runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Mikkelsen (RV), 2014-03-18:
Tak, hr. formand, og tak for ordet.
Tak til forslagsstillerne for at give os lejlighed til at drøfte det her spørgsmål i dag.
Det er to utrolig vigtige skoleformer, som er blevet sat på dagsordenen.
De frie grundskoler og højskolerne er med til at forme Danmark, både uddannelsesmæssigt, dannelsesmæssigt og kulturelt.
De har givet unge og børn fantastiske oplevelser og styrket deres position som demokratiske medborgere, og vi Radikale er meget glade for skolerne og deres mange læreres store, store arbejde.
Vi tror på, at vores uddannelsessystem samlet set har godt af et kreativt frirum, hvor alternativ pædagogik og alternativt idégrundlag kan danne grundlag for skoler.
Det var nogle fremsynede folk, må man sige, der i sin tid grundlovsfæstede rettigheden for frie alternativer.
Jeg synes, begge ministre er gode til at inddrage skoleforeningerne i det løbende arbejde inden for deres område.
Det har vi f.eks. set i forhold til forslaget om at give frie grundskoler muligheder for at oprette pasningstilbud til børn under 2½ år – et forslag, vi havde i salen her for et par måneder siden.
Dette gælder også i forhold til højskolerne, som jo netop har fået en ny lov, det lovforslag var også i salen her for få måneder siden.
Jeg synes, vi i begge tilfælde har set, at skolerne har været godt inddraget.
Men jeg vil også godt tage tyren ved hornene og sige, at der i 2010 blev gennemført en række besparelser på de frie skoleformer, og siden vi kom til som regering, har vi rullet besparelser tilbage for både efterskolerne og for de frie fagskoler.
Det glæder mig meget, at vi fik gjort det, men lige så meget smerter det mig selvfølgelig også, at vi ikke har formået at rulle besparelserne tilbage på højskolerne og de frie grundskoler.
Det skal være en tilståelsessag.
Jeg tror, vi alle har vore kæpheste, og det skal nævnes, at dette er en af mine og også resten af mit partis.
Det har jeg vist udtalt ret mange steder offentligt siden valget i 2011, så det kan næppe komme som en stor overraskelse.
Om vi kan få forbedret forholdene hen over de næste par år, må stå hen i det uvisse, det er et spørgsmål om økonomi.
Jeg har mit personlige håb, men indtil nu har det ikke figureret på noget finanslovforslag, hverken fra regeringen eller fra oppositionen.
Jeg tror dog på, at vi igennem debat kan være med til at sætte det her emne højere på den politiske dagsorden, og derfor skal forslagsstillerne atter også have tak for at have bragt emnet på bane her i dag.
Jeg synes, diskussionen i dag vidner om, at der er stor opbakning til de frie skoleformer bredt på tværs af Folketingets partier.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-03-18:
Jamen så må jeg jo gå tilbage og sige til min finansordfører, at jeg trygt kan overlade Liberal Alliances grundsætninger til os.
Men jeg er ikke sikker på, at han vil være overbevist.
Merete Riisager (LA), 2014-03-18:
Det synes jeg sådan set der er god ræsonnement i.
Det er klart, at når sådan et spørgsmål kommer fra Liberal Alliance, så vil vi også være optaget af en model, hvor vi ikke bare øger udgifterne, men hvor det, det handler om, netop er at tage de penge, der allerede findes, og sørge for, at lovgivningen er så smidig, at man kan tage dem med over i en fri grundskole.
Derfor kan ordføreren trygt gå tilbage til sin finansordfører og diskutere det her.
For det er klart, at når det handler om Liberal Alliance, er vi ikke optaget af bare at åbne kassen fuldstændig hovedløst.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-03-18:
Altså, jeg tror faktisk ikke, jeg har mandat til at svare på det.
Jeg tror, min finansordfører vi blive bekymret, hvis jeg begynder at udtale mig om det.
Jeg er jo bare er en enfoldig lille vandbærer.
Men jeg vil meget gerne diskutere, om vi kan øge frihedsgraderne.
På Fyn har vi jo haft en sag om en forælder, der gerne vil starte en specialfriskole, men loven giver simpelt hen ikke mulighed for det.
Om vi skal øge frihedsgraderne, sådan at man kan tage sit barn og flytte det over i en specialfriskole?
Der er jo nogle lovmæssige forhindringer, men der er så sandelig også noget økonomi forbundet med det, fordi specialfriskoler vil være meget dyre.
