runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-12-09:
Jo, men jeg må sige, at det er en lidt omvendt argumentation: at fordi man gerne vil FN det godt og gerne vil yderligere FN-operationer det godt, skulle man ikke bakke op om det, vi gør i Afghanistan.
I erkendelse af, at Afghanistanoperationen netop gennem alle årene har hvilet på et meget klart folkeretligt grundlag i FN's Sikkerhedsråd, er det altså også oplagt og naturligt at være med til at løse opgaven i Afghanistan, hvis man tror på det internationale retssamfund og tror på FN som en grundsten.
Det er meget vigtigt, og det fylder meget i Det Radikale Venstres optik, at det er det, der er udgangspunktet for det, vi gør i Afghanistan.
Vi er fuldt ud vidende om, hvor farligt og besværligt det er, og også om, at det kan risikere at blive langvarigt.
Og netop i den sammenhæng er den strategi, som vi for så vidt i dag vedtager med beslutningsforslaget, interessant, fordi vi går ind og arbejder med opbygningen af afghanske sikkerhedsstyrker.
Men tilbage står, at hvis man mener FN alvorligt, er det også et godt grundlag at være til stede i Afghanistan på og for aktionen dernede.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-12-09:
Jamen det holder ikke, må jeg sige til hr. Morten Helveg Petersen.
Fordi man går ind for et internationalt retssamfund, er det jo ikke udtryk for, at man skal deltage i alle operationer, som FN sanktionerer.
Det gør ingen af os.
Det betyder jo, at vi ikke har mulighed for at deltage i FN-missioner andre steder i verden.
Det er umuligt at få landene til at sende soldater dertil.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-12-09:
Tak hr. formand.
To ting: For det første støtter vi fra radikal side selvfølgelig alle tænkelige initiativer i regi af FN.
Som hr. Holger K. Nielsen ganske rigtigt siger, er det også en diskussion, vi har i regi af Forsvarskommissionen og andre steder.
Hvordan styrker vi FN's evne til at gå ind i konflikter fremover?
For det andet er Afghanistanstrategien jo netop interessant, fordi vi her forsøger at byde ind på, hvordan vi løfter en del af uddannelsesindsatsen for at uddanne afghanske sikkerhedsstyrker, så afghanerne selv bliver i stand til at påtage sig et endnu større ansvar for håndtering af egen sikkerhed.
Men min pointe er, at netop med den strategi, der ligger som grundlag for beslutningsforslaget, gør vi det muligt på langt sigt at komme ud af Afghanistan en dag ved at uddanne endnu flere afghanske sikkerhedsstyrker.
Altså, i stedet for at gøre, som man gør her, burde man så at sige reservere beløbet.
Og lad os så komme i gang med de forhandlinger om en skattereform, som virkelig trænger sig på, og hvor vi kan reducere beskatningen på arbejdsindkomst, så det virkelig batter noget.
Det er jo et af de strukturelle virkemidler, vi har tilbage, nemlig at lave en ordentlig skattereform, der kan skaffe endnu flere mennesker ud på arbejdsmarkedet, og det synes jeg man skulle koncentrere sig om i stedet for den form for skattelettelser, som bliver udloddet her.
Mike Legarth (KF), 2008-12-10:
Det glæder mig, og det kan jeg godt forstå.
Hvad tænker hr. Morten Helveg Petersen f.eks., når han ser, at SF vil rulle skattelettelser tilbage for 9 mia. kr. i den situation, vi er i i dag?
Man vil i hvert fald finde meget, meget store indtægter ved beskatning af dansk erhvervsliv, som i forvejen har svært ved at konkurrere på verdensmarkedet.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-12-10:
Jeg har selv været kritisk over for nogle af de forudsætninger, der ligger i nogle af de planer, vi har set, og jeg er selv nysgerrig - for nu at bruge et pænt udtryk - over for, hvordan man kan nå op på de tal, som er beskrevet i de udspil her.
Jeg synes selv, at der er nogle forudsætninger i det, der er for lyserøde - uden at der skal gå partifarve i det på den led.
Jeg tror, vi står over for den fælles udfordring, at når nu man, som vi har set og oplevet her i efteråret, ikke har kunnet bruge dagpengedelen og diskussionen om dagpengeperiodens længde osv. som instrument til at skaffe flere mennesker ud på arbejdsmarkedet, jamen så øger det jo de krav, som vi mødes med for at gøre økonomien holdbar frem mod 2015.
