runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Tørnæs (V), 2011-02-10:
I 2007 indførte Folketinget ved lov en mulighed for på voksen- og efteruddannelsesområdet at få adgang til anerkendelse af realkompetencer.
Det skete bl.a. på baggrund af en redegørelse om realkompetence, som den daværende undervisningsminister afgav til Folketinget tilbage i 2004.
Realkompetence er betegnelsen for en persons samlede kvalifikationer, viden, færdigheder og kompetencer, uanset hvordan disse kompetencer er erhvervet.
Med andre ord handler det om kompetencer ud over dem, der står på egentlige eksamensbeviser.
I Venstre er vi varme tilhængere af realkompetencevurderinger, og i særdeleshed er vi varme tilhængere af muligheden for at få anerkendt realkompetence.
Det kan efter vores opfattelse have en uvurderlig betydning for den enkelte netop at få anerkendt de reelle kompetencer.
Derfor er vi også glade for den undersøgelse, som Evalueringsinstituttet lavede i foråret, hvor man netop gennemgik lovændringen fra 2007.
På baggrund af EVA’s undersøgelse og den efterfølgende høring, som fandt sted, finder Undervisningsministeriet ikke, at der på nuværende tidspunkt er grundlag for at ændre lovgivningen på området.
Med andre ord kan vi glæde os over, at den lovgivning, som blev vedtaget i Folketinget i 2007, altså tilsyneladende virker efter hensigten.
Derfor lægges der med det lovforslag, som er til behandling i Folketinget i dag, op til, at vi hæver de revisionsbestemmelser, som ellers var en del af lovgivningen tilbage i 2007.
Det støtter Venstre naturligvis.
Men når det så er sagt, er vi meget glade for, at undervisningsministeren i løbet af 2011, sådan som det fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, som er til behandling her, vil tage forskellige initiativer med henblik på at sikre bl.a. kvaliteten i realkompetencevurderingerne og sidst, men ikke mindst, også på at udvide og fremme kendskabet til og mulighederne for at få lavet en realkompetencevurdering.
Christian H. Hansen (UFG), 2011-02-10:
Og det var altså anmeldelser.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-02-10:
Så er det jo spændende at se, hvordan den politiske situation i øvrigt er.
Den kan være lidt kaotisk i Folketinget i øjeblikket med de mange grupper og enkeltpersoner, som skal samles, men lad os se på det.
Jeg håber selvfølgelig så, at Socialdemokratiet vil følge op på den flotte linje, som der både er fra hr. Nick Hækkerups side, og som også var i ordførertalen, så vi også begynder at kunne diskutere nedsættelse af selskabsskatten, nedsættelse af marginalskatterne og at kunne droppe al snak om kvindekvoter, for det vil være tre gode ting for erhvervslivet i Danmark.
Så hvis man også kan fortsætte det i den retning, er det da kun positivt.
Mads Rørvig (V), 2011-02-10:
Jeg mener ikke, der er opkrævet afgifter, som der ikke er hjemmel til.
Med den nye digitale tinglysning er der blevet indført en ny måde at behandle tinglysning på, og der har været nogle uhensigtsmæssigheder med afgiftsdelen, og det er jo så det, der lægges op til en ændring af her.
Der skal foretages nogle teknikalitetsændringer, og man har været i god dialog både med tinglysningskontorerne og de finansielle institutter om at få en fornuftig løsning på det her, og det er jo det, vi ser resultatet af i dag, hvor der med dette lovforslag bliver foretaget en ændring fremadrettet.
Så jeg mener ikke, at der er opkrævet afgifter, der ikke er hjemmel til.
Thomas Jensen (S), 2011-02-10:
Tak til Venstres ordfører.
Det er jo sådan, at der direkte står i lovforslaget, at man faktisk har opkrævet tinglysningsafgift forkert i den her periode som følge af indførelsen af det nye it-system med tinglysningsafgiften.
Der er mit spørgsmål til Venstres ordfører så: Synes Venstres ordfører ikke, det er betænkeligt, at man ikke har opkrævet afgifter efter loven, altså at man med andre ord har opkrævet afgifter, som der ikke er lovhjemmel til?
