runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2015-05-13:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstår det spørgsmål – forstået på den måde, at jeg sådan set troede, at man havde sat sig ned og bl.a. sagt, at nu vil man bruge nogle penge på at sikre, at vi får noget urørt skov.
Det er jo, om man vil, en anerkendelse af det, hr. Per Clausen efterlyser, nemlig at det er et element.
Så kan man jo diskutere, om man – om jeg her fra talerstolen – kan sige, at vi skal bruge alle de penge, vi overhovedet har, på lige præcis urørt skov, og det er der, vi siger, at det måske også er at tage munden for fuld.
For der er også nogle andre hensyn.
Men vi kan blive enige om, at urørt skov er en stor del af det, og som miljøministeren også nævnte, er mange af vores arter knyttet til skoven, fordi vi traditionelt set har haft væsentlig mere skov, end vi har lige nu, hvor det meste jo er under plov.
Så det er selvfølgelig en vigtig del, og det er også baggrunden for, at vi er glade for de aftaler, vi har lavet med SF og Enhedslisten på det her område.
Per Clausen (EL), 2015-05-13:
Jeg må nok sige, at der nok er lidt for store forventninger til vores evner til og muligheder for at indgå aftaler med regeringen.
Vi har indgået de aftaler, som fremgår af finanslovsaftalen.
Vi har indgået de aftaler, der fremgår af landdistriktsaftalen.
Det her er udtryk for et forslag, som Enhedslisten meget gerne vil igennem med.
Og jeg må bare sige til hr. Henrik Høegh: Der er en lang, lang række – en næsten uendelig liste – af forslag, ideer og tanker, som Enhedslisten har liggende i skuffen, og som regeringen endnu ikke har indset det kloge i.
Hvorfor kan vi så ikke allerede nu sige, at vi godt ved, at en af konklusionerne på det her arbejde bliver, at vi skal have mere urørt skov, også i statsskovene?
Vi ved ikke præcis hvor meget, vi ved ikke præcis hvor, for det afhænger også af, hvor mange penge vi kan skaffe.
Men lige præcis den erkendelse, nemlig at det ved vi godt at vi skal have, synes jeg ville være rigtig nyttig og gunstig for den videre debat, vi skal have.
Henrik Høegh (V), 2015-05-13:
Nu er det jo så ikke mig, der skal svare, men der blev alligevel stillet mange spørgsmål.
Jeg skal bare sige, at det er det hele – det er græsningsskov, det er vådområder, det er højskov.
Der vil være noget af det hele, og det står faktisk i forslaget.
Så skal jeg også sige, at der også står i forslaget – hvis ministeren ville læse det – at vi er åbne over for, at både private og offentlige arealer kan være med.
Så der er vi enige, skal jeg bare konkludere.
Så skal jeg bare spørge til sidst af hensyn til forvirringen om de 30 mio. kr.: Betyder det, at der ikke går nogen landdistriktsmidler overhovedet til Naturstyrelsen, til offentlige institutioner?
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-13:
Nej, det betyder det ikke, men det betyder, at den pulje, som hr. Henrik Høegh henviser til, de 30 kr. til bæredygtig skovdrift, er midler, der er betinget af, at de kun kan søges af private.
Henrik Høegh (V), 2015-05-13:
Jeg skal bare konkludere: Så handler det altså om, hvad man ansøger EU om at bruge de 30 mio. kr. til, for i nogle situationer kan landdistriktsmidler godt gå til offentlige institutioner, herunder Naturstyrelsen.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-13:
Der er nogle klare retningslinjer, i forhold til hvad de midler må bruges til, og hr. Henrik Høegh henviste selv til puljen på 30 mio. kr. til bæredygtig skovdrift, og der må jeg bare sige, at der er det ikke sådan, at de kan bruges til offentlige arealer.
Det er en præmis, at de skal søges af private.
Daniel Rugholm (KF), 2015-05-13:
Som jeg også sagde i min ordførertale, har det her været en lidt speciel debat, bl.a. fordi den har handlet meget om § 3 og landbrug og alt muligt andet, selv om det egentlig er et forslag, som handler om biodiversitet i urørt skov.
Det, der lige får mig op, var egentlig en bemærkning, der lige kom fra ministeren.
