runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2009-05-29:
Det var ikke, fordi Socialdemokratiet gik i 2005.
Det var sådan set, fordi vi blev smidt ud.
Læg hertil at beboerbetalingen skal reguleres årligt i endnu flere år, selv om boligerne efterhånden bliver ret gamle og utidssvarende.
Det betyder, at beboerne selv betaler for den lavere starthusleje og oven i købet opnår staten en økonomisk gevinst, fordi boligstøtte og kontanthjælp bliver lavere de første år.«
Derudover vil nedsættelsen reelt blive spist op af de nødvendige højere byggepriser og nu også af de udgiftsforøgelser, der vil følge af moms på ejendomsadministration og moms på byggegrunde.
Det er jo det, vi ser.
Den starthusleje, man giver med den ene hånd, tager man med den anden hånd, efter at vi har vedtaget den forårspakke, som vi vedtog her i dag og i går.
Anita Knakkergaard (DF), 2009-05-29:
Det er jo ikke rigtigt.
For har man intern administration, og det har mange af de almene boligorganisationer, er der jo ikke moms på, og det samme gælder viceværter.
Men det er sådan, Socialdemokratiet kører på det hele tiden og gang på gang.
Der er ikke den udgift, det er der, når man har ekstern administration.
Med hensyn til det andet vil jeg sige, at det da godt kan være, at nogle har de intentioner, og at man ikke tror på det, der bliver lavet.
Vi er da nødt til at gøre det, der er nødvendigt, og mere til, og det burde Socialdemokraterne jo også gøre, selv om de ikke tror på det.
Thomas Jensen (S), 2009-05-29:
Når man ikke er med til at skabe noget, vil man heller ikke være med til at stemme for det makværk, som andre går og laver.
Til Dansk Folkepartis ordførers svar til fru Sophie Hæstorp Andersen vil jeg lige sige og dermed præcisere, at der er ca. 250.000 almene lejere, som bliver ramt af en huslejestigning som følge af den skattereform, som Dansk Folkeparti bakker op om, og der er, jeg mener det er 400.000 private lejere, som også bliver ramt af en huslejestigning som følge af skattereformen.
Derudover vil jeg stille et konkret spørgsmål til Dansk Folkepartis ordfører: Kan Dansk Folkepartis ordfører bekræfte mig i, at antallet af opførte ældreboliger pr. år siden 2003 er faldet og faldet og faldet?
I 2003 blev der opført 4.366 ældreboliger, men i 2008 var det her antal – historisk lave antal – så 2.193 ældreboliger.
Anita Knakkergaard (DF), 2009-05-29:
Så der kan man sige, at man jo selv satte sig uden for døren.
Der var jo ingen, der ville være med til på den måde at stjæle fra Landsbyggefonden og give til huslejenedsættelser.
Med hensyn til hvad der er bygget af ældre boliger, vil jeg sige: I 2002 blev der bygget 3.516, så blev der bygget 3.978, så blev der bygget 5.069 i 2004, i 2005 var det 4.636, i 2006 var det 4.183, i 2007 var det 3.867, og i 2008 var det desværre kun 2.472.
Det er det, vi håber at kunne gøre bedre med forslaget.
Thomas Jensen (S), 2009-05-29:
Jamen det var da en dejlig tilståelse fra Dansk Folkepartis ordfører.
Nu håber ordføreren så på, at det her forslag vil vende den udvikling.
Der vil jeg bare lige minde ordføreren om, at der allerede sidste år her i Folketinget blev vedtaget et lovforslag, hvorved man sænkede den kommunale grundkapital, der netop ellers skulle sikre, at der blev opført flere pleje- og ældreboliger.
Derfor kommer det her tiltag ikke til at virke yderligere i de områder, hvor det var gældende.
Det blev godt nok udvidet geografisk, så det kan være, at der kommer en lille positiv effekt der, men generelt vil vi ikke komme til at se en fremgang så stor som en fordobling, som ministeren jo ellers påstår.
Hvad har Socialdemokraterne spillet ind med det seneste år?
Dansk Folkepartis ordfører vil nærmest gerne fremstille det, som om at vi ikke har gjort noget.
Jeg kan sige, at vi i 2006 kom med et udspil, hvor vi ville sikre, at man i det dyreste byggeri kunne få en huslejenedsættelse på op til 25 pct.
