runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2015-11-11:
Det er sådan, at det her spørgsmål ikke er fuldstændig nyt, da fru Mette Gjerskov allerede tidligere har stillet det og fået et svar på skrift.
Derfor bliver noget af det, jeg siger nu, lidt en gentagelse af både det, jeg har leveret på skrift, og det, jeg har sagt tidligere.
Det er korrekt, at vi sparer på nogle områder på udviklingsbistanden.
Det gør vi, fordi vi nedbringer udviklingsbistanden til 0,7 pct. af BNI, og i den prioritering har vi valgt også at reducere på nogle områder.
Men i forhold til det, som fru Mette Gjerskov spurte om, altså om vi har reduceret med 30 pct. på kvinders rettigheder, er svaret: Nej, det har vi ikke.
For der er en lang række områder, hvor vi har fastholdt det planlagte bidrag.
Det betyder, at vi har fastholdt kvinders rettigheder som en prioritet, og i forhold til andre områder, der er blevet beskåret, har vi faktisk prioriteret at friholde en lang række af de ting, som netop går til kvinders rettigheder.
For jeg er netop enig med fru Mette Gjerskov i, at vi ved at støtte kvinders udvikling i udviklingslandene faktisk er med til at skabe et større håb.
Lea Wermelin (S), 2015-11-11:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at flere højskoler ifølge Folkehøjskolernes Forening i Danmark frygtes at lukke, hvis regeringen gennemfører de varslede nedskæringer, herunder at det vil ramme højskoler uden for de største byer som eksempelvis Bornholms Højskole?
Sophie Løhde (V), 2015-11-11:
Fra regeringens side er vi optaget af patienterne, ikke af strukturerne, og derfor er jeg også interesseret i at opnå nogle resultater til gavn for patienterne og deres pårørende.
Noget af det, vi fra regeringens side har sagt at vi vil måle regionerne på, er, at der f.eks. bliver gjort noget ved den overbelægning, vi ser på alt for mange sygehuse, at man får sikret en bedre og mere sammenhængende indsats ikke mindst for de ældre medicinske patienter, kronikerne, og at man får sikret hurtigere udredning, hurtigere behandling.
Der skal også gøres noget ved den geografiske ulighed i sundhed, som bl.a. viser sig på kræftområdet, hvor det jo i al for høj grad er postnummeret, der afgør, hvor hurtigt man kommer i behandling.
Det er nogle af de ting, vi vil holde regionerne op på, og vi vil bede dem om at levere nogle resultater til gavn for patienterne, samtidig med at vi selvfølgelig også har en politisk ansvar for at prioritere sundhedsområdet.
Og det er det, vi nu har lagt frem at vi fra regeringens side agter at gøre med vores finanslovsforslag.
Liselott Blixt (DF), 2015-11-11:
Vi er jo klar over, at vi har udfordringer med medicinen, men vi ved også, at vi har lukket en masse sengepladser, netop fordi vi kan give en rigtig god medicin.
Jeg kan da også se, at man nu går ud og siger, at man vil gøre noget innovativt.
Man vil have skræddersyet medicin, og det koster jo mange penge.
Så det her med at sige en ting den ene dag og så næste dag gå ud og sige, at nu satser vi på, at vi skal have innovativ medicin, er jo to sider af samme sag.
Jeg synes bare, at de to spørgsmål, jeg har stillet i dag, giver mig anledning til at spørge ministeren: Er regionerne ikke kommet dertil, at man skal begynde at tale om deres fremtid, når vi har en sygehusdirektør, der skal bestemme, hvordan patienterne skal leve, og vi har en formand, som skubber patienter og personale foran sig?
Sophie Løhde (V), 2015-11-11:
Det er selvfølgelig positivt, at Danske Regioners egne tal nu også viser en stagnation i udgiftsvæksten, men det ændrer som bekendt ikke ved, at vi jo stadig forventer at se en udgiftsstigning for året som helhed.
Den anden positive ting er, at når kameraerne slukkes, sætter vi os rent faktisk ned og har en god drøftelse rundt om forhandlingsbordet, og her er vi jo lykkedes med at lave en god og fornuftig økonomiaftale med regionerne.
Men vi vil også mere end det.
Vi vil løfte vores samlede sundhedsvæsen med 2,4 mia. kr. ekstra til næste år fra regeringens side, samtidig med at vi anerkender, at det er relevant at se på medicinudgifterne.
