runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2008-11-21:
Jeg synes, det er tankevækkende, at ordføreren her afslører, at det først er nu, at Socialdemokraterne er begyndt at gøre sig overvejelser om, hvad man skal gøre med folk på tålt ophold.
Jeg kan så røbe for forsamlingen og folk, der følger med, at Dansk Folkeparti i lang tid har gjort sig overvejelser om, hvad man skal gøre med folk på tålt ophold.
Vi kan hurtigt blive enige om, at regeringen ikke har været for hurtig i det her spørgsmål - jeg mener faktisk, at det tidligere har været en del af regeringens politik, at man skulle gøre noget på det her område, men det er så først nu, at man så at sige er blevet ansporet til at gøre det, efter at Dansk Folkeparti rejste spørgsmålet under nogle finanslovforhandlinger.
Jeg vil afslutningsvis så bare spørge ind til, hvad det er, der gør, at det tilsyneladende først er nu, at Socialdemokraterne begynder at gøre sig overvejelser om, hvad man skal gøre med folk på tålt ophold ordføreren ryster på hovedet, men det, ordføreren sagde, var, at man først skulle gøre sig nogle overvejelser, og de begynder så nu, forstår jeg.
Har man fra Socialdemokraternes side ikke gjort sig overvejelser indtil det her punkt?
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-11-21:
Når man udtaler sig så skråsikkert og ikke har fulgt med, bliver det lidt afslørende.
Jeg tror faktisk, det var i april måned, at Socialdemokratiet og i øvrigt også Dansk Folkeparti var enige om, at der var behov for, at vi fik undersøgt, hvordan det i en række lande, som vi normalt sammenligner os med, har fungeret med retssikkerheden og med at holde styr på dem, der er på tålt ophold.
Vi nedsatte en arbejdsgruppe - den arbejder og skal, så vidt jeg ved, komme tilbage med noget lige på den anden side af jul eller først i det nye år.
Det er måske der, forskellen mellem Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet er: Dansk Folkeparti reagerer, når der er en avisartikel, og så råber man højt; Socialdemokratiet tager det meget alvorligt og vil gerne have styr på folk, der skal være styr på, men vi vil også gerne sikre, at det er gennemført efter et ordentligt forarbejde
Peter Skaarup (DF), 2008-11-21:
Jeg synes, det er lidt svært at blive klog på den socialdemokratiske ordfører: På den ene side siger man, at der skal være styr på folk, der udgør en fare for sikkerheden, og terrorister skal overvåges, og på den anden side tager den socialdemokratiske ordfører alligevel afstand fra, at Dansk Folkeparti, når vi så sidder til møde med de ledende ministre i regeringen, tager den her sag op og siger, at det selvfølgelig ikke duer, at den pågældende tuneser stadig væk bor 10 minutter fra Kurt Westergaards hjem.
Enten må hr. Henrik Dam Kristensen mene det ene, nemlig at der skal styr på de her folk, eller også må han mene det andet, nemlig at der åbenbart ikke skal det, men at man skal afvente et eller andet udvalgsarbejde.
Hvad er det egentlig hr. Henrik Dam Kristensen mener?
Skulle man ikke tage fat i sådan en sag, uanset om det er fra en avisartikel eller på en anden måde, man får viden om den, når man sidder til møde og har vigtige ting, man kan drøfte med regeringen?
Det er jo muligheden for os som forligsparti - vi sidder ikke i regeringen - for at kunne få strammet op på de her ting.
Det andet spørgsmål, jeg vil stille til hr. Henrik Dam Kristensen, er også om noget andet, som jeg mener virker tåget i hans ordførertale.
Vi fik nemlig ikke svar på, hvordan Socialdemokraterne egentlig vil stille sig til det her forslag, der laver de her opstramninger, der sikrer, at bl.a. tuneseren får en pligt til at møde op hver dag på Center Sandholm og faktisk skal bo og overnatte dér.
Det må jo være rimeligt nok, at man her under en førstebehandling får et bud på, hvordan Socialdemokraterne vil stille sig til forslaget.
Vil de sige ja eller nej?
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-11-21:
Nu er det vel selvfølgelig også efterhånden 5-6 minutter siden, jeg holdt min ordførertale, og man kan måske ikke forlange, at hr. Peter Skaarup kan huske så langt tilbage.
