runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Hækkerup (S), 2015-05-12:
Det er, fordi det første, man skal se på, er, om folk er uddannelsesparate.
Det næste, man skal se på i den samlede vurdering, er, hvorvidt de er forsørgere eller ej.
Så har hr. Martin Geertsen jo i princippet ret i, at hvis man tog alle ydelser fra folk, ville de sikkert have et enormt incitament.
Uanset om de i øvrigt var på dagpenge, kontanthjælp eller i et integrationsprogram, ville de have et enormt incitament.
Det tror jeg da at hr. Martin Geertsen har fuldstændig ret i.
Men jeg tror også, at både hr. Martin Geertsen og jeg ville synes, at det var lige lovlig skrap kost fuldstændig at afskaffe det.
Der kan jeg godt lide ideen om at vi siger: De regler, vi har i kontanthjælpssystemet, er tilsvarende de regler, vi finder i integrationsprogrammet med hensyn til ydelsessatser.
Og jeg kan rigtig godt lide, at vi siger, at vores krav om rettigheder og pligter i kontanthjælpssystemet bruger vi også i integrationsprogrammet.
Det synes jeg grundlæggende er at vænne folk til de værdier, der for mig som socialdemokrat er vigtige, men det er også at sørge for, at folk kommer videre i deres liv, så de netop ikke vedbliver med at være på passiv forsørgelse.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-12:
Dansk Folkeparti går ind for, at vi skal forhindre dem i at komme hertil, og at vi skal sende alle dem hjem, som vi har.
Det er jo sådan set Dansk Folkepartis politik.
Så forstår jeg så bare ikke, hvorfor man kritiserer regeringen for at have en dårlig integrationsindsats.
Martin Henriksen (DF), 2015-05-12:
Vi har jo masser af mennesker i Danmark med indvandrerbaggrund, og vi har efterkommere.
Nogle gør det godt, og nogle gør det mindre godt.
Vores pointe er sådan set, at hvis vi nogen sinde skal få integrationen op at stå, og hvis vi skal sørge for, at de ad åre får en større tilknytning til arbejdsmarkedet og i højere grad tager dansk kultur og danske traditioner til sig, så bliver vi simpelt hen nødt til at begrænse tilstrømningen til Danmark.
Det er det, der er vores pointe.
Vi har jo fået en masse mennesker til Danmark igennem mange, mange årtier, og det er det, som vi bakser med nu.
Så var der 10 år, hvor Dansk Folkeparti var støtteparti for en borgerlig regering, hvor man fik et pusterum.
Men 10 år med et pusterum i forhold til at begrænse tilstrømningen bl.a. via asylsystemet kan jo ikke for alvor veje op imod de mange årtier, hvor vi havde en meget lempelig politik.
Når vi kun har 10 år til at stramme lidt op og der så efterfølgende kommer en regering, som ikke bestiller andet end at lempe, er det jo klart, at det bliver lidt tungt; så er det op ad bakke.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-05-12:
Hvis det var sådan, at virksomhedsrettede indsatser og andre ting var det, der gjorde, at danskere bare strømmede ind på arbejdsmarkedet, var det fint.
Men vi har jo de samme problemer med danskere.
Altså, vi har langt flere i den arbejdsdygtige alder på overførselsindkomst også af etniske danskere, end andre højtudviklede velfærdssamfund har.
Det er jo et strukturelt problem.
Det er vores system, der også skubber mange danskere ud, og det skubber bare endnu flere indvandrere og flygtninge ud, fordi de har endnu færre kompetencer, har endnu færre muligheder for at sælge deres arbejdskraft til 110 kr. i timen.
Det er det, man ikke vil adressere.
Og derfor kommer man desværre aldrig til at løse det her problem.
Hvis man ikke begynder at tage fat på de strukturelle problemer, vil vi se det samme: flygtningebørn, børn af flygtninge, som vokser op i familier, hvor moren og faren ikke går på arbejde, og som får alle mulige sociale problemer.
Diagnosen er rigtig, men I kommer ikke med de rigtige løsninger, desværre, for de mennesker, som det handler om.
Lotte Rod (RV), 2015-05-12:
Altså, det, der skete med de fattigdomsydelser, som man indførte, var jo, at man gjorde hele familier fattige.