Og i år er vi kommet med et vækstudspil, så vi er kommet med masser af politik på boligområdet fra Socialdemokraternes side.
Anita Knakkergaard (DF), 2009-05-29:
Det hjælper jo ikke noget, når man som Socialdemokratiet ikke får det vedtaget og bliver ved med det samme og ikke kommer med nye ideer, som man så måske har en chance for at få vedtaget.
Så det er så enkelt.
Med hensyn til hvad kommunerne vil bygge, vil jeg sige, at det jo er kommunalbestyrelserne, der sammen med boligorganisationerne bestemmer det – og ikke mig herindefra.
Jeg kan kun håbe, at det bliver bedre, for jeg kan bemærke, at Københavns Kommune i 2005 byggede 6 ældreboliger, i 2004 byggede de ingen, i 2003 byggede de 32, i 2002 byggede de 50, og de byggede 140 i 2001.
I 2006 byggede de 40 og i 2007 54.
Og så er der jo håb, for i 2008 byggede de altså 135.
Men når man har så stor en kommune, hvor Socialdemokraterne næsten har flertal, er det altså et problem, når man ikke vil hjælpe der.
Louise Schack Elholm (V), 2009-05-29:
Jeg står her med en statistik over færdiggjorte almene boliger fra 1993 til 2009, og jeg kan se, at der under SR-regeringen fra 1993 til 2001 i alt blev bygget 7.100 almene boliger om året.
Fra 2002 til 2006 bliver der under VK-regeringen bygget 7.735 almene boliger om året, og det er færdiggjorte boliger, og det er i gennemsnit.
Så der blev faktisk bygget flere under VK-regeringen.
Så gik det ned.
Hvad gjorde vi så?
Vi nedsatte et udvalg, der skulle undersøge, hvordan vi kunne forbedre finansieringen af de almene boliger.
Nu kommer vi med resultatet: Vi hæver maksimumsbeløbet, vi sænker grundkapitalen, vi sænker starthuslejen.
Hvad sker der?
Socialdemokraterne stemmer imod.
Vil Socialdemokraterne gerne holde fast i den kedelige statistik: at Socialdemokraterne ikke er nær så gode, som en VK-regering er, til at bygge almene boliger?
Det er da sørgeligt.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-29:
Vi har jo en rekord, der er svær at slå.
I SR-regeringens tid blev der bygget ca. 8.000 boliger om året, og det tror jeg næppe kan lade sig gøre at fremdrive i VK-regeringens tid, når man ser bort fra det afløb, der har været.
Alle de store organisationer regner jo ikke med, at der bliver bygget noget på baggrund af det her, fordi de initiativer, der er blevet taget fra regeringens side, ikke er gode nok.
Det er jo ikke så tit, jeg læser Information, jeg læser mere Nordjyske og andre gode aviser.
Men Information er jo interessant, for der har man på en hel side fået lov til at udbrede sig om, hvad der er Venstres boligpolitik.
Dertil er det, jeg siger, at der altså er en risiko for, at der bliver bygget for meget, for så vil det gå ud over ejerboligmarkedet, og at det da derfor er klart, at man ingen interesse har i at lave en ordentlig aftale, så man sikrer, at der bliver bygget 5.000 boliger.
Og det gør der heller ikke med den her aftale, vel?
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-05-29:
Det var hr. Klaus Hækkerups betragtninger omkring elbiler, der fik mig på talerstolen.
Jeg tror, at hvis jeg havde sagt, at man kunne slå ud med armene og sige, at en afgiftsfritagelse, som vi har aftalt bredt, og som løber til 2012, bare skulle fortsætte – altså en midlertidig afgiftsfritagelse – så ville jeg være blevet beskyldt for at komme med ufinansierede skattelettelser.
Det er i hvert fald en helt ny definition, som hr. Klaus Hækkerup i dag har præsenteret.
Men hr. Klaus Hækkerups betragtninger omkring skattestoppet afføder jo det helt naturlige spørgsmål: Jamen hvad betyder det, som hr. Klaus Hækkerup siger?
Socialdemokratiet har jo tidligere gentagne gange sagt, at man støttede skattestoppet.
Skal vi forstå hr. Klaus Hækkerup således, at Socialdemokratiet tilslutter sig skattestoppet, eller er Socialdemokratiet på vej til at løbe skrigende bort fra skattestoppet?