Jeg tror faktisk, jeg startede min ordførertale med at være meget præcis og sige, at det er en fuldstændig urimelig situation at bringe Kurt Westergaard i.
Regeringen burde selvfølgelig have sørget for, at en person, som er på tålt ophold - og justitsministeren har lige her til morgen gentaget, at man stadig væk vurderer, at der er fare forbundet med den person - ikke kunne opholde sig blot 10 minutter fra Kurt Westergaard.
Det hører da ikke nogen steder hjemme.
Jeg startede faktisk min ordførertale, vil jeg sige til hr. Peter Skaarup, med at præcisere, at det, som Socialdemokratiet er dybt optaget af, er, at hvis der er personer, som er til fare for enkeltpersoner eller for nationen, skal der dæleme være styr på dem.
Selvfølgelig skal der det.
Det er sådan set bare en meget fornuftig måde at gøre det her på.
Peter Skaarup (DF), 2008-11-21:
Så kan jeg måske ud fra det konkludere, at svaret på mit første spørgsmål er givet - nemlig spørgsmålet om, om hr. Henrik Dam Kristensen, hvis han havde været i den samme situation, som Dansk Folkeparti var, og fandt ud af, at den pågældende tuneser stadig væk opholdt sig nær Kurt Westergaard, 10 minutter derfra, ville have reageret på samme måde, som Dansk Folkeparti gjorde, og slået i bordet og sagt: Det her duer ikke!
Der er altså svaret på det første spørgsmål, nemlig et bekræftende svar på, et ja til, at det ville hr. Henrik Dam Kristensen have gjort.
Det andet spørgsmål går så på, at vi nu også laver det her lovforslag hurtigt - det var også det, der kom ud af de finanslovforhandlinger som skal relativt hurtigt igennem Folketinget; det er en enkel, simpel ting, det har været diskuteret masser af gange.
Mit spørgsmål til Socialdemokraterne er så: Vil man ikke stemme ja til det?
Det må man da kunne svare på, når man selv argumenterer for, at det har været vigtigt at gribe ind.
Jeg går da ud fra, at Socialdemokraterne vil stemme ja.
Er det korrekt, ja eller nej?
Karen Ellemann (V), 2008-11-21:
Mig bekendt holder vi ikke på dem, så dermed er muligheden for at rejse til et hvilken som helst land, man måtte ønske, til stede.
Det er sådan set meget væsentligt.
Det samme gælder for afviste asylansøgere.
Det, der er vigtigt, er, at vi er fuldstændig enige - formodentlig både Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti - om at skærpe vilkårene for de personer, vi har på tålt ophold.
Det har vi fundet nødvendigt, og vi er enige om det, og derfor står jeg her og støtter lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 2008-11-21:
Jeg forstod det sådan, at ordføreren ikke kunne benægte, at et enkelt menneske og en enkelt personsag er indgået som en handelsvare i finanslovforhandlingerne.
Er det ikke et moralsk forfald af dimensioner, at man på den måde gør enkeltmennesker til handelsvare i politiske forhandlinger?
Kan Venstre synke dybere end det, vi har set her i forløbet med finansloven og forhandlinger med Dansk Folkeparti?
Karen Ellemann (V), 2008-11-21:
Jeg kan kun igen sige, at jeg ikke var til stede ved de forhandlinger, så derfor kan jeg hverken be- eller afkræfte det.
Men det, jeg kan bekræfte, og det, jeg kan sætte en tyk streg under, er, at vi mener, at det har været nødvendigt at skærpe vilkårene for personer på tålt ophold.
Jeg mener på ingen måde, at jeg skal stå og have dårlig smag i munden over, at jeg er optaget af landets sikkerhed.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2008-11-21:
Vi kan jo selvfølgelig godt diskutere lovforslaget; vi kan diskutere, om det er fornuftigt at gøre det, inden arbejdsgruppen er kommet med sit arbejde; vi kan diskutere, om det er fornuftigt at gøre det, inden vi egentlig ved, hvad vi kan lære af den højesteretsdom, som er kommet.
Vi kan også diskutere, om de alle 18 er til fare for statens sikkerhed.
Det er vel ikke nødvendigvis derfor, at de alle 18 har fået tålt ophold.
Vi kan faktisk diskutere rigtig mange ting.
Det eneste problem er, at vi ikke kan gøre det på et oplyst grundlag.
Det er sådan set det største problem, vi har her i dag, fordi vi har fået så frygtelig kort tid, nemlig de her 2 dage fra fremsættelse til første behandling.
