runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2007-04-26:
Jo, vi skal stille akkurat de samme krav til indvandrerne, som vi stiller til os selv.
Det betyder, at rettigheder og pligter skal følges ad.
Hvis man kan, så skal man selvfølgelig arbejde, hvis der er et arbejde at få.
Det er også forudsætningen for den vellykkede integration.
Men samtidig er det jo vigtigt, at flertallet i det danske samfund går i store sko og er i stand til at bære over, hvis man skulle komme til at gøre noget, som vi ikke lige synes passer ind i de danske traditioner.
Det er det, jeg sådan mangler her.
Jeg mangler overskuddet.
Jeg mangler oplevelsen af, at Danmark fortsat skal være et frisindet land, at der skal være åbenhed, at der skal være højt til loftet, at vi kan tillade forskelligheden.
Det er det, vi skal kæmpe for, og jeg håber, at Socialdemokratiet vil være med til at kæmpe for det.
Den meget hadske tale, som man hele tiden hører fra Dansk Folkeparti i forhold til indvandrere generelt og muslimer specifikt, er meget skadelig for integrationen.
For forudsætningen for en vellykket integration er, at mennesker føler sig anerkendt, herunder at de føler deres religion anerkendt.
Og der er det da et problem, at et parti, som er regeringens støtteparti, har så fjendske holdninger og en så fjendsk retorik i forhold til en af de helt store religioner også i det danske samfund.
Vi skal kæmpe for ligestilling mellem kønnene.
Og det har vi ikke i øjeblikket i det danske samfund.
Vi har ikke ligestilling mellem kønnene.
Jeg tror, at vi i mange år har bildt os ind, at ligestillingen var vundet, men sådan er det jo ikke.
Prøv at se på, hvor mange kvinder der sidder i bestyrelser.
Der er masser at kæmpe for, når vi taler ligestilling.
Og ligestilling er ikke bare et problem, som er forbeholdt muslimer eller andre indvandrere.
Det er et problem, som er en almindelig del af den danske hverdag, desværre.
Det var meningen, vi skulle drøfte værdierne og drøfte, hvordan vi kommer videre.
Jeg vil ikke udelukke, der findes firkantede personer fra både den ene og den anden nationalitetsgruppe, fra både den ene og den anden religiøse gruppe osv. osv.
Det tilbageviser jeg på det kraftigste.
Man kan ikke fordømme en hel religion på den måde.
Tilbage til sagen.
Jeg vil gerne spørge privatisten fra Det Radikale Venstre, fru Elsebeth Gerner Nielsen: Er det med til at realisere den integration, som mange partier i det her Folketing er interesseret i, at man kun nævner de yderpunkter?
Er de, der ikke er interesserede i en løsning, men kun er interesserede i at spytte på hinanden hen over vores hoveder, med til at hurtiggøre integrationen, eller er de med til at bremse integrationen?
Jeg mener, det er en privatsag, hvordan man vil klæde sig, og at det ikke er ens hovedbeklædning, der skal afgøre, om man har mulighed for f.eks. at blive valgt til Folketinget.
Det afgørende er ikke, hvad man har på hovedet.
Det afgørende er, hvad man siger.
Martin Henriksen (DF), 2007-04-26:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad fru Elsebeth Gerner Nielsen mener om Det Radikale Venstres nye statsministerkandidat, fru Helle Thorning-Schmidt
– jeg vil gå ud fra, det ikke mere er fru Marianne Jelved, men fru Helle Thorning-Schmidt – som siger i Politiken omkring tørklædet: »Jeg bryder mig ikke om det tørklæde, og jeg håber, at flere unge piger vil lægge det fra sig.
Og jeg er overbevist om, at der i mange familier er et vist pres for, at de unge piger skal tage det på, når de når puberteten.«
Mener Det Radikale Venstre, at det er en god statsministerkandidat, eller er man enig eller uenig med den statsministerkandidat, som jeg forstår at Det Radikale Venstre nu bakker op om?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2007-04-26:
Jeg kender mange muslimer, og de er lige så forskellige som alle de mennesker, jeg kender, der er kristne eller ateister.
Der er ikke én måde at være muslim på.
Der er mange forskellige måder, og det er det, der er vigtigt at forstå.
Hr. Naser Khader har eksempelvis været med til at starte et netværk af demokratiske muslimer for at gøre opmærksom på, at der er mange, mange muligheder for at være muslim i det danske samfund, og at der ikke er nogen, der skal lave et fast sæt af regler for, hvordan man skal gebærde sig.