Er det ikke betænkeligt, også over for boligejerne?
Mads Rørvig (V), 2011-02-10:
Dette forslag vil næppe trække de store overskrifter og det, til trods for at det indeholder ændringer, der vil glæde både boligejere og medarbejdere i såvel den offentlige som den finansielle sektor.
Dette forslag indeholder nemlig en række forenklinger af tinglysningsafgiftsloven.
Det er forenklinger, der vil gøre livet både nemmere og billigere for danskere med fast ejendom og lettere for de ansatte i bankerne og på tinglysningskontorerne – forenklinger, altså i flertal, fordi der her er tale om en hel stribe tilpasninger, der sikrer et tidssvarende system.
Lovforslaget indeholder bl.a. ændringer, der vil gøre det nemmere at overføre tinglysningsafgiften fra ét pantebrev til et andet.
Det er allerede i dag muligt at overføre afgiften, fordi der ikke skal betales fuld tinglysningsafgift, når ét pantebrev afløser et andet.
Men med nærværende lovændring forenkles denne proces, idet boligejeren fremover ikke behøver at konvertere ejerpantebrevet først.
Denne ændring er måske en teknikalitet, men ikke desto mindre en teknikalitet, der vil få betydning for mange mennesker.
Det gør den, fordi der hver måned er op mod 3.000 ekspeditioner af denne slags.
Samtidig forenkles beregningsmetoden, når der overføres afgift.
Det betyder, at der for fremtiden kun skal anvendes én form frem for som i dag to forskellige metoder.
Endelig vil det være muligt at tilbagebetale afgift, hvis det samme dokument ved en fejl tinglyses flere gange.
Og visse tinglysninger, der var afgiftsfri, før vi indførte den digitale tinglysning, vil atter opnå afgiftsfrihed.
I Venstre er vi store tilhængere af ændringer, der gør det lettere at være dansker.
Boligejerne lader til at gå en hård tid i møde, hvis flertallet skifter efter næste valg.
I Venstre ser vi ingen grund til at gøre livet sværere for boligejerne og hilser derfor ændringerne velkommen.
Jeg kan således oplyse, at Venstre støtter lovforslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-02-10:
Det lovforslag, vi nu diskuterer, er et vigtigt lovforslag, også for at styrke muligheden for, at man som enkeltperson kan få de bedst mulige vilkår til at skabe vækst, nytænkning og dynamik i dansk erhvervsliv.
Det er jo en aftale, som regeringen har indgået med Dansk Folkeparti, og jeg vil også gerne herfra kvittere for det samarbejde, der har været med Dansk Folkepartis ordfører, fru Colette L. Brix, som jo har stået bag meget af det, som er en del af lovforslaget, og det er der grund til at kvittere for.
Dansk Folkeparti har jo igennem mange år haft fokus på, hvad man kan gøre for at styrke muligheden for at etablere sig og også gøre det nemmere at lave sin egen virksomhed.
Der er nogle, der har sagt, at det er et lille forslag, og det kan da godt være, at det i kroner og øre ikke er de store milliardbeløb, vi vælter ud – det er jeg sådan set enig i – men jeg tror, der er rigtig, rigtig meget psykologi i det, og at der også er et meget vigtigt politisk signal fra Christiansborg i, at vi gerne vil gøre det nemmere for folk at blive herre i eget hus og starte sin egen virksomhed.
Derfor glæder jeg mig også til udvalgsbehandlingen og vil gerne takke for et fint samarbejde, ikke mindst med Dansk Folkeparti med hensyn til at få forslaget fremsat.
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-02-10:
Det Radikale Venstre kan støtte forslaget.
Det er et nyttigt og godt lille forslag.
For 20 mio. kr. om året forbedrer man vilkårene for iværksættere og nystartere, og det kan vi kun støtte.
Som det er sagt, er det jo ikke nogen revolution, der her indledes, men en videreudvikling af en bestående ordning, og den peger i den rigtige retning.
Hr. Nick Hækkerup efterlyste, at vi i udvalgsarbejdet skulle se på en evaluering af arbejdet, og jeg deltager gerne i en diskussion om, hvorledes det bedst kan foretages.
