runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2009-01-20:
Enhedslisten kan også støtte forslaget.
Vi har det sådan, at det, der kan være fordelen ved at have et beslutningsforslag, jo også er, at vi så kan være med til at fastlægge, hvad det er for nogle ting, vi i Folketinget lægger vægt på, og som vi mener skal indgå i det lovforslag, der kommer på et senere tidspunkt.
Så det mener jeg i høj grad ville være en fordel ved at få vedtaget et beslutningsforslag.
Vi synes, det er på høje tid, at vi får kigget på det her.
Vi synes, det er rigtig godt, at Socialdemokraterne tager initiativ til det.
Der er ingen tvivl om, at det desværre, som fru Karina Lorentzen var inde på, er en branche i stærk vækst - der kommer flere og flere vagter alle steder - og derfor er det rigtig vigtigt, at vi også får revideret loven og får sikret, at der kommer langt bedre uddannelse på området.
Som andre har været inde på, viste de to røverier, vi så sidste år, jo, at der her er et udsat område, som vi ikke har været særlig opmærksomme på tidligere.
Desværre nåede man jo heller ikke rigtig at få sat gang i vurderingen af arbejdsmiljøproblemer osv. efter det første røveri, før det andet røveri så skete.
Og det var tydeligt, at der dér var en række ting der ikke var opfyldt.
Nu omfatter forslaget her jo ikke noget specielt om, hvordan værdihåndteringscentralerne skal være indrettet, men det er da også noget af det, som jeg har spurgt beskæftigelsesministeren om, og jeg håber, at vi snart kan se et resultat af det arbejde, der er sat i gang for at sikre, at de på det område lever op til at håndtere tingene på nogle ordentlige måder, så man også beskytter de ansatte.
I forhold til det, der står i forslaget om mere uddannelse, synes vi, det er nogle gode ting, der peges på, men vi synes da også, det kunne være godt at få spørgsmålet om konflikthåndtering med i, hvad der skal indgå i uddannelsen af vagtpersonale, fordi man netop typisk kan komme ud i nogle konflikter med forskellige borgere.
Og der er det vigtigt at have lært, hvordan man håndterer dem - det har vi set i flere andre brancher.
Det er også vigtigt - som andre har været inde på - at vide, hvad det er, man ikke må gøre, og det er rigtig vigtigt at få lært folk, så det sidder godt fast, hvad forskellen er på, hvad politiet må, og hvad vagtfolk må.
Vi er selvfølgelig også fuldstændig enige i det, der står her omkring autorisationer, nemlig at vi skal sikre, at det er seriøse virksomheder, og at vi skal sikre, at der er nogle ordentlige regler for, hvem der må drive virksomhed, og hvor hurtigt man kan fratage dem autorisationen igen osv.
Så er jeg enig med fru Karen Hækkerup i, at vi ikke fik noget klart svar fra ministeren på det om hele det offentlige område, nemlig hvordan vi får sikret, at de vagter, der er der, også kommer med under reglerne.
Vi støtter forslaget, og så ser vi frem til at få noget nærmere information fra ministeren om, hvad der sker i den arbejdsgruppe, og hvornår man forventer at arbejdet vil være færdigt osv.
Morten Østergaard (RV), 2009-01-20:
Jeg ville jo synes, at det var naturligt - hvis det var tilfældet, at Folketinget gjorde det - at Folketingets partier så også blev inddraget i udarbejdelsen af ændringerne, inden lovforslaget bliver fremsat.
Det synes jeg der er al mulig grund til, så det vil jeg tro var et naturligt resultat af det.
Sådan ville jeg i hvert fald selv tolke det, hvis det var mig, der sad i ministerens stol.
Tom Behnke (KF), 2009-01-20:
Jeg vil godt lige høre hr. Morten Østergaard, hvilken forskel det ville gøre, at man vedtog det her beslutningsforslag, når regeringen har iværksat arbejdet.
Man er i fuld gang, og man er enig i målsætningen om, at vi skal have revideret de her regler.
Hvilken forskel ville det gøre, hvis Folketinget enstemmigt vedtog det her beslutningsforslag?
Hvilken forskel ville det gøre?
Morten Østergaard (RV), 2009-01-20:
Fru Karen Hækkerup sagde, at der ikke var noget værre end folketingsmedlemmer, der fremsatte forslag om noget, som var i gang.