Synes ordføreren, at det er en rimelig tid at give til høringssvar?
Synes ordføreren, at det er en rimelig tid at give til Folketinget?
Synes ordføreren, at det er fair, at partier kan sidde og aftale med sig selv: Nu laver vi en kort tidsfrist, for det her synes vi er vigtigt, men egentlig er vi ligeglade med, om det er vigtigt og ordentligt for Folketinget?
Karen Ellemann (V), 2008-11-21:
Jeg er såmænd ikke tvivl om, at det her lovforslag får fuldstændig samme lovbehandling som ethvert andet lovforslag.
Ministeren har på grund af fremsættelsen og den hurtige førstebehandling netop meddelt udvalget, at det var muligt at stille spørgsmål allerede inden førstebehandlingen.
Så jeg ser ikke, at vi får problemer i forhold til det udvalgsarbejde, der skal opklare de måske mange spørgsmål, som hr. Simon Emil Ammitzbøll også måtte have.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2008-11-21:
Det må være rart at være så sikker som fru Karen Ellemann.
Jeg er nemlig ikke så sikker.
Jeg vil gerne medgive, at det nogle gange skal gå lidt hurtigere; der kan være særlige tilfælde, skattelovgivning, eller hvad ved jeg, hvor man skal gøre det hurtigt.
I det her tilfælde er det nok svært at finde ud af, hvad det er, der begrunder, at man ikke har tid indtil januar i stedet for til december.
Så vil jeg gøre opmærksom på, at vi tilbage i maj 2007 havde en anden sag, også på integrationsministerens område.
Her kritiserede et samlet udvalg ministeren for, at der kun var 6 dage fra fremsættelse til første behandling.
Blandt de 17 udvalgsmedlemmer var dengang fru Birthe Rønn Hornbech, den nuværende integrationsminister, der kritiserede den daværende integrationsminister for den korte tid på 6 dage.
Nu er vi helt nede på 2 dage.
Er der så ikke grund til, at vi i Integrationsudvalget denne gang laver en skærpet kritik?
Karen Ellemann (V), 2008-11-21:
Jeg synes, det er væsentligt at se på, hvor kompliceret det her lovforslag rent faktisk er.
Vi taler om, at der er to elementer, nemlig skærpet meldepligt og ophold i Center Sandholm.
Det er sådan set hovedelementerne i lovforslaget.
Jeg synes ikke, det er så svært.
Jeg medgiver, at der er en stor stak høringssvar, som vi for en dels vedkommende først har fået her til morgen, og vi mangler det samlede høringsnotat.
Men der er altså også noget, der både hedder anden og tredje behandling og udvalgsarbejde, så det vil undre mig meget, hvis medlemmerne af udvalget ikke føler, at de har kunnet komme til bunds i det lovarbejde, som nu ligger foran os.
Jesper Langballe (DF), 2008-11-21:
Det er til venstrefløjens sniksnak om særlovgivning.
Og jeg vil sige, at fru Karen Ellemann egentlig har svaret udmærket på det.
Men jeg vil bare stille et spørgsmål, der kunne give anledning til en præcisering.
Er det ikke rigtigt, at når lovgiverne hertillands opdager, at en lov er utilstrækkelig eller upræcis, så ændrer man loven, præciserer den, skærper den, og at man, hvis det haster, så skynder sig?
Er det ikke rigtigt, at den opdagelse af, at sådan en lov ikke er tilstrækkelig, ofte gøres på grundlag af et enkelt tilfælde - det kan være skattesvig, det kan være insiderhandel, eller hvad ved jeg, men der er altid et enkelt tilfælde, der kommer først, og så lovgiver man, ikke for det tilfælde, men for alle i den tilsvarende situation?
Er det ikke simpelt hen en beskrivelse af normal lovgivningspraksis - er det ikke det, Folketinget sidder her for?
Karen Ellemann (V), 2008-11-21:
Når vi oplever, at ting er utilstrækkelige, er det vores pligt som folkevalgte at reagere på det og gøre noget ved det.
Og det er det jeg mener vi gør her, så tak for kommentaren.
Jørgen Poulsen (RV), 2008-11-21:
Hr. Jesper Langballe siger, at når det haster, så skynder man sig.
Men hvad er det egentlig, der haster så meget i den her sammenhæng?
