runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jonas Dahl (SF), 2011-11-29:
Det er klart, at de likvider, som nu ligger inde i de her pengetanke, med det her lovforslag kommer ud at arbejde.
Det vil betyde arbejdspladser.
Det vil gavne beskæftigelsen.
Det er i hvert fald min klare overbevisning.
Derfor er jeg også helt overbevist om, at det her sådan set på længere sigt vil være et rigtig godt forslag, og som der sådan set også vil være en forståelse for.
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at bare fordi man har en pengetank, skal man være begunstiget af særlige skatteregler og kunne overdrage virksomheden til familien, som så kan fortsætte den og nedarve den i næste generation.
Jeg synes faktisk, det er rimeligt, at de værdistigninger, man i øvrigt har haft, bliver beskattet.
Det gælder alle andre borgere, og jeg har svært ved at forstå, hvorfor særlig velbjærgede familier, som en anden Venstremand udtrykte det tidligere, skal have nogle særlig gunstige pengetanksregler.
Det er i hvert fald ikke SF's politik.
Preben Bang Henriksen (V), 2011-11-29:
Jeg kender udmærket godt udbytteskattereglerne.
Jeg siger bare, at fakta er, at pengene er i virksomheden, og det er der, de skal komme fra.
Fakta er ligeledes, at det, man gør fra regeringspartiernes side med det her forslag, jo er, at man ruller tingene tilbage til situationen før 2001.
Ja tak, men da var finansieringssituationen i kongeriget Danmark altså en ganske anden. Da kunne man gå hen i banken og finansiere virksomhedens fremtidige drift, efter at den havde betalt alle de her skatter.
Det kan man altså bare ikke i dag, og derfor er det noget, der kommer til at koste arbejdspladser.
Det kan der ikke være tvivl om.
Mads Rørvig (V), 2011-11-29:
Tak for det.
Så er vi jo sikre på, at skatteministerens princip holder i den her sag i forhold til den sidste, hvor det var lidt uklart.
Jeg vil spørge skatteministeren om en anden effekt af det forslag, som vi behandler nu, nemlig beskæftigelseseffekten.
Man hører jo ordførere fra Socialdemokratiet og andre sige, at de i virkeligheden gør de her virksomheder en tjeneste, når de laver det her forslag, fordi det får deres penge ud at arbejde, ergo må det også have en positiv effekt, hvis man følger den argumentation.
Men hvad er isoleret set beskæftigelseseffekten af L 30, som vi behandler nu?
Hvis skatteministeren ikke kan være helt præcis, kan han selvfølgelig oversende det på skrift, men ellers her på talerstolen beskrive, om den så er positiv eller negativ.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-29:
Det er korrekt.
Det er, fordi medlemmerne i Venstre har så mange gode spørgsmål, at man ikke kan nå det hele inden for den begrænsede taletid, men korrekt, jeg glemte at svare på spørgsmålet.
I forhold til eventuelle provenuændringer af det ændringsforslag, som sikrer en mere fornuftig overgangsbestemmelse i forbindelse med justeringerne af pengetanksreglen, er det ikke vores vurdering, at det vil have nogen provenumæssig konsekvens.
Mads Rørvig (V), 2011-11-29:
Tak for det.
Jeg vil fortsætte, hvor hr. Torsten Schack Pedersen slap.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Der er nogle virksomheder, der i dag ikke betaler den skat, de bør.
Det provenu, som regeringen og Enhedslisten får med ændringer af selskabsskatten, er et resultat af lovgivningsmæssige initiativer.
Det er jo ikke en krone ekstra i forhold til kontrol.
Så kan skatteministeren da ikke sige, at der er nogle selskaber, der i dag ikke betaler den skat, de bør.
Altså, det er jo imponerende at skulle høre på, at der altså er virksomheder, der i dag ikke betaler den skat, de bør.
Men med de nuværende regler kommer de ikke til at betale mere i skat.
De kommer til at betale mere i skat, fordi vi har en regering, der ønsker højere beskatning af virksomhederne og derfor kommer med nogle helt konkrete stramninger af skatteskruen.
Det er det, der giver provenu.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-29:
For det første vil vi sikre en øget kontrol og en bedre ligningsmæssig indsats.