Jeg tænkte, at jeg måske nok kunne komme i tanker om to-tre ting, der er værre end det, men ikke desto mindre synes jeg da, at der er grund til at glæde sig over, at der tilsyneladende bredt i Folketinget er et ønske om at revidere de her krav.
Det er et ønske, som vi fuldt ud kan tilslutte os.
Jeg synes da, at man med den argumentation lige så godt kan være for, og det vil vi så vælge at være, også fordi vi jo skal huske - det synes jeg altid der er god grund til - at Folketinget ikke er til for regeringens skyld.
Det er jo nærmere omvendt, hvis man endelig skal sige, at nogen er til for hinandens skyld.
Og derfor er det jo ikke sådan, at der ikke er grund til at forankre det her arbejde i Folketinget ved at vedtage et sådant beslutningsforslag, hvis man er så glad for det, som hr. Tom Behnke tilsyneladende giver indtryk af at være.
I hvert fald vil han jo være nødt til, når hans udvalg er færdig, at vende tilbage til Folketinget for at få reglerne lavet om, så lad os nu ikke lave større katastrofer ud af, hvem der fik ideen først.
Tom Behnke (KF), 2009-01-20:
Hvem der bliver omfattet af kommende lovændringer, justeringer og tilpasninger er jo præcis det, som arbejdsgruppen skal finde ud af, og den arbejdsgruppe er sammensat på en sådan måde, så det både er arbejdstagerne og arbejdsgiverne, foreningerne, brancherne, ministeriet osv., som er med i det her arbejde, og de vil selvfølgelig sørge for at fremføre de argumenter, som man har fremført over for fru Karen Hækkerup, som fremfører dem her i Folketinget.
Så det vil brancheorganisationen selvfølgelig sørge for at gøre.
Det er der ikke nogen tvivl om.
Uden at jeg skal hænges op på det - men fru Karen Hækkerup kan jo vende tilbage til organisationen og spørge - men så vidt jeg er blevet informeret, blev de informeret allerede den 30. december om, at det her arbejde var sat i værk.
Det er bare den viden og information, jeg har, og den viden og information har brancheorganisationen selvfølgelig også, og det er derfor, at jeg sådan lige tillod mig at trække lidt på smilebåndet og sige, at den her første behandling sådan set er inderlig overflødig.
Vi er alle enige om, at der skal justeres på reglerne.
Det er vi alle sammen enige om, og det kommer til at ske.
Det er allerede ved at ske, og derfor er der ikke nogen grund til at vedtage forslaget.
Karina Lorentzen (SF), 2009-01-20:
Seksuel udnyttelse af børn er en meget grov form for kriminalitet, og mange mennesker har gennem tiderne fået ødelagt deres børne- og voksenliv på grund af seksuelle forbrydelser imod dem.
Det er derfor godt, at der er kommet meget fokus på det problem, som har været meget tabubelagt i mange år, hvilket har forhindret, at de mennesker har kunnet få den fornødne hjælp.
SF er derfor også meget tilfreds med, at flere lande nu får ratificeret den her konvention, og at beskyttelsesniveauet for børn også i udlandet stiger generelt.
Jeg må også med tilfredshed konstatere, at Danmark faktisk er meget langt i sine bestræbelser på at kriminalisere forskellige former for sexforbrydelser mod børn.
De justeringer, som implementeringen af konventionen medfører, er derfor helt i tråd med SF's opfattelse.
Vi er meget enige i, at det også skal være kriminelt at se på billeder af børneporno på nettet.
I dag kan man jo kun straffes, hvis man rent fysisk har downloadet billederne på sin computer.
Jeg har også forstået, at man skal gøre noget særligt og noget ekstra for at komme ind på de sider, så der ikke er tale om, at almindelige mennesker, som ved en tilfældighed kommer ind på sådan en side, bliver ramt.
Jeg må så bare sige, at straf jo ikke kan stå alene, og i det tilfælde synes SF faktisk, at straffen skal sikre, at de mennesker, som ser på billeder, kan komme i behandling.
Målet må være, at der skabes færre nye ofre, og det skal en dom til behandling kunne medføre.
Så når SF er for forslaget, er det også, fordi det er afgørende, at vi opdager mennesker med pædofile tendenser, så vi kan stoppe dem med behandling, før det udmønter sig i overgreb.
