runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Vivi Kier (KF), 2009-05-13:
Det er jo ved at være sent på aftenen, men jeg prøvede virkelig at lytte godt efter ordførerens tale.
Jeg må sige, at da jeg stod på talerstolen og nævnte nogle af de her problemer - jeg kunne ikke helt læse, hvad der stod - så synes jeg godt nok, at jeg skarpt fik at vide, at det her drejede sig om udsatte børn og ikke om børn, der ikke havde et sprog, eller om børn, der måske var opvokset i en indvandrerfamilie.
Men nu synes jeg alligevel, at fru Mette Frederiksen igen og igen taler om udsatte børn, der ikke har et sprog, udsatte børn, der ikke kan dansk, og om integration.
Og så må jeg spørge, om fru Mette Frederiksen opfatter mennesker med anden etnisk baggrund som udsatte mennesker.
Mette Frederiksen (S), 2009-05-13:
Nej, det gør Mette Frederiksen ikke, og det gør Socialdemokratiet og SF heller ikke.
Men omvendt vil det være frygtelig naivt at indtage det standpunkt, at man har de samme muligheder, som alle andre har, hvis man i dag bor og lever i Danmark uden at kunne det danske sprog.
Det har man nemlig ikke.
Hvis man er barn, vokser op i Danmark og møder ved skolestart uden at kunne tale et alderssvarende dansk, så er man bagud på point.
Hvis børn med etnisk minoritetsbaggrund først skal til at bruge børnehaveklasse, 1. klasse og måske 2. klasse og 3. klasse på at lære dansk, så vil jeg love den konservative ordfører én ting, og det er, at de danske elever spurter forbi dem.
Det er derfor, det er så vigtigt for os i både SF og Socialdemokratiet, at vores børn møder den første skoledag med nogenlunde de samme forudsætninger, og her spiller sproget en helt central rolle.
Vivi Kier (KF), 2009-05-13:
Så kan jeg alligevel forstå, at det, jeg selv svarede, da jeg stod på talerstolen, vedrørende det med at ville tvinge ganske små børn ind i daginstitutioner - eller oven i købet tvangsfjerne dem - sådan set passede meget godt.
Der fik jeg at vide, at det ikke kun gjaldt sådanne børn.
Det var det, jeg hørte som svar, men lad nu det være.
Det var måske ikke helt fair, men jeg kunne se, at SF også var medforslagsstiller.
Så nu vil jeg gerne spørge fru Mette Frederiksen helt direkte: Er det, man spørger om, det, man ønsker, et reelt loft i procent over, hvor stort et antal elever med anden etnisk baggrund, der må være i en klasse?
Mette Frederiksen (S), 2009-05-13:
Jeg vil gerne lige starte med at præcisere, at der ikke er nogen af os forslagsstillere på det her forslag, der taler om at tvangsfjerne børn.
Det, vi taler om, er, at hvis et barns normale udvikling er i fare, så skal man kunne pålægge barnets forældre, at barnet tilmeldes en vuggestue, børnehave eller dagpleje.
Hvis man som myndighed og som samfund vurderer, at et barns normale udvikling er i fare, så skal barnet selvfølgelig ind og være en aktiv del af det børneliv, der i øvrigt udspiller sig i Danmark.
For mig at se
Jeg er faktisk helt overbevist om, at de pædagogiske tilbud, vi har i Danmark, vil styrke de mest udsatte børns muligheder, hvis de udsatte børn kommer lige så meget i vuggestue og børnehave, som andre børn gør.
Til det konkrete forslag vil jeg sige: Det, vi siger, er, at skoler, der i dag ikke påtager sig et ansvar for børn med meget svage danskforudsætninger, skal kunne pålægges at tage ansvaret i fremtiden.
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-13:
Jo, i Venstre er vi bekymrede for den stigende radikalisering, vi ser.
Bl.a. derfor har man jo lagt en række forslag frem til, hvordan man skal bekæmpe radikaliseringen, og også sat nogle penge af ved finanslovforhandlingerne, hvis ikke jeg tager meget fejl.
Jeg har tiltro til, at det virker.
Jeg synes, at den her debat om en stor forkromet plan er sådan noget, oppositionen har fået for vane: At fremsætte en stor forkromet plan på 26 mia. kr. for at ændre den økonomiske krise lige med et trylleslag, og nu skal vi have en stor forkromet plan for at hjælpe integrationen på vej.