For det andet vil vi sikre åbenhed om virksomhedernes skattebetaling, og for det tredje vil vi gennemføre regelopstramninger, som sikrer et bedre grundlag dels for at ligne, dels for at multinationale selskaber og andre virksomheder i øvrigt betaler den skat, de rettelig bør.
Så på den måde mener vi, at den samlede pakke sikrer, at alle virksomheder i fremtiden kommer til at betale den skat, som de egentlig bør.
Det synes vi kun er rimeligt for de mange lønmodtagere, som hver dag arbejder hårdt og betaler skat.
Det samme gælder de virksomheder, som betaler den skat, man bør.
Så der er tre elementer i regeringens indsats på det her område.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Tak for det.
Nu har vi jo haft en diskussion om de provenutal, vi er blevet præsenteret for, så jeg er meget spændt på at høre, hvilken effekt det vil have.
Jeg vil også gerne tage fat i den anden del af forslaget, om det med stramninger af rentefradragsbegrænsningen, for det er jo fuldstændig korrekt, at det er et udtryk for, at regeringen strammer skatten for erhvervslivet.
For det har jo ikke noget at gøre med multinationale selskaber, der snyder i skat.
Skatteministeren har ellers plæderet for, at det er tilfældet.
Her er der jo tale om, at man skal betale mere i skat end det, der er gældende i dag.
Et af de konkrete eksempler, vi har haft på virksomheder, der har kæmpet med den her grænse – og nu vil endnu flere virksomheder blive omfattet af den – er Carlsberg.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-29:
Ordføreren har helt ret i, at regeringen tager sit forsigtighedsprincip meget alvorligt.
Derfor budgetterer vi kun med indtægter fra de regelopstramninger, som vi gennemfører, og hvori det helt sikkert kan dokumenteres, at der kommer et provenu.
Men jeg har meget store forventninger og forhåbninger til, at vores ligningsmæssige indsats og vores tiltag om åbenhed om selskabsbeskatning kommer til at bidrage med yderligere provenu, ellers ville regeringen naturligvis ikke gennemføre det, men vi budgetter først med pengene, når de er i kassen.
Hvorfor regelopstramningerne også er afgørende i forhold til min pointe om, at alle virksomheder skal betale den skat, de bør, er, fordi vi i alt, alt for mange år har haft en regering, VK-regeringen, som accepterede, at mange virksomheder på legal vis unddrog sig skattebetaling i Danmark.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-11-29:
Jamen det er jeg naturligvis uenig i.
Men jeg vil da godt sige, at jeg synes, det er interessant, at der kommer nye tal hele tiden fra Forsikring & Pension.
Jeg ville da blive overrasket over andet.
Gad vide hvornår der kommer en udmelding fra Forsikring & Pension om, at man nu vil gøre forsikringerne billigere for de mennesker, det handler om, og ikke bare blive ved med at hæve præmierne igen og igen i forsikringsbranchen vel vidende, at den tidligere skattefritagelse nok skulle samle stigningen op direkte ud af statskassen.
Jeg synes da, det interessante er, at da en journalist forleden dag snakkede med Forsikring & Pension og skulle skrive om det, så kunne man ikke engang få tallene, for de var ikke valide endnu.
Jeg synes da, det er meget tankevækkende, at man så overhovedet vil skrive om det.
Men Venstre kunne jo aldrig nogen sinde bevise, at de arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer rent faktisk nedbragte ventetiden i det danske sundhedsvæsen eller på anden vis aflastede det offentlige sundhedsvæsen.
Så i virkeligheden står Venstre altså ved, at vi har brugt rigtig mange penge på primært at aflaste nogle folk, der er ansatte på det private arbejdsmarked og primært er højtlønnede funktionærer, bl.a. i ISS og Danish Crown.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Jeg tror, at den mistro, der er, til, at en virksomhed tager et socialt ansvar; at den mistro, der er, til, at der er nogle, der faktisk af et godt hjerte synes, at det er rigtig fornuftigt, at man varetager nogle interesser for sine medarbejdere, åbenbart stikker så dybt, at man ikke vil anerkende en opgørelse – bl.a. over, hvor mange elektrikere der er omfattet – som jeg i hvert fald ikke har set andre sætte spørgsmålstegn ved.
Men det er selvfølgelig fair nok.
