runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Annette Lind (S), 2014-02-20:
Faktum er, at Socialdemokraterne allerede har taget en diskussion med sit søsterparti i Tyskland.
Har Venstre gjort det, og vil Venstre gøre det?
Altså, det er jo meget nemt at foreslå de her ting.
Nu siger man, at man skal have en årlig bevilling på 5 mio. kr.
Hvor er finansieringen henne?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-02-20:
Man kan jo ikke bare tage en enkelt del ud af et lovforslag og så sige, at det isoleret set trækker i retning af øgede energiinvesteringer, når lovforslaget består af så mange ting, og når de udlejere, som forventes at ville investere yderligere, siger, at det samlede billede af det og den samlede effekt af alle elementer i det her lovforslag er, at udlejerne vil bruge færre penge, end hvis lovforslaget ikke blev vedtaget, på at energirenovere boliger.
Hvor har fru Charlotte Dyremose så det fra, at det ikke passer?
Charlotte Dyremose (KF), 2014-02-20:
Nu er det jo selvfølgelig en lille smule specielt at skulle begynde at forklare Liberal Alliance om markedskræfterne, men en af tingene er sådan set, at det nu vil være sådan, at når man så foretager de her energiforbedringer, kan man rent faktisk få pengene tilbage.
Altså, det, som Enhedslisten synes er så ganske stort et problem, nemlig at den, der investerer, rent faktisk får penge ud af sin investering, hvilket jo er det, der gør, at private boligejere vil lave energiforbedringer, gives der nu også mulighed for, at ejere af udlejningsboliger kan gøre, sådan at det rent faktisk ikke bliver en udgift for dem, men bare en neutral fortsættelse, så man får tilbagebetalt det, og så lejerne har en neutral samlet husleje fremover.
Så der er både det økonomiske aspekt, som virker forholdsvis tillokkende, men der er også det, at hvis det viser sig, at de her regler rent faktisk er for komplicerede, for svære at opfylde, f.eks. i forhold til energiklasse D, så er der jo altså de gældende regler i dag.
Og derfor kan jeg forestille mig, at hvis man finder ud af derude, at de her regler slet ikke kan bruges til noget, så vil man benytte sig af de gældende regler.
Jeg har svært ved at forestille mig, at det, at der er et ekstra regelsæt, gør, at de gældende regler vil blive brugt mindre, medmindre de erstattes af noget andet.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-02-20:
Jeg synes også, fru Charlotte Dyremose skal prøve at uddybe, hvori fru Charlotte Dyremose har sin tro på, at udlejerne vil gøre noget andet end det, udlejerne selv siger at de vil gøre.
Udlejerne skriver direkte i deres høringssvar: »Det er derfor Ejendomsforeningen Danmarks overordnede vurdering, at lovforslaget ikke er velegnet til at sikre en øget energiinvestering i den private boligudlejningssektor.«
Og: »Samlet set vil forslaget derfor betyde en reduktion i energibesparelsesindsatsen«.
Når de skriver det, hvorfor tror fru Charlotte Dyremose så, at det slet ikke passer?
Hvorfor tror fru Charlotte Dyremose, at de tværtimod ikke vil reducere energibesparelsesindsatsen, men øge energibesparelsesindsatsen, når nu de udlejere, som sidder på deres egne penge og kan bruge af dem, til hvad de vil, siger, at det vil de ikke?
Hvad siger de til lovforslaget?
De siger i deres høringssvar: Det er Ejendomsforeningen Danmarks overordnede vurdering, at lovforslaget ikke er velegnet til at sikre en øget energiinvestering i den private boligudlejningssektor.
Samlet set vil forslaget betyde en reduktion i energibesparelsesindsatsen.
Hvordan forholder Venstre sig til det?
Tror Venstre ikke på, at de boligejere, som med det her lovforslag forventes at investere mere i energirenovering, i virkeligheden, som de selv siger, vil investere mindre som følge af det her forslag?
Louise Schack Elholm (V), 2014-02-20:
Nej, jeg tror, der vil blive foretaget flere energirenoveringer som følge af lovforslaget, for det forsøger at tage hul på nogle af de problemstillinger, der er, netop at det er udlejeren, der står for investeringen, men at det er lejerne, der får gevinsten af en energirenovering.
