Marion Pedersen (V), 2007-10-12:
Først tak til ministeren for et godt samarbejde i det nordiske arbejde og for en god og klar redegørelse.
Det er dejligt at få lejlighed til her at sætte fokus på det nordiske samarbejde, 2 uger før vi skal til Nordisk Råds 59. session i Oslo.
Denne session vil blive præget af det kursskifte, som sessionen i København i 2006 markerede.
Her koncentrerede diskussionerne sig for alvor om Norden som vinderregion i globaliseringen.
Efterfølgende har samarbejdsministrene så arbejdet med konkrete ideer, der skal bringe Norden i front, som vi også kan læse af ministerens redegørelse.
På den kommende session ser vi frem til, at der præsenteres en række konkrete initiativer, og det er klart, at virkeliggørelsen af disse initiativer kræver et tæt samspil mellem ministerrådene og Nordisk Råd både nationalt og inden for det nordiske samarbejde.
Her glæder vi os ligesom ministeren over, at samarbejdet på dansk side fungerer fortræffeligt både i forhold til samarbejdsministeren og statsministeren.
Begge ministres store engagement har da også gjort, at vi fra dansk side har haft så stor indflydelse på udformningen af den nordiske dagsorden.
Det tætte og direkte samarbejde ved jeg at de andre nordiske landes parlamentarikere misunder os. Redegørelsen i år er forkortet, som vi ønskede det, men den er alligevel på 27 sider.
Det betyder, at ikke alt i det nordiske samarbejde er med i redegørelsen, og også at jeg ikke har tid nok til at kommentere det hele, men jeg kan jo så håbe, at de andre ordførere har trukket nogle andre punkter frem, end jeg har.
Hvis vi starter med globaliseringen, så er dette et begreb, som har fundet vej til vores ordforråd for længe siden.
Den egentlige globalisering startede vel helt tilbage, da vikingerne drog ud, så nyt er det ikke.
Men det er nyt, at der i den grad fokuseres på det, og vi har erkendt i Norden, at skal vi blive ved med at være længst fremme, må Norden stå sammen.
Vi ved alle, at vi lever i en globaliseret verden, og vi nyder alle godt af de muligheder, det giver os.
Dog medfører globaliseringen også visse udfordringer, som vi i Danmark søger at imødegå, så vi kan klare os tørskoet gennem konkurrencen.
I den forbindelse er det glædeligt, at de nordiske lande via Nordisk Råd og Nordisk Ministerråd arbejder sammen og finder fælles løsninger, så Norden som region fortsat kan være førende.
De selvstyrende områders stærke stilling i det nordiske samarbejde er også en klar fordel.
Færøerne har især ønsket en stærkere stilling, og efter mødet på Åland i september blev der som bekendt opnået enighed om, at de selvstyrende områder skulle have mulighed for fuldt medlemskab af alle organer, styrelser og institutioner inden for Nordisk Ministerråds regi på lige vilkår med landene.
Det er således op til de selvstyrende områder selv at afgøre deres deltagelse i det nordiske samarbejde.
Det har taget tid, og det er ikke hundrede procent, som vi kunne ønske os fra dansk, grønlandsk og færøsk side, men vi må nok erkende, at vi er kommet så langt, som det politisk har kunnet lade sig gøre på nuværende tidspunkt.
Globaliseringen har også sat sit præg på det finske formandskabs program for 2007 »Mulighedernes Norden nær dig«.
Det koncentrerer sig om at styrke Nordens evne til at møde globaliseringens udfordringer.
I programmet understreges, ikke overraskende, centrale velfærdsfaktorer såsom uddannelse, kultur, arbejdsmarked, arbejdsmiljø, økonomi, ligestilling og social- og sundhedssektoren, alt sammen tiltag, som via programmet vil støtte bestræbelserne på at synliggøre Norden verden over.
Finland har lagt vægt på disse punkter, netop fordi de er rimelig ens i Norden.
Det er en del af den styrke, som gør, at alle de nordiske lande ligger forrest i alle målinger på verdensplan, og de er alle nøgler til Nordens fortsatte succes.
