runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-26:
Så vil jeg godt bede fru Meta Fuglsang, SF’s ordfører, forholde sig til, at det tilsyneladende, hvis man slår op på SF’s hjemmeside, er SF’s erklærede politik, at man vil udvise udlændinge, der begår kriminalitet, f.eks. bærer våben.
Man vil føre en hård hånd, en såkaldt jernnæve mod de kriminelle indvandrerbander.
Det giver regeringen her Socialistisk Folkeparti en unik mulighed for at stemme for, men alligevel vælger man at stemme imod.
Det er jo det, der står i betænkningsbidraget, altså at man vil stemme imod forslaget, hvis ændringsforslaget fra SF falder, og det er der en vis forventning om at det gør.
Det giver jo ingen mening, og det vil jeg da godt bede fru Meta Fuglsang forholde sig til.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-26:
Jeg tror, at fru Meta Fuglsang sagde noget i retning af: Vi stemmer imod, medmindre vores ændringsforslag bliver vedtaget, men vi støtter til fulde det forslag, der ligger.
Altså, det er jo så et nuanceret synspunkt.
Det er så en anelse for nuanceret for Dansk Folkepartis vedkommende, vil jeg bare sige.
Jeg synes i den grad, at Socialistisk Folkeparti virkelig har et forklaringsproblem.
Man har da virkelig et forklaringsproblem.
Man siger, at simpel vold ikke har noget med bandekriminalitet at gøre.
Altså, det må så være op til, hvordan de forskellige bandekonflikter udvikler sig, om simpel vold kommer til at høre ind under bandekonflikten.
Man kan jo ikke her fra Folketingets talerstol stå og vedtage, at § 244 om simpel vold ikke har noget med bandekonflikten at gøre.
Det er da lidt pudsigt.
Lad os så sige, den ikke har det, og at det heller aldrig kommer til at være noget, der har relation til bandekonflikter: Kan Socialistisk Folkeparti så forklare vælgerne og danskerne, at hvis man er her som udlænding, men ikke har dansk statsborgerskab, og man begår simpel vold og bliver dømt for det, hvorfor det så ikke skal være sådan, at man som udgangspunkt bliver udvist?
Hvorfor samle på sådan nogen?
Meta Fuglsang (SF), 2009-05-26:
Jamen jeg har forholdt mig til det, og jeg har udtrykkeligt forklaret, at vi går ind for intentionerne i lovforslaget, at vi går ind for størstedelen af indholdet i det her, men at grænsen går ved § 244.
§ 244 har intet at gøre med grov bandekriminalitet.
Lige så snart der er tale om noget, der rækker ud over lussingestadiet, er vi henne i nogle andre bestemmelser, hvor vi kan udvise, uanset hvor længe man har været her, og uanset hvor kort fængselsstraf man får.
Så det her er jo ikke et nej til intentionerne i forslaget eller resten.
Det handler om, at vi er nødt til at have § 244 ud, før der er en rimelighed og en rimelig afvejning i det her.
Man kan vende det om og sige, at med forslaget, som det ligger her, laver vi nu lovgivning, hvor vi kan udvise, uanset hvor længe man har været her, for en overtrædelse af straffeloven, som er ret lille, og det er vi ikke enige i.
Så enkelt er det.
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-26:
Jamen jeg vil da godt kvittere for, at vi har fået slået fast, hvad SF's udlændinge- og integrationspolitik er.
Den er ikke fast og fair, men tam og tandløs, forstået på den måde, at man bakker op om intentionerne, men når det kommer til stykket og der skal stemmes, trykkes på knappen i Folketingssalen, vil man ikke være med til at stemme for det, som man bilder befolkningen og bilder vælgerne ind man går ind for, nemlig at vi skal føre en hård linje over for de udlændinge, som er gæster i Danmark og begår kriminalitet.
Det er fast, og det er fair, og det er uforståeligt, at SF ikke kan stemme for det, når man nu siger, at der skal være en jernhånd over for kriminelle udlændinge.
Meta Fuglsang (SF), 2009-05-26:
Jeg synes, det er fair, at når man begår grov kriminalitet, bliver man udvist, uanset hvor længe man har været her.
Jeg synes, det er fair, at hvis man har været i Danmark i 20 år, skal der en vis grovhed til, for at man kan blive udvist.
Det synes jeg er fast og fair.
