runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2013-01-17:
Tak for det.
Jeg vil ikke bruge Folketingets tid på at opridse elementerne i lovforslaget, for det er der faktisk flere ordførere der allerede har gjort.
Jeg vil først og fremmest takke for det, der jo tegner til at være en bred støtte til lovforslaget.
Det er altså et lille lovforslag, det er af mere teknisk karakter, og det handler om at implementere forældreorlovsdirektivet.
Derfor er det selvfølgelig fint, at der er en pæn bredde, med hensyn til hvilke partier der stemmer for.
Det er et spørgsmål, der har gjort sig gældende i dansk lovgivning i en årrække, og derfor er der også kun tale om mindre justeringer.
Det skyldes, at Danmark allerede har regler, der sådan set går længere end de europæiske minimumsforskrifter.
Så bliver der stillet et par spørgsmål, bl.a. fra Dansk Folkeparti om begrebet anden mindre gunstig behandling, og det synes jeg at vi skal få redegjort ordentligt for skriftligt i udvalgsbehandlingen.
Så bliver der spurgt til funktionærloven.
Altså, jeg udelukker ikke lovjusteringer på forhånd, og jeg vil selvfølgelig gerne drøfte, om der er behov for at kigge på funktionærloven.
Det er ikke noget, der står på min dagsorden i forvejen, andet end at jeg selvfølgelig altid er opmærksom på den lovgivning, vi har.
Men det synes jeg vi kan prøve at vende ved lejlighed, altså om der er behov for det.
Men ellers vil jeg sige tak for behandlingen.
Mette Frederiksen (S), 2013-01-17:
Tak for debatten i dag.
Jeg kan erklære mig aldeles og fuldstændig enig med de mange ordførere, der har været på talerstolen og talt varmt for at understøtte et bedre arbejdsmiljø i Danmark.
Jeg tror slet ikke, man må undervurdere, hvor vigtigt det er, at folk har et godt arbejdsmiljø der, hvor de går på arbejde.
Det arbejdsmiljø handler om den arbejdssituation, man er i her og nu, og der kan både være elementer, der relaterer sig til det psykiske og det fysiske arbejdsmiljø.
Arbejdsmiljøet er jo vigtigt for, hvordan vi i det hele taget kan leve vores liv, for ulykker, nedslidning, dårligt arbejdsmiljø kan have utrolig store konsekvenser, ikke alene for arbejdsevne og arbejdssituation her og nu, men også for hvordan resten af ens liv bliver.
Derfor er det uhyre vigtigt, at vi har arbejdsmiljøet højt på den politiske dagsorden.
Jeg tror i forlængelse af det, hr. Joachim B. Olsen siger, at det sådan set er rigtigt, at problemer med arbejdsmiljøet er noget, der skal løses på den enkelte arbejdsplads.
Det er et ledelsesmæssigt ansvar; det er et ansvar kollegaerne imellem at sørge for, at der er et arbejdsmiljø, der fungerer.
Men man kommer ikke uden om, at det selvfølgelig er lovgivningen, der både er præmissen og forudsætningen og rammerne for, at det kan lade sig gøre.
Vi kommer heller ikke uden om, at det med de midler, der er i Forebyggelsesfonden, er nødvendigt at prioritere arbejdsmiljøindsatsen i den retning, hvor vi kan se der er udfordringer.
Det er der på en række arbejdsmiljøområder, ikke mindst på det, vi kalder det psykiske arbejdsmiljøområde, hvor jeg selv er optaget af nogle af de problemstillinger, der eksempelvis knytter sig til vold, chikane, trusler og andre psykisk belastende situationer, som mange medarbejdere desværre er udsat for, ikke mindst i den offentlige sektor – indenfor psykiatri, i fængsler, indenfor kriminalforsorg.
Sågar parkeringsvagter og andre erhvervsgrupper oplever fra tid til anden – og nogen ofte – den belastning, det er, at man bliver slået, at man bliver truet, at man bliver udsat for enten vold eller noget, der er i nærheden deraf, hvad jo på alle mulige måder er uacceptabelt som en del af det at gå på arbejde og i livet i det hele taget.
Så jeg takker for opbakningen til forslaget her.
Nu får vi slået fast, at psykisk og fysisk arbejdsmiljø er vigtigt, og at det er to områder, som vi prioriterer samlet under ét, fordi begge elementer er afgørende for, om vi har et godt arbejdsliv – alle os, der går på arbejde i Danmark.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-01-17:
Der er nogle fornuftige ting i det her forslag.
