runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-03-19:
Det foreliggende beslutningsforslag fra SF er et udtryk for det modsatte synspunkt, nemlig at bøder er en skat og ikke en straf.
Det er desværre en stigende tendens.
Man sender fotovogne ud på de danske veje, hvor de alene er skattemaskiner, der sørger for at plukke flere penge op af borgernes lommer, og det her er endnu et eksempel på, at man bare vil hive pengene op af folks lommer i stedet for at lade skat være skat og straf være straf.
Derfor siger vi ellers tak.
Frank Aaen (EL), 2015-03-19:
Da Enhedslistens ordfører på området, fru Pernille Skipper, ikke kan være til stede, har jeg fået lov til at sige, at vi støtter beslutningsforslaget.
Vi er enige i, at der skal være en større grad af indtægtsregulering i bødesystemet.
Det vil sige, at man udvider de muligheder, der allerede i dag er inden for indtægtsregulerede bøder på færdselsområdet, så de også gælder andre lovområder.
Vi synes, at man måske særlig skulle overveje, hvordan kapitalstærke virksomheder kan få et ordentligt smæld, når de overtræder lovgivningen sammenlignet med den lille enmandsvirksomhed eller andre.
Der er virkelig brug for en graduering, og det vil vi gerne have bliver gennemført så hurtigt som muligt.
Vi må jo nok medgive, at det kan være lidt svært at nå det inden den 1. april, men så må det være så hurtigt som muligt derefter, så vi kan få sådan en ændring af lovgivningen til at træde i kraft – ikke om et eller to år, men så hurtigt som muligt.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-03-19:
Tak for ordet, formand.
Bøder skal jo gerne have en præventiv virkning, og det er klart, at der spiller pengepungens størrelse en rolle.
En bøde på 1.000 kr. rammer nogle hårdere end andre.
Derfor er store dele af vores bødesystem jo heldigvis allerede i dag indrettet sådan, at der tages højde for personens indtægt.
Og lige nu har Straffelovrådet mere presserende ting at tage sig til, f.eks. vurderinger af grundlaget for at retsforfølge syrienskrigere.
Derfor kan vi Radikale ikke støtte det her beslutningsforslag, men SF skal sådan set have tak for at fremsætte det, og fru Karina Lorentzen Dehnhardt skal som forslagsstiller vide, at det ikke er sådan en ideologisk modstand mod forslaget.
Det er mere en lavpraktisk modstand og en modstand på grund af prioriteter, i det her tilfælde prioritering af Straffelovrådets tid.
Tak for ordet.
Susanne Eilersen (DF), 2015-03-19:
I forhold til det her beslutningsforslag fra SF om indtægtsregulering af bøder er vi i Dansk Folkeparti enige i, at bøder jo som udgangspunkt skal ramme lige hårdt, uanset om man er politiker eller kassedame.
Og den del af det fremsatte forslag kan vi faktisk godt sympatisere med.
Det er mere spørgsmålet om rimelige bøder, der spøger.
Her tænker Dansk Folkeparti eksempelvis på fartbøder.
I slutningen af januar kunne Rigspolitiet på et pressemøde fortælle, at 75 nye fotovogne var sat på gaden til bekæmpelse af fartsyndere over hele landet.
Dansk Folkeparti bakker fuldstændig op om, at fartsyndere skal straffes – det skal der ikke herske nogen tvivl om – men det er sådan set mere princippet, det handler om, altså at man decideret kan betegnes som fartsynder, hvis man bliver knipset af en fotovogn på en lige landevej lige på den grænse, hvor hastighedsbegrænsningen skiller mellem 80 km/t. og 60 km/t. og man så måske lige mangler 3-4 km/t. i at komme ned under den fartgrænse.
For det er nemlig oftest der, fotovogne befinder sig, og Dansk Folkeparti havde hellere set, at fotovogne var placeret i nærheden af skoler, børnehaver, plejehjem og i centrum af byer, hvor der færdes mange bløde trafikanter, og hvor kørselsforholdene ofte er ringe.
Man kunne godt få den mistanke, at disse nye fotovogne er en pengemaskine, der skal spytte penge i statskassen.
Der er jo immer væk sat en pæn slat penge af til indkassering af bøder.
Og er det korrekt, at det er hensigten med fotovogne, så er det i hvert fald forfejlet.