Derfor er vi også glade for, at Ministerrådet for Uddannelse og Forskning har diskuteret udformningen af en ny strategi for 2008-2010, som vil fokusere på Norden som foregangsregion for uddannelse og forskning, og vi ser frem til at se alle de konkrete initiativer.
Det er også helt centralt, at de nordiske lande i de kommende år arbejder for at øge befolkningernes beskæftigelsesfrekvens og omstillingsevne for at imødegå konsekvenserne af den demografiske udvikling.
Det er uomgængeligt, at samtlige nordiske lande har samme udfordring med lavere ungdomsårgange og en større ældrebefolkning.
Det er også væsentligt at videreudvikle det nordiske image som en region, der producerer kvalitetsvarer og fastholder et højt sikkerhedsniveau for fødevarerne.
Sidstnævnte spiller bl.a. en afgørende rolle for eksporten af nordiske fødevarer, og når visionen er, at Norden fastholdes og videreudvikles som en førende region i verden, hvad angår konkurrencekraft og økonomisk vækst, så er det helt centralt, at det nordiske næringspolitiske samarbejde skaber en åben region med internationale, attraktive rammevilkår.
Når vi nu er ved erhverv og udviklingen af de nordiske erhverv som en nøgle til at klare sig i globaliseringen, så vil jeg også pointere, at det er målet at styrke innovationsmiljøet i Norden.
Innovation er det, som bringer os to skridt frem foran de andre, og det bringer klare fordele med sig at være flere hoveder til at tænke end et, hvilket endnu en gang understreger vigtigheden af det nordiske samarbejde.
Det er vi helt enige i.
Det skal være let at udveksle ideer og bevæge sig mellem forskningsmiljøer i Norden med det formål at styrke den nordiske dimension i europæisk og andet internationalt forskningssamarbejde.
Der skal således indgås et tværministerielt samarbejde omkring udviklingen af læringsprocesser, der fremmer en bedre innovationspolitik i de nordiske lande.
Det grænseoverskridende samarbejde mellem de nationale innovationssystemer skal udbygges, og dannelsen af virksomhedsnetværk skal styrkes for at tydeliggøre synergieffekten ved et stærkt nordisk samarbejde.
Ved at samarbejde om innovation styrker vi ikke alene Danmarks muligheder i globaliseringen, men hele Nordens, hvilket for alvor kan betyde, at Norden kan sætte sit præg internationalt.
Men Nordisk Råd arbejder som bekendt ikke kun for at klare sig gennem globaliseringen set med erhvervsmæssige briller på.
Også inden for energi- og miljøområdet er samarbejdet tæt, og det finske formandskab ønsker at engagere sig i den internationale klimadebat og udvikle den nordiske energipolitik under hensyn til dette.
I den forbindelse er det hensigten, at der skal ligge konkrete forslag til udmøntning klar i forbindelse med Nordisk Råds session i Oslo, og det ser vi også frem til.
Globaliseringen spiller altså en afgørende hovedrolle i arbejdet i Nordisk Råd.
Og vi har taget de fælles arbejdshandsker på, så vi møder udfordringerne i samlet flok.
Gennem det sidste par år har det nordiske samarbejde gennemgået en omfattende moderniseringsproces.
Jeg vil vove den påstand, at samarbejdet i dag er stærkere, end det nogen sinde før har været.
Dermed har Danmark via samarbejdet gennem Nordisk Råd et godt grundlag for fremtiden, som sikrer, at Danmark aldrig står alene i globaliseringen.
Og det er en fordel, for det kan være svært at råbe verden op, når man er en lille nation, men med hele Norden i ryggen er jeg sikker på, at vores stemme bliver hørt.
Afslutningsvis vil jeg sige, at jeg håber, at alle vil være med til fortsat at prioritere benhårdt.
Kun hvis vi kan fremvise synlige resultater, altså resultater, som har nytteværdi for den enkelte borger i Norden, kan vi forvente, at de fortsat synes, vi skal bruge tid og penge på det nordiske samarbejde.