Merete Riisager (LA), 2014-03-18:
Jeg vil tillade mig at stille et spørgsmål om noget helt andet fra Liberal Alliances side.
Jeg ved ikke, hvad de mener ovre i Ny Alliance, det må de selv om.
Det er et helt konkret spørgsmål: Vi har lige haft en debat om inklusion, og ordføreren giver udtryk for, også offentligt, at det her med, at pengene skal følge barnet, er et godt princip.
Vil ordføreren være parat til at se på, hvordan vi kunne lave en bedre model for, at pengene kan følge specialbørnene, sådan at man som forældre også kan tilvælge en fri grundskole?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2014-03-18:
Som jeg sagde i talen, så synes jeg lidt, det var en tilståelsessag, det havde jeg gerne set var anderledes, og deri ligger jo også, at man ikke er tilfreds med tingenes tilstand – så nej.
Sådan har vi nok alle vores kæpheste, sådan er det også at sidde i regering, og det må man jo tage på de indre linjer.
Mette Bock (LA), 2014-03-18:
Jamen jeg spørger lige igen: Vil ordføreren bekræfte, at Socialdemokraterne før valget i 2011 var ude og sige, at hvis der kom en ny regering, så ville man arbejde for, at tilskuddet til højskolerne blev genoprettet som før genopretningsplanen?
Kim Andersen (V), 2014-03-18:
Altså, kommunerne har jo ret til at opstille deres kriterier i deres udbudsmateriale.
Det anfægter vi ikke.
Vi anfægter heller ikke, at disse virksomheder laver deres egen hjemmeside, danner en brancheforening eller laver deres egen kodeks for god virksomhedsdrift inden for den her genre.
Men vi synes, at lovforslaget lægger op til bureaukrati, hvor resultatet kan nås enklere på anden måde.
Vi synes, vi lægger en frivillig opgave over til en myndighed, som et ministerium er, og at det ikke hører hjemme der, og derfor kan vi af principielle grunde ikke tilslutte os forslaget, som det foreligger her.
Sanne Rubinke (SF), 2014-03-18:
Kan vi måske blive enige om, at det fuldstændig svarer til ordningen på alle andre områder?
Jeg forstår også, at hr. Kim Andersen mener, at den her ordning vil være meget bureaukratisk for virksomhederne, og det forstår jeg ikke.
Men hvis man nu beslutter, at man f.eks. skal købe økologi i en kommune, er det så ligegyldigt, om der faktisk eksisterer en registreret Ø-mærkning af varerne?
Eller vil ordføreren mene, at man kan handle med hvem som helst, man vil, og at hvem som helst kan kalde sig socialøkonomisk?
Kim Andersen (V), 2014-03-18:
Men de kriterier, de vilkår, hvorunder man ønsker at drive sin virksomhed, kan man jo godt opfylde, uden at man er tilsluttet den her ordning.
Det tror jeg også fru Sanne Rubinke vil være enig med mig i.
Derved kan man jo godt forestille sig, og det er ikke engang helt teoretisk, at ordningen kan komme til at virke konkurrenceforvridende, netop hvis kommunerne i et udbudsmateriale stiller op som forudsætning, at man er med i denne forening for at kunne afgive bud.
Så udelukker man altså nogle, som ikke er med i foreningen, men som i og for sig lever op til de samme kriterier og kan levere den samme kvalitet i varer eller ydelser.
Og dermed kan denne frivillige ordning jo indirekte komme til at virke konkurrenceforvridende.
Sanne Rubinke (SF), 2014-03-18:
Jeg bed mærke i, at hr. Kim Andersen i svaret til Enhedslistens ordfører for lidt siden udtrykte en bekymring for, om kommunerne ved valg af samarbejdspartnere eller leverandører skulle kunne finde på at lægge vægt på en sådan form for registrering.
Så jeg vil gerne høre, om ordføreren mener, det er forkert, at kommuner eller andre, der forvalter fællesskabets, skatteydernes, penge, vælger samarbejdspartnere og leverandører, der faktisk dokumenterer, at man arbejder socialøkonomisk, eller at man leverer økologi, eller hvad det nu er, man brander sig på, og dermed selvfølgelig også, om ordføreren mener, det er forkert, at Folketinget derfor arbejder for at skaffe klarhed over de her regler, så det er muligt som kommune, men i øvrigt også som almindelig forbruger, at foretage sådan et valg.