Det er også derfor, vi som led i økonomiaftalen med regionerne nu har aftalt, at vi igangsætter et analysearbejde på hele medicinområdet.
Liselott Blixt (DF), 2015-11-11:
Man kan jo sige, at vi lige siden det tidspunkt jo næsten dagligt er blevet bombarderet med netop det spørgsmål, så det er at sætte en dagsorden fra regionsformandens side, som måske ikke er så grel, som den opfattes.
Jeg undrer mig over, at man ikke kan sætte sig ned og tale sammen, som man gør voksne mennesker imellem.
Det burde man også kunne på den politiske side, så man ser på, hvad det er, vi har brug for, hvordan vi kommer videre med et sundhedsvæsen, vi kan være stolte af, og hvordan vi så får en økonomiaftale, som gør, at man på begge sider har noget at arbejde for.
Sophie Løhde (V), 2015-11-11:
Først og fremmest er jeg jo glad for, at vi har landet en god økonomiaftale, hvor vi giver sundhedsvæsnet et løft.
Vi har med Danske Regioner aftalt et løft på 1,5 mia. kr., og med det finanslovsforslag, regeringen har fremsat, foreslår vi nu at løfte sundhedsområdet med 2,4 mia. kr.
Men det er klart, at det her spørgsmål ikke kun handler om medicinpriser, men også om de ansatte i sundhedsvæsenet, og at sundhedspersonalet hvert forår bliver sat ud i frontlinjen af forhandlingerne, må man sige, og at fyringsplaner flyver rundt, hvis ikke sygehusene får tilført betydelige ressourcer.
Det er jo efterhånden desværre er et velkendt vilkår for de forhandlinger, som regeringen har, med Danske Regioner.
Det gør det bare ikke kønnere.
Betyder det så, at der ikke er nogen udfordring i forhold til medicinudgifterne i sundhedsvæsenet?
Nej, det gør det ikke.
Men jeg er helt enig med spørgeren i, at det, at man sender ansatte ud også for at kunne agere på frontlinjen, ikke nødvendigvis altid er en særlig køn måde at få det til at foregå på.
Liselott Blixt (DF), 2015-11-11:
Det her er jo en kamp, når vi taler økonomiaftalen, hvor det handler om at finde ud af, hvem der vinder.
Mener ministeren, det er en fair måde gøre det på, når man går så meget ud i medierne og på den her måde både får personalet til at være bange for at miste deres arbejdsplads og får patienterne til at få det dårligt med, at de faktisk har brug for noget medicin, der måske er dyr i andres øjne?
Sophie Løhde (V), 2015-11-11:
Tak til spørgeren.
Man må sige, at det jo er velkendt, at det er svært at spå – især om fremtiden.
Det er den her sag og historie jo med al tydelighed et meget godt eksempel på.
Den viser jo på den anden side også, at vi i Danmark grundlæggende har et sundt system, hvor beregninger og argumenter bliver afprøvet ved forhandlingsbordet mellem regeringen, Danske Regioner og Kommunernes Landsforening.
Der får man mulighed for at trykprøve sin argumentation over for en velforberedt part – nogle gange skyder man lidt over, nogle gange skyder den anden part lidt under, og når vi forlader forhandlingsbordet, er vi enige om forudsætningerne.
I år fandt vi frem til nogle fornuftige forudsætninger for økonomien til næste år.
Det er jeg tilfreds med, for det skylder vi også patienterne, der har en forventning om, at man kan få en god behandling og den fornødne medicin, når man kommer på sygehuset i Danmark.
Liselott Blixt (DF), 2015-11-11:
Hvad er ministerens holdning til, at regionerne meddelte store medicinudgifter og samtidig truede med fyringer på det grundlag, når det allerede nu viser sig, at udfordringerne ikke var så store, som de beskrev?
Hvad er ministerens holdning til, at regionerne meddelte store medicinudgifter og samtidig truede med fyringer på det grundlag, når det allerede nu viser sig, at udfordringerne ikke var så store, som de beskrev?
Skriftlig begrundelse
Væksten i medicinudgifterne, der ellers pegede direkte mod fyringsrunder og voldsomme forringelser af plejen på hospitalerne, er overraskende afløst af stagnation – eller direkte fald – i medicinforbruget i forhold til samme tidspunkt sidste år.