Noget bliver mere enkelt, det bliver nemmere at slå op i lovgivningen, og det synes vi sådan set er rigtig positivt.
Men samtidig finder vi også, at der er mere signalpolitik i det her, end der er substans, forstået på den måde, at det her med psykisk arbejdsmiljø tror vi er meget svært at løse herinde fra Christiansborg, da det i høj grad drejer sig om relationer mellem mennesker på de enkelte arbejdspladser.
Da det er vores opfattelse, at der er utrolig meget fokus på det ude på arbejdspladserne, ikke alene fordi medarbejdere generelt set ønsker, at der er det, men også fordi arbejdsgivere har en interesse i, at der er et godt psykisk arbejdsmiljø, så finder vi, at det er en lille smule unødvendigt at skrive det ind i lovgivningen.
Overordnet set vil jeg sige, at det nok er et større problem i Danmark, at flere bliver syge af ikke at arbejde end at gå på arbejde.
Vi har rekord i antallet af mennesker i den arbejdsdygtige alder, som står uden for arbejdsmarkedet.
Det gør folk syge.
Vi synes måske i højere grad, at det er der, fokus skal rettes, hvis man ønsker at gøre folk raske.
Alt i alt finder vi, at der er mere signalpolitik end substans i det her.
Unødvendig lovgivning kan vi ikke bakke op om, og derfor stemmer vi nej.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-01-17:
Det er jo nok nødvendigt at indrømme, at vi skal behandle et godt lovforslag.
Vi ved jo alle, at vi gennem de seneste årtier har fået en eksplosiv stigning i psykiske arbejdsmiljøproblemer.
Derfor mener jeg, at vi bliver nødt til at sætte meget større fokus på de faktorer, som fører til disse problemer.
Dette forslag er med til at øge fokus på det psykiske arbejdsmiljø. Man kan dog sige, at det er en form for signallovgivning, når man ændrer formålsparagraffen, så den både omhandler det psykiske og det fysiske arbejdsmiljø.
I modsætning til denne lovgivning kan vi jo konstatere, at Dansk Arbejdsgiverforening maler fanden på væggen.
De skriver: »... at der er en risiko for, at ændringen på sigt kan danne grundlag for initiativer og en skærpelse af tilsynspraksis, som ikke relaterer sig til de væsentligste udfordringer på arbejdsmiljøområdet.« Jeg håber på, at de har misforstået, hvad lovændringen betyder, nemlig at der skal laves initiativer og en skærpet tilsynspraksis på det psykiske arbejdsmiljøområde.
Vi er startet på det med målretningen af Forebyggelsesfondens midler, og jeg håber på, at vi kan følge det op, så vi kan nå målsætningen på det psykiske område inden 2020.
Jeg vil godt tilføje, at der skal mere til i fremtiden.
Der er store problemer, ikke mindst, når vi kigger på den underskov af små entreprenører, som misbruger arbejdere fra bl.a. Østeuropa.
Vi har jo set store danske entreprenører som f.eks. Pihl og Søn, som uden blusel lukker øjnene for deres underentreprenørers fup og svindel, så jeg synes, at vi skal stramme op på tilsyn og kontrol på det danske arbejdsmarked.
For det første handler det om, at arbejdsmiljøcertificeringen bliver indarbejdet i arbejdsmiljøloven.
Det handler om en forenkling, som vi kan gå ind for.
I forlængelse af det mener jeg for det andet, at vi skal se på, om vi kan gøre certificeringen mere effektiv, når vi snakker forebyggelse.
Det er jo det, vi har som vores målsætning.
Desuden indeholder forslaget nogle mindre ændringer, som vi også godt kan gå ind for.
Til sidst vil jeg sige, at det såkaldte Metodeudvalgs rapport fra 1995 er blevet noget gammeldags.
Det er jo et kompromis, som vi ikke kan bruge i dag, når vi snakker om det psykiske arbejdsmiljø.
Vi bliver nødt til at se på dette, hvis vi skal nå længere med at forbedre det psykiske arbejdsmiljø.
Med disse kommentarer støtter Enhedslisten lovforslaget.
Sanne Rubinke (SF), 2013-01-17:
Da mit partis ordfører, hr. Eigil Andersen, har sygeorlov nu, har jeg fået en tale i hånden i morges, som jeg så vil læse op på hans vegne
I SF er vi meget glade for, at det psykiske arbejdsmiljø nu bliver nævnt direkte i arbejdsmiljølovens formålsparagraf, og således også, at det bliver præciseret, at det er ligestillet med forhold i det fysiske arbejdsmiljø.