Derfor vil vi også i forhold til det forslag sikre os, at det ikke er beregnet som en merindtægt til statskassen, men at det får en præventiv effekt.
Og derfor har vi nogle spørgsmål, vi gerne vil have svar på i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Når det er sagt, er Dansk Folkeparti enige med forslagsstillerne i, at bøder skal have en præventiv effekt, og at der skal være en vis retfærdighed, så bødens størrelse afspejler personens økonomiske formåen.
Nogenlunde de samme spørgsmål og bekymringer har vi også, når forslagsstillerne tænker den samme indtægtsregulering ind i forhold til virksomheder.
For vi er helt enige i, at virksomheder ikke skal kunne spekulere i, at det kan betale sig at bryde loven, fordi bøden er for lille, men vi har behov for at få tingene belyst i udvalget.
Derfor er Dansk Folkeparti som udgangspunkt positivt indstillet over for forslaget, men vi vil dog afvente udvalgsbehandlingen, før vi endeligt kan give en tilkendegivelse af vores holdning til dette forslag.
Trine Bramsen (S), 2015-03-19:
Jeg tror, det er meget vigtigt at være opmærksom på, at man ikke bare kan tage en svensk eller en finsk model og overføre den til Danmark, for der er forskellige skattesystemer og skattemodeller.
Men jeg må jo medgive, at vi allerede har den her model i dag på en række områder, hvor man har vurderet, at det giver mening at have en indtægtsreguleret bødestraf.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-03-19:
Jeg er sådan set meget tilfreds med, at justitsministeren har sagt, at det her kan vi komme til, når Straffelovrådet får bedre tid til at se på den slags.
Det synes jeg dog er et skridt i den rigtige retning.
Men jeg køber ikke rigtig det der argument om, at det vil have for store administrative omkostninger, for i vores nabolande gør man jo faktisk det her meget mere.
Man gør det meget mere i Sverige og i Finland, hvor man tilsyneladende har fundet en model.
Derfor vil jeg høre, om det er fru Trine Bramsens principielle holdning, at bøder skal være præventive, og at det derfor er nødvendigt at indrette dem forskelligt, alt efter hvor meget man tjener.
Trine Bramsen (S), 2015-03-19:
Tak for det.
SF ønsker med dette beslutningsforslag, at der skal ske en øget grad af indtægtsregulering af bøder.
Vi kender allerede i dag indtægtsregulering fra en række bødetyper, hvor man kan få nedsat taksten, hvis man har en meget lav indkomst, og på andre områder udmåles bøden på baggrund af månedsløn.
Jeg medgiver, at der derfor kan være god mening i at bruge indtægtsregulering på nogle bødeområder, og det er også baggrunden for, at man gør det i dag.
Justitsministeren åbnede op for, at vi kunne tage en videre politisk drøftelse af, om denne praksis kan udbredes til andre områder, og det bakker vi Socialdemokrater op om.
Ønsker man at indføre indtægtsregulering på flere områder, skal man dog også være opmærksom på, at det er forbundet med store administrative omkostninger at udmåle bødestraf på baggrund af indtægt.
Der rejser sig også nogle problematikker i forhold til at vurdere bødeudmålingen, for mange danskere har varierende indkomst pr. måned over et år, ligesom indkomsterne kan variere fra år til år.
Derfor kan det være uklart, hvilket grundlag en bødestraf skal udmåles på baggrund af, og i hvert fald vil det være forbundet med store omkostninger, som i en række tilfælde vil kunne forventes at overstige det faktiske bødebeløb.
Men som jeg sagde før, tager vi gerne en yderligere drøftelse med forslagsstillerne om, om der er særlige områder, hvor forslagsstillerne påtænker at den her praktisk kunne udbredes.
Jeg tror, der er behov for at komme et spadestik dybere, før vi går videre med det.
Med de ord skal jeg meddele, at vi Socialdemokrater gerne tager debatten, men ikke kan støtte forslaget her i dag.
Karsten Lauritzen (V), 2015-03-19:
Jo, men jeg synes også, at vi skal have et system, hvor det er sådan, at hvis to mennesker kører over for rødt lys, så skal de have den samme straf for det, ligesom vi jo heller ikke i dag gør forskel på, hvor lang fængselsstraf man får, hvis man begår vold
Der kigger vi på folks individuelle situation, vi kigger jo ikke på deres indtægtsforhold.