Sophie Løhde (V), 2015-11-11:
Jeg vil være behjælpelig med at svare på alle de spørgsmål, som spørgeren måtte stille.
Bertel Haarder (V), 2015-11-11:
Det er som bekendt alle statslige driftsområder, som er omfattet af 2 pct.s besparelsen i 2016 og 2 plus 2 plus 2 de følgende år.
Det er ikke noget, en kulturminister kan være glad for – og det er undervisningsministeren og videnskabsministeren jo bestemt heller ikke.
Men det er altså måden, hvorpå vi får lukket et hul i statskassen og får samlet ind til alt det, vi skal betale for i de kommende år, som finansministeren også lige har sagt.
Og tilsvarende kan jeg jo så heller ikke garantere, at de ikke lukker.
For det afhænger både af elevtilgangen og af de priser, man tager, for korte og lange kurser.
Det er jo sådan, at det kun er halvdelen af skolernes indtægter, der kommer fra staten.
Resten tjener de faktisk selv, og det vil sige, at besparelsen på 2 pct. så kun er 1 pct. af den samlede udgift på højskolernes område.
Så jeg håber inderligt, at elevfremgangen vil fortsætte og derved redde de skoler, som i øjeblikket har underskud.
Jeg glæder mig samtidig over, at langt de fleste højskoler heldigvis har overskud.
Lea Wermelin (S), 2015-11-11:
Tak for det.
Jeg kan da godt forstå, at ministeren ikke er glad for de her nedskæringer.
Bare for at ridse en af dem op beskriver forstanderen her på Bornholms Højskole, at konsekvensen vil være, at de skal udskyde eller måske helt opgive nogle af de renoverings- og bygningsopgaver, som de har sparet op til.
Det vil jo alt andet lige betyde, at det bliver en mindre attraktiv skole, at de skal reducere i skolens samlede undervisningstilbud, og at de kan være nødt til at sætte priserne op, også selv om det jo faktisk betyder en elevnedgang.
Det var i hvert fald det, vi oplevede sidste gang under VK-regeringen, da man også skar ned på højskolerne.
Så konsekvenserne for højskolerne bliver altså en dårligere økonomi, og det kan jo meget vel betyde en elevnedgang.
Og det er også det, der får forstanderen her på Bornholm til at sige, at det vil være en katastrofe for dem, fordi det netop vil betyde en mulig lukning.
Men det er så heller ikke kun Bornholms Højskole, som spørgsmålet går på.
Netop Folkehøjskolernes Forening har jo også lavet sådan nogle forskellige grafikker – og jeg er sikker på, at ministeren kender dem – hvor de jo viser, hvordan det så vil gå højskolerne i årene fremover.
Og der kan man jo se, at antallet af højskoler, som vil få underskud, sandsynligvis vil vokse.
De vurderer, at det cirka vil være halvdelen, der vil gå i underskud i de kommende 4 år, og samtidig frygter de, at 6-7 skoler direkte må gå konkurs.
Jeg kan sagtens høre, hvad ministeren siger, nemlig at du ikke helt deler den vurdering.
Men hvad er ministerens svar så til de konkrete højskoler, som meget klart siger, at de vil have meget, meget svært ved at få økonomien til at hænge sammen –
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-11:
Hvis spørgeren havde hørt, hvad jeg sagde, så ville spørgeren netop have hørt, at der ligger planer, og det er endda planer, som jeg går ud fra at spørgerens eget parti må være enige i, for det var også planer, man havde fremme dengang.
Problemet er bare, at der aldrig er blevet afsat penge til det.
Det koster en lille halv milliard, og den skal vi jo sammen finde ud af at finde.
Men hvis man bruger pengene på noget andet, så kan man jo ikke bruge pengene på det her.
Pernille Schnoor (S), 2015-11-11:
Jeg står med oversigten her.
Der fremgår ikke det, som ministeren siger.
Men jeg er stadig væk interesseret i at høre, hvorvidt ministeren har en holdning til, hvilke forskningsområder der er vigtige.
Og i forhold til den frie forskning vil jeg spørge: Hvad skal man tillade, og hvad skal man ikke tillade?
Esben Lunde Larsen (V), 2015-11-11:
Tak for det.
Tak til spørgeren.
Jeg må desværre rette spørgeren, som sagde, at der ikke var afsat noget til den frie forskning i regeringens udspil.
Der er afsat over 800 mio. kr. til Det Frie Forskningsråd, og i min verden er det mange penge.