Det er ikke det Danmark, jeg vil have.
Tværtimod synes jeg, vi skal lære af det, som man f.eks. har gjort i Vejle, hvor det er rigtigt nok at der er nogle af de her mennesker, som ikke er en fuld løn værd til at starte med, men hvor man arbejder med at bygge folk op.
For det, der sker, når man møder folk med høje forventninger, når folk, selv om de var langt fra arbejdsmarkedet, kommer ud og får kollegaer, får succesoplevelsen og vokser, er, at der er mange flere mennesker, som kan bidrage.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-12:
Jeg vil også gerne takke for en god tale.
Jeg sad faktisk og blev lidt rørt, indtil jeg kom i tanker om, hvad det egentlig er, der står i det her lovforslag.
For jeg er jo helt enig i ordførerens vision om, hvordan god integration ser ud.
Vi skal ikke se flygtninge som en pestilens, men som en ressource.
Vi skal ikke begå de samme fejl, som VKO gjorde, dengang man påstod, at det nok skulle hjælpe, hvis vi tog pengene fra flygtninge.
Hvordan kan det så være, at regeringen insisterer på at begå den samme fejl?
Det her lovforslag betyder jo, at man nedsætter ydelsen til de unge under 30 år med 1.000 kr. om måneden, sådan at de kommer ned på niveau med den starthjælp, som vi i fællesskab indledte den her valgperiode med at afskaffe, nemlig 5.800 kr. om måneden før skat.
Hvordan skulle det dog give de unge flygtninge håb for fremtiden?
Lotte Rod (RV), 2015-05-12:
Tak for det spørgsmål.
Min holdning til det her er, at vi skal ligestille flygtninge med danskere.
Det gælder både, i forhold til at vi skal give flygtninge de samme muligheder for at komme i virksomhedsrettede tilbud og få foden ind på arbejdsmarkedet, men det gælder også de unge.
De unge flygtninge skal være ligestillede med de unge danskere.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-12:
Nu gik mit spørgsmål jo på, hvordan det skulle give de unge flygtninge håb for fremtiden.
Hvordan skal det, at man nedsætter deres ydelse og deres livsgrundlag, som i forvejen jo er utrolig småt – jeg tror ikke, fru Lotte Rod ville bryde sig om at skulle leve for 6.800 kr. om måneden, som det er i dag, og da slet ikke 5.800 kr. om måneden, som man foreslår her – give mennesker håb for fremtiden?
Og er det et signal fra samfundet, der lyder: Vi ser jer skam som en ressource, og det er derfor, vi sætter jeres ydelse ned?
Eller kunne der danne sig den lille tanke hos dem: Måske ser de os alligevel lidt som en pestilens?
Martin Henriksen (DF), 2015-05-12:
Hvis man kigger på asyltilstrømningen og antallet af familiesammenføringer, vil man se, at så faldt det jo ret markant, da Dansk Folkeparti var støtteparti for den tidligere borgerlige regering.
Det var jo det, vi sørgede for.
Og der var jo faktisk også nogle forbedringer i forhold til integrationen, med hensyn til hvor mange der kom ud på arbejdsmarkedet.
Jeg ved godt, at det ikke var en meget voldsom stigning, men der var trods alt nogle flere med flygtningebaggrund, der kom ud på arbejdsmarkedet, og det var bl.a., fordi vi havde starthjælpen.
Men det vigtigste – og det er jo det, jeg siger – er at begrænse tilstrømningen, og det var det, vi gjorde.
På den måde skabte vi jo grundlaget for, at man ad åre kan få en mere fornuftig integration.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-05-12:
Tak for en rigtig god tale, som jeg gerne vil kvittere for.
Jeg vil også gerne sige, at jeg sådan set er enig i, at vi er rigtig gode til at tale om de problemer, som vi har i Danmark, og ikke taler nok om de succeshistorier, som der også er.
Og når man ikke taler om hele billedet, taler man jo ikke om virkeligheden.
Så det vil jeg sådan set gerne kvittere for at ordføreren gør her.
Men det er også bare ærgerligt, at hos De Radikale kan man stille den rigtige diagnose.
Man kan sige, at vi har et problem her – der er alt for mange, der ikke deltager på arbejdsmarkedet, og som er uden for fællesskabet – og så kommer man igen og igen til de forkerte løsninger.
