runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Kollerup (S), 2016-05-12:
Socialdemokratiet er ligesom SF optaget af, at de regler, som er lavet for at beskytte naturen i Danmark, også efterleves, og at kommunerne fører et tilstrækkeligt tilsyn med det.
Reglerne er lavet for at beskytte vores fælles natur, og den skal vi passe på.
I Socialdemokratiet er vi meget optaget af, at man får mere sammenhængende natur.
Vi hævede også bødestraffen for at gøre skade på naturen, så Danmarks værdifulde natur, sjældne planter og insekter og vilde dyr ville blive beskyttet bedre.
Intentionen var, at dette ville have en præventiv virkning i forhold til dem, der med vilje ødelægger vores fælles natur.
Det forslag, som vi så behandler nu, handler om at indføre en tilbagemeldingspligt for kommunerne, når de skal håndhæve Natur- og Miljøklagenævnets afgørelser, og om at indføre en mere systematisk rapportering fra de lokale tilsynsmyndigheder.
Efter de gældende regler på natur- og miljøområdet er der i dag flere muligheder for at stille krav til kommunerne om indberetning af forskellige oplysninger, når der vurderes at være et behov.
Derudover har en minister i dag mulighed for at forlange, at en kommune udleverer relevante oplysninger og dokumenter om forhold i kommunen.
Og endelig, som ministeren også var inde på, har enhver mulighed for at indbringe spørgsmålet om, hvorvidt kommunerne overholder lovgivningen, for Statsforvaltningen.
Jeg vil så henvise til beslutningsforslagets egne bemærkninger, hvor der meget tydeligt står: »Der er ingen grund til at antage, at kommunerne i det store hele ikke efterlever Natur- og Miljøklagenævnets afgørelser.« Der citeres desuden i forslaget fra en rapport fra 2016 fra Danmarks Naturfredningsforening, hvor konklusionen er ret klar: »Det vurderes, at der generelt er tale om et relativt lille problem«.
Med de bemærkninger skal jeg sige, at Socialdemokratiet ikke kan støtte forslaget.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-12:
Jeg kvitterer for den oprigtighed, der er baggrund for fremsættelsen.
Men hvis en borger havner i den situation, som beskrives her, så skal borgeren jo rejse sagen f.eks. for Ombudsmanden.
Det er det system, vi har, og det er jeg meget meget tryg ved.
Det fungerer, og det sker sjældent, at vi ser sager eskalere til et omfang, hvor borgere føler sig overhørt i alt og til sidst ikke kan komme nogen vegne, fordi vi netop har indrettet et system, hvor Ombudsmanden er det næste led.
Simon Kollerup (S), 2016-05-12:
Tak for spørgsmålene.
Jeg er med på, at der er nogle principielle overvejelser.
Jeg er også med på, at det ikke er i orden, hvis ikke man efterlever klare afgørelser fra nævnet.
Men det gør indtryk på mig – og jeg er glad for, at forslagsstillerne har skrevet det i deres bemærkninger, for jeg havde ikke selv set notatet – når Danmarks Naturfredningsforening på lige præcis det her spørgsmål konkluderer, at det vurderes, at der generelt er tale om et relativt lille problem.
Det er Danmarks Naturfredningsforening, der konkluderer sådan.
Så bekymrer det mig, at man er i gang med at lave en papirtiger ud af det her.
Jeg synes, at det er at skyde gråspurve med kanoner.
Det er et meget, meget stort apparat, forslagsstillerne vil sætte i gang, på baggrund af at Danmarks Naturfredningsforening vurderer, at det er et relativt lille problem.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-12:
Tak for spørgsmålet.
Jamen det er jo sådan – hvis vi tager et tænkt eksempel – at hvis en borger oplever, at en kommune ikke efterlever det pålæg, kommunen har fået, så vil borgeren da til enhver tid gå videre med det.
Det er ikke sådan, at man som borger sætte sig ned og siger: Nå, jeg fik godt nok retten på min side, men jeg kan se, at kommunen ingenting gør, og så forholder jeg mig passivt.
Der er et helt system for det her, og det er netop derfor, regeringen er af den opfattelse, at det er helt, helt overflødigt at iværksætte andre systemer.
Mig bekendt kan både folketingsmedlemmer og ministre modtage henvendelser fra borgere, og det gør vi i rigt mål.