Jeg ved ikke, om det er det i spørgerens verden, men 800 mio. kr. er mange penge i min verden.
Jeg blander mig ikke som minister i, hvordan de udmønter deres midler.
Det er det, der er deres ansvar, og derfor har vi armslængde til det.
Jeg har altid anerkendt den præmis, der er skrevet ind i grundlaget for Det Frie Forskningsråd.
Men vi vil gerne have mere erhvervsrettet forskning, og det er netop derfor, vi forsøger at kanalisere penge over i eksempelvis Danmarks Innovationsfond, som spørgerens egen regering jo var med til at vedtage tilbage i den tidligere SR-regerings tid.
Jeg og regeringen synes, at den frie forskning er vigtig.
Vi har et højt prioriteringsniveau for det, men vi er også meget opmærksomme på, at den erhvervsrettede forskning, som eksempelvis bedrives via Danmarks Innovationsfond, er afgørende.
Pernille Schnoor (S), 2015-11-11:
Jeg er nu meget interesseret i ministerens holdninger til forskning nu, hvor det er ministeren, der er talsperson for regeringen.
For et år siden, den 29. oktober, da ministeren var forskningsordfører, skrev bestyrelsesformanden for Det Frie Forskningsråd, professor Peter Munk Christiansen, og jeg citerer: Esben Lunde Larsen vil have, at Det Frie Forskningsråd kun skal finansiere forskning, der giver jobs.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren anerkender, at hovedkriteriet for støtte under Det Frie Forskningsråd er den videnskabelige originalitet og kvalitet.
Eller er det stadig ministerens holdning, at Det Frie Forskningsråd kun skal finansiere forskning, der giver jobs?
Esben Lunde Larsen (V), 2015-11-11:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne begynde med at understrege, at regeringen ikke fastlægger sin forskningspolitik efter, hvad ministerens forskningsfelt har været.
De to ting har ikke noget med hinanden at gøre, selv om jeg takker for, at spørgeren alligevel tiltror mig at have så stor indflydelse på regeringens politik.
Regeringen har valgt at tilpasse størrelsen på det offentlige forskningsbudget i 2016 for at frigøre et råderum til de øvrige højt prioriterede indsatser.
Med et offentligt forskningsbudget, der i 2016 udgør 1,01 pct. af BNP, vil Danmark fortsat være et af de lande i EU med den største offentlige forsknings- og udviklingsindsats.
Samtidig har regeringen fastholdt universiteternes basisforskningsmidler, som udgør over 8 mia. kr. i 2016 og er midler, som universiteterne frit kan disponere over.
Endvidere skal det bemærkes, at et enigt Folketing i 2014 bevilgede 3 mia. kr. til Danmarks Grundforskningsfond, så fonden kan fastholde et højt bevillingsniveau.
Regeringen ønsker med oplægget til prioriteringen af forskningsreserven at fastholde et højt bevillingsniveau for den erhvervsrettede forskning i Innovationsfonden.
Det vil vi med henblik på at give et godt grundlag for vækst og beskæftigelse i Danmark.
Jeg er meget tilfreds med, at vi har fået en bred aftale om fordelingen af reserven for 2016, og at vi med aftalen har fastholdt en fordeling mellem Det Frie Forskningsråd og Danmarks Innovationsfond, der svarer nogenlunde til fordelingen sidste år.
Aftalen betyder, at der afsættes i alt 924 mio. kr. til Det Frie Forskningsråd.
Det synes jeg er mange penge og en klar anerkendelse af, at den frie forskning har stor værdi.
Pernille Schnoor (S), 2015-11-11:
Jeg læser op: Hvorfor vil ministeren skære i midlerne til den frie forskning og have mere kommerciel erhvervsrettet forskning, når ministeren selv har forsket i et område, der ikke umiddelbart synes at have kommerciel relevans?
Hvorfor ville ministeren skære i midlerne til den frie forskning og have mere kommerciel erhvervsrettet forskning, når ministeren selv har forsket i et område, der ikke umiddelbart synes at have kommerciel relevans?
Bertel Haarder (V), 2015-11-11:
Men kunne det tænkes, at den borgmester ville omsætte sin velvilje i, at han henlagde nogle aktiviteter til den højskole i Aabenraa, som også jeg kender?
Jeg har selv været med i et spareudvalg på en anden højskole, og når man sidder der og vurderer alle aktiviteter, alle indtægter, alle udgifter, så viser der sig som regel noget, man kan gøre.