Klaus Hækkerup (S), 2009-05-29:
Jeg synes, at hr. Torsten Schack Pedersen gør sig skyldig i en meget stor misforståelse.
Socialdemokratiet har aldrig tilsluttet sig regeringens skattestop – aldrig.
Socialdemokratiet havde sit eget skatte- og takststop.
Jeg ved godt, at det ikke passer Venstre, og at det ikke passer i Venstres tankegang at blive mindet om det, men vi havde vores eget skatte- og takststop, og en del af takststoppet var, at borgerne, samtidig med at de kunne være sikre på, at skatterne ikke steg, også kunne være sikre på, at de ikke blev plukket ved brugerbetalinger rundtomkring.
Hvad har vi så oplevet på de tre områder, hvor vi helt præcis ønskede et takststop?
Tager vi bus- og togbilletter, er taksten, siden den her regering tiltrådte, steget med 43 pct. – 43 pct. Og det er klart, at når det stiger så voldsomt, går det ud over den kollektive trafik.
Børnepasningen er steget; der har man heller ikke holdt betalingen.
Endelig vil jeg nævne den betalingsstigning, regeringen gennemførte på voksen- og efteruddannelsesområdet.
På det område, som måske er det allervigtigste i den store arbejdsløshedssituation, vi står i, har regeringen også sat taksten op.
Alle forudsætningerne for det takststop, vi har foreslået, er væk, og derfor er vores skattestop selvfølgelig også væk.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-05-29:
Jeg kan så oplyse hr. Klaus Hækkerup om, at de stigninger, der var i taksterne for bus- og togtrafik under den tidligere regering, var større end under den nuværende regering, og der er lagt et takstloft ind.
Så det er jo lidt besynderligt at skulle lægge øre til det.
Men jeg synes jo, det afgørende må være, om man kan sige til borgerne i Danmark, at Socialdemokratiet vil sige: Nu ligger der en skattereform, og nu har danskerne sikkerhed for, hvad de skal betale i skat.
Socialdemokratiet lyder jo til at være optaget af skattestoppet.
Socialdemokratiet lader til at være bekymret for skattestoppet.
Så burde det da være meget simpelt at kunne melde klart ud her i dag og så sige: Socialdemokratiet vil ikke være med til at skrue på skatter og afgifter fremadrettet, danskerne skal vide, hvad de skal betale i skat.
Men det tør man ikke.
Det er en tilståelsessag, og det kvitterer jeg såmænd for.
Så ved danskerne, hvad de har at vente af et kommende socialdemokratisk skatteudspil.
Klaus Hækkerup (S), 2009-05-29:
Jeg vil godt sige til hr. Torsten Schack Pedersen, at jeg synes, det er lidt kolossalt.
Nu har vi diskuteret den her skattereform igennem de sidste 14 dage.
Venstre har talløse gange spurgt, De Konservative har talløse gange spurgt, Dansk Folkeparti har talløse gange spurgt: Hvad er Socialdemokratiets skattepolitik?
De har hver gang fået svaret: Det vender vi tilbage med, inden Folketinget åbnes til den ordinære samling i oktober i år.
Og det lader ikke til, at det er sivet ind på lystavlen.
Jeg har kun ét råd tilbage til hr. Torsten Schack Pedersen: Hvis han ikke forstår det, må han lære det udenad.
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-05-29:
Dette lovforslag er jo sådan set det store slagsværd i regeringens skattepakke.
Kun 3-4 af disse 18 mia. kr. går til nedsættelse af indkomstskatten, resten går til finansiering af statens almindelige virksomhed, og det er i strid med i hvert fald den oprindelige mening med skattestoppet.
Det, der især har optaget sindene under behandlingen af dette lovforslag, er forslaget om at lægge afgift på farligt affald.
Hidtil har der ikke været afgift på farligt affald, og det har ført til, at der er virksomheder i Danmark, som beskæftiger sig med at behandle det farlige affald.
Fra disse virksomheder har der jo lydt en meget stor kritik af forslaget om at lægge afgift på farligt affald – en stærk kritik, som bygger både på miljømæssige synspunkter og på bekymring over fremtiden for disse virksomheder, der beskæftiger sig med at behandle farligt affald.
Denne stærke kritik har så – i sidste øjeblik vil jeg sige, jeg tror, det var i forgårs – ført til nogle ret vidtgående ændringsforslag fra ministerens side.
