runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tina Petersen (DF), 2010-05-20:
Jeg skal på vegne af hr. René Christensen læse hans ordførertale op.
Det uvisse om, at der bliver foretaget et dyrevelfærdskontrolbesøg af en uvildig instans, vil få flere besætningsansvarlige til at overholde reglerne.
Dette er en del af bemærkningerne i forslaget, og her vil Dansk Folkeparti nok sige, at forslagsstillerne kommer med noget af en forenkling af problemstillingen.
Der står jo her, at de dyrlæger, der kommer i besætningen, ikke formår at udføre deres job og dermed begår en ulovlig handling og derfor selvfølgelig bør straffes.
Der er i løbet af de seneste år iværksat en række nye initiativer for at løfte dyrevelfærden, ligesom der er gennemført et grundigt servicetjek på veterinærkontrolområdet med det formål at forbedre og effektivisere kontrolindsatsen.
På baggrund af denne gennemførte kontrol og analyse indgik Dansk Folkeparti i august 2008 veterinærforliget med regeringen og Det Radikale Venstre.
Formålet med forliget, der indeholder 18 tiltag, var en markant forbedring af dyrevelfærden gennem bl.a. en bedre og mere effektiv kontrolindsats – noget, vi tidligere har debatteret med forslagsstillerne her i salen.
Som en konsekvens af veterinærforliget vil der netop nu komme en del forbedringer og en styrkelse af velfærdskontrollen.
Der vil ligeledes blive indført krav om obligatorisk sundhedsrådgivningsaftaler i større svine- og kvægbesætninger, og her har vi faktisk tiltro til landmanden og dyrlægen.
Derudover vil der blive indført et nyt risiko- og behovsorienteret kontrolkoncept for velfærdskontrollen.
Det betyder, at besætninger, hvor der er den mindste mistanke om en øget risiko for velfærdsproblemer, fremover vil blive besøgt oftere – det vil sige, at besætningerne vil blive kontrolleret oftere, hvis der forventes problemer.
Vi vil selvfølgelig i Dansk Folkeparti følge udviklingen tæt, men vi mener, at veterinærforliget lige skal vise, at det kommer til at virke, og hvilke resultater vi kan forvente af det.
Dansk Folkeparti kan ikke tilslutte sig det fremsatte forslag.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-05-20:
Da den konservative ordfører, hr. Tage Leegaard, ikke kunne være til stede, har jeg på hans vegne lovet at meddele følgende: Som det er anført ved flere lejligheder, er Det Konservative Folkeparti optaget af dyrenes ve og vel, og derfor kan man også kun have sympati for forslagsstillernes tanker om at kigge landbruget lidt mere efter i sømmene, hvad angår dyrenes trivsel på svine- og kvægbedrifter.
Det kan på ingen måde forsvares, hvis dyrene lider overlast.
Forslaget lægger således op til, at der skal gennemføres velfærdsbesøg mindst hvert tredje år på samtlige bedrifter med hold af kvæg og svin.
Denne lov står foran sin gennemførelse, og derfor er det jo selvsagt umuligt at måle effekterne af den lov.
Ydermere er det et udgiftskrævende forslag, som der her er fremsat, og det er i disse tider ikke flere udgifter, der er behov for.
Endelig er der lige nu ved at blive indført et krav om egenkontrol, så besætningsejerne får sat fokus på, om dyrevelfærden er i orden på deres egen ejendom.
Lykke Friis (V), 2010-05-20:
Jeg kan bekræfte, at der er betydelige mængder olie i den danske undergrund, men det er selvfølgelig også sådan, at vi ved, at det bliver vanskeligere og vanskeligere at få den op.
Men det ændrer altså ikke ved, at vi selvfølgelig skal gøre en indsats for at få den op, og derfor nævner jeg også her muligheden for og tilbuddet om, at vi diskuterer igennem, hvordan vi sikrer, at de rammer, vi har fået lagt, kan blive endnu bedre.
Her tænker jeg især på forskningen, og jeg tænker især også på uddannelsesområdet, hvor jeg meget gerne vil diskutere, hvordan vi får flere kandidater til at søge ind på de her uddannelser.
Det er jo sådan set en del af de meget, meget centrale rammevilkår for vores industri.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-05-20:
Det bliver et skud fra hoften, for jeg er ikke velfærdsordfører eller svineordfører eller kvægordfører, men vi er nok ovre i retning af noget veterinært, sådan at jeg i hvert fald ikke kan udelukke dyrlæger – det kan være andre, det skal jeg ikke kunne sige.