Mike Legarth (KF), 2008-12-10:
Det var mig, der var lidt sent på den.
Nu har vi set finanslovoplægget fra SF.
Jeg vil gerne spørge hr. Morten Helveg Petersen, om det ikke er lidt vanskeligt, når man taler om ansvarlighed, at påstå, at man gerne vil i regering med nogle, der har et finanslovoplæg, som er uansvarligt.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-12-10:
Min kritik har jo gået på, at regeringen ikke er i stand til at overholde sin egen 2015-plan.
Min kritik går jo på - som det står beskrevet i 2015-planen - at hvis ikke der skal være et kæmpe hul i statskassen i 2015, forudsætter det, at der kommer 50.000-60.000 ekstra ud på arbejdsmarkedet.
Vi har budt ind, meget konkret og konstruktivt, synes vi selv, på dagpengedelen og på arbejdsmarkedsdelen, og vi har også et meget konkret skatteudspil, der gør, at vi begynder at kunne komme op i nærheden af at indfri de krav her.
Vi har sådan set
selv lagt nogle ting på banen, som vi synes er konstruktive, og som faktisk vil løse de her holdbarhedsproblemer.
Og det er vel egentlig, hvad man kan forlange af en ordfører: at man på sit partis vegne er i stand til at fremlægge konkrete, konstruktive udspil til, hvordan vi svarer på de udfordringer, som hele samfundet står over for frem mod 2015.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-12-10:
Det er ikke for være drilsk, det kunne nogle måske tro, men nu bruger jeg selvfølgelig et forslag fra Socialistisk Folkeparti til at prøve mere dybtgående at finde ud af, hvad Det Radikale Venstre mener.
Baggrunden er jo selvfølgelig, at hvis man har en meget hård kritik af 2015-planen, som den ligger fra regeringens side, og man siger, at det stort set er umuligt at nå i mål, at det er meget, meget svært og i hvert fald kræver meget store reformer - gerne, ifølge Det Radikale Venstre, både på arbejdsmarkedspolitikområdet og på skattepolitikområdet, og respekt for det synspunkt - er det jo klart, at hvis man så har noget, der nærmer sig en fordobling af det offentlige forbrug i en plan fra Socialistisk Folkeparti, så vil det jo kræve endnu mere.
Og det vil sige, at man vel i De Radikales optik vil være endnu længere fra at kunne realisere sådan et ønske.
Så det er bare for at finde ud af, om jeg har ret, hvis jeg antager, at Det Radikale Venstre på det her ene punkt måtte føle sig tættere forbundet til den 2015-plan, som vi andre forsøger at forfølge målene for, end til den 2015-plan, som Socialistisk Folkeparti har markedsført sig på som værende på en eller anden måde mere økonomisk ansvarlig.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-12-10:
Vi efterlyser reformer over en bred kam, både i forhold til, hvad SF har budt ind med, og sandelig også i forhold til, hvad regeringen har undladt at gøre, for slet ikke at sige i forhold til, hvordan vi oplever at Dansk Folkepartis langsigtede økonomiske politik måtte være.
Så den kritik, vi har haft af SF, gælder for så vidt også andre partier her i salen.
Vi synes, at vi grundlæggende set har forsømt at reformere i tide, og det er den pris, vi kommer til at betale nu.
Vi mener fortsat, at skal man op på en forbrugsvækst i den størrelsesorden, som hr. Thulesen Dahl citerer her, så forudsætter det nogle helt gennemgribende reformer og nogle ændringer.
Og der er første chance, nu hvor det er kuldsejlet med hensyn til en reform af arbejdsmarkedsområdet og dagpengedelen, jo så her til foråret.
Så må vi jo prøve at se, om vi kan finde et resultat i forbindelse med skatteforhandlingerne.
Der håber jeg i øvrigt at Dansk Folkeparti også vil melde sig på banen.
Så ja, vi står fast på, at en forudsætning for overhovedet at komme i nærheden af den størrelse tal, som hr. Thulesen Dahl citerer her, er nogle grundlæggende og gennemgribende reformer, og de krav må vi jo stille til alle partier.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-12-10:
Hr. Morten Helveg Petersen har været meget optaget - som vi også lige har hørt i den seneste udveksling her - af 2015-planen.
Det er jo sådan et særlig radikalt islæt, at man gerne vil markedsføre sig selv som et ekstremt økonomisk ansvarligt parti.