Det er ikke sådan, at man går væk fra tanken om beskatning af farligt affald, men man udskyder nu de værste virkninger nogle år.
Om dette vil jeg sige, at dette forslag om i sidste øjeblik at udskyde ikrafttræden af disse afgifter på farligt affald sådan set viser to ting om den del af lovforslaget, der vedrører farligt affald.
Det viser for det første, at det var dårligt forberedt, og at det, man lagde frem i første omgang, ikke var gennemtænkt, og for det andet siger det sig selv, at det giver meget dårlige vilkår for de virksomheder, der beskæftiger sig med at bortfjerne farligt affald.
Hvad er deres fremtidige forretningsgrundlag?
Hvad kan de regne med?
Hvad kan de planlægge efter?
Vi har at gøre med virksomheder, som står over for at skulle gennemføre store investeringer, men hvad er deres vilkår for at gennemtænke sådanne investeringer, når de ikke kender svaret på det fundamentale spørgsmål om, hvilke afgiftsvilkår der møder dem om ganske få år?
Det er en bebrejdelse, som jeg synes er meget berettiget, mod den del af forslaget, både på grund af dårlig forberedelse og fordi man hermed skaber meget dårlige vilkår for de virksomheder, som skal planlægge deres fremtid.
Klaus Hækkerup (S), 2009-05-29:
Lad mig først kommentere vedrørende elbilerne.
Regeringen skriver, at skattestoppet indebærer, at skatter og afgifter ikke sættes op:
Opkræves skatten eller afgiften med en procentsats, f.eks. momsen, bliver procenten ikke sat op.
Opkræves skatten eller afgiften med et kronebeløb pr. enhed, dvs. som stykafgift, sættes kronebeløbet ikke op.
Så hvad enten det er på den ene eller den anden måde, vil en forøgelse af afgiften på elbiler altså være i strid med skattestoppet.
Lad mig så prøve at perspektivere det med underskuddet på statens finanser.
Da Poul Schlüter blev statsminister, var underskuddet på statens budget på 47 mia. kr. Da han gik af, var underskuddet på statens budget på 28 mia. kr. I den periode, Poul Schlüter var statsminister, blev den danske statsgæld fordoblet fra 274 mia. kr. til 540 mia. kr. – en kolossal opbygning af gælden. Da Poul Nyrup Rasmussen blev statsminister, overtog han et budget fra den borgerlige regering med et underskud på 43 mia. kr.
Det blev i løbet af de år vendt fra et underskud til et overskud på 26 mia. kr.
Vi begyndte at afdrage på gælden, og da Poul Nyrup Rasmussen stoppede som statsminister, var statsgælden mindre, end da han tiltrådte.
Den borgerlige regering, den nuværende regering, har så gennemført den politik – også under ledelse af den daværende finansminister, den nuværende folketingsformand – som gjorde, at vi fastholdt et overskud.
Nu er vi så endt i en situation, hvor vi er på vej til et underskud i indeværende år og til næste år.
Torben Hansen (S), 2009-05-29:
Tak, hr. formand.
Jeg kan ud fra en af kommentarerne til hr. Bjarne Laustsen forstå på beskæftigelsesministeren, at det her kommer de ledige til gode, og at ministeren er stolt og glad.
Det minder jo lidt om, dengang den borgerlige regering under Anders Fogh Rasmussen trådte til i 2001, hvor man ligesom sagde, at nu ville man gøre op med eksperter og alt det andet tyranni.
For når ministeren siger, at det kommer de ledige til gode, hvordan kan det så være, at alle dem, der rent faktisk har den daglige kontakt med ledige – Dansk Arbejdsgiverforening, Dansk Industri, LO og nu også Statsrevisorerne og i går Det Økonomiske Råd – siger, at det her ikke kommer de ledige til gode?
Hvordan kan ministeren egentlig stå her og bare sige ud i den blå luft, at det her kommer de ledige til gode, mens alle, der overhovedet beskæftiger sig med arbejdsmarkedspolitik fra den ene side af spektret til den anden side af spektret, siger: Det passer simpelt hen ikke, det kommer ikke de ledige til gode?
Inger Støjberg (V), 2009-05-29:
Nu ved jeg ikke, hvordan hr. Torben Hansen definerer, hvem det er, der dagligt har kontakt til de ledige, men nu definerede hr. Torben Hansen dem som bl.a. Statsrevisorerne og Det Økonomiske Råd.
