runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-01-22:
Tak for det.
Det ville have været anderledes, hvis Socialdemokraterne havde været ved magten, sagde ordføreren, så ville kontrollen med banksektoren blive større, og grådigheden i direktionslokalerne ville der blive sat en stopper for.
Det første er vel bare et udtryk for, at man ville lade staten gå ind og være bank på en måde, som ikke hører hjemme i et samfund som vores.
Hvis der er noget, vi har brug for i øjeblikket, er det vel kvalificerede folk i toppen af danske banker, og ikke det modsatte.
Morten Bødskov (S), 2009-01-22:
Der er ikke tale om, at vi betingelsesløst stiller 100 mia. kr. til rådighed for bankerne i den her aftale.
Det tror jeg også godt hr. Frank Aaen ved, hvis han kigger ned på den tekst, der ligger på bordet foran ham.
Der er tale om en ganske udmærket forrentning af skatteborgernes penge, og det var et af de tre hovedkrav, som jeg også læste op i min ordførertale, som Socialdemokraterne havde med til forhandlingsbordet.
Når det så er sagt, er det klart, at med 90 mandater til Socialdemokratiet i den her sal, havde den her aftale set helt anderledes ud.
Så ville der som sagt blive grebet stærkere ind over for den grådighed, vi har set de senere år udvikle sig i bankdirektionernes lokaler.
Der ville også være en langt stærkere kontrol med den finansielle sektor, således at vi kunne få bedre fat omkring roden til de problemer, som eksempelvis den nuværende formand for Finansrådet jo også selv er enig i har galoperet for meget i den finansielle sektor.
Vi synes, at den aftale, der er lavet, er landet som en fornuftig balance mellem de to hensyn, som vi mener skal være helt centrale lige nu, nemlig hensynet til stabilitet i den finansielle sektor og muligheder for, at pengene kan komme ud og virke i virksomhederne til vækst og beskæftigelse i samfundet i øvrigt.
Frank Aaen (EL), 2009-01-22:
Det, der undrer, er, at Socialdemokratiet og SF hjælper med at få det gennemført.
Samtidig hermed er alle de fornuftige ting, som oppositionen mener der skulle til, og som hr. Morten Bødskov lige har opregnet, og som vi langt hen ad vejen er enige i, forsvundet ud i den blå luft.
Der er ikke udsigt til nogen som helst form for flertal for det.
Så vil jeg sige, at så er det normale politiske håndværk at sørge for, at man får det med i en aftale, hvor regeringen får det, den vil have, nemlig 100 mia. kr. til bankerne, samtidig med at oppositionen får det, den vil have, nemlig hjælp til almindelige mennesker.
, at her er forskellen.
Her er forskellen på oppositionen, der vil noget for almindelige mennesker, og så VKO, som vil noget for bankerne.
Havde det ikke været langt stærkere?
Morten Bødskov (S), 2009-01-22:
Som jeg også sagde i min ordførertale, og det er jo også fremgået tydeligt af debatten, havde den her bankpakke set anderledes ud, hvis Socialdemokraterne havde haft 90 mandater i den her sal.
Så havde der været et langt stærkere indgreb over for den grådighed, vi har set de senere år udvikle sig i bankernes direktionslokaler.
Der havde været et loft på 2,5 mio. kr. over lønnen.
Der havde også været en langt stærkere kontrol med hele den finansielle sektor.
Der er ingen tvivl om, at Socialdemokraterne var klar til at gå meget længere og har også præsenteret regeringen og offentligheden for forslag, som kunne styrke kontrollen langt mere end det, der kom ud af den her aftale.
Vi synes, at den her bankpakke har bidraget til, at vi kommer et skridt i den rigtige retning, og jeg tror, at også Enhedslisten må have øje for, at hvis alternativet er nul, er alternativet meget værre end det, der ligger på bordet nu.