Så derfor tror jeg på, at det her kan være med til at sætte gang i noget.
Jeg er godt klar over, at udlejerne gerne ville have haft, at vi var nået endnu længere, og det kunne ikke lade sig gøre, så derfor må udlejerne være glade for det resultat, vi er nået frem til.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-02-20:
Ved Venstres ordfører dér bedre end udlejerne selv, hvordan de i fremtiden vil bruge deres penge på energirenoveringer som følge det af her lovforslag?
Er det sådan, at Venstres ordfører er så klog, at Venstres ordfører ved mere om det end udlejerne selv?
Louise Schack Elholm (V), 2014-02-20:
Når jeg ligefrem bliver spurgt om, om jeg er så klog, at jeg ved mere om det her end udlejerne, vil jeg sige, at jeg sådan set tror, at vi skal lade fremtiden være fremtiden.
Vi kan som sådan ikke sige, hvad der sker i fremtiden.
Men vi kan sige, at her har vi skabt nogle metoder, der gør, at det er muligt at lave nogle energirenoveringer i nogle lejeboliger.
Det er et forsøg på at løse nogle problemstillinger, som ligger, f.eks. paradoksproblemet, som jeg nævnte før, hvor det er udlejeren, der betaler for renoveringen, og lejeren der skraber gevinsten ind.
Så dermed mener jeg, at det her imødekommer nogle af de problemstillinger, der er.
Det er klart, at der stadig væk er nogle problemstillinger tilbage, man kan ikke løse dem alt sammen på en gang.
Men vi er i hvert fald kommet et stykke af vejen.
Jan Johansen (S), 2014-02-20:
Socialdemokraterne er rigtig glade for, at vi har en regering, der har grønne ambitioner, også når det gælder for private lejeboliger.
Det er energipakken et udtryk for.
Socialdemokraterne bakker op om regeringens ambitiøse klima- og energimål.
Her har vi forpligtet os til at reducere CO2-udledningen og til at erstatte de fossile brændstoffer med vedvarende energi.
Hvis vi ikke gør det, efterlader vi en kæmperegning til vores børn og børnebørn, som kommer til at betale prisen og får konsekvensen af klimaforandringen, som kun bliver mere synlig og mere alvorlig, hvis vi ikke gør nogen ting.
Et vigtigt redskab til at reducere vores samlede energiforbrug er ved at opnå energibesparelser i de eksisterende boliger og bygninger.
I dag står driften af bygninger for ca. 40 pct. af vores energiforbrug i Danmark, og langt størstedelen bruges i boligerne.
Vi når derfor rigtig langt, hvis vi kommer i gang med at renovere vores boliger.
Med energiaftalen fra 2012 var der derfor enighed om at gennemføre en energisparepakke for vores private lejeboliger, som vi nu skal behandle her i dag.
Med den fremlagte energipakke fremmer vi netop energirenoveringen i de private lejeboliger, så vi kan spare varme og energi til glæde for både klima, udlejere og lejere.
I dag er der rigtig mange private udlejere, der måske afholder sig fra at foretage energirenoveringer af deres ejendomme.
De private udlejere er usikre på, om investeringen kan tjene sig hjem igen.
Med energisparepakken fjerner vi disse usikkerheder og barrierer, så det bliver mere gennemskueligt for udlejerne at foretage en energirenovering af ejendommene, og med omkring 500.000 private lejeboliger er der et stort potentiale til at kunne opnå en stor energibesparelse igennem grøn investering.
Energisparepakken har seks elementer, bl.a. bliver det muligt at dele energisparepakken mere lige mellem lejere og ejere, så ejere får en større andel end hidtil.
Det skulle give udlejerne større tilskyndelse til at sætte gang i energirenoveringen, og så giver det gode muligheder for at igangsætte renoveringen inden for aftalt grøn byfornyelse, ligesom en forhåndsgodkendelse af den samlede lejeforhøjelse, som følger af forbedringerne, samt en forhøjelse af lejernes rådighedsbeløb også skal være med til at sætte et skub i den grønne boligsektor.
