runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2008-02-28:
Næ, jeg har sådan set været meget præcis med at svare, at finansieringen skal ses i sammenhæng, at de stigende energiafgifter skal ses i forhold til de hurtigt indfasede skattelettelser.
Det, der egentlig er interessant, er, at hr. John Dyrby Paulsen har tilsluttet sig skattestoppet, og jeg vil glæde mig til at høre hr. John Dyrby Paulsens ordførertale.
For hvis man bakker op om, at energiafgifterne skal stige, kan man jo ikke samtidig sige, at vi ikke skal gennemføre skattelettelsesdelen af det.
Så det vil ikke være muligt at støtte Det Radikale Venstres forslag om at sløjfe skattelettelserne, medmindre man mener, at man samtidig skal sløjfe energiafgifterne, hvis man er tilhænger af et skattestop, sådan som jeg har forstået at hr. John Dyrby Paulsens parti er.
Men jeg vil vente og lytte til det med interesse.
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-02-28:
Nu er det jo sådan, tror jeg, at de fleste herinde ved, at hvis man bruger skatteændringer som instrument til at føre konjunkturpolitik, så er det ikke nær så effektivt i forhold til mange andre instrumenter, eksempelvis opsparingsinstrumentet.
Og derfor mener vi altså, at den løsning med at lægge en begrænsning på det offentlige forbrug, er et mere effektivt instrument, hvilket jo også er dokumenteret.
Derfor hylder vi det.
Og så ønsker vi fortsat at have fokus på at øge udbuddet af arbejdskraft, og det er rent faktisk det, vi gør med de her skattelettelser for både 2008 og 2009. Man må så i øvrigt ikke glemme, vil jeg sige til hr. John Dyrby Paulsen, at en del af de her skattelettelser jo også kommer, fordi vi i henhold til lovgivningen, som Socialdemokratiet har været med til at vedtage, skal tilbagebetale en del af Arbejdsmarkedsfondens overskud.
Derfor skulle der under alle omstændigheder føres penge tilbage til borgerne.
Kristian Jensen (V), 2008-02-28:
Egentlig er der så meget vrøvl at kommentere på, at jeg sagtens kunne bruge de 3 minutter, men jeg vil holde mig til en ting: Det er nemlig fuldstændig forkert, at det ville have været mere socialt at gennemføre den linje, som Socialdemokratiet oprindelig ville have lagt stemmer til, nemlig at sætte arbejdsmarkedsbidraget ned, end at gennemføre det, som regeringen rent faktisk gjorde.
Hvis man havde gennemført det, som Socialdemokratiets lovgivning fra 1993 lagde op til, så skulle man have sat arbejdsmarkedsbidraget ned.
Det vil sige, at de, der tjente op til 2 mio. kr., stadig væk ville få en sænkning på hele strækningen på 0,5 pct., og de højeste indkomster ville altså klart være blevet vindere, hvis man havde gennemført Socialdemokratiets oprindelige model.
Ved at tage den nedsættelse af arbejdsmarkedsbidraget og konvertere den til et beskæftigelsesfradrag og konvertere til, at man rykker grænsen for mellemskat, får man en langt bedre social profil.
Derfor skal hr. John Dyrby Paulsen ikke tage mig til indtægt for, at det oprindelige forslag, der gik ud på at sætte arbejdsmarkedsbidraget ned, skulle være mere socialt end det, vi gennemfører.
Det er lodret forkert.
Regeringens forslag er mere socialt i balance, end den model, der indebar, at man skulle have sat arbejdsmarkedsbidraget ned med 0,5 procentpoint.
John Dyrby Paulsen (S), 2008-02-28:
Nu er det lige før, jeg bruger nogle ord, som man ikke skal bruge fra den her talerstol.
Det sidste, der blev sagt, nemlig at den dér skattepakke, som regeringen har præsenteret, skulle være mere socialt afbalanceret end det, der ellers skulle være kommet, er direkte i modstrid med de tal, som vi har fået fra Skatteministeriet.