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-20:
Jamen jeg synes, at set ud fra, at det var et skud fra hoften, var det faktisk ikke så ringe endda.
Det er også derfor, jeg kan have svært ved at forstå, at Det Konservative Folkeparti har valgt at sige, at det ikke skal være dyrlæger, der skal gennemføre den kontrol.
Så kan jeg stille det næste spørgsmål.
Hvem tror hr. Jakob Axel Nielsen så, det rent faktisk skal være?
Det er lidt unfair, men jeg kan hjælpe lidt på vej ved at sige, at man har besluttet, at det skal være teknikere fra Plantedirektoratet.
Hvilken forstand de så har på at kigge på skuldersår og navlebrok og på en lang række andre forskellige ting, må tiden så vise, men for mig at se falder det faglige niveau.
Det synes jeg.
Det er derfor, vi siger, at vi vil kigge regeringen i kortene.
Hvis ikke de ved, hvad det er, de skal se efter, når ens bil er kørt til syn, kan der komme noget forfærdeligt noget ud af det.
Derfor er det en sænkning af det faglige niveau, når man sender folk ud at kigge på noget, som de ikke er uddannet til at kigge på.
Det håber jeg at ordføreren er enig med mig i.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-05-20:
Som jeg nævnte før, har jeg ikke den store forstand på veterinærkontrol af dyr, men jeg har en vis indsigt i de lægefaglige områder vedrørende mennesker.
Og der må jeg sige, at man meget fint kan lade en læge delegere opgaver til eksempelvis en sygeplejerske, sådan at en lægeopgave rent faktisk udføres af en sygeplejerske.
Og jeg har fuld tiltro til, at vores meget dygtige justitsminister selvfølgelig sørger for, at hvis den kontrol, der skal foregå veterinært korrekt, sker på delegation til en anden faggruppe end dyrlæger, er det fuldt ud forsvarligt med den delegering.
Kristen Touborg (SF), 2010-05-20:
Nu havde jeg faktisk glædet mig til at spørge den konservative ordfører om nogle landbrugsfaglige ting.
Nu da jeg kunne høre, at Venstre ikke rigtig vidste noget om det landbrugsfaglige, havde jeg håbet, at der var et andet regeringsparti, der kunne besvare det.
Det skal jeg lade være med, for ordføreren er der som suppleant, og det vil ikke være en rimelig måde at gøre det på.
Men der var en bemærkning, som ordføreren kom med, om, at det her forslag ville være udgiftskrævende.
Det er rigtigt, at det ville det.
Men er det fuldstændig ligegyldigt for De Konservative, hvordan det står til med dyrevelfærden?
Er det virkelig sådan, at De Konservative synes, at det er nok, at det er tilstrækkeligt, at der kommer et velfærdsbesøg f.eks. hvert 40. år, altså måske kun én gang i en husdyrbrugsgeneration?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2010-05-20:
Nu startede jeg rent faktisk med at læse op, hvad ordføreren har skrevet til mig, nemlig at dyrenes ve og vel er essentiel for Det Konservative Folkeparti.
Men det er også sådan, at udgifter altid er noget, der skal vurderes op mod de mål, man forfølger.
Og der må vores ordfører altså have vurderet, at det er uproportionalt at indføre yderligere tiltag, når man netop nu er ved at gennemføre en ny veterinærlovgivning, hvor man øger frekvensen de steder, hvor der er problemer.
Kristen Touborg (SF), 2010-05-20:
Nu er det jo en ordførersuppleant, og derfor skal jeg også nok lade være med sådan at gå voldsomt ned i detaljen, men jeg er nødt til at rette ordføreren og sige, at man altså ikke øger frekvensen.
Man målretter besøgene til nogle, som sandsynligvis har større problemer, til gengæld bliver der endnu længere imellem, at folk i øvrigt får velfærdsbesøg.
Derfor kan det godt undre mig, at De Konservative alligevel synes, at det ikke gør noget, at der slet ikke kommer nogen på kontrolbesøg andet end sådan en gang hvert 40. år.
Er ordføreren ikke enig i, at det ikke er så meget værd kun at have så få kontrolbesøg?
Bjarne Laustsen (S), 2010-05-20:
Jeg vil godt spørge hr. Jakob Axel Nielsen om det der med fagligheden.