Jeg citerer: Så fik vi vist pillet det fra hinanden.
Det synes jeg har været sådan lidt symbolsk for den her debat, vi har haft i dag.
Hvis jeg må tillade mig at tage en lille smule idealistisk tilgang til det, ærgrer det mig faktisk lidt, for jeg tror, vi er enige om, at der er rigtig meget godt i det her.
Jeg stod også – det er der også flere, der allerede har anerkendt – på talerstolen og var villig til at imødekomme på måske det væsentligste kritikpunkt, som bl.a. ministerens parti og andre har fremført i dag, nemlig i forhold til den del af forslaget, der også handler om § 3.
Så det er ikke så meget et spørgsmål, det er mere en kommentar.
Jeg håber virkelig ikke, at det er det, det handler om.
Jeg har fornemmelsen, men jeg synes, det ville være rigtig ærgerligt, for jeg tror, vi er enige om meget af indholdet i det her.
Yes, men lad os så sætte os ned konstruktivt og finde ud af, hvordan vi får lavet de analyser, hvornår vi får dem, og hvad vi vil gøre med pengene i forhold til det her
Jeg synes, hr. Per Clausen sagde det så godt, nemlig at han fandt det ubegribeligt, at man ikke vil forpligte sig på det her, særlig når det ser ud til, at vi kan finde hinanden i mange af de kritikpunkter, der har været.
Og vi kan helt sikkert – dygtige, som vi alle sammen er, hele vejen rundt blandt miljøordførerne, og det gælder også ministeren – sagtens også finde en vej igennem analyser og igennem økonomiske drøftelser osv. Jeg har for vores eget vedkommende sagt, at vi har finansiering til det her, og det tror jeg også regeringen har, hvis man vil prioritere det.
Jeg appellerer bare til, at vi finder den her konstruktive tilgang til det, i stedet for at vi har den her
lad os bombe det i stykker, fordi det kommer fra de andre-tilgang.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-13:
Jamen jeg anerkender ikke præmissen om, at regeringen ikke vil forpligte sig til at gøre noget for vores biodiversitet i skovene.
Læs »Naturplan Danmark«, som jeg har henvist til gentagne gange i dag.
Vi har i Naturplan Danmark over 50 mio. kr. til bedre biodiversitet i vores skove, så jeg anerkender ikke den præmis, der er.
Men jeg vil da meget gerne tage imod den konstruktive tilgang, som hr. Daniel Rugholm har, men det, jeg bare synes er nødvendigt, for at vi kan have nogle netop konstruktive drøftelser med hinanden, er, at man ligesom anerkender præmisserne for det her, nemlig at vi jo skal have klarhed over økonomien i det her, vi skal have klarhed over, hvad det er for nogen virkemidler, vi taler om, før man lægger sig fast på en målsætning.
Pia Adelsteen (DF), 2015-05-13:
Ja, det er en kort bemærkning.
Forslaget går jo ud på, at vi udtager 20 pct. af arealet i skovene.
Altså, det er ikke 20 pct. af et eller andet fiktivt.
Vi ved så ikke præcis, hvilke arealer det er, men vi ved, at det er 20 pct. af hele arealet.
Det er egentlig det, forslaget går ud på.
Grunden til, at jeg egentlig rejser mig op og siger det, er, at ministeren siger, at det er en procentvis målsætning af noget fuldstændig fiktivt, og det mener jeg faktisk ikke det er.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-13:
Men udtage til hvad?
Når man skal se på, hvad det her koster, så er det jo ganske væsentligt at få klarlagt, hvad det er for nogle konkrete virkemidler, man agter at tage i brug.
Det er også ganske væsentligt – og det anerkendte fru Pia Adelsteen, da hun stod på talerstolen jo også – at den beregning, man selv havde lavet, nok ikke var nuanceret nok, i forhold til at det jo gør en forskel, hvilke typer af skov man agter at tage ud.
Og hvad er det for nogle virkemidler, og hvad er det for nogle typer af skov, man ønsker at tage ud?
Og så må vi i øvrigt finde en eller anden fælles forståelse af, hvad økonomien i det her så er.