Det synes jeg selvfølgelig er al ros værd.
Så er man meget ude efter regeringens 2015-plan, men på et tidspunkt blev man også spurgt til den plan, som Socialistisk Folkeparti er kommet med - hvis man gerne vil have skiftet.
Der er sådan en fin SF's 2015-plan, står der her, og da hr. Morten Helveg Petersen på Ritzau blev spurgt om den, sagde han, at den ville han først sige noget om, når han havde nærlæst og regnet på de mange forslag.
Men hvis man skal nå op på 1,8 pct. i offentligt forbrug, kræver det i hvert fald gennemgribende skatte- og arbejdsmarkedsreformer, sagde hr. Morten Helveg Petersen.
Mit spørgsmål er såmænd blot: Er den nærlæst nu, og kan vi få en forklaring på, om Det Radikale Venstre nu synes, at den her plan er god eller dårlig, økonomisk forsvarlig eller økonomisk uforsvarlig?
Lars-Emil Johansen (SIU), 2008-12-10:
Jeg skal sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, at man naturligvis kan forestille sig, at det samme sker i Grønland, hvis vi får lov til at udvikle det grønlandske samfund og ikke bliver låst fast af klimaaftaler, der begrænser vores industrielle udviklingsmuligheder, fordi andre lande har forurenet klimaet så meget, som de har gjort.
Altså, hvis man kunne følge den tankegang, som jeg ved at store dele af Folketinget også støtter, nemlig at forureneren betaler, også når vi taler om CO2-udledning, tror jeg, at der kunne være en mulighed for, at Grønland ved at starte sin egen industrielle udvikling kan være med til at begrænse bloktilskudsbehovet.
Og der kunne sagtens være en realistisk mulighed for, at vi på den baggrund kan anmode om, at bloktilskuddet bliver sat ned.
Det er derfor, at bloktilskuddet er foreslået frosset fast til det niveau, det har nu, når aftalen træder i kraft til næste år.
Det er for at kunne opnå den situation, som hr. Kristian Thulesen Dahl her efterlyser.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-12-10:
Tak for det og tak for besvarelsen.
Der har været en del diskussion om den økonomiske 2015-plan gennem dagen i dag, og det ville selvfølgelig være interessant at få finansministeren til at uddybe nogle synspunkter om det, jævnfør
Vi kender alle til de udfordringer, som den plan er udsat for, så derfor er mit spørgsmål til finansministeren: Er det overhovedet realistisk at holde fast i den her 2015-plan længere?
Er det ikke sådan, at fundamentet for 2015-planen allerede er skredet, og at der bør laves et kasseeftersyn eller i hvert fald en opdatering af den 2015-plan, så vi får et mere realistisk grundlag at arbejde ud fra?
Lars-Emil Johansen (SIU), 2008-12-10:
Der er på ingen måde tale om nye krav.
Jeg ved ikke, om hr. Kristian Thulesen Dahl har sovet i timen, mens Folketingets partier har forhandlet selvstyreloven.
Der har været meget bred enighed om og deltagelse i de vilkår, selvstyret skal have i Grønland.
Jeg rejser på ingen måde nye krav.
Jeg gør opmærksom på en situation, som ingen har gjort opmærksom på før, nemlig at Grønland netop ikke skal hæmmes i sin økonomiske vækst og i sin kamp for at blive fri for den økonomiske afhængighed af Danmark på grund af klimakrav, der er baseret på Vesteuropas klimaforurening.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-12-10:
Altså, i sig selv er det jo helt mystisk, at hr. Lars-Emil Johansen er så glad for, at Grønland bevæger sig mod selvstændighed, samtidig med at han i øvrigt opfordrer os til at blande os enormt meget i, hvad der foregår i Grønland.
Jeg troede egentlig, at logikken måtte være, at vi skulle holde nallerne væk.
Hver gang jeg konkret påtaler et eller andet i Grønland, som jeg synes er galt, får jeg i hvert fald at vide, at det skal jeg slet ikke blande mig i, fordi Grønland er på vej til selvstændighed.
Men mit spørgsmål er: Bloktilskuddet er på 3,2 mia. kr., og et stort flertal herinde vil jo sikre, at det kan gives til Grønland fremover, men når nu Grønland så gerne vil selvstændigheden, som hr. Lars-Emil Johansen ved mange lejligheder jo gør det klart, kunne man så forestille sig den situation, at grønlænderne ville gøre det samme som færingerne, som for at markere ønsket om selvstændighed selv ønskede bloktilskuddet sat ned?
