runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Hjermind Dencker (DF), 2014-06-03:
Ordføreren nævnte i flæng en række af de ting, som ordføreren mente regeringen havde gjort, og det var selvfølgelig heller ikke kun for øerne.
Nu var hr. Flemming Damgaard Larsen jo inde på det her med, om det, som regeringen også hævder at have gjort, reelt har haft nogen som helst effekt ude på øerne, for lige nu ser vi altså en markant affolkning af alle øerne.
Og vi kan simpelt hen ikke redde øerne ved bare at sige, hvad vi selv har gjort.
Så vi nødt til at finde nogle løsninger på, hvad vi gør for at modvirke den affolkning, som er i gang lige nu.
Hvad gør vi for at bremse det?
Hvad er ordførerens bud på det?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-06-03:
Jamen jeg deler Dansk Folkepartis ordførers bekymring her.
Det er sådan set også vores opfattelse, at det er nødvendigt at finde ud af, hvad der er op og ned, fordi den diskussion, man kan have om, hvilke midler der er givet, og hvordan de bliver brugt – og om man nu også har brugt dem på det, de var tænkt til, eller det, som vi i hvert fald havde tænkt de skulle bruges til – kan blive meget lang og meget langhåret, fordi der ikke er nogen, der ved helt nøjagtigt, hvordan tingene hænger sammen.
Derfor er det også vores opfattelse, at det er nødvendigt at få det gjort helt tydeligt og klart, hvordan de midler, der bliver givet til kommunerne, bliver anvendt, inden vi så kan have en mere faglig, saglig diskussion om, hvorvidt det så er nødvendigt at give flere penge til økommunerne og til øerne.
Mai Mercado (KF), 2014-06-03:
Hr. Lennart Damsbo-Andersen kunne ikke erindre, at VK-regeringen havde gjort noget.
Men det vil jeg da godt minde om, for det, VK-regeringen rent faktisk gjorde, var jo at lave et politisk katalog.
Jeg mener, det var med omkring 40 politiske forslag, og jeg ved godt, at det jo er noget helt andet end at lave et Landdistriktsministerium, som er fuldstændig uden indhold og helt uden portefølje.
Så kan man diskutere, hvad der er bedst: Er det politikken, der kommer ud af arbejdet, eller er det et ministerium uden indhold og med en masse snak?
Jeg tror bare, at folk lokalt er blevet trætte af snak.
For brygmesteren i Rise på Ærø betyder de høje transportomkostninger, at der kommer cirka 1 kr. mere på prisen pr. øl, som han skal sælge, og det giver jo nogle ulige konkurrencevilkår.
Derfor kunne det være rart, at hr. Lennart Damsbo-Andersen bare for en enkelt gangs skyld kom med noget, som ikke bare var snak, men en reel politisk handling, der sikrer, at man får stoppet den affolkning af de mellemstore øer og øerne generelt, der lige nu er på vej, og hvor folk flytter fra land til by.
Trine Bramsen (S), 2014-06-03:
Det kan man kun konstatere, hvis man ønsker en politisk polemik om hønen og ægget.
Vi Socialdemokrater mener, at det her er helt afgørende, og derfor ønskede vi også i første omgang, at området blev nøje undersøgt, og at der forelå en klar vurdering fra Justitsministeriets side, og derefter ønskede vi gerne at tage den politiske debat.
Så det handler altså om, hvilken rækkefølge tingene kommer i.
Henning Hyllested (EL), 2014-06-03:
Jeg tager ordet, fordi jeg vil give udtryk for, at Enhedslisten ønsker forslaget tilbage til fornyet udvalgsbehandling efter andenbehandlingen.
Det gør vi med henblik på at indkalde til et nyt samråd.
Vi har igennem mange spørgsmål fra Enhedslistens side og også igennem det afholdte samråd prøvet at sætte fokus på den forskel, som vi mener at kunne påvise i de støjgrænser, man opererer med, og som der udmåles kompensation henholdsvis genhusning efter, og så de grænser, som der rent faktisk arbejdes efter på de pågældende byggepladser, især på byggepladsen ved Nørrebroparken.
Vi mener at kunne konstatere, at der er en forskel i støjmålingerne på 10 dB – det er først og fremmest rigtig meget for et øre – men det får altså også betydning for, hvor mange der bliver tildelt kompensation og genhusning, og hvor meget man bliver tildelt.
