runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Johansen (S), 2013-01-29:
For Socialdemokraterne har det altid været vigtigt, at der er et godt samarbejde mellem den private og den offentlige sektor.
Når der samarbejdes på tværs af private og offentlige arbejdsopgaver, kommer der en ny og bedre udvikling på mange områder til gavn for både den private og den offentlige sektor.
Det går nemlig begge veje.
For os er det vigtigt, at denne proces fortsætter til gavn for borgerne.
Regeringen har allerede taget initiativ til at styrke partnerskaber mellem det offentlige og det private.
For det første er der lanceret en standardmodel, der skal gøre det lettere at etablere disse partnerskaber.
Der er for 2013 afsat en pulje på 100 mio. kr. – ministeren var inde på det – til kommunerne, og 300 mio. kr. til regionerne.
Socialdemokraterne er helt enige med forslagsstillerne i, at det er en god idé at give de nuværende låne- og deponeringsregler et serviceeftersyn.
Regeringen har allerede igangsat en analyse med det formål at modernisere låne- og deponeringsreglerne.
Regeringen har dermed allerede opfyldt denne del af forslaget.
Socialdemokraterne er derimod ikke enige med forslagsstillerne i, at de nye redskaber til at styre kommunernes anlægsaktiviteter overfløddiggør låne- og deponeringsreglerne.
For i modsætning til netop låne- og deponeringsreglerne er de nye instrumenter såsom budgetlov og anlægslov i mindre grad rettet mod enkelte kommuners faktiske anlægsaktiviteter.
Jeg vil gerne understrege, at det er helt centralt for Socialdemokraterne, at der er styr på Danmarks økonomi.
Det duer ikke, at vi bruger flere penge, end vi har planlagt.
Der er med andre ord behov for økonomistyring, så vi har styr på udgifterne, og det gælder også kommunerne og regionerne.
Låne- og deponeringsreglerne skal ses som led i styringen af anlægsudgifterne i kommuner og regioner.
Socialdemokraterne er åbne over for, at man i det igangsatte analysearbejde ser på styringsværktøjerne i forbindelse med moderniseringen af låne- og deponeringsreglerne.
Socialdemokraterne kan på denne baggrund ikke støtte forslaget, og jeg skal på vegne af Enhedslisten og SF sige, at det kan de heller ikke.
Margrethe Vestager (RV), 2013-01-29:
For mig at se er der tale om to diskussioner, som det er vigtigt at holde adskilt.
Den ene er diskussionen om, hvordan vi får en hensigtsmæssig styring af kommuners og regioners anlæg, fordi det spiller en rolle for den måde, vores samlede økonomi fungerer på.
Og hvis ikke kommuner og regioner fyldte så meget, kunne man sige, at det ikke var så vigtigt, men nu fylder de jo ganske meget, og derfor er det vigtigt for, hvordan det samlet set ser ud.
Det er ligesom en anden diskussion, og det er her, hvor budgetlofter, sanktioner, og hvad vi har, kommer ind i billedet.
Deponeringsreglerne har i højere grad noget at gøre med, hvordan vi får en ligestilling mellem forskellige måder at arrangere sig på: om man bygger selv, om man køber noget, om man leaser, om man lejer.
Og min grundholdning er, at det ikke skal være den økonomiske attraktivitet i form af de likviditetsmæssige overvejelser, der gør, at man leaser i stedet for at bygge selv – det skal være, fordi det er forbundet med en kvalitet at gøre det.
Når det er sagt, er baggrunden for, at vi har nedsat udvalget, jo netop den kritik, der kommer udefra, og de ting, som borgmestre og kommunale økonomifolk peger på, fordi de ønsker at få reglerne gennemset, netop på baggrund af den bekymring, man kan have om, at der er sket nogle fejl, at det er blevet for stift, eller at der kan være alt muligt andet galt, og derfor skal der ses på det.
Jacob Jensen (V), 2013-01-29:
Det er jeg sådan set enig med ministeren i, men jeg går ud fra – eller jeg vil så spørge ministeren om det – at ministeren hører de samme budskaber, når hun er ude og tale med borgmestre og andre i det kommunale og regionale landskab, nemlig at rigtig mange af dem påpeger specifikt, at deponeringsreglerne i deres nuværende form langt hed ad vejen er skyld i, at de ikke kommer meget længere i arbejdet med at lave offentlig-private partnerskaber.