Der tror jeg nu nok at jeg må give hr. Torben Hansen uret, for mig bekendt har de ikke kontakt til de ledige.
Så jeg vil sige til hr. Torben Hansen, at jeg mener, at det her er den rigtige model.
Torben Hansen (S), 2009-05-29:
Tak, hr. formand.
Jeg tror, at ministeren i sit svar glemte at sige, at jeg rent faktisk i starten nævnte arbejdsmarkedets parter forud for de andre, men det var selvfølgelig et lille retorisk trick fra ministerens side.
Men det helt fantastiske er jo, at de her parter, uanset om det er Statsrevisorerne, Det Økonomiske Råd, LO eller DA, alle sammen siger, at det her ikke kommer de ledige til gode.
Vi har nu i går set Det Økonomiske Råd, vi har tidligere set Dansk Arbejdsgiverforening, og vi har også set Dansk Industri så mindeligt bede om, at man dog i det mindste bare kunne udsætte det, indtil man ikke havde den ledighedssituation, som man har nu, og indtil der måske var et mere stabilt arbejdsmarked.
Kunne regeringen ikke i stedet for at holde krampagtigt fast i noget, som der ikke er nogen der vil have, måske lige prøve at se lidt på, om man i det mindste ikke kunne udsætte det og følge rådene fra dem, der rent faktisk har fingrene nede i suppen til daglig?
Inger Støjberg (V), 2009-05-29:
Altså, for det første vil jeg sige til hr. Torben Hansen, at de personer, der skal hjælpe de ledige i job, er fuldstændig de samme personer, som tidligere har hjulpet de ledige i job.
Mange af dem skal ikke engang skifte skrivebord.
Det kan godt være, at de skal skifte arbejdsgiver, men de skal end ikke skifte skrivebord, så man vil jo få fuldstændig den samme arbejdskraft, som man havde før.
Når man så tilmed ved, at det alt andet lige frigiver ressourcer, jamen så synes jeg jo, at det her er en god model.
Men det kan jo være, at det er noget, hr. Torben Hansen må diskutere med sin egen partifælle, Erik Nielsen, borgmester i Rødovre og formand for Kommunernes Landsforenings arbejdsmarkedsudvalg, som godt nok anerkender, at der er to socialdemokratier.
Han har gjort, hvad han kunne – det vil jeg medgive – for at prøve at overbevise Socialdemokratiet på Christiansborg om, at det er den rette måde at gøre det på, men Socialdemokratiet på Christiansborg vil ikke lytte, og så må det jo være sådan.
Men den sag må man altså ordne internt hos Socialdemokratiet, det kan jeg som Venstres minister ikke løse.
Der er jo taget højde for det, vil jeg sige til hr. Morten Østergaard, på den vis, at Kommunernes Landsforening har nikket ja til den finansieringsmodel, der ligger, og dermed har Kommunernes Landsforening jo også sagt, at man kan varetage opgaven.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-29:
Det er så det tredje svar, vi får af den her karakter.
I svar nr. 37 står der, at i de anvendte ledighedskøn indgår ikke en forudsætning om en bestemt gennemsnitlig varighed af ledighedsforløbet.
I svar nr. 40 står der, at man tager højde for varigheden af ledighedsforløbet i den måde, man udmåler ressourcerne på.
Og nu siger ministeren så, at fordi KL har sagt ja til økonomiaftalen, er der taget højde for det.
Men i betragtning af hvordan regeringen konsekvent har undervurderet udviklingen i ledigheden i de sidste måneder, kan man jo heller ikke forvente, at KL har kunnet basere deres stillingtagen til det på baggrund af det ledighedsskøn.
Og derfor er det helt reelle spørgsmål, som alle kommunerne kommer til at stille: Skal vi tilbyde aktiveringen rettidigt, sådan som loven siger, og så være nødt til at sænke kvaliteten for at gøre det billigere, eller skal vi gøre sådan, som vi har gjort hidtil, nemlig lade være med at tilbyde det rettidigt, men til gengæld sørge for, at det er en ordentlig kvalitet?
Hvad er det: rettidighed eller kvalitet?
