runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2015-04-28:
Jamen for det første vil jeg sige, at jeg synes, det er en besynderlighed, at man skal ligestille stater og virksomheder.
Det er den ene ting.
Den anden ting er det, som hr. Steen Gade selv var inde på, at vi ikke kan lide de her køb amerikansk-klausuler – vi kan jo heller ikke lide køb EU-klausuler, hvis det endelig kommer dertil – men vi kan godt lide en regulering med hensyn til forbrug, miljø, arbejderrettigheder og sådan nogle ting.
Men det er jo en forligsmekanisme, som skal kunne bruges af virksomheder.
Det er virksomheden, der kan rejse en sag.
Det vil sige, at virksomheden selvfølgelig kan rejse en sag om køb amerikansk-klausuler, men de kan da også til enhver tid rejse en sag over for de andre ting.
Hvordan kan man skelne i sådan en ret til at klage mellem den ene og den anden ting, fordi vi nu har en særlig forkærlighed for de tre punkter i stedet for en køb amerikansk-klausul?
Det kan lige så godt komme til at koste os penge, som det kan komme til at give os fordele – det er min fortolkning – men De Konservative mener, at det er en klar fordel, at vi får en handelsaftale alligevel, selv om vi ikke rigtig ved, om det er godt eller skidt, eller hvad det er, også, forstår jeg, selv om der er en mekanisme inde, som ikke lever op til det, som De Konservative er med til at kræve i aften.
Det foruroliger mig en smule.
Er det virkelig rigtigt forstået, at selv om man ikke skulle komme i mål med de krav, man stiller til ISDS-mekanismen, vil man alligevel sige, at så må handelsaftalen gå hjem?
Det er jo én ting.
Det er da højt spil at spille, er det ikke?
Steen Gade (SF), 2015-04-28:
Jeg står helt fast på det, vi forhåbentlig om lidt vedtager her i Folketinget: at vi ikke vil være med til en aftale, der vil blive indgået med indskrænkninger i beskyttelsesniveauet, det traktatfæstede forsigtighedsprincip samt regeringernes mulighed for at levere eller understøtte offentlige tjenesteydelser; at det altså ikke bliver svækket.
Det er jo klart sagt.
Det er jo det, Danmark forhandler om.
Og derfor synes jeg faktisk, at Enhedslisten i stedet for at nævne det, vi skal sige nej til, skulle spørge: Hvordan er det, Danmark skal forhandle for at påvirke udviklingen?
Der kan man jo sige at mange ting har rykket sig – bl.a. på grund af det folkelige pres.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-28:
Tak for det, tak til ministeren.
Ministeren siger, at det ikke skal være sådan, at et selskab som eksempelvis Vattenfall kan kræve kompensation, når Tyskland beslutter at udfase atomkraft, medmindre man har givet Vattenfall den mulighed.
Den mulighed har man jo lige præcis givet, fordi man har lavet en ISDS-mekanisme i aftalen.
Det er jo den mulighed, som jeg mener at det ville være dumt at lave i en fremtidig EU-USA-frihandelsaftale.
Hvis man giver mulighed for, at selskaber kan sagsøge, finder de jo på at gøre det, og så kan man risikere at tabe de sager.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre fra ministeren, om der er eksempler på fra danske virksomheder og fra EU-virksomheder i USA, at der er problemer, som man kan få løst, hvis man laver en ISDS-mekanisme.
Mogens Jensen (S), 2015-04-28:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil bare sige, at jeg ikke håber, at jeg har sagt det sådan.
Det har i hvert fald ikke været det, jeg har ment.
Jeg sagde, at jeg ikke synes, det burde være muligt for Vattenfall at anlægge en sag ved ISDS mod den tyske regering, medmindre der er lavet en konkret aftale mellem Vattenfall og den tyske regering om, at hvis forudsætningerne for deres engagement ændrer sig, kunne man kræve at få en form for erstatning.
Så forholdene skal være helt klare, og det er det, vi skal bruge den moderne udgave af ISDS til at sige.
Vi ved jo ikke, om det er tilfældet i den tyske sag, for sagen er ikke afgjort endnu.
Mogens Jensen (S), 2015-04-28:
Jeg vil bare lige præcisere det.
Og der er man nu i gang med at gennemgå teksterne juridisk.
Men alligevel forsøger vi i den proces at få nogle af de elementer med om ISDS, som vi også gerne vil have med i TTIP-aftalen.
Og ja, så er det vigtigt, at vi ikke spreder myter – og det gælder begge sider af salen.