Søren Krarup (DF), 2007-04-26:
Jamen det er det, der er fuldstændig forkert.
Kristendommen er en forkyndelse til den enkeltes tro.
Derfor er der frihed, derfor er der ikke nogen hellig lov, der påbyder, hvordan du skal leve.
Der er man undergivet en hellig lov og nødvendighed, som jo bl.a. dels påtvinger kvinderne tørklæde og andenrangsstilling i forhold til manden, dels altså påbyder, at fundamentalistiske muslimer skal lyve – taquiya – når det tjener islams gavn.
Jeg kan ikke lade være at bemærke til fru Elsebeth Gerner Nielsen, som jeg har så stor sympati for, når jeg møder hende uden for Folketingssalen, at hendes tale om religion og islam altså er af en art, så jeg somme tider må spørge mig selv: Har fru Elsebeth Gerner Nielsen aldrig gjort sig den ulejlighed at søge at sætte sig ind, hvad det er, islam handler om?
Begrebet taquiya betyder hellig løgn.
Det er et udtryk for, at man i islam har en hellig pligt til at lyve, når det tjener islams sag.
Det er jo dog temmelig definerende for, hvad islam er.
Synes fru Elsebeth Gerner Nielsen ikke, at det dog var ulejligheden værd, når hun udtaler sig om det, at have sat sig ind i, hvad taquiya betyder?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2007-04-26:
Jeg er stolt over, at vi har været med til at sikre, at mennesker, der har måttet flygte fra vold, racisme og undertrykkelse, har kunnet finde tryghed i det danske samfund.
Sådan har det i alt fald været tidligere.
Det er jeg glad for at vi har været med til.
Der er også nogle problemer forbundet med indvandring.
Det vil der altid være, og de problemer skal vi tage på os som det moderne civiliserede samfund, vi er, og som det rige samfund, vi er.
Vi har problemer med tvangsægteskaber.
Vi har problemer med mennesker, som ikke har lært tilstrækkelig meget dansk.
Den udfordring skal vi selvfølgelig tage op.
Selvfølgelig skal vi sikre, at alle mennesker i Danmark har muligheden for at leve som de lige og frie individer, de er født som.
Det er en opgave på linje med alle mulige andre opgaver, som vi skal løse, og som Det Radikale Venstre meget gerne ville være med til at løse.
Og lad mig så slutte med at sige, at jeg tror, det største parallelsamfund ...
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Jeg må sige til fru Elsebeth Gerner Nielsen, at vi har meget at være stolte af i Danmark, men at vi uden at tænke os om i 1980'erne og 1990'erne accepterede, at vi fik en meget, meget stor indvandring til Danmark fra lande uden for vores kulturkreds, med det resultat at vi nu har de parallelsamfund, som Integrationsministeriets tænketank må sætte sig ned og finde ud af hvad vi gør ved, synes jeg ikke vi skal være særlig stolte af.
At man ikke gennemtænker det, når man lukker op for stor indvandring af mennesker, der ikke kan integrere sig i Danmark, kan vi ikke være stolte af, for det gælder jo vores sundhedspolitik, vores retspolitik, vores socialpolitik, vores uddannelsespolitik, at vi på alle områder nu må sidde og fundere over, hvad vi så gør for at integrere nogle mennesker, der ikke viser nok vilje til integration.
Kan fru Elsebeth Gerner Nielsen ikke bare for Folketingets skyld tage det medansvar på sig, at vi er i den situation, som Det Radikale Venstre har været med til at bringe os i, at vi ikke har gennemtænkt i Danmark, hvad vi skulle med den store menneskegruppe, som ikke kan komme i arbejde.
Kan vi ikke bare få en lille smule ansvar fra Det Radikale Venstres side?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2007-04-26:
Det afgørende er, at vi deler verdens lande og også menneskene op i demokrater og antidemokrater.
Det må selvfølgelig dreje sig om, at vi får demokratiseret størstedelen af verden, for ikke at sige hele verden.
Med hensyn til Det Radikale Venstres ansvar vil jeg sige: Jeg er så stolt af at være radikal.
Det Radikale Venstre har været med til at skabe et af verdens rigeste lande.
Danmark hører til et af verdens rigeste lande.
Vi har formået at opbygge et Danmark, hvor få har for meget og færre for lidt.