Vi har skruet et system sammen, hvor de mennesker, der kommer hertil fra tredjelande, ikke har nogen chance for at komme ind på arbejdsmarkedet, fordi de simpelt hen ikke kan sælge deres arbejdskraft, og det handler om, at vi har meget høje ydelser.
Det er ærgerligt, at der bliver snakket om, at når man vil sætte ydelserne ned, vil man gøre nogle fattige.
Nej, det handler om, at vi skal have skabt et system, hvor de her mennesker, som der bliver talt om her, og som rigtig gerne vil i arbejde, også får en reel mulighed for det, og det gør de ikke med det system, vi har i dag.
Det er ikke tilfældigt, at vi er det land, der er dårligst til at integrere indvandrere fra tredjelande.
Ole Hækkerup (S), 2015-05-12:
Ved du hvad, hr. Hans Andersen ...
Hans Andersen (V), 2015-05-12:
Tak for det.
Men status er jo, at regeringen har sikret, at flygtningefamilier sådan set ikke har noget økonomisk incitament til at tage et arbejde, for med de ændringer, der er sket, siden fru Helle Thorning-Schmidt overtog rorpinden, sidder der jo en flygtningefamilie tilbage med netto 10.000 kr. mere om måneden.
Det er ligesom status, men det, der giver mig anledning til at spørge ind til det her, er jo sådan set helt konkret: Hvor mange flere flygtninge forventes at blive bibragt et helt ordinært job med det her lovforslag?
Altså, hvor mange flygtninge kommer i et ordinært job, ikke jobforløb eller nyttejob eller løntilskudsjob, men et helt ordinært arbejde, som vi kender det?
Finn Sørensen (EL), 2015-05-12:
Og tak til hr. Martin Henriksen for et, må man sige, meget klart oplæg – og alligevel ikke så klart.
For jeg hørte ordføreren sige, at grunden til, at vi har en dårlig integrationsindsats her i Danmark, er, at der er blevet lukket for mange flygtninge ind.
Jeg tror, det er sådan nogenlunde ordret, hvad ordføreren sagde.
For det første vil jeg gerne lige sætte spørgsmålstegn ved, om integrationsindsatsen nu er så dårlig.
Dansk Folkeparti bestemmer heldigvis langtfra i alle kommuner.
For det andet: Lad os nu sige, at der er en dårlig indsats på det område.
Hvorfor gjorde Dansk Folkeparti ikke det, dengang de selv havde magten til det?
Ole Hækkerup (S), 2015-05-12:
Først om de 10.000 kr., som hr. Hans Andersen nævner, vil jeg sige, at som jeg husker det, Venstre plejer at sige, så er de 10.000 kr. et bruttobeløb før skat, ikke et nettobeløb efter skat.
Det er bare for lige at få rundet den pointe af, for hvis det er 10.000 kr. brutto, som Venstre plejer at nævne, så er det, der er tilbage netto, noget andet.
Det er det ene.
Det andet er: Hvor mange kommer i ordinært job?
Målet er soleklart, at det skal være så mange som muligt.
Jeg tror, at når vi får lavet kompetenceafklaringen, vil det vise sig, at der er mange af dem, måske særlig nogle af dem, der kommer fra Syrien, som er den store gruppe, vi fik i efteråret, som har nogle kompetencer, man kan bygge på, som gør, at de relativt hurtigt kan komme i job.
Med hensyn til præcis hvordan kompetenceprofilen ligger hos de syrere, vi fik i efteråret, vil jeg sige, jeg ikke er sikker på, at man er færdig med at kompetenceafklare dem alle sammen, finde ud af, hvad deres engelskevner er, og hvad de har haft af uddannelse oprindelig, og hvor hurtigt man derfor vil kunne få dem i job på det danske arbejdsmarked.
Der skal man nok have overblik over hele kompetenceafklaringen, før man kan sige noget bare nogenlunde ædrueligt om det.
Hans Andersen (V), 2015-05-12:
Hr. Ole Hækkerup kunne jo bare have svaret meget kort, at det ved man ikke noget om.
Det var jo det korte svar i stedet for at bruge 2 minutter på at give en lang søforklaring om, at man endnu ikke har haft samtalerne med de syriske flygtninge, der er kommet hertil, og derfor ikke kan vide, hvilke job de måske kan bestride.