Karen Hækkerup (S), 2009-01-20:
Socialdemokraterne er meget begejstret for, at loven ændres sådan, at det ikke længere kan være muligt at gemme sig, hvis man er pædofil og søger efter børnepornografisk materiale.
Den praksis, man har udviklet, med, at man ikke kan dømmes, fordi man ikke har downloadet noget materiale, eller fordi man ikke har lagret det på sin computer, men udelukkende har udvekslet eksempelvis små koder med hemmelige adresser inden for et pædofilt netværk,
ændres, så de mennesker nu også kan blive stillet til ansvar for de forbrydelser og de overgreb, som de er medansvarlige for, at børn bliver udsat for, og det synes vi bestemt er rigtig, rigtig godt.
De andre initiativer i lovgivningen, som bliver fremsat her, støtter vi også, især når det drejer sig om forældelse.
Det er kort sagt alle sammen forslag, som vi kan tale varmt for, og som vi mener vil være med til at gavne børns retssikkerhed.
Marion Pedersen (V), 2009-01-20:
Når jeg har taget det med i min ordførertale, er det, fordi jeg desværre må tilstå, at jeg ikke har set det svar, som fru Karina Christensen har fået fra justitsministeren.
Men jeg synes, det er vigtigt, fordi jeg ikke synes, at det sådan helt klart fremgår af loven, at der er en klar skillegrænse; jeg har i hvert fald ikke kunnet læse det.
Det er jo klart, at der er nogle kunstneriske fotos, hvor man kan spørge, om de er lige på grænsen.
Og hvad skal domstolene så dømme i forhold til den lov, vi skal til at vedtage her?
Derfor synes jeg, det er noget af det, vi bliver nødt til at se på under udvalgsarbejdet.
Det kan jo være, at det svar, som fru Karina Christensen har fået måske kan oplyse så meget, at vi ikke behøver at tage det under udvalgsarbejdet, men jeg synes i hvert fald, det er vigtigt, at den del af problematikken ikke bliver forbigået i tavshed.
Karina Lorentzen (SF), 2009-01-20:
Jeg kan jo ikke undgå at lægge mærke til, at Venstres ordfører nævner, at der er behov for en redegørelse på det område, som handler om billeder af børn, som er - hvad skal man sige? - en form for kunstnerisk udtryk, og hvor grænsen er lidt mere udflydende.
Jeg skal bare gøre opmærksom på, at justitsministeren for nylig i et svar til mig ikke mener, at der er et problem på det her område.
Det er jeg dybt uenig i, og så vil jeg høre, om Venstres ordfører stadig væk vil give sin opbakning til, at vi prøver at gøre noget ved det her problem.
Marion Pedersen (V), 2009-01-20:
Som fru Line Barfod ved, sidder jeg jo også i Nordisk Råd, og jeg har også stemt for den resolution, så det er selvfølgelig noget, jeg vil arbejde for.
Om Venstre som helhed vil arbejde for det, tør jeg ikke sige.
Line Barfod (EL), 2009-01-20:
Det er jo også noget af det, vi ved at der skal til, også fordi en del af dem, der krænker andre, selv er blevet krænket som børn og så ikke har fået den nødvendige hjælp.
Er det også noget, som Venstre gerne vil være med til at kigge på i den her forbindelse?
Marion Pedersen (V), 2009-01-20:
Jeg tror ikke, at der var noget spørgsmål i det, fru Karen Hækkerup sagde, men blot en konstatering af, at jeg var åben for, at vi diskuterer det også under det her lovforslag, og det vil jeg selvfølgelig medvirke til.
Karen Hækkerup (S), 2009-01-20:
Jamen jeg synes da, det er positivt, hvis Venstre vil åbne døren lidt på klem for, at vi rent faktisk i Danmark kan begynde at behandle ofre bedre, for jeg synes, at det er meget beskæmmende, når man eksempelvis læser sager, hvor voldtægtsofre henvender sig til voldtægtscentre for at få hjælp og for at få psykologbehandling og får at vide: Desværre, vores liste er allerede fuld, og der er ingen hjælp at få.
På samme måde gælder, at børn, som har været udsat for seksuelle krænkelser igennem årevis, bliver tilkendt erstatninger, der simpelt hen er latterlig lave, og som man nærmest må betragte som endnu et slag i ansigtet på et barn, der i forvejen er forurettet.
