runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2013-11-08:
Nej, det har vi sådan set ikke sat os ned og regnet på.
Det, der var meningen her under førstebehandlingen, var at prøve at problematisere, at man er landet på tre, om det er det rigtige tal, om det er det rigtige tal alle steder i landet.
Det er jo det, der er interessant.
Et andet interessant punkt, som jeg fik sprunget over i min ordførertale, men som jeg nu har taletid til også at berøre, er det her med, at man skal have dobbelt straf for at parkere på en handicapparkeringsplads eller foran ind- og udkørsler.
Vi er for så vidt enige i, at det er problematisk, at man parkerer der, og det er mangel på respekt, og man skal lade være med at parkere på handicapparkeringsplads – selvfølgelig skal man lade være med det.
Men spørgsmålet er, om det her med at fordoble bøden bare er et spørgsmål om at få nogle flere penge i kassen, for køretøjet forsvinder jo ikke af den grund.
Og der synes jeg, ligesom andre ordførere har været inde på, at det jo ville være mere effektivt, hvis politiet greb til det magtmiddel, de rent faktisk har, nemlig at få køretøjet fjernet på ejerens regning, og det er så på ejerens regning, uanset hvem det er, der har kørt køretøjet, men sådan er det jo, når vi taler om parkering.
Det synes vi ville effektivt, for så ville man opnå det, man ønsker at opnå.
Jeg tror ikke på, at man opnår resultatet med regeringens forslag på det punkt.
Karsten Lauritzen (V), 2013-11-08:
Jeg vil sådan set bare kvittere for justitsministerens seneste bemærkninger og så i øvrigt frafalde mit spørgsmål.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-11-08:
Spørgsmålet drejer sig om det, at man kan få flere bøder for samme forseelse.
Men jeg har meget svært at forstå, hvorfor det i større udstrækning skal gå ud over almindelige borgere, i og med at man også kan risikere at få flere bøder for den samme forseelse, hvis man bare – i citationstegn – er kommet til at smide bilen et forkert sted.
Er det rimeligt?
Morten Bødskov (S), 2013-11-08:
Ja, det synes regeringen selvfølgelig det er.
Der er regler for, hvor den må holde, og i hvor lang tid den må holde, og folks årsager til at sætte deres bil, så at sige, kan jo være forskellige.
Vi synes, det er helt rimeligt, at man får den her mulighed.
De overvejelser, der ligger bag det, støtter vi som sagt, og de ligger også i forlængelse af arbejdsgruppens overvejelser.
Jeg ser det her lovforslag som en styrkelse af forbrugerbeskyttelsen af bilisterne.
Det er jo det, der er hele pointen med det, nemlig at der skal ryddes op i de mange forskellige regler, der er.
Og derfor tror jeg simpelt hen, at hr. Simon Emil Ammitzbøll helt grundlæggende har misforstået hensigten bag det her arbejde.
Den er det modsatte af, hvad hr. Simon Emil Ammitzbøll siger, for den er at styrke forbrugernes rettigheder, deres oplysninger om og dermed også deres vej igennem den jungle, det kan være som bilist at finde ud af, at når man krydser en kommunegrænse – kører fra en kommune til en anden – så kan der lige pludselig være forskellige regler, uden at der er skiltet ordentligt med det, men som er dikteret på baggrund af en bekendtgørelse, som måske ligger i en eller anden skuffe et eller andet sted på et rådhus, hvor den har ligget i ganske mange år.
Det er jo det, der er hele pointen.
Så derfor er det det modsatte af, hvad hr. Simon Emil Ammitzbøll siger her.
Det handler om at give bilisterne, forbrugerne på det her område, klare retningslinjer, mere ens retningslinjer, og i de tilfælde, hvor der bliver afveget fra det, skal der selvfølgelig skiltes.
Af hensyn til hvem? Bilisterne.
Kim Christiansen (DF), 2013-11-08:
Jeg vil gerne følge lidt op på det, som ministeren siger om, at der ryddes op i regler.
For mig at se kommer der jo egentlig flere regler med det her lovforslag.
Det kan godt være, at der ude i kommunerne bliver ryddet lidt op.
Men her laver man altså nogle differentierede bødetakster, så man nu også som bilist skal til at tænke på, at hvis man kommer til at holde lidt forkert, kan man risikere en dobbelt bøde, men at man, hvis man laver den samme forseelse – man har parkeret ulovligt – og bare holder et andet sted, kan nøjes med det halve i bøde.