For der er jo masser af ting, som advokater kan gøre, og som maskinarbejdere kan gøre – skomager, bliv ved din læst.
Men ud fra sådan en ganske almindelig sund og logisk betragtning hvem vil ordføreren så synes er bedst at sende ud for at lave velfærdsbesøg i kvæg- og svinebesætninger?
Per Clausen (EL), 2010-05-20:
Jeg skal bare være helt sikker på, at det, hr. Erling Bonnesen i grunden mener, er, at antallet af kontroller er ligegyldigt, bare de målrettes.
For det giver uanede muligheder inden for andre brancher, hvor man kan bruge det samme argument: Antallet af kontroller er ligegyldigt, bare de målrettes.
Hvordan tror hr. Erling Bonnesen at vi kan være sikre på, at vi også får fat i de problemer, som man ikke kan forudse ud fra forskellige statistikker?
Når det drejer sig om udviklingen i landbruget, er der jo noget, der tyder på, at der indimellem opstår problemer, også steder, hvor statistikken ser pæn ud.
Lykke Friis (V), 2010-05-20:
Tak for forslaget fra SF, S, De Radikale og Enhedslisten.
I sidste uge drøftede vi forslaget om sammenhængende varmeplaner – det var B 228 – og ved den lejlighed redegjorde jeg for regeringens initiativer i forbindelse med energiplanlægning.
Regeringen offentliggjorde sammen med KL den 7. maj en rapport om bl.a. den kommunale energiplanlægning.
Der er også behov for at se på forslag til forbedring af kommunernes adgang til data, de overordnede retningslinjer for den kommunale energiplanlægning og en mere praktisk vejledning for kommunerne.
Regeringen er positiv over for disse anbefalinger fra arbejdsgruppen.
Arbejdet bør desuden tage udgangspunkt i den rapport fra Klimakommissionen, der kommer til efteråret, og i regeringens udspil til, hvordan vi bedst muligt omstiller energisystemerne til at blive uafhængige af fossile brændsler.
Hvorfor er det nu nødvendigt at vente på Klimakommissionen?
Det er det naturligvis, fordi der her er tale om et emne, der skal analyseres grundigt igennem, for at vi kan få et ordentligt grundlag for den store omstilling til det fossiluafhængige samfund, da der jo her er tale om en omstilling, der aldrig er prøvet før.
Det er jo derfor, at Klimakommissionen er nedsat og skal komme med et bud på, hvordan denne omstilling kan foregå.
Regeringen vil så på baggrund af kommissionens rapport komme med et konkret oplæg til, hvordan og hvornår det kan ske.
Regeringen er jo så allerede klar her sidst på året til at sætte kursen mod det fossiluafhængige samfund.
Regeringen kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-05-20:
Nu kommer det ikke helt bag på mig, at ministeren siger, at regeringen ikke kan støtte det, og at man venter på Klimakommissionen.
Men jeg vil gerne spørge: Kan ministeren støtte princippet om, at der bliver udarbejdet en varmestrategi?
Lykke Friis (V), 2010-05-20:
Det synes jeg er et rigtig godt udgangspunkt for den debat, så vi får nogle indspil til det netop også som del af en energiaftale.
Det vil jeg meget gerne se på.
Vi er så godt nok ikke færdige med det nu, men vi diskuterer så yderligere igennem med kommunerne, hvordan det kan foregå i praksis.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-05-20:
Jeg har forstået det arbejde, der foregår mellem regeringen og kommunerne på det her område, som et spørgsmål om, at kommunerne ligesom skal lave energiplanlægning over et antal år, f.eks. 4-års-perioder.
Men det, jeg spørger om, er sådan set noget andet.
Det er, om ministeren kan støtte princippet om, at man fra statsligt hold, altså fra Folketingets side, laver en overordnet varmestrategi, sådan at kommunerne har en ramme, inden for hvilken de kan lave den konkrete varmeplanlægning.
Lykke Friis (V), 2010-05-20:
Jamen det indgår jo sådan set på mange måder i det arbejde, vi allerede har indledt med kommunerne, for det, som kommunerne jo præcis har efterspurgt i den her gruppe, er nogle nationale målsætninger, bl.a. mål inden for afvikling af naturgas, affaldsforbrændingskapacitet og biogas.
Så det kigger vi jo præcis på i den gruppe, og så må vi selvfølgelig se, hvad det arbejde fører til, og det kan så blive til et indspil i forbindelse med energidiskussionerne.
