Nikolaj Villumsen (EL), 2013-10-10:
Tak for det.
Da vores ordfører på området, fru Johanne Schmidt-Nielsen, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes og Enhedslistens vegne sige følgende: Et rødbedefarvet dansk pas er et af de pas, der giver mulighed for at rejse visumfrit til flest lande i hele verden.
Med 172 lande, som danske statsborgere kan besøge uden visum, ligger Danmark i den absolutte top på den seneste opgørelse, det såkaldte Visa Restriction Index fra firmaet Henley & Partners.
Men når danskerne rejser visumfrit ud og bliver gæstfrit modtaget, skal de passe på med at invitere på genvisit.
Der er nemlig stor risiko for, at deres værter i udlandet ikke får samme mulighed for at blive modtaget som gæster i Danmark – i hvert fald ikke, hvis de kommer fra et af de lande, hvorfra der kommer mange asylansøgere og indvandrere.
I mange tilfælde vil de få afslag på visum til Danmark.
Danmark har en meget stram visumpraksis, også når man sammenligner med de andre nordeuropæiske lande, der ligesom Danmark ligger højest på det omtalte indeks.
Derfor er det i princippet glædeligt, når regeringen taler om at rulle den røde løber ud og gøre det lettere at få visum til Danmark.
Dér, hvor det kan gavne dansk erhvervsliv, lemper man på visumpraksis.
Men hundredtusindvis af herboende borgere med udenlandsk baggrund, heraf mange med dansk statsborgerskab, får fortsat ikke mulighed for at få det længe ønskede besøg af familiemedlemmer fra deres gamle lande, og det synes vi er trist.
Regeringen har ikke lagt skjul på, at det forholder sig sådan.
Da Enhedslisten i marts 2012 spurgte justitsministeren, om ikke Dansk Flygtningehjælp og forskellige indvandrerorganisationer ville blive indbudt til forberedelserne af det lovforslag, sådan at flygtninges og indvandreres interesse i familiebesøg kunne tilgodeses, var svaret, at man kun ville indbyde erhvervslivet, eftersom regeringen ikke havde planer om at revidere reglerne om visum med henblik på familie- og privatbesøg, lød det.
Egentlig er det en helt overflødig regel.
Også før visumkarens blev indført i 2004, havde de danske myndigheder naturligvis mulighed for ud fra en konkret vurdering at give afslag til en visumansøger, hvis de ikke mente, at han eller hun ville overholde reglerne og forlade landet i tide.
Lovforslaget lægger op til, at myndighederne skal være lidt mere tilbageholdende med at pålægge visumkarens.
Det er naturligvis et fremskridt, selv om det havde været enklest at afskaffe den helt overflødige regel.
Lovforslaget rummer altså nogle skridt, som gør det lettere at få visum – mest for velhavende forretningsfolk og turister, naturligvis, men alligevel.
Ud fra princippet om, at vi stemmer for den mindste forbedring og siger nej til den mindste forringelse, burde Enhedslisten altså kunne støtte lovforslaget, selv om det er et slag i ansigtet på de mennesker, hvis ønske om et familiebesøg man nægter at tage hensyn til.
Når Enhedslisten alligevel tøver med at give sin fulde opbakning til lovforslaget, skyldes det ændringen af reglerne om de danske repræsentationers kompetence til at give afslag på visum.
Ændringen betyder, at ansøgeren får en mindre udførlig begrundelse for et afslag.
Først når klageinstansen, Udlændingestyrelsen, har stadfæstet afslaget, kommer der en egentlig begrundelse, men på det tidspunkt har visumansøgeren udtømt sine klagemuligheder.
Der skal nemlig ifølge lovforslaget ikke være mulighed for at klage til justitsministeren over Udlændingestyrelsens afslag på visum.
Der ligger et retssikkerhedsmæssigt problem.
På den baggrund vil Enhedslisten under udvalgsarbejdet stille en række spørgsmål til lovforslaget og vil, når vi har læst svarene, nøje overveje vores stillingtagen.
Men i øjeblikket hælder vi til ikke at støtte lovforslaget.