Er det ikke en bekymring, som ministeren deler med mig?
Vi har jo netop, som ministeren også selv siger i sin tale, fået udviklet styringsmekanismer fra centralt hold – budgetlov, sanktioner, anlægsloft osv.
Betyder det ikke, at man et eller andet sted kan sige, at vi så har den centrale styring?
Og hvis vi derudover inden for den ramme fortsat skal have de samme styringsmekanismer, går vi så ikke dermed på kompromis med det, vi ellers normalt er tilhængere af, nemlig det kommunale selvstyre?
Jan Johansen (S), 2013-01-29:
Der er sket meget siden 1980'erne, det er rigtigt.
Det skulle gerne kunne give et indblik i, om det er de rigtige værktøjer, vi har, og om det, vi gerne vil fremme, nemlig det offentlig-private samarbejde til glæde for borgerne, bliver ved med at blive udviklet.
Så det har jeg da en forventning om at det her serviceeftersyn vil give os alle sammen et overblik over.
Margrethe Vestager (RV), 2013-01-29:
Når vi har bedt arbejdsgruppen om at gøre som anført, er det ud fra en holdning om, at de forskellige måder at anskaffe sig en ting på bør være ligestillet.
Det er selvfølgelig politik.
Man kan godt sige, at man gerne vil fremme leasing- eller lejearrangementer, i stedet for at man selv finansierer anlæg eller køber et aktiv – det er selvfølgelig en anden politisk holdning.
Men når vi har lagt det sådan her op, er det på baggrund af, at vi synes, det er vigtigt, at tingene er ligestillet, og at det ikke så at sige er en, i min øjne, skævvridning af økonomien ved det ene eller det andet arrangement, der gør, at man går den vej, men at det er de egentlige kvaliteter.
Jeg synes, der er mange ting, som er attraktive, når man ser på de offentlige og private partnerskaber, som vi har allerede, og som rækker langt ud over at have en likviditetsmæssig fordel.
Jacob Jensen (V), 2013-01-29:
Jeg vil godt takke ministeren for bemærkningerne til trods for den sluttelige konklusion.
Det var måske heller ikke så overraskende, at der ville blive konkluderet på den måde.
Men jeg tror sådan set ikke, at vi er så langt fra hinanden i den forstand, at jeg også kan høre på ministeren, at regeringen faktisk er enig med os i behovet, og vi har selvfølgelig også noteret os den del af KL-aftalen, som netop vedrører det her spørgsmål.
Derfor skal mit spørgsmål mere gå i retning af, om ministeren, når hun allerede på forhånd siger, at der stadig væk vil være et behov for at have deponeringsregler i en eller anden forstand, så ikke også dermed har taget noget af arbejdet fra arbejdsgruppen.
Jeg går ud fra, at den arbejdsgruppe, man har nedsat, netop skal analysere behovet ud fra en åben tilgang, og at de så må komme tilbage og vurdere, om der er et behov, og i givet fald, hvor stort behovet er.
Så mit spørgsmål er, om ministeren ikke dermed har konkluderet på forhånd.
Jeg vil gerne her til en indledning understrege, at vi ikke fra Venstres eller fra forslagsstillernes side har konkluderet på forhånd; vi ser netop gerne, at den her analyse bliver så bred som mulig, mens vi måske føler, at det, som regeringen lægger op til, er en mere specifik tilgang til det.
Men har ministeren ikke konkluderet på forhånd, når hun siger, at behovet stadig væk vil være der, selv efter at analysearbejdet er blevet gjort?
Henrik Dam Kristensen (S), 2013-01-30:
Nu kan man selvfølgelig bruge meget tid på at diskutere ærlighed og valgkamp og alt muligt andet; jeg kunne godt bruge resten af taletiden på at fortælle dem, der måtte høre med på det her, at Venstre som regeringsparti jo rent faktisk også overlod en økonomi, der var dårligere, end man gav udtryk for i valgkampen.
Det var jo ikke sådan, at der var sat to streger under, og at det hele var betalt.
Tværtimod må man sige, at vi overtog en økonomi, som var i en væsentlig værre forfatning, end der fra den tidligere regerings side var blevet givet udtryk for.
Men sådan kan vi blive ved.
Jeg vil bare sige, at vi i regeringen, når det handler om målet om at gøre den kollektive trafik både bedre og billigere, har været stålsatte.