Det er jo det, der er opgaven for alle, og jeg håber inderligt, at det lykkes for alle højskoler at holde sig oven vande.
Jeg ser ikke noget formål i, at højskoler skal lukke.
Jeg mener, der er brug for højskolen i fremtiden.
Men der er altså nogle økonomiske vilkår, som de må tilpasse sig, og ellers bliver det selvfølgelig timetallet, de må begrænse.
Lea Wermelin (S), 2015-11-11:
Jeg kan godt høre, at ministeren ikke er meget for at komme med en hjælpende hånd til landets højskoler, men det er jo heller ikke kun dem, der er kritiske.
Der er faktisk flere, der har svært ved at se fornuften i regeringens nedskæringer, bl.a. nogle af ministerens egne partifæller.
Det er f.eks. borgmester Thomas Andresen fra Aabenraa Kommune, som siger til Højskolebladet
»Man kan godt konkludere, at det hænger knap så fornuftigt sammen, at ambitionerne er at styrke landdistrikterne samtidig med, at man skærer på højskoleområdet.«
Er ministeren ikke enig med Venstres borgmester i, at de her nedskæringer altså også vil ramme landets yderområder meget hårdt?
Bertel Haarder (V), 2015-11-11:
Jeg kan ellers bedst lide at være dus med folk, men jeg erkender, at formanden har ret i, at det er vi altså ikke her i salen.
Men opgaven er jo så for både Bornholms Højskole og andre højskoler at arbejde på, at alt andet ikke bliver lige, altså at der enten kommer flere indtægter eller færre udgifter.
Det kan være timeforbruget, det kan også være investeringer, der sættes i bero, hvad jeg kan forstå der er tale om på Bornholms Højskole.
Det er jo heldigvis ikke noget, jeg skal blande mig i, og jeg har et inderligt ønske om, at det vil lykkes at finde pengene og måske udbyde flere korte kurser, måske i et samarbejde med lokalsamfundet.
Der er jo heldigvis en betydelig kreativitet på skolerne, med hensyn til hvordan man kan få flere kursister, og det er dejligt at se, at elevtallet på de lange kurser, som jo er flagskibet på højskolerne, er svagt stigende.
Lad os håbe, at det fortsætter, fordi så hjælper det rigtig meget på økonomien.
Liselott Blixt (DF), 2015-11-11:
Nu er det jo sådan, at jeg ikke har den samme mulighed for at stille spørgsmål til regionen.
Det er derfor, jeg stiller spørgsmålet til ministeren.
Og det vil jeg da håbe at ministeren kan nikke ja til.
Pernille Schnoor (S), 2015-11-11:
Det glæder mig, at ministeren mener, at Det Frie Forskningsråd og den frie forskning er vigtig.
Det undrer mig så lidt, at i regeringens oplæg til finanslovsforhandlingerne var der ikke afsat en eneste krone til den frie forskning.
Jeg vil gerne lige gå lidt tilbage i tiden igen.
I forbindelse med nogle forskningsmidler, som Det Frie Forskningsråd gav til Det Kongelige Bibliotek sidste år, udtalte ministeren sig om det, som blev omtalt som Krøllebølleforskning, og det er et citat af ministeren, som dengang var ordfører
Jeg er desværre ikke færdig.
Professor Kirsten Hastrup udtalte i den forbindelse, at man ikke kan måle alle projekter på erhvervsrettet relevans, og hun sagde: Det er jo ikke ligegyldig viden, at den menneskelige tænkning er alt andet end lineær og logisk sammenhængende.
Så jeg er interesseret i at høre ministerens holdning til, hvilke former for forskning der må og ikke må praktiseres, specielt set i lyset af ministerens eget forskningsområde, teologi, som vel må siges at omhandle tænkning, der er alt andet end lineær og logisk sammenhængende.
Sophie Løhde (V), 2015-11-11:
Det er vigtigt at sige, at Region Sjælland juridisk set jo ikke gør noget forkert med den beslutning, de har valgt at træffe.
Jeg undrer mig bare over beslutningen, men juridisk er der ikke noget at komme efter.
Hvis man gerne vil vide mere om baggrunden for, at de i Region Sjælland har valgt at træffe den her beslutning, så bliver man nødt til at rette henvendelse til Region Sjælland.