Endelig lægger det op til, at der stilles energikrav til ejendommene, for at udlejerne kan anvende den attraktive lejefastsættelse i boligreguleringslovens § 5, stk. 2, ved gennemgribende forbedring af en lejlighed.
Energikravene kan opfyldes ved at opfylde en vis energistandard eller ved at dokumentere en høj nok investering pr. kvadratmeter.
Det synes vi er rimelige krav, som samtidig sender os i den rigtige retning.
Det er derfor en god aftale for både lejerne, udlejerne og klimaet.
Med disse bemærkninger skal jeg derfor meddele, at vi Socialdemokrater støtter forslaget.
Jeg skulle samtidig sige fra SF, at de også tilslutter sig forslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2014-02-20:
Tak, formand.
Det kommer jo lidt til at være gentagelser heroppefra.
Men det her lovforslag omhandler en bred aftale mellem regeringen, Venstre, Dansk Folkeparti, Enhedslisten og Det Konservative Folkeparti om en udmøntning af energiaftalen fra den 22. marts 2012 om den danske energipolitik.
Det skal fremme energibesparelser i private lejeboliger.
Først og fremmest vil jeg sige tak til den brede aftalekreds.
Tak for samarbejdet.
Det har været en lang proces, og der har været en del udfordringer undervejs, der skulle løses.
Men nu er vi her.
Med lovforslaget er det hensigten at øge incitamentet til at gennemføre energibesparende foranstaltninger i den private udlejningssektor.
Udlejerne skal have et bedre afkast af energiinvesteringer, og der skal skabes større sikkerhed for, at man vil kunne realisere den afledte huslejestigning.
Lejerne skal have bedre mulighed for selv at gennemføre forbedringer af det lejede.
I energiaftalen fra 2012 er det som opfølgning på energiaftalen fra 2008 og strategi for reduktion af energiforbruget i bygninger aftalt at gennemføre en energisparepakke, der skal fremme energibesparelser i private lejeboliger.
Bl.a. med henblik på at styrke udlejeres incitamenter til at gennemføre energibesparelser og dermed løse paradoksproblemet indeholder energisparepakken følgende initiativer:
Energikrav som betingelse for at udlejer kan anvende boligreguleringslovens § 5, stk. 2.
Mulighed for ved energirenovering at kunne opkræve en større lejeforhøjelse end efter de gældende regler, forudsat at kravet om totaløkonomisk rentabilitet er opfyldt.
Mulighed for en forhåndsgodkendelse af huslejestigninger ved forbedring af lejemål.
Aftale om grøn byfornyelse.
Forhøjelse af lejerens råderetsbeløb.
Adgang for udlejeren til at kræve opsætning af vandmålere og kølingsmålere, hvis det påbydes i henhold til lov.
I Dansk Folkeparti har vi lagt vægt på, at der skulle være en tidsfrist i forhold til huslejenævnets forhåndsgodkendelse, så udlejer samt lejer ved, hvilken lejeforhøjelse der kan blive tale om, så de efter senest 2 måneder har et svar fra huslejenævnet.
Vi er også tilfredse med, at der kommer en evaluering efter 2 år, så vi kan følge udviklingen og følge, om loven virker efter hensigten.
Derudover er det positivt, at betingelsen for, at udlejeren kan kræve en lejeforhøjelse, er, at lejeforhøjelsen ikke overstiger lejerens besparelse på energiudgifterne.
I Dansk Folkeparti har vi forsøgt at finde en balancegang, der er til gavn for både udlejer og lejer.
Det har været en lang proces, men nu er vi færdige og kan førstebehandle lovforslaget i dag.
Tak for ordet.
Liv Holm Andersen (RV), 2014-02-20:
Tak for det.
For det her forslag er jo en udmøntning af den energiaftale, der gælder fra 2012 til 2020, og den her energisparepakke på boligområdet er jo en del af aftalen.
Dens hovedfokus er at bidrage til et samfund, hvor der foregår mindre energispild, og hvor tingene gøres mere energieffektivt.
Og her er boligområdet jo centralt, fordi det er en af vores samfunds helt store energiposter.