Det er det, som vi har nu, og det ønsker vi ikke at lave om på.
Det der med at være tam og tandløs tror jeg er et eller andet bogstavrim, som er fundet i en eller anden børnebog fra 1970'erne, måske.
Det er ikke noget, vi kan genkende som SF's politik.
Jesper Langballe (DF), 2009-05-26:
Jeg skal blot meddele, at der skete en misforståelse, da der blev skrevet betænkning, så der kom til at stå, at Dansk Folkeparti ville stemme imod ministerens ændringsforslag.
Det gør vi ikke, vi stemmer for det, og dermed er der enstemmighed.
Meta Fuglsang (SF), 2009-05-26:
Vi har jo i hvert fald som udgangspunkt fået bekræftet, at SF's holdning er for nuanceret til, at Dansk Folkeparti kan forstå det.
Det kommer ikke bag på mig, men jeg er da glad for at få det bekræftet fra talerstolen.
Det handler om, at udvisning af udlændinge er et meget stort indgreb, og det handler om, at et eller andet sted går grænsen for, hvad man kan blive udvist for, og hvor meget der skal til.
Vi har fundet grænsen her.
Vi anerkender, at andre finder grænsen et andet sted, og sådan er det.
Louise Schack Elholm (V), 2009-05-26:
Det ville ikke leve op til den kommunale selvstyreordning med, at kommunerne selv får lov til at bestemme over deres boliger.
Jeg kan ikke forstå, at det var Socialdemokraterne, der begyndte at tale om frihed til kommunerne – frihedsrettigheder – for der er ikke meget frihed over det her.
Det er tvang.
Man stoler overhovedet ikke på, at kommunerne selv kan løse deres opgaver.
Man vil tvinge visse kommuner til at bygge boliger, men samtidig ønsker man ikke at stemme for, at de i højere grad kan bygge almene boliger, man ønsker ikke at stemme for at forhøje maksimumsbeløbet, man ønsker ikke at stemme for at sænke starthuslejen, og man ønsker ikke at stemme for, at den kommunale medfinansiering sænkes.
Man ønsker bare at tvinge kommunerne til noget, de ikke kan gennemføre, og at slå dem oven i hovedet bagefter.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Det her er mig en gåde.
Vi kan på ingen måde støtte det her ændringsforslag.
Thomas Jensen (S), 2009-05-26:
Vi lægger op til, at man kan sælge byggegrunde til under markedspris, og derved sikrer vi, at man kommunalt selv bestemmer, hvornår der kommer gang i byggeaktiviteten, og man sikrer, at de boliger, der bliver opført, bliver opført til en husleje, der er til at betale og er langt mere konkurrencedygtige i forhold til det, der er indeholdt i det her forslag.
Så det er da bare, om Venstre kunne tænke sig at bakke op om Socialdemokraternes, SF's og Enhedslistens gode forslag om at tilbyde kommunerne og det kommunale selvstyre selv at bestemme boligpolitikken ude lokalt.
Louise Schack Elholm (V), 2009-05-26:
Det er meget interessant.
Det her lovforslag, L 208, lægger op til en hel række regelforenklinger og meget mere medbestemmelse både i kommuner og i boligorganisationer.
Det lægger op til, at kommunerne i højere grad selv kan finde ud af, hvordan de skal gøre det, og gør det muligt for dem at bygge igen.
Men det ønsker Socialdemokraterne ikke at være med på, nej, man ønsker at tvinge kommunerne til at bygge noget, og hvis de endelig skal have lov til at tilføre flere penge til området, jamen så skal det være gennem nogle tilskud, som ingen folk kan gennemskue, noget, hvor borgerne rent faktisk ikke vil kunne ane, hvad pengene er blevet brugt på.
Hvad med at gøre det åbent og redeligt og give dem mulighed for at bygge boligerne?
Det er da væsentlig bedre at sige: Vi sætter nogle rammer, der er mulige at arbejde inden for, og vi gør det enklere både for boligorganisation og kommune, i stedet for at komme med de her indviklede og indirekte regler.
Thomas Jensen (S), 2009-05-26:
Jeg vil spørge Venstres ordfører, om Venstres ordfører på baggrund af det her lovforslag, L 208, kan sikre, at de rige kommuner – og her tænker jeg især på de rige kommuner nord for København – med sikkerhed kommer til at bygge flere almene boliger, så de påtager sig en del af det boligsociale ansvar.