Vi har formået at opbygge et Danmark, som virkelig har påtaget sig et internationalt ansvar i forhold til ulandsbistand og i forhold til at realisere de internationale menneskerettighedskonventioner, som Danmark har tilsluttet sig.
Vi er et land, som har vidst, at vi var afhængige af verden, og at vi havde et ansvar for resten af verden.
Det er jeg enormt stolt over at kunne sige at mit parti har været en del af.
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
I forlængelse af fru Pernille Frahms spørgsmål om demokratier og Palæstina vil jeg spørge: Jamen hvad var det så, der skete i Palæstina?
Det var, at man valgte en islamistisk bevægelse, terrorbevægelsen Hamas, til at være med i regeringen.
Der kan man så diskutere frem og tilbage, hvor godt det var, men det kan vi tage en anden gang.
Noget andet, jeg vil spørge fru Elsebeth Gerner Nielsen om, når nu hun står heroppe som privatist, er: Anerkender fru Elsebeth Gerner Nielsen ikke, at med det mangeårige medlemskab, hun har i Folketinget for Det Radikale Venstre, har hun med Det Radikale Venstre et kæmpemæssigt ansvar for, at vi overhovedet har brug for en debat om danske grundlæggende værdier som den, vi har i Folketinget i dag, altså en grundlæggende debat om, hvad det er at være dansk, hvad det er for nogle værdier, man skal kæmpe for udeomkring?
For grunden til, at vi skal have den debat, er jo Det Radikale Venstre, der i 1980'erne og 1990'erne har tilladt og argumenteret for en indvandring, der gør, at vi nu har nogle parallelsamfund i Danmark, der ikke kan klare sig selv, og hvor samfundet, vi alle sammen, er nødt til at gå ud og hjælpe med og prøve at få ledt dem ind på et rigtigt spor, altså i retning af integration, ligestilling og demokrati.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2007-04-26:
Jeg mener sådan set slet ikke, man kan tale om, at der er nogle bestemte værdier, som hører islam til.
Altså, islam er jo lige så forskellig, som kristendommen er – forskellig fra menneske til menneske.
Pernille Frahm (SF), 2007-04-26:
Det andet, jeg vil spørge fru Elsebeth Gerner Nielsen om, vedrører, at vi lige hørte en anden ordfører fra Dansk Folkeparti, hr. Jesper Langballe, sige om islam, at det er en pligt at lyve.
Jeg vil bare spørge fru Elsebeth Gerner Nielsen, om det syn på islam er en af de værdier, som hun mener skal være en af de fundamentale danske værdier.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2007-04-26:
Jeg kan bekræfte, at man selvfølgelig kan udvikle demokrati i et land, hvor islam er den vigtigste religion.
Vi har set det i en række lande, og man kan jo også konstatere, at Dansk Folkeparti i alt fald tidligere har ment, at det var muligt at indføre demokrati i et islamisk land, i og med at det var Dansk Folkeparti, der stod bag krigen i Irak, hvor målet vel at mærke var at indføre demokrati.
Pernille Frahm (SF), 2007-04-26:
Hr. Søren Espersen fik sagt, at i alle lande, hvor islam er dominerende, forsvinder demokratiet.
Så vil jeg bare spørge fru Elsebeth Gerner Nielsen: Er det ikke sandt, at i Palæstina, hvor et flertal af befolkningen bekender sig til islam, gennemførte man et demokratisk valg, som blev anerkendt af samtlige internationale observatører?
På trods af at man åbenbart bekender sig til islam, kan det godt lade sig gøre.
Vil fru Elsebeth Gerner Nielsen ikke godt bekræfte det?
Henriette Kjær (KF), 2007-04-26:
Det var jo en debat, vi havde, da De Radikale var medforslagsstillere på et beslutningsforslag om, hvorvidt der skulle være en grænse for, hvor lang tid man skulle sidde i et asylcenter.
Og det mener jeg ikke.
Nu har jeg nævnt en række muligheder for ting, man kan foretage sig, men jeg mener, at det forslag, der ligger her, simpelt hen ikke hænger sammen, i forhold til hvordan vi i øvrigt har skruet vores lovgivning sammen, når det gælder udenlandsk arbejdskraft, der kommer til Danmark.
Det ser jeg nogle store problemer i, og derfor kan vi altså ikke støtte det.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2007-04-26:
Ja, den risiko er jeg absolut parat til at tage.