Det mener vi er en uholdbar situation, som ikke er afklaret.
Siden det samråd, hvor vi prøvede at bore i det her over for transportministeren, er der altså sådan set fremkommet nyt materiale, som bekræfter den opfattelse, som Enhedslisten har af det her spørgsmål, nemlig at der på byggepladsen ved Nørrebroparken støjes med 70 dB, men at man i den supplerende VVM-undersøgelse som følge af lovforslaget opererer med en støjgrænse på 60 dB, og det er altså den på 60 dB, der tildeles kompensation henholdsvis genhusning efter.
Det er samtidig blevet klart som følge af nogle af de dokumenter, der er fremkommet fra Center for Miljøbeskyttelse i København og fra Københavns Kommunes høringssvar, som er kommet nu, at der er divergenser, og at der er uenigheder om de her støjmålinger.
Senere står der, at støjberegningerne i den supplerende VVM-redegørelse og byggepladsbekendtgørelsen afviger fra de støjberegninger, der anvendes i forbindelse med Københavns Kommunes udstedelse af påbud for arbejdet.
Og igen senere står der, at der hverken i den supplerende VVM-redegørelse, byggepladsbekendtgørelsen eller naboparkbekendtgørelsen indgår tillæg på 5 dB for toner og impulser.
Det er faktisk en sønderlemmende kritik af den supplerende VVM-redegørelse og de to bekendtgørelser, som Københavns Kommune i sit høringssvar leverer her.
Det vil vi gerne have boret videre i, og derfor vil vi bede om, at forslaget kommer tilbage til fornyet udvalgsbehandling med henblik på at afholde nyt samråd med ministeren.
Vi mener faktisk – hvis vi skal formulere det mildt – at ministeren bevæger sig på kanten af at give Folketinget ufyldestgørende oplysninger.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-06-03:
Så man kan kort konstatere, at Socialdemokraterne brænder så meget for datasikkerheden for danskere, at de simpelt hen ikke ønskede, at Folketinget skulle diskutere det.
Jeg tror, der er rigtig mange danskere, der synes, at det her er et utrolig vigtigt område.
Vi har haft nogle rigtig groteske sager, hvor folk kunne se deres oplysninger blive lækket til ugepressen eller finde nogle personfølsomme data på nettet, og da Folketinget så skal diskutere det, betyder det ikke mere for Socialdemokraterne, end at man faktisk ikke synes, der er behov for at diskutere det.
Jeg synes da, det er lidt ærgerligt.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-06-03:
Det her lovforslag betyder, at vi laver et regelsæt for psykiatriske patienter og patienter med fysiske sygdomme, som er det samme.
Det her er et meget stort skridt i den rigtige retning med hensyn til at ligestille patienter med psykiske sygdomme og med fysiske sygdomme.
Vi har meget lang tid her i Folketinget diskuteret, at der ikke har været en reel ligestilling.
Det er sådan, at patienter i det offentlige sundhedsvæsen, uanset hvilken sygdom man har, om det er et brækket ben, eller det er en psykose eller en depression, skal have den samme gode ret til både udredning og behandling.
Det her lovforslag tror jeg vil få meget stor betydning for de psykiatriske patienter, deres pårørende, men også for alle de fagpersoner, som arbejder i det psykiatriske felt.
Det sidste ord, der skal siges fra min side, er, at jeg ønsker dem held og lykke og håber, at det her lovforslag må leve op til den intention, der har været: netop at skabe en reel lighed mellem sygdomme i Danmark, når det gælder psykiske sygdomme og fysiske sygdomme.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-06-03:
Det er lidt pudsigt at høre De Konservative, som jo går ind for nulvækst, kritisere regeringen for besparelser i sundhedsvæsenet, også al den stund at jeg simpelt hen ikke kan genkende billedet af, at sundhedsområdet er ramt af besparelser; jeg vil faktisk sige tværtimod.
For i modsætning til andre partier – De Konservative, Venstre og andre – ønsker vi jo ikke nulvækst i den offentlige sektor.
Og når man ikke ønsker nulvækst, har man faktisk nogle muligheder, og lad mig give nogle eksempler.
Vi har i år kunnet løfte den regionale økonomi med 500 mio. kr. – det er altså i 2014, vi har kunnet gøre det.