Kim Andersen (V), 2014-03-18:
Vi har været lovforslaget nøje igennem, og jeg har i min ordførertale givet udtryk for de principielle betænkeligheder, vi har ved det foreliggende forslag, og dem står jeg sådan set ved.
Altså, vi anerkender det arbejde, der generelt foregår i rigtig mange socialøkonomiske virksomheder, men vi synes, det her er et forslag, der lægger op til unødigt bureaukrati og for den sags skyld administrativt bøvl.
Samtidig er det et forslag, som qua det, at det netop er frivilligt, jo ikke kommer til at omfatte alle.
Derfor mener vi i og for sig ikke, at det svarer på nogle af de spørgsmål, som er efterlyst af nogle af de socialøkonomiske virksomheder.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-03-18:
Det var der ikke meget svar i.
Det var i hvert fald ikke tilfældet her.
Men jeg synes stadig væk, at ordføreren skulle prøve at svare på det.
Altså, hvad er det for nogle brodne kar, som hr. Kim Andersen har kendskab til inden for den her type virksomhed?
Hvor er de – om jeg så må sige – poppet op?
Hvor er det, ordføreren har hørt om, at der er brodne kar inden for de her typer virksomheder?
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-03-18:
Da ordføreren skulle svare på spørgsmålet fra Enhedslisten, tror jeg ordføreren sagde, at det var en god oplevelse at opleve den her kritik fra Enhedslisten, for det var tegn på, at Venstre var på rette vej.
Så vil jeg selvfølgelig gerne vide, hvad ordføreren så mener, når der er kritik fra begge sider af salen.
Jeg synes jo lidt, at ordføreren kom ud på gyngende grund, da ordføreren sagde det om, at der var brodne kar – synes jeg at ordføreren sagde.
Altså, der var sådan en mistænkeliggørelse af en lang række socialøkonomiske virksomheder i Danmark, hvor vi i hvert fald overhovedet ikke i Dansk Folkeparti deler det billede og den opfattelse, som hr. Kim Andersen lægger til grund for sit afslag af det her lovforslag.
Vi synes faktisk, der er sund fornuft i, at man giver det her tilbud til den her type virksomhed, hvor de har en form for smileyordning eller branding – kald det, hvad I vil.
Det er jo med til at gøre, at nogle af de her virksomheder har mulighed for at guide sig ind på rette vej, og det er både med hensyn til, hvordan de skal rapportere det, og hvordan de skal forvalte et eventuelt overskud i deres virksomhed.
Er Venstre virkelig så afvisende over for det her lovforslag, som ordføreren giver udtryk for?
Kim Andersen (V), 2014-03-18:
Jo, men jeg har jo læst forslaget, og jeg har netop påpeget de ting, som hr. Finn Sørensen her gentager.
Det er en frivillig ordning, som vi synes ligger ud over, hvad et statsligt ministerium skal påtage sig.
Det er ikke svaret på nogen af de problemstillinger, som de socialøkonomiske virksomheder står over for, fordi det netop er en frivillig ordning og ikke samler dem op, som ikke måtte ønske at gå ind i ordningen.
Det kan, som jeg nævnte, også komme til at virke konkurrenceforvridende, fordi en kommune i et udbudsmateriale kan lægge til grund, at man skal være medlem af denne ordning for at komme i betragtning, hvilket jo et eller andet sted kan være konkurrenceforvridende.
Finn Sørensen (EL), 2014-03-18:
Det er åbenbart en større diskussion, men jeg synes ikke rigtig, at ordføreren har grebet det, der er den yderst fornuftige tanke i det her: at man laver en frivillig ordning.
Det vil sige, at det er frivilligt for virksomheder, om de vil lade sig registrere her.
Hvis de lader sig registrere, skal de leve op til lovens rimelig skrappe krav om, hvad man forstår ved en socialøkonomisk virksomhed, og så opnår de den store fordel, at de kan kalde sig en registreret socialøkonomisk virksomhed.
Det er et blåt stempel, kan man sige, fra ministeriets side, fra samfundets side, om, at man lever op til nogle helt elementære krav.
Og hvad skulle det konkurrenceforvridende være i det?
Der er jo ikke noget, der forhindrer kommunerne i at entrere med, hvem de vil.
Kim Andersen (V), 2014-03-18:
Jeg tager det sådan set som et kompliment, når Enhedslistens ordfører bliver overrasket; det synes jeg er helt i orden.