Det er også derfor, jeg siger, at spørgsmålet rettelig burde være stillet til regionen og ikke til mig her i Folketinget.
Jonas Dahl (SF), 2015-11-11:
Tak for det.
Kan ministeren bekræfte, at udrulningen af timemodellen foregår fuldstændig som fastlagt af forligskredsen?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-11-11:
Min konklusion er sådan set meget klar på det her spørgsmål: Der er mange flotte ord om E45, men man er ikke i nærheden af noget, der ligner handling, fra den nuværende transportministers side.
Det synes jeg sådan set bare er lidt sørgeligt.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-11:
Nu er det så heldigt, at regeringen har skrevet det ind i sit regeringsgrundlag.
Det kunne vi godt have tænkt at mange andre havde gjort.
Hvis man gerne ville have brugt pengene, hvorfor indkaldte man så ikke til forhandlinger?
Det kan jeg godt sige hvorfor man ikke gjorde.
Man kunne heller ikke dengang få dem fri, fordi man er bundet af de samme regler.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-11-11:
Nu får vi så vide, at der altså er 1 mia. kr.
Så spørger jeg bare: Har ministeren overhovedet tænkt på, at han vil indkalde til nogle forhandlinger, hvor i hvert fald noget af den milliard i givet fald kan bruges på E45, når man nu i valgkampen og ved alle mulige andre lejligheder, også i regeringsgrundlaget, har sagt, at det her er vigtigt?
Jeg har ikke lyst til det der bagudrettede.
Det vil jeg gerne diskutere, men ikke i den her sparsomme spørgetid.
Jeg vil gerne bede ministeren om at være bare en anelse konstruktiv.
Vil man overhovedet noget, når det gælder E45 på kort og mellemlangt sigt?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-11:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg er sikker på at det er hr. Jonas Dahl bekendt, er status for arbejdet med Togfonden DK, at der er igangsat en lang række analyser, herunder af projekterne i timemodellen.
Og de analyser fortsætter jo indtil videre, selv om den nuværende regering ikke er med i aftalen om Togfonden DK. Hvad den videre skæbne bliver for projekterne, afhænger dels af, hvad analyserne viser, dels af det kommende serviceeftersyn af Togfonden DK, som vi har meldt ud i vores regeringsgrundlag.
Jeg tror nu heller ikke, det kan komme bag på hr. Jonas Dahl, at der skal tages stilling til de enkelte projekter, når analyserne er færdiggjort.
Jeg vil bare sige, at muligheden for at realisere de mange projekter i Togfonden DK så er noget andet.
Sandheden er jo den, at pengene til at realisere projekterne i Togfonden DK ikke er til stede.
Derfor er det sådan, at de foreløbige beregninger, som vi fremlagde i forbindelse med finanslovsforslaget, viser et hul på 9 mia. kr. i Togfonden DK.
I den situation er det eneste ansvarlige at gennemføre det serviceeftersyn af Togfonden DK, som regeringen har annonceret.
Jeg noterer mig stilfærdigt i den forbindelse, at dele af forligskredsen allerede er opmærksom på, at man ikke kan bruge penge, man ikke har.
Spørgsmålet er derfor nok snarere, om hr. Jonas Dahl og forligskredsen kan garantere udrulningen af timemodellen.
Det jo helt evident, for det er oplyst.
Der er 1 mia. kr., og i modsætning til det, som hr. Henrik Dam Kristensen nu forsøger at give indtryk af, er det jo sådan, at det længe har været muligt at prioritere inden for den grønne forligskreds.
Det har det sådan set været det sidste år, hvor hr. Henrik Dam Kristensens eget parti sad i regering.
Og ikke engang den havnepakke, man havde aftalt, fik lov at komme fri, fordi der var de samme økonomiske udfordringer, og nu er de bare lidt værre.
Det er nøjagtig det samme, som dengang spørgerens eget parti sad i regering.
Det eneste nye er, at man bare har glemt, hvordan det var, eller også har man prioriteret anderledes.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-11-11:
Hvad er der af disponible muligheder i det grønne trafikforlig?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-11:
Undskyld, jeg siger det, men det er lidt nemt bare at sige: Kan vi ikke bare glemme det, der er gjort en gang?
Jamen sådan er verden jo ikke.
De beslutninger, man har truffet, trækker jo linjer ind i fremtiden.
Det er jo det, det hele går ud på.
For så vil jeg gerne invitere over til mig.