Vi har, synes jeg, som jeg her lige har refereret, taget et første godt skridt på vejen, og det vil vi fortsætte med at have fokus på.
For jeg synes faktisk, det er to vigtige mål, nemlig bedre og billigere kollektiv trafik.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2013-01-30:
Det var måske for meget at forvente, at ministeren i den her sag skulle stå og rose Venstre.
Vi lovede jo ikke, at priserne skulle sænkes, men vi lovede at fastholde det takstloft, som har fungeret så godt siden 2007.
Det er jo det, der er den store forskel, og det er derfor, vi mener, at regeringen har et kæmpemæssigt problem.
Agter man at gøre noget yderligere for at indfri de klare valgløfter, der lå fra de to partilederes side?
Henrik Dam Kristensen (S), 2013-01-30:
Jeg vil såmænd meget gerne gentage svaret.
Det er rigtigt, at vi er gået fra at have en situation under den tidligere regering, hvor priserne på den kollektive trafik steg meget, meget voldsomt, op til 10 pct. om året.
Så har vi derudover givet de ting, som jeg sagde før, som – synes jeg – er nogle gode tilbud.
Jeg forventer mig meget af det nye ungdomskort, for det betyder faktisk, at de unge mennesker på SU og også dem på de videregående uddannelser nu får et rigtig godt tilbud, også når de skal rejse med fjerntrafikken.
Så har vi nået det med at sænke prisen uden for myldretiden.
Så vi er nået et rigtig godt stykke af vejen, og jeg tror, jeg vil sige, som jeg også indledningsvis sagde meget klart i forbindelse med spørgsmålet: Nej, vi har eksempelvis ikke nået det med de 40 pct., som der blev henvist til, men vi har haft et fornuftigt samarbejde med partierne, netop med hensyn til det mål om at sænke priserne i den kollektive trafik og gøre den kollektive trafik bedre og billigere, hvor jeg gerne vil rose Dansk Folkeparti og Enhedslisten, og hvor jeg kan sige, at dem, der nu står og taler her, bl.a. partiet Venstre, jo ikke ønskede at være med.
Jeg skal ikke gentage det, som jeg sagde før, men det er faktisk et godt stykke af vejen.
Det fremgår jo sådan set af spørgerens spørgsmål, at det har vi ikke, for der er ikke 40 pct.s prisreduktion nogen steder.
Men der er en forbedret situation, og det synes jeg selvfølgelig er værd at bemærke.
Man skal huske på, at der tilbage i 00'erne under den tidligere regering var prisstigninger i den kollektive trafik på helt op til 10 pct.
Det blev så for meget, også for den daværende regering, så man lavede en mekanisme, som betød, at priserne steg i forhold til løn og de udgifter, der er eksempelvis til brændstof.
Det er sådan set et ganske udmærket system.
Det, der så er lykkedes for de partier, som ville tage ansvar, og det er Enhedslisten, og det er Dansk Folkeparti, er at komme nogle skridt videre, hvad jeg sådan set er meget glad for.
Vi sænker priserne, som spørgeren siger, 20 pct. uden for myldretiden.
Det tror jeg der er rigtig mange der bliver glade for.
Vi har nu sikret, at rejsekortet her fra den 3. januar kan erhverves gratis, og endelig indfører vi fra august et nyt ungdomskort, som vil blive til stor glæde for de unge på ungdomsuddannelserne, men også på de videregående uddannelser, hvor man er SU-berettiget.
Så målet, som blev skitseret, er ikke nået, men vi er faktisk nået et rigtig godt stykke af vejen, og det er jeg sådan set godt tilfreds med.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2013-01-30:
Tak for svaret.
Det er jo rigtigt, at VK-regeringen i 2007 indførte det såkaldte takstloft, som standsede den stigning, der hidtil havde været i priserne.
Men det, der står tilbage, er jo stadig væk, at der i det meget højt profilerede oplæg, der hedder »Fair Forandring«, står nogle klare mål og nogle klare løfter.
Det, der står, og som lanceres af den nuværende statsminister og af den nuværende udenrigsminister, er: 20 pct. lavere priser på et abonnementskort uden for det gamle HT-område, 40 pct. lavere priser på et abonnementskort i det gamle HT-område og 25 pct. billigere klippekort i det gamle HT-område.