Vi diskuterede det i oktober, og jeg holder fast i, at det altså socialt set er en mere ulige aftale end den, der skulle have været.
Vi havde jo diskussionen mange gange, og jeg ved, at lige om lidt kommer skatteministeren og siger, at det ikke er korrekt, men det har skatteministeren selv svaret på, så det jeg vil holde fast i.
Den næste er, at man jo er nødt til at forholde sig til det beslutningsforslag, som De Radikale har fremsat, som vi behandler her, og det er bare det, jeg anholder hele tiden.
Vi havde nogle drøftelser med finansministeren, og dem kom vi ikke nogen vegne med.
Det er også o.k., at regeringen gerne vil noget andet.
Det er o.k., at regeringen hellere vil bruge skattelettelsesinstrumentet og så i virkeligheden være nødt til at trække i velfærdsbremsen og ikke udvikle velfærdssamfundet.
Det er fair nok, men man skal bare sige det åbent og ærligt, så har jeg ikke nogen problemer med det.
Men vi er da nødt til at forholde os til det forslag, der er fra Radikale Venstre, nemlig: Vil det ikke være en god idé at følge vismændenes anbefalinger og sløjfe de skattelettelser, der er i 2009, og lade Skattekommissionen arbejde og komme med sit forslag?
Lars Barfoed (KF), 2008-02-28:
Egentlig burde det jo være meget let.
Hr. John Dyrby Paulsen kunne jo bare sige enten: Ja, Socialdemokratiet ville have sat arbejdsmarkedsbidraget ned.
Eller: Nej, Socialdemokratiet ville ikke have sat arbejdsmarkedsbidraget ned.
I stedet for får vi en nationaløkonomisk betragtning om, hvad der nu er plads til i dansk økonomi osv.
Det er jo en interessant samfundsøkonomisk diskussion, men det er ikke et svar på spørgsmålet.
Der har vi jo så valgt at lovfæste det og gennemføre nogle skattelettelser i stedet for, som samlet set har en mere fornuftig indvirkning på samfundsøkonomien og i øvrigt også, synes jeg, en social profil, som Socialdemokratiet burde være mere tilfreds med, end den sociale profil, det ville have haft, hvis man havde gennemført en nedsættelse arbejdsmarkedsbidraget.
John Dyrby Paulsen (S), 2008-02-28:
Jamen altså, vi står altid ved de aftaler, vi har lavet.
Det er der ingen tvivl om.
Nogle gange bliver de aftaler så lavet om af nogle andre brede aftaler i det her Folketing, sådan fungerer tingene jo.
Men det, der stadig er det basale i det her, er: Vil regeringen holde fast i at pumpe 4 mia. kr. ekstra ud i den danske økonomi i modstrid med det råd, som er givet fra vismændene?
Og det forholder hverken Venstre eller De Konservative sig til.
Lars Barfoed (KF), 2008-02-28:
Jeg synes, at vi mangler et klart svar fra hr. John Dyrby Paulsen om Socialdemokratiets intentioner.
Vi havde, som fru Gitte Lillelund Bech meget rigtigt sagde, et arbejdsmarkedsbidrag, som finansierede nogle aktiviteter, der var forbundet med en høj ledighed, og det var klart en forudsætning, at det arbejdsmarkedsbidrag skulle nedsættes, når de aktiviteter ikke længere kunne bære den finansieringsgrad; altså skulle arbejdsmarkedsbidraget sættes ned.
Ville Socialdemokratiet have stået ved det, eller ville man være løbet fra de løfter?
John Dyrby Paulsen (S), 2008-02-28:
Ja, i efteråret diskuterede vi jo meget arbejdsudbudseffekterne af skattepakken, og vi er jo en hel del, inklusive nogle professionelle økonomer, der ikke synes, at regeringen var, skal vi sige, for negativ i dens forventninger.