Der er jo ingen tal for, hvor mange der kommer i ordinær beskæftigelse af det her, og derfor gør det her det jo vanskeligt for hr. Ole Hækkerup og regeringen at opfylde deres egen målsætning, som står i regeringsgrundlaget.
Der står, at det er regeringens mål, at 10.000 flere indvandrere og efterkommere kommer i arbejde inden 2020, og det er jo derfor, jeg spørger: Er regeringen i gang med at opfylde regeringsgrundlaget, eller er der sådan set her tale om endnu et løftebrud?
Ole Hækkerup (S), 2015-05-12:
Det er ikke fair at sige, at nu introducerer man nogle nye værktøjer til at få integrationen til at virke bedre, og inden man har overblik over, hvad det er, folk kan, hvad for nogle evner, uddannelse eller kompetencer de har, skal man uafhængigt af, hvad folk kan, sige, hvor meget det ender med at det virker, og hvor hurtigt de kan komme i job.
Hvis man skal være helt fair, må man sige, at hvor hurtigt folk ender med at komme i job, jo også afhænger af, hvad de har med i bagagen hjemmefra.
Derfor synes jeg ikke, at det er rimeligt at sige sådan, når man ikke på stående fod kan sige, hvor langt det er kommet, før man har overblik over, hvad folk har i bagagen.
Der tror jeg at alle før eller siden vil være nødt til at forholde sig til virkeligheden.
Mai Mercado (KF), 2015-05-12:
Jeg håber at få pulsen lidt ned, for jeg har bare et spørgsmål, i forhold til at regeringen jo præsenterede den her integrationspakke.
Noget af det, jeg hæftede mig ved, var, at det alene tog afsæt i arbejdsmarkedspolitik.
Jeg tror, at hvis man spørger ude i kommunerne, synes de, det er sådan lidt 1990'er-agtigt eller 00'er-agtigt kun at betragte integration som noget, man skaber gennem arbejdsmarkedspolitik, fordi det i dag også handler om mange andre ting, nemlig at få de danske værdier ind under huden.
Enhver kan jo gå på arbejde, men uden at engagere sig i det omkringliggende både arbejdsfællesskab og i det almindelige fællesskab.
Så jeg vil bare høre, om der kommer mere, altså om der kommer en opfølgning på den her plan til at sikre bedre integration, eller om det er det, Socialdemokraterne stiller sig tilfredse med, altså sådan at bruge de redskaber, som man gjorde i 1990'erne og i 00'erne.
Ole Hækkerup (S), 2015-05-12:
Jeg er enig med fru Mai Mercado i, at integration handler om andet end også arbejdsmarkedet, men jeg tror også, at arbejdsmarkedet er en god indfaldsvinkel til det danske samfund, fordi normen er, at hvis du overhovedet kan arbejde, skal du arbejde, for det er også nøglen til, at vores samfund overhovedet hænger sammen, ikke alene økonomisk, men også menneskeligt.
Så ligger der jo i virkeligheden i hele regeringens integrationsudspil alt det her med, at man skal tage del i kulturlivet, i samfundslivet, i sportsforeningerne, alt det her, som jo også gerne skulle give noget på et andet plan.
Men hvis jeg skal svare sådan helt overordnet på, hvad jeg i forhold til integrationsindsatsen også tror er vigtigt, tror jeg, det er, at vi som samfund står meget klart ved, hvad det er for nogle grundlæggende værdier og holdninger, vi har – eksempelvis i forhold til kønnenes ligestilling.
Og hvis man kigger 20-30 år tilbage – det er sådan en lidt mere filosofisk betragtning – så tror jeg, det er en af de fejl, man tidligere har begået i integrationsindsatsen i Danmark, altså at man ikke var tydelig nok omkring, hvad det var nogle værdier, man selv havde og fandt vigtige.
Der synes jeg til gengæld det danske samfund har bevæget sig rigtig langt.
Så på den måde, ja, der skal meget mere til, men arbejdsmarkedet er en rigtig, rigtig vigtig del af det.
Mai Mercado (KF), 2015-05-12:
Det er vi jo helt enige om.
