Kristian Jensen (V), 2007-12-14:
For dem, der måtte have fulgt med i debatten i tirsdags, bliver det her måske en reprise, en genudsendelse, men det er ligesom tv-programmet her i juletiden, hvor der også ofte er mange genudsendelser.
Først til hr. Klaus Hækkerup: Den omlægning, der foretoges i 2005 af energiafgifter og CO2-afgifter, var en administrativ lettelse for virksomhederne.
Hvor de tidligere kunne have tilbagesøgt 10 pct. af CO2-afgiften, som de kunne lægge oven i den tilbagesøgning af energiafgiften, som de kunne have foretaget, og ved at lave en omlægning, hvor man sænkede CO2-afgiften med 10 pct. og hævede energiafgiften tilsvarende, fik virksomhederne en administrativ lettelse, sådan at de kun skulle søge om én tilbagebetaling.
Det var et ganske fornuftigt forslag.
Det synes vi i regeringen.
Det synes hr. Klaus Hækkerup i øvrigt også, for Socialdemokratiet stemte for omlægningen fra 2004 til 2005.
Det, der står på bundlinjen, er nemlig, som det fremgår af tabellen i spørgsmål 10, at den samlede afgift, der bliver betalt, ikke har været stigende.
Og hvis det er muligt at foretage en omlægning, sådan at borgerne ikke oplever en ændring i den samlede afgift, er der ingen grund til ikke at gøre det.
Vi laver en administrativ lettelse.
Det er faktisk en del af regeringens politik at sørge for at reducere de administrative byrder for virksomhederne mest muligt.
Jeg er egentlig glad for, at det kunne lykkes på en meget elegant måde at foretage omlægningen, uden at det havde betydning for hverken vores klimaudledning eller den samlede energibeskatning.
Jeg var sådan set glad for, at Socialdemokratiet i 2004, da vi vedtog loven, var enige i, at det var klogt.
Jeg håber, at den enighed fortsat gælder.
Til hr. Niels Helveg Petersen: Først og fremmest må jeg sige, at hvis Det Radikale Venstre mener, at vi - i lighed med, hvad SF har sagt tidligere - nu er bagud med 3,6 mia. kr. i afgifter, så tager jeg det som udtryk for, at det er de to partiers politik at hæve afgifterne med 3,6 mia. kr., og det er da i hvert fald en klar melding, som jeg så må sige jeg er uenig i.
Hvis man begynder at justere efter bare ganske få års viden på området, vil man ikke få den administrative forenkling, der opnås ved allerede nu at kunne lægge afgiftssatserne fast frem til 2015.
Jeg tror, at der er mange af dem, som beskæftiger sig med afgiftspolitikken og afgiftsafregningen, der vil være glade for at få dem lagt fast allerede nu.
Derfor har vi valgt at lægge os ganske tæt op ad den økonomiske fremskrivning frem mod dansk økonomi år 2015, som regeringen har præsenteret, og det er det, der er grundlaget for, at vi med en gennemsnitslig vækst i afgifterne på 1,8 pct. ikke får udhulet, men fastholdt afgifternes realværdi i forhold til vores forventede prisudvikling.
Det, man kan sige om det, er, at samlet set vil det lovforslag, vi vedtager her - med stigningerne i energiafgiften i takt med prisudviklingen - betyde, at vi i forhold til en alt andet lige-situation, nemlig at vi ikke ændrer på energiafgifterne, vil give en besparelse, en CO2-udledningsreduktion, på ca. 1 mio. t, og det synes jeg er ganske tilfredsstillende.
Til debatten med hr. Frank Aaen vil jeg bare i lyset af den kommende højtid glæde mig over, at vi nu er enige om, at uanset hvilket sammenligningsgrundlag vi har, er der en enighed om, at indtægterne stiger i forhold til de indtægter, bl.a. pensionisterne har i 2007.
At vi så er uenige i debatten om, hvilket sammenligningsgrundlag der er mest relevant at have, er en debat, som vi har haft både på det her lovforslag og andre lovforslag.
Det, vi har haft til grund for det, har været at sikre, at når man tager stigninger i energiafgifter, stigninger i overførselsindkomster og et højere personfradrag med, så er der også for pensionisterne en reel indkomstfremgang i den samlede pakke, og det er jeg glad for.