Det synes jeg er en mærkelig måde at begynde at dele bøder ud på.
Så vil jeg også lige spørge ind til det der med de tre bøder, for jeg er meget enig med andre ordførere, der har spurgt ind til det: Hvorfor er man landet på tre?
Det må man da kunne komme med et rigtig godt argument for.
Kunne det ikke have været to eller fem eller noget andet?
Så virker det jo grotesk, at man nu kan få en bøde på over 1.000 kr. for at parkere ulovligt i et kvarter, hvorimod man kan nøjes med en bøde på 700 kr., hvis man f.eks. ræser rundt på cykel oppe på fortovet og i fodgængerfelter osv.
Altså, hvor er den der proportionalitet i bødestørrelsen ovre i Justitsministeriet?
Jeg synes i hvert fald, at kæden hopper en lille smule af i det her lovforslag.
Morten Bødskov (S), 2013-11-08:
Det tænkte eksempel og temmelig sikkert mange andre er jeg helt sikker på at hr. Tom Behnke kan finde på af stille som spørgsmål i udvalget, og så skal vi nok finde et rigtig godt svar til hr. Tom Behnke.
Selvfølgelig er der god mening med reglerne.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-11-08:
Jeg vil sige, at Liberal Alliance er glad for den aftale, vi har indgået med regeringen, Enhedslisten og Det Konservative Folkeparti.
Vi synes, at det er et godt lovforslag, og med risiko for at få store dele af den danske dommerstand på nakken vil jeg sige, at jeg synes, at det meste af det her handler om stor ståhej for ingenting.
Det virker, som om man gerne ville have været inviteret til lidt flere møder i Justitsministeriet i forhold til det lovforberedende arbejde, og at der havde været lidt tættere dialog.
Det kan man da bare opfordre regeringen til at tage med de relevante parter, når man laver et lovforslag, for så tror jeg sådan set, at man havde undgået resten af diskussionen.
Vi står her i Folketinget, det danske parlament på øen Slotsholmen, hvor også Statsministeriet og sågar Højesteret er placeret, og efter mere end 160 års ægteskab, om man kan kalde det sådan, i hvert fald boligfællesskab her på Slotsholmen, har man pludselig fundet ud af, at det vil være en enorm krænkelse, at der ligger en domstol i forbindelse med et fængsel.
Jeg er lige ved at sige, at hvis den kritik skal tages alvorligt, synes jeg, at vi skal høre fra Dommerforeningen, at man ønsker Højesteret flyttet fra Slotsholmen, og indtil da synes jeg, at det nærmer sig krukkeri.
Så kommer vi til selve lovforslaget, som jo er godt.
Det er sådan set godt på en dårlig baggrund.
Det er jo desværre sådan, at vi i Danmark har parallelsamfund, og nogle af de værste handler om rockergrupperinger og bandegrupperinger.
Det er de værste parallelsamfund, vi har i vores land.
Det skaber utryghed både selvfølgelig for personalet ved domstolene, men også for ganske almindelige mennesker.
Hvis man som jeg kører igennem Bredgade ofte og forbi Østre Landsret, vil man kunne se et opbud af forskellige kriminelle grupperinger, der kommer og støtter de tiltalte, og de utrolige mængder ressourcer, som politiet skal bruge på for det første at holde styr på de her grupperinger, og for det andet jo også sikre, at der er en vis form for tryghed for almindelige mennesker, der måtte bo der, arbejde der, skulle handle i forretninger osv.
Der synes jeg at det er fantastisk, at vi kan finde en løsning, hvor vi både kan sørge for, at der er fuldstændig den samme retssikkerhed, som der hele tiden har været, der er fuldstændig den samme adskillelse af den lovgivende, dømmende og udøvende magt, som der hele tiden har været, og samtidig kan vi skabe mere tryghed for de almindelige mennesker, som i dag bliver udsat for en række ubehagelige oplevelser på grund af optræden fra rocker- og bandegrupperinger, som vi ikke har nogen som helst sympati med.
