse, og så er spørgsmålet: Skal vi satse på den tid, hvor dyrene er i stalden, eller skal vi satse ensidigt på den tid, hvor de kommer på græs?
Der er jo ingen tvivl om, hvad landbrugets svar er, nemlig at man får mere dyrevelfærd for pengene i stalden, og det er jeg fuldstændig enig med dem i – også ud fra en faglig vurdering.
Kristen Touborg (SF), 2009-12-11:
Den beregning, som Venstres ordfører henviser til, må være lavet af en spindoktor og i hvert fald ikke af ordføreren, som fagligt er dyrlæge, for man må jo sige, at den omstændighed, at dyrene kun er 6 timer på græs, jo ikke betyder, at det kun virker i de 6 timer.
Hvis dyr skal på græs i 150 dage, tror jeg, det vil være rimeligt at tage det som udgangspunkt i stedet for sådan en spindoktoragtig beregning.
Jeg er sådan set lidt skuffet over, at ordføreren ligger under for det.
Når man nævner, at det jo er fair nok, at dyreværnsforeningerne ifølge Venstres ordfører ser bort fra de økonomiske realiteter – det tror jeg nu egentlig ikke de gør – vil jeg gerne anføre, at der faktisk også er nogle, som jeg formoder Venstres ordfører trods alt vil betegne som landmænd og producenter, nemlig foreningen Frie Bønder, der jo i høj grad anbefaler, at køerne skal på græs.
Flemming Møller (V), 2009-12-11:
Med hensyn til at få køerne på græs har jeg jo også bemærket, at Dyrenes Beskyttelse går varmt ind for at få dyrene på græs.
Jeg synes, at det er fint og fair, at en dyreværnsorganisation gør det.
De skal jo ikke tage hensyn til de øvrige forhold i samfundet, de skal ikke tage hensyn til, hvad der kan lade sig gøre, når man skal tage hensyn til både vind og vejr og den ene og den anden gruppe i samfundet.
Men det er jo sådan i kvægbruget, og det håber jeg SF's ordfører er enig med mig i, at der er en økonomisk bundlinje, der skal holde et eller andet sted; vi kan ikke bare blive ved med at forlange, for så jager vi simpelt hen erhvervet ud af landet.
Derfor vil jeg gerne spørge SF's ordfører, om det er sådan, at man mener, at der skal ske indskrænkninger i de 90 pct. tiden, hvor dyrene opholder sig i stalden, for at man kan opnå et krav om at få dem på græs i de 10 pct. af tiden.
René Christensen (DF), 2009-12-11:
Jeg kan sige, at det ikke kun er fede ord, der kommer om dyrevelfærd.
Men man må sige, at vi her har at gøre med et erhverv, som jo har store udfordringer både økonomisk og i forhold til logistik: Hvordan ligger deres stalde i forhold til der, hvor deres kvier er, og hvordan ser hverdagen ud for de her landmænd?
Jeg kan da kun opfordre til, at man får sine kvier på græs, og jeg vil da ikke være fuldstændig afvisende over for, at vi kan kigge på det i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Men i forhold til det, vi har kigget på indtil videre, synes vi, at der er en del, som peger i retning af, at det ikke vil være gnidningsfrit for alle landmænd at have deres kvier på græs.