Jeg synes, at jeg i min ordførertale prøvede at være nuanceret og også forklare, hvad det var for nogle argumenter, vi havde for ikke umiddelbart at kunne støtte det her lovforslag, men derimod være imod det.
Det har, som jeg også sagde, sådan set ikke noget at gøre med den virksomhed, som i langt de fleste socialøkonomiske virksomheder foregår hver eneste dag.
Det synes vi er godt og vigtigt.
Men det her forslag synes vi ikke rigtig er svaret på de problemstillinger, som den type virksomheder står over for.
Man må også, hvis vi går ind i sådan noget her, som er en slags offentlig autorisationsordning, spørge: Hvad så med de virksomheder, som ikke er med i den, fordi den er frivillig?
Kan der så blive noget konkurrenceforvridning, fordi kommuner vil entrere med dem, der er medlem af foreningen?
Man ved jo ikke, hvilke kriterier der vil blive lagt til grund rundtomkring i kommunerne.
Hvad gør man ved de foreninger og virksomheder, som ikke er med i ordningen?
Den er stadig væk frivillig.
Der er for mange løse ender, synes vi, og vi synes i og for sig også, at det ligger ud over, hvad et statsligt ministerium skal påtage sig inden for en branche.
Finn Sørensen (EL), 2014-03-18:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg må indrømme, at jeg da blev en kende overrasket under ordførerens indlæg, for der har jo været et ganske omfattende forarbejde til det her lovforslag, og der tænker jeg ikke på ministeriets store arbejde med at få det færdigt.
Alt, hvad der kan stampes op af ekspertise, har sådan set siddet i det der udvalg, og de er nået frem til, at den bedste måde at fremme socialøkonomiske virksomheder på sådan rent virksomhedsmæssigt var ved at lave sådan en registreringsmodel.
Så det kommer bag på mig, at man nu ligesom kommer med en, synes jeg, sådan lidt søgt og bureaukratisk begrundelse: at det er, fordi det skal en offentlig myndighed ikke beskæftige sig med.
Men ministeriet har jo sagt, at det kan klares forholdsvis enkelt inden for ministeriets budget.
Så kan ordføreren uddybe sin modstand mod det her lovforslag?
Kim Andersen (V), 2014-03-18:
Det her lovforslag fra ministeren med den meget lange titel af minister for børn, ligestilling, integration og sociale forhold, hr. Manu Sareen, vedrører registrering af socialøkonomiske virksomheder, og formålet skal være at skabe grundlag for en fælles identitet for de socialøkonomiske virksomheder, således at man kan opnå betegnelsen registreret socialøkonomisk virksomhed.
Det skulle være et varemærke, som skulle borge for nogle kvaliteter og karakteristika.
Det er samtidig et lovforslag, som medfører en registrering – en autorisation, kan man sige – i Ministeriet for Børn, Ligestilling, Integration og Sociale Forhold.
Det er altså ministeriet, der vil være registreringsmyndigheden, men samtidig slås det i forslaget fast, at det er en frivillig ordning.
Ud over at give eneret til betegnelsen registreret socialøkonomisk virksomhed opstiller lovforslaget også betingelserne for, at en virksomhed kalder sig registreret socialøkonomisk virksomhed, og efter registreringstidspunktet anviser det forpligtelser vedrørende eksempelvis regnskab, ledelsesforhold og overskudshåndtering mv.
Det fastslås også, at et brud på disse regler kan medføre bøde.
Jeg vil gerne på Venstres vegne sige, at vi har mange gode erfaringer med socialøkonomiske virksomheder.
De fungerer rigtig godt mange steder i mange kommuner og er med til at løse mange vanskelige og komplicerede opgaver.
Det er et godt tilbud til mange mennesker, der har svært ved at komme ind på arbejdsmarkedet.
Mennesker, der har haft en kriminel fortid, og mennesker, der i det hele taget har haft det svært, får her en platform for at kunne få fodfæste i livet, og det vil vi gerne anerkende.
Når vi alligevel ikke er positive over for det lovforslag her, er det, fordi vi jo også lever i en tid, hvor vi er indstillet på at afbureaukratisere vores samfund og afbureaukratisere for vores virksomheder.
Det er en frivillig ordning, som de brodne kar, hvis der er sådan nogle – det er der alle vegne, så det er der nok også her – jo altså kan undslå sig for at blive medlem af, og derfor fanger man ikke dem på den her måde.
i virkeligheden er det måske også et spørgsmål om, hvad en statslig myndighed skal påtage sig af noget, der i virkeligheden er brancherelateret eller forekommer at være i en brancheforenings regi.