Med finansloven for 2014 investerede vi efterfølgende 600 mio. kr. i bedre psykiatri og kræftbehandling over en 4-årsperiode.
For få uger siden lancerede regeringen et psykiatriudspil, som jo betyder, at vi lægger op til at kunne investere 1,6 mia. kr. i psykiatrien over de næste 4 år; det er faktisk et historisk løft af psykiatrien, vi har foretaget, for det at få løftet psykiatrien er noget, der ligger os meget på sinde.
Og vi har også netop indgået en ny aftale med regionerne, som betyder, at vi yderligere løfter sundhedsområdet med 500 mio. kr. i 2015.
Så jeg må sige, at jeg slet ikke kan genkende billedet af, at vi skulle spare i forhold til sundhed.
Nej, dem, der kommer til at spare, bliver jo dem, der ønsker nulvækst; det bliver jo Konservative og Venstre.
Og nu skal det ikke gå ud over hr. Lars Barfoed, men vi trænger jo stadig til at få en plan fra det store oppositionsparti, Venstre, for, hvordan de egentlig vil udmønte deres nulvækst, også i sundheden.
Lars Barfoed (KF), 2014-06-03:
Jeg siger bare, at vi Konservative har fremlagt en plan, der, selv om den totalt set betyder nulvækst i den offentlige sektor, så også betyder, at vi allokerer ekstra ressourcer til sundhedsvæsenet.
Og jeg beskyldte sådan set ikke statsministeren for at spare.
Jeg fremkom bare med det synspunkt, at jeg tror, der bliver behov for yderligere midler til vores hospitalsvæsen og til de ældre i de kommende år, og det er vi nødt til at finde en løsning på.
Men nu gav jeg så statsministeren det, at jeg gik lidt ind i en drøftelse af det emne, som statsministeren rejste.
Det emne, som jeg egentlig gerne ville rejse, er lidt i forlængelse af det, som fru Johanne Schmidt-Nielsen også rejste.
Nu hører jeg jo ikke til revolutionens fortropper, som Enhedslisten gør, men jeg er også bekymret for situationen på Bornholm.
Jeg er jo enig med statsministeren i, at vi ikke skal blande os i konkrete virksomheders dispositioner, men jeg synes jo, at der, når vi nu diskuterer vækstpakke, så også er behov for, at vi skal se på væksten i de områder af Danmark, hvor der er lav vækst, og allokere nogle særlige ressourcer til det – og jeg håber da, at regeringen snart vil gøre alvor af det med at forhandle vækst med os – for der skal være vækst i hele Danmark, også på Bornholm.
Vi skal jo senere i dag have en forespørgselsdebat om transportomkostningerne til øer, hvor det er problematisk at komme til og fra, både for virksomheder og for personer, og derfor vil jeg spørge statsministeren: Vil regeringen gå med til, at vi undersøger mulighederne for billigere transport til vores øer?
Ja, det, der er op til os, er også at gøre, hvad vi politisk kan, for at skabe ordentlige vilkår for de mennesker, der bor på Bornholm og på andre øer og andre steder i landet, hvor der er lav vækst.
Helt konkret skal vi jo senere have en forespørgselsdebat med ministeren for by, boliger og landdistrikter, som indtil nu ikke er kommet med et eneste lovforslag, der omhandler det at skabe mere vækst i landdistrikterne.
Ministeren er kommet med forslag om lejelovgivning og alt muligt andet, men vi har ikke hørt om et eneste initiativ fra regeringen i form af et lovforslag, der skal skabe vækst i vores landdistrikter.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-06-03:
Jeg må sige, at jeg ikke kan genkende det billede, som hr. Lars Barfoed skaber af, at vi ikke skulle have gjort noget for almindelige produktionsvirksomheder, som også ligger i de yderste dele af vores land.
Når vi tænker på spildevandslovgivningen, når vi tænker på det, der er gjort i forhold til energiafgifter, så er det jo målrettet helt almindelige produktionsvirksomheder, som også kommer en fødevarevirksomhed på Bornholm til gavn.
Det stod Det Konservative Folkeparti selv bag sidste år, da vi vedtog den aftale, der ligger nu, nye vækstplaner, alt sammen for at sikre, at vi i Danmark også fremadrettet har fødevarevirksomhed, at vi har produktionsvirksomhed i det hele taget og gode arbejdspladser inden for de her brancher.
