runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henriette Kjær (KF), 2009-04-16:
Nu synes jeg jo, at ordføreren prøver at slippe nemt udenom.
Det er jo sådan, at hvis man vil have nogle grønne afgifter, rammer det erhvervslivet.
Det betyder, at man skal omstille produktionen, og det kan koste nogle penge.
Det er jo åbenbart det, som hr. Nick Hækkerup er meget bekymret for, men det er hr. Kim Mortensen også.
Han er ude at sige, at regeringens forslag om nye energiafgifter, der ensidigt pålægges industrivirksomheder, kan komme til at koste i hundredvis af arbejdspladser i Syd- og Vestjylland.
Og det får jo mig til efterhånden at tro, når der er så mange socialdemokrater, der er ude at tage afstand fra de her nye energiafgifter, at så er det ikke det, man vil.
Henrik Sass Larsen (S), 2009-04-16:
Jeg kan sige, at Socialdemokratiet står helt fast på det princip og den principielle melding, som fru Helle Thorning-Schmidt gav.
Jeg vil også sige, at man, når man burer sig inde og laver en meget smal skattereform, jo så også må finde sig i kritik af de konkrete forslag, som man udformer.
Vi ville sikkert ikke have udformet det ligesådan, som regeringen har gjort, og det er den kritik, som vi bærer med, i forhold til at vi ikke synes, at den konkrete udformning af energiafgifterne har været smart; det synes vi ikke.
Men det må Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti fuldstændig selv stå på mål for.
Vi kan ikke have ansvaret for, hvordan man har indrettet en skattereform konkret.
Vi tilbød meget konstruktivt og meget direkte at være en del af et bredt forlig, og hvis vi havde været en del af et bredt forlig - det ønskede vi at være - så havde vi selvfølgelig også taget et medansvar for det.
Peter Christensen (V), 2009-04-16:
Det, jeg egentlig prøver at få klarhed over, er, at inden vi havde vedtaget nogle initiativer, da finanskrisen ikke var begyndt endnu, gik der ikke lang tid, før der kom en melding fra Socialdemokratiet: Der er brug for én vækstpakke, og den skal have en værdi af 36 mia. kr.
Så er alt godt, så er alt løst.
Så vedtager vi en række initiativer, og det eneste, man bare hører hver gang, er: Vi skal have én vækstpakke, og det skal være 36 mia. kr. Mit spørgsmål
er: Når regeringen på et tidspunkt, og det varer ikke længe, når frem til, at vi har lavet initiativer for 36 mia. kr., er det så 36 mia. kr. oveni?
Henrik Sass Larsen (S), 2009-04-16:
Jeg kan forsikre ordføreren om, at for hver eneste dag, der går, hvor man ikke har taget de fornødne initiativer, bliver det desto sværere og desto vanskeligere at rette op på dansk økonomi igen.
Jeg tror desværre, at der er ved at ske det i øjeblikket, at regeringen er ved at bruge det råderum, altså de handlemuligheder, vi har, for at genoprette eller i hvert fald imødegå den store økonomiske krise, til at sætte gang i privatforbruget og på den måde prøve at sætte gang i økonomien frem for målrettet at lave de investeringer, som jeg nævnte i min tale.
Det tror jeg er en stor fejl.
Socialdemokratiet har fremlagt en plan på 36 mia. kr.
Der er ikke noget i noget betydeligt omfang, som er blevet imødekommet af regeringen.
Det er der ikke, fordi regeringen kører på en anden strategi.
Men jeg tror endda, at jeg kan forsikre hr. Peter Christensen om, at der kommer endnu flere initiativer fra Socialdemokratiets side løbende, og i det omfang vi overhovedet får øje på, hvor stor en krise vi faktisk står midt i.
For vi synes ikke, at det er i orden, at man, når man har en økonomisk prognose, som siger, at vi kan regne med at have 120.000 mennesker, som er ledige ved udgangen af 2009, sætter sig ned og siger, at det er rigeligt at lave initiativer, som kan give i omegnen af 20.000 nye arbejdspladser.
Det synes vi ikke er godt nok.
Peter Christensen (V), 2009-04-16:
Vi er enige om, at man skal tage den finansielle krise alvorligt.
Så er vi uenige om, at hver gang der kommer en ledig fra den private sektor, skal personen ansættes i den offentlige sektor.
Det er useriøs, uansvarlig politik.
Men jeg er egentlig glad for, at oppositionens privilegium lå i det lange svar, nemlig altid at byde over, så uanset hvad vi måtte komme med af initiativer, er det dobbelt op.