Jeg synes, det var meget nyttigt at få den her debat i Folketingssalen om det her forslag, for det jo har bragt os derhen, at vi nu i hvert fald kan konstatere – og det var sådan set blot det, jeg ønskede med den her opsamling – at der er enighed om, at der skal laves nogle flere analyser, før vi kan blive klogere på, hvad det er for nogen virkemidler, vi rent faktisk ønsker at benytte os af.
Det kan jeg jo høre på ordførerne, altså at der er en anerkendelse af, at vi har brug for de analyser.
Og så er det bare, jeg i al stilfærdighed spørger, hvordan man så kan have en målsætning, en procentvis målsætning, på noget, man ikke i forvejen definerer hvad er, og hvordan kan man også have en beregning, der så i øvrigt også anerkendes bredt ikke er korrekt, i et beslutningsforslag?
Hvis man er et økonomisk ansvarligt parti, synes jeg også, at det i hvert fald er blevet slået fast i dag, at den beregning ikke holder, og derfor er der også behov for nogle yderligere analyser i forhold til, hvad de forskellige virkemidler så koster.
Pia Adelsteen (DF), 2015-05-13:
Netop med ministerens bemærkninger har ministeren så også anerkendt, at det, som Naturstyrelsen er kommet frem til, nemlig at det koster 30-40 mio. kr. at udtage de foreslåede 20 pct. af statsskovene areal, også er lidt gætværk, fordi vi netop ikke ved, hvad det er, der bliver taget ud.
Det er der så ikke nogen af os der ved, det er nogle tal, der bruges til at støtte vores argumenter for det, vi nu engang vil, og ikke andet, for det er bare luftige tal, og det synes jeg også ministeren skal anerkende.
Henrik Høegh (V), 2015-05-13:
Jeg forstår slet ikke, at man som regeringsbærende parti begynder at henvise til skovprogrammet.
Det må være der, hvor tålmodigheden er ved at briste.
Det har vi ventet på så længe, så længe.
Jeg husker ikke, om det er 1 eller 2 år siden, at udvalgsarbejdet var færdigt, men endnu er der ikke kommet noget skovprogram.
Så jeg tror, der er mange, der forstår, hvis vi er ved at blive lidt utålmodige og begynder selv at lave nogle forslag.
Og så endelig om Naturplan Danmark med eller uden § 3: Vi havde en forhåbning om, at hvis det var pillet ud, var vi kommet til forhandlinger, og så tror jeg, at vi var blevet enige om resten.
Vi er enige i en grundig analyse.
Det står sådan set i vores forslag.
Jeg og vi, der er i blå blok, kan da ikke fortælle, hvad det er for skovarealer, der er de bedste, hvor vi får den hurtigste og den bedste biodiversitet.
Vi har direkte skrevet, at det er der nogle forskere og natureksperter der skal hjælpe med.
Ja, vi er enige i analysen, vi tror bare ikke, at der behøver gå 20-25 år – stadig væk efter citat i Politiken.
Men det kan være, at det er citeret forkert i Politiken.
Det var dejligt, og vi er med på, at det kan tage 2 år.
Lad os lave det arbejde på 2 år.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-05-13:
Jeg tror – det er bare et gæt – at hr. Henrik Høegh har læst det forkert i Politiken.
Jeg tror, at det, der menes med de 20-25 år, er, at inden vi ser en biodiversitet i verdensklasse, hvor vi virkelig, virkelig er derhenne, hvor vi skal være, går der lang tid.
Det er jo en kæmpestor indsats, der skal til, for at få vendt det.
Vores første forpligtelse i 2020 er i forbindelse med biodiversitetskonventionen at få stoppet den tilbagegang i arter, der er.
Det bliver en kæmpe opgave, og vi når det ikke, hvis ikke vi tager nye initiativer, og derfor synes jeg jo, vi skal holde fokus på de nye initiativer.
Så før det har virket, kommer der jo til at gå et par årtier, men det er da nu, vi skal have udlagt urørt skov, biodiversitetsskov og alle de her ting, som vi er enige om skal til.
Men som jeg også hører hr. Henrik Høegh sige, er det fint med en analyse af, hvor vi skal gøre de ting henne.
Mit spørgsmål til hr. Henrik Høegh var egentlig, hvorfor det – hvis ikke det vedrørende § 3 var så afgørende, som vi hørte på De Konservatives ordfører – så står i lovforslagets bemærkninger.