Regeringen har handlet både sidste år og i år for at sikre, at det fortsat også vil være virkeligheden i Danmark.
Christian Langballe (DF), 2014-06-03:
Da lovforslaget er blevet delt undervejs i et A- og et B-forslag, har vi lovet at komme med vores tilkendegivelse, i forhold til om vi stemmer ja til A-delen.
Vi stemmer nej til B-delen.
Men jeg vil sådan set bare kort resumere, hvad lovforslaget går ud på.
Det er at sikre ligestilling mellem ikkegifte og gifte, sådan at et barn født i udlandet uden for ægteskab erhverver statsborgerskab, hvad enten det har en dansk far eller en dansk mor.
Sådan som loven er i dag, erhverver et barn født uden for ægteskab i udlandet kun statsborgerskab, hvis moderen er dansk.
Med lovforslaget ønsker regeringen at bringe lovgivningen i overensstemmelse med Den Europæiske Menneskerettighedskonvention og dommen fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol af 11. oktober 2011 i sagen Genovese vs. Malta.
DF har ikke noget at indvende imod denne ændring og stemmer ja til forslaget, men vi forholder os overordentlig kritiske til, at konventioner og udenlandske domstolsafgørelser skal diktere dansk lovgivning.
Men under alle omstændigheder er det jo sund fornuft, så vi stemmer ja til forslaget, når det, som lovforslaget lover, sikres, at der foretages dna-undersøgelser, så man får sikkerhed for, at der ikke snydes, og det vil sige, at faderen så virkelig også er faderen.
Så vi stemmer ja til forslaget.
Jane Heitmann (V), 2014-06-03:
Tak for det.
Venstre har til lovforslag L 182 om juridisk kønsskifte stillet et ændringsforslag, som jeg gerne her vil give et par ord med på vejen.
Som det blev nævnt fra talerstolen under førstebehandlingen, støtter Venstre intentionerne bag regeringens forslag, nemlig at fjerne kravet om kastration, således at kønsskifte kan foretages juridisk.
Men vi mener, at lovforslaget, som regeringen har fremsat, er for vidtgående.
Derfor foreslår vi, at lovforslaget suppleres med et krav om, at der i tilknytning til ansøgningen vedlægges en lægefaglig udtalelse fra egen læge.
Venstre mener, at en sådan udtalelse vil være med til at sikre, at ønsket om juridisk kønsskifte alene skyldes transseksualisme.
Desuden sikrer sådan en lægefaglig udtalelse, at ansøgeren er fuldt bevidst om sit valg og f.eks. ikke lider af en ubehandlet psykisk lidelse, eller at der er andre sundhedsfaglige aspekter, som kan forværres ved et juridisk kønsskifte, hvilket rapporten fra arbejdsgruppen om juridisk kønsskifte også peger på.
Venstres forslag om en lægefaglig udtalelse vil derudover imødekomme bekymringen om regeringens valgte erklæringsmodel, som både arbejdsgruppen om juridisk kønsskifte og Foreningen af Transkønnede i Danmark peger på.
Og når jeg nu står her, vil jeg godt sige, at vi i Venstre undrer os over, at ministeren ikke vil evaluere loven efter en 2-årig periode.
En evaluering ville kunne af- eller bekræfte de bekymringer, der er peget på, om risikoen for misbrug af juridisk kønsskifte.
Det mener vi i Venstre at alle kunne have gavn af.
Henning Hyllested (EL), 2014-06-03:
Ja, det vil jeg, for jeg må jo desværre konstatere, at når der om lidt trykkes på knapperne, er det faktisk kun SF, der bakker op om det her forslag.
Det er så meget desto mere overraskende, som at det altså kun er godt en uge efter EU-parlamentsvalget – undskyld, der signaleres til mig nu, at Dansk Folkeparti senere end ved førstebehandlingen har besluttet sig for at støtte op, og det glæder os rigtig meget.
Jeg må stadig væk bare konstatere, at der ikke er flertal, og det er altså så meget desto mere mærkeligt, som at vi kun befinder os godt en uge efter EU-parlamentsvalget, hvor alle, jeg tror samtlige partier var helt oppe at stå på lakridserne og sige, at der skal gøres noget ved den ulovlige cabotagetransport, og at der i det hele taget skal gøres noget ved det med social dumping på landevejsområdet.