Vi har i en årrække set, at problemerne med det psykiske arbejdsmiljø er stigende.
Der er flere og flere, som bliver ramt af stress, fordi de oplever en alt for stor arbejdsmængde, og det ender jo også jævnt hen med, at nogle bliver udbrændte og i værste fald havner i en position, hvor de ikke komme tilbage til arbejdspladsen eller arbejdsmarkedet overhovedet.
Et stigende antal lønmodtagere bliver udsat for vold eller trusler om vold på deres arbejdsplads, og det betyder naturligvis også, at man kan være så traumatiseret, som flere har været inde på, at man er langvarigt sygemeldt eller får svært ved at komme tilbage.
Undersøgelser viser, at netop de personalegrupper simpelt hen har en højere risiko for at få depression end andre lønmodtagere og dermed langvarige sygemeldinger og for nogles vedkommende også førtidspension.
Det er en meget alvorlig sag, som skal tages meget alvorligt.
Det er meget alvorligt både for den enkelte og den enkeltes familie, for arbejdspladsen, for virksomhederne og for samfundet som sådan.
Derfor er vi rigtig tilfredse med, at den nye regering nu forøger Arbejdstilsynets kontrol med bl.a. de her fagområder, og at man har skaffet finansiering til det.
SF er meget tilfredse med, at udtrykket psykiske arbejdsmiljø på den her måde nu udtrykkeligt er skrevet ind i arbejdsmiljøloven.
Vi er også tilfredse med og synes, at det både er naturligt og fornuftigt, at reglerne om arbejdsmiljøcertificering nu overføres til den her lov, og vi stemmer for lovforslaget.
Mie Bergmann (RV), 2013-01-17:
Formålet med dette lovforslag er at præcisere, at både fysisk og psykisk arbejdsmiljø er omfattet af arbejdsmiljøloven, og at samle reglerne om arbejdsmiljøcertifikat i arbejdsmiljøloven samt at foretage enkelte ordensmæssige ændringer.
Det indebærer primært, at der foreslås indført en ny bestemmelse i arbejdsmiljøloven om, at loven omfatter både fysisk og psykisk arbejdsmiljø, samt at reglerne for lov om arbejdsmiljøcertifikat foreslås indarbejdet i arbejdsmiljøloven.
Dette vil give en efterspurgt regelforenkling.
Det skal præciseres, at det både drejer sig om det fysiske og psykiske arbejdsmiljø.
Hvor det tidligere kun har været nævnt i bemærkningerne, bliver det nu skrevet ind med fuld tekst, så ingen kan være i tvivl.
De erfaringer har vi bl.a. fra Skanderborg Kommune, hvor jeg har siddet som politiker i arbejdsmarkedsudvalget, og der havde vi altså nogle borgere, som havde det rigtig svært, når der skulle holdes pause.
Men der findes også en løsning for dem, tror jeg.
Selv om danske lønmodtagere får stadig mere ondt i det psykiske arbejdsmiljø, fanger Arbejdstilsynet meget få problemer på området, siger bl.a. LO.
Ifølge rapporten bruger tilsynet 1,9 time på den obligatoriske screening af virksomheder, og den skal afdække eventuelle problemer med arbejdsmiljøet.
Den sparsomme tid bruges ikke primært til at opdage dårlig organisation og trivsel.
Arbejdstilsynets kritiske blik falder fire gange så ofte på risiko for ulykker som på psykosociale risikofaktorer.
Sygefraværet koster samfundet en masse milliarder, så vi har hverken på det menneskelige plan eller det økonomiske plan råd til at overse disse problemer.
Der er udbredt enighed om, at det psykiske arbejdsmiljø er en voksende udfordring for arbejdsmarkedet og for samfundet.
Anmeldelser af arbejdsbetingede lidelser med udgangspunkt i et dårligt psykisk arbejdsmiljø er i stigning, og fra politisk side er området udpeget som et prioriteret indsatsområde.
Indflydelse på eget arbejde er en hjælp til det gode arbejdsliv.
Lovforslaget samler endvidere certifikatreglerne i arbejdsmiljølovgivningen og gennemfører mindre justeringer af arbejdsmiljøcertifikatordningen.
Lovforslaget udmønter det ene af de tre initiativer, men det er kun det her, som har med lovgivningen at gøre.