Men jeg har meget stor tillid til, at hvis en borger oplever, at en kommune ikke effektuerer det pålæg, den måtte have fået, f.eks. af Natur- og Miljøklagenævnet, så skal borgeren nok reagere.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-12:
Baggrunden for at fremsætte det her forslag er, at der har været nogle sager, hvor kommuner har været ude at sige, at de ikke har lyst til at lege politi over for deres borgere.
Det provokerer mig jo, når myndigheden, som ministeren helt rigtigt siger, ligger derude.
Vi har haft nævnsafgørelser, som kommuner ikke efterlever.
Provokerer det ikke ministerens retsopfattelse, at der kan være en klokkeklar afgørelse, som en kommune skal efterleve, men at den så ikke bliver efterlevet?
Der er en mulighed for ministeren til netop i sådanne sager at sige til kommunerne, at det skal de, men det ser vi aldrig ministre gøre.
Og en del af grunden kan være, at der er et manglende vidensgrundlag om, hvad der egentlig foregår derude.
Så ville det i sig selv være så slemt bare at få det at vide som minister, når kommuner ikke efterlever klokkeklare afgørelser?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-12:
Noget af det, der vakte min interesse, var jo også konkrete sager, hvor jeg fik henvendelser fra borgere, som sagde: Nu har det været i nævnet, der er kommet en klokkeklar afgørelse, men kommunen følger den ikke.
Nu har jeg ligget i kamp med systemet i årevis, og der sker ikke noget.
Det kan f.eks. være, at ens grund bliver forurenet af det eller det.
Derfor mener jeg også, at man som ressortminister da kun kan være interesseret i at kende problemets omfang, eller hvad?
Med al respekt var det under en socialdemokratisk miljøminister, at jeg prøvede at rejse det her og sagde: Minister, du har faktisk en lovmæssig ret til at gå ind og påpege over for kommunerne, at de skal efterleve de afgørelser.
Hvis man igen og igen løber panden mod en mur, tænker man jo, at det måske er en ændring af lovgivningen, der skal til.
Siden hr. Simon Kollerup er så interesseret i den her passage fra Danmarks Naturfredningsforening, vil jeg gerne citere fra det.
Der er »inden for en 5-årig periode kun indsendt 14 eksempler på afgørelser, der ikke er efterlevet tilfredsstillende.
Omvendt viste den systematiske screening af udvalgte sagstyper, at 8 pct. af afgørelserne, der krævede handling af kommunerne, var mangelfuldt efterlevet«.
8 pct., hvor kommunerne simpelt hen nægter at følge en klokkeklar afgørelse, synes jeg alligevel er meget.
Igen vil jeg sige, at der jo er andre områder, hvor kommunerne indberetter helt automatisk.
Er det ikke rimeligt, hvis man som kommune vælger ikke at efterleve en klokkeklar afgørelse fra nævnet, at man så i hvert fald lige melder tilbage og siger, at det gør man ikke af den og den grund?
Problemet er her, at der er ting, der forsvinder mellem flere stole, for nævnet har jo truffet sin afgørelse og regner naturligvis med, at den så bliver efterlevet, men ministeren bliver ikke orienteret om det, og derved kan der i nogle tilfælde, hvor der måske heller ikke er en borger, der ved, at man skal rette henvendelse andre steder, så være de her sager.
Der var en konkret sag, hvor en person i Nordjylland vandt en sag om jordforurening fra en nabosø, den vandt han, og kommunen gjorde ingenting.
Synes Venstre, at det er i orden, at folks retssikkerhed på den måde skal lide skade, at en persons jord skal falde massivt i værdi, efter man har vundet en sag?
Anni Matthiesen (V), 2016-05-12:
Tak, formand.
Venstre kommer til at stemme imod det her beslutningsforslag, kan jeg indlede med at sige.
Vi mener nemlig ikke, at der er behov for yderligere lovgivning omkring tilsyn med håndhævelse af love, der skal beskytte naturen.
Det mener vi ikke, fordi der jo allerede i dag foregår tilsyn med håndhævelsen af de her regler.
Styrelserne følger løbende med i, hvordan det egentlig går med lovgivningen, og hvordan lovgivningen administreres, og desuden er kommunerne allerede forpligtet til årligt at indberette diverse oplysninger om miljøtilsyn til Miljøstyrelsen.
Og Miljøstyrelsen gennemgår jo så kommunernes indberetninger for at vurdere, hvordan kommunerne håndterer de her tilsynsindsatser.
