runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2008-03-12:
Jeg har et enkelt kort spørgsmål, som går ud på, at ministeren tidligere sagde, at der var både lønmodtagere og arbejdsgivere, der snød og misbrugte det her.
Man skal jo altid dokumentere det, man siger, og derfor vil jeg gerne vide, om ministeren vil fremlægge dokumentation for, at der er arbejdsgivere, der har snydt.
Jeg tror, at ministeren brugte udtrykket, at der var arbejdsgivere, der klagede over, at deres deltidsansatte blev sendt i fuldtidsarbejde et andet sted.
Vil ministeren komme med de konkrete eksempler, så vi ved, hvad vi her har at forholde os til?
For der er jo ikke noget i vejen for, at arbejdsgiveren kan få en anden medarbejder på deltid - det er der jo ingen problemer i.
Det eneste, man gør her, er at straffe den person, der selv har været i stand til at skaffe sig et deltidsjob.
Men vi vil godt høre om dokumentationen for arbejdsgiversiden.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-03-12:
Jeg tror, at alle, der beskæftiger sig med de supplerende dagpenge, vil erkende, at der finder et vist misbrug sted på det her område.
Det kan vi i hvert fald konstatere, og det kan jeg f.eks. fra henvendelser fra arbejdsgivere, der er meget fornærmede over, at man nu anviser de medarbejdere, de har, der får supplerende dagpenge, fuldtidsjob andre steder.
Jeg kan jo også læse, at der er lønmodtagere, der synes, det er meget godt at være i en situation med deltidsbeskæftigelse og så få fyldt op med dagpenge, selv om de er fuldtids til rådighed.
Jeg vil gerne sige, at det i en situation, hvor Danmark mangler arbejdskraft, må være helt naturligt, at mennesker, der står fuldtids til rådighed for arbejdsmarkedet, og som søger og står til rådighed for fuldtidsjob, tager fuldtidsjob, når de er der; og derfor denne begrænsning af den periode, man kan få supplerende dagpenge.
Bjarne Laustsen (S), 2008-03-12:
Det kan ikke passe, at den korte afstand, der er imellem os, gør, at ministeren ikke hørte, hvad det var, jeg spurgte om.
Jeg spurgte, præcis hvornår regeringen havde fortalt vælgerne: Hvis vi fortsætter ved regeringsmagten, vil vi forringe det danske dagpengesystem ved at fjerne de supplerende dagpenge.
Så taler man meget om satserne, og derfor betragter jeg det som en ren tilståelsessag, at ministeren erkender, da man ikke kan svare, at det har man aldrig nogen sinde meddelt.
Så det er slet og ret i skuffen med alt det andet.
Det er vælgerbedrag, man har simpelt hen ikke fortalt vælgerne, at man efter et folketingsvalg ville skære i de supplerende dagpenge.
At fjerne satserne, skære i satserne, siger ministeren, er ikke det, vi gør.
Jo, det hele bliver fjernet; efter 26 uger bliver det hele fjernet, så kan man ikke få supplerende dagpenge mere.
Derfor har det den store risiko indbygget i sig, at de her folk bare går fuldtidsledige i stedet for; for at få deres dagpenge bliver de bare fuldtidsledige.
Så kan man få en ny karrusel, hvor arbejdsgiveren antager en ny deltidsmedarbejder, og så kan vedkommende få supplerende dagpenge.
Det her forslag har en utrolig skævvridning i sig, fordi man ensidigt straffer lønmodtagerne.
Arbejdsgiverne gør man jo ikke noget ved for at få dem til at oprette flere fuldtidsstillinger eller noget som helst andet.
Der er ingen incitamenter her overhovedet, vel?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-03-12:
Det, vi har garanteret - det fungerer nemlig omvendt -
er, at vi ikke vil skære i satserne for dagpenge på arbejdsløshedsunderstøttelse og på kontanthjælp, og det har vi heller ikke gjort.
Men vi har hele tiden forfulgt den politik, at når vi møder barrierer, der forhindrer folk i at gå i arbejde, fastlåser folk i kontanthjælp f.eks., så vil vi gerne lægge loft over kontanthjælp, og det har vi gjort.
