Bente Dahl (RV), 2008-02-28:
Tak for alle de mange bemærkninger.
Jeg skal kommentere dem lidt hen ad vejen.
Jeg skal starte med at sige, at ordføreren på forslaget her jo faktisk er fru Lone Dybkjær.
Hun er syg i dag, og derfor er det altså mig, der står her som ordfører.
Men vi har nu arbejdet tæt sammen om forslaget, så jeg er fuldstændig bekendt med både tilblivelsen og forløbet, der har ført til, at det bliver behandlet i dag.
I Danmark er det forbudt at diskriminere, og derfor er det uacceptabelt, at vi har en undtagelsesparagraf i ligestillingsloven fra 1978, der lyder: »Præstestillinger i folkekirken og dertil svarende stillinger inden for trossamfund undtages fra lovens område.«
Vi vil kort og godt have fjernet ordet folkekirken; så enkelt er det.
Det er ved at fjerne netop ordet folkekirken fra undtagelsesparagraffen, og det er baggrunden for, at vi har fremsat dette forslag til folketingsbeslutning.
Lovbekendtgørelsen fra 1978 er ganske vist blevet ændret for nylig, men paragraffen står stadig som en undtagelsesparagraf, og det er aldeles uacceptabelt.
Folkekirkens legitimitet her i samfundet er afhængig af, at det er en folkekirke.
Vi kalder den folkekirken, det er folkets kirke, og dens legitimitet er, at den er en del af det samfund, den er kirke i.
Ude i samfundet er der ligestilling mellem kvinder og mænd, og derfor ville det være helt naturligt, at der også var ligestilling i henhold til ligestillingsloven i folkekirken.
Det afgørende udgangspunkt burde være lige muligheder for mænd og kvinder, når de søger stillinger som præster i den danske folkekirke, og et afslag på ansættelse bør ikke kunne begrundes i ansøgerens køn, sådan som det er muligt i dag.
Men kvinder må ikke kunne sorteres fra på grund af deres køn.
Det vil selvfølgelig være sådan i praksis, at menighedsrådene rundtomkring vælger det menneske, de finder er teologisk bedst egnet, og det vil jeg ikke anfægte.
Jeg vil kun anfægte det synspunkt, at man kan frasortere en kvinde på grund af kønnet.
Vi ser sådan på det, at som det er nu, kan man sætte spørgsmålstegn ved en generel dispensation fra ligebehandlingsloven, når det gælder præstestillinger i folkekirken.
Vi forslagsstillere håber derfor, at der med forslaget som baggrund kan åbnes op for en undersøgelse af rækkevidden og det rimelige i dispensationen fra ligebehandlingsloven når det drejer sig om præstestillinger i folkekirken.
Jeg noterede mig et meget interessant indlæg fra Socialdemokraterne, som gik på, at man faktisk rent administrativt kan fjerne ordet folkekirke fra den pågældende paragraf.
Det synes jeg vi skal se nærmere på, for det synes jeg er meget relevant og interessant.
Så fik jeg et svar fra fru Birthe Rønn Hornbech ...
Undskyld, kirkeministeren.
Kirkeministeren mente, at vi anfægter grundloven, men det gør vi ikke med forslaget her.
Vi anfægter heller ikke åndsfriheden, den fremmer vi meget gerne, og den vil vi til enhver tid styrke i Det Radikale Venstre.
Vi mener ikke, at forslaget her er et angreb på åndsfriheden, trosfriheden eller grundloven.
Venstres ordfører kunne ikke støtte vores forslag, fordi ordføreren ikke mente, at der foregår diskrimination.
Det kan vi være uenige om, og som det fremgår, mener jeg, at der foregår diskrimination med loven i hånd.
Ligebehandlingsloven har en undtagelsesbestemmelse, der giver mulighed for diskrimination.
Dansk Folkepartis ordfører nævnte, at det, at 47 pct. af præsterne i den danske folkekirke er kvinder, er et tegn på ligestilling.
Ja,det er et tegn på ligestilling isamfundet, men det er ikke et tegn på ligestilling ifolkekirken.
Det er et tegn på, at vi har en vis grad af ligestilling i samfundet, men for mig at se er det ikke et tegn på ligestilling i selve folkekirken, i og med at man stadig væk med loven i hånd kan afvise kvinder på grund af deres køn.
Jeg takker for SF's indlæg.
Jeg synes også, det ville være klædeligt, hvis kirken selv tog affære på området.
Endelig takker jeg også for de øvrige indlæg; jeg behøver ikke komme med en masse kommentarer til dem.
Vi mener, tiden er inde til, at vi får fuld ligestilling i alle offentlige institutioner, også i folkekirken.
I vores moderne samfund kan vi ikke være bekendt at opretholde en offentlig institution som folkekirken med en gammel undtagelsesparagraf i en lovbekendtgørelse fra 1978, der gør, at man med loven i hånd kan diskriminere kvinder.
Det er fuldstændig utidssvarende, og hvis vi ikke får fuld opbakning denne gang, arbejder tiden for os.
Det er jeg ganske overbevist om.
Hvis jeg nu forstod fru Karen Klint rigtigt, efterlyser fru Karen Klint en generel debat om trossamfund som sådan her i samfundet.
Det synes jeg ville være en god idé.
Jeg synes, det vil være rigtig befriende at få en debat om rammerne for den trosfrihed, som vi har i det her samfund.
Enhver frihed er omgivet af rammer, ellers er det ikke en frihed.
Hvis der ikke er rammer, bliver det lige gyldigt.
Hvis der var mere i spørgsmålet, må jeg have det en gang til, for jeg fik vist ikke det hele med.