Tværtimod var den alt for positiv.
Men det, der må stå helt klart, og det har skatteministeren svaret i et spørgsmål, er, at der er et provenutab på 3,9 mia. kr. i 2009 med skattepakken.
Det betyder, at der i en situation, hvor der ikke bliver gjort noget, bliver pumpet 3,9 mia. kr. yderligere ud i den danske økonomi i 2009 som følge af skattepakken.
Og lad Skattekommissionen, som regeringen jo selv har nedsat, få lov til at arbejde det her igennem og komme med et forslag.
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-02-28:
For det er jo altså sådan, at hvis man skulle vælge at nedsætte arbejdsmarkedsbidraget hvad der jo var alternativet til det her - så er vurderingen i hvert fald, at det ville forstærke de konjunkturudsving, der er, fordi den mekanisme, der lå i Arbejdsmarkedsfonden, og med hensyn til hvordan arbejdsmarkedsbidraget skulle variere op og ned, simpelt hen skubber mere til konjunkturudsvingene, end det gør, at man giver skattelettelser på den vis, som vi gør her, 2008, 2009.
Så vil jeg i øvrigt anholde det, som hr. John Dyrby Paulsen sagde her om, at skattepakken er underfinansieret.
Skattepakken er skam fuldt finansieret.
Så derfor vil jeg bare sige, at jeg synes, at hr. John Dyrby Paulsen simpelt hen ikke forholder sig til, at der var en nødvendighed.
Det er fair nok, at hr. John Dyrby Paulsen og Socialdemokraterne er uenige.
Jeg beder sådan set bare om, at man forholder sig til den lovgivning, man selv har været med til at vedtage om Arbejdsmarkedsfonden, som ville have betydet, at vi skulle have sænket arbejdsmarkedsbidraget til 7½ pct., hvilket ville betyde, at hr. og fru Jensen stadig væk ville få flere penge mellem hænderne, men det ville ikke stimulere arbejdsudbuddet på samme vis som den måde, vi gør det på her med skattelettelser.
John Dyrby Paulsen (S), 2008-02-28:
Altså, den diskussion havde vi også i efteråret.
Og der er ingen tvivl om, at vi selvfølgelig følger gældende lovgivning; vi kunne ikke drømme om at gøre andet.
Men det, der er tilfældet i den her sag, er jo - og fru Gitte Lillelund Bech kan gå tilbage og læse bl.a. skatteministerens svar på nogle af de spørgsmål, vi stillede dengang - at skattepakken i 2009 betyder en underfinansiering på 3,9 mia. kr., og det betyder, at regeringen med skattepakken pumper penge ud til forbrug, og det betyder et pres, ikke kun for betalingsbalancen, men det betyder så sandelig også et pres på den danske økonomi.
Og det er det, vismændene har advaret imod, og det er det, vi er nødt til at forholde os til, og det synes jeg slet ikke Venstres ordfører gør i den her sag.
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-02-28:
Jeg synes, at hr. John Dyrby Paulsen glemmer at forholde sig til det faktum, der faktisk var med hensyn til arbejdsmarkedsbidraget, hvor der lå den mekanisme i loven, at hvis der var overskud i Arbejdsmarkedsfonden, skulle det tilbageføres til borgerne; det vil sige, at man skulle sænke arbejdsmarkedsbidraget.
Og det er jo derfor, vi så har valgt at sige, at vi hellere vil give det som en reel skattelettelse og så omlægge den lovgivning, der var i forbindelse med Arbejdsmarkedsfonden, og man kan sige, at de skattelettelser, vi giver her, så er en del af det.