Så jeg vil bare glæde mig over, at Venstre ikke lukkede døren fuldstændig i, men lod den stå på klem, for at vi senere kan komme ind med nogle drøftelser af, om vi ikke nok kan gøre de erstatninger til ofre større, for det er der behov for.
Ifølge Socialdemokraternes holdning er der behov for, at de endda bliver mangedoblet.
Marion Pedersen (V), 2009-01-20:
Nu ved fru Karen Hækkerup jo godt, at jeg ikke står her og giver forhåndsgodkendelse af ændringer, som har økonomiske konsekvenser for statskassen, så det vil jeg selvfølgelig ikke gøre, men jeg synes da, at det er en af de ting, vi kan drage ind i udvalgsarbejdet, nemlig om det er rimeligt både med hensyn til psykologhjælptiden og også til de erstatninger, der er i forhold til andre forbrydelser af samme karakter.
Karina Lorentzen (SF), 2009-01-20:
Jeg skal lige gøre opmærksom på, at jeg fremfører en tale på vegne af fru Pia Olsen Dyhr, som er så uheldig at være syg i dag.
SF stiller sig generelt positivt over for initiativer, som har til hensigt at forbedre trafiksikkerheden i Danmark.
For tiden ligger der store udfordringer i at få håndteret fartoverskridelser på landets veje.
Her kan et virkemiddel være skærpede sanktioner.
Vi skal sikre, at politiet kan blive i stand til at give bøder og eventuelt retsforfølge førerne at de biler, som har overtrådt fartgrænserne og bliver fotograferet af en stærekasse.
Når det grundlæggende problem er, at man ikke kan se førerens ansigt og dermed ikke har mulighed for at retsforfølge vedkommende, giver det god mening at skærpe sanktionerne over for ejeren af bilen, da det sandsynligvis vil betyde, at flere ejere oplyser, hvem føreren var på overtrædelsestidspunktet.
Det er nødvendigt, hvis vi skal have gjort noget ved problemerne med farten på landets veje og dermed antallet af trafikdrab, og derfor stiller SF sig positivt over for forslagets første del.
Med hensyn til forslagets anden del, som omhandler en lempelse af betingelserne for frakendelse af førerretten i henhold til bestemmelserne om køre- og hviletid, må der fokuseres på, at man kan se lempelsen i lyset af, at en overskridelse f.eks. kan være en forkert streg på en køreskive.
Derfor er det rimeligt at øge antallet af forseelser inden frakendelse af førerretten fra tre til seks.
Det er dog vigtigt, at vi fortsat følger området tæt, da denne lempelse naturligvis skal skabe løsninger og ikke problemer, og vi i Trafikudvalget må sørge for at holde nøje øje med udviklingen.
Som loven er nu, medfører en frakendelse af førerretten ikke kun en frakendelse af erhvervskortet, men også af det private kort.
Det sker også, selv om frakendelsen skyldes tekniske fejl i køre- og hviletid, og her vil vi stille ændringsforslag, således at man ikke får en betinget frakendelse af det private kort, men blot af erhvervskortet, ved seks overskridelser af reglerne om kontrolapparater.
F.eks. må en kok jo gerne lave mad i hjemmet, selv om han eller hun har fået en anmærkning af Fødevarestyrelsen i sin restaurant, og det princip bør også gælde her.
SF stiller sig dermed positivt over for forslaget med den nævnte ændring.
Den tredje og sidste del af forslaget, som omhandler muligheden for også at retsforfølge udenlandske chauffører, hænger sammen med et EU-direktiv på området.
I SF mener vi ikke, man skal have frikort til at overtræde færdselsloven i Danmark, uanset om chaufføren er dansk eller udenlandsk.
Færdselssikkerhed tager som bekendt ikke hensyn til nummerpladens farve, og SF støtter hermed også denne del af forslaget.
Kim Christiansen (DF), 2009-01-20:
Det er jo nok ikke et lovforslag, der kan afføde den helt store hektiske debat - det ses også på deltagerantallet hernede i salen i dag.
Det er jo i bund og grund tre rigtig fornuftige elementer, der er bygget ind i det her forslag.
Med hensyn til det første om at fjerne incitamentet til at snyde kan man, som andre også har været inde på, diskutere, om bøden skal være 2.500 kr., eller hvor man skal lægge niveauet.
Jeg vil i den forbindelse nævne, at bøden for busser og lastbiler for den samme forseelse er 5.000 kr.