Frank Aaen (EL), 2009-01-22:
Vi er ikke enige i Socialdemokratiets tilslutning til bankpakken, som den ligger her, men jeg vil sige, at vi undervejs i debatten indimellem var begejstrede for Socialdemokratiets udmeldinger: Forslaget om, at der skulle sidde en person i bestyrelsen i bankerne for at føre lidt kontrol med, hvad pengene bliver brugt til, forslaget om måske at lave en statslig udlånsfunktion for at have kontrol med, hvad pengene bliver brugt til, forslaget om at man skulle gøre en øjeblikkelig indsats for beskæftigelsen, altså gøre noget ved de reelle problemer, der er i økonomien.
Derfor undrer det os, at man indgår en aftale, hvor man udelukkende hjælper VKO med at forære penge til bankerne, mens man bliver hældt ned af brættet på alle de andre punkter og så oven i købet i dag siger, at man er imod Enhedslistens forslag om at gøre noget ved problemerne.
Er det nu så stærk en oppositionspolitik, som man kunne ønske sig, at hjælpe med at forære penge til bankerne og så i stedet være helt uden for, når det drejer sig om de reelle problemer for almindelige mennesker?
Jacob Jensen (V), 2009-01-22:
Vi er sådan set ikke så fastlåst, at det gør noget.
Vi synes bare, det er ganske fornuftigt, at man ser tingene i en sammenhæng; at man kigger lidt på det sådan med markedsøkonomiske briller på.
Jeg ved godt, at det ligger meget fjernt for fru Line Barfod, men det gør det så ikke for mig.
Vi siger: O.k., der er nogle projekter, der er nogle i den private sektor, og der er nogle i den offentlige sektor, men der skal jo altså være midler til at kunne få finansieret de her ting.
Der vil vi ikke være med til bare at nationalisere tingene og så sidde som Cæsar og skulle vende tommelfingeren opad eller nedad og vurdere det ene projekt frem for det andet.
Vi tror sådan set, at der er nogle, der er meget dygtigere til det end os.
Det er derfor, vi lægger op til at sige, at finansieringen skal være på plads, og det kan den komme igennem realkreditinstitutionerne og igennem bankerne.
Det ville altså koste langt, langt mere - både arbejdspladser og velfærd og vækst udeomkring, også i kommunerne - hvis de her ting ikke kom på plads.
Det er alle undtagen Enhedslisten altså enige om.
Line Barfod (EL), 2009-01-22:
Kommunerne har masser af projekter liggende, som er klar til at sættes i gang, lige så snart de får lov herfra.
De har masser af gode projekter, der vil give os bedre skoler - det, som regeringen lovede under valgkampen - der vil sørge for bedre plejehjem, og som vil sørge for plejeboliger til de mange, der står på venteliste.
De har masser af projekter, der vil gøre godt for klimaet; det, som regeringen rejser rundt i hele verden og siger man skal gøre.
De venter bare på at få lov.
Hvad er grunden til, at Venstre ikke synes, man skulle give kommunerne lov til at få gang i de projekter, som kan få folk i arbejde, kan få gang i økonomien igen, og som samtidig vil være til gavn både for velfærden og for klimaet?
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor man er så ideologisk fastlåst i, at man kun vil give penge til spekulationer til banker og ikke sætte gang i det, vi har brug for.
Jacob Jensen (V), 2009-01-22:
Som jeg også sagde i mit svar til hr. Frank Aaen, så udelukker det ene jo ikke det andet.
Men jeg vil sige, at grunden til, at vi faktisk har den mulighed for at kunne udvikle vores samfund i den positive retning, som vi jo alle sammen ønsker, er jo bl.a., at der har været ført en økonomisk politik bakket op af Folketinget igennem de seneste år, som netop betyder, at vi ikke har soldet det overskud op, som der har været i staten og på de offentlige finanser igennem de seneste år.
Men vi har netop muligheden for at kunne agere og have nogle manøvremuligheder i den her meget, meget svære situation, som vi er enige om det er.
Vi kan jo ikke løse alle verdens problemer ved at lave en kreditpakke i Danmark, og det påstår jeg heller ikke, men vi kan løse det, som er problemet for mange, mange virksomheder - og dermed er arbejdspladser i fare - nemlig sikre, at der er en finansiering til de projekter, som er derude i virksomhederne, men som bare ikke kan realiseres, fordi der ikke er lånemuligheder.