Betyder det, hr. John Dyrby Paulsen siger fra talerstolen, at Socialdemokraterne faktisk ikke har tænkt sig at overholde den lovgivning, der var om Arbejdsmarkedsfonden, som Socialdemokraterne selv var med til at vedtage - godt nok, så vidt jeg husker det, inden hr. John Dyrby Paulsen kom i Folketinget - altså at de så bare ville opgive at overholde gældende lovgivning, hvor man havde forpligtet den til enhver tid siddende regering til at lade arbejdsmarkedsbidraget følge det overskud, der var i Arbejdsmarkedsfonden?
Lars Barfoed (KF), 2008-02-28:
Jeg troede altså, det var en selvfølge, at hvis man vil ophæve skattelettelserne, så ophæver man også de elementer i skattepakken, som skulle finansiere skattelettelsen, altså de stigende energipriser.
Ellers er der jo tale om en eklatant skatteforhøjelse, især over for de svagest stillede i samfundet.
Nu synes jeg nok det er på sin plads, at vi lige får et helt klart svar på, om Det Radikale Venstre vil annullere prisindekseringen af energiafgifterne, eller om man vil lade dem stige, selv om de egentlig skulle have finansieret de skattelettelser, som Det Radikale Venstre nu vil ophæve.
Naser Khader (NY), 2008-02-28:
Tanken bag dette beslutningsforslag er rigtig nok.
Videoovervågning af taxaer på visse tidspunkter af døgnet kan sikkert medvirke til at øge chaufførernes sikkerhed i et eller andet omfang.
Det springende punkt er ligesom med anden videoovervågning, i hvor høj grad den slags udstyr virker præventivt.
Vi ved fra erfaringer på eksempelvis Nørrebro, at det virker dæmpende på lysten til at begå hærværk i boligområder.
I lyset af usikkerheden om effekten og vor generelle skepsis mod at indføre videoovervågning overalt i samfundet, medmindre virkningen er veldokumenteret og formålet vigtigt, synes vi ikke, at staten skal pålægge taxavognmænd at installere dette udstyr.
Da forslaget var til første behandling første gang i december 2006 oplyste transportministeren, at videoovervågning, som alene sker inde i taxaen, ikke er omfattet af det generelle forbud i tv-overvågningsloven mod privates tv-overvågning.
Derfor synes jeg, at vi skal overlade det til erhvervet selv at beslutte, om man vil etablere en sådan overvågning.
Jeg vil i den forbindelse pege på, at langt de fleste tankstationer er tv-overvåget.
Dette skyldes ikke et offentligt krav, men ejernes egne overvejelser om nytten og hensigtsmæssigheden af det.
For både chauffører og vognmænd må det jo gælde, at de må have en interesse i videoovervågning, hvis de mener, at det kan øge chaufførernes sikkerhed.
Jeg har også på fornemmelsen, at udstyret efterhånden kan fås til en rimelig pris, så det skulle vel økonomisk være realistisk for vognmændene at installere det, hvis de enkelte selv ønsker det.
På den baggrund kan Ny Alliance ikke støtte forslaget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-02-28:
Det følger jo af hele min argumentation, at det økonomisk vil være fuldt forsvarligt at suspendere skattelettelserne og energiafgifterne og lægge hele spørgsmålet ind i Skattekommissionen.
Det ville økonomisk set
være fuldt forsvarligt, og det ville give en stærkere økonomisk-politisk løsning end den, der er skitseret i regeringens forslag.
Tom Behnke (KF), 2008-02-28:
Jeg startede med at sige, at Det Konservative Folkeparti er imod, at vi pålægger privatpersoner og private firmaer at gøre noget, andet end at det er strengt nødvendigt.
Det er simpelt hen et politisk udgangspunkt som konservativ.
Jo mindre vi lovgiver herinde, jo bedre.
Det er vores udgangspunkt.
Så er der påstanden om, at vi ikke ønsker at beskytte taxachaufførerne.
Nu tror jeg nok, at vi strammer den lige rigeligt nok.