Det, jeg også godt kunne tænke mig at få belyst lidt mere i forbindelse med udvalgsarbejdet, er: Hvad nu, hvis der er tale om et klip i kørekortet for den pågældende forseelse?
Endelig er der også § 65, stk. 2, som handler om ikke at overlade sit køretøj til en person, der ingen kørekort har.
Vi bør måske også i det fortsatte udvalgsarbejde se på, om ikke stk. 2 også skulle omhandle den samme oplysningspligt og rumme den samme sanktionsmulighed.
Det andet punkt er jo glædeligt, endog meget glædeligt for hele transportsektoren, nemlig at man med dette nu får fjernet det såkaldte dummebødekriterium, altså hvor sagesløse chauffører bliver klippet i deres kørekort på grund af simple stavefejl og forglemmelser.
Det er glædeligt, at man nu frem for tre forseelser kan begå seks forsendelser, og endelig, som der også står i lovforslaget, at der kan undlades frakendelse af kørekortet, hvis der er tale om sjusk eller forglemmelse.
Det er et meget glædeligt element.
Det sidste element er jo i hvert fald med til at styrke konkurrencesituationen for de danske chauffører, nemlig det, at vi nu får mulighed for at straffe handlinger begået i udlandet af udenlandske chauffører, men som konstateres i Danmark, eksempelvis ved indkaldelse af køreskiver og lignende.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-01-20:
Det er naturligvis sådan, at færdselsloven nødvendigvis både må og skal justeres med tiden, dels ud fra ønsket om en præventiv effekt, dels efter hvilke forhold politiet gives for at forfølge lovovertræderen.
Ministeren ønsker at skærpe straffen for de ejere af køretøjer, som nægter at oplyse identiteten på en person, som er noteret for en overtrædelse af loven.
En skærpelse på det her område er helt rimelig.
Der er klart et misforhold mellem den fordel, lovovertræderen kan have ved at skjule sin identitet, og de sølle 500 kr., som ejeren for nuværende får i bøde.
At bødestraffen skal forhøjes i et forsøg på at skabe et incitament hos ejeren til at oplyse lovovertræderens identitet til politiet, står helt lysende klart.
Fra Socialdemokraternes side kan vi godt have en vis tvivl om, at en bøde på 2.500 kr. vil ændre væsentligt på dette vægtede forhold.
Vurderet i forhold til en månedsløn vil 2.500 kr. for mange fortsat være et ret ringe beløb, især når det faktisk kan dække over et meget alvorligt hændelsesforløb, eventuelt med personskade til følge, eller når det kan være en lovovertrædelse, som vil udløse en langt alvorligere straf eller bøde end de 2.500 kr.
Derfor vil vi fra Socialdemokraternes side godt være med til at drøfte en bødestraf for denne overtrædelse, som er større end 2.500 kr.
Vognmændenes organisationer har de sidste år skarpt kritiseret, at tre overtrædelser heraf fører til en betinget frakendelse af kørekortet.
Navnlig feriebusser var i flere år stærkt i fokus, og det var bevisligt, at personer af økonomiske grunde faktisk bevidst gik ud og lavede overtrædelser, og dermed var de også med til at øge risikoen for trafiksikkerheden
Reglerne blev skærpet af hensyn til trafiksikkerheden og altså ikke for reglernes egen skyld.
Nu er det så angiveligt blevet tid til at justere området.
Og det kan kun glæde, hvis irritationsmomenterne for fødevarebranchen og nu for chaufførerne i forbindelse med den her lovændring bliver færre.
Høringssvarene er ganske entydige, og der findes ikke grund til at tro, at ændringen vil resultere i mindsket sikkerhed på vejene.
Når ministeren således foreslår at fordoble antallet af overtrædelser, der skal til for at udløse en betinget dom, kan vi følge den tankegang, og dermed kan vi også samlet set følge og støtte lovforslaget.
Line Barfod (EL), 2009-01-20:
Da vores ordfører på området, hr. Per Clausen, ikke kan være til stede, skal jeg blot sige, at Enhedslisten også kan støtte forslaget.
Karsten Nonbo (V), 2009-01-20:
Det skal navnlig ses i relation til de her nye stærekasser, hvor det jo nogle gange kan betale sig for den, der kører igennem - hvis han skal en betinget frakendelse eller et klip og ikke selv ejer bilen - at aftale med ejeren af bilen: Jeg betaler din bøde for ikke at ville oplyse, hvem der har kørt, og til gengæld slipper jeg.
