runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2016-04-27:
Ja, hr. Andreas Steenberg er jo ikke andet end en dreng!
Det, jeg ville sige, var, at det selvfølgelig er rigtigt nok, at der er økonomi blandet ind i det her, og det kan jo være rigtigt nok, at det måske i virkeligheden også er det, det kommer an på, men det er vel også en kendsgerning, at der i hvert fald er rigtig mange regioner, der helt klart prioriterer busserne frem for togene, fordi busserne er nemmere at have med at gøre, om jeg så må sige, og de er sådan set også billigere.
Og de er også nemmere at afskaffe.
Det er nemmere at fjerne en buslinje, end det er at fjerne en togbane, og det er vel også noget af det, der gør sig gældende.
Det er jo noget af det, der gør sig gældende i forbindelse med Tølløsebanen, og det er vel også det, der gør sig gældende på Lollandbanen og andre baner.
Andreas Steenberg (RV), 2016-04-27:
Der er også en gang imellem kvinder i trafikdebatterne!
Men jeg vil jo så takke hr. Henning Hyllested for at give mig en mulighed for at sige det lidt mere klart.
Og nu er Region Hovedstaden og Region Sjælland jo også gået sammen, og jeg synes ikke, der er noget, der tyder på, at de regioner egentlig driver det særlig dårligt, når man ser på vedligehold og drift, tværtimod.
Det, jeg synes vi skal diskutere, er, om de får penge nok til det, og det tror jeg faktisk diskussionen handler mere om, end hvor de her jernbaner lige præcis er organiseret.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-27:
Det var mere, fordi jeg måske syntes, at det, Andreas Steenberg sagde, strittede lidt i flere retninger.
Er der helt ærligt nogen saglig grund til, at vi har – hvad skal man sige – ekspertisen spredt ud på flere organisationer, taget i betragtning at Danmark ikke er større, end det er, og at jernbanenettet i Danmark, hverken lokalbanenettet eller det statslige jernbanenet, ikke er større, end det er?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-04-27:
Jeg tror nu, at hvis vi spørger passagererne på Københavns Hovedbanegård eller Aalborg Banegård, vil langt de fleste af dem sige: Kunne I dog ikke bare få togene – de tog, vi har – til at køre rettidigt i stedet for at satse på store forkromede projekter, som overhovedet ikke er finansieret?
Derfor vil jeg igen tilbage til det med det holdbare: Mener Socialdemokratiet virkelig, at det er et udtryk for økonomisk ansvarlighed, når man går ud og disponerer over 28,5 mia. kr., som overhovedet ikke er kommet i kassen, men som skulle være kommet i kassen frem til 2042?
Nu viser det sig så, at mindst halvdelen af pengene overhovedet ikke findes, og alligevel holder man krampagtigt fast i planen.
Det er da historisk, må jeg sige.
Rasmus Prehn (S), 2016-04-27:
Ja, jeg kan høre, at det ikke kun er Enhedslisten, der skyder med skarpt, men også Venstre, som har gang i den hårde retorik.
Jeg synes, at det, der er holdbart, er at være enige om, at vi har brug for en mere tidssvarende jernbanedrift.
Rigtig mange af dem, der stiller sig ned på Hovedbanegården og tager det næste tog, oplever, at meget af den togdrift, vi har i Danmark, er noget, der hører 1970'erne til.
Hvis man rejser til andre lande, oplever man, at de har meget mere tidssvarende, meget mere moderne, meget mere miljørigtig togdrift.
Det var i al beskedenhed de danske forhold, vi prøvede – med et bredt flertal i Folketinget – at lave om på med togfondsforliget.
Det var holdbart at gå i den retning.
Så kan man diskutere finansieringen.
Den bliver vi jo ikke enige om, for Venstre valgte fra starten af at sige: Vi vil ikke bruge penge på tog; vi synes da, det er bilernes tur.
Nu har vi så opdaget, at da Venstre så er kommet i regering, er det blevet ingens tur, for der er intet sket.
Men vi syntes, det var holdbart at investere i jernbanen.
Og vi havde så aftalt, at hvis ikke der var penge i oliefonden, ville vi finde pengene et andet sted.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-04-27:
Jeg hæfter mig ved, at hr. Rasmus Prehn talte om holdbare forlig.