Og jeg kan også godt forstå, at man har svært ved at se sammenhæng i, hvorfor det fremadrettet skal være o.k. at hjælpe en medarbejder ud af alkoholmisbrug eller til afvænning med rygning, mens det at blive behandlet for et dårligt knæ jo er det rene, skære vanvid.
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Jeg er glad for, at hr. Mike Legarth har indfundet sig i Folketingssalen, for dengang vi spillede ud med, at multimedieskatten nu skulle afskaffes, så jeg en højstemt og glad hr. Mike Legarth stå og sige, at det da var en rigtig god idé, og at det faktisk ikke var nogen særlig god skat.
Det var jeg rigtig glad for, og derfor havde jeg også håbet, at Det Konservative Folkeparti ville bakke op om det her lovforslag i dag, på grund af at multimedieskatten bliver afskaffet.
Men jeg kan forstå på ordfører hr. Brian Mikkelsen, at man alligevel ikke bakker op om det.
Jeg ser det sådan, at arbejdsgiverne og lønmodtagerne med afskaffelsen af multimedieskatten og indførelsen af beskatningen af fri telefon på 2.500 kr. får en langt, langt bedre lovgivning at arbejde inden for.
Jeg ved godt, at hr. Mads Rørvig og andre Venstrefolk og andre konservative givetvis også gerne vil prøve at se, om de kan finde håret i suppen, fordi de simpelt hen bare er så misundelige på, at regeringen nu har fundet en meget bedre ordning, der vil sikre en bedre balance mellem familieliv og arbejdsliv for lønmodtagerne, og som gør, at arbejdsgiverne skal administrere og kontrollere langt, langt mindre, end de skulle under den højreorienterede regering.
Det er en rigtig god forbedring, og det er derfor, jeg ikke hænger fast i fortiden, men bare konstaterer, at det bliver bedre for lønmodtagere og arbejdsgivere nu.
Mike Legarth (KF), 2011-11-29:
Jeg vil indledningsvis til ordføreren for løftebrudsregeringen, idet jeg henviser til svaret til den udmærkede hr. Mads Rørvig, sige, at det jo ikke gælder om at hænge fast i fortiden og tale om den.
Nu gælder det fremtiden og det, der ligger foran os, og jeg kan forstå, at den nye regerings profil er, at skattekontrollen skal være lempeligere.
Kan jeg få en uddybning af det?
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Der bliver sagt: billigere at blive behandlet privat.
Det kommer jo også an på, hvilke behandlingsformer der er tale om.
Det er også noget af det, man skal tage med, nemlig om et privathospital har de stordriftsfordele, som det offentlige har, ved forskellige behandlingsformer.
Det er jo ikke sikkert, at der er stordriftsfordele på et privathospital, så man kan få prisen ned, som hr. Ole Birk Olesen drømmer om.
For hr. Ole Birk Olesen er det jo sådan, at alt privat pr. definition er bedre, og så bruger man nogle økonomiske argumenter til at argumentere for det, men argumenter som stordriftsfordele og spørgsmålet om, hvorvidt et privathospital overhovedet kan få priserne ned på det niveau, er åbenbart ikke noget, hr. Ole Birk Olesen opererer med.
Vi skal nok fortsætte diskussionen et andet sted en anden gang, men jeg synes ikke, at Liberal Alliances ordførers argumenter hænger sammen, desværre.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-29:
Jeg vil sige til hr. Thomas Jensen, at det jo ikke passer, det der.
Den overbetalingssag handlede jo ikke om, at de private behandlinger var dyrere end de offentlige behandlinger.
Den handlede om, at man mente, at der blev tilført privathospitalerne mere, end de burde have haft, selv om de fik mindre, end en offentlig behandling koster.
Hvis hr. Thomas Jensen ikke engang kan huske det, bør hr. Thomas Jensen nok udvise lidt større ydmyghed her i salen, når hr. Thomas Jensen forsøger at belære andre.
Så det er altså billigere at blive behandlet på privathospital.
Ud over det er det jo ikke hele behandlingen, som bliver betalt af skatteyderne.
Det er faktisk ingenting, der bliver betalt.
Jeg vil gerne spørge den venstreorienterede ordfører, hvorfor den venstreorienterede ordfører har set sig så sur på de her fradragsmuligheder for sygeforsikring.