Det er et privilegium, men det er ikke ansvarligt, og det er ikke seriøst.
Henrik Sass Larsen (S), 2009-04-16:
Jeg vil godt præcisere over for Venstres ordfører, hvis han skulle have misset pointen og ikke har læst vores forslag grundigt igennem, at vores forslag til vækstpakke netop går ud på at stimulere økonomien sådan, at alle de mennesker, der bliver ledige ude i det private, får mulighed for at komme i gang.
Det er jo ikke offentlige tømrervirksomheder, og det er jo ikke offentlige renoveringsfirmaer, vi vil sætte i gang med at bygge nye daginstitutioner, renovere kloakkerne, eller hvad vi nu engang skal sætte gang i med alle vores forslag.
Det er jo private virksomheder, så på den måde virker det faktisk direkte derude, hvor det skal.
Jeg synes, det ville være nyttigt, hvis ordføreren læste forslaget igennem.
Så glemte jeg at svare på et spørgsmål: Ja, det er genbrug, at vi siger, at vi vil have en ny statsminister, men jeg synes, at man skal lytte efter, for jeg sagde også, at vi vil have en ny politik.
Det er ikke godt nok bare at skifte ud det ene sted.
Pia Kjærsgaard (DF), 2009-04-16:
Nu har Socialdemokratiet og andre jo harceleret over forslaget om en nedsættelse af den kriminelle lavalder, og jeg vil godt lige høre om Socialdemokratiets stillingtagen: Er det ikke helt, helt urimeligt, at man vitterlig kan spekulere i, at man, fordi man er under 15 år, kan begå kriminalitet uden at blive straffet på en måde, som meget gerne på et tidspunkt skulle forhindre ny kriminalitet?
Lad mig med det samme understrege, at alt det der med - lad nu være med at give det svar - at man bare putter børn i fængsel sammen med forhærdede forbrydere, ikke holder.
Det ved hr. Henrik Sass Larsen godt, så lad være med at give det svar, men kom med et bud på, hvad Socialdemokratiet vil gøre i det øjeblik, hvor forslaget under en eller anden form bliver fremsat, for det tror jeg på at det gør.
Hvordan vil Socialdemokratiet stille sig?
Og hvis det bliver et nej, hvad gør vi så?
Det skal også ses i forhold til, at det ikke bare skal være ud fra leg og lær-princippet, sådan som Socialdemokratiet og venstrefløjen har gjort det i mange år, men være en virkelig konsekvens for børn og unge mennesker, som i den grad desværre allerede er forhærdede forbrydere.
Henrik Sass Larsen (S), 2009-04-16:
Jeg vil godt sige til hr. Erling Bonnesen, at der, hvor jeg tror han skal lytte efter en gang til, er i forhold til den principielle, grundlæggende diskussion om, hvilken økonomisk strategi der skal følges i det her land.
Er det privatforbruget, man skal stimulere, og som skal sætte gang i at få vendt udviklingen med flere og flere ledige og få vendt væksten?
Eller tror man på filosofien, der siger: Nej, det er ikke vejen frem; vi tror i stedet på, at det er målrettede, direkte investeringer, sådan som det er i Socialdemokraternes vækstpakke?
Deri består forskellen.
Det kan vi skændes om politisk, men det er også deri, min kritik består, for jeg tror ikke, det er en god idé.
Jeg tror ikke, vi skal puste boblen op igen.
Jeg tror, det er tiden, hvor en masse mennesker er meget betænkelige ved at gå ud og belåne for meget og sætte alt for mange investeringer og andet i gang.
Jeg tror, at det kun er ved en sund, strategisk, nøje udvalgt økonomisk politik, som stimulerer beskæftigelsen, at vi kan få gang i væksten igen.
Pia Kjærsgaard (DF), 2009-04-16:
Skal jeg forstå det på den måde, at hr. Henrik Sass Larsen og Socialdemokratiet fuldstændig afviser, at der er nogle, der spekulerer i, at de, fordi de er under 15 år, kan begå kriminalitet?
Der er jo også eksperter, der siger, at det altså er sådan.
Samtidig spekulerer de kriminelle, der er over 15 år, i at lade dem under 15 år begå forbrydelsen, fordi gruppen så samlet slipper med en mindre straf.
Det synes jeg også at man skal overveje.
