Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-12:
Baggrunden for dette meget omfattende lovforslag er jo ønsket om at behandle landbruget som industri.
Vi ser en udvikling i landdistrikterne, hvor der opstår større og større bedrifter, og de får, både når det drejer sig om logistik, affaldsstoffer osv., mere og mere udseende af at være egentlige industrivirksomheder.
Industrivirksomheder skal reguleres som industri, og derfor dette lovforslag.
Investeringerne i disse større bedrifter er jo som sagt meget store.
Det er meget overraskende, at Socialdemokratiet har indtaget en så negativ attitude til det her lovforslag, fordi Socialdemokratiet jo selv har fremsat beslutningsforslag tidligere i denne samling, hvor vi har drøftet regulering af landbruget, og en lang række af Socialdemokratiets krav fra det beslutningsforslag, B 105, er opfyldt.
Så er det jo ganske morsomt at læse bemærkningerne til dette lovforslag fra Enhedslisten, som nævner, at det faktisk er Socialdemokratiets skyld, at lovforslaget er fremsat i denne form, for havde Socialdemokratiet i den tid, SR-regeringen eksisterede, fremsat et lovforslag, så havde man kunnet imødegå, at den borgerlige regering nu kan fremsætte dette lovforslag.
Men dette lovforslag giver god mening på mange måder.
For det første giver det jo altså god mening, idet kommunalreformen træder i kraft den 1. januar 2007, og i forbindelse med den ikrafttrædelse er det sådan, at der så skal laves et nyt administrationsgrundlag, og denne lov danner det nye administrationsgrundlag for miljøregulering af landbrug.
Og så tror jeg egentlig, at hvis man sidder og hører den her debat, vil man spørge sig selv: Hvad drejer det her sig egentlig om?
Jeg vil ganske kort lige forklare, at det til dels drejer sig at indføre restriktioner, som betyder, at landbruget skal benytte sig af moderne miljøteknologi med henblik på at nedsætte generne over for omgivelserne.
For det andet reducer aftalen i virkeligheden landbrugets ammoniakemissioner fra staldene – det er altså afkastluften – og stiller krav til, at det afkast ikke må være så omfattende.
Og vigtigst, så regulerer denne lov landbrugets lugtbelastning af omgivelserne.
I forbindelse med disse tre hovedformål er der indført yderligere krav om bufferzoner.
Der er visse situationer, hvor der skal låg over gylletanke; der er situationer, hvor man skal nedfælde gylle; og der er en lang række andre ting, som er resultatet af ønsket om at regulere på de tre overordnede punkter, nemlig teknologi, ammoniak og lugt.
I den sidste diskussion omkring lovforslaget har vi drøftet de normtal, som danner grundlag for reguleringen, og der har vi aftalt, at man laver et fikspunkt.
Man siger: Det bedst mulige staldsystem i 2005-06 er vores normtal, og så er det i forhold til de normtal, man skal reducere med henholdsvis 15, 20 og 25 pct., og det tages op til evaluering allerede i 2007.
Derudover vil det være sådan, at kommunerne forpligtes til at tage hensyn til vand- og naturplaner i det omfang, man ved noget om det, og det vil sige, at når man giver en tilladelse, så skal man inddrage maksimal viden.
Der er sket en lille lempelse derhen, at hvis man har fået alle elementer i selve miljøgodkendelsen, har man fra nytår 2 måneder til at få en egentlig byggetilladelse, og har man ikke sin miljøgodkendelse på plads den 1. januar 2007, bortfalder simpelt hen hele det godkendelsessystem, som gjaldt under gammel lovgivning, og så er det dette system, der træder i kraft, og derved skal man altså begynde helt forfra, eller som jeg har sagt til flere landmænd på det seneste: Det er en ommer.
Det er netop med henblik på at indføre det nye system, og at det kommer til at omfatte så mange bedrifter som muligt så hurtigt som muligt.