Jeg forstår på hr. Thomas Jensen, at det skyldes, at han mener, at alle personer i dette samfund er med til at finansiere, at folk kan komme på privathospital, hvis de benytter sig af en sundhedsforsikring med fradrag i skatten.
Lad os lige prøve at lave regnestykket.
Lad os sige, at når en behandling på et offentligt sygehus koster X kr., så koster behandlingen på et privat sygehus måske X gange 0,8, altså 80 pct. af det, den offentlige behandling koster.
Af de 80 pct. er det så kun sådan cirka halvdelen, som man skulle have betalt i skat.
Der er to muligheder: Enten skal pensionisten betale 100 pct. for en offentlig behandling, eller også skal pensionisten være med til at betale et skattefradrag, som kun udgør 40 pct. af værdien af den offentlige behandling.
Det er da billigere for pensionisten, at personen selv er med til at finansiere, og at arbejdsgiveren er med til at finansiere.
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Jeg vil sige til hr. Dennis Flydtkjær, at det går så rigeligt lige op.
Det er nemlig sådan, som vi også har haft fremme i debatten tidligere, at pensionisten over skatten jo også er med til at betale direktørens skattefritagelse for sundhedsforsikring og de andres skattefritagelser for sundhedsforsikringer.
På den måde er pensionisten med til at betale for en sundhedsbehandling, som pensionisten aldrig nogen sinde vil komme i nærheden af at få.
Ved at afskaffe skattefritagelsen for sundhedsforsikringer sikrer vi netop, at vi kan have nogle penge i det danske samfund til at skabe et endnu bedre sundhedssystem for.
Når pensionisten måtte få brug for at få sundhedsbehandling, ja, så er der på den måde fri og lige adgang til at få sundhedsbehandling i Danmark.
Og det tror jeg at der er rigtig, rigtig mange pensionister, der vil takke regeringen og Enhedslisten for at vi har indført.
Og så tror jeg også, at man vil kigge tilbage på den tidligere højreorienterede regering og Dansk Folkeparti og tænke på, hvem det var, der skabte et mere delt Danmark, også i forbindelse med sundhedspolitikken, og også i forbindelse med pensionisterne.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-29:
Der er sikkert masser af gode tiltag, som ordføreren nævner, men hvad med alle Danmarks pensionister, som måske sidder og ryger lidt en gang imellem eller får et glas rødvin for at hygge sig, gør alle de her ting, som gør, at det er lidt hyggeligt at være pensionist?
Er det, de bliver kompenseret for, 23 kr. om måneden?
Er det det?
Regner hr. Thomas Jensen med, at det går lige op, eller hvad?
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Nu er det jo sådan, at hr. Ole Birk Olesen er nyt medlem af Folketinget.
Men inden hr. Ole Birk Olesen blev medlem af Folketinget, var han så sandelig en meget, meget aktiv samfundsdebattør.
Derfor er jeg også sikker på, at hr. Ole Birk Olesen har fulgt med i den rimelig store sag her i Folketinget om det der med, hvad det koster at blive behandlet på privathospital.
Det var noget med en overbetaling til de private hospitaler – en overbetaling, vil jeg sige til hr. Ole Birk Olesen – så mens pensionisten over skatten har betalt for, at nogle andre kunne komme på privathospital, har det så sandelig ikke være en besparelse.
Næh, det har ikke kostet 0,8 gange X, som hr. Ole Birk Olesen sagde, det har vel nærmest kostet 1,2 eller 1,3 gange X.
Det er penge, der er taget ud af de offentlige kasser.
Synes hr. Ole Birk Olesen, at det er en god forretning for samfundskassen Danmark?
Jeg kan i hvert fald sige, at det synes jeg som socialdemokrat ikke det er.
Nej, vil jeg sige til hr. Dennis Flydtkjær, jeg synes overhovedet ikke, at det er at holde nogen for nar eller at foregøgle nogen noget som helst.
Er en familiefar arbejdsløs, laver vi en kickstart af dansk økonomi, sådan at familienfaren kan komme i arbejde.
Har han seks børn, som hr. Bent Bøgsted jo bragte det på bane, ja, så bliver han ikke ramt af loftet over børnechecken.