Det her er et forholdsvis lille og uskyldigt forslag om, at man lader udenlandske vognmandsfirmaer registrere i RUT, så man ved, hvem det er, der ligger og kører rundt på de danske landeveje, så man ved, hvem det er, der eventuelt udfører ulovlig cabotage, når de bliver stoppet i en landevejskontrol.
Det er fuldkommen mærkværdigt, at man så kort tid efter et EU-parlamentsvalg er i stand til at løbe – meget hurtigt må man jo så sige det er – fra sine valgløfter under valgkampen, hvor alle var enige om, at der skulle gøres noget.
Glemt er alle de fine ord fra valgkampen.
Det er hævdet, at det her er i strid med den forordning, der ligger.
I forordningen nævnes ikke noget om, at der ikke kan foretages en kontrol som den, der hedder registrering i RUT-registeret.
Jeg må gøre opmærksom på, at det jo i forvejen forekommer, at de udenlandske vognmandsfirmaer, der kører den såkaldte kombitransport, skal lade sig registrere i RUT, så det er heller ikke noget teknisk problem eller på anden måde et problem.
Det er rigtig sørgeligt, at det skulle gå så hurtigt med at løbe fra valgløfterne fra under EU-parlamentsvalgkampen.
Lars Barfoed (KF), 2014-06-03:
Tak til statsministeren for de indledende betragtninger her i forbindelse med debatten.
Det er jo ikke altid, det lykkes statsministeren at få os til at diskutere det, som statsministeren lægger op til at vi skal diskutere, men jeg vil dog godt komme med en refleksion over det.
Nu har vi jo ikke haft lejlighed til at studere aftalerne med kommunerne og regionerne, men jeg vil bare sige til statsministeren, at vi i Det Konservative Folkeparti er bekymrede over, at man i regionerne ser ud til at skulle have nogle meget stramme budgetter i de kommende år, for så vidt angår sundhed.
Vi ser et stigende pres på vores hospitalsvæsen, og vi ser et stigende behov for, at man allokerer ressourcer til ældre og til sundhed.
Og nu fornemmer jeg allerede på statsministeren, at hun, jeg vil ikke sige går i chok, men altså bliver sådan lidt overrasket over at høre en konservativ, som kunne drømme om at foreslå, at man skulle bruge flere penge nogen steder, men det er jo, fordi statsministeren ikke har læst Det Konservative Folkepartis forslag til en 2020-plan – hvilket jeg jo også godt kan forstå, for der er jo også meget, en statsminister skal læse.
For der opererer vi med nulvækst samlet set, men vi afsætter også – og hold nu godt fast, vil jeg sige til statsministeren – godt 11 mia. kr. ekstra til sundhed og ældre, for det bliver der behov for at allokere flere ressourcer til i de kommende år.
Jeg nævner det bare som et synspunkt, der handler om, at vi skal passe på, for her er der faktisk et behov for, at vi gør mere, end vi gør i dag.
Og derfor er der også behov for, at vi tager den lange kikkert frem, når vi kigger ud i fremtiden, og vi siger: Hvis vi fra år til år bare kører med nogle meget skrabede budgetter uden at se på, hvad der bliver behov for på længere sigt på det område, så får vi ikke et tilstrækkelig godt hospitalsvæsen.
Og jeg forstår godt de medarbejdere, der nu begynder at udtrykke bekymring for, om der er tilstrækkelige ressourcer til en ordentlig behandling på vores hospitaler.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-03:
Det er jo meget interessant, at Venstre skylder nogle svar, som regeringen på sin egen hånd ikke vil give.
Statsministeren siger, at man kan læse regeringens løfter, eller hvad det nu er for noget, regeringen er leveringsdygtig i, i finanslovsforslagene.
Jamen det kan man jo også i vores finanslovsforslag, og det vil man også kunne gøre til august.
Der vil man jo kunne se, at man selvfølgelig inden for rammerne af et udgiftsstop kan fastholde borgernær velfærd, hvis man tænker sig om, og hvis man prioriterer.
Vi vil f.eks. hellere stramme op på den udlændingepolitik, som regeringen har lavet laissez faire på, og trække den gode milliard tilbage, som regeringen har brugt for meget på det område.