Så selv om vi godt ved, at mange kommuner har efterspurgt det, og at mange socialøkonomiske virksomheder i og for sig også synes, det kunne være vældig positivt, så er vi ikke overbevist om, at det her er svaret.
Vi er ikke overbevist om, at det er den rigtige løsning.
Vi er derimod nervøse for, at det kan blive endnu et bureaukratisk og administrativt unødvendigt tiltag.
Sådan en frivillig ordning er også på kanten af, hvad vi mener et ministerium skal beskæftige sig med, for der er jo ikke nogen myndighed til at udøve noget i forhold til branchen som sådan.
Derfor er vi ikke umiddelbart for det her lovforslag.
Men det her synes vi ikke lige er svaret på de problemstillinger, som vi anerkender der er for de socialøkonomiske virksomheder.
Jeg er glad for, at Dansk Folkepartis ordfører påpeger dette med, at der er kritik både fra Enhedslisten og Dansk Folkeparti.
Finn Sørensen (EL), 2014-03-18:
Jeg hæfter mig jo ved den her begrundelse, at det er bureaukrati, at man opretter en registreringsordning.
Betyder det så, at vi f.eks. skal afskaffe det danske virksomhedsregister, fordi det jo er en forfærdelig masse bureaukrati, virksomheder har med at registrere sig i det her virksomhedsregister?
Betyder det, at vi så skal gå ind og skrotte en lang række regler i fondslovgivningen, i lovgivningen omkring aktieselskaber og you name it, anpartsselskaber, interessentselskaber?
Der er jo masser af eksempler på, at det offentlige, Folketinget, gennem lovgivning regulerer virksomhedsdannelse, etablering af selskaber og virksomheder.
Betyder det så, at det er fuldstændig overflødigt bureaukrati, og at virksomhederne bare må finde sammen derude og sætte sig omkring det runde bord og lave lidt pædagogik og finde ud af, hvordan de nu vil styre det?
Er det det, som ordføreren gerne vil hen til?
Joachim B. Olsen (LA), 2014-03-18:
Vi deler de bemærkninger, som Venstres ordfører kom med.
Så kommer man jo åbenbart i modvind i dag, men vi synes faktisk, at det er helt på sin plads at have den opfattelse af det her lovforslag, at det vil medføre mere bureaukrati.
Det er jo ikke det samme som at sige, at man er imod socialøkonomiske virksomheder.
Det er super fint.
Vi tror bare, at det især på sigt ville være langt bedre, hvis de formåede at organisere sig ude i civilsamfundet, samlede sig helt frivilligt og lavede deres egne ordninger og egne foreninger, hvor de selv kunne holde opsyn med hinanden, uden at det skulle ind under statens vinger.
Det finder vi helt unødvendigt.
Vi tror ikke, og det er også på baggrund af det, som den radikale ordfører sagde om, at det her er første skridt – nu tog man det her skridt, og så kunne man fremadrettet lave mere lovgivning på det her område – at vi ved at gå ned ad den her sti i længden tjener de her virksomheders bedst.
Derfor kan vi ikke støtte det her lovforslag.
Finn Sørensen (EL), 2014-03-18:
Fordelen synes jeg også at andre ordførere har haft fat i.
Der findes heldigvis en voksende skov af socialøkonomiske virksomheder.
Det er den ene ting.
Den anden er, at det offentlige – for nu at nævne et argument, for taletiden rækker nok ikke til dem alle sammen – har en stærk interesse i at samarbejde med mange af de her socialøkonomiske virksomheder, ikke mindst i forhold til det, vi kalder det rummelige arbejdsmarked, altså hjælpe mennesker med nedsat arbejdsevne ind på arbejdsmarkedet.
Jeg er helt enig i, at det ikke skal være et parallelt arbejdsmarked, og derfor er det jo godt, at vi har et krav om, at de her virksomheder altså skal lave et overskud.
Der vil det jo helt klart alene af den grund være en fordel, at man får en sådan registreringsform, hvor der tages stilling til, om de her virksomheder opfylder de lovkrav, der nu er.
Og hvis de gør det, kan de kalde sig for en registreret socialøkonomisk virksomhed.
Og så har vi allerede et godt redskab for de mange offentlige myndigheder, der kan have interesse i at samarbejde med den type virksomheder.