Der er jeg bare nødt til at sige at faktum er, at integrationen er på vej.
De tiltag, som regeringen har lavet sammen med bl.a. partierne i satspuljeforhandlingerne og nogle gange i en aftale sammen med Dansk Folkeparti, virker, og det går i den rigtige retning.
Når vi kan se, at de ting og den medicin, som vi skriver recepter ud på, rent faktisk virker, hvorfor skulle vi så gå over til en anden.
Vi skal fortsætte ad den vej, vi er inde på, så får vi bedre integrationsresultater, og flere, der kommer i job og i uddannelse.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-05-13:
Jeg har bedt om ordet meget tidligt i forhandlingerne for at foregribe en længere debat, som efter min mening ikke er nødvendig.
Jeg har forstået, at der er et bredt ønske blandt Folketingets partier om en anden virkningsbestemmelse end den, som det lovforslag, som vi nu skal til at drøfte, indeholder.
Det er et ønske, som regeringen gerne vil imødekomme, men for god ordens skyld vil jeg understrege, at det fremsatte lovforslag ikke lægger op til, at den nye regel skal have tilbagevirkende kraft.
Bestemmelsen i § 2 foreslår sådan set blot, at forvaltningen, når lovændringen er trådt i kraft, skal træffe afgørelse om aktindsigt på grundlag af gældende ret.
Naturligvis vil det enkelte ministerium, indtil den nye regel træder i kraft, skulle behandle begæring om aktindsigt i ministerkalendere efter de nugældende regler i offentlighedsloven.
Men vi har noteret os, at der fra forskellig side er givet udtryk for en bekymring for, at regeringen med den foreslåede ordning har til hensigt at lukke ned for aktindsigt i ministerkalendere, også i forhold til aktindsigtsbegæringer, der allerede er fremsat.
Det har bestemt ikke været sigtet med den foreslåede bestemmelse, og for at fjerne enhver tvivl, kan jeg oplyse, at jeg vil fremsætte et ændringsforslag om, at begæringer om aktindsigt, som er indgivet, før lovforslaget blev fremsat for Folketinget, skal afgøres efter de hidtil gældende regler, også efter at de nye regler er trådt i kraft.
Line Barfod (EL), 2009-05-13:
Nu er jeg jo spændt på at se ændringsforslaget.
Det ville have været rart at have det, men det forstår jeg så vi får så hurtigt som muligt.
Der er jo en række kalendere, der er givet aktindsigt i tidligere.
Jeg skal høre, om det stadig vil være omfattet af aktindsigt, så det altså kun er det, der kommer ind i kalenderen, efter at loven er trådt i kraft, der er omfattet af aktindsigt, eller vil det være kalenderne også bagud i tiden, der er omfattet af, at der ikke længere er aktindsigt, og det, der tidligere er givet aktindsigt i, vil der så ikke være aktindsigt i længere?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-05-13:
Jeg tror, jeg er forvirret på et højere plan efter det spørgsmål.
Line Barfod (EL), 2009-05-13:
Jeg prøver igen: Er det, der er undtaget fra aktindsigt, når loven træder i kraft, kun, hvad der bliver skrevet ind i kalenderen fremover, altså cirka fra sommerferien og fremover, eller vil det, der er undtaget fra aktindsigt, også være bagud i kalenderne, altså f.eks. hvad der er foregået i april måned i år eller april måned sidste år?
Der er tidligere givet en række aktindsigter i ministerkalendere.
Det andet spørgsmål er: Vil der fortsat være aktindsigt i det, der tidligere er givet aktindsigt i, eller vil det være undtaget fra aktindsigt med den nye lov, sådan at de journalister, der nu måtte have kopier af kalendere fra tidligere aktindsigt, har det, mens andre journalister ikke kan få?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-05-13:
Ændringsforslaget er klart nok.
Det præciserer det, der har været intentionen hele tiden med lovforslaget fra regeringens og aftalepartiernes side, altså at der efter vedtagelsen og med ikrafttræden primo juni måned ikke vil være aktindsigt i de kalendere, heller ikke bagudrettet.