Tage Leegaard (KF), 2011-02-10:
Vi glæder os i den forbindelse over, at vi i dag udmønter ekstra 20 mio. kr. årligt til styrkelse af etablerings- og iværksætterkontoordningen.
Vi hæver minimumgrænsen fra 40 pct. til 60 pct., i forhold til hvor stor en del af nettolønindtægten som maksimalt kan indskydes på ordningen.
Ordningen udvides samtidig til, at pengene fra ordningen kan bruges til at afholde alle driftsomkostninger, også leasing.
Afskrivningsreglerne og beskatningsreglerne forbedres.
Det er alt i alt en væsentlig forbedring af etableringsordningen for iværksættere.
Det bliver med dette lovforslag nemmere at spare til sin egen virksomhed, at blive herre i eget hus.
Det er en konservativ mærkesag, som selvfølgelig får fuld støtte fra os.
Jesper Petersen (SF), 2011-02-10:
Der er absolut grund til at se på, hvordan vi også inden for skattelovgivningen kan understøtte ny vækst, nye job, hvilket SF arbejder meget på.
Vi har fremhævet behovet for at øge investeringsniveauet i den offentlige sektor og også for at skabe private arbejdspladser.
Vi har fremlagt en ambitiøs vækstplan, der skal skabe 75.000 nye arbejdspladser i den private sektor.
Vi støtter også, at der bliver bedre vilkår for iværksættere, hvilket er formålet med det her lovforslag.
Det, der virkelig skal gøres for at gøre mulighederne for at klare sig som iværksætter bedre, handler også om, om der overhovedet er efterspørgsel efter, hvad der måtte blive produceret og sat i værk.
Og det er også noget af det, der ligger i vores vækstplan.
Fokus på iværksætteri under uddannelse af unge synes vi også er positivt.
Og det at tage fat på at kunne mindske det bureaukrati, man møder, og gøre det nemt at være iværksætter, er også ting, som vi støtter. Vi kan støtte lovforslaget her, men vi skal lige have afklaret nogle ting først, altså f.eks. hvordan ordningen er blevet brugt indtil nu, og hvad resultatet er af de ændringer, der blev lavet i 2008.
Som der blev peget på, er der er en risiko for, at der kan være en skattetænkning i det.
Og man kan selvfølgelig sagtens leve med, at der måtte være enkelte fisk, der slap igennem, hvis det var sådan, at der virkelig var store positive effekter af forslaget.
Det er min forventning, at det er sådan, men vi vil gerne have boret lidt mere i det under udvalgsbehandlingen, altså hvilket positivt udbytte der har været af ordningen indtil nu.
Der er sagt mange gode ting om det konkrete indhold i det, og det er en smidiggørelse, som må forventes at være god for iværksætterne.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-02-10:
I Venstre synes vi, at det er et fremragende lovforslag, som skatteministeren har fremsat, og som vi nu skal behandle.
Forslaget drejer sig om at forbedre vilkårene for etablerings- og iværksætterkontoordningerne.
For Venstre er det afgørende, at vi gør det attraktivt for lønmodtagere at kunne springe ud som selvstændige.
Gennem opsparingsordninger med skattefordele kan man lægge til side, så man har en god startkapital i ryggen.
For Venstre er det afgørende, at det er attraktivt at starte selvstændig virksomhed i Danmark, for det er jo fra iværksætterne, at frøene til kommende virksomheder, der skaber vækst og beskæftigelse, kommer.
Konkret betyder forslaget her, at grænsen for, hvor meget der kan indskydes på etablerings- og iværksætterkontoordningerne, hæves fra 100.000 kr. til 250.000 kr., og procentgrænsen for, hvor stor en del af ens løn man kan indbetale, øges fra 40 pct. til 60 pct. For at kunne aktivere de opsparede penge med skattefordel, hvad ordningerne jo indeholder, er der i dag krav om, at mindsteinvesteringen skal udgøre 113.900 kr.
Med forslaget foreslås det nedsat til 80.000 kr.
Det betyder helt konkret, at udgifter til eksempelvis leasing af driftsmidler nu også omfattes.