Jeg har jo lige stået og understreget, at vi netop ønsker at give mulighederne for, at man kan installere overvågning, hvis man i de konkrete vogne og i de konkrete situationer og i de konkrete byer vurderer, at det der kan være formålstjenligt at gøre det.
Derfor har vi lavet de muligheder for, at man kan gøre det.
Men vi vil ikke pålægge dem det.
Vi vil heller ikke pålægge, at bartendere skal have videoovervågning, at dørmænd skal have overvågning - de er også ofte udsat for overfald – at pølsemanden skal have det; han bliver også udsat for krænkelser; at buschauffører skal have det, at kontrollører i togene skal have det osv.
Jeg kunne blive ved.
Så hvis man skulle følge udgangspunktet fra forslagsstillernes side på nuværende tidspunkt, så er der altså et ønske om at beskytte samtlige medarbejdere i samtlige virksomheder i Danmark, og det er jo en helt ny vinkel på sagen.
Det betyder altså tvungen videoovervågning i alle virksomheder, på alle arbejdspladser.
Vi er altså imod den tankegang.
Kim Christiansen (DF), 2008-02-28:
Det, jeg mente med sammenligningen med rygeforbud - det er bare til hr. Tom Behnkes orientering - var, at det jo primært er en lov, der er lavet for at beskytte de ansatte.
Og det er nøjagtig de samme intentioner, vi har med det her beslutningsforslag, nemlig at beskytte de ansatte, dem, der kører taxa.
Det ønsker De Konservative ikke at medvirke til.
Det er så et ganske udmærket budskab at få sendt ud.
Men jeg vil da bare høre hr. Tom Behnke, om De Konservative, hvis vi nu konkretiserede lidt i udvalgsarbejdet, hvad formålet med det her egentlig er, så ville medvirke konstruktivt til at tilvejebringe en lovgivning på området.
Tom Behnke (KF), 2008-02-28:
Jeg skal beklage, hvis det er blevet opfattet, som om jeg prøver på at latterliggøre forslaget.
Det har overhovedet ikke været min intention.
Det, jeg prøver på at påpege, er, at det er svært at vide, præcis hvad forslagsstillerne ønsker sig, og det synes jeg man som forslagsstiller skal gøre sig klart, inden man fremsætter et forslag, således at vi som ordførere fra andre partier har en mulighed for præcis at forholde os til, hvad man ønsker at opnå.
Så det var kun, fordi jeg er usikker på, hvad man ønsker.
Så er der sammenligningen med rygeforbud.
Se, det er jo at vende tingene fuldstændig på hovedet, for skulle man følge linjen i det her forslag, så skulle vi gå ud og give et rygepåbud og sige til folk, at de skal ryge.
For det er jo det, man gør her.
Man siger, at der skal være overvågning i taxaerne.
Men i forhold til rygning handler det jo om, at man beskytter andre mennesker mod den uønskede tobaksrøg og de gener, den kan give.
Altså, det er en beskyttelse af andre mennesker.
Det samme gælder, når vi taler om færdselslov og hastighedsoverskridelser osv.
Det er beskyttelse af tredjeperson.
Derfor er det noget helt andet og kan ikke sammenlignes med det her forslag. Skulle man sammenligne det her forslag med noget, så skulle det være andre erhvervsgrupper, andre butikker, der er i kontakt med kunderne, men det vil man jo heller ikke.
Kim Christiansen (DF), 2008-02-28:
Hvis man mangler gode og fornuftige argumenter, kan man altid forsøge at latterliggøre ting, og det er det, jeg lidt føler hr. Tom Behnke gør her.
Det kan kaldes tv-overvågning, eller det kan kaldes videoovervågning.
Vi har jo altså et udvalgsarbejde, hvor vi kan fastslå den nærmere definition af, hvad det her skal være, og vi modtager alle gode input, også fra De Konservative.
Jeg kan så lige høre, om hr. Tom Behnke har lyst til det.