Og så får man normalt, hvis man er i den samme situation, den samme straf for det, uden der kigges til indtægterne.
Og den her præmis, der ligger i det, nemlig at rige mennesker er ligeglade med loven, og at de betragter det som en afgift, køber jeg simpelt hen ikke.
Jeg forstår godt, at det sådan taler til SF's traditionelle vælgermålgruppe, men jeg er simpelt hen ikke enig i den argumentation, som ligger bag forslaget her.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-03-19:
Nu ved jeg jo godt, at Venstre synes, det er en luksus at være på kontanthjælp f.eks., og at der kan der godt skæres noget af, men jeg vil nu alligevel vove den påstand, at 1.000 kr. betyder uendelig meget mere for en rengøringsassistent, end de betyder for en direktør for en større virksomhed – så kan man altså indkassere det her lidt som en afgift.
Så jeg vil bare høre, om det er Venstres holdning, at bøder skal være præventive, for hvis de skal være præventive, skal de vel i princippet betyde noget der, hvor man nu er, og i forhold til den indtægt, man har.
Karsten Lauritzen (V), 2015-03-19:
Jeg tror faktisk, at det kan gøre lige så ondt på folk, der har en høj indkomst, at få en bøde på 1.000 kr.
Antagelsen om, at penge ikke betyder noget, fordi man har en større indtægt end gennemsnitsdanskeren, køber jeg simpelt hen ikke.
Der er vel også et element af sådan noget lighed for loven, for årsagen til, at man har en høj indkomst, kan være, at man arbejder 60 eller 70 timer, og så har man selvfølgelig en højere indkomst end dem, der arbejder 30 eller 35 timer eller arbejder på deltid.
Jeg synes, det ville være et kedeligt princip generelt at indføre i vores bødesystem.
Så er det rigtigt, at der så er rabatter til studerende og til pensionister, måske også af historiske årsager, men jeg synes altså ikke, at man skal gå videre end det bødesystem, vi har i øjeblikket.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-03-19:
Jeg skal bare høre Venstres ordfører, hvad han tænker om en bøde på 1.000 kr.
Mener Venstres ordfører, at den betyder lige meget for en, som er på en lavere lønsats, f.eks. inden for HK-området, som for en, som måske tjener 30.000 eller 40.000 kr. om måneden?
Betyder det noget med de 1.000 kr., eller gør det ikke?
Karsten Lauritzen (V), 2015-03-19:
Det er jo en debat, som SF også har rejst tidligere ude i offentligheden, og Venstres position i det spørgsmål har ikke ændret sig, efter vi har set beslutningsforslaget, som jo går ud på at nedsætte et udvalg, der inden den 1. april 2015 skal se på, hvordan man indfører et bødesystem, der i højere grad bygger på indtægtsregulering.
Nu synes jeg jo ikke, man kan foreholde SF, at der umiddelbart ikke er så lang tid til den 1. april – vores erfaring med hurtigtarbejdende udvalg er sjældent, at de kan arbejde så hurtigt, men det er nok, fordi det er et stykke tid siden, forslaget er blevet fremsat og sat til forhandling her i Folketingssalen.
Jeg vil nu ikke bruge det som grundlag for at afvise for forslaget, men det er nu en afvisning fra Venstre.
Vi synes i Venstre ikke, at der er behov for at få et udvalg til at se på det her, alene af den grund, at vi faktisk synes, at det system, vi har i dag, er ganske fornuftigt.
Hvis man kører over for rødt lys, har man begået den forseelse, det er at køre over for rødt, og det får man en bøde for, for det må man ikke, der er man til fare for trafiksikkerheden.
Jeg tror faktisk, at det gør ondt, og jeg synes ikke, man skal gå ned ad den vej, som SF her peger på, med indtægtsregulering af bødesystemet.
Det system, vi har i dag, hvor der er delvis indtægtsregulering på en række områder, synes vi er fornuftigt, f.eks. på dele af trafikområdet.
Men hvis man sådan indfører et mere generelt princip, er vi bange for, at det vil give nogle uhensigtsmæssigheder, og det vil også risikere at blive unødigt bureaukratisk, og man vil få en diskussion om, hvor snitfladerne skal lægges.
Vi er i hvert fald ikke af den opfattelse, at bare fordi man har en høj indkomst, er man fuldstændig ligeglad med de bødestørrelser, man får, og vi vil afvise at nedsætte sådan et udvalg, for det, det udvalg vil komme frem til, vil vi sandsynligvis også afvise, og så synes vi ikke, der er nogen grund til at arbejde med problemstillingen.