Jeg skal i hvert fald bestræbe mig på ikke at gøre det.
Så vil jeg blot sige tak for debatten, men jeg kan ikke dy mig for også at konstatere, at vi jo nu er i grisens land, og hvad får man, når man krydser en gris med en giraf?
Man får en forfærdelig masse nakkekoteletter – og sådan en kunne jeg godt spise nu.
Tak for debatten.
Christian Juhl (EL), 2015-04-28:
Jamen man behøver da vist ikke en ISDS-mekanisme for at køre sådan en sag, som er bekendt.
I dag kan man også køre den i Danmark, f.eks. hvis man er en dansk virksomhed.
Forhandlingerne er lukket, sagde ministeren.
Det gav mig lige et chok, for jeg tænkte: Hold da kæft, så er vi jo kommet for sent ud med det her – så er vi slet ikke for tidligt på den, så er vi alt, alt for sent ude med kritikken og med den kritiske debat.
Jeg håber, jeg har hørt forkert, men det vil jeg da gerne lige have på plads.
Så vil jeg komme med den sidste bemærkning.
Det her er efter min mening en politisk debat, det er ikke en teknisk debat om, hvordan nogle kabler skal ligge i vejen, eller hvordan man skal bygge et hus eller andre ting.
Det er en politisk debat, det handler om holdninger.
For så får vi jo ikke en ordentlig og ligeværdig debat, så bliver det i hvert fald meget, meget let for mig at gå ud og sige: Der kan I bare høre; de tror, de har eneret på sandheden.
Det går altså ikke, kære venner.
Man må tage og balancere det, det er i hvert fald godt også i forhold til jeres egne holdninger.
Jeg blev en lille smule klogere, fordi ministerens partikammerat sagde, at pensionsselskaber kunne komme til at stå i en situation, hvor de skal rejse sager.
Det kunne jeg ikke forstå, lige da jeg hørte det, men jeg har jo ikke ordet igen.
Men pensionsselskaber kan have penge i virksomheder, som kan komme i det, de tror er en klemme, og så kan de føle sig draget til at rejse en sag over for en stat.
Det har jeg forstået.
Og derfor kan der selvfølgelig for pensionsselskabet være penge på spil, og derfor kan der jo være en risiko for, at de ikke får de her penge.
Det er klart nok.
Det forstår jeg helt klart, og jeg vil sige, at jeg først og fremmest står på statens side i sådan en sag, for jeg mener, at det er en utidighed, at en virksomhed skal kunne rejse den slags sager.
Så siger ministeren, at fagbevægelsen bakker op, inden vi for alvor er begyndt at diskutere det.
Jeg vil gerne hilse og sige, og det ved ministeren også godt selv, at jo mere vi kommer ud at diskutere det blandt fagbevægelsens medlemmer, jo flere spørgsmål bliver der stillet, også flere spørgsmål, end sikkert både ministeren og jeg kan svare på.
Men der bliver stillet spørgsmål, rigtig, rigtig mange spørgsmål.
Og der er rigtig, rigtig stor lyst til at få svar på de her spørgsmål.
Derfor synes jeg, det er vigtigt, at man ikke drager konklusioner, før vi har haft debatten.
Mogens Jensen (S), 2015-04-28:
Det vil jeg meget gerne undersøge.
Jeg har ikke lige en liste her.
Men jeg synes trods alt, at man skal tage i betragtning, når vi nu taler om, at domstolssystemerne i USA og EU måske er ens, at det altså ikke helt er tilfældet.
I de fleste amerikanske stater er dommerne faktisk politisk valgte.
De er politikere, og når de skal sidde og træffe beslutninger i bestemte sager, som det sagtens kan blive tilfældet i forbindelse med danske virksomheders engagementer, så gad jeg nok vide, hvis det handler om at tage stilling til en virksomheds interesse eller de lokale vælgeres interesse, hvilken stillingtagen en dommer så tager.
Vi har også set forskellige afgørelser i andre sammenhænge, hvor man kan tænke lidt i den retning.
Det er bare for sige, at systemerne i hvert fald ikke er ens.
Derfor kan der være en vældig god grund til at have investeringsbeskyttelse også mellem EU og USA.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-28:
Jeg kunne godt tænke mig at høre fra ministeren, om der er nogle konkrete eksempler fra danske virksomheder eller EU-virksomheder, som havde haft problemer med investeringer i USA, som man kunne få løst med sådan en ISDS-mekanisme.