Og så er det jo egentlig også samtidig muligt for enhver at stille spørgsmål om kommunernes overholdelse af de her regler, der gælder offentlige myndigheder.
Vi ser ikke nogen grund til at gøre det mere kompliceret i forhold til at skabe yderligere bureaukratiske regler for kommunerne om de her tilbagemeldingspligter og for den sags skyld heller ikke i forhold til at udarbejde flere lange, årlige tilsynsredegørelser.
Vi har i bund og grund tillid til, at kommunerne efterlever Natur- og Miljøklagenævnets afgørelser, og vi vil ikke bruge flere penge på kontrol og tilsyn.
Vi mener faktisk, at der er nok tilsyn i forvejen.
På baggrund af det kan jeg igen understrege, at Venstre stemmer imod det her beslutningsforslag.
Jeg kan samtidig hilse fra De Konservative og sige, at de heller ikke støtter beslutningsforslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2016-05-12:
Det er jeg, for det er jo netop kommunen, der har fagfolk ansat, som burde være dem, der er bedst til at vurdere, hvordan reglerne er.
Jeg er udmærket godt klar over, at når man sidder ude i kommunen, afprøver man reglerne – og det gør man også en gang imellem – for at finde ud af, hvor grænsen er.
Men hvis det er noget, der er meget klokkeklart, så er det vel klokkeklart.
Men det ved jeg også at man også gør i børnesager osv., lige tjekker af, hvor man lægger niveauet.
Det er typisk derfor, man nogle gange har de her prøvesager ude i kommunerne.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-12:
Tak for det.
Jeg hører det lidt som en håndsrækning til i hvert fald at kigge på det her område.
Hr. Simon Kollerup læste jo kun halvdelen af Danmarks Naturfredningsforenings konklusion op.
Den anden halvdel var jo, at der i 8 pct. af tilfældene var fejl, og når en kommune skal efterleve en klokkeklar afgørelse, er næsten en ud af ti sager vel alt for meget.
Det håber jeg at ordføreren er enig i.
Pia Adelsteen (DF), 2016-05-12:
Jeg deler til fulde nogle af de bekymringer, som ordføreren giver udtryk for.
Jeg synes også, at der kan være nogle problemer.
Jeg er sådan set også indstillet på, at vi ser på det, for jeg mener også, det har noget med borgernes retssikkerhed at gøre.
Det, som jeg ikke er indstillet på, vil jeg godt sige med det samme, er, at vi netop går hen og laver en bureaukratisk tilgang til det.
Jeg vil gerne have, at hvis man gør noget, bliver det smidigt, og at det bliver noget, der ikke er fordyrende og bureaukratisk; f.eks. at der så skal ansættes 100 djøf'ere mere, er jeg bare ikke indstillet på, det kan jeg lige så godt sige.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-12:
Det kan godt være, at vi kunne have gjort mere ud af at beskrive det lidt klarere, men det er jo ikke sådan, at en miljøminister ikke får indberetninger på alle mulige andre områder.
Her synes jeg jo, at det handler om borgernes retssikkerhed.
De har faktisk vundet en sag, der er blevet afgivet en klokkeklar vurdering i nævnet, og så bliver den ikke efterlevet.
Det er jo helt konkret i forhold til borgerne.
Det andet er også, at vi i dag har været ovre og hilse på ombudsmanden.
Han gjorde også meget ud af, at der faktisk er begrænsede ressourcer, så man blev nødt til at tage fat i ombudsmandsinstitutionen i nogle meget principielle sager.
Det er jo ikke altid, at det er principielt, bare fordi det ikke er blevet fulgt – hvis ordføreren forstår, hvad jeg mener.
Og når jeg har oplevet en minister helt konkret sige: Jeg vil ikke benytte mig af min ret som minister til at gå ind i sagen, så står man jo lidt i et vadested og tænker: Er det så her, hvor vi skal skærpe det lidt?
Pia Adelsteen (DF), 2016-05-12:
Tak for det.
Og tak til forslagsstillerne for beslutningsforslaget.
Jeg har i den tid, jeg har siddet i kommunalpolitik, i hvert fald oplevet, at hvis man ikke som kommunalpolitiker netop tager borgerne og deres henvendelser alvorligt og rådgiver dem om, hvor de kan gå videre med deres klager, så er det altså set før, sådan vil jeg sige det, at kommuner godt kan være lidt genstridige.
Man ser hos mange myndigheder, at de ikke altid lige synes, at en afgørelse, der går dem lidt imod, er værd at følge.