Det er altså tre meget klare og også tre meget højt profilerede løfter fra de to partilederes side; den ene af partilederne kunne man under valgkampen endda se afbildet på bagsiden af alle busser.
Så det var noget, folk kunne forholde sig til.
Hvad blev så resultatet?
Ja, da vi havde valget, kostede det for et 10-tursklippekort i hovedstadsområdet 455 kr., og nu koster det 490 kr.
Mener ministeren ikke, at mange med rette kunne føle sig ført bag lyset?
Og der kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren mener at man i den her sag virkelig har optrådt ærligt og redeligt i forhold til vælgerne.
Tak for det, hr. formand.
Mit spørgsmål relaterer sig til priserne i den kollektive trafik, for det er et spørgsmål, der interesserer rigtig mange mennesker, specielt fordi det var et stort slagnummer i den sidste valgkamp.
Ifølge aftalen i den røde trafikforligskreds – der er også nogle, der kalder den milliadærklubben – bliver priserne sænket uden for myldretiden med 20 pct.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om han mener, at regeringen dermed har indfriet de klare valgløfter, der blev givet til vælgerne, om markant lavere priser i den kollektive trafik på helt op til 40 pct.s prisnedsættelse.
Kim Christiansen (DF), 2013-01-30:
Tak for det.
Velkommen til transportministeren her i spørgetimen.
Det er rart at se ministeren, så vi får mulighed for at stille nogle aktuelle spørgsmål, for i forhold til de skriftlige spørgsmål kan svarene jo somme tider nå at blive lidt uaktuelle.
Det, jeg gerne vil høre noget om, er den her helt aktuelle situation, der igen igen dukker op i forhold til DSB.
Jeg tror, det irriterer de fleste af os politikere og ordførere, men også ministeren, at der gang på gang dukker sager op i den forbindelse.
Senest har det været det meget høje lønniveau i forbindelse med kaffevognene og det efterfølgende underskud, og nu drejer det sig om en ekstraregning i forbindelse med Skåneeventyret, altså DSBFirst.
Vi troede egentlig, at vi havde gjort boet op og fået nogle løfter i forbindelse med et underskud, men så ser man, at nu er det lige blevet 150 mio. kr. større.
Og det sker så alt sammen i kølvandet af, at vi lige har stillet en statsgaranti i forhold til DSB's samlede gæld, som ligger på omkring 17-18 mia. kr.
Og spørgsmålet til ministeren er: Hvornår er nok nok i forhold til DSB?
Jeg er vidende om, at der er kommet en ny ledelse – og vi skal også give dem en chance – som har iværksat en plan, men hvad er ministerens plan i forhold til det fremtidige DSB?
Mette Frederiksen (S), 2013-01-30:
Man kan sige, at under alle omstændigheder vil en refusionsomlægning jo ikke ophæve det gældende princip, der er i både social- og beskæftigelseslovgivningen, nemlig at man skal give den indsats, der er den rigtige.
Det vil fortsat gøre sig gældende på førtidspensionsområdet.
Det vil sige, at hvis man har en ung og meget udsat borger, en meget syg borger, og den socialfaglige vurdering er, at et ressourceforløb af 5 års varighed vil være det rigtige, så er det jo det, man skal give, ligegyldigt hvordan refusionerne kommer til at være.
Men jeg forstår godt spørgerens spørgsmål, for man er meget optaget af det her ude i kommunerne.
Jeg kan huske, at den tidligere regering for et par år siden valgte at lave nogle af refusionssatserne om.
Jeg tror, det var den 19. december, at det blev vedtaget.
Det var kort tid før jul.
Det var der mange kommunalpolitikere, der var meget utilfredse med, fordi man jo for længst havde lagt sine budgetter, og pludselig skulle der rodes op i det hele.
Jeg synes, vi skal gøre rigtig meget for ikke at havne i den situation igen i respekt for det arbejde, man laver i den enkelte kommune.
Vi kan altid ønske os, at tingene går hurtigere, men lige præcis når vi taler om den næsten samlede kommunale økonomi for overførselsindkomsterne, så skal man altså have lov til at gøre sit arbejde på en ordentlig måde, og det er det, vi er i gang med lige nu.
I øvrigt bliver det jo sådan, at Folketingets partier bliver indkaldt til forhandling om det.
Spm. nr. US 81
Henrik Dam Kristensen (S), 2013-01-30:
Jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg synes, jeg har måttet bruge ret meget af min tid som transportminister på netop at tage fat på det, man kunne kalde fortidens synder.