Det er jeg meget enig i.
Men der, hvor enigheden hører op, er, når hr. Rasmus Prehn går over til at tale meget om Togfonden DK, hvor han også skød lidt med skarpt mod Dansk Folkeparti, altså åbenbart nævnte Togfonden DK som et holdbart forlig.
Mener Socialdemokratiet virkelig, at det er holdbart, når man holder krampagtigt fast i en aftale om Togfonden DK, selv om det nu står
lysende klart, at finansieringen var det rene fatamorgana?
De 28,5 mia. kr., som man havde forudsat som finansiering ude fra Nordsøen, viser sig jo at være fugle på toppen af en boreplatform.
Rasmus Prehn (S), 2016-04-27:
Det kvitterer vi netop også for fra socialdemokratisk side.
Det er en god påmindelse om alle de mange muligheder, der er, for at gøre noget positivt og noget godt i retning af at bringe vores transportpolitik i en grønnere retning.
Så tak til Enhedslisten for det.
Vi opfordrer bare til, at vi bruger tid på at få lavet brede aftaler.
Og nej, vi tror ikke, at regeringen har ret meget fokus på det her.
Det er derfor, vi har brug for, at vi i fællesskab presser regeringen til at gøre noget mere af det, der er rigtigt, frem for ingenting at gøre, som tilfældet er i øjeblikket.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-27:
Jamen jeg har fattet, at Socialdemokratiet nærer en stor, stor tillid til, at den her regering, som jo ellers har, hvad skal man sige, gjort sig kendt på at satse voldsomt på bilisme og asfalt, skulle gøre en særlig indsats for at nedbringe udledningen og det hele taget foretage den grønne omstilling inden for transportsektoren.
Forslagene her er jo en opsamling af de mange, mange forslag, som vi har set igennem, ja, jeg ved ikke hvor mange år, 10 år måske, fra diverse kommissioner, og som er en samling af de forslag, som gør, at nu har vi et katalog over, hvad vi kan gøre.
Det er hele formålet med at fremlægge det her som beslutningsforslag.
Rasmus Prehn (S), 2016-04-27:
Tusind tak til Enhedslistens hr. Henning Hyllested.
Jeg skal da beklage, at jeg prøvede at holde min tale sådan mere i overordnede linjer og også prøvede at have et lille element af munterhed i.
Jeg kunne sagtens have holdt en tale, hvor jeg refererede til netop den her roadmap for udfasning af fossile brændstoffer, som det er fuldstændig rigtigt at Enhedslisten tager udgangspunkt i, og der er så de her forslag – det kunne jeg sagtens have gjort.
Men jeg har prøvet at skitsere, at vi synes, det er positivt, at man kommer med det her.
Vi havde bare gerne set, at man var mere fokuseret, havde mere med om cykler, og opfordret til, at vi går i nogle konkrete forhandlinger om langtidsholdbare strategier på tværs i Folketinget.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-27:
Jeg må sige, at hr. Rasmus Prehn jo fuldstændig misser pointen.
Der er jo ikke tale om rundesang, hverken internt i Enhedslisten eller mellem Enhedslisten og Alternativet.
Der er tale om, at vi har taget en rapport i Transportministeriet, som har været under udarbejdelse i Transportministeriet, og som var tæt på offentliggørelse, og så har vi taget forslagene derfra – ikke dem alle sammen, men næsten dem alle sammen – og fremlagt, fordi vi ikke kunne forstå, hvorfor den rapport ikke måtte komme til offentlighedens kendskab.
Den indeholder en masse rigtig gode forslag til, hvordan man kan foretage en grøn omstilling inden for transportsektoren – den omstilling, som også ordføreren er helt enig i er så nødvendig.
Det har været hele formålet med at gøre det på den her måde.
Derfor vil jeg igen sige, at ordføreren fuldstændig misser pointen her.
Der er tale om at få kendskab til noget, som åbenbart af en eller anden årsag skulle have været hemmeligholdt for den danske befolkning.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-04-27:
Det skal i hvert fald forstås sådan, at det er et forslag, som jeg synes har været rigtig godt, og som vi er lykkedes med, og også har brugt en del penge på.