Og ja, så får han også en lille, hjælpende hånd med den grønne check både til ham og lillemor.
Det er alt sammen noget, der er med til at bidrage positivt til, at en familie får en bedre økonomi.
Det synes jeg ikke er at foregøgle nogen noget som helst.
Det synes jeg simpelt hen er at imødekomme de danskere, som ikke har levet på livets solside, mens den højreorienterede regering har siddet med støtte fra Dansk Folkeparti.
Det synes jeg simpelt hen er at give folk en kæmpe håndsrækning til selv at skabe sig et bedre liv.
Mike Legarth (KF), 2011-11-29:
Det var en lang snak, ikke noget konkret, men noget med at være grøn i hovedet og alt muligt andet end et svar på det, jeg spurgte om.
Det er jo en kendt sag, at den her regering jager alt, hvad der kan bevæge sig, beskatter alt, hvad man kan komme i nærheden af.
Det har vi jo set med den lange række forslag, der er til behandling i dag,
hvor man forringer erhvervslivets evne til at skabe job, så de ikke kan tiltrække arbejdskraft udefra og skabe provenu til statskassen.
Det ødelægges af det ene elendige skatteforslag efter det andet.
Men lad mig nu få et konkret svar til befolkningen, til lytterne: Er det rigtigt, at Socialdemokratiet har ændret holdning og nu har en lempelig skattekontrol?
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Lad mig sige det på den her måde: Med den her afskaffelse af multimedieskatten sørger vi for at få en bedre mulighed for, at vi i vidensamfundet kan bruge multimedier i forbindelse med vores arbejde.
Vi giver folk mulighed for at lave hjemmearbejdspladser, vi giver folk mulighed for at tage de arbejdsredskaber, de har, med hjem, uden at de skal beskattes af dem.
Det er simpelt hen, fordi vi gerne vil styrke den gode balance mellem arbejdsliv og familieliv.
Derudover vil vi også gerne imødekomme arbejdsgiverne, så de ikke skal kontrollere lønmodtagerne i begge ender.
Jeg har over for hr. Mads Rørvig tidligere her i aften redegjort for, hvordan vi gerne vil have det skal kunne kontrolleres, nemlig ved at underskrive den her tro og love-erklæring.
Hvis arbejdsgiveren lige pludselig ser, at der begynder at være et forbrug på den her arbejdsgiverbetalte telefon, der ikke kan relateres til det arbejde, der udføres, kan arbejdsgiveren så spørge lønmodtageren om, hvad det er, der gør, at lønmodtageren har fået det her øgede forbrug.
Hvis det så er til fri tale eller til deltagelse i diverse sms-afstemninger, så er vi ude i en gråzone, hvor det begynder at være en telefon, der bliver brugt til privat brug, og så siger vi, at det er en fri telefon, man har fået stillet til rådighed, og så skal den beskattes med de her 2.500 kr.
Det er i øvrigt en lempelse i forhold til den højreorienterede regering, der beskattede med 3.000 kr.
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Jamen som jeg har præsenteret det for de andre spørgere fra Venstre og Konservative og Dansk Folkeparti, er det jo sådan, at ligesom man med multimedieskatten skulle præcisere nogle ting, efter at lovforslaget blev vedtaget, kan det meget vel være, at der også skal præciseres noget her.
Det skal jeg ikke afgøre her i dag.
Men som jeg læser lovforslaget, er det sådan, at hvis man ser, der er den her markante udvikling i brugen af telefonen, altså at telefonregningen stiger eksplosivt, kan arbejdsgiveren gå ind og tjekke det.
For det er arbejdsgiveren, der betaler for den, så det er selvfølgelig arbejdsgiveren, der tjekker, hvad udviklingen er i telefonregningen.
Og hvis det er sådan, at det ikke kan relateres til arbejdet, er der jo tale om en fri telefon, og så skal den også beskattes som en sådan.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-11-29:
Tak for rosen, men nu er det jo ikke mig, der er skatteminister længere, så derfor tror jeg ikke, det giver god mening at diskutere fortiden.
Nu diskuterer vi et lovforslag, som hr. Thomas Jensen støtter, så hvis hr. Thomas Jensen vil svare på spørgsmålene, vil det være meget nemmere.
Jeg skal forstå hr. Thomas Jensen på den måde, at få opkald er noget, arbejdsgiveren definerer.