Vi afskaffer ikke de supplerende dagpenge, vi sætter ikke satserne ned for de supplerende dagpenge, men vi begrænser den periode, man kan være på supplerende dagpenge, fordi vi jo kan konstatere, at der i mange tilfælde er en uhellig alliance mellem arbejdsgivere, som synes, det er bekvemt at have en stor stab på deltid, som så får fyldt op med dagpenge, og nogle lønmodtagere, som også synes, at det sådan set er rimelig bekvemt at gå på et deltidsjob og modtage dagpenge op til 37 timer.
Specielt i en situation, hvor der er stor mangel på arbejdskraft, og hvor det, at vi ikke kan skaffe medarbejdere i virksomhederne, hvad enten de er private eller offentlige, betyder et velfærdstab, jamen så vil denne regering forfølge alle muligheder for at fjerne barrierer, der forhindrer folk i at komme i fuldtidsarbejde.
Bjarne Laustsen (S), 2008-03-12:
Jeg vil gerne høre, konkret hvornår det er, regeringen har meldt ud til vælgerne, hvornår og hvordan den vil skære i de supplerende dagpenge altså helt konkret.
Vi ved, at statsministeren i 2001 sagde: Vi vil ikke skære i dagpengene.
Så fik man en lærestreg i 2003 og sagde: Det vil vi ikke gøre mere.
Hvis vi gør noget, så melder vi det ud klart og tydeligt, så vælgerne ved, hvad de kan forholde sig til.
Thomas Adelskov (S), 2008-03-12:
Kan beskæftigelsesministeren ikke bare bekræfte, at hvis man er arbejdsløs, så skal man søge job?
Man skal endda søge fire job om ugen; hvis ikke man gør det, mister man sine dagpenge.
Man skal klikke på internettet om, at man er aktivt jobsøgende, en gang om ugen; hvis ikke man gør det, mister man sine dagpenge.
Hvis man får tilbudt et job, skal man tage det, ellers mister man sine dagpenge.
Det var sådan set et spørgsmål om, om regeringen agter at komme med flere forslag, der bryder det løfte, man tidligere har givet, om ikke at ville røre ved dagpengene, uden at man havde fortalt om det før et valg.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-03-12:
Jeg vil gerne citere igen, at regeringens politik er, at vi ikke vil sænke satserne for kontanthjælp og dagpenge, og det har vi heller ikke gjort.
Men naturligvis er det enhver regerings forpligtelse at fjerne barrierer, som forhindrer, at folk kommer i arbejde, og netop de supplerende dagpenge er jo et rigtig godt eksempel på det, vi taler om her.
For det første er der mangel på arbejdskraft i Danmark, og derfor er det vigtigt og nødvendigt, at alle, der kan og vil arbejde på fuldtid, også gør det.
For det andet viser undersøgelser, at hver femte, der modtager supplerende dagpenge - og når man modtager supplerende dagpenge, står man jo fuldtids til rådighed for arbejdsmarkedet oplyser ikke at ønske en længere arbejdstid.
Samtidig kan vi se af vores undersøgelser, at kun hver tredje, der modtager supplerende dagpenge, rent faktisk søger fuldtidsarbejde.
Derfor kan man sige, at her er klokkeklart en af de barrierer, der gør, at vi ikke kan skaffe arbejdskraft, og det er derfor, vi har lavet ikke en afskaffelse af de supplerende dagpenge, men en begrænsning af den periode, man kan modtage supplerende dagpenge.
Thomas Adelskov (S), 2008-03-12:
Ja, jeg står så med citater fra den selv samme statsminister fra den 11. november 2003, efter at regeringen og Dansk Folkeparti havde indgået finanslovaftale om at skære i dagpengene, hvilket endte med, at beskæftigelsesministeren og finansministeren i fællesskab blev enige om, at det nok ikke var en god idé, fordi det var et klokkeklart løftebrud oven på det citat, som vi lige hørte fra statsministeren før.
Og i Jyllands-Posten den 11. november siger statsministeren, at hvis regeringen har planer om at ændre større dele af dagpengesystemet i valgperioden, vil det blive meldt inden valget.
Altså, det er da sådan set ikke så svært at forstå, at statsministeren her fortæller befolkningen: Bare rolig, venner, hvis vi kommer med flere forslag om at skære i dagpengene - at genere de ledige ved at tage dagpengene fra dem - så vil vi fortælle om det inden et valg.