Mogens Jensen (S), 2015-04-28:
Jeg synes, at det er fint, at der er debat, også i fagbevægelsen.
Jeg har også selv deltaget i den og vil også gerne fortsætte med at gøre det.
Jeg synes bare, at det i den sammenhæng er vigtigt at komme med de rigtige oplysninger og ikke med myterne, når vi skal diskutere de her ting derude, for så har folk ikke en levende chance for at forholde sig til, om de synes, det er rigtigt eller forkert.
Nu nævner hr. Christian Juhl så pensionsselskaberne og virksomheder, der kan komme i klemme.
Lad mig bare give et eksempel på, at jeg synes, at det er helt rimeligt, at en stat bliver dømt i sådan en sag.
Der var det spanske Repsol, som i 2012 investerede i den argentinske stats energiselskab.
Argentina gik så ind og nationaliserede og eksproprierede altså dermed for 10,5 mia. kr., som det spanske Repsol havde investeret i Argentina.
Der synes jeg det er helt rimeligt, og den argentinske stat blev dømt til i hvert fald at tilbagebetale noget af beløbet til Repsol.
Det er sådan et eksempel, hvor jeg synes det er fornuftigt, at man også kan dømme stater.
For det er ikke rimeligt, at man går ind og eksproprierer uden at give erstatning og kompensation.
Christian Juhl (EL), 2015-04-28:
Tak for det.
Jeg vil gerne høre, om hr. Steen Gade er enig med De Radikale, eller om han står fast på sit standpunkt, altså det, han sagde om fuldt ud at sikre retten til at opretholde og udvikle beskyttelsesniveauet?
Fru Lone Loklindt sagde før, at man jo ikke kan sætte en handelsaftale over styr, fordi vi vil stille nogle krav til sådan en mekanisme, og derfor kunne det jo være, at der kom en forhandlingsløsning, i stedet for at man holdt fast på nogle principper.
Hvordan står SF i det spørgsmål?
Lone Loklindt (RV), 2015-04-28:
Nu har vi jo ikke set Kommissionens endelige udspil.
Så vidt jeg er orienteret, er der jo en præsentation af det den 7. maj.
Vi har fået oplyst, at man kan inkludere en klausul, der siger, at investorerne ikke er garanteret et konstant reguleringsniveau, og det kan imødekomme argumentet om, at man kan sagsøge staterne, når det lovgivningsmæssige miljø ændrer sig.
Jeg er ikke jurist og slet ikke EU-jurakyndig, men det, som kommissær Cecilia Malmström siger at der arbejdes for, er jeg positiv over for, og det er det, jeg har forventninger til kan lykkes.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-28:
Tak for det.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre fra den radikale ordfører, er, hvordan man helt præcis tænker at bevare retten til at regulere, når man vil give selskaber forsikringer imod at kunne miste indtjening på grund af regulering.
Det er jo lige præcis regulering, som kan føre til, at selskaber taber penge, som de havde forventet at tjene, og som de har lov til at gå til ISDS-mekanismen og kræve kompensation for.
Hvordan kan man så bevare retten til at regulere?
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-04-28:
Jamen jeg synes ikke, vi skal springe over, hvor gærdet er lavest.
Jeg synes faktisk, vi skal gå efter at finde den allerbedste løsning, også i forbindelse med danske interesser, og det er altså, at vi får sikret, at der er en ordentlig adgang, også for dem, der er i en juridisk klemme, dem, der har behov for at få en tvist prøvet.
Der er jo netop, som det blev sagt tidligere, tale om, at man har mulighed for at rejse eksempelvis de her voldgiftssager, hvor det kører uden om det almindelige juridiske system, uden om domstole osv., og det skal selvfølgelig også være sådan, at virksomhederne kan få lov til at få prøvet deres klager, hvis de mener, de er blevet uretmæssigt behandlet i forskellige lande.
Et af de andre lande, som jeg ved hr. Christian Juhl jo har stor interesse i, er Venezuela, og der ved jeg, at et firma som ØK igennem flere år har prøvet at få deres midler, som de har tjent lovligt i landet, trukket ud af Venezuela, men det var ikke noget, som Hugo Chávez var særlig modtagelig over for at synes var særlig fornuftigt.
Jeg er udmærket bekendt med, at hr. Christian Juhl har mange gode venner i Colombia, for det har vi haft andre dialoger om både her i Folketinget og uden for salen også, men det gør altså ikke mig i stand til at svare på de spørgsmål om Colombia, som spørgeren har.