Det betyder så, at Socialdemokratiet nu har besluttet, at kontrolindsatsen ikke længere er ved SKAT, den har man udliciteret til arbejdsgiverne.
Er det en ny holdning, som Socialdemokratiet vil introducere på andre områder inden for skattelovgivningen?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-11-29:
Jeg tror, man bliver nødt til bare lige at stille et enkelt spørgsmål til ordføreren: Hvad er få opkald, hvordan definerer hr. Thomas Jensen få opkald?
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Jeg kunne tænke mig at høre, om Dansk Folkepartis ordfører egentlig ikke synes, det er ganske positivt.
Synes Dansk Folkepartis ordfører ikke, det er rigtig, rigtig positivt, at børnefamilier, der har været ramt af det her loft over børnechecken, nu får en langt, langt bedre økonomi, at vi kan være med til at sikre, at deres børn kan komme i skole i gode vinterstøvler, nu hvor det bliver koldt, og sikre, at de kan deltage i børnefødselsdage, og altså på den måde sikre, at de folk, der er blevet mere og mere fattige inden for det seneste års tid, nu får en bedre økonomi, også fra den grønne check.
Er det ikke noget, Dansk Folkepartis ordfører egentlig synes er ganske positivt?
Vi kan i hvert fald konstatere her i dag, at kontrollen, altså arbejdsgiverens kontrol af lønmodtageren,
bliver langt, langt mindre, end den var under den tidligere regerings multimedieskat.
Det er sådan, at hvis man får en telefon med hjem, som man skal bruge til arbejdet, er den skattefri.
Så kan man jo underskrive en tro og love-erklæring på, at man kun bruger den til arbejde, og så er den eneste kontrolforanstaltning, sådan som jeg læser forslaget, hvis arbejdsgiveren opdager, at der lige pludselig sker et forbrug af telefonen, som ikke kan henføres til det arbejde, der udføres af den pågældende medarbejder, så kan arbejdsgiveren gå ind og tjekke, om det er, fordi det lige pludselig er boomet i private samtaler, eller om det simpelt hen er arbejdsrelaterede samtaler, der er boomet.
Det er den måde, man kan gå ind og kontrollere det på, og det er i stærk kontrast til den der 20-30 sider lange kontrolmanual, som Skatteministeriet under den højreorienterede regering udleverede til arbejdsgiverne, som de skulle kontrollere efter.
Så det her er et klart fremskridt til at sikre, at arbejdsgiverne ikke skal tjekke lønmodtagerne i begge ender hver dag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Ordføreren sagde i sit indlæg, at der vil ske en lempeligere kontrol, i det tilfælde at man får udleveret en arbejdsgiverbetalt mobiltelefon.
Det er jo noget af det, som jeg også selv var inde på, som jo vækker lidt omtale i dagens aviser, nemlig, hvor mange bliver omfattet, og hvem gør ikke, så nu hvor ordføreren selv sagde en lempeligere kontrol, vil jeg spørge: Hvad er det så for en kontrol, der skal til fremadrettet?
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Nej, det kan jeg simpelt hen ikke se, for jeg har endnu til gode at forstå, hvordan jeg bliver dårligere stillet af, at der er en anden, der har en sundhedsforsikring.
Jeg bliver endda højst sandsynligt bedre stillet, fordi der frigøres ressourcer fra de offentlige sygehuse, når en person med en sundhedsforsikring bliver behandlet, end hvis det skulle være sket på et offentligt sygehus.
Det er en velkendt diskussion; jeg tager den meget gerne igen.
Nu har ordføreren ikke mulighed for at svare, men det kan jo være, at der kommer en anden på banen, men ellers er der mulighed for at tage en anden omgang.
Jeg kan så bare ikke se den knivskarpe konsekvens for eller den lige linje til den påståede modstand imod et A- og et B-hold.
Hvis bare det gælder behandlingen af et alkoholmisbrug, et medicinmisbrug eller rygeafvænning, er det o.k.
Det er jo heller ikke noget, som en pensionist kan få betalt af en arbejdsgiver, man af gode grunde ikke har, fordi man nyder sin velfortjente pensionisttilværelse.
Så der er jo ingen sammenhæng i det, der bliver sagt.