Så det er da set.
Derfor synes jeg sådan lidt principielt, at det, ordføreren for forslagsstillerne har som punkt 1 – det er det med, når kommunen ikke får ret, altså at en dom eller afgørelse går dem imod, og kommunen skal rette ind – godt kunne være værd at overveje.
Det har vi på andre områder, altså at kommunerne skal indberette, at der er blevet rettet op på noget.
Når det så er sagt, synes jeg, at resten af forslaget virker lidt tungt og bureaukratisk, så det har jeg det måske noget sværere med.
Men jeg synes, der er noget principielt forkert i, at borgere oplever, at det er, som at slå panden mod en mur, hvad jeg også har set, og ikke føler, at kommunen retter ind, selv om borgeren har vundet sin klage.
Det synes jeg er problematisk.
Hvordan vi så løser det, er jeg ikke hundrede procent sikker på.
I dag er der nogle klagemuligheder, og da jeg virkede i det kommunale, henviste jeg selv folk til ombudsmanden og sagde, at det var den vej, de skulle gå.
Det betyder, at der er en mulighed, og mit indtryk er, at ombudsmanden tager det her meget alvorligt, og at der rent faktisk sker noget, når ombudsmanden ligesom tager fat i tingene.
Så begynder der at ske noget ude i kommunerne.
Jeg synes bare, det er ubegribeligt, at man skal gå så langt, det må jeg indrømme.
For er der en ting, som jeg synes kommuner, stat og regioner skal være, så er det organisationer, der er til for borgerne.
Altså, hvis borgerne ikke var der, så var de der i hvert fald heller ikke, det er da helt sikkert.
Og det er faktisk nogle ting, vi har lavet, for at tilgodese og varetage fællesskabets interesser og især varetage den lovgivning og de regler, der nu engang er.
Det kan jeg i hvert fald godt se for mig.
Så Dansk Folkeparti afviser beslutningsforslaget, for jeg er lidt bange for, at det bliver en papirtiger.
Det er også en af årsagerne.
Men jeg vil meget gerne sige, at jeg synes, der er noget positivt i punkt 1 på forsiden.
Det er godt set.
Simon Kollerup (S), 2016-05-12:
Men der kan jo ikke være nogen tvivl om, at man skal efterleve afgørelser truffet af Natur- og Miljøklagenævnet.
Sådan er det, færdigt arbejde.
Derfor har man også som borger talrige muligheder for at sikre sig, at ens kommune efterlever de afgørelser.
Man kan godt begynde at botanisere i delelementerne – så langt har jeg jo også læst i bemærkningerne til forslaget desangående –
men når hovedkonklusionen er, at der generelt er tale om et meget lille problem, så synes jeg, at man kommer til at skabe et stort, bureaukratisk papirapparat på baggrund af et lille problem, og det synes jeg ikke står mål med den udfordring, vi står over for.
Anni Matthiesen (V), 2016-05-12:
Der er jo mulighed for f.eks. at rette henvendelse til Ombudsmanden.
Jeg vil sige, at det, jeg kender til i forhold til den måde, som kommunerne informerer på om afgørelser, og som andre myndigheder informerer borgerne på om afgørelser, er, at det som regel også altid er oplyst, hvad der er af klagemuligheder efterfølgende.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-12:
Det var også min pointe, så der er vi jo på linje med hinanden.
Men jeg har et andet spørgsmål.
Vi er jo nogle partier, som er meget interesseret i, at der netop bliver skabt tryghed og også en langsigtet strategi for den grønne omstilling.
Og nu skal der, som flere har været inde på, ske noget nyt med PSO'en – i hvert fald ifølge det, der er kommet fra EU.
Jeg vil ikke stå her og sige, at det aldrig må blive lagt på finansloven, men jeg vil bare høre, om ordføreren – med en Venstreregering og noget af den slingrekurs, vi har set på visse områder – er fuldstændig tryg ved at putte det på en finanslov og f.eks. lade det finansiere ved en skattestigning i bunden.
Er ordføreren fuldstændig tryg ved, at det vil sikre den langsigtede strategi, som vi jo også skylder de virksomheder, der skal investere?
Karina Due (DF), 2016-05-12:
Nu har jeg selv været gravid nogle gange, og derfor ved jeg, at et af rådene fra lægerne, når man er gravid, er, at man skal lade være med at bekymre sig unødigt, for det er ikke godt for fosteret.