Det, jeg forholder mig til, er det, som vi behandler i øjeblikket, og det er jo en forespørgselsdebat om noget lidt andet end det, som Christian Juhl begynder at blande ind i det, når han nævner Colombia.
Christian Juhl (EL), 2015-04-28:
Jeg har de sidste 4 år besøgt og fulgt forholdene i Colombia temmelig meget.
EU har jo lavet en handelsaftale mellem EU, Colombia og Peru.
Jeg har især gjort det, fordi jeg har gode venner i fagbevægelsen og blandt de oprindelige folk og småbønderne derovre.
I den forhandlingsaftale er der en mekanisme, der skulle sikre, at der samtidig med et handelshensyn blev taget sociale hensyn i samfundet.
Nu har handelsaftalen været gældende i næsten 3 år, og den sociale dimension er endnu ikke indfaset, og de spørger stadig væk: Ved du, hvad der sker fra EU's side, hvornår får vi det høringsorgan, hvornår får vi de rettigheder, vi skulle have som folkelige organisationer i vores land?
Det kan jeg ikke svare dem på, for jeg aner det ikke.
Jeg har spurgt her og der og alle vegne.
Er det mærkeligt, man bliver en smule mistænksom så?
Man bliver da noget mistænksom over for overstatslige organisationer af den art og de aftaler, når der gives stribevis af løfter, uden at de bliver overholdt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-04-28:
Jeg synes jo, at ordføreren skal spørge vedkommende, som har udtalt de her ting.
Det er ikke noget, jeg kan stå her klokken halv to om natten og fortælle om i Folketingssalen.
Jeg synes, at det, der må være udgangspunktet, må være den situation, som vi står i nu, og det er altså, at der foregår en proces, hvor man forhandler om, hvad der konkret skal indgå i en fælles aftale, som skal sikre øget beskæftigelse og vækst og sunde arbejdspladser i Europa og i øvrigt samhandel med nogle af vores gode venner i andre lande.
Det synes jeg må være det helt grundlæggende at have fokus på.
Christian Juhl (EL), 2015-04-28:
Det er præcis det samme!
Det var ordføreren, der snakkede om, at man ikke behøvede at være mistænksom.
Jeg kan slet ikke forstå, at man går efter en ISDS, for hvis den ikke er i aftalen, er det jo bare en handelsaftale, og så må man bruge de eksisterende mekanismer for at få sin ret som virksomhed.
Hvis man fik de rettigheder, som nu er indføjet fra regeringens og andres side i den udtalelse, jamen hvad skal man så bruge den til?
Så er der jo ikke de rettigheder for de multinationale selskaber alligevel, og så kunne man lige så godt sige: Lad os skippe den ISDS, og lad os så nøjes med det, der er tilbage.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-28:
Tak for det.
Jamen når jeg har den her bekymring, er det jo, fordi vi har set et utal af sager med ISDS-mekanismer, hvor lande er blevet mødt med de her søgsmål.
Så kan man selvfølgelig have et stort håb om, at det kan blive fuldstændig anderledes.
Jeg har bare svært ved at se, hvordan man skulle kunne give de rettigheder og den forsikring mod regulering, uden at man rammer muligheden for at regulere.
Men kan den radikale ordfører egentlig nævne ét eksempel på, at danske virksomheder eller EU-virksomheder har haft problemer med investeringer, de har lavet i USA, som kan blive løst med sådan en ISDS-mekanisme?
For mig bekendt er der ingen eksempler.
Lone Loklindt (RV), 2015-04-28:
Men vi har jo haft brug for ISDS-mekanismer i andre lande, hvor Danmark har haft sager, mig bekendt i både Algeriet og Egypten.
Nu kan man ikke sidestille USA med de to lande, heller ikke deres retssystemer, men jeg synes, at den kritik og den skepsis, der er over for de hidtidige ISDS-systemer, er fuldt berettiget.
Men når vi fra radikal side har en forhåbning om, at det kan blive anderledes med den her regulering, så er det jo, fordi man faktisk adresserer lige præcis de kritikpunkter, som civilsamfundet er kommet med.
Steen Gade (SF), 2015-04-28:
I det forslag til vedtagelse, som jeg håber Folketinget vedtager, står, at Folketinget udtrykker, at der er brug for yderligere forbedringer af mekanismen i EU's investeringsbeskyttelsesaftale.
Og så markeres det, at vi ikke går med til noget, som svækker alle de ting, jeg har nævnt.