Med hensyn til de smarte sanktioner, som jeg synes lyder lidt popsmart, så synes jeg ikke, at det lyder smart at bruge sådan nogle udtryk i et oplæg fra Socialdemokratiet i forbindelse med ting, der er så alvorlige i det danske samfund.
Så jeg bliver nødt til at få et klart svar fra hr. Henrik Sass Larsen: Mener hr. Henrik Sass Larsen ligesom mange andre i det her samfund, at der rent faktisk bliver spekuleret i, at man er under 15 år, fordi den kriminelle lavalder i dag er 15 år?
Henrik Sass Larsen (S), 2009-04-16:
Det skal jeg ikke afvise at der er nogle der gør.
Men jeg vil godt sige det helt klart, at hvis man skal følge logikken i det, ordføreren står og siger, er den, at nøjagtig den samme straffelov, som gælder for dem over 15 år, også skal gælde for dem under 15 år.
Det, vi sætter i stedet for, er, at vi siger: Lad nu børn være børn, men skal vi ikke gøre det sådan, at vi tager vare på og hånd om de unge mennesker, børn, som begår kriminalitet - det er forkert, det skal de ikke gøre - netop i respekt for, at de er børn, og sætter ind med nogle andre ting end lige præcis det, vi bruger i det øvrige straffesystem?
Pointen er, at hvis det her skal hjælpe, hvis vi skal have en chance for at rette op på det, og det må være formålet, skal vi sætte ind tidligt, men vi skal også gøre det i respekt for, at de er børn, og så skal vi gøre det ved, som vi har foreslået, at bruge smarte sanktioner og ikke rode dem sammen med de øvrige kriminelle og straffesystemet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2009-04-16:
Der er også et andet aspekt i det her med at sænke den kriminelle lavalder, og jeg synes sådan ud fra et retfærdighedssynspunkt, at det også er meget, meget fint, nemlig at den unge kriminelle med oprettelse af ungdomsdomstole får en retfærdig rettergang, hvilket jo ikke altid tilfældet i dag.
Det synes jeg jo er et fremragende instrument, som jeg ved at der er adskillige juraprofessorer som anerkender også er en måde at gøre det på.
Den del af det synes jeg også at man skal se på, for det er retfærdighed.
Socialdemokratiet og venstrefløjen snakker jo så tit om, at der også i forbindelse med kriminalitet skal være retfærdighed.
Og der er jo en meget højere grad af retfærdighed ved ungdomsdomstolene, hvis man tager det sammen med en nedsættelse af den kriminelle lavalder, for det er klart, at det ikke kan stå alene.
Det kan det naturligvis ikke.
Men jeg må indrømme, at når Socialdemokratiet og venstrefløjen i mange andre sammenhænge taler om, at børn er store nok til eksempelvis at stemme osv., så fatter jeg simpelt hen ikke, at de ikke også i den anden ende forstår, at vi i vores samfund i den grad er ude på et overdrev, hvor 14-årige kan være meget, meget forhærdede forbrydere.
Man kan sige, at de er børn, javel, men de begår altså nogle forbrydelser, som er helt ufattelige, og som der skal skrappe sanktioner til.
Henrik Sass Larsen (S), 2009-04-16:
Jeg har ingen problemer med at forstå, og det skal ordføreren ikke lægge mig i munden, at det er forargeligt, at unge mennesker og børn begår kriminalitet.
Jeg syntes, det var meget krænkende at opleve, at nogle 12-årige, eller hvor gamle de nu var, havde brændt en daginstitution ned og dagen efter sad derhjemme og spillede computerspil.
Det synes jeg ikke er i orden.
Derfor mener jeg også, at der skal være nogle sanktioner i det sociale system.
Jeg mener, at der skal laves nogle smarte sanktioner - nu er det her en meget alvorlig sag - og jeg mener i det hele taget, at man skal tage vare på opdragelsen der, hvor forældrene svigter, og sætte markant og konsekvent ind.
Redskabet til, hvordan vi gør det, kan vi diskutere.
Det skal vi gerne komme med bud på, men jeg tror bare, at det er utrolig farligt at pille ved den kriminelle lavalder, for
Og vi vil under ingen omstændigheder se 12-årige eller 13-årige eller 14-årige sidde i danske fængsler.
Det vil vi ikke under nogen omstændigheder.
Henriette Kjær (KF), 2009-04-16:
Vi Konservative er jo som bekendt meget optaget af skattepolitikken og også klima- og miljøpolitikken.
Men vi er blevet lidt forvirrede med hensyn til, hvad Socialdemokraterne mener på det her område.