Vil man bryde løftet yderligere ud over det forslag, man nu agter at gennemføre?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-03-12:
Vi har i hele denne regerings tid forfulgt den samme politik, og jeg vil gerne citere statsministeren fra 2002 - citat: Vi vil ikke generelt sænke satserne for kontanthjælp og dagpenge, vi vil ikke lave eksperimenter med de ledige som forsøgskaniner, men vi vil fjerne de barrierer og forhindringer, som åbenlyst står i vejen for, at vi kan få flere i arbejde.
Og det er også det, vi har gjort i denne sag.
Thomas Adelskov (S), 2008-03-12:
Tak for besvarelsen.
Nu har jeg sådan set
i mit spørgsmål spurgt, om regeringen ud over det løftebrud, den laver her, har tænkt sig at lave yderligere løftebrud vedrørende dagpengene.
Og det hænger jo sammen med, at regeringen en gang tidligere har været ude sammen med Dansk Folkeparti og lave forslag om at skære i dagpengene.
Jeg kan ikke huske, at regeringen i valgkampen, som vi lige har været igennem i 2007, fortalte noget som helst om, at man ville spare på dagpengene.
Det kan være, at beskæftigelsesministeren kan oplyse mig om det modsatte.
I hvert fald må jeg konstatere, at jeg ikke har hørt om det, og jeg tror ikke, nogen i befolkningen har hørt om, at regeringen havde planer om det, og at det altså ikke passede, når statsministeren tilbage i 2003 sagde, at man altså forud for et valg ville komme og fortælle befolkningen, at man havde planer om at spare på dagpengene.
Så derfor er det vel meget rimeligt at stille beskæftigelsesministeren spørgsmålet: Har regeringen planer om at komme med yderligere løftebrud og yderligere besparelser på dagpengene ud over dem, som man nu har planlagt sammen med Dansk Folkeparti, Ny Alliance og De Radikale over for de ledige, der får supplerende dagpenge?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-03-12:
Det står udtrykkeligt i regeringsgrundlaget fra november 2007, at - og her citerer jeg - regeringen vil justere regler, der medvirker til at fastholde personer i deltidsbeskæftigelse frem for fuldtidsbeskæftigelse.
Citat slut.
Det kommende lovforslag vedrørende supplerende dagpenge er således en direkte udmøntning af en del af regeringsgrundlaget, og lad mig tilføje, at enhver regering naturligvis har pligt til at sørge for justering af lovgivningen, når det er nødvendigt som følge af ændringer i konjunkturerne eller udviklingen på arbejdsmarkedet.
Og den største opgave i disse år er som bekendt, som det også fremgår af regeringsgrundlaget, at øge udbuddet af arbejdskraft.
Thomas Adelskov (S), 2008-03-12:
Har regeringen i denne regeringsperiode planer om at gribe ind i dagpengene ud over de løftebrud og indgreb, som regeringen gennemfører med finansloven for 2008?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-03-12:
For det hørte jeg vel heller ikke hr. Thomas Adelskov tale om i valgkampen?
Thomas Adelskov (S), 2008-03-12:
Beskæftigelsesministeren ved jo udmærket fra forhandlingerne, at vi synes, det er en urimelighed i dagpengesystemet, at man netop - afhængig af ens overenskomstforhold - kan være udsat for det, og at vi godt vil være med til at fjerne det.
Så det er der sådan set ikke nogen problemer i.
Det, der bliver spurgt om, er: Hvorfor skal man skære i den periode, folk kan få supplerende dagpenge i, hvor det i dag er muligt for alle at få op til 52 uger?
Hvorfor skal man begrænse den periode - eller udvide den periode, folk skal tjene op i - når der rent faktisk, som beskæftigelsesministeren også ved, er masser af mennesker, der hager sig fast og kommer ind på arbejdsmarkedet ved hjælp af de supplerende dagpenge?
Så er spørgsmålet bare: Kunne man ikke gøre noget andet?
Kunne man ikke få arbejdsgiverne til at ansætte på fuldtid i stedet for at ansætte på deltid?
Og dér var et af forslagene, at arbejdsgiverne f.eks. skulle betale en afgift, hvis de havde nogen ansat, som skulle have supplerende dagpenge ved siden af.