Radikale Venstre vil anbefale at støtte L 112, og jeg kan høre, at der allerede er bred enighed om det.
Bent Bøgsted (DF), 2013-01-17:
Tak, formand.
Det her lovforslag er et – hvad skal man sige? – lovforslag, der samler reglerne vedrørende det psykiske og fysiske arbejdsmiljø; endvidere samler det certifikatreglerne i arbejdsmiljølovgivningen.
For nogle år siden lavede den tidligere regering som sagt sammen med Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet og Radikale nye arbejdsmiljøregler, som prioriterede, at psykisk arbejdsmiljø skulle indgå som emne i uddannelserne på sikkerhedskursus, og at Arbejdstilsynet skulle føre mere tilsyn med det.
Det er også mit indtryk, at det er sket.
Jeg betragter det her forslag som en forenkling af lovgivningen, for når det samles i en lovgivning, er der kun ét sted, man skal slå op for at finde reglerne.
Det er en stor fordel for dem, der skal arbejde efter dem.
Der sker også en præcisering af, hvordan Arbejdstilsynet skal agere, i tilfælde af at der opstår problemer med det psykiske og fysiske arbejdsmiljø; det kan også være godt.
Desuden er der også det her med certificeringsorganet.
Der stilles krav om, at certificeringsorganet inden for maksimalt to certificeringsperioder kontrollerer, at alle produktionsenheder er omfattet af arbejdsmiljøcertifikatet.
Jeg synes, at man kan sige, at alle egentlig burde kunne tilslutte sig en regelforenkling som den her.
Jeg har lidt svært ved at se, at det her skulle have nogen negativ effekt for arbejdsgivere og lønmodtagere.
Og det er heller ikke det, der fra regeringens side er lagt op til, kan man se.
Der står jo ikke noget om nogen konsekvenser for nogen af dem, så jeg går ud fra, at der ikke bliver noget som helst med, at det får nogen som helst negative konsekvenser for nogen af parterne.
Det er kun en regelforenkling, der giver nemmere adgang til at finde de oplysninger, man har behov for.
Det letter også forståelsen af, hvordan Arbejdstilsynet skal agere, og jeg håber da også, at virksomhederne kan se, at det bliver nemmere for dem i den her situation.
Dansk Folkeparti kan støtte forslaget, da der som sagt ikke er den helt store nytænkning i det, men tale om en regulering af lovgivningen, så der kun skal slås op ét sted.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-01-17:
I Socialdemokratiet er vi stærkt optaget af, at alle, der går på arbejde, kan være sikre på, at de er lige så sunde og raske, når de forlader deres arbejdsplads, som da de kom.
Det gælder både fysisk og psykisk.
Derfor er vi også rigtig glade for, at beskæftigelsesministeren og dermed regeringen har valgt at sidestille fysisk og psykisk arbejdsmiljø i lovgivningen.
Historisk set har vores samfund udviklet sig fra et landbrug- og industrisamfund med mange fysisk belastende arbejdspladser til et videnog informationssamfund, hvor der også er mange psykisk belastende arbejdspladser.
Statistikkerne over anmeldelser og tilkendte førtidspensioner taler deres tydelige sprog.
Der har over de sidste 10 år været en kraftig stigning i både antallet af anmeldelser af arbejdsulykker og førtidspensioner.
For vi ser et arbejdsmarked med f.eks. vold og chikane mod fængselsbetjente, sygeplejersker, pædagoger, plejepersonale, lærere og butiksansatte, ja, rækken synes jo helt uendelig.
Det bliver vi som samfund nødt til at forholde os til.
Det er ude på den enkelte arbejdsplads, at der skal tages hånd om problemerne i en fælles indsats mellem arbejdsgivere og ansatte.
Her fra Christiansborg skal vi sende et klart politisk signal om, at det ikke er i orden at chikanere sine medarbejdere eller kolleger, og at vold ikke skal tolereres.
Vi skal give Arbejdstilsynet de redskaber, de har brug for, og derfor er det godt, at der nu bliver en reel sidestilling mellem det fysiske og psykiske arbejdsmiljø og den indsats, som Arbejdstilsynet skal stå for.
Derfor støtter Socialdemokratiet den ændring i arbejdsmiljøloven, der tydeliggør, at loven gælder for både fysisk og psykisk arbejdsmiljø.
Vi støtter også , at reglerne for arbejdsmiljøcertificering af virksomheder flyttes over i arbejdsmiljøloven, og at det tydeliggøres, at der er skærpet straf for brud på loven, når der er tale om unge under 18 år.