Ændringsforslaget betyder så - for at præcisere det, men det har nu også hele tiden været meningen - at hvis der er begæret aktindsigt inden fremsættelse af forslaget, fortsætter den aktindsigt selvfølgelig stadig væk efter de gældende regler på det tidspunkt, hvor der blev begæret aktindsigt.
Line Barfod (EL), 2009-05-13:
Men hvis nu der er en journalist, der f.eks. for et halvt år siden har fået aktindsigt i hr. Bendt Bendtsens kalendere, vil der så fortsat være aktindsigt i hr. Bendt Bendtsens kalendere for andre, der søger, eller er det den journalist, som så er i besiddelse af kopien, der så har den kalender og kan kigge i den, og så må andre journalister gå til ham og høre, om de måske kunne være så heldige at få lov at kigge hos ham?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-05-13:
Hvis der er begæret aktindsigt, inden vi fremsatte forslaget - så vidt jeg husker, fremsatte vi forslaget den 5. maj - er der aktindsigt også i den kalender.
Hvis begæringen kommer efter, er der ikke.
Kim Andersen (V), 2009-05-13:
Tak for det.
Det forslag, vi her har til behandling, skal ses på baggrund af en politisk aftale, der er indgået den 30. april mellem regeringen, Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet, Socialistisk Folkeparti og Det Radikale Venstre, om en såkaldt ny åbenhedsordning for ministres udgifter og aktiviteter.
Det følger af den aftale, at de enkelte ministerier fremadrettet fra lovens ikrafttræden vil offentliggøre månedligt, hvad der for den pågældende minister har været af aktiviteter, repræsentationsudgifter, tjenesterejser, og hvad der er modtaget af gaver, og samtidig vil man i et vist omfang redegøre for, hvad der vil være af aktiviteter i den kommende tid.
Samtidig indebærer lovforslaget her, at ministerkalendere fremover ikke vil være omfattet af offentlighedsloven, og de vil altså ikke længere kunne søges udleveret med henvisning til aktindsigt i ministerkalendere.
Vi kan støtte forslaget.
Det er med til at skabe indsigt i de faktuelle forretninger i ministeriet og for ministeren.
Det er dermed med til, at vi holder fokus på det væsentlige og ikke spilder så meget tid for ministeriet eller for offentligheden på ligegyldige ting, f.eks. om en minister for et halvt eller et helt år siden har fået tre flasker vin eller fem flasker vin osv.
Det, at der har været og i stigende omfang er begæret aktindsigt i ministerkalendere, har ført til, at ministerkalenderen ikke længere føres som et arbejdsværktøj, som et reelt planlægningsmiddel, sådan som ministerkalenderen naturligvis hidtil har været tænkt som.
Det gør, at den bliver holdt i overskrifter uden reelle informationer, og det betyder, at hverken ministeren eller ministeriet har mulighed for at bruge den som et aktivt arbejdsredskab.
Samtidig mister ministerkalenderen værdi som historisk kildemateriale for de historikere, som engang om mange år måtte finde interesse i at udforske et politisk forløb og ønske at bruge ministerkalenderen som kildemateriale.
Det her lovforslag er yderligere med til at sikre, at også ministeren kan have et privatliv, at ministerens privatsfære respekteres.
Selv en minister er jo dog et slags menneske, som går til tandlæge, som går til familiefester, og som kan have et ønske om at holde det for sig selv og sine nærmeste.
Endelig er det med til at afklare en usikkerhed, som blev resultatet af Ombudsmandens udtalelse af 4. marts i år om aktindsigt i den tidligere økonomi- og erhvervsministers kalender, om, hvad der egentlig er omfattet af offentlighedens § 11 om ekstraheringspligt, og hvad der ikke er.
Der er her opstået en tvivl og en uenighed mellem det, som Ombudsmanden mener er omfattet, og det, som Justitsministeriet mener er omfattet.
Lovforslaget vil være med til at fjerne den mistolkning og udrydde den usikkerhed, samtidig med at det vil skabe mere offentlighed om de reelle ting og vil hindre den eksplosion, der har været i begæringerne om aktindsigt i ministerkalendere, som har ført til, at de er blevet mindre og mindre nyttige som arbejdsredskab.
Vi synes, lovforslaget er ganske fornuftigt, og derfor støtter vi det.
Meta Fuglsang (SF), 2009-05-13:
SF er klart indstillet på, at man skal kunne komme ind og se, hvad ministre foretager sig.
