runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2014-12-09:
Jamen jeg vil da gerne som indledning bidrage med at erklære mig enig med hr. Eigil Andersen.
Jeg synes bestemt, at EU blander sig i alt, alt for meget og i alt, alt for mange detaljer, og det her er et område, som bør reguleres i hver nation.
Men nu er det sådan, at vi er medlem af EU, og folketingsflertallet har efterhånden vedtaget temmelig mange tillæg til vores EU-medlemskab, sådan at EU kan blande sig.
I det her tilfælde må jeg jo sige, at EU har blandet sig på en positiv måde, nemlig ved at ophæve den diskrimination af ældre mennesker, der måtte være, når de går pension.
Det er vi tilhængere af bliver fjernet fra funktionærloven.
Det er sådan set en fordel, vil jeg sige.
Det er en forbedring at fjerne begrænsningen om frafald af pension ved overgang til folkepension og alderspension.
Men så forstår jeg ikke regeringen længere.
Hvorfor i alverden skal vi se, at regeringen så benytter lejligheden til at lave en forringelse, nemlig for de mennesker, der har været ansat i 15 og 16 år?
De får kun 1 måneds godtgørelse, hvor de før fik 2 måneders godtgørelse.
Det vil sige, at hvis man lige er så uheldig at være i den gruppe, når man blive afskediget eller fratræder, mister man en månedsløn.
Det kan Enhedslisten ikke gå med til, og derfor vil vi stille et ændringsforslag, for vi synes ikke, man skal forringe folks vilkår.
Det virker jo dobbelt grotesk, at EU kommer og forbedrer vores regler, og så siger regeringen: Det kan godt ske, at EU gør det, men så vil vi i øvrigt forringe dem på et andet område.
Jeg tror godt, jeg kan se, hvad det skyldes.
Man vil selvfølgelig tilgodese arbejdsgiverne.
Og det er der, hr. arbejdsminister, overhovedet ingen grund til i den her situation.
Det er arbejdsgiverens pligt at betale de der ting, og derfor skal man selvfølgelig ikke forringe vilkårene for funktionærerne, når man nu skal lave om på loven.
Derfor stiller vi et ændringsforslag, og i den nuværende form kan vi ikke støtte lovforslaget, for der er forringelser i det.
Eigil Andersen (SF), 2014-12-09:
Så må jeg sige, at der ikke bliver hørt ordentligt efter.
Altså, jeg siger, at det er helt i orden, at der er blevet rejst en sag ved EU-Domstolen, for det er en eksisterende mulighed, og vi kunne ikke finde på at mene noget andet end at det har man som borger selvfølgelig ret til at gøre, naturligvis har man det.
Men derfor kan man jo som sagt godt, selv om man i øvrigt er tilhænger af det danske EU-medlemskab, spørge sig selv, om der er områder, hvor det, som EU beskæftiger sig med, er for detaljeret.
Og der tror jeg da at EU indimellem bevæger sig ind på nogle områder, hvor det var klogest at man havde ladet det ligge.
Bent Bøgsted (DF), 2014-12-09:
Det er netop det, de får, ved at der bliver rejst en sag i EU, som Danmark så skal efterleve.
For mig lyder det så, som om hr. Eigil Andersen nu har bekræftet, at SF er varme tilhængere af EU-systemet, men at det er forkert, at man rejser en sag, som skal få konsekvenser i den danske lovgivning, og det er det, jeg synes er interessant.
For i Dansk Folkeparti mener vi også, at EU har for meget indflydelse, sådan er det.
Men nu siger hr. Eigil Andersen, at her skal EU skal blande sig i danske forhold, og derfor kan det ikke hjælpe, at der bliver rejst en sag, der får konsekvenser for dansk lovgivning.
Det er egentlig det, hr. Eigil Andersen mere eller mindre står og siger han synes er forkert.
Eigil Andersen (SF), 2014-12-09:
Nej, det er naturligvis ikke forkert, at der er blevet rejst en sag ved EU-Domstolen, for det er en mulighed, man har.