Mette Frederiksen (S), 2015-03-19:
Tak for det.
Når jeg læser beslutningsforslaget her, er jeg sådan set ikke uopmærksom på, at intentionen er rigtig og god, og jeg er sådan set grundlæggende enig i, at det er fornuftigt at se på borgeres individuelle økonomiske formåen og det niveau, som bøder ligger på.
Der er allerede inden for det nuværende bødesystem mulighed for at graduere og dermed tage hensyn til både økonomisk formåen og den økonomiske fordel, som måtte være opnået ved kriminalitet.
Jeg er sådan set villig til at diskutere med SF, om vi kan lave et bedre bødesystem end det, vi har i dag.
Jeg tror også, at hvis man skal gøre det godt, kræver det en grundig analyse og en grundig overvejelse.
Og jeg må være helt ærlig og sige, at med de mange presserende opgaver, vi har liggende på bordet lige nu, så bliver det nødt til at komme lidt længere ned på dagsordenen.
Det er ikke, fordi jeg ikke synes, at bødesystemet er væsentligt, men fordi vi, som det er alle bekendt, slås med nogle rigtig store problemstillinger, som kræver nogle meget, meget konkrete svar.
Så hvis ellers SF er okay med det, vil jeg gerne give en positiv tilkendegivelse om at kigge på området, men jeg kan ikke sige, hvornår vi kommer til den her specifikke arbejdsopgave.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-03-19:
Vi Konservative har jo været med til at fremsætte det her forslag, fordi vi har oplevet, at der de seneste år er sket et skred i forhold til den her gruppe af ansatte, ansatte, som jo tidligere udgjorde en autoritet, og hvor vi desværre oplever, at den myndighed, den autoritet, bliver der mindre respekt for.
Der er altså her tale om et værdiskred, som vi ikke bare kan se stiltiende på.
Som Konservative vil vi have lov og orden tilbage.
Og det får vi selvfølgelig ved at genskabe respekten for vores politi, for vores fængselsfunktionærer og ved tydeligt og endda hårdt at signalere, at vi simpelt hen ikke vil finde os i det.
Derfor er det helt naturligt for os Konservative, at man straffer de gerningsmænd, der chikanerer og udøver vold mod f.eks. politiet, både i arbejdstiden og i fritiden.
Vi vil ikke acceptere, at en del af vores tjenestemænd er jaget vildt, og vi mener, at det er tid at gribe ind over for den her tendens.
Det er for os også fuldstændig indlysende, at det selvfølgelig bør være en skærpende omstændighed, hvis en gerningsmand chikanerer eller udøver vold over for en tjenestemands familie som følge af noget, den pågældende har skullet håndtere på sin arbejdsplads.
Det er helt og aldeles uhørt at chikanere, true eller udøve vold mod en tjenestemand, men at gøre det over for vedkommendes familie er direkte primitivt og nederdrægtigt.
Straffen er for lav, og den bør være højere.
Vi er bekymret for, at der er nogle, der spekulerer i den lave strafferamme, og vi ønsker at ændre på den. Sidst, men ikke mindst, må det være en skærpende omstændighed, hvis gerningsmanden før har begået personfarlig kriminalitet, og det ønsker vi også klart og tydeligt at signalere.
Det må ikke være sådan, at man som tjenestemand, der forsøger at udføre sit arbejde og sørge for vores alle sammens ro og orden i samfundet, skal gå og være særlig bekymret for særlig voldelige typer, der måtte finde det interessant og morsomt at true vedkommende eller vedkommendes familie.
Det her er ganske alvorligt, og jeg håber, at nogle af dem, der ikke ønsker at støtte det her forslag, følger lidt med i de beretninger, der i dag også kører på Danmarks Radio, hvor man får et ganske udmærket indblik i, hvad det faktisk er, de her mennesker udsættes for, når de forsøger at holde ro og orden i vores samfund.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-03-19:
Tak for det.
Vi støtter forslaget, vi har nemlig selv været med til at fremsætte det.
Nu er det jo et beslutningsforslag, der pålægger regeringen at fremsætte forslag, og man ved ikke, om regeringen overhovedet kan nå det.