Som det tidligere er blevet nævnt, er der jo også stadig væk åbenhed om bilag, og nu vil der være en eksplicit adgang til at få oplysninger om de ting, der vedrører gaver og aktiviteter, og som vil være offentliggjort på den måde.
Så det her forslag indebærer jo på den ene side mindre åbenhed i forbindelse med den indskrænkning, der ligger i lovforslaget, og mere åbenhed i forbindelse med den aftale, der er lavet om en eksplicit åbenhed på de her punkter.
Det er den afvejning, som SF har været nødt til at foretage, når nu det her er kommet op.
Helge Adam Møller (KF), 2009-05-13:
Nu må ordføreren undskylde, at det går ud over hende.
Det kunne lige så godt, hvis jeg havde været lidt tidligere ude, være gået ud over den socialdemokratiske ordfører.
Men fru Meta Fuglsang siger, at det er utrolig vigtigt, at offentligheden ved, hvad ministre foretager sig.
Mit korte spørgsmål er: Hvorfor det?
Altså, jeg har været her i så mange år, jeg har siddet i Folketinget, da K. B. Andersen var udenrigsminister, da Anker Jørgensen var statsminister.
Der var ingen i dette Ting eller i offentligheden, der anede, hvad de foretog sig eller der stod i deres kalender.
Det, man bedømte dem på, var, om de var gode ministre, om de gennemførte den politik, de stod for, og de lagde gode love frem.
Om de var medlem af en håndboldklub eller en fugleskydningsforening eller spillede golf indimellem eller gik til 1. maj-stævne, var man da ligeglad med.
Det var da resultaterne, der betød noget.
Hvorfor er det så interessant?
Line Barfod (EL), 2009-05-13:
Hvis det, ministeren mener er problemet, er en uklarhed om, hvorvidt private aftaler skal kunne undtages, hvorfor har man så ikke bare lavet et lovforslag, der fastslår, at private aftaler selvfølgelig ikke skal være omfattet af aktindsigt?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-05-13:
Jeg mener principielt ikke, at kalendere skal være omfattet af aktindsigt.
Det er jo to praksisændringer fra Ombudsmanden, som har været medvirkende til det, en fra 2003 og senest en fra den 3. marts 2009.
Vi har en fuldstændig gennemsigtighed og en offentlighedslov i Danmark, som er god og brugbar.
Jeg vil gerne have så meget åbenhed som overhovedet muligt.
Jeg synes, det er vigtigt, at vælgere og borgere i det her land kan forholde sig til, hvad man laver.
Men brugen af en kalender som et redskab vil være fuldstændig umuliggjort af, at man hele tiden skal tage hensyn til, at der kan være aktindsigt i den kalender.
Så min holdning har sådan set været fra dag et, fra jeg blev minister i november 2001, at det har været fuldstændig tåbeligt, for at sige det rent ud, at kalendere var omfattet af aktindsigt.
Line Barfod (EL), 2009-05-13:
Hvis det har været ministerens holdning fra november 2001, hvorfor er det så, at man lige pludselig nu skal haste et forslag igennem, som fuldstændig undtager kalendere fra aktindsigt?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvis ministeren mener, at man ikke skal have aktindsigt i kalendere i det hele taget, er det jo ikke, fordi de private aftaler ikke skal være omfattet, så hvad er ministerens begrundelse så for, at borgerne ikke skal have indsigt i og mulighed for at kontrollere, hvad det er, ministeren foretager sig, så man kan se, om det passer med de bilag, der er lagt frem?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-05-13:
Som jeg nævnte, kan man ifølge offentlighedsloven begære aktindsigt i alle bilag.
Det synes jeg for øvrigt kun er rimeligt, for det er jo det offentliges udgifter, og borgerne må have en vagthund, på den måde at journalister kan begære aktindsigt.
Men en kalender er jo et arbejdsredskab for en minister og et ministerium og specielt et ministersekretariat, og det arbejdsredskab og den funktion bliver meget belastet og meget handicappet af, at man hele tiden må indsnævre, hvad man kan bruge en sådan kalender til.
Jeg lægger ikke skjul på, at jeg synes, det har været urimeligt, at den har været omfattet af aktindsigt.
Det har der også været forskellige meninger om, men vi har fulgt de afgørelser, der har været.