Som fru Karen Ellemann har sagt, handler det her jo om vilkårene for personer på tålt ophold, og de vilkår vil man gerne skærpe.
Man vil næsten gå på kompromis med Folketingets forretningsorden for at haste det her igennem.
Er det virkelig sådan, at natlige aftaler under finanslovforhandlingerne med Dansk Folkeparti tæller mere end den danske retssikkerhed?
Karen Ellemann (V), 2008-11-21:
Til det kan jeg jo kun gentage, hvad jeg har sagt før.
Jeg mener ikke, at der er risiko for, at lovbehandlingen af det her lovforslag ikke sker fyldest.
Der er både en første, en anden og en tredje behandling.
Der er en høringsrunde, og vi modtager høringssvar.
Jeg medgiver, at det er vanskeligt at stå og være fuldt ud oplyst ved førstebehandlingen, eftersom nogle af høringssvarene først kom her til morgen.
Men de kommer, og de er kommet, og vi har anledning til at læse dem, og vi har som folkevalgte - mener jeg - også pligt til at læse dem, være oplyste og dykke ned i sagerne og dermed give det den konkrete, seriøse og saglige udvalgsbehandling, som ethvert lovforslag fortjener.
Jørgen Poulsen (RV), 2008-11-21:
Jamen jeg er utrolig glad for, at det bliver understreget, at det er principperne, der tæller, og at der vil blive tid til, at det her kan gå ordentligt til og ikke vil blive sjusket igennem.
Så vil jeg bare godt gøre opmærksom på følgende: Fru Karen Ellemann har flere gange nævnt, at personer på tålt ophold skal rejse ud af landet, men jeg håber da, at fru Karen Ellemann er klar over, at personer på tålt ophold i modsætning til udviste asylansøgere står i en helt den situation, for hvor skal de rejse hen?
De har jo netop i modsætning til de afviste asylansøgere ingen mulighed for at rejse.
Karen Ellemann (V), 2008-11-21:
Jeg vil sige ja til den sidste del af spørgsmålet.
Jeg har også fået en hel stak her til morgen, og derfor glæder jeg mig til at finde svar på de spørgsmål, hr. Morten Østergaard stiller om tilbagevirkende kraft osv.
Jeg finder igen anledning til at fastslå her, at der ikke er tale om frihedsberøvelse, men at man da godt kan diskutere, om det er en indskrænkning af friheden.
Vi mener, det er helt passende at bruge og skærpe redskaberne til at holde øje med personer på tålt ophold i Danmark.
Morten Østergaard (RV), 2008-11-21:
Det er jo et synspunkt, der står i kontrast til en lang række af de organisationer, der har udtalt sig.
Advokatrådet, Danske Advokater og andre har sådan set det samme synspunkt, som jeg fremfører, nemlig at når Flygtningenævnet har vurderet, at man ikke kan udrejse og derfor får tålt ophold, er man i en anden og væsensforskellig situation end f.eks. afviste asylansøgere.
Og når den samme forening udtrykker betænkelighed ved, hvordan de skal håndhæve de regler, der foreslås her, i forbindelse med at det eventuelt kan føre til straffesager, er det så noget, der gør indtryk på fru Karen Ellemann?
Er det noget, der gør indtryk på fru Karen Ellemann, eller er ordføreren i samme situation som os andre, altså at hun simpelt hen ikke har haft en chance for at sætte sig ind i høringssvarene forud for førstebehandlingen, fordi de først er dumpet ind her til morgen?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-11-21:
Jeg står her med et lovforslag, som fremsættes af regeringen med mig som ressortminister, og hr. Kamal Qureshi har ikke set i Politiken, at jeg har sået tvivl om lovforslaget, slet ikke.
Man må læse avisen ordentligt, for jeg er citeret korrekt.
Kamal Qureshi (SF), 2008-11-21:
Jeg skal indrømme, at det da er muligt, at jeg ikke har læst det grundigt nok, men så vidt jeg forstod, så satte Politiken spørgsmålstegn ved, hvorvidt ministeren ville stemme for selve forslaget; det var ikke, om ministeren ville fremsætte forslaget.
Men det kan godt være, at der er sket nogle misforståelser mellem journalisten og ministeren, det kan jeg selvfølgelig ikke stå her og afgøre.