Det svarer beskæftigelsesministeren af gode grunde ikke på, fordi det rent faktisk er et godt forslag, som endda måske ville have bedre effekter.
Men til gengæld vil det ikke give den besparelse, som regeringen har ledt og søgt efter til brug for sin finanslov.
Og derfor gennemfører regeringen besparelserne på de supplerende dagpenge.
For det handler meget mere om finanslov end om arbejdskraft.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-03-12:
I en situation, hvor der er 60.000 ubesatte job, og hvor det betyder et velfærdstab for det danske samfund, når vi ikke kan besætte fuldtidsstillinger - hvad enten det er i det private eller i det offentlige - der synes jeg, at en begrænsning af den periode, man kan få supplerende dagpenge i, er helt på sin plads.
For vi må huske på, at supplerende dagpenge jo er tænkt som en hjælp til en midlertidig løsning i en midlertidig periode og ikke som noget, man permanent kan indrette sig efter.
Der findes jo f.eks. erhverv i dag, hvor man ikke har opsigelsesvarsler, og hvor man ved 13 timers ugentligt arbejde kan optjene ret til dagpenge i op til 37 timer.
Tænk, jeg synes det er en himmelråbende forkert ordning.
Thomas Adelskov (S), 2008-03-12:
Jeg skal gøre det kort, for vi skulle nødig have, at beskæftigelsesministeren bliver for træt af at være nede i Folketingssalen og diskutere de forslag, som regeringen fremsætter.
Når ministeren her i spørgsmålet bliver spurgt om, hvorvidt regeringen ikke kunne forestille sig, at man f.eks. gjorde andre ting, så kunne man jo give kommunerne penge, så de rent faktisk kunne opfylde en forudsætning om at have fuldtidsstillinger i stedet for deltidsstillinger.
Det gør man ikke.
Man lægger aktivitetsloft ind over kommunerne, så de ikke har mulighed for at opfylde det.
Man kunne afskaffe lukkedage i daginstitutionerne, så fik man i øvrigt flere hænder på arbejdsmarkedet.
Og så kunne man jo - må jeg sige til beskæftigelsesministeren - indføre en afgift over for alle arbejdsgivere, som gerne vil have en person, der skal have supplerende dagpenge ved siden af, ansat.
Så kunne det jo være, at arbejdsgiveren tænkte lidt over, om det egentlig ikke var bedre, at man havde vedkommende ansat på fuld tid i stedet for at betale en afgift på 1.000 eller 1.500 kr. til staten hver eneste måned.
Så var det arbejdsgiverne, vi fik til at tænke sig om, og så var det arbejdsgiverne, vi pressede.
Og det var ikke de arbejdsløse, som vi tog dagpengene fra.
Helge Sander (V), 2008-03-12:
Jeg anser det i hvert fald ikke som værende et problem, som ministeren skal blande sig i.
Hvis det er således, at der er nogle ting, man ønsker at håndtere i forhold til det her spørgsmål, er det jo universiteterne selv, der skal gøre det, og jeg oplever også, at det er sådan, universiteterne ønsker det.
Men der er en ting, jeg må anholde, og det er den samme ting, som var anledning til, at vi havde planlagt et møde, der aldrig blev til noget, fordi der så pludselig blev folketingsvalg, og så sidder spørgeren her i stedet for at være studerende, og det synes jeg er helt fint.
Men der bliver sagt, at der bliver færre midler til universiteterne; det er jo ikke rigtigt, og jeg må igen anholde det.
Man kan bare slå op i finanslovene og se, hvad der er blevet tildelt universiteterne til undervisning i de år, hvor vi har haft regeringsmagten.
Her blev der skåret ned; det var dengang.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-03-12:
Jeg er jo nødt til at gentage, hvad vores løfte går ud på: at vi ikke vil skære i satserne for kontanthjælp og for dagpenge.
Men må jeg så sige, at i en situation, hvor der er mangel på arbejdskraft, hvor der er mennesker, der er fuldtidsjobsøgende, finder jeg det helt naturligt, at vi begrænser perioden, man kan få supplerende dagpenge, for de mennesker må jo så tage fuldtidsarbejde.
Men jeg kan jo i øvrigt se, at der er en bevægelse i gang i den rigtige retning.