Inger Støjberg (V), 2009-05-29:
Så på den måde er der jo taget højde for det.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-29:
Jeg vil godt lige vende tilbage til det, som jeg nævnte i min ordførertale, og som er den velkendte sammenhæng mellem antallet af ledige og så den gennemsnitlige ledighedsperiode, altså, at når der er mange ledige, er de i gennemsnit også ledige i længere tid – det giver næsten sig selv.
Det er der jo ikke taget højde for – det har ministeren også erkendt i sine svar – i den ressourceudmåling, der er i forhold til kommunerne, altså de penge, de har til rådighed til at lave en aktiv beskæftigelsespolitik over for de ledige med uddannelsesaktivering, aktivering på arbejdspladser, eller hvad man nu forestiller sig.
Problemet er jo så, at for kommunerne betyder det, når nu ledigheden stiger og dermed også ledighedsperioden, at enten skal de sænke kvaliteten, så de har råd til aktivering i hele den nu længere ledighedsperiode, eller også skal de gøre det, som Rigsrevisionen lige har dokumenteret, nemlig lade være med at komme med tilbud i tide, fordi de så kan spare penge på den måde.
Kristian Jensen (V), 2009-05-29:
Det er faktisk ikke bare sådan, at vi fortsatte med den 2010-plan, den tidligere regering lagde, vi har faktisk overgået den.
Vi har faktisk gennemført en langt, langt større nedbringelse af statens gæld end det, den tidligere regering havde lagt i sine fremskrivninger, fordi vi netop – bl.a. med den nuværende folketingsformands store indsats som finansminister – fik lavet en økonomisk politik, der gjorde, at staten har haft et markant stort overskud.
Vi er gået fra en situation, hvor den offentlige sektor i Danmark var netto gældsat, til en situation, hvor den er netto formuehavende, og derfor er det en ganske god udvikling, der har været.
Det, der er ideen med en underfinansiering af skattereformen, er faktisk at lave en økonomisk kickstart, der giver danskerne flere penge mellem hænderne, sådan at vi også får sat gang i en privat boligrenovering uden en boligpulje, får sat gang i noget forbrug, får sat gang i noget servicevirksomhed, der gør, at vi holder hånden under danske virksomheder og dermed er med til at modvirke den stigning i ledigheden, vi desværre ser.
Louise Schack Elholm (V), 2009-05-29:
Det er da synd.
Ja, vi forventer mellem 4.000 og 5.000 flere almene boliger om året, og det er alle mulige former for almene boliger, for det er ikke sådan, at vi synes, at nogle boliger ikke er gode nok til at blive talt med.
Det handler om almene boliger, og vi skal sørge for, at vi får gang i byggeriet.
I flere år har vi hørt på, at der bliver råbt om højere maksimumbeløb og lavere grundkapital, og når vi så gennemfører det, så vil Socialdemokraterne ikke engang være med.
Thomas Jensen (S), 2009-05-29:
Til alt det, som vi har sagt, og som Venstres ordfører ikke kan forstå og står her og remser op: Det er taget ud af sine sammenhænge.
Socialdemokraterne kom i marts måned med et samlet udspil på boligområdet, hvori vi havde en lang række tiltag, som skulle sikre, at der kom gang i boligbyggeriet i Danmark, men de tiltag er jo ikke alle sammen med her.
Vi talte også om fleksibilitet omkring maksimumsbeløbet og grundkapitalen, og vi talte også om, at vi skulle give det kommunale selvstyre mulighed for selv at bestemme, hvilken pris de ville sælge deres byggegrunde til, nemlig sådan at man kunne sikre, at det kommunale selvstyre selv kunne bestemme, og at man fik bygget billige boliger med lav starthusleje.
Jeg vil bare spørge: Mener Venstres ordfører, at det her lovforslag lever op til det, der står i Programstyrelsens anbefalinger til regeringen, nemlig at man skal styrke en helhedsorienteret indsats?
Kan Venstres ordfører garantere det?
Louise Schack Elholm (V), 2009-05-29:
Jeg uddyber meget gerne: Ja, det her giver en massiv ghettobekæmpelse.
Det gør, at vi kan åbne op for, at man kan lade boliger stå tomme i op til ½ år og annoncere efter andre lejere.
Det har været en stor succes i Greve.
Vi åbner for fleksibel og kombineret udlejning.
Det her giver virkelig nogle landvindinger.
Jeg kan overhovedet ikke forstå, hvorfor Socialdemokraterne ikke kan bakke op om denne ghettoindsats.