Nu er det jo sådan, at man altid skal lytte til ordførerne, og særlig når man er en lille regering, skal man jo lægge meget mærke til, hvad de forskellige har af holdninger, for vi skal jo have det til at gå op i en højere enhed.
Men altså
, jeg synes stadig væk, vi skal have fuldt fokus på cykling, og jeg synes også, det er godt at se, at der er rigtig mange andre, der har det, uden at vi måske behøver at understøtte det – man gør det, fordi man også kan se en idé i det.
Rasmus Prehn (S), 2016-04-27:
Skal det forstås sådan, at transportministeren vil være parat til at videreføre den tradition, vi har haft i den grønne forligskreds, for at afsætte penge til en målrettet cykelpulje?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-04-27:
Jo, men nu ved jeg jo ikke, hvilke overvejelser Enhedslisten har gjort sig omkring cykling.
Men jeg vil bare sige, at jeg deler den opfattelse, at det er en god ting at cykle.
Jeg vil så også sige, at noget af det, som udvikler sig lidt, er, at folk ligesom siger, at det kun er for motionens skyld.
Nu er vi jo mange, der cyklede, dengang vi var børn, fordi vi skulle fra ét punkt til et andet, og det var så den mulighed, man havde for at transportere sig derhen.
Men jo, jeg vil da gerne give Socialdemokratiets ordfører, hr. Rasmus Prehn, ret i, at det i hvert fald er en vigtig del at have med, fordi cykling har haft stor succes og vil få det, og det vil det både turistmæssigt, men også motionsmæssigt og sundhedsmæssigt.
Og vi har jo sammen virkelig sat det på dagsordenen gennem årene, og det synes jeg da vi skal fortsætte med.
Rasmus Prehn (S), 2016-04-27:
Mange tak.
Nu kender vi jo transportministeren som en på mange måder passioneret person.
Men jeg vil nok sige, at når man hører ministerens tale her, der handler om Enhedslistens mange forslag, er der måske ikke den samme passion at høre.
Det hele er sådan lidt mere neddroslet.
Det kan jo så også være udtryk for transportministeren og regeringens syn på det her spørgsmål.
Nu lagde jeg jo mærke til her den anden dag, at transportministeren var ude at cykle med den amerikanske transportminister, og når man så kigger på Enhedslistens 38 forslag – det tror jeg der er af helt konkrete forslag – så er det faktisk meget begrænset, hvad der er af cykelforslag.
Undrer det ikke transportministeren, at man ikke, når man nu har fremsat alle de her mange forslag, har levnet mere plads til cykler og også medtaget en videreførelse af cykelpuljen, som vi ved er noget af det, der har virket allerallerbedst?
Undrer det ikke ministeren, at Enhedslisten ikke har lagt mere vægt på det, når vi ved, hvor stor en forskel det gør klimamæssigt, men jo også sundhedsmæssigt, trængselsmæssigt og alt muligt andet, hvis flere cykler?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-04-27:
Nu skal jeg bare sige, at det sådan set er nemt at finde ud af.
Når vi har sagt, at vi ikke vil gøre rapporten færdig, er det således ret beset at følge op på den tidligere regerings politik.
Og jeg tror da også, at den ville være nået frem til samme konklusion som os, nemlig at det giver bedst mening at afvente Europa-Kommissionens udspil og de forhandlinger og aftaler, der følger efter.
Jeg tror sådan set, det er sådan, at når man sidder med ansvaret for det, kan man godt se, at det er den rigtige måde at gøre det på – så vi ikke laver noget forkert, inden vi har set, hvad Europa-Kommissionens udspil er.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-27:
Det lyder mest af alt som en bortforklaring.
Som sådan henholder de sig til de værktøjer, som ligger i den pågældende rapport.
Det vil sige, at der er en hel stribe konkrete forslag, som man kunne tage hul på.
Det er jo ikke nye forslag.
Det er jo forslag, som er kendte, og som er fremlagt gang på gang – mere eller mindre enslydende – af de mange kommissioner på forskellige områder, der har været nedsat, og som jo ret entydigt peger på en hel del af de her virkemidler, som ligger i beslutningsforslagene.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-04-27:
Mange tak.