I det hele taget skal man jo være på vagt over for enhver antidemokratisk kraft.
Det er også derfor, vi i Det Radikale Venstre er utrolig nervøse over den udvikling, vi har set i Danmark i de senere år.
Der tænker jeg jo ikke mindst på udviklingen i den højreradikale del af det politiske spekter.
Jeg er utrolig nervøs over, at vi også her i Folketingssalen har medlemmer, der er dømt for racisme.
Jeg er utrolig bekymret over en hr. Mor ten Messerschmidt, der i dag i JydskeVestkysten bekræfter, at et multietnisk samfund vil medføre vold, bandekriminalitet og massevoldtægter.
Det er sagt i det 21. århundredes Danmark, sagt i et Danmark, som bygger på så væsentlige værdier som frisind, tolerance og demokrati.
Undskyld mig, men det gør mig bekymret.
Islam fortolkes forskelligt fra menneske til menneske, på samme måde som kristendommen fortolkes forskelligt fra menneske til menneske.
Steen Gade (SF), 2007-04-26:
Hr. Peter Skaarup har vist misforstået noget, altså at der skulle være uenighed i Folketinget om, at man skal bruge rapporten til anbefalinger lokalt.
Det er faktisk det, der står i oppositionens forslag.
Men hr. Peter Skaarup er vel så ked af, at den idé, som Dansk Folkeparti har lanceret her, om, at der skulle være centrale retningslinjer, er droppet.
Det er vel realiteten, og det er vel det, der trods alt kommer ud af debatten.
Og da den her debat handler om værdier, skal hr. Peter Skaarup jo ikke smyge sig uden om at svare reelt på: Hvad er Dansk Folkepartis værdigrundlag?
Og hvordan vil man sætte dem fra Dansk Folkeparti, der går ud og fremfører de andre budskaber, på plads?
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Dansk Folkeparti står for de værdier, som er i Danmark.
Vi accepterer, at værdierne er nogle, vi former stille og roligt sammen, og de er opbygget igennem generationer i Danmark.
Det er sådan noget som ytringsfrihed, det er demokrati, og det er ligestilling mellem kønnene.
Faktisk kan sådan nogle værdier sagtens blive påvirket fra udlandet, det gør de hele tiden.
De bliver påvirket af, hvad der foregår i USA, hvad der foregår blandt indvandrere, der kommer til Danmark, og vi former så vores værdier ud fra det.
Så de er ikke en fast størrelse.
Men derfor kan man jo godt i store træk beskrive centralt – vi synes, det kunne være godt, hvis man gjorde det centralt – hvad vi lægger i demokratiet, hvad vi lægger i ytringsfriheden, hvad vi lægger i ligestillingen mellem kønnene.
Der kunne vi meget vel formulere os om de her tørklæder.
Det vil hr. Steen Gade ikke være med til.
Det vil fru Helle Thorning-Schmidt gerne, men det vil hr. Steen Gade ikke være med til.
Men skulle vi da ikke, hvis det overhovedet var muligt, formulere sådan nogle centrale ting?
Hvis der ikke kan blive flertal for det, er det i hvert fald et skridt på vejen, at vi får sendt den tænketankrapport ud, som kommer med nogle anbefalinger.
Steen Gade (SF), 2007-04-26:
Meget af det lød jo tilforladeligt.
Men det sidste med centrale retningslinjer for tørklæder illustrerer jo, hvorfor vi andre er rigtig glade for, at hr. Peter Skaarup ikke har vundet den kamp om, at der skulle laves centrale retningslinjer, som så han og hr. Søren Krarup skulle være med til at sidde og skrive og sende ud i landet.
Domstolene har sådan set klaret den sag en gang og har sagt, at man har ret til at bære tørklæde.
Jeg synes ikke, at hr. Peter Skaarup som næstformand for Dansk Folkeparti får markeret en klar linje de steder, hvor det er meget problematisk, hvilke værdier Dansk Folkeparti har.
Jeg står her med en mail, som jeg tror hr. Peter Skaarup kender.
Der skrev man for et par år siden i Dansk Folkeparti til sine folk, at nu skulle de stikke piben ind og holde op med at køre så agitatorisk mod islam.
Jeg citerer: Kritik af islam som sådan og muslimer i al almindelighed er ikke Dansk Folkepartis politiske ærinde.