Erling Bonnesen (V), 2010-05-20:
Tak for det.
Da Venstres sædvanlige ordfører på sagen, hr. Jens Kirk, ikke har mulighed for at være til stede, har jeg lovet at læse hans tale op
: Jeg skal fatte mig i korthed med hensyn til dette beslutningsforslag fra SF, S, De Radikale og Enhedslisten.
I Venstre er vi som udgangspunkt positivt indstillet over for en overordnet strategi for omstilling af varmeforsyningen til mere vedvarende energi samt en reduktion af energibehovet til opvarmning.
Det er en stor opgave, vi står over for i de kommende år, og det vil i den forbindelse være hensigtsmæssigt med en langsigtet strategi.
Vi er imidlertid ikke enige om timingen med hensyn til dette beslutningsforslag.
Det sker på baggrund af, at vi i Venstre ønsker en sammenhængende plan for, hvordan vi bedst muligt gør det danske samfund uafhængige af fossile brændsler.
Det er som sagt en stor, krævende opgave, og derfor kræver det også, at vi træffer afgørelsen på den bedst mulige baggrund, dvs. grundige analyser, der sikrer, at en langsigtet strategi ikke bygger på hovsaløsninger.
Det er klart, at varmeforsyningen spiller en vigtig rolle på energiområdet, og det er dermed også afgørende at få varmeforsyningen tænkt ind i helheden.
Derfor ønsker vi i Venstre ikke på nuværende tidspunkt at lægge os fast på en strategi.
Vi vil i stedet afvente, hvad Klimakommissionen har at sige, for hvis vi ikke gør det, risikerer vi at låse os fast på en strategi, der kan vise sig uhensigtsmæssig, når vi ser på den overordnede plan.
På den baggrund kan Venstre ikke støtte forslaget.
Så skal jeg på vegne af Det Konservative Folkeparti meddele, at de heller ikke kan støtte forslaget.
Kim Mortensen (S), 2010-05-20:
Vi har under den foregående debat og tidligere under flere andre debatter her i Folketingssalen konstateret, at vi skal slippe af med de fossile brændsler – kul, olie og gas – og erstatte dem med vedvarende energi.
Det er der mange gode grunde til at gøre.
Vi har været inde på hensynet til klimaet, hensynet til kommende generationer, og vi har også her i et par omgange været inde på, at ressourcerne i Nordsøen ikke varer evigt.
Og i parentes bemærket
skal jeg så til den radikale ordfører sige, at selv om vi ved behandlingen af et tidligere forslag har været inde på det begavede i at bruge og hente de ressourcer op, vi har i Nordsøen, behøver man jo nødvendigvis ikke at brænde dem af i opvarmningen.
Men man kan sige, at der jo også ligger store erhvervsmuligheder for Danmark i at omstille vores energiforsyning til en grøn udvikling, og oppositionen har fremlagt en samlet plan, hvori der er nogle klare mål, herunder at el- og varmeforsyningen skal være fri af fossile brændsler i 2035.
Det forslag, vi står med her, går ud på, at der udarbejdes en samlet varmestrategi, sådan at vi omstiller til vedvarende energi inden 2035.
En samlet strategi vil betyde, at der kommer klare sigtelinjer for kommuner og erhvervsliv for, hvor vi skal hen, og det vil angive retningen for en række andre spørgsmål i energipolitikken: Hvordan bruger vi vind til varmeforsyningen?
Hvad skal der ske med naturgassen?
Hvordan med biogas, geotermi, sol osv.?
Dette beslutningsforslag går altså alene ud på, at der udarbejdes en samlet strategi.
Vi har ofte hørt regeringen sige, at regeringens mål også er at komme ud af brugen af fossile brændsler, men det når Danmark ikke uden en samlet plan for at gøre varmeforsyningen grøn.
Regeringen foretrækker at vente, har vi hørt både i dag og tidligere, til efter Klimakommissionen har afsluttet deres arbejde.
Men hvis Folketinget vedtager det her beslutningsforslag, altså at gå i gang med at udarbejde en strategi, så vil strategien jo alligevel først kunne afsluttes, efter Klimakommissionen er færdig.
Der er derfor ikke nogen grund til at vente, når klimaproblemerne vokser og vi samtidig nærmer os tidspunktet for at importere energi, så vi kan ikke se, der er noget valg.