Jamen det er bare ikke altid tilstrækkeligt, for så kunne man også have givet muligheden for at overholde hastighedsreglerne.
Men der har man lovgivet, for det er man nødt til.
Man kunne også give mulighed for, at restauranterne selv kunne bestemme, hvilke restauranter der skulle ryges i.
Det ville man ikke, for det ville man hellere lovgive om.
Så den her mulighed, man vil give, afhænger jo i allerhøjeste grad af, hvilken religiøs kasket man lige har på den pågældende dag.
Hanne Agersnap (SF), 2008-02-28:
Der er det jo nogle gange sådan, at man, hvis man går klart efter et mål, glemmer at se, om der kan være nogle sideeffekter, og det er jo så dem, vi har prøvet at lede efter, for at sikre, at man ikke får lavet en fejl her.
Og vi er ikke glade for de der tv-overvågnings-love og persondatasikkerhedsloven, som de ligger nu.
Jeg så også flygtigt, at det var noget med, hvordan der skal straffes, hvis det bliver misbrugt.
Karen Hækkerup (S), 2008-02-28:
Men skulle det komme dertil, er Socialdemokraterne selvfølgelig interesserede i, at det skal straffes hårdt, for det skal ikke være sådan, at folk skal føle, at de kan havne på forsiden af avisen, når de sætter sig ind i en taxa.
Men jeg synes bare heller ikke, det er det, forslaget handler om.
Det handler ikke så meget om debatten om privatlivets fred, som jeg egentlig synes at SF's ordfører drejer debatten over til at handle om.
Hanne Agersnap (SF), 2008-02-28:
Jeg har set, at der lige er blevet fremsat det forslag.
Jeg har ikke fået læst det, men sidste gang, det blev behandlet, var vi på linje med mange af ændringsforslagene, så jeg håber, at vi kan samarbejde om det forslag til at få styrket reglerne for videoovervågning og persondatasikkerhed.
Sidste år var jeg bestyrer af en iscafé.
Vi havde videoovervågning af cafeen, fordi vi havde meget ungt personale, der stod alene med kunder og pengekasse og sådan noget.
Der gøres en del for at beskytte, og der er man i den branche ret sikker på, at mange af de optagelser bliver hacket.
Det er nok ulovligt at hacke dem, men det er jo især, hvis billederne bliver brugt, at der er en krænkelse af privatlivets fred, altså hvis de billeder bliver brugt uhensigtsmæssigt, og jeg har heller ikke kendskab til sager, hvor de er blevet det.
Men jeg er overbevist om, at det ikke er så vanskeligt at få fat i.
Karen Hækkerup (S), 2008-02-28:
Jeg var glad for SF's kommentarer om, at man gerne vil være med til at se på reglerne om videoovervågning, for det fremsætter Socialdemokraterne forslag om ganske snart, så vi endnu en gang kan få taget en drøftelse af, hvad vi kan gøre for at forbedre de regler, der er i forbindelse med anmeldelsespligt, Datatilsyn og hele den pakke, vi allerede har behandlet tidligere, men hvor Socialdemokraternes forslag desværre faldt.
Men grunden til, at jeg tager ordet, er, at jeg gerne vil spørge ind til det, SF's ordfører sagde.
SF's ordfører siger, at det vil være en krænkelse af privatlivets fred, hvis der bliver taget billeder, når man sidder i en taxa, og samtidig siger ordføreren, at der vil være mange, som er snilde nok til at kunne hacke sig ind i sådan nogle programmer. For det første vil jeg gerne spørge: Har ordføreren nogen sinde hørt om, at der er blevet hacket ind i programmer af den her slags? For det andet: Mener SF's ordfører, fru Hanne Agersnap, ikke, at der allerede i dag er lovgivning, der gør, at det er strafbart, hvis det skulle finde sted, at der var nogle, der kiggede andre over skulderen med sådan nogle optagelser?