Og så kan jeg også spørge Venstres ordfører, om ordføreren ikke mener, at det er forkasteligt, at det på den måde, som det er indrettet i dag, er sådan, at de her rige kommuner rent faktisk kan fralægge sig et ansvar.
Er det ikke Venstres ordførers holdning, at alle skal påtage sig et ansvar for, at der bliver opført almene boliger, så der bliver lavet en boligsocial indsats over hele Danmark?
Louise Schack Elholm (V), 2009-05-26:
Det her lovforslag skal ikke tvinge kommunerne til noget som helst, det her lovforslag skal gøre det muligt for kommunerne at løse de opgaver, de har, se på den situation, de har.
Det, vi kalder for det kommunale selvstyre, er rent faktisk at stole på, at kommunerne kan løse deres opgaver, i stedet for at prøve at tvinge en eller en firkantet regel ned over hovedet på dem.
Nej, jeg kan ikke forstå, hvorfor Socialdemokraterne absolut vil vedtage firkantede regler og til gengæld går imod at skabe nogle gode rammer for at få bygget nogle almene boliger.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-26:
Med det, som regeringen lægger op til her, er der ingen garanti for, at der bliver bygget noget hverken i Gentofte Kommune eller i Rudersdal Kommune eller nogen som helst andre steder i landet.
For det, der er spørgsmålet, er, om kommunerne har penge til at løfte opgaven for.
Venstre er blevet gennemskuet så mange gange og har haft regeringsmagten i så lang tid og har gjort så lidt, at det, de har gjort for den almene sektor faktisk kan stå på bagsiden af et frimærke.
Og Venstre kom til at afsløre det, og det var fru Louise Schack Elholm, der sagde det i en radioudsendelse, nemlig at man ikke skal bygge nogen almene boliger nu, når der er boligkrise og priserne er presset på ejerboliger, for så dur det jo ikke, at man giver sig til at bygge en hel masse almene boliger, for det vil jo gøre forretningen for ejerboligmarkedet endnu dårligere.
Jeg skal bare lige høre, om ikke Venstres ordfører kan bekræfte det?
Louise Schack Elholm (V), 2009-05-26:
Jeg synes, at det er rigtigt rart, at vi her har et lovforslag, der rent faktisk gør det muligt at få bygget flere almene boliger.
Vi åbner for, at der kan blive bygget boliger, og vi forventer, at der bliver bygget 5.000 boliger om året.
Det er altså en massiv saltvandsindsprøjtning til den almene boligsektor.
Man kan jo sige, at det også gik rigtig godt indtil 2007 med at få bygget almene boliger, der blev faktisk bygget flere om året indtil 2007, end der gjorde under den tidligere SR-regering.
Så jeg synes sådan set ikke, at man kan sige andet, end at det går godt.
Og vi gør det bare endnu bedre, for vi så selvfølgelig en nedgang, og hvad gjorde vi så?
Vi gik ind og løste det, vi fandt ud af, hvordan man skaber mulighed for få bygget nogle flere almene boliger.
Men hvad gør Socialdemokraterne?
De stemmer imod, de ønsker ikke at få bygget flere almene boliger, men ønsker kun at sætte nogle firkantede regler op, som kommunerne ikke har en jordisk chance for at overholde.
Man stemmer imod et lovforslag, der både gør det muligt at regelforenkle, gør det muligt at få bygget almene boliger og gør det muligt at lave nogle massive tiltag i forbindelse med ghettoer.
Jeg synes, at det er sørgeligt.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-26:
Jamen jeg synes jo, at det er sørgeligt.
En ordfører får et præcist spørgsmål.
Og det er ikke mere end nogle få måneder siden, man deltog i en radioudsendelse, og det har man glemt alt om.
Sådan noget kan slås op.
Nu prøver jeg en gang til.
Venstres ordfører sagde inden den radioudsendelse og gentog det under udsendelsen, at grunden til, at Venstre ikke var interesseret i at få bygget almene boliger, var, at når der var en boligkrise og ejerboligerne gik ned i pris, ville man ikke bygge nogle boliger, fordi det bare ville forværre situationen på ejerboligmarkedet.
Det sagde Venstres ordfører.