Tina Petersen (DF), 2010-05-20:
Men der er jo nok en årsag til, at man afventer, vil jeg sige, en Klimakommission – det er så lidt min egen tale – og nok ikke skal forhaste sig for meget på området.
Nu har jeg jo været ordfører på området for længe siden, så... Nå.
Med dette beslutningsforslag mener vi, at man er en postgang for tidligt på den.
Alle de strategier, som omtales her, er en del af indholdet i de forhandlinger, som påbegyndes sidst på året, om et nyt energiforlig, bl.a. på basis af den rapport, som man afventer fra Klimakommissionen, og som er ved at blive udarbejdet.
Dansk Folkeparti er helt enig i udsagnet om, at der skal udarbejdes nogle nationale ambitioner, at der skal tænkes i helheder, og at der ikke mindst også skal være en høj effektivitet samt en god samfundsøkonomi i alle de her tiltag på energiområdet.
Det lyder yderst fornuftigt, og det falder i god tråd med Dansk Folkepartis politik.
Forslagsstillerne fastslår, at det er kommunerne, der har ansvaret for den lokale varmeplanlægning.
Det er ganske rigtigt.
Men alligevel har forslagsstillerne en vis mistanke om, at kommunerne ikke helt kan klare opgaven.
De skriver, at en ting er, at den kan se pæn ud, men at noget andet er, at den nemt kan blive ineffektiv og indeholde dårlige løsninger, set i det nationale perspektiv.
Derfor er Dansk Folkeparti enig i, at der skal en nationalplan til, og den kan vi passende udarbejde, når Klimakommissionens forslag ligger på bordet, forslag, som vi alle håber giver nogle modeller til en god energipolitik.
Det kan Dansk Folkeparti selvfølgelig ikke acceptere sker for nuværende.
Forslaget som fremsat vil medføre endnu større udgifter for den almindelige forbruger.
VE-energi er en dyr og fluktuerende, altså, ustabil energikilde, der ikke kan stå alene.
DF kan ikke støtte forslaget, men vil arbejde positivt på at få en række af de nævnte elementer indført, når vi har set Kommissionens rapport til september.
Johs. Poulsen (RV), 2010-05-20:
Af hensyn til det – kan man godt sige – temmelig fremskredne tidspunkt og muligheden for, at i hvert fald de af mændene, der trænger til en skønhedssøvn, kan få den, skal jeg nøjes med at sige, at vi her fra oppositionens side jo har lagt vores bud frem på, hvordan man kan igangsætte en proces, en vigtig proces, for at lave en strategi for en grøn varmeforsyning, en strategi, som jeg hører at man egentlig også i regeringspartierne og måske endda også en lillebitte smule i Dansk Folkeparti godt er klar over skal laves og også godt er klar over er meget vigtig og nødvendig, men som man alligevel ikke sådan grundlæggende vil tage fat på endnu, fordi man vil afvente Klimakommissionen.
Så derfor er det jo selvfølgelig også et spørgsmål om en politisk tilkendegivelse eller politisk vilje til at sige, at det her er nødvendige tiltag og nødvendige målsætninger, som vi skal have stillet op.
Det mener vi fra radikal side at det er.
Det baserer sig jo på to hovedindgangsvinkler, som begge er meget, meget vigtige.
Den ene er om besparelser, besparelser, som vi så ofte har diskuteret, når vi har haft energipolitiske diskussioner, og de er i virkeligheden noget af det allerallervigtigste, for den energi, man ikke bruger, er nu engang den allerbedste måde at føre energipolitik på.
Det andet er, at man helt grundlæggende på en række felter får sat gang i de nødvendige tiltag for at sikre, at den varmeforsyning, der så er nødvendig, kan basere sig på vedvarende energikilder.
Vi synes, at det er et godt bud på, hvordan sådan en proces kunne se ud, og skal vi være positive i de få ord, der så skal bruges heroppefra på det sene tidspunkt, hørte jeg da også, at man fra regeringens side erklærede sig grundlæggende positiv over for udarbejdelsen af en strategi, og hvis vi i øvrigt mener, at det er nødvendigt at lave den, og vi mener, at den skal laves, og at den også i sit afsæt i forslaget her har et godt indhold, kan vi jo kun opfordre ministeren til, at vi kommer i gang.
Per Clausen (EL), 2010-05-20:
Jeg synes, at det er lidt spændende, at det her forslag er udtryk for hastværk.