Jeg har således med tilfredshed set en aftale mellem Region Midtjylland og Dansk Sygeplejeråd, der baner vej for, at sygeplejersker nu får ret til at arbejde på fuldtid.
Ifølge aftalen kan sygeplejersker på deltid med en måneds varsel få fuld tid, og det er jo lige præcis det, vi gerne vil opnå med det her indgreb, vi har lavet i de supplerende dagpenge: at arbejdsgiverne begynder at tænke anderledes.
Jeg har jo godt set, at Socialdemokraterne har et forslag om, at det skulle være i orden for arbejdsgivere at have modtagere af supplerende dagpenge i den samme periode som nu, hvis de betaler en afgift.
Der er to grunde til, at jeg synes, at det er et lidt uheldigt forslag.
Hvis de betaler en afgift, så legitimerer man, at det er helt i orden at fastholde medarbejdere i deltidsbeskæftigelse, for så kan de gå hen i A-kassen og hæve differencen.
Det ville betyde en konkurrencemæssig forskel på de arbejdsgivere, som har indgået overenskomst med opsigelsesvarsel - for det er jo dem, der skal bruge en frigørelsesattest - hvorimod arbejdsgivere, som ikke har en overenskomst, sparer den udgift.
Det synes jeg ikke er en helt o.k. ordning.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2008-03-12:
Nu er det jo ikke mig, der skal svare på spørgsmål i dag, men jeg vil gerne gøre det alligevel: Det synes jeg bestemt ikke, de skal have lov til.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-03-12:
Efter regeringens opfattelse går det her indgreb jo begge veje.
Begrænsningen af dagpengeperioden forhindrer arbejdsgivere i at spekulere i at fastholde medarbejdere i deltidsbeskæftigelse - og de mennesker, der har indrettet sig på deltidsbeskæftigelse med supplerende dagpenge, får nu begrænset den periode, de kan modtage dagpenge i.
I en situation med - ifølge de seneste tal jeg har set - omkring 60.000 ubesatte stillinger i Danmark og stor mangel på arbejdskraft, så forekommer det urimeligt, at arbejdsgivere skal kunne fastholde lønmodtagere i deltidsbeskæftigelse.
Der må man vel sige, at de må have dette pres hvilende på sig.
Derfor er det naturlige spørgsmål til hr. Damsbo-Andersen jo, om hr. Damsbo-Andersens synes, det er rigtigt, at arbejdsgivere får mulighed for at fastholde medarbejdere i deltidsbeskæftigelse.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2008-03-12:
Jeg vil sige tak for besvarelsen.
Dybest set viser det her jo regeringens sande ansigt, for samtidig med at den svinger pisken over de borgere, som modtager supplerende dagpenge, så kan man ligesom forstå, at det, der er lavet aftaler om, kun er papirtigre.
Der er ikke noget af det her, der udmønter sig i noget reelt.
Jeg har fra den kommune, som jeg selv kommer fra og bor i, en opfattelse af, at der ikke er midler til at betale for en omlægning og udvidelse af arbejdstiden fra deltid til fuldtid.
Det kræver jo reelt, at kommunerne - og også regionerne - får flere midler til at gøre det med, og jeg har ikke set andet end papirtigre på, at det vil man gerne gøre.
Og så synes jeg i øvrigt, at jeg før hørte ministeren nævne, at der er en uheldig alliance mellem arbejdsgivere og arbejdstagere - jeg hørte også noget om misbrug - i forhold til brugen af supplerende dagpenge.
Og det er reelt baggrunden for mit spørgsmål: Hvad har regeringen tænkt sig at gøre i forhold til det?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-03-12:
Regeringen indgik allerede i juni 2007 en trepartsaftale med kommunerne og regionerne.
Formålet var bl.a. at understøtte en øget overgang fra deltid til fuldtid.
Ifølge aftalerne har regeringen, KL og Danske Regioner forpligtet sig til at arbejde for, at deltidsansatte, der ønsker det, får mulighed for at arbejde på fuld tid eller flere timer.
Det skal bl.a. ske ved, at tjenestestedet skal have pligt til at tilbyde flere ledige timer til deltidsansatte medarbejdere, som ønsker en permanent forøgelse af arbejdstiden, og som opfylder sagligt begrundede krav om f.eks. kvalifikationer.