Kan man ikke forestille sig, at sådan en urintest, der bliver lavet, skaber unødig bekymring hos alt for mange gravide?
Jens Joel (S), 2016-05-12:
Og jeg vil også give spørgeren ret i, at dér gør man det klogt.
Men jeg er også nødt til at sige, at når Aalborg Portland kan klare sig nu, er det også, fordi vi har været opmærksomme på at give dem en særlig håndsrækning, fordi de bruger meget strøm – og andre ligesom dem.
Og det er derfor, at vi har støttet det, når man er gået ind og har bakket op om og givet en håndsrækning til bestemte virksomheder, som har været udfordret af gennemsnittet, kan man sige.
Marcus Knuth (V), 2016-05-12:
Nu var ordføreren inde på ret mange forskellige områder.
Lad mig se, om jeg kan huske dem.
Vi er ikke imod det her lovforslag, fordi det kommer fra Dansk Folkeparti.
Jeg vil gerne understrege, at vi med stor glæde har gennemført op mod fyrre stramninger af den danske asylpolitik sammen med Dansk Folkeparti, og vi samarbejder gerne med Dansk Folkeparti i fremtiden, så længe det giver mening set gennem vores politiske linse.
I forhold til hvornår loven træder i kraft, mener jeg, at det følger gængs praksis.
Men det er da ærgerligt for folk, der har søgt en ordning og betalt en masse penge for det, og som bare ikke får noget ud af det.
Det er jeg da hundrede procent enig med ministeren i er ærgerligt.
Men det er jo ikke substansen her.
Og der vil vi fikse den, så den kun arbejder efter hensigten.
Christian Langballe (DF), 2016-05-12:
Jeg mener indimellem, der faktisk mangler lidt storsind i politik, og jeg forstår simpelt hen ikke begrundelsen for, at Venstre og i øvrigt ministeren ikke tager det her lovforslag til sig.
Men det kan jo være, fordi det er os, der fremsætter det.
Jeg synes bare, at der er noget underligt i det.
Det kan være, at ordføreren kan svare på det.
Det er normalt sådan, at når et lovforslag fremsættes inden for udlændingeområdet, er det fremsættelsestidspunktet, der gælder, for at loven ikke bliver misbrugt.
Er vi enige om, at det plejer at være sådan, også i forhold til de love, der kommer fra Integrationsministeriet?
For hvis det er sandt, er det simpelt hen selvmodsigende, at ministeren har været oppe på talerstolen og sige, at hun synes, det er urimeligt at indføre sådan en praksis.
På skatteområdet gælder det samme: Hvis der kommer en nyordning af skattelovgivningen, falder det som et øksehug, fordi der ikke må være misbrug.
Jeg synes, at greencardordningen simpelt hen er en dårlig ordning, når den bl.a. bliver brugt til at hente taxachauffører herop.
Enhver kan da se, at det er tåbeligt.
Marcus Knuth (V), 2016-05-12:
I forlængelse af det lovforslag, som vi netop har behandlet om beløbsordningen, behandler vi nu en afskaffelse af den såkaldte greencardordning.
Lad det være sagt med det samme
: Mange af de argumenter, som gjorde sig gældende i den forrige debat om beløbsordningen, gælder nu også for Venstre i denne debat.
Det gør de, fordi Venstre støtter, at der skal være en stram udlændingepolitik i Danmark for illegale immigranter og asylansøgere.
Men vi støtter også, at man ikke udelukker de udlændinge, der kommer til Danmark for at yde et bidrag til det danske samfund.
Vi må erkende, at der er bestemte erhverv, hvor vi har mangel på arbejdskraft.
Der findes i Danmark job, som kan besættes af udenlandsk arbejdskraft til Danmarks fordel.
Derfor vil det ramme danske virksomheder, hvis vi bare fra dag et afskaffer greencardordningen, som der er lagt op til her.
Jeg synes faktisk, at det høringssvar, som Dansk Arbejdsgiverforening kom med, er værd at lytte til.
Venstre er enig i, at det er fornuftigt at kigge på ordningen, men det skal gøres på en gennemarbejdet måde, så vi ikke bare afskaffer ordningen og ikke får det gode ud af ordningen, som der jo også er i den.
Når det er sagt, vil jeg sige, at det er tydeligt for enhver, at greencardordningen ikke er uden komplikationer.
Der har været eksempler på, som ordføreren for Socialdemokratiet skitserede meget sort-hvidt, at virksomheder har udnyttet ordningen og fået udlændinge til Danmark for at arbejde for lave lønninger i ofte ufaglærte job.