Således er vi i kredsen af partier blevet enige om, at en udlejer mindst skal have et energimærke D i sin ejendom eller investere 400 kr. pr. kvadratmeter i sin del af ejendommen på energiforbedringer for at kunne benytte den her fordelagtige lejefastsættelse gældende efter boligreguleringslovens § 5, stk. 2, ved genudlejning af sin lejlighed i en klart bedret tilstand rent energimæssigt.
Således stilles der altså større krav til at bruge boligreguleringslovens § 5, stk. 2 – altså større energimæssige krav.
Det medfører totaløkonomisk rentable energiforbedringer, idet udlejeren får mulighed for at kræve en lejeforhøjelse på baggrund af den investering i energiforbedringerne, hvis lejeforhøjelsen vel at mærke – som det jo også er blevet sagt tidligere – ikke overstiger lejerens besparelse på energiudgifterne.
Vi har dermed en situation, hvor udlejeren jo vil profitere af investeringen i sin ejendom, og hvor omkostningerne for lejeren i ejendommen vil være uændrede og altså ikke vil stige – i hvert fald ikke på det her forslags baggrund – og vi vil som fællesskab opnå nogle af de her ønskede energibesparelser på boligområdet.
Tilmed indeholder forslaget tiltag om grøn byfornyelse, hvorved vi sikrer, at det både for udlejere og lejere bliver mere fordelagtigt i samarbejde at gøre ejendommene mere energirigtige.
Alt i alt synes Radikale Venstre, at vi står med et godt forslag her, og det kan vi selvfølgelig som led i den større grønne dagsorden støtte.
Tak for ordet.
Louise Schack Elholm (V), 2014-02-20:
Nu er leje- og ejerboliger jo to meget forskellige ting.
En af de helt fundamentale ting er, at det er udlejeren, der betaler for renoveringen.
Og her er der jo så bare det her med, at udlejerne får mulighed for at hæve huslejen, så længe huslejen og energiudgiften ikke stiger samlet set.
Og det ser jeg sådan set som værende en fordel for lejeren, for lejeren får jo en større komfort i sin bolig.
Alternativt ville der jo slet ikke være sket noget, så ville lejeren bo i en bolig, der blev mere og mere utæt, eller som i hvert fald ville føles kold, i forhold til hvis man i havde boet i en ejerbolig i stedet for.
Så jeg ser det her som værende en fordel for lejeren, som får en øget komfort uden ekstraudgifter.
Lars Dohn (EL), 2014-02-20:
Jeg tror, at ordføreren henviser til råderetten og råderetsbeløbet.
Men ordføreren føler jo, at udlejeren er jaget vildt i det her land, og ordføreren får det til, at det så er udlejeren, der skal finansiere et råderetsbeløb.
Jeg vil da gerne have bekræftet, at det er det altså ikke, det er lejeren, som får råderetten til at investere en forbedring, som så igen skal afskrives over 10 år.
Så det betyder, at lejeren, hvor man i andre sammenhænge ikke skal afskrive sin forbedring, så skal have afskrevet sin forbedring, f.eks. ved en køkkenudskiftning.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-02-20:
Der er jo tale om et beløb, som både lejer og udlejer kan benytte til renovering af lejligheden.
Og i det her tilfælde får så lejeren mulighed for at renovere for et større beløb, uanset om udlejer ikke er enig i den beslutning.
Det er det, der forrykker balancen.
Lars Dohn (EL), 2014-02-20:
Det er da en kendsgerning, at en lejer, hvis f.eks. vedkommende anvender råderetten og forbedrer lejemålet med 135.000 kr. og bor der i 10 år, ikke kan få en krone med tilbage.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-02-20:
Jeg forstod vist ikke spørgsmålet ordentligt.
Jeg må blive svar skyldig til en anden gang.
Louise Schack Elholm (V), 2014-02-20:
Lejeren vil jo opleve en større komfort i boligen; hvis man f.eks. hindrer træk eller kulde på anden måde, vil der på den måde være en komfort.
Altså, det vil sige, at det, der er husleje og energiudgifter, i sin helhed fortsat skal være det samme.
Så derfor bliver lejeren jo ikke pålagt noget ekstra; lejeren betaler sådan set det samme, som vedkommende altid har gjort.