Derfor er det jo klart, at man ikke er i stand til og heller ikke har vilje til at gennemføre et lovforslag, der gør, at man får den situation tilbage i forbindelse med boligmarkedet, som der var tidligere – jeg tror, at antallet af boliger var nogenlunde 8.000 i SR-regeringens tid, og der er ikke blevet bygget nogen boliger på baggrund af Venstres politik under den her VK-regering.
Alt er afløb fra den tidligere SR-regering, der er ikke blevet bygget nogle boliger.
Der er blevet lavet en aftale om en plejeboliggaranti, men det er jo noget ganske andet, end man har lavet her.
Og derfor mangler jeg bare at få dette bekræftet: Er det ikke rigtigt, at det er det, der er Venstres politik, nemlig at der ikke skal bygges for mange almene boliger, for så presser det priserne yderligere på ejerboligmarkedet?
Louise Schack Elholm (V), 2009-05-26:
Det er jo lodret forkert at påstå, at vi ikke ønsker at få bygget almene boliger.
Så ville det da være godt dumt ikke at forbedre mulighederne for at få bygget de almene boliger.
Vi ønsker jo netop at få bygget almene boliger, og det er derfor, vi står bag dette lovforslag.
Dette lovforslag gør det muligt at få bygget flere almene boliger.
Socialdemokraterne har det åbenbart kun i munden og ikke andre steder, eftersom man ikke selv kan støtte op om at forbedre mulighederne for at få bygget nogle almene boliger.
Man er jo ikke selv kommet med et forslag andet end sådan noget med indirekte långivning, noget med at give tilskud.
Jeg forstår simpelt hen ikke den motivation, der ligger bag det her.
Her kommer vi med et godt forslag, der gør det muligt at få bygget en masse almene boliger, og Socialdemokraterne er imod.
Det er højst besynderligt.
Kim Andersen (V), 2009-05-26:
Den politiske aftale, der for få uger siden blev indgået mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance, går jo netop ud på at tilføre domstolene flere midler allerede i indeværende år, og at disse midler fortrinsvis skal bruges til ansættelse eller fastholdelse af HK-personale, som vil kunne servicere de juridiske medarbejdere, så de kan koncentrere sig om deres arbejde, og som vil kunne ekspedere sagerne, så juristerne ikke skal bruge deres tid på det.
Men det er da rigtigt, at der vil kunne opnås gevinster ved at tilrettelægge arbejdet anderledes.
Jeg er nu ikke enig med fru Karen Hækkerup i, at det ser så slemt ud, som fru Karen Hækkerup her hævder.
Jeg har ikke været noget sted, hvor sagerne væltede ned af hylderne.
Men det er klart, at ny teknologi i højere grad skal tages i anvendelse ved domstolene og ved retterne.
Det kan også godt være, at arbejdet sine steder skal tilrettelægges mere hensigtsmæssigt.
Det kan også være, at der skal gøres brug af nogle medarbejdere med andre kompetencer end de traditionelle for netop at lede disse store enheder, som de nye retter er, og tilrettelægge arbejdet anderledes.
Ligeledes henviser jeg til den undersøgelse, der er i gang med ekstern konsulenthjælp med henblik på at lette retternes arbejdsgange.
Karen Hækkerup (S), 2009-05-26:
Jeg synes, at den konservative ordfører har ret i sin beskrivelse af reformprocessen, og jeg tror egentlig heller ikke, at der er nogen herinde, der ikke synes, at reformen har været rigtig.
Modsat politireformen er der ikke meget grimt at sige om domstolsreformen, andet end at der har været nogle børnesygdomme.
Der kunne måske have været lidt med ressourcerne, som kunne have set lidt bedre ud.
Den fungerer virkelig godt, og den er tegnet, og stregerne ligger præcis, som de skal.
Noget af det, der reddede domstolene og gav dem kunstigt åndedræt et stykke tid, var jo, at der var så meget kaos hos politiet, sådan at sagerne der og hos anklagemyndigheden jo ikke kom videre.
Det var jo noget af det, vi godt vidste, nemlig at når man først fik politiet lidt op i gear, ville der også komme nogle flere sager myldrende til domstolene.
Og det er jo også noget af det, der allerede nu er ved at ske.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til en ting, som jeg også spurgte Venstres ordfører om, nemlig om sagsbehandlingstiderne, de frister, vi selv har sat.