Kunne hr. Peter Skaarup ikke sende den besked ud en gang til, så både fru Pia Kjærsgaard og hr. Søren Krarup kunne høre den?
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Altså, det, jeg ikke forstår, er, at man ikke kan blive klog på, hvad en partiformand dækker, når en partiformand siger noget om tørklæder.
Jeg forstår ikke, at det kan være sådan, at man som partiformand bare kan sige: Nå ja, men jeg mener det her, og så er der åbenbart alle mulige andre opfattelser i ens folketingsgruppe og i ens parti.
Så er det jo meget, meget svært at vide for vælgerne, hvad de skal vurdere på i forhold til det politiske billede.
Som hr. Simon Emil Ammitzbøll antydede, er jeg ret klar på, hvad Venstre mener, og hvad f.eks. hr. Bertel Haarder, vores tidligere integrationsminister, mente.
Det er jeg meget klar på.
Jeg er også meget klar på, hvad De Konservative mener, for der kan jeg høre, hvad det er, der bliver sagt, og jeg kan forstå, at det er partiets holdning.
Men det, jeg ikke kan forstå, er, at en partiformand kritiserer det her med tørklædet og siger, det er kvindediskriminerende, og så viser det sig, at partiet slet ikke bakker det op, måske har en helt anden holdning til det.
Hermed sluttede forhandlingen.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-04-26:
Når nu hr. Peter Skaarup ikke selv – klart og tydeligt – vil komme ind på, hvad det er, der menes af Venstre og Konservative om tørklædedebatten, så vil jeg da gerne have lov til at citere statsministeren: »Jeg er meget uenig med Søren Krarup ...
Nazisymbolet er et symbol på en af de mest totalitære ideologier, verden har kendt.
Tørklædet er et religiøst symbol, og efter min overbevisning skal de to overhovedet ikke sammenlignes«.
Man må da for en gangs skyld have lov til at rose statsministeren både for hans klarhed og i øvrigt også for indholdet.
Sandheden er jo den, at Dansk Folkeparti er totalt isoleret med hensyn til at ville sammenligne tørklæder med nazisymboler, og at Dansk Folkeparti åbenbart ikke forstår, at man sagtens kan have diskussioner om tørklæder i al almindelighed uden at skulle gå til rabiate sammenligninger.
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Jeg ved udmærket godt, når jeg står her i debatten, hvad Venstre mener om tørklæder.
Jeg ved også udmærket godt, hvad De Konservative og De Konservatives ordfører mener.
Men jeg er meget, meget usikker på efter debatten, hvad Socialdemokraterne mener, for det virker, som om der er en fuldstændig forskel på det, som partiformanden siger, og det, som andre mener.
Det er det, jeg egentlig har været lidt efter, og jeg har sådan set også været nysgerrig efter at vide det, for jeg er totalt overrasket over, at man ikke bakker sin partiformand op i en så vigtig sag, en så omdiskuteret sag, som den er.
Der er for mig at se stor uenighed i den radikale gruppe.
Men det har jeg ligesom forliget mig med.
Det er jo meget ofte tilfældet.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-04-26:
Det er ikke svært at have en klar holdning til noget så enkelt som tørklæder, sagde hr. Peter Skaarup før.
Det må man jo rose Dansk Folkeparti for at have, eftersom både hr. Søren Krarup og fru Pia Kjærsgaard har været inde omkring noget med fascisme, kommunisme og nazisymboler, og hvad ved jeg.
Nu har hr. Peter Skaarup så skoset vores kollega fra Socialdemokraterne så meget, men hvordan forholder det sig med hr. Peter Skaarups gode venner og værdifællesskabsdelere fra Venstre og Konservative, dem, som man laver vedtagelse sammen med?
Hvad er deres klare holdninger til tørklæder?
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Det er faktisk noget, der står i vores grundlov her i landet, at der er religionsfrihed i Danmark.
Hvad vi ikke går ind for, er religionslighed.
Det er, hvis hr. Jørgen Arbo-Bæhr ønsker, at alle religioner skal være stillet lige, og at alle religioner skal have samme behandling.
Der fastholder vi det, der også står i grundloven, at vi i Danmark har et kristent samfund, og at vi er baseret på de kristne værdier, som vi nu engang har.