Det er jo ikke ligegyldigt, hvad der står i et lovforslags bemærkninger.
Henrik Høegh (V), 2015-05-13:
Jeg siger det en gang til: Det bliver valgresultatet, der afgør, hvad der skal ske med § 3-arealerne.
Vi havde en holdning til det, da vi debatterede naturplan.
Sådan er det, og det ændrer det her forslag og snak om, om vi skulle gøre noget godt i skovene, ikke på.
Det har stået klart, lige siden vi har debatteret Naturplan Danmark.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-05-13:
Jeg tror ikke, jeg sagde, at det ikke skulle gå hurtigt.
Jeg synes også, jeg sagde i min ordførertale, at vi faktisk virkelig skal i gang, altså vi har virkelig travlt, hvis vi skal nå vores forpligtelser i 2020.
Og det handler jo ikke om forpligtelser, som vi skylder nogen, vi skal jo gøre det for vores egen skyld, vi skal standse tilbagegangen i arter for vores egen skyld.
Så jeg tror, vi har rigtig travlt, det tror jeg faktisk var min pointe.
Jeg tror, vi skal gøre rigtig meget.
Den uenighed, og den er jo fair nok, der er mellem os, handler om § 3 om beskyttelse af biodiversitet i åbent land, og der spørger jeg bare ordføreren: Hvis man gerne vil have flertal for sit forslag, og det er vel derfor, man bringer det ind i Tinget, hvorfor skriver man så noget, som man ved er rigtig svært for store dele af Folketingets partier?
Henrik Høegh (V), 2015-05-13:
Fordi vi ikke begår løftebrud.
Fordi vi ikke begår løftebrud.
Lad mig så bare til sidst sige, at det, der skiller os lige i øjeblikket, er, om vi skal sætte en målsætning nu, eller om vi skal vente 2-3 år og så se, hvad der kan lade sig gøre.
Vi synes, vi skal sætte en målsætning nu.
Vi er åbne over for, om den er privat eller statslig, vi synes bare, vi skal være mere ambitiøse end det, regeringen lægger frem.
Der var jo dele af Naturplan.dk, vi ikke var enige i.
Det var det, der handlede om § 3.
Der vil kunne spares nogle penge, hvis der skal laves en indsats derude.
Dem vil vi foreslå f.eks. kunne bruges til at dække det tab, der kommer i skovene, eller til de private, der skal kompenseres.
Der er mange andre indsatser for det åbne land i Naturplan.dk, vil jeg gerne sige, end § 3.
Det håber jeg at dem, der har stemt for, har sat sig ind i.
Der er faktisk meget andet i det åbne land.
Det er vi ikke imod.
Vi er bare imod at tage de her arealer fra kvægbrugerne uden at kompensere og med et ufuldstændigt kortgrundlag.
Den sag tror vi tabes på et tidspunkt.
Vi har sådan set været i nærheden af sådan noget tidligere.
Lone Loklindt (RV), 2015-05-13:
Jeg vil da gerne kvittere for, at hr. Henrik Høegh pludselig er blevet den største fortaler for skov i dette land, og at hr. Henrik Høegh, inden han skal ud af Folketinget, gerne vil have sat en meget ambitiøs politik på skovområdet, for det er jo da helt nye toner, ikke bare fra Venstre, men fra hele blå blok.
Så vil jeg bare gerne spørge: Med hensyn til Naturplan Danmark var Venstre, som jeg har forstået det, ikke interesseret i, da det blev tilbudt af ministeren, at splitte lovforslaget.
Venstre ville ikke være med til et grønt danmarkskort.
Henrik Høegh (V), 2015-05-13:
Der var dele af det grønne danmarkskort, som vi ikke var enige i.
Hvis vi spørger de samme naturprofessorer: Hvad sker der, hvis man tager landbrugsjord ud?
Hvornår gør det noget godt for biodiversiteten?
Der går ca. 50 år.
Det er vi ikke uenige i.
Og så er jeg lige så forundret, som fru Lone Loklindt er, men min forundring er over, at specielt De Radikale, som plejer at være grønne, ikke vil være med til at sætte en målsætning.