Nu trækker vi så en streg i sandet og siger, at kalendere ikke er omfattet af aktindsigt af den simple grund, at så kan ministerier og ministre og ministersekretariater igen begynde at arbejde fuldstændig normalt, med den tilføjelse at offentligheden selvfølgelig altid kan få aktindsigt i de forskellige ting, som ministeren render rundt og laver.
Kim Andersen (V), 2009-05-13:
Tak for det, hr. formand.
Jeg vil for mit vedkommende gøre det kort og dermed bidrage til, at denne førstebehandling kan gennemføres i det døgn, vi nu er i.
Det har været behandlet i Retsudvalget, og der er foretaget indstilling fra Retsudvalget.
Det har været drøftet med Folketingets Ombudsmand i Retsudvalget.
Det kan vi i Venstre støtte.
Ombudsmanden optjener, som det er nu, ikke pension efter det ottende år.
Han vil nu komme ind i et almindeligt pensionsoptjeningssystem svarende til tjenestemandssystemet, og det synes vi er både ret og rimeligt og rigtigt.
Så er der nogle tilretninger i forslaget i forhold til det, Ombudsmanden reelt beskæftiger sig med, som kommer med i lovgrundlaget her.
Det er bl.a., at vi jo har tiltrådt FN-konventionen om tortur og anden grusom, umenneskelig og nedværdigende behandling.
Der skal Ombudsmanden være udpeget som en såkaldt national forebyggende mekanisme.
Det skal jo så lovhjemles, og det bliver det hermed.
Det foreslås også, at Ombudsmanden skal have kompetence i forhold til halvoffentlige og private selvejende institutioner, hvor Ombudsmanden foretager inspektion og virker.
Det skal altså også have lovhjemmel.
Det er, som det praktiseres i dag.
Endvidere er det sådan, at Ombudsmanden skal kunne udtale sig i forhold til disse sager på basis af almindelige humanitære synspunkter.
Det støtter vi naturligvis også.
Endelig foreslås det, at udtalelser skal være færdigudarbejdede, redegørelser skal være færdigskrevne, og de skal være afleveret til modtageren, før forarbejderne, høringssvar, høringsbreve, diverse korrespondancer er underkastet aktindsigt.
Det er interne arbejdspapirer, som jo ikke skal komme til offentlighedens kendskab før selve slutproduktet.
Så det er også fornuftigt.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2009-05-13:
Socialdemokraterne støtter det forslag, der foreligger her.
Det er udarbejdet i tæt samarbejde med Retsudvalget efter en indstilling fra et enigt Præsidium.
Lovforslaget giver Ombudsmanden yderligere beføjelser, sådan at ombudsmandsinstitutionen fremover også får mulighed for at udøve sin kontrolvirksomhed på private institutioner, ligesom der gives yderligere beføjelser til Ombudsmanden, sådan at ombudsmandsinstitutionen også får bedre mulighed for at udøve sin kompetence i forhold til halvoffentlige og private selvejende institutioner.
Det betyder, at Ombudsmanden for fremtiden skal kunne beslutte, at de pågældende organer omfattes af Ombudsmandens virksomhed i samme omfang, når det drejer sig om sager, der vedrører det faktum, at Folketingets Ombudsmand siden oktober 2007 er blevet udpeget som national forebyggende mekanisme efter den valgfri protokol i FN-konventionen om tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf.
Ændringen af loven medfører derfor en ændring af ombudsmandslovens § 7, stk. 1, sådan at Ombudsmandens virksomhed også kommer til at omfatte frihedsberøvelse på private institutioner m.v., hvor frihedsberøvelsen enten er sket i medfør af en afgørelse truffet af en offentlig myndighed eller med samtykke eller indvilligelse fra en offentlig myndighed.
Lovforslaget er derfor en forbedring af Ombudsmandens muligheder for at føre kontrol, men lovforslaget indeholder også andre elementer; bl.a. foreslås det, at i tilfælde, hvor den højeste administrative myndigheds stillingtagen er foranlediget af Ombudsmanden, kan klagefristen i disse sager forlænges.
Dernæst indeholder lovforslaget også en ændring af ombudsmandens pensionsforhold, sådan at ombudsmanden stilles bedre i forhold til at optjene pension; reglerne, som de er i dag, gør, at ombudsmanden ikke optjener pension efter sit ottende år i funktionen.