Lejeren har som sådan ikke nogen udgift i forhold til at lave de her renoveringer, hvilket man ville have haft, hvis det nu var, at det havde været en ejerbolig, men har til gengæld også fået en komfort ud af det.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-02-20:
Tak for det.
Jeg vil sige til fru Liselott Blixt, at det undrer mig ganske meget, at Dansk Folkeparti er skeptisk, i forhold til at studerende, som har med en patient at gøre, efterfølgende kan få lov til at gå ind og gøre brug af de oplysninger for netop at kvalificere sig og blive en bedre sundhedsprofessionel til at yde omsorg for og pleje og behandling af danske borgere efterfølgende.
Jeg synes, det er en højst besynderlig skepsis at lægge ned over et system, der bygger på tillid mellem den enkelte patient og det sundhedsfaglige personale, hvor vi har begreber som tavshedspligt, som gælder for enhver, og hvor det kan kontrolleres efterfølgende, om nogen bryder sin tavshedspligt, og om man har gjort brug af oplysninger, som ikke har væsentlighed for en.
Jeg synes, det er højst besynderligt, og jeg synes, det er at skabe mistillid om hele tillidsbegrebet at sætte spørgsmålstegn ved tavshedspligtsbegrebet i det offentlige sundhedsvæsen, og det synes jeg er højst besynderligt.
Liselott Blixt (DF), 2014-02-20:
Jeg er valgt af borgerne, jeg lytter til, hvad borgerne siger, og borgerne ønsker, at det er dem selv, der skal give tilladelse til, at der er nogen, der ser deres journal.
Hvis de har haft et dårligt forløb med en læge eller en studerende, ønsker de måske ikke, at vedkommende skal gå ind og se, hvad der sker videre det næste halve år.
Det er deres personlige papirer.
Jeg kunne da godt tænke mig at spørge Socialdemokraternes ordfører: Mener hr. Flemming Møller Mortensen, det er statens papirer, når man har en patientjournal, som alle kan få lov til at gå ind og se i, når det passer dem?
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-02-20:
Som der netop står meget tydeligt i lovforslaget her, har borgeren, patienten, mulighed for at frasige sig det.
Borgeren, patienten, har mulighed for at frasige sig det, men det bygger på tillid mellem borger og sundhedsvæsen, og jeg synes, Dansk Folkeparti på en fuldstændig unødvendig måde drager i tvivl, om det er et bærende element.
Det undrer jeg mig rigtig meget over.
Liselott Blixt (DF), 2014-02-20:
Det er nogle oplysninger, som man giver til en læge i tillid.
Vi ser, at der er flere og flere, der lader være med at fortælle alt til deres læge, for de ved ikke, hvem det er, der kan gøre brug af de oplysninger.
Det må da være den enkelte patient, der bestemmer.
Ja, man kan frasige sig det, men så skal man jo også have det at vide først.
Hvor mange i dag ved, hvem der gør brug af deres oplysninger?
Det er der ikke ret mange, der ved, for man oplyser det ikke, og man spørger ikke patienterne.
Stine Brix (EL), 2014-02-20:
Tak for det.
Jeg synes, det er en rigtig interessant diskussion om personfølsomme data, som Dansk Folkepartis ordfører rejser.
Vi er et parti, som ofte er meget skeptisk over for, at adgangen til personfølsomme data bliver udvidet, men jeg må faktisk sige, at i den her sammenhæng synes jeg, at det, der lægges op til, er meget fornuftigt og afbalanceret.
Ikke mindst synes jeg, det er værd at have med, at et af elementerne i det her lovforslag jo faktisk handler om at sikre netop patienternes adgang til deres egne journaler på en bedre måde end i dag, ved at man får ret til også at få aktindsigt i elektronisk form og også ved at skærpe fristen for, at man kan få adgang.
Ja, det er fortrolige oplysninger, og ja, det er private og personfølsomme oplysninger, og det kræver også, at man kan stole på en god håndtering af de oplysninger, man videregiver, når man snakker med en læge, en sygeplejerske, en lægestuderende, en sygeplejerskestuderende.