Det er det, vi gør med den her investering, og så ville det jo have kostet langt, langt mere, hvis vi ingenting havde gjort.
Line Barfod (EL), 2009-01-22:
Det er en meget mærkelig form for økonomisk teori, hr. Jacob Jensen åbenbart har lært.
Det, jeg har lært, og som jeg også prøver at videregive, når jeg rådgiver folk som advokat, er, at hvis jeg låner 100 kr. ud til naboen, så har jeg altså ikke de 100 kr. til, at jeg selv kan gå ud og bruge dem samtidig.
Så da staten låner 100 mia. kr. ud til bankerne, som man ikke engang ved om man nogen sinde får tilbage, så mangler der altså 100 mia. kr. til at investere i noget andet.
Det går jeg ud fra hr. Jacob Jensen måske ville kunne være enig i, ellers vil jeg i hvert fald gerne høre, hvor man kan gå hen og bare få flere penge på den måde.
Men det, der er det absurde, er jo, at vi ved, at der er masser af ting, der skal investeres i.
Vi har mange kommuner, der meget, meget gerne vil gå i gang, og den eneste grund til, at de ikke er i fuld gang med at renovere skoler og plejehjem og med at investere i klima osv., er, at regeringen har forbudt dem det.
Hvorfor vil man ikke i stedet fjerne anlægsloftet og sørge for, at der kommer nogle penge ud i kommunerne, så de kommer i gang med alle de investeringer, som der er så meget brug for, og som ville kunne sætte gang i beskæftigelsen, så vi både får gjort noget ved den store arbejdsløshed, der er på vej, og får en bedre velfærd og et bedre klima?
Jacob Jensen (V), 2009-01-22:
Nu ved jeg godt, at vi står meget langt fra hinanden, hr. Frank Aaen og jeg, rent politisk, så derfor vil det jo nok være nytteløst at forsøge at forklare hr. Frank Aaen hele metodikken omkring den kreditpakke, som nogle kalder bankpakken.
Det er jo hele forudsætningen for, at der er kapital til at få gennemført de gode og sunde projekter, som jo er derude, og som skaber arbejdspladserne, som skaber væksten, og som i sidste ende skaber velfærd.
Det er sådan set det, der er filosofien.
Så ved jeg godt, at hr. at hr. Frank Aaen vil have nationaliseret bankerne, han vil have nationaliseret boligerne og virksomhederne og alt mulig andet, men det er så bare ikke lige det spor, som vi fra regeringens og forligspartiernes side lægger op til.
Og det er jeg sådan set meget godt tilfreds med.
Frank Aaen (EL), 2009-01-22:
Ja, det skulle da ikke undre mig, at vi får nogle flere motorveje ud af det her, selv om det går stik imod det, som det drejer sig om, nemlig at sørge for at få et bedre klima.
Men det ændrer ikke ved - og jeg er sikker på, at hr. Jacob Jensen ved det - at der er krise i verden, og at der skrues ned for økonomien alle steder, også de fornuftige, fremtidsrettede dele af økonomien.
Det er jo derfor, vi siger, at vi i stedet for at sende 100 mia. kr. til bankerne i form af et afdragsfrit lån, som de ikke skal betale tilbage, medmindre de selv har lyst til det, da skal give de 100 mia. kr. - for vi har altså åbenbart 100 mia. kr. i posen - til kommunerne, til skabelse af vedvarende energi, til de steder, hvor de gør gavn i samfundet, samtidig med at de skaber beskæftigelse.
Det skal vi gøre, i stedet for at vi bare skal bede aftenbøn for det, at bankdirektørerne bruger pengene fornuftigt.
Det tror jeg nemlig ikke at de gør.
Jacob Jensen (V), 2009-01-22:
Jo, men man kan jo sige, at det ene så ikke udelukker det andet.
For som jeg også sagde i min ordførertale, er det her jo ikke noget, der påvirker den finanspolitiske situation; altså, der bliver jo ikke taget noget fra de andre investeringsmuligheder.
Det her er en investering, som staten gør, og man får oven i købet en god betaling for det.