Mette Frederiksen (S), 2013-01-17:
Jeg har det sådan, at jeg godt vil have lov til at redegøre for det skriftligt, så vi er sikre på, at der bliver svaret ordentligt.
Og når det står på den måde, er det, fordi det er den måde, det står på i direktivet.
Men når der bliver spurgt direkte ind til et begreb, som jeg først og fremmest betragter som en del af lovbehandlingen mere end som politik, så synes jeg, at vi skal redegøre for det skriftligt.
Pia Adelsteen (DF), 2013-01-17:
Det tager jeg selvfølgelig imod.
Men jeg ville egentlig godt høre, om ministeren kunne definere begrebet mindre gunstig behandling i forbindelse med det her lovforslag.
Mette Frederiksen (S), 2013-01-17:
Jeg forstod det mere sådan, at man ønskede at se det i sammenhæng, altså i forhold til den lovgivning, vi har allerede i dag.
Og der tilbyder jeg sådan set bare, at der selvfølgelig kommer et ordentligt skriftligt svar på det.
Pia Adelsteen (DF), 2013-01-17:
Tak for det.
Nu er jeg jo lidt ked af, at ministeren siger, at jeg kan få et skriftligt svar.
Jeg vil godt have et skriftligt svar, men jeg havde håbet på, når vi havde en førstebehandling af sagen, at ministeren om ikke andet kunne definere begrebet mindre gunstig behandling.
Karen Hækkerup (S), 2013-01-17:
Nu er det ikke regeringen, som opererer med en eller anden grænse, som jeg har forstået at hr. Joachim B. Olsen taler om, ud fra en eller anden medianindkomst.
Vi har i regeringen nedsat et fattigdomsudvalg og kigger på, om man kan komme med et bud på en fattigdomsgrænse, der vil give mening i dansk sammenhæng.
Men jeg vil gerne sige, at når man modtager en pension på 158.600 kr. om året før skat, svarende til en indkomst på 13.200 kr. om måneden, der er fuldt skattepligtig, så mener jeg ikke, at man tilhører nogen høj indkomstgruppe.
Jeg mener sådan set også, det er ganske rimeligt, at vi som fællesskab har besluttet os for, at lige præcis den her gruppe mennesker skal have mulighed for at overgå til en ny ordning.
Der er tale om mennesker, som er tilkendt en pension, fordi de ikke kan arbejde.
Der er altså ikke noget frit valg for dem, de kan ikke gå ud og sige: Jeg vil gerne melde mig på arbejdsmarkedet.
De her mennesker kan ikke arbejde.
De er i en situation, som de for de flestes vedkommende har dårlige, dårlige muligheder for at forandre.
Man kunne ønske sig, at nogle af dem kunne, men de fleste af dem må acceptere, at uanset hvor meget de gerne vil, kan de ikke.
Og derfor er deres situation forholdsvis den samme i rigtig mange år.
Det synes jeg de fortjener at vi skal respekt for.
Mie Bergmann (RV), 2013-01-17:
Fru Liv Holm Andersen er forhindret i at være her i dag
, og derfor er jeg blevet bedt om at læse hendes ordførertale op.
Fru Liv Holm Andersen skriver: Med L 103 vil regeringen etablere muligheden for, at førtidspensionister frivilligt kan overgå fra gammel til ny ordning.
Det er godt af flere grunde.
Vigtigst er det for den del af førtidspensionisterne, som får mindst på den gamle ordning.
De vil nu kunne vælge den nye ordning og få et langt bedre forsørgelsesgrundlag.
Det er altså også kun rimeligt, at der er nogle, der får lov til at vælge en mere gunstig situation inden for de rammer, der nu foreligger.
Da lovforslaget udelukkende baserer sig på en frivillig overgang, naturligvis desuden på kyndig vejledning, er det helt og holdent den enkeltes sag.
Så fra Radikale Venstres side kan vi kun se det her som en positiv ting.
Radikale Venstre synes, at det er et godt forslag og kan ikke overraskende også bakke forslaget op.
René Christensen (DF), 2013-01-17:
Dette lovforslag er et led i udmøntningen af aftalen om skattereformen fra juni måned 2012.
Det er dog ikke en debat, jeg sådan vil tage nu, for det er jo en debat, som vi har taget på et tidligere tidspunkt.
Anmodningen om overgang til førtidspension efter lov om social pension kan indgives til Udbetaling Danmark i perioden fra den 1. juni 2013 til den 31. december 2013.