Det er vel svaret på, hvorfor vi mener, at det her forslag til vedtagelse skal vedtages.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-28:
Jeg er glad for, at det fremstår klart for SF's ordfører, men jeg tror, det fremstår ganske uklart for de fleste af os andre.
Hvis man ønsker at lave TTIP-aftalen om, kræver det jo, at man kræver ændringer til den aftale.
Det, der bare undrer mig, er, at SF kan sidde nede i Europa-Parlamentet og stemme for forslag i udvalgene, som kræver, at ISDS-mekanismen bliver taget ud, men er imod at støtte op om det selv samme krav fra Enhedslisten i Folketinget i dag.
Steen Gade (SF), 2015-04-28:
Først vil jeg sige, at De Grønne, som vi sidder i gruppe med i Europa-Parlamentet – det grønne parti i Europa – jo har et positionspapir, som siger, at vi er imod TTIP i dens nuværende form.
Det er jo derfor, vi står bag det her forslag til vedtagelse
altså fordi vi vil lave den form om, som den blev fremlagt i.
Det var svar på noget af det, der blev refereret.
I det indlæg, som blev nævnt angående Holger K. Nielsen, som skrev et indlæg sammen med det grønne partis formand, Reinhard Bütikofer, for ikke så lang tid siden, markeres det tydeligt, at vi er tilhængere af frihandel, og at vi ikke vil have, at frihandelsforhandlinger bruges som undskyldning for at undergrave demokratisk bestemt stram regulering.
Det er jo lige præcis det, der står i det forslag til vedtagelse her i Folketinget.
Det er jo derfor, der er fuld overensstemmelse, med hensyn til hvordan vi skal forhandle det her.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-28:
Tak for det.
Inden sidste debat, vi havde om ISDS her i Folketingssalen, havde der været kritik fra SF's spidskandidat til Europa-Parlamentet, fru Margrete Auken.
Nu ligner det igen det med, at SF kommer til at stemme for et forslag til vedtagelse, som ikke kræver ISDS ud af aftalen.
Samtidig siger ordføreren for SF, at kritik fra SF har haft en meget stor effekt.
Hvis kritik fra SF har så stor effekt, hvorfor så ikke vedtage en kritik fra SF's side sammen med Enhedslisten, hvilket kunne kræve, at ISDS skulle ud af aftalen?
Så kunne det jo være, at det havde en effekt.
Steen Gade (SF), 2015-04-28:
Tak for det.
Tak til Enhedslisten for en vigtig debat.
Jeg kan jo være lidt ked af, at den foregår så sent, men så kan man kigge på den bagefter.
Det er jo noget, mit parti altid har arbejdet for at få ind, når vi har diskuteret handelsaftaler.
Det gjaldt, da vi diskuterede WTO, som desværre ikke ser ud til, kan man sige, at have virkelig alvorlig fremdrift for tiden, og så har vi diskuteret det og prøvet at arbejde med det alle de andre gange, hvor der er kommet handelsaftaler.
Den her handelsaftale mellem EU og USA er jo så en af de store, som er på vej lige nu.
Før den kommer jo en stor frihandelsaftale mellem USA og stillehavsområdet, og den forventes jo at være på plads før den her aftale.
Jeg vil gerne give udtryk for her, at jeg da havde ønsket, at man fik en meget mere omfattende WTO-aftale i stedet for de her regionale aftaler.
Det bakker jeg fuldt og helt op om.
Når vi så kommer til diskussionen om, hvordan vi skal forhandle, og det er jo det, vi diskuterer her, altså hvordan Danmark skal forhandle, så var vi jo med i det forslag til vedtagelse, som jeg tidligere refererede noget af, som vi vedtog for et år siden, om, hvad vores forhandlingslinje var.
Der lagde vi vægt på, at vi skulle sikre, at systemet fuldt ud kommer til at respektere EU og medlemslandenes ret til at opretholde og udvikle beskyttelsesniveauet på legitime politikområder som f.eks. miljø, sundhed, forbrugerbeskyttelse og arbejdstagerrettigheder.
Det er afgørende.
I det forslag til vedtagelse, som vi i dag er medforslagsstillere på, lægger vi også vægt på, at det skal sikres, at regeringernes mulighed for at levere eller understøtte offentlige tjenesteydelser ikke bliver svækket.
Så vi har altså indrammet de områder, som vi vil sikre i aftaleforløbet.
Det er den måde, vi mener at man kan respektere de mange kritiske røster på.