Det er sådan set det, der skiller os ad i dag, kan jeg fornemme.
Der er ingen fra regeringspartierne, der vil være med til at sætte en målsætning på det her.
Så vi er enige i, at der skal noget analyse til, for at finde ud af, hvordan vi når derhen.
Lone Loklindt (RV), 2015-05-13:
Det var da dejligt at få det på plads – det der med, at det altså ikke passede, at Venstre ville have stemt ja, hvis bare § 3 var kommet ud.
Venstre ville ikke have stemt ja til Naturplan Danmark, selv hvis § 3 var kommet ud i et lovforslag for sig.
Det synes jeg er meget rart at få at vide, for det var det modsatte, ordføreren sagde lige før.
Og så synes jeg sådan set, at vi både med Naturplan Danmark og også med det, som jeg så ved kommer senere omkring skovprogrammet, at der jo allerede er tegn på, at regeringen har ændret stil, i forhold til hvordan vi får mere urørt skov.
Nu vil vi bare gerne have en undersøgelse, før vi træffer præcise beslutninger om, hvor den urørte skov skal være.
Per Clausen (EL), 2015-05-13:
Nu går jeg da ud fra, at hvis de blå partier skulle få flertal efter næste valg, vil man ikke alene gennemføre det med forringelserne på § 3-området, man vil også gennemføre det, som der står i det her beslutningsforslag om urørt skov.
Derfor er det interessante i virkeligheden bare, hvordan man har tænkt sig at finansiere det.
Er det rigtig forstået, at når Henrik Høegh ikke kan tage det fra landdistriktsmidlerne, tager han det fra en anden natur- og miljøindsats?
Altså, det er det, det her handler om.
Hvor Enhedslisten ligesom arbejder på den måde, at vi har skaffet flere penge til natur og miljø og dermed været med til at udvide indsatsen, så kunne Venstre naturligvis ikke drømme om at bruge flere penge på natur og miljø, måske snarere færre, men det her vil man finde penge til.
Lone Loklindt (RV), 2015-05-13:
Jeg synes på mange måder, at jeg gerne vil anerkende Enhedslisten for at komme med en positiv tilkendegivelse her i forhold til nationalparkerne om, at en af udfordringerne er – og det er vi i Det Radikale Venstre og Enhedslisten nok enige om – at vi sikrer, at der er naturindhold nok i nationalparkerne.
Men vi kan så også sige, at vi stadig væk har en ansøgning liggende fra Nationalpark Nordsjælland – eller Kongernes Nordsjælland hedder det vist – som vi ikke har behandlet endnu, og som vi har haft foretræde om, og som lyder til at være kommet lidt bedre fra start denne gang.
For ellers kan man sige, at det, der er i Enhedslistens forslag her om, at i forhold til statsarealer kan man i princippet gå i gang omgående uden interessekonflikter med private lodsejere, jo godt kunne være lidt, hvad skal man sige, fristende, når man tænker på den historik, der har været om Kongernes Nordsjælland i det tidligere forløb.
På den måde er der selvfølgelig mange gode ting i det her beslutningsforslag, men vi bliver af flere grunde nødt til at afvise det.
For det første fordi finansieringen ikke hænger sammen, og for det andet fordi der her – hvis vi skulle tilslutte os forslaget – straks ville blive indført en ny kategori, altså en naturnationalpark.
Og jeg tror nok, der allerede findes noget, der hedder naturparker rundtomkring i regionerne, så vi ville få rigtig mange begreber, og det er jeg ikke overbevist om vil øge forståelsen i forhold til markedsføringen, hvis det var det, det handlede om.
Men det, som er interessant, er også, at man i det her forslag faktisk beskriver, hvordan det jo tager tid at få urørt skov til at give høj biodiversitet.
Det giver biodiversitet, men det tager både tid at få forvaltet det, og det koster at få, hvad skal man sige, etableret den positive udvikling i sådan et område, når man går over til urørt skov.
Så er der mig bekendt også lige præcis i det her område, altså i Gribskov,
allerede forsøg i gang og har været det et stykke tid om netop, hvad man får af biodiversitet ud af naturnær drift.