Det må være vigtigt for os som lovgivere at sikre et grundlag, der kan gøre, at retssager bliver afviklet på en fornuftig måde, hvor både for den sags skyld de tiltalte, men også dommerne, domsmænd, vidner og andre kan komme trygt i de retssale, hvor det selvfølgelig skal foregå, som fru Pernille Skipper sagde det, med åbenhed i retsplejen osv., ingen tvivl om det, men det er der jo heller ikke nogen der lægger op til at der ikke skal være.
Så uden bekymring og uden tvivl stemmer vi ja til lovforslaget.
Karsten Lauritzen (V), 2013-11-08:
Tak til ministeren for talen.
Det er en bemærkning til, at der jo er en række høringssvar, ikke mindst det fra Domstolsstyrelsen, hvori man påpeger, at der slet ikke er sammenhæng i økonomien.
Og det forholder man sig ikke rigtig til i høringsnotatet, ud over at man konstaterer, at de beregninger, man har, er rigtige.
Men beregningerne står jo ikke i lovforslaget.
Jeg vil bare høre, om ministeren kunne sige lidt mere om, hvorvidt man er sikker på, at der er økonomi i det her, altså at det er udgiftsneutralt – især set i lyset af den kritik, som en række af høringsparterne har fremsat, af det med at samle alle grundlovsforhørene i den her nye sikrede retssal.
Jeg synes principielt, det er en god idé, men alle høringsparterne peger på, at det samlet set ikke vil være en besparelse.
Jeg vil høre, om ministeren kunne knytte nogle yderligere bemærkninger til det, når man nu ikke har forholdt sig til det i høringsnotatet.
Morten Bødskov (S), 2013-11-08:
Det er selvfølgelig regeringens opfattelse, at der her er tale om – om man vil – en positiv business case, som det også formuleres i et moderne managementsprog.
Hele grundlaget for det er selvfølgelig, at økonomien hænger sammen, og at der også dér er en fordel ved at gøre det.
Og det er ved siden af de andre hensyn, der jo altså taler for at gøre det, eksempelvis de sikkerhedshensyn, der er omkring afviklingen af de her højrisikosager, og så også det særlige hensyn, der er – lige nøjagtig når vi taler om den her type af sager – til bl.a. personalet.
Karsten Lauritzen (V), 2013-11-08:
Jamen jeg vil godt kvittere for svaret og sige, at det selvfølgelig er noget, vi vil spørge ind til i udvalgsbehandlingen.
Jeg kan forstå på justitsministerens svar, at der ligger betydelige overvejelser bag, en business case, og den ser vi så frem til bliver oversendt, så man kan få overbevist også høringsparterne om, at de har helt forkert fat i det, når de siger, at det her rent faktisk er noget, der kommer til at koste penge, og ikke noget, der sparer penge.
Men jeg kvitterer for svaret og glæder mig til udvalgsbehandlingen.
Morten Bødskov (S), 2013-11-08:
Det ser jeg frem til, og jeg håber, at Venstre bakker op om det her forslag.
Det er et forslag, som man måske med rette kan sige – med den udvikling, der eksempelvis har været i rocker-bande-kriminaliteten, og de meget alvorlige sager, som bliver behandlet ved domstolene – man skulle have set på før.
Nu tager vi fat på det, og jeg håber selvfølgelig på, at Venstre også ender med at bakke op om forslaget.
Det hørte jeg også.
Pernille Skipper (EL), 2013-11-08:
Jeg er så ualmindelig glad for, at det ikke er Venstres ordfører, der til daglig skal fremlægge Enhedslistens politik, det må jeg bare sige.
Så jeg prøver en gang til: Vi anerkender, at der kan være et behov for en øget sikkerhed.
Samtidig har vi det i Enhedslisten sådan, at vi synes, at domstolenes uafhængighed er noget af det mest centrale, der findes i vores retsstat og vores demokratiske samfund, og at når man desværre skal lave nogle indretninger, hvor man øger sikkerheden, ja, så skal man da for alt i verden tage hensyn til det.
Hvis Venstre ikke er interesseret i det, er det noget, der må stå for Venstres helt, helt egen regning
Trine Bramsen (S), 2013-11-08:
Hardcorekriminelle, der destruerer retsmøder, viser foragt for vores retssystem og skaber utryghed blandt medarbejdere og tilhørere ved retterne, har vi desværre set eksempler på de seneste år, hvilket har betydet, at politiet alt for ofte har måttet bruge ekstra ressourcer på ekstraordinære sikkerhedsforanstaltninger, eksempelvis i forbindelse med transport af fanger mellem arrest og retsbygning og under selve retsmøderne, hvor stærk bevogtning har været nødvendig.