Det er den måde, hvorpå man kan føre deres krav ind i forhandlingerne her.
Vi tror, at det også er vigtigt at have en tvistbilæggelsesmekanisme.
Det er jo en god idé i omfattende handelsaftaler på forskellig vis, og det er jo ikke en domstol, som nogle har sagt, men en voldgiftsinstitution.
Når vi synes, at det er vigtigt, er det jo, fordi vi ikke ønsker, at køb af amerikanske klausuler f.eks. bliver en hindring for danske eksportvarer.
Vi ønsker jo selvfølgelig ikke, at landene forskelsbehandler, når man er gået ind på, at man har udbudssystemer, som skal være åbne og den slags ting.
Det er jo, hvad det handler om.
Så er det helt rigtigt, at ISDS-mekanismer er blevet misbrugt, og det er jo det, vi vil sikre, også med den forhandlingslinje, som Danmark fører, ikke sker, og det er jo på den måde, vi så i givet fald også vil tage stilling til en endelig forhandlingsaftale.
Lone Loklindt (RV), 2015-04-28:
Nu er de her fire punkter jo ikke nogen, der er opfundet i Danmark.
Det er nogle, der er kommet frem via den høring, der har været af civilsamfundet i hele Europa.
Men de falder jo så sammen med den kritik, som vi også har set i Danmark, og den bekymring, som de fleste partier, tror jeg, her i Folketinget har haft.
Men nu er det jo sådan, at det, ISDS handler om, er jo en voldgiftsret.
Det er jo en måde at bilægge tvister på, som er uafhængige af domstole, og som altså kan gøres hurtigere og på et grundlag, man har aftalt på forhånd.
Det der med, hvordan virksomheder kan risikere at blive diskrimineret, tror jeg da godt kunne være aktuelt for danske virksomheder på det amerikanske marked.
Det kunne også godt ske, at der kunne være risiko for at være diskrimination i forhold til amerikanske virksomheder i USA, fordi vi jo har en tendens til at gøre tingene på vores egen facon.
Det er vel det, der stadig væk skulle kunne retfærdiggøre en ISDS.
Christian Juhl (EL), 2015-04-28:
Tak for det.
Men det vil sige, at det sådan er mest til internt dansk brug, at I stiller fire punkter op, og så prøver I at forhandle, og så vil I nok godkende den alligevel.
Så er der jo sådan set god grund til at være kritisk.
Men hvis vi så omvendt siger, at alle fire punkter bliver opfyldt, hvad i alverden er der så tilbage af ISDS-mekanismen, og hvorfor i alverden skal den så være der?
Er det kun for USA's skyld, eller fordi det nu engang er sådan, eller hvad?
Så kunne man lige så godt smide den væk og sige: Det var da godt, vi vandt.
Lone Loklindt (RV), 2015-04-28:
Hele den proces er selvfølgelig heller ikke klarlagt.
Der er jo rigtig meget, der handler om forhandlinger.
Jeg tror, jeg vil sige ligesom Venstres ordfører, at det jo ikke er sådan, at vi nødvendigvis skal sætte en hel frihandelsaftale på spil, i forhold til om der kommer en ISDS-aftale eller ej, men under alle omstændigheder har jeg den opfattelse, at uanset hvad, vil en EU-aftale jo skulle godkendes også i medlemsstaterne, fordi vi alle sammen vil være omfattet af den.
Christian Juhl (EL), 2015-04-28:
Jeg vil gerne høre: Hvis nu regeringen og de andre partier, der støtter, ikke får deres fire punkter opfyldt, falder handelsaftalen så til jorden?
Trækker vi os fra den, eller hvad sker der så, hvis ikke man får de fire punkter opfyldt?
Lone Loklindt (RV), 2015-04-28:
Nu kan vi så forstå, at Liberal Alliance har en skattepolitik.
Der er også kommet ting op om en kontanthjælpsreform, og det undrer mig sådan set lidt, for jeg har et citat her fra hr. Joachim B. Olsen, der siger: »Det undrer mig, at når Venstre taler så utroligt meget om, at det skal kunne betale sig at arbejde, så taler partiet om kontanthjælp.
Men der, hvor der virkeligt er problemer med, at det skal kunne betale sig at arbejde, er i dagpengesystemet.«
Men hvordan skal jeg så forstå det, når jeg lige har forstået, at Liberal Alliance også har et forslag i forhold til kontanthjælpen?
Hvad er Liberal Alliances politik så på dagpengeområdet?
Kan man løfte sløret en lille smule for det?