Men det slår mig stadig, at det ikke er nok, for det, der lige præcis står om fællesskaber i det udspil, er jo meget luftigt, og jeg kan så forstå, at regeringen ikke har noget mere på vej, og det synes jeg et eller andet sted er lidt ærgerligt, for der er god grund til også konkret at sætte ind.
Når jeg husker tilbage, stod jeg som socialordfører i efteråret og plæderede meget for, at man skulle støtte et projekt, der hed »Ghettosport«, hvor altså både kommunerne og idrætsforeningerne – det er jo lavet sammen med DIF – netop sikrer, at flere i de her ghettoområder kommer ud og dyrker sport.
Det syntes regeringen ikke var vigtigt, men det håber jeg regeringen kommer til at synes er vigtigt, for det er, som om man kun har fokus på én i øvrigt meget gammeldags vinkel, og at man fuldstændig glemmer det, der handler om danskheden og det at få danske værdier ind under huden.
Ole Hækkerup (S), 2015-05-12:
Det er jeg så ikke enig med fru Mai Mercado i.
Der er sat 10 forskellige punkter op, som man har sagt at man gerne vil måles på, og så kan man se, hvordan det går med de forskellige punkter.
Derfor er jeg sådan set enig med fru Mai Mercado i, at integration er meget mere end bare arbejdsmarkedsdeltagelse.
Jeg tror bare, arbejdsmarkedsdeltagelse er rigtig, rigtig vigtigt i den forbindelse, men jeg synes selvfølgelig ikke, det er retvisende at sige, at regeringen ikke har blik for, at det også handler om alt muligt andet end arbejdsmarkedsdeltagelse.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-05-13:
Hvis vi nu er i sådan en konkurrence om, hvem der har lavet mest centralisering og mindst udflytning af statslige arbejdspladser, så tror jeg nok, at ordførerens parti fører temmelig meget over den regering, vi har i øjeblikket.
For mig at se er det afgørende ikke, om man har 20 statslige arbejdspladser i en by i Vestjylland.
Det vigtige er sådan set, om man kan skabe 200 nye private arbejdspladser derude i stedet for.
Det er det, der skaber den rigtige udvikling og også giver mulighed for, at der er nogen, der vil købe ejendommene.
Thomas Danielsen (V), 2015-05-13:
Det glæder mig, men var det så ikke idé at skrive det ind som en politik, i stedet for at det er noget, man bare italesætter, når man en gang imellem finder lejlighed til det – altså, at man har en vision om en aktiv udflytning af statslige arbejdspladser?
Vi havde så gode erfaringer i vores tid med udflytningen af SKAT, den digitale tinglysning, miljøcentrene, Sikkerhedsstyrelsen osv. osv.
Desværre har vi bare oplevet, bl.a. under den her regering, at man har centraliseret flere af de ting, vi lige har flyttet ud, og hvor man altså ikke har taget alle de her forudsætninger i betragtning – om det nu er rentabelt osv.; det, som ordføreren nævner som gode ting at kigge på – f.eks. Kystdirektoratet, flere skattecentre, miljøcentrene osv.
Så det gælder åbenbart ikke begge veje?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-05-13:
Den diskussion har vi haft flere gange, og det er jo rigtigt, at det ligger noget ud over det, som lovforslaget her handler om.
Jeg tror ikke, at jeg har snakket om statslige arbejdspladser i mit indlæg.
I Socialdemokratiet har vi den holdning, at hvis man skal lave udflytning af statslige arbejdspladser, skal det give mening økonomisk, fagligt og sagligt, og så skal man også gøre det.
Karina Adsbøl (DF), 2015-05-13:
Tak for det.
Dette lovforslag er en del af vækstpakken, som Dansk Folkeparti også er en del af.
Med nærværende lovforslag udmøntes den i vækstpakken aftalte udvidelse af fleksboligordningen.
Udvidelsen foreslås i den forbindelse suppleret af en række tiltag, der alle har som formål at give fleksboligejere og potentielle købere større sikkerhed for boligens langsigtede anvendelsesmuligheder og senere omsættelighed.
Herunder vil en større sikkerhed for senere køberes anvendelsesmuligheder øge ejendomsværdien og dermed forbedre vilkårene for at opnå en bedre realkreditfinansiering af købet.
Det foreslås derfor at ændre formuleringen af boligreguleringslovens § 50, stk. 2, således at kommunalbestyrelsens samtykke ikke skal gives til boligejeren personligt.