Vi Socialdemokrater nægter at acceptere, at personer fra de kriminelle miljøer udviser en adfærd, der gør, at personale og tilhørere ved retsmøder føler sig utrygge eller direkte truet.
Det er fuldstændig uacceptabelt.
Vi vil under ingen omstændigheder acceptere, at rockere, bander og andre hardcorekriminelle forsøger at påvirke vores retssystem og retssikkerhed gennem deres truende og voldelige adfærd.
Den opførsel skal stoppes.
Derfor har vi politikere et ansvar for at gribe ind, når vi kan konstatere, at bl.a. rockere og bandemedlemmer ikke vil respektere grundlæggende spilleregler i vores demokrati.
Det er på den baggrund, at dette lovforslag er fremsat.
Vi vil ikke ligge under for stærkt kriminelles forsøg på at destruere det retssystem, som er en grundpille i vores demokrati.
Med lovforslaget her foreslås det, at der etableres en eller flere sikrede retssale, hvor landsrets- og byretssager kan gennemføres, hvis der er behov for ekstra sikkerhedsmæssige foranstaltninger.
Samtidig forbedrer vi mulighederne for at foretage sikkerhedskontrol i forbindelse med adgang til retsbygningerne.
Det skal være lettere at visitere personer, der ønsker adgang til retsmøderne.
Vi skal sikre de bedst mulige rammer omkring retsmøderne, hvilket betyder, at vidner, dommere, domsmænd, pårørende osv. skal kunne føle sig trygge. Samtidig skal vi selvfølgelig sikre, at medarbejderne inddrages i implementeringen, således at de får de bedst mulige arbejdsbetingelser under de nye forhold.
Socialdemokraterne kan støtte dette forslag.
Merete Dea Larsen (DF), 2013-11-08:
I dag skal vi behandle et lovforslag, der handler om sikkerheden i vores retssale.
Realiteten i dag er desværre, at dommere og medarbejdere i højere grad føler sig utrygge i deres daglige arbejde, og flere har oplevet situationer i retssalen, hvor de konkret har følt deres sikkerhed truet.
Med de senere års bandekonflikt oplever politiet i stigende grad et øget trusselsniveau over for tiltalte eller vidner i en sag.
Det kan vi naturligvis ikke sidde overhørig.
Vi skal sikre, at vores retssale også i fremtiden lever op til det grundlæggende princip i dansk retspleje, at offentligheden som udgangspunkt har fri adgang til at overvære retsmøder, der afholdes ved domstolene.
Det skal være en mulighed, man kan benytte, uden at man skal føle sig usikker eller truet, hverken som tiltalt, vidne, dommer, ansat eller tilhører.
At vidner, dommere og domsmænd kan føle sig sikre og ikke frygte for repressalier, er altafgørende, for at et retssystem kan fungere efter hensigten.
I dag gennemføres meget ressourcetunge sikkerhedsforanstaltninger i forbindelse med transport og under afvikling af retsmøder.
Lovforslaget lægger op til, at man kan etablere særligt sikrede retssale, som kan anvendes, når sikkerhedsmæssige grunde tilsiger det.
Vurderingen af, hvorvidt en sag skal føres i en særligt sikret retsbygning, vil bygge på en vurdering ud fra bl.a. politiets efterretninger, erfaringen med tiltalte, vidner, forurettede og andre implicerede i sagen.
Det kan derudover være en vurdering, der bygger på en erfaringsmæssig forhøjet risiko.
Begæringen fremsættes skriftligt til retten, som på baggrund af redegørelsen afgør, hvorvidt sagen skal foregå i en særligt sikret retssal.
Retsplejeloven indeholder allerede nu mulighed for at anvende telekommunikation, hvor et vidne skal afgive forklaring via telekommunikation med billede og dermed uden personligt fremmøde.
Lovforslaget giver yderligere mulighed for at gennemføre visitation af beklædning og undersøgelse af medbragte effekter, såfremt retspræsidenten finder det relevant og nødvendigt af sikkerhedsmæssige hensyn.
Såfremt en indkaldt person nægter visitationen, sidestilles det med udeblivelse og kan medføre anholdelse.