Jeg ved ikke, om hr. Jørgen Arbo-Bæhr sætter spørgsmålstegn ved, om det skal være sådan.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-26:
Jeg kan forstå, at hr. Peter Skaarup og Dansk Folkeparti i hvert fald sådan delvis går ind for ligestilling, og det er da i hvert fald bedre end hr. Søren Krarups indgang til det.
Men så et andet spørgsmål.
Jeg kunne godt tænke mig at høre så, hvad Dansk Folkepartis holdning er til religionsfriheden, herunder retten til at dyrke sin tro og retten til at vise sin tro.
Gælder det for alle i det danske samfund uanset religion?
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Det er klart, at vi jo har nogle synspunkter omkring kunstig befrugtning til homoseksuelle, som hr. Jørgen Arbo-Bæhr også kender.
Vi synes, det er unaturligt, at to personer af samme køn, der jo af naturlige grunde ikke kan få børn, så alligevel skal til at være forældre, og det har vi diskuteret mange gange.
Men det betyder jo ikke, at vi vil svare som de tyrkiske mænd eller pakistanske mænd, jeg nævnte, hvor kun 8 pct. af dem, der er omtalt i rapporten, mener, at homoseksualitet er i orden.
Det store problem er jo, at tyrkere og pakistanere, der kommer til Danmark, slet ikke har et afklaret forhold til det.
Og det er også derfor, vi desværre ser nogle af de hate crimes, hvor der er personer fra det homoseksuelle miljø, der bliver slået ned og sparket og slået, bare fordi de er homoseksuelle.
Jeg synes, vi skal være fælles om at gøre en indsats for at fremme den forståelse, der må være hos personer af anden etnisk oprindelse end dansk, der kommer her til landet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-26:
Nu har det jo været en lang dag, hvor vi har diskuteret grundlæggende værdier i det danske samfund, og der er stadig for mig to spørgsmål, som hr. Peter Skaarup sikkert kan afklare, i hvert fald i forhold til Dansk Folkeparti.
Jeg kunne godt tænke mig at høre
Ole Vagn Christensen (S), 2007-04-26:
Den går ikke.
Nu har man siddet i 6 år med magten.
Der er tale om, at vi kan læse i rapporten her, at det er anden og tredje generation, der føler, at de ikke får lige muligheder i det her samfund, at de ikke bliver værdsat på samme måde.
Vi ved jo også, hvilken tone der har været.
Lad mig så drage en parallel, nemlig til den andengeneration af arbejdsløse, der var efter anden verdenskrig.
Hvad var det, de mennesker gjorde?
De gik ud og solidariserede sig med sig selv, fordi de følte, at de ikke var en del af samfundet.
De trak i læderjakker, de lavede anderumper.
Derfor var mit spørgsmål før: Vil hr. Peter Skaarup udelukke, at der er sket det, at disse mennesker har solidariseret sig mod den måde, som man har behandlet dem på igennem de sidste 6 år, og derfor har taget tørklæde på?
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Jeg synes godt nok, det er utroligt, at hr. Ole Vagn Christensen beskylder Dansk Folkeparti for at have et medansvar for det her.
Hvad var det, der kom først?
Det var vel, at der sad en regering i 1980'erne og 1990'erne under socialdemokratisk ledelse, eller i hvert fald socialdemokratisk dominans, som mere eller mindre ønskede fri indvandring til Danmark, og hvor vi havde tal på op til 25.000 i 2001, som henholdsvis søgte asyl og fik familiesammenføring.
Det er jo den gigantudfordring, som nu smitter af på, at vi har nogle indvandrere og efterkommere, som det ikke har været muligt at integrere, fordi tallene var så store, at det var umuligt, og det er stadig væk svært.
Så lad nu være med at løbe fra ansvaret, men tag ansvaret for, som fru Elsebeth Gerner Nielsen også burde have gjort det, at vi står i den suppedas, vi står i nu.
Tag fat, smøg ærmerne op, og gå i gang med at hjælpe regeringen og Dansk Folkeparti med at få den integration til at køre.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-04-26:
Man kan i hvert fald ikke skyde skylden på de tidligere regeringer for, at de opfører sig, som om de solidariserer sig.
Vil hr. Peter Skaarup udelukke, at når man har taget tørklædet på, kan det også være en protest over den form, den måde, andre er blevet behandlet på?
Derfor havde det været en værdig afslutning på den her debat, at vi havde fået en fælles dagsorden for, hvordan vi griber fat i de problemer, som jeg mener at DF også er en medvirkende årsag til er opstået.