Der har vi jo sat nogle frister, når det drejer sig om voldssager.
Men der er en anden type sager, jeg godt kunne tænke mig at spørge om De Konservatives holdning til.
Et problem for mange af de her familier er, at sagerne ligger alt for lang tid ved domstolene, sådan at når de endelige bliver sat ud, er deres gæld steget meget mere, fordi de altså har ventet.
Det er et kæmpeproblem, og det har kæmpestore omkostninger for de mennesker, som altså hænger i haleslippen af, at reformen stadig væk ikke er så meget oppe i gear, at sagsbehandlingstiderne er tilfredsstillende.
Har den konservative ordfører gjort sig nogen overvejelser om, hvorvidt der er nogle særlige sagstyper, man vil bede om skal prioriteres højere end andre, sådan at eksempelvis voldssager eller sager, der drejer sig om økonomisk kriminalitet eller andet, skal prioriteres på en anden måde?
Tom Behnke (KF), 2009-05-26:
I forhold til udsættelsesforretninger mener jeg ikke, at løsningen ligger i, at domstolene bliver hurtigere til at ekspedere de sager.
Domstolene skal nok blive hurtigere.
I to omgange har man tilført domstolene yderligere ressourcer, og der vil helt uvægerligt komme yderligere ressourcer til efteråret.
Det kan jeg se i den krystalkugle, jeg kigger i.
Det er der ingen tvivl om.
Så domstolene skal nok komme med.
Vi skal ikke være bekymret om det.
Når vi taler om udsættelsesforretninger, er det ikke ved domstolene, at det problem skal løses.
Det skal jo løses ved en forebyggende indsats, ved en tidlig indsats, hvor man går ind og tager hånd om de familier, inden det når at gå så galt, at man er nødt til at sætte dem på gaden, altså sørge for at hjælpe dem til, at deres økonomi bliver rettet op.
Det er løsningen på de sager, og ikke hurtigere ekspeditionstider ved domstolene.
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at man skal vente så længe ved domstolene for at løse de problemer, der kan være hos nogle familier, som har problemer med økonomien.
Det skal løses på et meget tidligere tidspunkt.
Anita Knakkergaard (DF), 2009-05-26:
Jeg vil sige til hr. Thomas Jensen, at vi simpelt hen ikke kan stemme for det, fordi det ikke er et forslag, der bekæmper ghettoproblemerne på nogen som helst områder.
Tom Behnke (KF), 2009-05-26:
Jeg er også meget tilfreds med, at der er et meget bredt flertal, der står bag reformen, og at vi alle kunne se, at det var det, der var behov for.
I forhold til kaos hos politiet er jeg bare nødt til at afvise det og sige, at de selvfølgelig også har haft deres vanskeligheder under deres reform, men det, vi jo kan se allerede nu, er, at der kommer flere sager til domstolene end tidligere, og det betyder, at politiet altså er oppe i produktionsgear allerede på nuværende tidspunkt, selv om deres reform slet ikke er implementeret fuldt ud endnu.
Der er 2 år tilbage.
Så vi har ikke nogen problemer med det.
Vi synes faktisk også, at det går godt, når vi ser på politiets område.
I forhold til arbejdstilrettelæggelsen hos den enkelte byret eller landsret, tror jeg i høj grad, at vi skal give lov til, at det er byretspræsidenten, der sammen med sin dommer, sammen med sit personale, finder ud af, hvordan man der tilrettelægger arbejdet på den mest hensigtsmæssige måde.
Lad det nu være op til byretternes præsidenter.
Det er trods alt dem, der får løn for at lede byretten.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-26:
Jeg synes altså stadig væk, at Socialistisk Folkeparti skylder Folketinget, vælgerne og danskerne en forklaring på, hvor man rent faktisk lægger snittet.
Jeg synes altså virkelig, at det halter.
For et stykke tid siden skulle Hizb-ut-Tahrir gå ad helvede til, indtil man fandt ud af, at der kunne man alligevel ikke nænne at sende dem hen.
I dag kan vi så forstå, at man ikke vil stemme for et lovforslag ved tredjebehandlingen, som man i realiteten står og siger at man sådan set fuldt ud kan støtte.
Så finder man en undskyldning for ikke at stemme for.
Det er jo det, man gør.