Men det er selvfølgelig også en opgave, jeg har.
Jeg synes også, man skal rose DSB, når der er grund til at rose dem.
Jeg synes, det er dejligt, at DSB til trods for de problemer, der er, både i forhold til materiel og alt muligt andet, kører så præcist, som man ikke har gjort i rigtig mange år.
Og man kom rigtig godt igennem juletrafikken.
Jeg synes, der er grund til at rose DSB for at komme ud med et om end beskedent overskud, så dog trods alt et overskud.
Altså, de sidste års dramatiske underskud er nu forvandlet til et beskedent overskud.
Der er nogle ting, som går den rigtige vej.
I forhold til den historie om kaffevognene er der kun at sige, at det jo er en historie, som er gammel – jeg kommenterede den første gang, tror jeg, for flere måneder siden.
Og til det er der simpelt hen bare at sige, at der skal DSB også tage fat, for en så stor underskudsgivende forretning er der jo ikke nogen der skal have.
Derfor er jeg også glad for, at DSB har taget fat på det.
Der er ikke nogen krav om, at der skal sælges kaffe og sandwiches i togene.
Kan man ikke få økonomi i det, skal man overveje, hvad man gør i fremtiden.
Men jeg overlader sådan set til DSB at fortsætte den linje, som jeg synes de på en o.k. måde rent faktisk har lagt.
Nu er hr. Henning Hyllested altid så dejlig kontant i sine spørgsmål, så jeg vil prøve at være lige så kontant i mit svar, og måske gå lidt længere med bredde i det på den måde at forstå, at når jeg kigger rundtomkring i Europa – det er sådan set det, der måske er nærmest at sammenligne sig med – kan jeg se, at Europa bortset fra måske et enkelt land er kendetegnet ved, at det er store statslige selskaber.
De kan så være organiseret på forskellig måde, men det er en eller anden form for statslige selskaber, som forestår hovedparten af togtransporten i de enkelte lande.
Der er selvfølgelig en grund til, at det er organiseret sådan i de fleste lande.
Det er også derfor, at den der almindelige uhildede konkurrence, som nogle efterspørger, ikke findes, når vi taler togdrift.
Så er det en konkurrence mellem statsselskaber, som er organiseret i den ene eller den anden form.
For at være lidt mere kontant i mit svar på det spørgsmål, hr. Henning Hyllested har stillet, vil jeg gerne sige, at jeg ikke er et øjeblik i tvivl om, at togtransport og togtrafik er hovedhjørnestenen i, at vores kollektive trafik fungerer.
Jeg tror, det er helt afgørende, at der er et stort og stærkt selskab, som også er i stand til at levere det.
Det er så det, som DSB er så godt i gang med at bestræbe sig på at blive, og det vil jeg meget gerne understøtte.
Så det er den vej, jeg synes vi skal gå – ikke privatiseringens vej.
René Christensen (DF), 2013-01-30:
Ministeren er vel formodentlig enig i, at det at have midler til rådighed også er et udtryk for, hvad det er for en service, jobcentrene og kommunerne kan give borgerne, som er i systemet.
Derfor er det jo ret væsentligt, hvad det er for en model, som ministeren ender med.
Er det en høj refusion, altså store midler i starten, eller er det en jævnt fordelt refusion, så man kan give et jævnt tilbud?
Nogle af de her tilbud skal jo altså vare op til 5 år.
Og vi må sige, at hvis der er nogle kommuner derude blandt de 98, som forventer, at man får en høj refusion i starten og bruger rigtig mange midler nu, så har de desværre brugt dem for tidligt.
Derfor er spørgsmålet: Kan ministeren ikke løfte sløret bare en lille smule for, hvornår de her forhandlinger er færdige?
Jeg går ud fra, at der pågår forhandlinger med KL, som formodentlig er den ene part, og så ministeren og ministerens folk på den anden side.
Kan vi ikke sådan få løftet sløret for, hvornår de forhandlinger er færdige, sådan at kommunerne ligesom kan sige, at de nu snart ved, hvad de har at gøre godt med?
Så kan de komme i gang med nogle af tingene.
Andre af tingene er vi ikke så enige i.
Men der er trods alt nogle af tingene, som er økonomisk tunge, og som er meget positive for borgerne.