Og det er måske så endnu en årsag til, at det i den analyse, som vi jo allerede har vedtaget at vi skal have foretaget, sådan set er et væsentligt element at se på, hvad der overhovedet er kommet ud af den drifttype, som man har testet i nogle år nu i Gribskov.
Så på mange måder må man bare sige, at det er dejligt, at der kommer mere fokus på biodiversitet, og at det er dejligt, at der kommer mere fokus på urørt skov, men Radikale Venstre kan ikke tilslutte sig forslaget.
Men vi glæder os meget til at få diskuteret det videre i forløbet i udvalgsbehandlingen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-05-13:
Ved det foregående forslag holdt jeg jo en brandtale om skoven, så jeg tænker, at jeg vil springe det over den her gang.
Jeg kan også se, at nogle af jer måske også synes, at vi skal til at skære ind til benet, hvad det er, vi vil osv., selv om der jo ikke er noget bedre end at stå i Tinget og diskutere skovpolitik sådan en aften som nu.
Kort sagt vil jeg sige, at der med det, som Enhedslisten foreslår, og som jeg også mener er en fortsættelse af et spørgsmål, der blev sendt til miljøministeren tidligere i år, i februar, omkring et konkret forslag foreslået af Rune Engelbreth Larsen og Peder Størup, blev spurgt ind til, om ministeren mente, at det her kunne indgå i Nationalpark Kongernes Nordsjælland osv., og der var svaret, at det geografiske areal jo i store træk hørte ind under det.
Jeg er fuldstændig enig med Enhedslistens kritik, i forhold til at vi skal passe på, at nationalparkbegrebet ikke bliver udvandet.
Vi har allerede tre nationalparker, vi har en fjerde på vej.
Der har været problemer visse steder.
I Thy bl.a. var der mange, der var meget bekymrede, forsigtige i starten, og nu har det jo udviklet sig rigtig, rigtig fint, så jeg tror også, at der er en vis proces i forhold til faktisk at få nogle gode nationalparker i det her land, fordi det er klart, at vi ikke bare skal have en nationalpark for at sige, at det her areal kalder vi kalder en nationalpark, og så er der egentlig ikke enormt meget værdifuld natur inde i den.
Jeg mener, at det her forslag vil være rigtig, rigtig godt også at tage med i de drøftelser, der er om nationalparker, for den forligskreds, der ligger bag det, men jeg vil egentlig bare give positiv opbakning til forslaget, trods det at jeg måske mener, at det hører hjemme i den forligskreds, der laver nationalparker.
Men det skal ikke skille os ad, det var en positiv tilkendegivelse over for Enhedslisten.
Villum Christensen (LA), 2015-05-13:
Tak for det.
Liberal Alliance synes, der er mange gode pointer i dette beslutningsforslag om etablering af Naturnationalpark – hedder det – Gribskov & Esrum Sø, både naturfagligt og i forhold til turisme og erhvervsinteresser.
Der er god mening i at gøre noget ved biodiversiteten i statsskoven – det har vi snakket om længe i aften – fordi der er meget at hente for forholdsvis få kroner.
Vi er tilfredse med, at der på den her måde ikke opstår konflikter med private lodsejere, og det er også hævet over enhver tvivl, at de her foreslåede områder rent naturmæssigt har rigtig meget at byde på og kan blive attraktive for mange mennesker. Vi er dog lidt usikre på, om ikke sådan en nålestiksmetode, eller hvad man kan kalde det, kan blive lidt af en hund i et spil kegler henset til den overordnede proces, som har fundet sted i regi af Nationalpark Kongernes Nordsjælland, som det hedder.
For det er jo på en eller en måde lidt særegent, at man gennemfører en lokalt funderet proces over en lang periode med inddragelse af alle mulige interessenter inden for området.
Så kommer man med et kompromis, som alle bakker op om, og efterfølgende går statsmagten ud og peger nogle bestemte områder ud og siger: Vi skal lige have Gribskov og Esrum Sø ind i den samlede plan, for vi bestemmer jo selv.
Det er os, der bestemmer over den statslige skov.
Så det er altså mest processen, vi sådan set er lidt tvivlende over for.
Indtil videre er vi nok lidt til at stemme gult med en lille pil opad, men lad os kigge positivt på det, når vi når til udvalgsarbejdet.