Disse datoer er der stillet spørgsmål til i forhold til høringssvarene fra Udbetaling Danmark, og det var jo sådan noget man kunne forestille sig kom som sådan et teknisk ændringsforslag efterfølgende.
Men der vil vi gerne sige allerede nu, at det er meget vigtigt, at man holder fast i de datoer, som der står i lovforslaget.
Det er sådan, at der i høringssvarene også er sat spørgsmålstegn ved, om det er helt korrekt, at der måske er op mod 32 pct., som vil have en fordel af at skifte.
Det er selvfølgelig svært for mig – og jeg tror det er svært for alle – at vurdere, om det er op imod en tredjedel, der kan få glæde af et skift fra den gamle ordning til den nye ordning.
Det vil sige, at flertallet af dem, der får en henvendelse, ikke umiddelbart vil have en fordel, og derfor er det vigtigt, at der er en betænkningstid.
Jeg går også ud fra, at der bliver en offentlig debat, når nu de her breve bliver sendt ud.
Derfor er det også vigtigt, at man i den kontakt, som Udbetaling Danmark tager til borgerne, tydeligt giver udtryk for, at det ikke er alle, der vil få et positivt resultat af at skifte fra den gamle til den nye ordning.
Her tænker vi på den kommunale andel.
Det drejer sig måske om et lille beløb, når vi ser på det her fra Christiansborg; det er sådan ½ mia. kr. om året, man lægger ud med.
Og hvis man deler det ud på 98 kommuner, så er det jo relativt lidt set fra Christiansborg.
Men vi ved jo også, at mange kommuner vil finde den her økonomi på det sociale område, hvis udgiften ikke bliver dækket.
Og hvis det ikke lykkes for KL og regeringen at få forhandlet en god aftale på plads, kan det jo godt være, at vi står i en situation, hvor vi giver med den ene hånd, samtidig med at kommunerne går ud og sparer på det sociale område og tager med den anden hånd.
Men nu må vi selvfølgelig se, hvordan det kommer til at gå.
Der er jo heller ikke nogen af os her i salen i dag, der ved, hvor mange borgere der vil vælge det her tilbud.
Og som jeg tidligere sagde, er det jo selvfølgelig helt frivilligt, om borgerne vælger at gå over på den nye ordning.
Dansk Folkeparti opfatter forslaget positivt, men vi har nogle enkelte spørgsmål, som vi vil stille i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Maja Panduro (S), 2013-01-17:
Jeg er bare ikke enig i, at man ikke har en lav indkomst, hvis man er en af dem, som er på en af de lave ydelser fra før.
Vi kan jo tage et konkret eksempel i stedet for at tale om medianindkomst osv.
Hvis man er gift eller samlevende på den gamle ordning, svarer den ydelse, man får, til en fuldt skattepligtig indkomst på 158.600 kr.
For en førtidspensionist på ny ordning er den så 177.000 kr.
Jeg synes ikke, at nogen af dem er meget store beløb, men jeg tror, at når man netop har en indtægt på det niveau, betyder de næsten 10.000 kr., man nu kan få i merindtægt, ganske meget.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-01-17:
For mig er det ikke et spørgsmål om, at det her ikke er nogle mennesker, som har haft det hårdt.
De er kommet på en førtidspension.
Der er så en bred politisk enighed om, at for mange mennesker er kommet på førtidspension, og derfor har man lavet en reform af den, men det er lidt en anden diskussion.
Jeg må bare henholde mig til, når man står og siger, at det er en specielt udsat gruppe rent økonomisk, at man så ligesom kan redegøre for, hvorfor det er det, og det ikke bare er noget, man står og siger, fordi man har sådan en fornemmelse af, at førtidspensionister er nogle af dem, der har det hårdest økonomisk.
Så lader vi være med at kalde det der med 50 pct. af medianindkomsten for en fattigdomsgrænse, så bruger vi det udtryk, som ministrene selv bruger i regeringen om den indkomstgruppe.
Det er 1,5 pct. af førtidspensionisterne, som ligger under den grænse.
Så der er jo ikke engang tale om, at der er mange førtidspensionister, som ligger i lavindkomstgruppen.
Så den der svada om, at nu giver vi nogle penge til nogle af dem, der er mest økonomisk trængte, står da ikke mål med virkeligheden.
Og det synes jeg ikke at man fik indtrykket af, når man hørte ordførerens tale.