Derfor synes vi i Venstre, at man skal se på ordningen.
Men lad os dog kigge på den og beholde det, der virker, og så afskaffe det, som ikke virker.
Det er da realpolitik, der vil noget.
Det der med bare at afskaffe ting, som man selv, da man selv sad i regering, arbejdede med og prøvede at gøre bedre, giver ikke mening for mig.
Så med beløbsordningen, vi lige har behandlet, afventer Venstre regeringens samlede og balancerede udspil, der skal lukke mest af for dem, som ikke kan og vil Danmark, samtidig med at vi åbner Danmark mere for de udlændinge, som kan tilbyde Danmark noget. På den baggrund støtter Venstre ikke forslaget.
Christian Langballe (DF), 2016-05-12:
Nu vil jeg altså godt have tingene på det rene.
For jeg hørte ministeren sige, at et af hovedargumenterne for, at regeringen ikke tager det her forslag til sig, er, at det ikke er gennemarbejdet, fordi man havde fremsættelsestidspunktet som den dato, hvor den her afskaffelse trådte i kraft.
Og jeg forstår bare ikke, at det skulle være et argument for, at Venstre ikke kan tage det til sig.
Marcus Knuth (V), 2016-05-12:
Vi er enige om, at ordningen ikke fungerer optimalt, men ville det ikke være mere hensigtsmæssigt, mere gennemtænkt, at lytte til f.eks. Dansk Arbejdsgiverforening, der siger, at det her jo faktisk virker, og så spørge, hvordan vi kan reformere det, og hvordan vi kan gøre det endnu bedre, i stedet for bare at afskaffe det?
Dan Jørgensen (S), 2016-05-12:
Hvis der i spørgsmålet ligger, om jeg har læst høringssvaret og det er det, der står i høringssvaret, så anerkender jeg det, ja.
Men jeg har stadig til gode at se bare et enkelt eksempel på en konkret virksomhed, som ikke vil kunne få den arbejdskraft, de har behov for, under de gældende ordninger.
Marcus Knuth (V), 2016-05-12:
Anerkender ordføreren, at Dansk Arbejdsgiverforenings høringssvar bl.a. går på, at dette forslag om at ophæve greencardordningen trækker i den forkerte retning, fordi det forringer virksomhedernes adgang til kvalificeret arbejdskraft?
Dan Jørgensen (S), 2016-05-12:
Nej, det mener jeg ikke.
For når man lytter til en anden part på arbejdsmarkedet, nemlig fagbevægelsen, så siger de, at der er et klart problem, også efter at man har strammet ordningen op.
Det kan vi da ikke leve med – specielt ikke al den stund at dem, som siger, at det her er et problem, stadig har til gode at påvise bare et enkelt eksempel.
Så man har lyst til at spørge retorisk: Var der da ikke en enkelt af dem, som er imod at ophæve den her ordning, som kunne komme med bare et enkelt eksempel på, at en virksomhed ikke vil kunne få den arbejdskraft, de har behov for, med de andre ordninger?
Finn Sørensen (EL), 2016-05-12:
Jeg fik jo ikke svar på mit spørgsmål: Hvad er det for nogle konkrete bestemmelser i den tilbageværende lovgivning – udlændingeloven og de andre ordninger, der findes – som forhindrer virksomhederne i at få den nødvendige arbejdskraft?
Kan vi ikke få det at vide?
Og hvis vi ikke kan få det at vide – og det tror jeg nemlig ikke at ordføreren kan svare på, for mulighederne ligger jo i den eksisterende lovgivning – så må man jo bare erkende, at det er, fordi ordføreren og ordførerens parti nok har en helt anden dagsorden, nemlig at importere en hel masse arbejdskraft, som der ikke er brug for, sådan at arbejdsgiverne kan få arbejdskraften til en billigere penge.
Marcus Knuth (V), 2016-05-12:
For det første så ja, vi respekterer selvfølgelig altid et flertal imod os.
Vi er et demokratisk parti, der ikke ønsker en eller anden form for revolution, hvor man erstatter det fine demokrati, vi har, med et etpartistyre.
Så selvfølgelig lytter vi.
Det er rigtigt, at der er andre ordninger derude, men der er forskellige ordninger, der er tilpasset forskellige mennesker i forskellige situationer.
Derfor ønsker vi at forbedre den, men at afskaffe den synes vi er en dum idé.