Færingerne fik 900 mio. kr. i bloktilskud, og de gjorde helt konkret det, at de bad om, at det blev sat ned med 300 mio. kr. for ad den vej at markere seriøsiteten i ønsket om selvstændighed.
Det var jo flot, og mit spørgsmål er: Kunne man forestille sig, at man fra grønlandsk side ville gøre det samme over for Danmark og sige: Vi vil gerne have skåret bloktilskuddet ned, selv om der er et flertal, der stadig vil give os det, for vi vil gerne markere vores stærke ønske om selvstændighed så stærkt, at vi vil gøre os hurtigere økonomisk uafhængige af Danmark?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-12-10:
Jamen det er jo bare fantastisk, og det er jo nok dér, hvor der er en stor forskel på den måde, hr. Lars-Emil Johansen angriber det her, og det, vi f.eks. mødte hos vores færøske venner tidligere.
Når man taler med den grønlandske repræsentant her i Folketinget - eller en af dem - om det her med, at Grønland af egen drift skulle tænke sig at gøre sig mere økonomisk uafhængig af Danmark for virkelig at markere ønsket om selvstændighed, så bliver det pakket ind i en masse nye krav til Danmark om, at hvis Danmark gør det og det og det, så kan vi da godt få lov til at betale lidt mere til vores grønlandske venner.
Det har jo så ikke noget som helst at gøre med et reelt ønske om at gøre sig økonomisk uafhængig af Danmark, fordi man ønsker selvstændighed, for det indebærer, at man er villig til at springe lidt ud og tage en risiko og sige, at hvis man er et selvstændigt land, så bærer man jo også selv risikoen.
Det er jo ideen med at være et selvstændigt land.
Man kan jo ikke både have Danmark til at spænde det totale økonomiske sikkerhedsnet ud under sig og så samtidig sige: Men I må i øvrigt ikke blande jer i vores forhold, for vi skal betragtes som et selvstændigt land.
Hvis Grønland vil være selvstændigt, så fred være med det, men så vær det også i indhold, og ikke kun i ord.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-12-10:
Det er realistisk at følge den plan.
Der skal laves et kasseeftersyn, det gør vi løbende som en del af vores konvergensprogram.
Det blev offentliggjort i mandags, og der er ikke sket noget siden i mandags, der gør, at vi skal lave et nyt kasseeftersyn.
Det er det sådan lidt tekniske svar.
Men det er bare for at sige, at vi har lavet sådan et kasseeftersyn.
Der blev holdt et pressemøde om det i fredags, og det viser, at vi er på linje med den her plan.
Og jeg må stærkt tage afstand fra det citat, hr. Ole Sohn forsøgte at lægge mig i munden, hvor jeg skulle have sagt, at 2015-planen smuldrer.
Den smuldrer ingen steder hen.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-12-10:
Ordføreren sagde i sit svar til hr. Jesper Petersen, at, og jeg citerer ordret »vi hellere vil spare på det offentlige forbrug«, underforstået, at man så bruger pengene på skattelettelser, sådan at de kan komme ud i borgernes egne lommer.
Vi vil hellere spare på det offentlige forbrug.
Det er jo klar tale, og det synes jeg sådan set siger meget i sig selv, men det, jeg godt vil bede ordføreren om at forholde sig til, er effekterne af de skattelettelser, som De Konservative taler så varmt for, og som vi jo har kunnet høre under hele den her debat med den konservative ordfører simpelt hen er løsningen på alle problemer i det her samfund, nemlig at vi bare skal poste pengene ud til skattelettelser, så skal det hele nok gå, og så skal vi nok få løst finanskrise og økonomisk recession og det hele.
Men jeg vil gerne bede ordføreren forholde sig til det, der står i regeringens egen økonomiske redegørelse om, hvad effekterne af de her skattelettelser bliver.
Der står, at forløbet indebærer en kraftig stigning i husholdningernes samlede opsparing.
Er det ikke rigtigt, vil jeg spørge hr. Mike Legarth, at det er det, der vil ske?
Er hr. Mike Legarth enig i den vurdering?