Der er ikke nogen tvivl om, at der er lagt et stort arbejde i det her beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti, og det vil vi godt kvittere for.
Jeg vil dog også følge op på en del af de andre ordføreres kommentarer ved at sige, at vi også synes, at de her to ting, overdragelse af infrastrukturen og overdragelse af driften, kan vi lettere diskutere hver for sig.
Vi er meget interesserede i at få undersøgt yderligere og få inddraget endnu flere aktører i arbejdet med at finde ud af, hvordan vi får forbedret de offentlige transporttilbud i de mindste bysamfund og i landdistrikterne.
Det er absolut også noget, der ligger Alternativet på sinde.
Det forekommer os også mere oplagt, som det er nævnt af flere andre ordførere, at overføre infrastrukturen til det statslige.
Men vi ser store udfordringer i at overføre driften, både i forhold til det økonomiske og til det, som ministeren faktisk også belyste, nemlig at en stor del af de regionale privatbaner faktisk fungerer rigtig godt nu.
Så det er klart, at vi skal tage kloge beslutninger.
Men vi er lige så indstillede som mange andre ordførere i salen på at tage det op og måske lande en fælles beretning i udvalget.
Kim Christiansen (DF), 2016-04-27:
Tak for det.
Jeg synes også, det er meget vigtigt, at vi deler det her forslag op i to.
Jeg skal gerne fremsætte det som to selvstændige forslag, hvis det gør livet nemmere for ministeren.
Den ene del handler om infrastrukturen og ansvaret for den og vedligeholdelse, og den anden del handler så om driften og om, hvor ansvaret for den skal ligge.
Vi kommer jo ikke med noget bud på, hvordan det skal organiseres.
Det kan sagtens være hos de nuværende aktører, men ansvaret bør ligge et andet sted – måske ude i regionerne.
Så er ministeren ikke enig med mig i, at der sådan set er penge nok til at overdrage den her infrastruktur?
For hvis regionerne i dag bliver overkompenseret, må der jo være penge nok, og så kan det her vel blive lidt mere end provenuneutralt for staten.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-04-27:
Sådan som det er oplyst over for mig, må jeg bekræfte, at det er det, der ligger i kontrakten.
Men en status på det vil betyde, at jeg skal indhente de oplysninger og høre, hvor langt DSB er i forhold til det.
Det følger jeg simpelt hen ikke så tæt, men jeg gør det gerne, for jeg synes, det er et godt spørgsmål, som det er vigtigt vi kender svaret på.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-27:
Jeg hørte det, som at ministeren bestemt ikke var principielt uenig i, at jernbanetrafikken kunne organiseres under staten.
I den forbindelse vil jeg gerne bede ministeren bekræfte, at der faktisk i DSB-kontrakten er indføjet et afsnit om, at DSB skal komme med et udspil – de skal faktisk ifølge kontrakten komme med det i år – som netop skal give DSB's bud på, hvordan man i fremtiden kan organisere DSB til måske mere trafikselskabslignende opgaver eller et »MOVIA på skinner«, som det ligefrem er formuleret.
Og det er selvfølgelig med henblik på bl.a. et regime af udbud, som det jo af EU er påbudt.
I den forbindelse kunne jeg godt tænke mig at høre status på, hvor langt man er kommet med den der rapport eller det der udspil.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-27:
Tak for det, formand.
Spørgeren tager fuldstændig fejl.
Det er ingenlunde ubekvemt, at man har fundet et læserbrev frem.
Jeg har tilmed rost Socialdemokraterne for at være så grundige i deres forberedelse, at de har været helt tilbage i 2011 for at finde læserbreve.
Det er klart, at de projekter, vi nu har afsat 1,8 mia. kr. til, skal udfoldes, som de er beskrevet; alt andet ville være nonsens.
Jeg glæder mig over hvert eneste af projekterne, fordi jeg synes, det er fantastisk, at vi kan udvikle vores natur på den måde.
Så jeg siger blot, som jeg har sagt det igennem mine øvrige besvarelser, at Natura 2000 i min verden ikke er hamret i stål eller mejslet i sten.
Der skal være en vis dynamik i forhold til den strukturudvikling, vi er i som samfund.
Simon Kollerup (S), 2016-04-27:
Tak for det.