Og det skal netop være med til at sikre, at man kan få en stabilitet i den finansielle sektor, som så dermed kan gå ud på de internationale lånemarkeder og sikre den kapital, som der skal til, for at der kan investeres i de ting, som vi også her fra Folketingets side kan være med til at sætte i gang.
Så de to ting hænger jo unægtelig sammen.
Det er også derfor, jeg sluttede min ordførertale med at sige, at kreditpakken løser det, som kreditpakken skal løse, nemlig at der kommer mere luft i udlånspolitikken, og så kommer vi så efterfølgende med andre tiltag, bl.a. skattereform, grøn vækst-investeringer og trafikinvesteringer.
Frank Aaen (EL), 2009-01-22:
Ja, det var en ganske sjov argumentation for regeringens forslag, vi hørte.
Det går åbenbart ud på at sørge for, at der kommer mere fedt på kroppen, og så har man et håb om, at noget af det fedt flyder ud i samfundet.
Det lyder tosset, og det virker også lige så lidt, som det er tosset.
Når tømrermesteren har problemer, er det jo ikke, fordi der mangler penge i kassen, så er det, fordi der mangler ordrer.
Og derfor skal man jo sørge for, at tømrermesteren får nogle ordrer f.eks. til at renovere de skoler, som regeringen i valgkampen lovede skulle renoveres.
Det ville virke.
Når vindmølleindustrien fyrer folk, er det ikke, fordi de mangler penge, så er det, fordi de mangler ordrer.
Lene Espersen (KF), 2009-01-22:
Jeg vil sige, at det virker, som om Enhedslisten er så rådvild, med hensyn til hvilken politik man skal føre, at man hele tiden skifter retorik.
For 3 måneder siden stod Enhedslisten her på talerstolen og sagde, at det simpelt hen var en skandale, at vi gik ind og begrænsede, hvor store udlån pengeinstitutsektoren måtte stå for ud fra den devise, at man har lånt alt for mange penge ud og taget alt for mange risici.
Nu står fru Line Barfod og siger præcis det modsatte.
Jeg må sige til fru Line Barfod, at det faktisk er udtryk for god konservativ tankegang, at vi skal huske vores fortid for at kunne se ud i fremtiden, og jeg synes, at man skal lære noget af, hvad det er, der er sket i fortiden.
Jeg mener, at det ville være decideret forkert og hasarderet, hvis vi gik ud og krævede, at der nu simpelt hen skal hældes penge ud, og at der simpelt hen skal bevilges beløb til risikable projekter.
Derfor har en meget stor, ansvarlig kreds i Folketinget sagt, at det, der er afgørende, er, at hele kreditsektoren nu bliver polstret, og det er klart, at i og med at vi kræver 10 pct. i rente, skal de da selvfølgelig ud og tjene nogle penge for også at kunne betale staten for dens investering.
Det betyder altså, at der selvfølgelig vil blive lånt ud givet konjunktursituationen.
Line Barfod (EL), 2009-01-22:
For alle de forslag, Enhedslisten fremsætter om, hvad vi skal bruge penge på, har vi også forslag til, hvor pengene skal komme fra.
Vi kommer ikke bare med ufinansierede forslag.
Dertil kommer, at De Konservative jo i de her år har været med til at give masser af penge ud til skattelettelser, åbne for masser af spekulation, og man fortsætter med at sige, at der skal gives penge til ufinansierede skattelettelser.
Så det er De Konservative, der har et problem med, at man bliver ved med at lade pengene fosse ud og senest, at man nu vil give 100 mia. kr. til bankerne i afdragsfrie lån.
Men det, der står tilbage, er, at hr. Mike Legarth siger, at vi ingen sikkerhed har for, at der kommer penge ud til håndværksmestre og til at redde folk fra at gå fra hus og hjem, og jeg har ikke hørt et eneste forslag fra hr. Mike Legarth til, hvad regeringen vil gøre for faktisk at sikre, at folk ikke bliver fyret, og at deres hus ikke går på tvangsauktion.
Mike Legarth (KF), 2009-01-22:
Kreditpakken er godt nok et lån, men det er jo en investering, der bliver forrentet.