Kan ministeren ikke se, at den måde, lovforslaget nu bliver fremsat på, og med de spørgsmål, der allerede på nuværende tidspunkt er rejst både af Højesteret, hvilket ministeren selv indledte med, og af flere andre aktører, gør, at det giver et utilstrækkeligt, jeg vil ikke sige fejlagtigt, men i hvert fald et utilstrækkeligt grundlag for os som folketingspolitikere?
Vi skal stå og forholde os til et lovforslag, som vi ikke endeligt kender de omfattende konsekvenser af eller for den sags skyld svarene fra en del af de eksperter, som vi plejer at kunne få svar fra på lignende forslag i andre sammenhænge.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-11-21:
Jeg synes bare, at det er omfattet af min ministerpligt at gøre opmærksom på, at der er en kendelse, som jurister, jeg har rådført mig med, også uden for ministerierne, siger kan have betydning for dette lovforslag.
Ingen kan jo forlange, at man på den korte tid skal komme med en længere redegørelse.
Alle har haft mulighed for at gøre sig bekendt med indholdet, og det vigtigste i dette forslag er jo, at vi ønsker en skærpet meldepligt, og at vi ønsker kontrol med dem på tålt ophold.
Det er jo teknisk set et rimelig enkelt forslag, men der er altså kommet denne kendelse forleden dag, og så synes jeg, det er rimeligt at gøre opmærksom på, at jeg selvfølgelig af egen drift tager den med ind i arbejdet.
Det behøver oppositionen ikke at komme rendende med.
Det har jeg allerede gjort.
Og det ønskede jeg at gøre Folketinget bekendt med.
Margrethe Vestager (RV), 2008-11-21:
Jeg synes også, det er rigtigt af ministeren at forvente en saglig behandling af forslaget.
Det, der gør det meget vanskeligt, er jo, dels at ministeren i sagens natur ikke kan forelægge, hvad der er konsekvenserne af højesteretsdommen, det er det ene, dels det andet, nemlig at klokken var 8.43, da de seneste høringssvar tikkede ind.
Der foreligger ikke noget høringsnotat.
Det, som vi har nået at sætte os ind i fra høringssvarene, viser, at selv om ministeren synes, at det er et enkelt forslag, så er der særdeles principielle retssikkerhedsmæssige problemstillinger, som bliver rejst.
Derfor er spørgsmålet sådan set det ret enkle, om ikke ministeren ville finde det mest hensigtsmæssigt, at man udsatte førstebehandlingen af lovforslaget i henseende til, at der er væsentlige oplysninger, som ikke er kommet frem endnu, herunder konsekvenserne og belysningen af højesteretsdommen.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-11-21:
Jamen det er altid Folketinget, der planlægger dagsordenen i Folketinget.
Men som nævnt: Så vanskeligt er forslaget heller ikke.
De principielle overvejelser er jo af retspolitisk karakter.
Der vil være forskellige opfattelser i de forskellige folketingsgrupper.
Det er der sådan set ikke noget nyt i.
Det er jo helt naturligt, at man i forbindelse med et sådant forslag tager en retspolitisk debat, og at forskellene kommer frem.
Nu har jeg bemærket over for Folketinget, at den kendelse, som det jo er, vil indgå i arbejdet, og at vi af egen drift også vil drøfte med Justitsministeriet, om det får nogen betydning f.eks. for lovforslagets formulering.
Det er jo set før, at der stilles ændringsforslag, men det er nu slet ikke det, jeg tænker på her.
Men jeg vil føle det rimeligt, at jeg over for Folketinget uddyber, hvordan jeg ser på den kendelse, og om det f.eks. vil få betydning for den måde, vi vil administrere lovforslaget på.
Så jeg ser ikke nogen problemer i at gennemføre førstebehandlingen i dag.
De mere dybdegående spørgsmål ved man jo godt man alligevel aldrig får svar på under en førstebehandling.
De skal selvfølgelig afgives skriftligt.
Margrethe Vestager (RV), 2008-11-21:
Jeg er nu ganske sikker på - og jeg vil gerne vide, om ministeren deler den vurdering med mig - at hvis ministeren bad om at få udsat førstebehandlingen, ville Folketinget med meget stor sandsynlighed efterkomme ministerens ønske.
Det tror jeg ville være et godt eksempel på et fint samarbejde mellem regeringen og Folketinget.
Så det tror jeg nu såmænd godt kunne ordnes.