Pernille Boye Koch (RV), 2013-11-08:
Danske domstole har tradition for at være tilgængelige, åbne og omgærdet af så få sikkerhedsforanstaltninger som muligt.
Det er en fornem tradition, som det er vigtigt at værne om.
En del af elementerne er også en udmøntning af den aftale, som regeringen i 2012 indgik med Enhedslisten, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti om Kriminalforsorgens økonomi.
Ud over det sikkerhedsmæssige hensyn er der også det ressourcemæssige, for med den eksisterende ordning bruges der relativt mange ressourcer på sikkerhed i forbindelse med transport af tiltalte mellem arresten og retsbygningen og i forbindelse med afviklingen af retsmøder.
Disse udgifter forventer man at kunne nedbringe med lovforslaget, fordi man giver nye muligheder for at sætte retten i en særligt sikret retssal, hvis der er nogle særlige sikkerhedsmæssige forhold, der tilsiger det.
Det er der ikke med de nuværende regler tilstrækkelig sikker hjemmel til, og det er naturligvis godt, at denne mulighed bliver udtrykkeligt tilladt i lovgivningen.
Reglerne skaber, som andre også har nævnt, også klar hjemmel til visitation m.m. i forbindelse med publikums adgang til retsbygningerne.
Derudover får Domstolsstyrelsen hjemmel til at etablere særligt sikrede retsbygninger til brug på tværs af retskredsene.
En af disse særligt sikrede retsbygninger planlægges etableret i umiddelbar nærhed af Vestre Fængsel.
For Radikale Venstre er det vigtigt at understrege, at de nye regler om særligt sikrede retssale kun forventes anvendt undtagelsesvis.
Hovedparten af retssager i Danmark forventes stadig afviklet i helt almindelige retslokaler og retsbygninger.
Derudover har vi noteret os de mange høringssvar, der udtrykker bekymring ved at placere en særligt sikret retsbygning i så nær tilknytning til f.eks. Vestre Fængsel – måske så nært, at domstolene af den tiltalte ikke længere opfattes som en selvstændig og uafhængig statsmagt.
Det er en meget reel og vægtig indvending, og vi vil gerne give den noget særlig opmærksomhed.
I første omgang er vi imidlertid tilfredse med, at Justitsministeriet har tilkendegivet, at man ved den nærmere udformning af bygningen vil tage grundigt hensyn til den risiko, der er blevet fremført, i forhold til domstolenes uafhængighed og i øvrigt grundigt drøfte byggeriets nærmere udformning m.v. med de relevante myndigheder.
Med disse bemærkninger kan Radikale Venstre støtte det fremsatte lovforslag.
Karsten Lauritzen (V), 2013-11-08:
Der står i fremsættelsestalen, at det er en del af den aftale, som regeringen i november 2012 indgik med Enhedslisten, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti om Kriminalforsorgens økonomi for 2013-2016.
Normalt er det jo sådan, at når der er et forlig på området, er der en snak hos ministeren, man taler sig til rette, og så er man enige om lovforslaget.
Det er jo lige før, jeg hører det, fru Pernille Skipper siger, sådan, at man ikke synes, det her er godt, at man ikke længere synes, aftalen er god.
Så jeg skal bare spørge, om det er sådan, man skal forstå det, fru Pernille Skipper siger.
Det er nogle valide kritikpunkter, der bliver fremført, men det er bare nogle kritikpunkter, som kan undre lidt, når Enhedslisten nu har siddet bag lukkede døre og aftalt de her ting.
Så jeg opfatter det sådan set som en underminering af den aftale, man har lavet med regeringen.
Det ville vi i Venstre generelt hilse velkommen, for vi synes ikke, aftalen er god nok.
Men det er da nyt, hvis det er Enhedslistens holdning, så det vil vi godt have uddybet.
Pernille Skipper (EL), 2013-11-08:
Jeg kan godt forstå, at Venstre gerne vil høre det som en underminering af en politisk aftale, som Venstre ikke selv er med i.
Det er vist meget naturligt, jeg tror, min farfar ville have kaldt det vil-døv , men sådan er det jo i politik en gang imellem.
Nu er det sådan, at den aftale, vi har indgået, er, at man skal undersøge muligheden for at oprette en særligt sikret afdeling.