Vi er jo i et valgår, og derfor er det vigtigt at bemærke, at hele blå blok står sammen om det her forslag.
Det vil sige, at hvis der efter et valg er et blåt flertal, kan man regne med, at det her bliver gennemført.
Derfor er det jo et godt signal til de mennesker, det her drejer sig om, forud for en valgkamp i et valgår, at her er et klart valg, for man kan konstatere, at den ene del af salen, som forhåbentlig er den mindste del efter et valg, ikke ønsker den her hjælp til tjenestemænd.
Det ønsker den blå side af salen, og derfor kan det så passende indgå i vurderingen af, hvad man synes det er klogt at stemme på det tidspunkt.
Jeg synes, man kan indskrænke det her forslag til tre ting: at straffen skal være den samme, om man nu er i tjeneste, eller om det er i fritiden, at det skal være skærpende, hvis det er mod den nærmeste familie, og en fordobling af straffen ved gentagelse.
Det kan man sådan set koge det her beslutningsforslag ned til, altså at det er det, man anmoder regeringen om at gennemføre.
Og det er jo afgørende for os med det her forslag – uanset om det er betjente eller andre tjenestemænd – at man ikke nogen sinde bliver bragt i en situation, hvor man skal frygte at håndhæve loven af hensyn til sig selv og sin familie.
Det er et meget klart signal.
Nu er det så ærgerligt, at justitsministeren er så optaget af at samtale i hjørnet af lokalet, at hun sikkert ikke hører, hvad der bliver sagt, men jeg siger det nu alligevel, nemlig at det undrer mig meget, at ministeren mere end antyder, at hvis tjenestemænd, politibetjente, andre, der kommer i en situation, hvor de skal tage hensyn til, at den person, der er med til en konflikt, er påvirket, syg, svag, ved, at der ligger en hård straf bagved, så ønsker de lige at optrappe den situation, for at vedkommende kan få en hårdere straf.
Det er altså det, man mistænker tjenestemændene for.
Det må jeg sige.
Det har jeg sådan set fuldstændig tillid til, altså at de både før og efter det her forslag gør det på allerbedste måde og får nedtrappet mange situationer, fordi det er kloge og fornuftige mennesker.
Vi giver bare her et klart signal om, at dem, der ikke kan finde ud af at respektere de menneskers arbejde, også i fritiden, kan vide, at der ligger en lovgivning bag, som i den grad er både hård og konsekvent i enhver situation.
Og derfor kan de trygt udføre deres arbejde.
Så man kan håbe for de her mennesker, at de glæder sig meget til et valg og et andet flertal i Danmark.
Frank Aaen (EL), 2015-03-19:
Da fru Pernille Skipper, der er vores sædvanlige ordfører på området, ikke kan være til stede, har jeg fået lov til at redegøre for Enhedslistens opfattelse.
Vi er selvfølgelig enige med alle de andre, der har sagt, at det er meget vigtigt, at mennesker, der har et erhverv, hvor de udfører opgaver for os alle sammen – det er politibetjente og andre offentligt ansatte og tjenestemænd – skal kunne udføre deres erhverv uden at være bange, og at de skal have al den tryghed, vi overhovedet kan give dem, i de opgaver, de er ude i.
Det tror jeg vi er fuldstændig enige om, alle partier her i Folketinget.
Det er et vigtigt tema, og det skal tages alvorligt.
Vi kan alligevel ikke støtte det beslutningsforslag, der ligger her i dag, og det er bl.a., fordi der i den rapport, der bliver henvist til – det fremgår af et svar af 12. februar 2014 fra Justitsministeriet til Retsudvalget – står, at der på baggrund af rapporten ikke ses noget behov for nye lovgivningsinitiativer.
Jeg synes, det er ret vigtigt, at når der er lavet en rapport og man har undersøgt, gennemlæst og analyseret den og er nået frem til, at der ikke kan identificeres nye behov for lovgivningsinitiativer, så lytter man til det og kommer ikke bare med gentagelser af det, vi alle sammen er enige om.
Vi er ikke enige i, at der f.eks. er brug for at lave en udvidelse af straframmerne.
Man skærpede altså straffen med henvisning til det.
Noget af det, som forslagsstillerne gerne vil have frem med det her forslag, er altså varetaget på den måde, at det kan gøres på baggrund af den nuværende lovgivning og retspraksis.