»Vi er helt enige i det overordnede formål: Nemlig at sænke skatten på arbejde og gøre det dyrere at forurene.«
Men så undrer det mig, at hr. Nick Hækkerup, skatteordfører, i Børsen den 1. april siger: »Vi får også henvendelser fra en række virksomheder, og signalet er, at der vil ske fyringer.
Vi tror simpelthen, at man har glemt at tage hensyn til, at mange virksomheder allerede gør meget for at sikre, at deres produktion er så miljø- og energirigtig som mulig.«
Betyder det, at man vil afvige fra princippet om, at forureneren skal betale, og at vi skal lave nogle mere grønne skatter, når nu Socialdemokraterne går ud og sår tvivl om det her spørgsmål?
Henrik Sass Larsen (S), 2009-04-16:
Jeg er enig med ordføreren i, at det er krænkende også for vores retsbevidsthed, at vi kan se unge mennesker, som begår kriminalitet, og som begår endog alvorlig kriminalitet, og hvor det på ingen måde lader til, at man tager hånd om de mennesker.
Jeg tror bare, at det er nødvendigt, at vi her opdeler opgaven.
Vi har jo tidligere foreslået det, vi kalder smarte sanktioner over for de unge mennesker, der laver kriminalitet og uroligheder, hvor man så tidligt som muligt går ind med målrettede sanktioner, direkte tiltag over for børn helt ned til 12-års-alderen, altså give dem nogle smarte sanktioner og på den måde gå ind og være med i opdragelsen dér, hvor forældrene har svigtet.
Det er vi med på, det vil vi meget gerne udvikle, og det vil vi meget gerne se på, men man skal bare være meget, meget varsom med at pille ved det, vi kalder den kriminelle lavalder, for alle eksperter fortæller os jo, at selv for dem, der er 15 år og 16 år, og som ryger i fængsel, har det ingen som helst gavnlig effekt.
Erling Bonnesen (V), 2009-04-16:
Jamen det svar vil jeg da sige utrolig mange tak for.
For når vi lægger det sammen, som ordføreren nu siger, bliver bundlinjen jo faktisk det, som regeringen gør lige nu - det passer faktisk meget godt.
Men det, som ordføreren er uenig i, er måden, man så at sige får tingene sat i gang på.
For det er da fuldstændig korrekt, at regeringen sender en del af pengene igennem hænderne på borgerne, således at borgerne selv kan være med til at sætte initiativer i gang.
Hvad jeg så kan forstå
er, at uenigheden nu blot består i, at Socialdemokraterne selv vil kradse alle pengene ind fra borgerne og så selv styre dem over i nogle flere offentlige investeringer.
Og skulle man have lyst til at tro, at det er rigtigt, så vil det jo bare få et omfang, så også inflationen vil begynde at melde sig.
Så tak for bekræftelsen på, at det faktisk er afstemt meget godt og det kun er måden, man skal gøre det på, man er uenig i.
Bent Bøgsted (DF), 2009-04-16:
Med fare for, at hr. Henrik Sass Larsen har sagt det på et tidspunkt, vil jeg vende tilbage til puljen på de 36 mia. kr.
Jeg kan ikke forstå, at hr. Henrik Sass Larsen siger, at der bliver kastet 36 mia. kr. ud.
Det, regeringen og Dansk Folkeparti gør, er, at vi har flere små vækstpakker, der stiger jævnt hen over hele året, og det fortsætter.
Så siger hr. Henrik Sass Larsen, at regeringen og Dansk Folkeparti stimulerer privatforbruget, og at Socialdemokratiet ikke vil gøre det, hvis jeg har forstået det rigtigt.
Men hvor lang tid skal de 36 mia. kr. fordeles over?
Det er muligt, det er blevet sagt.
Henrik Sass Larsen (S), 2009-04-16:
Det fremgår af vores plan, at det er i 2009 og 2010, vi vil stimulere med 2 pct. af BNP, altså 36 mia. kr.
Som jeg lige har givet udtryk for til hr. Jacob Jensen, tror jeg, det bliver i underkanten; jeg tror, vi kommer til at tage endnu flere initiativer.
Men problemet er jo bare, at der jo ikke er blevet brugt særlig mange af de penge indtil videre, fordi regeringen og Dansk Folkeparti har fået vedtaget en forkert politik, for så sker der nemlig ikke noget.
Den renoveringspulje, man har sat gang i, vil maksimalt skaffe 2.000 flere job.