Netop derfor synes jeg, det er rigtig godt, at vi nu får understreget, at man som studerende også har en tavshedspligt i de her sammenhænge.
Studerende fungerer ofte, når de er i praktik, fuldstændig på lige fod med det sundhedspersonale, der er der, og agerer sygeplejerske eller læge, selvfølgelig under observation, og derfor tror jeg faktisk, det er rigtig vigtigt, at de vænner sig til, hvor vigtigt det er, at de kan håndtere de her oplysninger, og at de gør det i overensstemmelse med det, som er opgaven, de skal løse, når de bliver færdiguddannet.
Heldigvis er det sådan, at når nu vi bliver bedre til at udrulle de elektroniske systemer, så bliver det også logget, hvem der ser på oplysningerne, og derfor kan man som patient hele tiden holde øje med det.
Jeg er enig i, at man selvfølgelig skal oplyses om muligheden for at frabede sig de her ting.
Men jeg synes nu, det er ganske klogt, når det gælder de studerende, at give dem nogle muligheder, der svarer til det uddannede sundhedspersonales.
For her ville der virkelig være et brud med tilliden til, at de oplysninger, man videregiver til sundhedspersonale, ikke ender i alle mulige andre sammenhænge.
Lægeforeningen, og jeg tror også patientforeningerne, var jo også meget hurtigt ude og advare mod det, fordi det netop ville være sådan noget, der ville sætte tillidsforholdet i forbindelse med de oplysninger, man videregiver, under pres.
Så det er en rigtig, rigtig god ændring i forhold til det oprindelige forslag.
Vi kan støtte lovforslaget, som det ligger.
Jeg kunne forstå på Venstre, at man gerne vil fremsætte et ændringsforslag, men ikke mere præcist om hvad.
Men det må vi jo tage i udvalgsbehandlingen, det vil vi sådan set gerne høre noget mere om.
Vi synes også, det er en rigtig god ændring, man lægger op til, om at give Forbrugerrådet og KL plads i det nye samlede ankenævn.
Så det er et ændringsforslag, vi også sagtens kan støtte.
Men med de bemærkninger vil jeg holde her.
Leif Mikkelsen (LA), 2014-02-20:
Tak for det.
Det lovforslag, vi behandler her, indeholder utvivlsomt gode elementer.
Det er f.eks. svært at være imod en styrkelse af patienternes retsstilling, og i Liberal Alliance bakker vi således gerne op om elementer som en skærpet tidsfrist i forbindelse med ansøgning om aktindsigt i patientjournaler.
Omvendt er det også vores vurdering, at lovforslaget på en række områder lader væsentlige spørgsmål stå ubesvaret, og vi vil derfor selvfølgelig gå konstruktivt ind i udvalgsarbejdet, og vi har da også allerede sendt et par spørgsmål til ministeren.
Vore to primære bekymringer drejer sig dels om patienternes persondatasikkerhed, dels om, hvorvidt de private hospitalers mulighed for at udfordre det offentlige system med stigende kvalitet og lavere udgifter til følge svækkes.
Danske Regioner understreger f.eks. i deres høringssvar, at der i forslaget åbnes op for, at studerende, der som led i en sundhedsvidenskabelig eller sundhedsfaglig uddannelse deltager i behandlingen af patienter, kan få videregivet patientoplysninger, hvor der gives adgang til at videregive oplysningerne til en faggruppe, der ikke kan stilles selvstændigt til ansvar i sundhedsvæsenets patientklagesystem, men alene efter de almindelige forvaltningsmæssige regler.
I Brancheforeningen for Privathospitaler og Klinikkers høringssvar fremgår det, at nogle af de umiddelbart gode tiltag, der lanceres, ved nærlæsning udelukkende gælder private aktører.
På den baggrund er vi i Liberal Alliance bekymrede for, om man ved at opstille særlige krav til private aktører svækker disses mulighed for at levere god service til patienterne og for at bidrage til en effektiv udnyttelse af de ressourcer, vi investerer i vores sundhedsvæsen. Vi ser frem til udvalgsbehandlingen, og vi ser frem til en forhåbentlig lydhør minister.
Derfor kan vi her i dag sige, at indgangen til det her forslag fra vores side er, at vi er overvejende positive.