Den kommer mangefold tilbage.
Og når vi nu sikrer, at bankerne kan geare deres virksomhed med i hvert fald 7, betyder det, at 100 mia. kr. bliver til 700 mia. kr. i et normalt marked, og derved bliver der helt definitivt, evident mulighed for at låne flere penge ud til både borgere og til virksomheder.
Andre ordførere har meget begavet heroppefra fortalt, at bankerne lever af at låne penge, og selvfølgelig vil de fortsætte med det, og økonomi- og erhvervsministeren, som på mesterlig vis har forhandlet den her kreditpakke hjem, vil følge udviklingen, og hun har jo meddelt, at hun vil udfærdige redegørelser løbende, som fortæller, hvordan det går med udlån til private og til virksomheder.
Ida Auken (SF), 2009-01-22:
Jeg synes lige, at vi skal huske, at Tyskland nu har indført nogle miljøzoner, der svarer meget godt til det, SF foreslår i dag, så det er jo ikke noget, der er taget ud af den blå luft.
Vi foreslår faktisk det, som andre lande gør.
Konsekvensen af, at ministeriet nu igen afviser de forslag fra os, er, at de tyske biler, som ikke må køre inde i Tysklands byer, kommer til Danmark.
Vi har fået 50.000 tyske biler sidste år, og nogle af dem er så gamle, at de ikke har katalysatorer på.
Vi har fået de værste svinebiler ind, og prognoserne for næste år siger, at der i løbet af det kommende år kommer 100.000 gamle tyske biler til Danmark.
Det vil sige, at vi faktisk kan forvente, at problemet bliver værre.
Så jeg synes, det her er et spørgsmål af allerhøjeste vigtighed, og jeg synes, det er afgørende, om vi gør noget nu, eller om vi gør noget om et halvt år.
Vi har i forvejen ventet 8 år med den her regering, og vi har ventet 2 år med den her miljøminister.
Hvornår er det, der sker noget på det her område, og kan ministeren forstå, at vi er en lille smule utålmodige?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-01-22:
Jeg tror, vi alle sammen er utålmodige.
Jeg er jo også utålmodig efter at sikre, at vi kommer i mål i forhold til de udfordringer, vi har i nogle af de større byer.
Men det er også derfor, vi handler, vil jeg sige til fru Ida Auken.
Vi sidder jo ikke bare på hænderne, vi handler, vi gør noget.
Jeg har faktisk også brugt lang tid på meget minutiøst at gennemgå alle de ting, som vi har handlet på.
Jeg har nævnt miljøzonerne, jeg har nævnt de skærpede krav, vi kommer med, i forhold til taxaerne, jeg har nævnt, den indsats, vi har gjort i forhold til brændeovne med den brændeovnsbekendtgørelse, der blev offentliggjort i 2008, og jeg har nævnt NOx-afgiften.
Så det er heldigvis sådan, at vi gør noget ved problemerne, og vi skal gøre endnu mere ved problemerne.
Men vi må så også glæde os over, at det går den rigtige vej med hensyn til udledningen.
Som jeg startede med at sige, får vi en situation, hvor vi nu i henhold til NEC-direktivet lever op til de internationale forpligtelser, som vi har sagt ja til.
Nu er det bevist, at vi kunne leve op til NEC-direktivet, fordi vi har handlet.
Ida Auken (SF), 2009-01-22:
Ifølge folkesundhedsrapporten dør der hvert år 3.400 mennesker - det er flere, end der døde den 11. september - på grund af luftforureningen i Danmark.
Der dør 500 i København.
Man er ekstra hårdt ramt, hvis man bor i nærheden af en stor vej, hvor der kører over 10.000 biler.
Der er 2 millioner sygedage i Danmark, og der er 160.000 astmatilfælde.
Det er regeringens egne tal, det er folkesundhedsrapporten.
Det er i hvert fald statsligt anerkendte forskere, der kommer med de her tal.
Nu har vi ventet i 8 år på den her regering.
Det tog den 7 år at få indført en miljøzone, som ministeren selv har indrømmet ikke var tilstrækkelig.