Vi har også set, at forslagsstillerne mener, at straffen skal fordobles, hvis en lovovertræder tidligere er dømt for personfarlig kriminalitet,
I Enhedslisten er vi meget i tvivl om værdien af strafskærpelser som et middel til kriminalitetsforebyggelse, og i det her tilfælde tror vi heller ikke, at en strafskærpelse, en straffordobling, som der er lagt op til, vil have nogen præventiv effekt.
Til gengæld mener vi, at en lang række af de forslag, som er lagt frem i Rigspolitiets rapport fra 2014, kan løse en del af problemet.
Det er f.eks. politiets forbedrede registreringspraksis i sager om chikane mod tjenestemænd, brugen af de eksisterende regler om bl.a. polititilhold og uddannelse af politifolk i at forebygge og forfølge tilfælde af trusler og chikane, konfliktløsning og den slags ting, som kan være med til at mindske følgerne af chikane mod offenligt ansatte tjenestemænd og andre offentligt ansatte.
Vi mener ikke, der er brug for det fremsatte forslag.
Som alle andre partier er vi enige i hensigten, nemlig at beskytte dem, der arbejder for fællesskabet, men vi kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-03-19:
Jeg tror, man skal passe på med at skære sager over én kam og gøre det op i statistikker osv. Jeg kan konstatere, at der er en meget, meget høj strafferamme, som domstolene kan agere inden for, og der er nogle skærpende omstændigheder, som domstolene kan agere efter, og det giver altså godt med rum til, at hvis der er nogle meget grelle eksempler, nogle meget grelle tilfælde, kan domstolene også give straffe derefter.
Det vil jeg sådan set bare konstatere frem for at begynde at snakke om, hvad der nødvendigvis er rimeligt.
Det er i højere grad et spørgsmål i den enkelte sag og ikke noget, man kan stå her på Folketingets talerstol og generalisere om.
Karsten Lauritzen (V), 2015-03-19:
Jo, og det er jo helt fair – og det vil jeg da godt rose Det Radikale Venstre for at sige – at 10-30 dages fængsel, hvis man udøver vold mod tjenestemand i funktion, er det, der er normalstraffen, altså straffen i en normal sag
Det står lidt længere nede end det, hr. Jeppe Mikkelsen læste op fra, og det synes man i Det Radikale Venstre er fair.
Det er helt i orden, og det er vi så bare uenige om.
Det, jeg så godt vil spørge hr. Jeppe Mikkelsen om, er: Når hr. Jeppe Mikkelsen henviser til det forebyggende, som vi har lavet masser af – og som der også kommer meget mere af, det må man jo rose regeringen for – er problemet bare, at antallet stiger.
Vi ser flere overfald, vi ser flere anmeldelser.
Mette Frederiksen (S), 2015-03-19:
Jamen jeg siger jo ikke, at man nødvendigvis kan forebygge alle situationer.
Jeg ved til gengæld, at forebyggelse er det allerallerklogeste at gøre, og at det for borgerne og for vores politifolk, som vi altså også skal passe på, er det, der på den lange bane har den største betydning og kan tillægges den største vægt.
Omvendt er vi ikke sikre på, at straf vil virke, for vi kan ikke være sikre på, at den person, der chikanerer, truer eller udsætter f.eks. en fængselsbetjent eller en politibetjent for vold, vil afstå fra at gøre det, fordi straframmen sættes op.
Det kan vi ikke være sikre på.
Derfor kan man jo godt ønske sig sanktionen.
Vi er bare ikke sikre på, at det betyder, at der eksempelvis vil være færre politibetjente, der bliver chikaneret eller udsat for vold eller trusler.
Mai Mercado (KF), 2015-03-19:
Nu benyttede hr. Leif Mikkelsen jo ikke anledningen til at fortælle, hvorfor det er et godt lovforslag, så det vil jeg gerne gøre.
For det er jo netop sådan, at det her vil forbedre konkurrencesituationen i forhold til nyanskaffelser af flymateriel herhjemme.
Og når det handler om at sikre bedre konkurrencevilkår, er vi naturligvis med, og vi kan støtte det her lovforslag.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-03-19:
Ja, det her går stærkt.
Og der er vist blevet redegjort for, hvad lovforslaget går ud på, og derfor kan jeg sådan set bare sige på Liberal Alliances vegne, at vi er helt enige i det, der er sagt indtil nu, og kan tilslutte os lovforslaget.