Det batter jo ikke meget, når vi får 5.000 flere ledige hver eneste måned, og det er derfor, jeg og vi i Socialdemokratiet siger, at det er en forkert økonomisk politik at tro på, at ved at forbruge os til det kan vi sætte gang i opsvinget igen.
Vi skal have et målrettet offentligt forbrug og foretage offentlige investeringer, så vi kan sætte gang i væksten igen de steder, hvor det kniber.
Det er tre til fire gange mere effektfuldt, end det er at lave skattelettelser.
Bent Bøgsted (DF), 2009-04-16:
Jeg har forstået det sådan, at det, Socialdemokratiet vil, er, at vi skal have et meget, meget stort offentligt forbrug.
Men det, jeg bare ikke forstår, er, hvordan hr. Henrik Sass Larsen så vil tilgodese de mange håndværkere derude, der har gavn af den vækstpakke, den renoveringspulje og de tiltag, som regeringen og Dansk Folkeparti har sat i værk.
Når man renoverer sit hus nu, er det privatforbrug, og det er det, der sætter håndværkerne i gang; hvis man bygger et nyt familiehus, er det også privatforbrug.
Men hvad er det, der gør, at hr. Henrik Sass Larsen er imod, at vi får håndværkerne i gang med flere vækstpakker?
Der er ingen, der har sagt, at det nu er slut med vækstpakker fra regeringens og Dansk Folkepartis side; det, der er blevet sagt, er, at der er brug for flere små vækstpakker i stedet for én stor.
Men hvorfor vil man ikke tilgodese håndværkerne, der nu med renoveringspuljen får arbejde igen, men kun have et stort offentligt forbrug?
Henrik Sass Larsen (S), 2009-04-16:
Vi tror ikke på, at man skal smøle, at man skal lave små vækstpakker, og at man skal vente og se på, hvordan det går.
Det er vores ene bud på det.
Det andet er - jeg tror, hr. Bent Bøgsted godt kan sætte sig ind i situationen - at når en almen boligforening gerne vil have renoveret, er det jo ikke beboerne i de almene boliger eller dem oppe på kommunekontoret, som kommer og renoverer boligerne.
Det er jo private håndværkere, man bruger til det, og det er også private håndværkere, man bruger til at sætte gang i daginstitutionsbyggeriet eller ældreboligbyggeriet eller bygge nye kloakker.
Jeg tror til gengæld ikke, der er særlig mange, der i øjeblikket går ud og bygger nye huse, og derfor tror jeg ikke på, det er særlig klogt at stimulere privatforbruget.
Jeg tror, der er mange, der i stedet for gør det, hvis de får nogle ekstra penge, at de konsoliderer sig, sparer mere op og er meget forsigtige med, hvordan de bruger pengene.
Se, så gør man faktisk økonomien stor skade, for så virker den kur, man doserer, ikke.
Sophie Løhde (V), 2009-04-16:
Som jeg tidligere var inde på, så er det ofte rimelig svært at få et klart svar på, hvad Socialdemokratiets holdning til nogle vitale områder her i det danske velfærdssamfund er.
Et af de områder, hvor jeg virkelig har svært ved at finde ud af, hvor Socialdemokratiet står, er på sundhedspolitikområdet.
Jeg har derfor tænkt, at jeg måtte forberede mig lidt til i dag og er gået ind og har søgt på Socialdemokratiets hjemmeside for at få et klart svar på, hvor lang tid Socialdemokraterne synes, det er rimeligt, at patienter med ikkelivstruende sygdomme skal vente på at komme i behandling.
Vi har svaret 1 måned, men jeg kan ikke noget sted finde et klart svar på, hvad Socialdemokratiet mener med hensyn til, hvor lang tid patienterne skal gå og vente på at komme i behandling.
Kunne vi her i dag komme lidt nærmere ind på, hvad Socialdemokratiets bud er, og få et konkret svar på det?
Henrik Sass Larsen (S), 2009-04-16:
Ja, det kan man, det er der ingen hemmelighed i.
Vi har det udgangspunkt, der siger, at alle livstruende sygdomme, kræft, hjertesygdomme og andet: Ingen ventetid.
Det prioriterer vi, og vi prioriterer penge til det.
Ikkelivstruende sygdomme: 2 måneder.
Det er vores udgangspunkt i vores sundhedspolitik.