Ved førstebehandlingen var Socialistisk Folkeparti oppe på Folketingets talerstol og fedtede rundt i nogle høringssvar, og man sagde, at man skulle finde ud af, om det her var i strid med menneskerettighederne, så derfor kunne man alligevel ikke stemme for det.
Altså, kan fru Meta Fuglsang ikke se, at Socialistisk Folkeparti og Socialistisk Folkepartis formand, hr. Villy Søvndal, har et forklaringsproblem?
Hvorfor kan man blive ved med at rende rundt og sige i medierne, at man ønsker at stramme op, at man ønsker at sætte grænser, at man ikke vil finde sig i det mere, og så når det kommer ned i Folketingssalen, gør man det stik modsatte af, hvad man siger i medierne og til befolkningen?
Det er da dybt utroværdigt.
Karen Hækkerup (S), 2009-05-26:
Vi kan jo så indgå et væddemål, for jeg vil være helt overbevist om, at med de her bevillinger, man sætter af, når man ikke til, at man både får fjernet puklerne og får levet op til de frister, man har sat sig selv, men det kan vi jo følge med i.
Når hr. Kim Andersen siger, at hvis man får lavet større enheder, får man også lavet større rum, hvor der er plads til bunkerne.
Vi har selv været på besøg i Glostrup Ret og set et rum, hvor sagerne stort set væltede ned fra reolerne - ikke at de væltede ned, der var selvfølgelig orden på det, men der var rigtig, rigtig mange af dem.
Noget af det, der kan få flere sager til at blive behandlet, er, hvis man tænker lidt nyt ved domstolene og bl.a. bliver bedre til at bruge HK'ere.
Ligesom Socialdemokraterne satte pres på for at få flere HK'ere til politiet, har vi også forsøgt at rejse debatten for at få flere HK'ere til domstolene, ikke kun i antal, men vi vil også meget gerne have, at deres arbejdskompetencer bliver udvidet.
I dag sidder dommere jo bl.a. selv og berammer møder, de henter selv vidner ud og ind, de henter selv vand til vidner.
Sådan nogle ting kunne man selvfølgelig gøre meget mere smart, men man kunne også lytte til, hvad HK selv siger, og nedsætte et visionsudvalg.
Er det noget, som Venstre og regeringen vil være med til?
Kim Andersen (V), 2009-05-26:
Det ligger jo i selve tankegangen bag domstolsreformen, at domstolene skal blive mere effektive.
Det skal de, ved at man får nogle større enheder, større faglige og mere omfattende miljøer, at man i højere grad benytter sig af ny teknologi.
Derfor skal domstolene i sig selv give en produktivitetsfremgang både i antallet af behandlinger af sager og i hurtigheden, hvormed de behandles.
Det er vi sikre på fortsat vil vise sig også at lykkes med domstolsreformen på lidt længere sigt.
Vi synes ikke, at vi skal begynde med at sætte de politisk fastsatte mål om sagsbehandlingstiderne på visse former for domme ned.
Det ville være et forkert signal at sende.
Samlet set er der for lang en sagsbehandlingstid i dag.
Det har borgerne krav på, og det kendetegner også et godt retssamfund, at sagsbehandlingstiden ikke er for lang.
De ressourcer, der er tilført med reformens effektiviseringsgevinster, er jeg overbevist om vil kunne muliggøre dette.
Meta Fuglsang (SF), 2009-05-26:
Jeg har fra denne talerstol forklaret, hvor grænsen går, og hvor snittet bliver lagt.
Jeg beklager dybt, at Dansk Folkeparti ikke kan anerkende, at snittet altså går her, hvor man vil putte § 244 ind i den særlige adgang til udvisning.
Det er der, snittet går, vil jeg sige til hr. Martin Henriksen, og sådan er det.
Det, det handler om, er at være fast og fair.
Det handler om den grove kriminalitet, det handler om bandekriminalitet, og det er det, der handler om våbenlovgivning.
Det er ikke det, det her handler om.
Det handler om § 244 i straffeloven, som handler om simpel vold.
Her er vi nede i nogle voldshandlinger, som er så små, at vi ikke mener, at man med rimelighed kan udvises direkte for overtrædelse af § 244.
Jeg kan overhovedet ikke se problemet i forståelsen andet end en manglende vilje til at forstå, hvad det handler om.
Det kommer ikke bag på mig, men det er beklageligt.