Jeg kan godt forstå, at det kan være ubekvemt at få hevet et læserbrev frem fra dengang, hvor miljø- og fødevareministeren stillede op til Folketinget.
Men ikke desto mindre er ministeren jo nu blevet minister for det område, det her drejer sig, nemlig vores natur.
Hvis vi nu her afslutningsvis skulle give os selv en mulighed for at se fremad, så kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren: Vil ministeren så garantere, at Natura 2000-områderne i ministerens eget program, som lige er blevet lanceret, ikke vil være en hæmsko for vækst og udvikling ud fra ministerens egen definition?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-27:
Altså, som jeg sagde i mit svar til hr. Simon Kollerup, mener jeg, at Natura 2000 er et fremragende redskab til at fremme natur og biodiversitet og beskytte sårbare områder.
Men det er også en hæmsko visse steder i det her land, hvis det betyder, at man ikke kan have en bymæssig udvikling på helt almindelige jorder, der er indtegnet i en Natura 2000-afgrænsning.
Regeringen er i den grad optaget af Danmarks Natura 2000-forpligtelse, og derfor sætter vi penge bag den intention, vi har, altså de 1,8 mia. kr., vi lige har afsat.
Men vi er også af den opfattelse, at mennesker og byer skal kunne udvikle sig som følge af den strukturudvikling, der er.
Og det betyder bl.a., at der kan ske ændringer i forhold til Natura 2000, hvis det giver mening, og hvis man samtidig bevarer en god natur.
Lea Wermelin (S), 2016-04-27:
Det bedste forsvar kan godt være et angreb.
Altså, jeg står med indlægget her, og det er ikke mig, der har skrevet det; det er jo ministeren selv.
Nu er det sådan, at ministeren er blevet minister for det område, der handler om Natura 2000-områderne, og derfor er det jo ikke så mærkeligt, at vi Socialdemokrater og også mange andre her i landet, tror jeg, er ret interesseret i, hvad ministeren mener på det her område.
For indtil videre har regeringen i hvert fald ikke imponeret os med sine naturplaner.
Så jeg vil egentlig bare gerne have ministeren til at svare lidt mere konkret på, om ministeren mener, at Natura 2000, som det er i dag, er en hæmsko, eller om ministeren ikke mener det.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-27:
Tak for det, formand.
Jeg ville egentlig have ønsket, at spørgeren havde læst læserbrevet i sammenhæng i stedet for at tage nogle afbrudte citater, som den socialdemokratiske pressetjeneste formentlig har klippet ud til spørgeren.
For det, jeg jo netop refererer til i mit læserbrev, er, at der er visse steder, hvor byer ikke kan udvikle sig, fordi der er tegnet Natura 2000-linjer helt op til bykanten, og hvor det er helt almindelig landbrugsjord, der er indtegnet i Natura 2000-linjer.
Der siger jeg, at hvis det er muligt at flytte på nogle afgrænsninger, så man kan skabe bymæssig udvikling og vækst, hvor almindelig landbrugsjord er involveret i en Natura 2000-tegning, og man så samtidig udlægger andre arealer til Natura 2000, altså hvor man fremmer naturen mere, så er det da det eneste fornuftige at gøre.
Det er ikke mindst, fordi den oprindelige intention med Natura 2000 ikke var at være konserverende, men at fremme sårbar og beskyttet natur, og det er også derfor, at regeringen har sendt et klart signal om hele den her udvikling.
Lea Wermelin (S), 2016-04-27:
Tak for det.
Jeg synes stadig, det er en anelse svært at blive klog på, hvad det egentlig er, ministeren mener på det her område.
Man siger, at det er en hæmsko for udvikling, samtidig med at man slår sig op på at være naturelsker – jeg synes ikke, det hænger sammen.
Hvis ministeren stadig mener, at Natura 2000-områder kan være en hæmsko for udvikling, så har jeg noget, jeg gerne vil spørge ind til.
Ministeren skriver jo videre i det her indlæg fra 2011 om Natura 2000, at »det har taget fuldstændig overhånd.
Natura 2000 har udviklet sig fra at være naturbeskyttende til at være naturkonserverende«.
Mener ministeren, at Natura 2000 og det, at vi lever op til vores direktivforpligtelser her i Danmark, har taget fuldstændig overhånd?