Og det, jeg sagde i min ordførertale, hvis jeg skal skære det fuldstændig ud i pap, var, at vi anerkender, at der kan være et behov, som skal opfyldes,
men at man da søreme – hov, det tror jeg ikke jeg må sige i Folketinget – at man da for alt i verden skal sørge for at gøre det på en ordentlig måde, så vi tager hensyn til domstolenes uafhængighed, og så vi tager hensyn til både tiltaltes, pårørendes og tilhøreres retssikkerhed.
Det tror jeg faktisk godt at man kan gøre.
Så har vi selvfølgelig også tænkt os at benytte muligheden for at stille spørgsmål til ministeren for at sørge for, at det bliver virkelighed.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-11-08:
For ikke så lang tid siden, nemlig den 22. oktober i år, måtte man i en retssag mod 13 bandemedlemmer i Glostrup udskyde sagen, fordi der opstod masseslagsmål inden for rettens fire vægge.
Det siger sig selv, at det er en rigtig, rigtig voldsom oplevelse, både for dem, der sidder og skal føre retssagen, og for dem, der skal være med i sådan en retssag.
Og det er klart, at den slags sager lægger et pres på vores domstole og de arbejdsforhold, man har dér.
Det er jo bl.a. også sådan noget, der er baggrunden for, at vi synes, at der er et behov for en særligt sikret retssal.
Der har været rejst en del bekymringer om domstolenes uafhængighed.
Er det et problem, at man lægger en retssal så tæt på et af vores største arresthuse – det største arresthus tror jeg endda det er?
Jeg ved ikke, om jeg synes, at bekymringen behøver være så udtalt.
I Kolding, hvor jeg kommer fra, har det i mange år, indtil politistationen flyttede, været sådan, at politistationen lå i samme bygning som domstolene og oven i købet også lige op og ned af arresthuset.
Så jeg tror ikke, man behøver at have de store problemer i den forbindelse, og jeg synes også, at der er taget nogle fornuftige hensyn i lovforslaget, nemlig at selve projektet og udmøntningen af det her jo skal drøftes med de relevante parter, så vi også fremover kan have en retssal, som både syner uafhængig og selvfølgelig også er det.
Så jeg tror, vi alle sammen bliver glade, når vi ser udmøntningen af det her lovforslag.
Jeg tror, det – desværre – er noget, der er behov for, og derfor bakker vi i SF selvfølgelig også op om det.
Henning Hyllested (EL), 2013-11-08:
I forbindelse med bemærkningerne til lovforslaget bemærkede jeg, at man med hensyn til det med yderrabat bare kunne slå op i Vejteknisk Ordbog, så kunne man få en forklaring.
Jeg er enig i og synes da, at det er noget, man skal bore lidt i.
Jeg har aldrig læst i den ordbog, skal jeg ærligt indrømme.
Det, jeg egentlig ville spørge om, var i forbindelse med ordførerens problematisering af det her med, hvorfor man er havnet på tre bøder for den samme forseelse, og der vil jeg da gerne høre ordføreren, om ordføreren har et bud på, hvad tallet så skal være, hvis ikke det skal være tre.
Christian Langballe (DF), 2013-11-08:
Altså, jeg går ud fra, at De Radikale stiller sig bag den aftale, regeringen har lavet med Enhedslisten.
Der stiller man jo nogle krav, selv om de er blevet lempet, hvad vi er kede af.
Men man stiller faktisk nogle krav til, hvad det vil sige at være dansk og få dansk statsborgerskab.
Så der er jo nogle krav i forvejen.
Jeg nævnte, at der er 177 afghanere, der får dansk statsborgerskab, og så jeg vil godt lige vide: Synes ordføreren ikke, at det egentlig er underligt, at man tildeler statsborgerskab i de pågældende tilfælde?
Danske soldater har kæmpet for fred og sikkerhed i Afghanistan, og man må gå ud fra, at de her folk altså på et tidspunkt skal hjem og hjælpe med at bygge deres land op.
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-11-08:
Alle disse 1.109 mennesker er alle sammen blevet vurderet.
Deres sag er blevet individuelt vurderet i Indfødsretskontoret.
Nogle enkelte af dem har der været tvivl om, og de er så blevet forelagt Indfødsretsudvalget.
Alle har været underlagt, kan man sige, det samme, den rigtige procedure, så vi kan stå her i dag.
Og jeg tvivler ikke et øjeblik på, at det er helt rigtigt, at de får dansk statsborgerskab.