Det vil vi da hellere end at gå og klemme vores sundhedsområde for nu bare at nævne et eksempel.
Vi har sagt, at vi synes, at Danmark skal møde internationale forpligtelser i forhold til udviklingsbistand, men vi behøver ikke at overgøre det.
Vi har sagt, at beskæftigelsessystemet, som er dobbelt så dyrt som det svenske og fire gange dyrere end OECD- gennemsnittet, måske godt kunne billiggøres, så de penge blev bragt i spil.
Så der er jo masser af konkrete steder, hvor man har en mulighed for at disponere om.
Det giver vi svarene på, og det gør regeringen så også år for år i finanslovsforslag.
Jeg forstår ikke den her dobbeltstandard, hvor regeringen altså kun laver en år til år-plan, og vi så skal lave en tusindårsplan.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-06-03:
Der stilles ikke andre krav til oppositionen, end der gøres til regeringen, faktisk tværtimod.
Vi har både lagt 2020-planer og løbende finanslovsforslag frem.
Jeg tror ikke, der er nogen, der er i tvivl om, at regeringen lægger sin politik frem.
Hvis hr. Løkke Rasmussen er så optaget af det, kan vi da også lave en aftale i dag.
Jeg tror egentlig, det vil være en god idé, hvis vi gør det, for så kan danskerne jo se, at der er forskel i dansk politik.
Det vil være rigtig godt, hvis hr. Lars Løkke Rasmussen i dag vil give håndslag på, at vi begge to siger, at inden vi møder vælgerne igen, bliver der selvfølgelig lagt en plan frem, så man kan se, hvad forskellen på vores vækst i den offentlige sektor og Venstres nulvækst er.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-03:
Forskellen er jo, at hvis man kører med en realvækst på 0,6, har man 3 mia. kr. mere, end hvis man kører med et udgiftsstop.
Hvis man kører med mere end 0,6, har man endnu mere.
Hvis man kører med en mellemproportional, har man lidt mindre.
Det er jo forskellen.
Men hvis der ligger det i det, statsministeren nu siger, at statsministeren giver et løfte til befolkningen om, at regeringen, inden den rammer næste valgkamp, vil lægge en konkret plan frem, som viser, hvordan man bringer den her realvækst på 0,6 pct., altså de 60 øre mere pr. 100 kr., som statsministeren har i forhold til dem, jeg har, i spil: hvor stor en del af de 60 øre der skal gå til sygehuse, hvor stor en del af de 60 øre der skal gå til ældreområdet, hvor stor en del af de 60 øre der skal gå til forskning, hvor stor en del af de 60 øre der skal gå til infrastruktur, hvor stor en del af de 60 øre der skal gå til kollektiv trafik – altså alle de steder, hvor regeringen vil skabe et billede af, hvor langt deres 60 øre rækker længere end Venstres – så er det et løfte, jeg meget gerne vil pille ned, fordi det vil simpelt hen være et stærkt afsæt for næste valgkamp.
Jeg tror, det vil vise, at uanset om man har de 60 øre eller ej, så bliver det en udfordring at få dem til at række.
Men jeg har taget det her løfte ned, det er noteret.
Vi glæder os til at se den plan fra regeringen.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-06-03:
Skal det forstås sådan, at Venstre siger ja til, at de vil lægge en plan frem for nulvækst, altså hvordan nulvækst ser ud over de næste 5-6 år, hvordan de vil spare – er det 4 mia. kr., det plejer at være – på beskæftigelsesindsatsen?
Vil Venstre nu i dag forpligte sig til at lægge en plan frem, så vi endelig kan se, hvad det er, Venstres politik egentlig indeholder, for indtil videre har der været masser af snak om det?
Nulvækst betyder i virkeligheden ikke særlig meget, det har ikke nogen konsekvenser, og 3 mia. kr. ekstra har åbenbart heller ikke nogen konsekvenser for nogen som helst.
Men vil Venstre ikke i dag give det løfte, at man lægger en plan frem, så borgerne kan se det?
Hvad betyder nulvækst, hvad er det for en velfærd, vi skal have mindre af, hvad er det for nogen ansatte, vi skal have færre af i den offentlige sektor?
Det skylder Venstre at sige til befolkningen.