Der er efterfølgende indgået udmøntningsaftaler.
Aftalen om en jobplan, som vi indgik i forbindelse med finanslovforhandlingerne, understøtter intentionerne om, at flere skal overgå fra ansættelse på deltid til fuldtid i de tilfælde, hvor den deltidsansatte står fuldtids til rådighed og dermed modtager supplerende dagpenge.
Ved at reducere tilskuddet øges arbejdsgivernes tilskyndelse til at tilbyde de deltidsansatte fuld tid.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2008-03-12:
Når det nu er så magtpåliggende for regeringen at få deltidsbeskæftigede over på fuldtid, hvilke incitamenter har regeringen så påtænkt med hensyn til at få arbejdsgiverne til at oprette flere fuldtidsstillinger?
Pernille Frahm (SF), 2008-03-12:
Hvordan vil ministeren sikre afskaffelse af de enkeltstående lukkedage i de enkelte kommuner, når regeringen p.t. kun lægger op til at kompensere kommunerne for, hvad der svarer til 0,8 lukkedage, eller skal kommunerne selv finansiere differencen med den konsekvens, at de skal foretage kompenserende besparelser på andre dele af børne- eller ældreområdet i kommunerne?
Karen Jespersen (V), 2008-03-12:
Nu har jeg jo hørt fru Pernille Frahm snakke rigtig, rigtig mange gange om den her Porsche og den trehjulede cykel, og jeg troede faktisk, at Porschen var alle lukkedage - pjat til side, det troede jeg at det var.
Men nu lyder det jo, som om det bare er det, at man er sikker på, at alle løsrevne lukkedage bliver afskaffet, der er Porschen.
Og det er jo helt klart regeringens ambition.
Men fru Pernille Frahm ved jo godt, at også der, hvor der f.eks. er en SF-borgmester - f.eks. Tommy Dinesen i Kalundborg - eller i hvert fald har været det, ville der også blive opstillet nogle klare mål, men hvis nogen spurgte ham, om han kunne garantere, at der ikke bliver holdt lukket bare én eneste gang i én eneste daginstitution, ville han også sige: Nej, det kan jeg ikke garantere, men det er helt klart min ambition.
Det er jo det, vi går til forhandlinger med KL om.
Pernille Frahm (SF), 2008-03-12:
Når ministeren bliver skældt ud - og det synes jeg ikke engang at vi gør, jeg synes, vi er rigtig, rigtig flinke og rare, i virkeligheden meget, meget flinkere, end vi behøver at være - så er det jo ikke for at gøre noget.
Så er det jo for at fylde folk med fup for at sige det ligeud.
For læser man, hvad der står i finanslovteksten, kan man se, at der står: ingen løsrevne lukkedage.
Det er da meget enkelt og lige til at forstå, det kan ikke misforstås.
Jeg kan se, at ministeren nikker, hun har også helt klart fattet det, og det må befolkningen jo også fatte helt klart: ingen løsrevne lukkedage.
Alligevel forstod jeg på ministeren lige før, at det kunne ministeren ikke garantere.
Hun kunne ikke garantere, at der blev færre lukkedage, hun kunne i virkeligheden ikke garantere noget som helst.
Det er det, ministeren bliver anklaget for, det er det, vi skælder ud over, og det er det, jeg bebrejder ministeren: Vi får en historie, som ikke holder.
Vi bliver lovet en Porsche, og vi får så ikke engang den trehjulede cykel, vi måske i forvejen havde forventet at kunne få.
Karen Jespersen (V), 2008-03-12:
Nu nåede jeg desværre ikke at fange, hvorfra hr. Thomas Adelskov havde det med dokumentationen for, at man ville få 2.000 flere i arbejde, hvis man afskaffede alle lukkedage.
Det, vores undersøgelse viser, er jo, at der, hvor det virkelig batter noget, og der, hvor det virkelig generer folk, er på de der ganske almindelige arbejdsdage.
Men hvad angår fredagen efter Kristi himmelfartsdag og dagene mellem jul og nytår, har jeg altså ikke set overbevisende dokumentation for, at det er særlig efterspurgt.
Så jeg synes simpelt hen, det er en dårlig måde at bruge pengene på.