Jeg er glad for, at vi så i oppositionen brugte rigtig lang tid på at bearbejde vores klimapolitiske vision, for tænk, hvis vi havde gjort den færdig hurtigere, så havde det jo virkelig været hastværk.
Jeg forstår sådan set godt regeringen og Dansk Folkepartis synspunkt, for jeg kan huske de første 2-3 år, hvor jeg sad i Folketinget og var energipolitisk ordfører, hvor jeg jo var uden for alle de sjove og spændende forhandlinger, talte man uafbrudt om dette energiforlig, der ville komme i næste uge, og der gik det jo op for mig, at når man snakker energipolitik, er tidshorisonten en helt anden end selv i almindelig politik.
Det, jeg så godt kunne tænke mig at få et svar på – og jeg forlanger ikke at få det i dag, jeg vil spørge om det en anden god gang – er: Hvis man nu skal leve op til den klimapolitiske målsætning, Danmark har bundet sig til internationalt, hvor vi skal reducere vores CO2-udslip, har jeg forstået, med mellem 80 og 95 pct., og vi er jo førende blandt de rige lande, så vi kommer vel tættere på de 95 pct., hvordan har man så forestillet sig, at det skulle ske, hvis vi ikke i 2035 er i stand til at klare os med vedvarende energi inden for varmeforsyningen
Hvordan havde man tænkt sig det?
Det er lidt, fordi jeg jo synes, at det er vældig flot, at man siger, at nu må man vente på Klimakommissionen, inden vi gør noget som helst og sætter noget som helst i værk, og man skal så også vente på de kommende energiforligsforhandlinger, som jeg håber på vil gå hurtigere, end de gjorde sidst, men hvis det politiske styrkeforhold ændrer sig vil det vel også kunne lade sig gøre.
Så vil jeg afslutningsvis sige et par ting mere, som jeg synes er rigtig godt ved det her forslag.
Der er nemlig det rigtig gode ved det her forslag, at det anerkender, at man ikke fra statens side, fra Folketingets side opstiller nogle rammer, træffer nogle politiske beslutninger, erkender, at energipolitik, fordi det handler om meget, meget langsigtede investeringer, handler om politiske beslutninger, og man ikke bare kan overlade det til, at kommunerne gætter sig til, hvad et politisk flertal i Folketinget måtte udstikke af retningslinjer.
Man kan heller ikke forlange, at de, som skal agere på markedet i forhold til de her ting, skal gætte sig til, hvad Folketinget måtte finde på, men at vi faktisk besluttede os til at udstikke nogle retningslinjer, som gør, at man på et marked kan handle inden for nogle rammer, som man godt ved er skitseret.
Altså den erkendelse af, at vi har at gøre med et område, som er præget af langsigtede investeringer, og derfor bliver man nødt til at træffe politiske beslutninger, synes jeg er rigtig godt i beslutningsforslaget.
Det er jo selvfølgelig også godt, at vi har den kloge erkendelse, at i 2035 skal vi altså være uafhængige af fossile brændstoffer og være gået over til vedvarende energi, når det handler om opvarmning.
Men vi får sikkert god anledning til at diskutere den her sag igen, når Klimakommissionens rapport kommer.
Skulle det være mere ambitiøst, må vi jo se, om vi kan leve op til det.
Frank Aaen (EL), 2010-05-20:
Jeg er nødt til at sige, at socialisme altså er mere, end at pensioner og dagpenge til arbejdsløse følger lønudviklingen.
Det tror jeg nok jeg bare må konstatere stille og roligt.
Men det er korrekt, som fru Helle Sjelle siger, at Enhedslisten har rejst det her spørgsmål flere gange.
Det var et af de første spørgsmål, vi tog op, da vi kom ind for snart 16 år siden, og vi har fulgt det jævnligt.
Og der er en god grund til, at vi har fulgt det, for
dengang vi startede med at rejse det, var forskellen for en pension sammenlignet med lønudviklingen 2.000 kr., i dag er forskellen 30.000 kr.
Dengang var forskellen for arbejdsløshedsdagpengene sammenlignet med, hvad de ville have været, hvis vi havde fulgt lønudviklingen, under 3.000 kr., i dag er det 45.000 kr.
Så uligheden er altså bare eksploderet i den periode, vi har været her.
Men er det ikke korrekt, at det også er konservativ politik, at vi skal have mere ulighed i samfundet?