Med skattereformen, forårspakke 2.0, fra 2009, nedsættes værdien af de ligningsmæssige fradrag, og for at fastholde skatteværdien af etableringskontoordningerne, øges afskrivningsprocenten på de opsparede midler – altså skatteværdien – fra 42 pct. til 50 pct. Og for iværksætterkontoordningen nedsættes en eventuel efterbeskatning fra 60 pct. til 52,5 pct.
Der foretages også ændringer i fraflytterbeskatningen og mulighed for at vælge, hvilke obligationer de opsparede midler kan placeres i.
I Venstre er vi som sagt meget optaget af, at vi fremmer iværksætteri.
Det skal være let at tage springet fra en tilværelse som lønmodtager til at blive selvstændig.
Det skal vi som samfund påskønne, for fremtidens vækst og velstand forudsætter jo arbejdspladser i den private sektor.
Her i Folketinget går diskussionen meget ofte på, hvordan vi skal fordele samfundskagen, mens de vilkår, der sikrer, at kagen vokser, desværre ikke fylder nær så meget.
En forudsætning for et velfærdssamfund er nu engang, at der eksisterer en privat sektor, der skaber vækst og velstand.
I Venstre mener vi faktisk, at iværksætterne fortjener en større opmærksomhed og anerkendelse, for de er netop med til at skabe de arbejdspladser i fremtiden, som er forudsætningen for, at vi kan være og vedblive med at være et rigt og velstående samfund.
Som sagt gør vi det med dette forslag mere attraktivt at spare op til en tilværelse som iværksætter.
Det kan vi som sagt i Venstre kun give vores varmeste anbefaling, og vi ser frem til, at vi får vedtaget lovforslaget, ikke kun for de kommende iværksætteres skyld, men faktisk for vores alles skyld.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-02-10:
Det kan man vel godt sige.
Da vores miljøordfører desværre ikke er til stede, har jeg fået den utvivlsomme ære at meddele noget om lovforslag nr. L 12.
Der står i betænkningen, at Liberal Alliance hverken stemmer for eller imod.
Vi har dog, efter der er afgivet betænkning, været i dialog med landbruget og er af den opfattelse, at der ikke er grund til at vedtage lovforslag nr. L 12, fordi vi er bange for, at for mange landbrug vil blive lukningstruede, og fordi der ikke er lavet gode nok konsekvensberegninger i forhold til det her forslag.
Og så er vi bekymrede for, at spørgsmålet om ammoniak bliver så restriktivt, at der kan være problemer med hensyn til placeringen af nye, store staldanlæg forskellige steder i Danmark.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-02-10:
Jeg vil godt spørge hr. Flemming Møller Mortensen, som jo mener, at de socialdemokratiske borgmestre vil gøre Danmark grimmere med det her forslag, om det er sådan, at det her lovforslag er så slemt, at Socialdemokratiet sammen med den øvrige røde blok vil rulle den her lov tilbage, hvis man om mange år kommer til magten.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-02-10:
Uden at gå ind i en lang diskussion om, hvordan og hvorledes der opkræves afgifter, er der jo det, som man definerer som værende kontanthandler, og det er lige præcis det, som hr. Thomas Jensen gerne vil diskutere, og det kan jeg love hr. Thomas Jensen at vi gør under udvalgsbehandlingen.
Thomas Jensen (S), 2011-02-10:
Så tror jeg desværre ikke, at Venstres ordfører har læst forslaget grundigt nok, for det fremgår jo direkte af bemærkningerne til lovforslaget, at man er gået ind og har brugt den kontante købesum på en slutseddel til at vurdere, hvor meget der skulle betales i tinglysningsafgift, mens der i loven står, at det skal være den nominelle købesum, man anvender.
Man har altså med andre ord brugt den forkerte købesum, og der står også i lovforslaget, at det har medført, at der er nogle, der har betalt for meget i afgift.
Derudover er der fire punkter, hvor der direkte står, at der, før den digitale tinglysning blev indført, ikke var afgifter på de her områder, men at der på grund af den digitale tinglysning er kommet afgifter, og det er så dem, man med det her lovforslag prøver at afskaffe.
Med andre ord: Der er opkrævet nogle afgifter, som der ikke er lovhjemmel til.
Synes Venstres ordfører ikke, at det er meget betænkeligt?