Nu venter vi på andet år på, at den her minister skal fremlægge noget, mens folk dør, mens folk bliver syge, mens børnene ikke kan koncentrere sig, fordi man får indlæringsvanskeligheder, når man bor i nærheden af en stor vej, og mens folk, der skal cykle ind på arbejde, får blodceller, der muterer, hvilket man kan måle bagefter.
Hvor længe skal vi vente, og kan ministeren forstå, at vi efterhånden er lidt utålmodige?
Line Barfod (EL), 2009-01-22:
Da vores ordfører på området, hr. Per Clausen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremføre følgende: Der sker en indskrænkning i antallet af virksomheder, der skal aflevere et grønt regnskab.
Der fjernes en række krav til form og indhold af de grønne regnskaber.
Miljøministeren får meget vidtgående beføjelser til at bestemme, hvilke krav der skal stilles til grønne regnskaber.
Erhvervsorganisationerne er for, Danmarks Naturfredningsforening er imod.
Det er ret indlysende, at Enhedslisten ikke kan støtte forslaget.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-01-22:
Jeg ville bare med min bemærkning forsøge at fjerne det indtryk, som fru Ida Auken forsøger at skabe i forbindelse med den her debat, nemlig at danske virksomheder er fodslæbende, når det gælder det miljømæssige og det klimamæssige.
Det er absolut ikke tilfældet, tværtimod er de nogle af de fremmeste i hele verden.
I alle de organisationer, som beskæftiger sig med danske virksomheder, er de fuldt ud opmærksomme på det potentiale, og de er faktisk så dygtige nu, at de eksporterer grøn teknologi for over 60 mia. kr. årligt.
Det er et godt signal på, at danske virksomheder fuldt ud kender den her dagsorden og faktisk også er foregangsvirksomheder på verdensplan, når det gælder den grønne dagsorden.
Ida Auken (SF), 2009-01-22:
Så vil jeg bare sige til hr. Per Ørum Jørgensen, at nu er det sådan, at de grønne danske virksomheder, som er kommet helt i front, bl.a. er kommet det, på grund af at der er blevet stillet krav til dem.
Der bliver stillet krav på vandområdet, der bliver stillet krav på luftområdet.
De rigtig stærke danske spillere vil gerne have regulering, de vil gerne have visioner, de tør godt spille med og gå med ind i fremtiden og lave grønne regnskaber.
Så det eneste, jeg anfægtede, var, at Dansk Industri ikke kan se de grønne regnskaber som en mulighed, men at de helst vil fritages for dem.
Kom dog med ind i virkeligheden sammen med Richard Branson, med Walmarts direktør, med nogle af de største erhvervsledere i verden, der har set, at det grønne er en vindersag.
Kom med ind og lad være med altid at være fodslæbende og ville have mindre af det hele.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-01-22:
Nu forholder det sig jo således, at Dansk Industri repræsenterer danske virksomheder.
Jeg har haft mange samtaler med Dansk Industri, også om klima og miljø og de spørgsmål, og jeg kan garantere for, at rigtig mange af deres medlemmer også er nogle af de førende i hele verden netop på det her felt.
Og derfor undrer jeg mig lidt over fru Ida Aukens angreb både på landbruget og på Dansk Industri i den her sammenhæng i forbindelse med det her lovforslag, som handler om grønne regnskaber.
Ida Auken (SF), 2009-01-22:
For nu kan jeg jo forklare hr. Per Ørum Jørgensen, at der er forskel på de danske virksomheder og på Dansk Industri.
Så enten hørte hr. Per Ørum Jørgensen ikke efter, eller også står han og bevidst manipulerer tilhørerne til det her i dag, og det klæder ham ikke.
Så jeg vil sige, at det, jeg sagde, var: Lad nu Dansk Industri vågne op og komme med ind i det samme århundrede som de danske virksomheder, som rigtig mange danske virksomheder, der har fået noget ud af at lave grønne regnskaber, og som har været glade for at få det her fokus på miljø, er kommet ind i; så lad dog også deres brancheorganisation komme med derind.