Det gør vi noget ved nu ved at hæve bøden fra de 500 kr. til 2.500 kr.
Når vi snakker om bødeændringer, var der måske også nogle andre proportioner, vi skulle se på.
En anden model, som vi jo ikke rigtig kommer til livs, er de flere og flere bilister, der afmonterer forreste nummerplade for at slippe for i det hele taget at blive aflæst, så de ikke får problemer med at blive kontaktet af politiet.
Vi må skulle se på en større straf for ikke at have nummerplade på foran.
Vi skulle måske gå et skridt videre og sige, at den nummerplade foran måske skal nittes helt fast.
Det er noget, vi kan snakke om i udvalgsarbejdet.
Jeg kan heller ikke lade være med at nævne, at bødestørrelsen for ikke at låse sin cykel er på 500 kr.
Det er samme bødestørrelse som for at snakke i mobiltelefon, så der er nok grund til, at vi kigger på proportionerne.
Den anden del er, at vi lemper lidt ved overtrædelser i forbindelse med køre-hvile-tids-bestemmelser, altså ved overtrædelser, der ikke går ud over færdselssikkerheden, f.eks. hvis man har lavet en lille fejl: ikke får drejet på skiven, ikke får sat tingene rigtigt.
Altså, der, hvor det ikke går ud over færdselssikkerheden, lemper vi således, at der nu skal seks klip til i stedet for tre klip.
Der ligger et høringssvar fra Dansk Transport og Logistik, 3F, Dansk Industri og International Transport Danmark, der egentlig ønsker en eftersidning, kan vi sige, frem for en bøde, altså de vil have folk ind på kursus.
Jeg ved ikke, om de fremførte det, da de havde debatten med den tidligere justitsminister, Lene Espersen; det havde været rart, om vi havde haft det med dér, men lad os se under udvalgsarbejdet, om det er tidsnok at gøre noget i den retning, som kunne hjælpe dem.
Den tredje del er, at vi sanktionerer over for udenlandske chauffører, som begår overtrædelser i udlandet, når de senere kommer til Danmark.
Altså, dem, der kører for lang tid i udlandet og har den sidste periode i Danmark eller har andre overtrædelser, som jo i sidste ende først og fremmest er til fare for færdselssikkerheden i den sidste del af transporten, vil vi gerne ramme på lige fod med danske vognmænd og chauffører.
Det har jo dels den konsekvens, at de tænker sig bedre om og har tingene i orden, når de kommer her til landet, dels den konsekvens, at de ikke kører på - i gåseøjne - favorable vilkår i forhold til de danske vognmænd.
Så en sådan ændring vil betyde, at der bliver mere lige vilkår, end der har været, for danske og udenlandske chauffører og vognmænd.
Vi tilslutter os helt og aldeles lovforslaget i Venstre og ser frem til et konstruktivt udvalgsarbejde om lovforslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-01-20:
Tak for de mange meget positive bemærkninger til forslaget.
Det er et forslag, som er nødvendigt, specielt aktualiseret af internettets stigende udbredelse i Danmark.
I november måned havde jeg fornøjelsen af at deltage i en konference om seksuelt misbrug af børn.
Konferencen blev afholdt i Rio, hvor FN havde arrangeret en konference for ministre fra hele verden om dette emne, og man kunne konstatere, at der er et stigende problem med børneporno på nettet, fordi man på tværs af landegrænser kan sende billeder, og fordi man på tværs af landegrænser kan afgive bestillinger.
Derfor handler det selvfølgelig om, at hvert land tager et ansvar, men at der også er det størst mulige internationale samarbejde.
Forslaget her har en konkret udformning, som betyder, at hvis man søger aktivt på nettet, ser børneporno og bruger børneporno, er det strafbart, og det vil givetvis have en stor præventiv effekt.
Jeg tror, det vil sende et signal til folk om, at man skal tænke sig godt om, når man aktivt går ind og søger nogle bestemte hjemmesider.
Ud over det er der jo en del andre forslag, som hænger sammen med selve hovedforslaget.
Der har været nogle konkrete tekniske spørgsmål til dem, og dem synes jeg vi skal arbejde med under udvalgsbehandlingen.
Men jeg er glad for, at alle Folketingets partier bakker op om hovedideen i forslaget.