Det, jeg synes er det principielt vanskelige - for ministeren har jo ret i, at en førstebehandling er til den principielle diskussion - er, når ministeren ikke i dag kan give en vurdering af, om Højesterets dom, som man jo må sige har væsentlig betydning for belysningen af spørgsmål i den her sag, vil eller ikke vil have betydning for den her lovgivning.
Det er meget mærkeligt, at vi, fem kvarter før førstebehandlingen går i gang, modtager høringssvar, at der ikke foreligger et høringsnotat, at der er ganske principielle og vidtrækkende retspolitiske spørgsmål, som bliver rejst her, og at vi så alligevel kaster os over en førstebehandling.
Jeg må sige, at det undrer mig lidt, at ministeren, med ministerens egen betoning af ønsket om en saglig behandling og ministerens egen betoning af vigtigheden, som en del af ministeransvaret, af at nævne højesteretsdommen, insisterer på en førstebehandling.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-11-21:
Jamen når jeg står her, er det selvfølgelig et udtryk for, at jeg følger Folketingets plan og selv har et ønske om at gennemføre førstebehandlingen i dag, hvad jeg også tror jeg har flertal for.
De spørgsmål, som fru Margrethe Vestager stiller nu, er jo af en sådan karakter, at selv om alle svarene havde været givet i et lovforslags bemærkninger, ville et udvalg jo alligevel have dem uddybet, så den mener jeg ikke holder.
Altså, kendelsen kan koges ned til det ene spørgsmål, der handler om: Hvad er frihedsberøvelse, og hvad kan vi gøre i disse sager?
Morten Østergaard (RV), 2008-11-21:
Ifølge forretningsordenen skal man jo ved førstebehandlingen have lejlighed til at drøfte principielle problemstillinger i forbindelse med et lovforslag, og enkeltheder kan så overlades til den senere behandling.
Og det, der er problematisk, er jo, at ministeren siger, at vi ikke kan få lejlighed til at drøfte det helt principielle forhold, at der er afsagt en kendelse i Højesteret, som ministeren ikke vil udelukke har betydning for lovforslaget.
Nu forstår jeg så, at ministeren ikke engang her vil gøre sig til talsmand for, at vi skal have en førstebehandling, men blot vil overlade det til Folketinget, og det synes jeg i relation til forretningsordenen bør give anledning til overvejelser om, hvorvidt der så er grund til at gennemføre førstebehandlingen.
Det vil jeg gerne uddybe ved at nævne et af høringssvarene, som er kommet, og som jeg har nået at læse.
Det er fra Foreningen af Offentlige Anklagere, som siger, og jeg citerer: »Overordnet set kan foreningen dog nære nogen betænkelighed ved at lovgive med tilbagevirkende kraft på områder, der har karakter af en sanktion i form af en vidtgående begrænsning i de pågældendes bevægelsesfrihed«. Tilbagevirkende kraft
- skal vi diskutere det helt principielt uden at have et svar fra ministeren, hvor man reagerer på høringssvaret fra Foreningen af Offentlige Anklagere?
Det synes jeg må være meget vanskeligt, og det tror jeg at ministeren vil være enig med mig i.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-11-21:
Jeg synes, at hr. Morten Østergaard er helt ude i hampen.
Jeg skal jo ikke gøre mig til talsmand for førstebehandlingen - jeg er her, og sådan er det.
Jeg vil ikke bede om, at førstebehandlingen skal udsættes.
Det kunne jeg da ikke drømme om, jeg er her jo netop.
Men jeg ønsker at give nogle oplysninger fra starten, fordi jeg mener, det er korrekt i henhold til ministeransvarsloven.
De spørgsmål, hr. Morten Østergaard stiller der, ville han jo altid have stillet i udvalget alligevel.
Men jeg bemærker, at der er en hel del høringssvar, som man allerede har fået, og det synes jeg er fint.
Men det er jo fuldstændig misforstået og fuldstændig forkert, når man siger, at vi ikke kan diskutere det principielle i dag.
Der kan jeg jo sige, at hvis man mener, at højesteretskendelsen har nogen betydning, så gør den det jo lettere, for den er jo en ledestjerne for, hvad det er, Det Radikale Venstre ville finde var vigtigt i den her sag, nemlig spørgsmålet om frihedsberøvelse.
Så det er jo blevet lettere for Det Radikale Venstre.
Nej, det her er jo bare politisk ballade, det er jo ikke spor andet, og det har man også lov til.