Mai Mercado (KF), 2014-03-18:
Jeg syntes egentlig bare, at det var synd for Enhedslisten, som jo nu står og fejrer deres forslag, at der slet ikke kom nogen spørgsmål.
Så jeg vil egentlig bare meget åbent spørge Enhedslistens ordfører om, hvilke fordele han fra nu af ser i, at man kan bruge sådan en registreringsenhed.
Sanne Rubinke (SF), 2014-03-18:
I SF er vi svært tilfredse med, at vi nu får udarbejdet nogle regler for, hvornår en virksomhed kan kalde sig for en socialøkonomisk virksomhed, at vi får afklaret og defineret det og får lavet en måde at registrere på.
Vi er meget glade for, at socialøkonomiske virksomheder bliver mere og mere udbredt, da det jo er en form for virksomhed, der tager et særligt samfundsansvar.
Med den større udbredelse mener vi også at det er nødvendigt, at der kommer regler for, hvornår en virksomhed kan kalde sig socialøkonomisk, og hvornår den ikke kan, jævnfør den debat, vi havde lidt tidligere.
Det er vigtigt, at betegnelsen kun bliver brugt af virksomheder, som vitterlig tager det ansvar på sig i måden, de indretter deres virksomhed på, og hvor overskuddet bruges til udvikling af virksomheden eller lignende investeringer.
Med registreringen af socialøkonomiske virksomheder får forbrugerne jo mulighed for at handle hos de virksomheder, netop fordi de ønsker at støtte den eller de sager, som disse arbejder for, og det er vigtigt, at betegnelsen ikke kan misbruges af virksomheder, som blot kunne tænke sig at bruge den i et slags pr-øjemed.
Vi mener, at de her regler er et godt skridt på vejen, og at de vil skabe mere tillid til socialøkonomiske virksomheder for de forbrugere, der ønsker at styrke de her virksomheder.
Man kan også diskutere, i hvilket ministerie det her forslag egentlig hører hjemme, og hvor registreringen hører bedst hjemme, bl.a. fordi vi hos os i hvert fald jo både ser en nutid og fremtid for socialøkonomiske virksomheder, som er meget mere og andet end de nok så vigtige arbejdspladser.
Vi ser rent faktisk også social økonomi som en i sig selv væsentlig virksomhedsform, en væsentlig måde at organisere arbejdet på, som vi gerne vil understøtte.
Vi mener i øvrigt også, at mange socialøkonomiske virksomheder rent faktisk skaber en både økonomisk, social og kulturel merværdi i det lokalsamfund, hvor de opererer.
Men vi støtter det her forslag, og vi glæder os til udvalgsarbejdet.
Finn Sørensen (EL), 2014-03-18:
Jeg er fuldstændig enig i ordførerens betragtninger.
Og tak for det gode billede med økologien; det er jo en meget enkel måde at forklare, hvad den her øvelse går ud på.
Jeg vil håbe, at hr. Kim Andersen fra Venstre hørte rigtig godt efter, fordi det hele jo så er blevet så dejlig enkelt og ikke så indviklet, som det åbenbart skulle gøres til.
Så har ordføreren nogle ideer til, hvordan vi sikrer, at vi får løst problemerne?
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-03-18:
Jeg har såmænd ikke så mange andre kommentarer til det, end at det er en fornøjelse, når vi kan blive enige om nogle forslag her i Folketinget – også med hr. Finn Sørensens parti.
Finn Sørensen (EL), 2014-03-18:
Jeg vil gerne takke ordføreren for roserne og sige: Hver dag er jo en festdag for Enhedslisten, og en festdag bør det også være for alle andre medlemmer af Folketinget, at vi kan få lov til at gøre en indsats for folket.
Det er jo det, vi har stillet op til og fået lov til.
Men jeg vil skynde mig at sende roserne videre.
For grunden til, at vi har det her lovforslag til behandling i dag, er jo, at der i årevis har været mennesker ude i samfundet, der har kæmpet for at oprette den slags virksomheder.
Det har vist sig, at de giver rigtig god mening, og så har der siddet nogle rigtig kloge og dygtige og flittige mennesker i det der arbejdsudvalg, som har lavet alt forarbejdet, og så får vi bare lov til at skumme fløden herinde i Folketinget, og det skal vi være glade for.
Så lad os sende roserne videre, så vi ærer den, der æres bør.
Men ellers vil jeg sige tak for ordførerens opbakning til forslaget.