Mads Rørvig (V), 2011-02-10:
Den digitale tinglysning har jo betydet, at der er blevet indført en proces, således at der er opstået nogle uhensigtsmæssigheder med afgiftsopkrævningen.
Det har jo bl.a. betydet, at der er nogle, der er blevet opkrævet en afgift, som ikke skulle opkræves.
Det er jo så det, man retter op på fremadrettet med det her lovforslag, og det håber jeg da også at Socialdemokraterne vil bakke op om.
Thomas Jensen (S), 2011-02-10:
Men er skatteministeren ikke enig med mig i, at der rent faktisk er blevet opkrævet tinglysningsafgifter, uden at der er lovhjemmel herfor?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-02-10:
Nu har jeg sådan set ikke tænkt mig gå ind i en lang diskussion om, hvorvidt der bliver opkrævet afgifter, uden at der er lovhjemmel, for det er jo lige præcis et af de spørgsmål, som hr. Thomas Jensen rejser i bemærkningerne, og det vil jeg selvfølgelig drøfte med udvalget under udvalgsbehandlingen.
Thomas Jensen (S), 2011-02-10:
Jeg skal kvittere for, at der bliver rettet op på de skavanker, der er opstået nu her med tinglysningsafgiftsloven; det synes vi at vi fra Socialdemokraternes side jo også er godt.
Men som jeg også har fremført over for nogle af partiernes ordførere, er der også nogle komplikationer ved det her forslag, når vi ser tilbage i tiden.
Det er jo sådan, at da den digitale tinglysning blev indført i september 2009 – det står der jo direkte i det her lovforslag – begyndte man faktisk at opkræve tinglysningsafgifter på en måde, der ikke var lovhjemmel for.
Vi har tidligere i dag diskuteret det, at man er begyndt at bruge den kontante købesum i stedet for den nominelle købesum, og der er oplistet fire andre områder, hvor der før i tiden, før den digitale tinglysning, ikke var afgifter på tinglysning, men hvor der med indførelsen af den digitale tinglysning lige pludselig er kommet afgifter for de borgere, som skal have tinglyst noget.
Der er mit spørgsmål til skatteministeren: Hvordan kan det her ske?
Hvordan kan det være, at der bliver opkrævet afgifter, der ikke er lovhjemmel for?
Troels Lund Poulsen (V), 2011-02-10:
Tak for bemærkningerne til lovforslaget, som vi førstebehandler, og som jo tager afsæt i at rette op på og gøre en lang række regler mere klare, og det er sådan set meget påkrævet i forhold til den diskussion, der har været.
Der er heller ikke nogen tvivl om, at der har været ting, der kan gøres mere enkle, og som vi nu prøver at gøre mere tydelige.
Det har de fleste ordførere jo også været inde på, og derfor vil jeg ikke gå ind i en lang diskussion om det.
Men jeg vil sige, at der selvfølgelig er blevet rejst nogle spørgsmål her, som jeg glæder mig til også at besvare under udvalgsbehandlingen.
Det her er jo et mere teknisk lovforslag, og derfor håber jeg på en god diskussion.
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-02-10:
Jeg vil gerne udtrykke håb om, at hele forløbet med indførelse af digital tinglysning bliver et lærestykke – et lærestykke, der fortæller os som lovgivere og administratorer, at man ikke skal iværksætte store, nye digitale systemer uden meget grundig forberedelse.
Hele ideen med digital tinglysning er indlysende rigtig.
Der er uden tvivl store praktiske fordele vundet for alle parter, for myndigheder og for kunder, ved at indføre digital tinglysning, men det skal ikke forceres igennem.
Man skal passe på med, at disse store, nye systemer indkøres fornuftigt og ikke forceret.
Jeg kan ikke lade være med at nå til det resultat, at fejlen her var en forceret indkøring og sådan set ikke en forkert idé.
Det har ført til forsinkelser og ærgrelser og tab for nogle.
Det er domstolene jo inde over, så der kommer et efterspil.
Jeg må sige, at det forekommer absolut nødvendigt, og man fatter jo ikke helt, at en sådan adgang til at tilbagebetale for meget betalt afgift ikke eksisterer allerede, men det er så på tide at få det gjort.