Eller hvordan er det, at ministeren fortsat mener, at Natura 2000 er en hæmsko for udvikling?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-27:
Tak for det, formand.
Ja, det mener jeg i den grad.
Hvis det er i relation til, om byer, der har ændret karakter på grund af demografi og den strukturudvikling, der har været der, ikke kan forandre sig, så mener jeg, at det er en hæmsko.
Derfor er jeg optaget af at se på, om der er steder, hvor Natura 2000 kan fremmes, mod at der så er arealer og afgrænsninger, der forandres, fordi vi har så massiv en strukturudvikling i det her land, som vi har.
Men det er jo ikke noget, der står i modsætning til at udvikle Natura 2000 og beskytte natur.
Men hvis det er noget, der aldrig kan forandres, så er det en hæmsko i forhold til f.eks. bymæssig udvikling.
Og det er jeg optaget af.
Rasmus Prehn (S), 2016-04-27:
Det, vi socialdemokrater holder fast i, er, at vi skal have togdrift i Danmark, der er bedre end den, vi har.
Jeg tror, at hr. Kristian Pihl Lorentzen fra Venstre har fuldstændig ret i, at hvis man spørger passagererne i Aalborg eller på Hovedbanegården eller i Viborg eller i Odense, vil de sige: Vi vil have noget, der virker bedre end det, vi har i dag; vi vil have noget, vi kan regne med.
Det tror jeg at ordføreren har fuldstændig ret i at de også går mere op i end store forkromede planer, ingen tvivl om det.
Men det er jo også derfor, det er så ærgerligt, at Venstre så ikke vil indkalde os til et forligsmøde, hvor vi kan diskutere: Hvad gør vi så?
Hvis I synes, vores plan er for stor og for forkromet, så lad os da mødes og tale sammen om at gøre noget, der er nødvendigt, og det er f.eks. at få elektrificeret jernbanedriften.
Det ville være godt for klimaet og netop for noget af det, som Enhedslisten taler om, nemlig en grøn omstilling, men det vil også være godt i forhold til at få mere holdbare tog, der kan komme til tiden.
Simon Kollerup (S), 2016-04-27:
Tak for det.
Hvis vi skal være fair over for seerne, skal ministeren jo så egentlig bare svare på det ene spørgsmål, om ministeren stadig står ved den holdning, som han gav udtryk for i 2011.
Spørgsmålet går kort og godt på: Mener miljø- og fødevareministeren, at Natura 2000-områderne er en hæmsko for udvikling og vækst, som man sagde i 2011?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-04-27:
Det er derfor, jeg sagde, at jeg synes, vi skulle prøve at undersøge det.
for det er jo rigtigt, at man får flere penge i regionerne generelt.
Man har fået flere penge, end man har anvendt, og det er også det, jeg har sagt om Tølløsebanen.
Men det skal ses i sammenhæng med, om det så er, fordi banen er i en tilstand, hvor der skal mange penge til for at bringe den op på det niveau.
Eller om det simpelt hen er, fordi man har været meget effektiv ude i regionerne og gjort det på en fantastisk måde.
Jeg er bare nødt til at sige, at jeg ikke har nogen oplysninger, der kan afkræfte eller bekræfte det.
Og det synes jeg kunne være en god idé vi fik, sådan at vi havde helt fast grund under fødderne, når vi bagefter skal vurdere, hvad det i grunden koster at bringe det op på det niveau.
Og det er klart, at der skal man i hvert fald ind og kigge på den aftale, man har, nemlig at man vil få efter de udgifter, der har været, og ikke hvilket behov der måske har været.
Kim Christiansen (DF), 2016-04-27:
Jeg skal bare lige have det helt på plads, altså om jeg har forstået ministeren korrekt.
Mener ministeren, at det grundlæggende er en god idé at overdrage infrastrukturen til staten, således at det ansvar ligger ét sted?
Og så kan man jo altid tage en diskussion af, hvordan selve driften skal være organiseret.
Vi ved jo alle sammen, at der foregår nogle sammenlægninger mellem DSB og NT i Nordjylland.
Lignende forhold kunne jo også komme i spil på Sjælland.
Ville ministeren være åben over for sådan en løsning?