Mike Legarth (KF), 2008-12-10:
Der er da sikkert nogle, der vil spare lidt op, men jeg er slet ikke i tvivl om, at hovedparten vil vælge at bruge de penge, de får i skattelettelser, og vi kan roligt sige, at i den situation, vi er i, hvor det nu viser sig, at der er afdæmpede udsigter i folks økonomi - i hvert fald i nogle af familiernes økonomi - og at de får hårdt brug for de penge, så jeg er ikke i tvivl om, at de bliver sendt i omløb igen, og det er jo også det, som alle anerkendte eksperter tydeligt tilkendegiver.
Så en skattelettelse er lig med dynamik.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-12-10:
Nu hører vi gentaget, at det konservative svar på alle problemer er skattelettelser til det private forbrug, for man har fuld tiltro til, at folk nok skal gå ud og bruge de her penge.
Er hr. Mike Legarth enig i den her vurdering, eller fastholder man stædigt, at folk vil fare ud i butikkerne og bruge af de her skattelettelser frem for at forholde sig til den økonomiske situation, som samfundet står i?
Mike Legarth (KF), 2008-12-10:
Jamen jeg står inde for hver eneste sætning og hvert eneste komma i den bog, også de konsekvenser, der er beskrevet i den, naturligvis.
Det var også det, jeg startede med at sige: Regeringen ligger fuldstændig korrekt dér, hvor vi gerne vil ligge.
Og de effekter, vi har beregnet, forventer vi kommer.
Det er jo ikke bare en politisk finanslov, den er jo også efterprøvet af al den intelligens, vi har i vores ministerier.
Det er blomsten af Danmarks akademikere, der sidder dér og tester det, og vi får det lavet andre steder.
SKAT har lavet en beregning af, hvilken effekt en sænkelse af topskatten giver, eksempelvis - den er næsten selvfinansierende; nogle siger: mere end selvfinansierende.
Sådan er der jo masser af rapporter og tiltag, man kan kigge på og have hver sin politiske mening om.
Jeg tilkendegiver bare, hvad den konservative er.
Vi vil gerne have, at borgerne får lidt mere af deres løn, og 50 pct. ville vel ikke være for meget.
Carsten Hansen (S), 2008-12-10:
Hr. Mike Legarth forsøger at spille den venlige mand
- alt er bagateller, vi skal nok gribe ind, og det går jo så godt.
Se, en af hr. Mike Legarths partifæller, den tidligere kulturminister og nuværende justitsminister, hr. Brian Mikkelsen, syntes jo som menigt medlem op til sidste valg, at understøttelsen var for høj.
Samtidig ved vi jo, at regeringen som svar på, at der nu sker massefyringer i industrien, at de ufaglærtes arbejdsløshed nu er steget til 6 pct., at det er svært at finde praktikpladser til lærlinge, og at transportsektoren er ved at gå i stå, siger, at man skal halvere dagpengene.
Nu vil jeg høre, om De Konservative stadig væk er enige i, at man skal halvere dagpengene, og at man skal sætte understøttelsen ned.
Mike Legarth (KF), 2008-12-10:
Ja, vi synes, at man skal halvere dagpengeperioden.
Carsten Hansen (S), 2008-12-10:
Det var da noget af en melding, og det er jeg glad for.
Det er klar tale, jeg er ikke vant til så befriende ærlig tale, nemlig at man stadig væk vil halvere dagpengeperioden.
Det synes jeg der skal roses for, det er klar tale.
Jeg er så dybt uenig i synspunktet.
Men hr. Brian Mikkelsen mente jo også, at understøttelsen er alt for høj.
Og når jeg borer lidt i det, er det jo, fordi vi er ved at lave bankpakker til direktører, der har fået 30 mio. kr. i optioner.
Som formanden for Finansrådet udtalte, er der brodne kar i finanssektoren; de er skyld i overbelåning, de har ikke set efter, om værdierne er til stede.
Jeg behøver bare at nævne IT Factory osv.
De penge skal vi nu ud at redde med bankpakke II.
Mener man stadig væk - set i lyset af de mange hundrede milliarder, eller i hvert fald mange, mange milliarder, vi skal punge ud med på samfundets vegne - at understøttelsen til dem, der er uforskyldt ledige, er alt for høj, som hr. Brian Mikkelsen udtalte op til sidste valgkamp?
Mike Legarth (KF), 2008-12-10:
Jeg vil starte med det sidste.
Den samfundspakke til bankerne har ikke noget at gøre med, at vi skal ud at redde grådige ledelser, direktioner, i bankerne.