For mig bekendt har der aldrig været sådanne hackerforsøg, og der har heller aldrig nogen sinde været nogen, der er blevet dømt for det.
Hanne Agersnap (SF), 2008-02-28:
Jeg er næsten sikker på, at der er eksempler, hvor SF har medvirket.
Vi går meget op i arbejdsmiljøet, vi arbejder meget med arbejdsmiljøloven, og i den korte tid, jeg har siddet i Folketinget indtil videre, har jeg bl.a. set, at vi har foreslået, at der skal lovgives om arbejdstiden for taxachaufførerne, så selv inden for det område har vi været med.
Jeg vil også gerne sende et kraftigt signal, som styrker chaufførerne i deres forhandlinger med deres arbejdsgivere om at få det udstyr installeret.
Det er ikke utænkeligt, at vi kan lovgive, men på området her henviser jeg til tv-overvågningsloven og persondataloven, som vi i hvert fald synes skal revideres betydeligt, før vi virkelig kan lovgive om overvågning i større målestok.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-02-28:
I dag skal jeg gøre noget, som jeg sjældent har lejlighed til.
Jeg skal nemlig rose Dansk Folkeparti.
Men roses den, der roses bør, som man siger.
Baggrunden for roserne er, at Dansk Folkeparti tydeligvis har lyttet til debatten her i Folketinget, da vi sidst debatterede et forslag om obligatorisk videoovervågning i taxaer.
Således er både tidsrummet og den geografiske udstrækning snævret
betragteligt ind.
Det er forhold, som Det Radikale Venstre lagde vægt på.
Så ros for det.
Men på trods af rosen er vi stadig meget skeptiske over for forslaget.
Der er jo ingen tvivl om, at alle partier er enige om, at taxachauffører selvfølgelig skal kunne gå trygge på arbejde, og vi vender os imod de overfald, der måtte ske.
Men for det første er det stadig vores overbevisning, at det her primært er en sag for arbejdsmarkedets parter.
Det fremførte vi også i debatten, sidst vi havde emnet oppe, og det samme gjorde regeringspartierne, som jo også har fremført netop det argument her i dag.
For det andet er det jo allerede muligt at installere videoovervågning i taxaer, nøjagtig som det er en række andre steder: tankstationer, banker, you name it. For det tredje må vi gå imod Folketingets nærmest ubegrænsede lovgivninglyst.
Hver eneste gang, der er et problem, lyder parolerne tough on crime, strengere straffe, mere overvågning.
Svarene er gennemsyret af en nærmest desperat tro på, at mere lovgivning er svaret på alt.
Hvert eneste år behandler Folketinget endnu flere lovforslag, endnu flere beslutningsforslag.
Man fristes til at spørge, om vi dog aldrig får nok.
Det Radikale Venstre er i hvert fald ved at få nok af reguleringsiveren og af ønsket om statsligt besluttet overvågning.
Branchen må selv tage et ansvar, og vi må turde overlade ansvaret til branchen, til arbejdsmarkedets parter, til borgerne.
Disse fornuftige folk er, selv om de har valgt 179 repræsentanter til det danske Folketing, ganske godt rustet til selv at være med til at træffe beslutninger, til selv at finde løsninger.
Afslutningsvis kan jeg ikke lade være med at tænke på, at det nu er over 20 år siden, at den tyske sociolog Ulrich Beck begyndte at tale om risikosamfundet.
Man må sige, at han så fremtiden, den gode Beck.
Vi er begyndt at se risici alle vegne, men vi skal passe på, at vi ikke ender med at blive bange for vores egen skygge og fristes til at lovgive om hvad som helst.
Dette forslag er sympatisk og har alle gode intentioner.
Men er det en god idé?
Det er det næppe.
Er det overflødigt?
Og hvad stemmer Det Radikale Venstre så?
Vi stemmer nej.
Men vi takker for debatten og for, at der trods alt er lyttet til nogle af vore tidligere indsigelser.