2 måneder er bl.a. en prioritering, fordi vi synes, at det er mere rimeligt, at man bruger pengene på livstruende sygdomme frem for på banale operationer, og 2 måneder gør det også muligt at styre ventelisterne og have mulighed for at styre hele produktionen i det offentlige og i det private for den sags skyld.
Så vi synes, at 2 måneder er meget, meget passende, og vi tror ikke, at 1 måned er særlig hensigtsmæssigt.
Sophie Løhde (V), 2009-04-16:
Jeg er glad for, at vi kan få en klar tale i dag om, at det, Socialdemokratiet vil give borgerne, hvis de får magt, som de har agt, er en garanti for at få lov til at vente.
Det vil sige, at man lige lægger en måned ekstra oven i den ventetid, som borgerne i dag har krav på i forbindelse med at få adgang til at kunne gå et andet sted hen, hvis det offentlige ikke kan levere behandlingen inden for den måned.
Det eneste, der bare ikke stemmer overens, er, at ordføreren tidligere i dag jo har snakket om, at man var meget stor tilhænger af det frie valg, men at man ville lade det være op til regionerne og kommunerne ligesom at definere, hvordan det frie valg skulle udfoldes.
Socialdemokratiet siger så, at de vil doble ventetiden op, og at borgerne altså skal vente dobbelt så lang tid, som de gør i dag, man lægger lige en måned oveni.
Derudover siger Socialdemokraterne så, at de vil lade regionerne udforme, hvordan det her frie valg skal udfoldes.
Mig bekendt går regionernes formand, der jo er socialdemokrat fra Region Midtjylland, ind for, at vi skal have en differentieret ventetidsgaranti, det vil sige, at det jo ikke bare er 2 måneder, vi snakker om, men at det også kan være 3 måneder, 4 måneder eller 5 måneder, der kunne komme på tale.
Hvordan stemmer det overens med, at ordføreren på den ene side står her og siger: Vi vil godt give borgerne en garanti for at få lov til at vente ekstra, når man så samtidig også siger: O.k., vi lader regionerne udforme, hvordan det her konkret skal indrettes?
Henrik Sass Larsen (S), 2009-04-16:
Det var det indtil for nylig.
Så ændrede man det til 1 måned, men det er også, fordi vi siger, at vi tror, det er vigtigt at tage en prioriteringsdiskussion.
Er det lige vigtigt, om der er lige lang ventetid til alle behandlinger hos det offentlige?
Nej, det er det ikke.
For det er lidt vigtigere at få lavet en hjerteoperation eller en kræftbehandling, end det er at få lavet eksempelvis nye knæ.
Det er vigtigere.
Det vil vi godt være med til at prioritere.
Det er den ene ting, der ligger.
Den anden er, at jeg synes, man skal passe på med at slå sig for hårdt op på, hvordan ventetiderne ser ud i øjeblikket, for så vidt jeg kan læse mig til, så er de gennemsnitlige ventetider jo faktisk steget meget markant inden for det seneste par år, ikke kun på grund af krisen, men vi er faktisk oppe i nærheden af niveauet fra 2001.
Det ligger på nøjagtig det samme nu.
Så de er steget og steget og steget.
Jeg vil så sige, at vi tror på, at den primære leverandør til at få nedbragt de ventelister er det offentlige sundhedsvæsen.
Det tror vi på.
Og derfor vil vi insistere på at bruge flere penge på det offentlige sundhedsvæsen.
Vi tror ikke på, at det er det rigtige at give 1 måneds behandlingsgaranti, lade være med at give det offentlige nogle penge, og så give alle privathospitalerne en mulighed for at sige: Nu kan vi bare få alle kunderne ind, og så kan vi hæve pengene ovre i kassen hos det offentlige sygehusvæsen, endda med 25 pct. overbetaling.
For det er lige præcis det fifleri, der er foregået under den her regering, fordi man har ønsket at fremme de private hospitaler.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2009-04-16:
Tak for det.
Når man har et rigtig godt budskab, så - har jeg altid lært - er det rigtig nyttigt, at man får det tydeligt frem, gerne først og sidst og måske også lige inde i midten af den tale, man holder.
Til gengæld vil jeg så sige, at jeg altså mangler at få det gode budskab med hensyn til, hvad de 36 mia. kr. egentlig var for nogle.
Var de oven i det, som allerede er ved at være bevilget fra regeringens side, eller er de 36 mia. kr. indeholdt i de aftaler, som allerede er lavet.
Jeg kan forstå, at det er et godt budskab fra S, så vi må lige høre: De 36 mia. kr., hvad er det for nogle?