Det handler om, at vi måske, hvis vi kan blive enige med et politisk flertal, skulle etablere den her samfundspakke, så vi får løst kreditklemmeproblematikken, hvor erhvervsliv og borgere er kommet på den, fordi de ikke kan få fornyet de lån, de har, eller få nye lån til noget så elementært som en carport, et tag, eller hvad det måtte være.
Virksomhederne kan ikke få forlænget deres kreditter og få finansieret nye forretninger.
Og det er et tab for hele samfundet.
Dem skal vi ikke give nogen hjælpende hånd - ja, det skal være ovre ved justitsministeren, der kan straffe dem behørigt, hvis der er noget, der er overtrådt i forhold til den gældende lovgivning.
Man har jo taget meget store risici.
Peter Christensen (V), 2008-12-10:
Jeg beder sådan set Det Radikale Venstre om at forholde sig til det, fordi det ikke er en bogstavleg.
Det handler om politik, det handler om, at De Radikale har erklæret det som et mål at vælte regeringen, vælte den regering, som arbejder for at holde en ansvarlig økonomisk linje, og at de hellere vil have Socialdemokratiet, der ikke synes, at det er arbejdet værd at have en 2015-plan, til at danne regering.
Derfor er det jo ikke en bogstavleg.
Det handler om, hvorvidt vi skal blive ved med at føre en ansvarlig økonomisk politik i det her land, og der giver det jo ingen mening, at De Radikale siger, at de vil det, som regeringen reelt gør, og så samtidig peger på fru Helle Thorning-Schmidt som statsminister.
Man skal i hvert fald være radikal for at forstå det.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-12-10:
Sagligheden fylder da heldigvis også meget, og det skal den jo også.
Nu er det jo typisk sådan i de her debatter, at så kommer den type spørgsmål, som hr. Peter Christensen giver udtryk for her, hvor vi skal til at lege med bogstaver og regeringsdannelser osv.
Det kan man jo selvfølgelig sagtens have lange diskussioner om.
Det, der er vores udgangspunkt, er, at vi byder ind med vores egne konstruktive forslag til reform af skatteområdet, til reform af arbejdsmarkedet, og vi er ægte bekymrede for realismen i den økonomiske politik og de økonomiske planer, som regeringen her har på bordet.
Vi vil gerne fastholde og mener fortsat, at det er vigtigt, at man har en 2015-plan.
Hvad andre partier melder ind med, må man spørge andre partier om.
Det skal jeg sådan set ikke forholde mig til, men faktisk blot minde om, hvad jeg tror hr. Peter Christensen selv sagde tidligere på dagen, citeret frit efter hukommelsen: Nu er det jo sådan set ikke valgkamp, så skulle vi ikke se at få arbejdstøjet på i stedet for den her bogstavleg.
Det tror jeg ærlig talt økonomien har mere brug for.
Peter Christensen (V), 2008-12-10:
Når man hører den radikale ordførertale og også tidligere på dagen hørte de spørgsmål, som blev stillet til Venstre, er det tydeligt, at det at have en holdbar 2015-plan, det, at man har en langsigtet plan, man styrer efter for at holde en økonomisk ansvarlig linje, er vigtigt for Det Radikale Venstre.
Det er jeg enig i.
Vi har været ude at sige, hvad det er for en stigning, der skal til i forhold til den strukturelle beskæftigelse, for at sikre den her balance i 2015, så vi ønsker netop at fastholde princippet.
De Radikale plejer ellers sådan at bryste sig af, at det kun er sagligheden, der tæller.
Hvor er den blevet af?
Karina Lorentzen (SF), 2008-12-10:
Jeg er stadig væk nødt til at spørge til, om der er et bud i forbindelse med den her finanslovaftale, som gør, at vi kan knække kriminalitetskurven, der nu er på vej op.
Er der nogen konservative bud på, hvad vi gør?
Og dækker dette finanslovforslag dette problem ind?
Så har jeg også lige et andet spørgsmål, og det er i forbindelse med domstolene, som er vældig pressede nu, og som jo i hvert fald ikke kan undsiges at tilhøre justitsministerens ressortområde.
Der sker en voldsom sagsophobning nu, fordi politireformen langsomt begynder at køre.
Er der på nogen måde afsat midler til at sikre sagsflowet ude i domstolene på nuværende tidspunkt?
Er der afsat midler, så vi sikrer, at ofrene får en hurtig sagsbehandling, og at man får sat de kriminelle fast?