Henning Hyllested (EL), 2013-01-30:
Jeg er bestemt ikke uenig i, at DSB i høj grad trænger til ro.
Det er selvfølgelig også først og fremmest, fordi man nu har fået en ny ledelse, og den skal jo også have en chance for at bevise, at den faktisk kan løse nogle problemer, som den er blevet påført.
For det er jo det, der er tale om, som jeg også var inde på i mit første indlæg.
I forlængelse af det her vil jeg gerne spørge lidt ind til det, at der har været en bestræbelse i hvert fald i den tidligere regerings tid på, at DSB på et eller anden tidspunkt formentlig skulle privatiseres.
Og i hvert fald har det store oppositionsparti nu fremlagt en plan for en egentlig privatisering, hvis de overtager regeringsmagten – gud forbyde det.
Der vil jeg bare høre: Hvad er ministerens indstilling til hele den problematik omkring at privatisere DSB, privatisere DSB i småbidder?
Jeg vil gerne høre, om jeg her kan få et svar på, om ministeren mener, at privatisering vil hjælpe noget, eller kan jeg få en tilkendegivelse af, at liberaliseringens æra inden for den kollektive trafik og i hvert fald, når det handler om DSB, er slut.
Henrik Dam Kristensen (S), 2013-01-30:
Jeg vil gerne sige til hr. Henning Hyllested, at der ikke er nogen tvivl om, at vi i øjeblikket har en række sager.
Hr. Henning Hyllested nævnte nogle af dem.
De tager meget energi og koncentration, og de er ikke lige behagelige at høre på alle sammen.
Det, jeg lagde meget vægt på, var, at DSB's administrerende direktør under de første afsløringer sagde, at den slags metoder ikke blev brugt i en virksomhed, som han stod i spidsen for.
Det synes jeg sådan set var en meget vigtig pointe meget tidligt i det her forløb, og derfor skal de her sager håndteres, hvad enten de er fortiden synder, eller de oven i købet skulle vise sig at være nutidens synder, på en åben og en ordentlig måde, og det er vi jo så også gået i gang med bl.a. via den advokatundersøgelse, som nu er gået i gang.
Så for at vende tilbage til det, der vel var det grundlæggende i hr. Henning Hyllesteds spørgsmål, bliver mit svar selvfølgelig lidt det samme som til hr. Kim Christiansen.
Altså lige her og nu tror jeg ikke, man når nogen som helst gevinst ved at lave selskabsformen om.
Jeg tror rent faktisk, hvis jeg skal være helt ærlig over for hr. Henning Hyllested, at DSB lige p.t. har brug for en eller anden form for ro til at kunne komme i gang med den kæmpe udfordring, som alle parter har taget sig af.
Jeg tror, man undervurderer det, hvis man ligesom tror, at en ændret selskabsform vil fjerne eller løse problemerne.
Det vil det efter min mening ikke.
Jeg mener sådan set også, at den organisation, som vi har nu, alt andet lige giver både mig som minister og hr. Henning Hyllested som politiker mulighed for at tage fat på de ting, man i givet fald synes, man må tage fat på.
Det er ikke selskabsformen, der forhindrer det.
Det, der skal sikre et bedre fungerende DSB i fremtiden, er det arbejde, som direktion, bestyrelse og ikke mindst medarbejderne er i gang med.
Henning Hyllested (EL), 2013-01-30:
Det ligger lidt i forlængelse af det, som hr. Kim Christiansen lige har fremført.
Jeg vil også gerne bede om ministerens svar på spørgsmålet om den forretningsførelse, som jo er blevet kraftigt udstillet her på det sidste i medierne i forbindelse med DSB.
Det gælder i det hele taget det stigende underskud, vi så under den tidligere regering, det gælder hele problematikken omkring Waterfront osv.
Der vil jeg så også gerne vide, om ministeren har gjort sig nogle overvejelser om hele konstruktionen af DSB.
DSB er jo, som vi ved, organiseret som et SOV , men det fungerer jo efter såkaldt markedsøkonomiske principper.
Det kan jo være, at det i virkeligheden er det, som er galt, i og med at det trods alt er et statsligt selskab.
Jeg tror, jeg er enig med ministeren i, at kollektiv trafik under alle omstændigheder i det her land – og måske i virkeligheden over hele verden – kræver store statslige tilskud, og så er det måske i virkeligheden det, der er problemet.
Det vil jeg gerne høre ministerens kommentar til.