Den foreslåede udvidelse giver derfor kommunerne mulighed for at udstede fleksboligtilladelser, der ikke bortfalder, når helårsanvendelsen af boligen genoptages.
Ordningen udvides, så kommunerne fremover får mulighed for at meddele en tilladelse, der er knyttet til selve boligen frem for som tidligere til ejeren personligt.
Dansk Folkeparti stemmer ja til en udvidelse af fleksboligordningen – og det kunne vi for øvrigt have vedtaget for længst, hvis ministeren havde ønsket det, da vi jo har behandlet fleksboligtilladelser og weekendattester tidligere her i salen.
I den forbindelse spurgte vi netop ind til det at lade attesten følge boligen, men dertil svarede ministeren, at såfremt tilladelsen skulle gives til boligen, ville der være tale om et formelt statusskift, og at ordningen derved ville miste sin fleksibilitet.
Derfor er det særdeles positivt, at vi nu i dag gør ordningen bedre.
Dog vil jeg gøre opmærksom på, at den angivne høringsfrist er uacceptabel og i strid med regeringens intentioner om at forbedre lovkvaliteten.
Vi stemmer for det her lovforslag, som er et rigtig godt tiltag for vores landdistriktsområder.
Lars Dohn (EL), 2015-05-13:
Lovforslaget her er jo en ændring af den vedtagelse fra 2013, hvor Folketinget vedtog en ændring af boligreguleringsloven, som gav husejere mulighed for midlertidigt at benytte en helårsbolig til fritidsformål og en ret til senere at genoptage helårsanvendelsen.
Tilladelsen kan ifølge den nugældende lovgivning kun anvendes én gang.
Tilladelsen er personligt hæftet på ejeren og bortfalder i forbindelse med et ejerskifte – og det kan alle vel forestille sig er noget hæmmende for salgsmulighederne.
Lovforslaget er en udmøntning af vækstaftalen, og det handler jo så om, at kommunalbestyrelsen skal have mulighed for at udstede fleksboligtilladelser, der knytter sig til selve boligen og dermed kan overdrages ved et senere salg.
Det, at tilladelsen fremover knyttes til boligen, kan medføre, at fleksboligejerne vil få større sikkerhed for boligens fremtidige anvendelsesmuligheder, dels ved at det forøger boligens værdi, dels ved at det øger mulighederne for en bedre realkreditmæssig finansiering.
Baggrunden for forslaget er naturligvis de mange tomme huse i landdistrikterne, og der skal jeg da ikke lægge skjul på, at Enhedslisten hellere havde set, at Folketinget havde sikret nogle bedre muligheder for, at der kan finansieres boliger og erhverv på landet.
Vi har længe peget på, at det danske samfund bliver nødt til at træde til, når realkreditsystemet ikke kan løse opgaven.
Så derfor må vi sige, at vores forslag til at løse den problemstilling kunne bestå i, at man lavede en statslig realkreditinstitution, der byggede på den statskontrollerede bank Vestjysk Bank, som staten ejer 81 pct. af, og det kunne så være aktøren.
Som et supplement ønsker vi så oprettet en ny obligationsserie – Mere Bæredygtighed kunne man kalde den – som er målrettet landdistrikterne, hvor risikoen for en investor er højere end normalt, og derved kan man fremme lån til boliger og småerhverv.
Så sent som i dag har det været fremme på TV 2 News, at brugen af pantebreve er ved at blive indkørt på landet, men det er jo en krænkende og afstraffende måde at gøre det på, fordi renteniveauet jo så bliver 5-6 pct.; de slipper så for gebyrer og bidrag, som efterhånden fylder ganske meget.
Men vi er desværre langt fra, at en samfundsbank er en realitet, for regeringen er gået sammen med de borgerlige om et udvalgsarbejde, der udtrykkeligt siger, at det ikke må indeholde det, som vores nordiske broderfolk i Norge og Island har; den glimrende måde, de udnytter det på, må man ikke fremkomme med forslag om.
Så vi får ikke løst finansieringsproblemerne på landet inden for en lang periode.
Men som en midlertidig løsning af nogle af problemstillingerne med hushandler kan Enhedslisten støtte det her fleksboligforslag.