De rettelser og tilpasninger til lovgivningen, som her er foreslået, forekommer at være aldeles rimelige, og Det Radikale Venstre kan støtte dem.
Tage Leegaard (KF), 2011-02-10:
Vores skatteordfører, hr. Mike Legarth, kan ikke være til stede i dag.
Jesper Petersen (SF), 2011-02-10:
I SF er vi jo glade for, at der er kommet en digital tinglysning, og at det bliver gjort nemmere at få tinglyst sin ejendom.
Man må sige, at det her er et forslag, der – for at blive inden for boligsproget – skal rette op på en del fejl og mangler, det er en oprydning i nogle af de uhensigtsmæssige ting, der var kommet ind i loven.
Nogle steder er der bl.a. blevet opkrævet en afgift, der egentlig ikke skulle være blevet det, og det støtter vi selvfølgelig at få ændret.
Man må sige, at det rod, der har været med den digitale tinglysning, har været utrolig ærgerligt, utrolig frustrerende og meget dyrt for mange mennesker.
Folk har ventet i meget lange tider på at få deres sager igennem, og siden hen har det krævet stor kamp overhovedet at få ret til at diskutere, om der skulle gives en erstatning.
Derfor synes jeg da også, at det er en smule ærgerligt, at der skal gå halvandet år fra, at loven ikke bare træder i kraft, men også den digitale tinglysning starter i 2009, og til vi får rettelserne her.
Men vi støtter at få dem lavet.
Mange af de konkrete ting er blevet gennemgået, f.eks. at det er helt rimeligt, at der, hvis en ejer klager over den offentlige ejendomsvurdering, inden skødets tinglysning, bliver åbnet mulighed for, at en ny vurdering kan ligge til grund for tinglysningsafgiften, selv om sagsbehandlingen trækker ud.
Der har været eksempler fremme om nogle meget urimelige sager i den sammenhæng, også i dagspressen.
Det er fornuftigt at få det ændret, så det bliver mere tåleligt at have med det her digitale tinglysningssystem at gøre.
Mikkel Dencker (DF), 2011-02-10:
Både hr. Thomas Jensen og jeg selv har jo skrevet under på, at vi vil overholde grundloven.
Det har så også gjort, at vi har læst den, tror jeg, begge to, inden vi skrev under på den.
Jeg kan bekræfte, at det forholder sig sådan, at der ikke må opkræves skatter eller afgifter uden ved lov.
Sådan er det.
Thomas Jensen (S), 2011-02-10:
Det kan vi så tage i den efterfølgende debat.
Der er jo to behandlinger tilbage, og der er også et langt udvalgsarbejde foran os.
Mikkel Dencker (DF), 2011-02-10:
Det er jo desværre sådan, at ikke alt nyt fungerer efter planen til at begynde med, men det kommer det forhåbentlig til.
Så det er ikke den konklusion, som jeg drog, da jeg læste lovforslaget her igennem.
Så der ser vi nok forskelligt på det.
Thomas Jensen (S), 2011-02-10:
Nu var det jo sådan, at dengang skandalen omkring den digitale tinglysning begyndte at rulle, kom der jo sådan forskellige meldinger fra Dansk Folkeparti, og der synes jeg jo selvfølgelig, at man skal lytte til og se på, hvilke konsekvenser sådan en skandale har for borgerne.
Vi ved jo, at der er mange borgere, som simpelt hen har tabt mange, mange penge på den digitale tinglysningsskandale, og det bliver så afgjort senere.
Nu er det jo muligt at anlægge sag, og der er fri proces til det, og der får vi det så afgjort ved retten.
Men nu har vi nogle helt konkrete sager, der vil opstå som følge af – som det også er kommet frem her – at man har opkrævet afgifter, uden der er lovhjemmel.
Så vil jeg bare høre, om Dansk Folkepartis ordfører ikke synes, at det er meget, meget beklageligt, at der simpelt hen er blevet opkrævet skat, uden der er lovhjemmel til det, og om Dansk Folkepartis ordfører ikke mener, at de borgere, som har fået opkrævet sådan en afgift, skal have deres penge tilbage.