Ændringen støtter Socialdemokratiet naturligvis også, da det forekommer helt urimeligt, at en ombudsmand, der nyder Folketingets tillid, og som genvælges i perioder på over 8 år, i dag ikke optjener pension i hele funktionsperioden.
Så Socialdemokratiet støtter forslaget.
René Christensen (DF), 2009-05-13:
Jeg vil ikke gennemgå forslaget endnu en gang, for det har de foregående talere gjort ganske udmærket.
Jeg vil bare sige, at vi jo også har set på det i forbindelse med Retsudvalgets arbejde, og det er fremsat af nogle af de mest betroede politikere, vi har her i Tinget, så det kan Dansk Folkeparti sagtens støtte.
Meta Fuglsang (SF), 2009-05-13:
Jeg skal heller ikke bidrage til at trække det yderligere ud - eller unødigt ud, kan man sige.
Som nævnt er det her et forslag, som er bredt funderet; der er bred enighed om, at det er nødvendigt.
Man kan vel sige, at det er et forslag, som bringer ombudsmandsloven på omgangshøjde med forholdene i dag, og det gælder både med hensyn til at få hjemmel til de ting, som der skal gives hjemmel til i forbindelse med FN-forhold, i forbindelse med at give yderligere kompetence der, hvor det er praksis, og hvor vi mener det er ønskværdigt, og så det pragmatiske omkring pensionsforholdene for ombudsmanden, hvor der selvfølgelig skal gøres noget for at rette op på det, som kan virke urimeligt, nemlig at man ikke kan optjene pension i hele perioden, hvis den ligger ud over de 8 år.
Så SF støtter forslaget.
Tom Behnke (KF), 2009-05-13:
Også Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget her.
Vi synes, at det på alle måder er et godt forslag, som får opdateret ombudsmandsloven.
Jeg har særlig hæftet mig ved en bestemt bestemmelse i lovforslaget her, som jeg har drøftet med ombudsmanden, nemlig det uhensigtsmæssige i, at når Ombudsmanden laver en foreløbig redegørelse og sender den til udtalelse og kommentering til den, der er involveret i redegørelsen, skulle Ombudsmanden allerede på det tidspunkt - det var ombudsmandens vurdering - efter de regler, der er i dag i ombudsmandsloven, give aktindsigt.
Så er det pludselig noget andet, der har været til offentlighedens kendskab, end det, der reelt burde have været det. Så jeg synes, det er hensigtsmæssigt og godt, at vi nu får ændret den paragraf, således at en foreløbig redegørelse er et internt arbejdsdokument, som skal bruges med henblik på at nå frem til en endelig redegørelse, som der selvfølgelig er fuld aktindsigt i - den bliver i øvrigt også offentliggjort helt automatisk af Ombudsmanden.
Vi er også enige i de andre elementer i lovforslaget her.
Jeg skal ikke gennemgå dem, for det har andre ordførere gjort forud for mig, men jeg vil blot slutte af med at konkludere, at vi kan støtte lovforslaget.
Line Barfod (EL), 2009-05-13:
Enhedslisten støtter også forslaget.
Vi synes selvfølgelig, det er rigtig godt i forhold til torturkonventionen, men også generelt i forhold til, at Ombudsmanden får mulighed for at komme ind og kontrollere de private institutioner.
Det har jo længe været noget, vi har debatteret, nemlig at der er et problem med hensyn til, hvad der er gældende i forhold til offentlighedslov, forvaltningslov, ombudsmandslov osv., når man privatiserer noget.
Det er noget, som der er behov for at få styr på.
Den eneste betænkelighed vi har, er vedrørende det her med pension.
Det er jo sådan lidt underligt at skulle stå og diskutere én mands pension i et lovforslag i Folketinget, men vi synes, det i disse tider lidt er et problem så at gå ind og forhøje pensionen.
Vi synes, man måske skulle kigge lidt mere på Island, hvor ministrene er gået forrest med hensyn til at nedsætte deres pensioner, fordi de siger, at man generelt i samfundet bør sænke niveauet og droppe den her drift mod, at alle i toppen bare skal have mere og mere, og at det så er dem i bunden, der skal undgælde.
Men nu er det en særlig situation omkring ombudsmanden, og vi skal ikke stille os i vejen for et ellers godt lovforslag, så vi støtter forslaget.