Så på den måde er alt jo gået efter bogen.
Og det er det, jeg er kritisk over for.
Bent Bøgsted (DF), 2014-12-09:
Jamen jeg har bare lige et enkelt spørgsmål, og jeg tror, jeg har 2 minutter og 30 sekunder til at stille det, og det er dejligt, det er fint, og dem vil jeg bruge.
Det, der får mig til at stille det her spørgsmål, er jo det her med, at hr. Eigil Andersen siger, at han nødtvungent går med til forslaget, og at EU der blander sig i for meget.
Jeg vil bare lige høre, om hr. Eigil Andersen dermed mener, det er forkert, at der har været rejst den sag ved EU-Domstolen, der har ført til, at det her forslag skal gennemføres.
For det er da egentlig lidt interessant, hvis SF nu siger, at der ikke må rejses sager ved EU-Domstolen om noget, der vedrører arbejdsmarkedet, og det er jo det, der er blevet gjort i den her sag.
Det er egentlig bare lige det, jeg vil høre, altså om hr. Eigil Andersen mener, det er forkert, at den er blevet rejst ved EU-Domstolen.
Eigil Andersen (SF), 2014-12-09:
Det her er efter min mening et eksempel på noget, som EU slet ikke burde beskæftige sig med.
Det er simpelt hen for detaljeret.
Efter vores opfattelse har man haft et ganske glimrende system i den danske funktionærlov, nemlig at hvis en funktionær, der har været ansat i 12,15 eller 18 år bliver fyret, så skal vedkommende have en fratrædelsesgodtgørelse svarende til henholdsvis 1, 2 eller 3 måneders løn.
Så har man haft den regel, at det dog ikke gjaldt, hvis lønmodtageren ved fratrædelsen var nået til folkepensionsalderen, eller hvis vedkommende ved fratrædelsen havde ret til at modtage alderspension fra arbejdsgiveren.
Grunden til, at man har haft den regel og meningen med den, er jo, at man ville mildne overgangen til et andet job, som jo godt kan være svær, og den kan da ikke mindst være svær, hvis man har været ansat mange år det samme sted og haft den samme arbejdsfunktion.
Det er årsagen til, at vi har haft den her regel.
Det er så det, som EU-Domstolen har underkendt.
Så siger man i en dom, at man har ret til fratrædelsesgodtgørelse, også selv om man ved fratræden kan få udbetalt en arbejdsgiverbetalt pension.
Som sagt: Det mener jeg ikke er et emne, som EU burde have magt til at bestemme.
Jeg mener, at det burde Folketinget bestemme, fordi vi er nede i en detaljeringsgrad, hvor det er naturligt, at det burde være et nationalt anliggende.
Regeringen ønsker så ikke at belaste arbejdsgiverne økonomisk, og det er så grunden til, at man ændrer på systemet, sådan at man får 1 måneds løn fremover efter 12 års ansættelse og 3 måneders løn efter 17 års ansættelse.
Det er sådan set det, som så er resultatet af EU's indgriben i det her.
Ja, jeg har givet udtryk for min frustration over det, og jeg vil sige det på den måde, at SF nødtvungen stemmer for lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2014-12-09:
Tak, formand.
Jeg synes, at det jo egentlig er dejligt, at hr. Bjarne Laustsen siger, at også Socialdemokratiet som regeringsparti kan stemme for forslaget.
Så det er godt nok.
Men jeg skal overbringe et tillykke, for det er hr. Bjarne Laustsens fødselsdag i dag.
Det er jo nok ikke så tit, det bliver sagt fra talerstolen til hr. Bjarne Laustsen, men nu blev det sagt.
Når man kigger på det her forslag, handler det om at ændre på reglerne for funktionærer, når de fratræder deres stilling, så de kan få lov til at få den fratrædelsesgodtgørelse, som de ikke kan modtage nu, hvis de starter på andet arbejde, og det kan Dansk Folkeparti godt støtte.
Det er fair nok, også i betragtning af at man snakker om, at vi skal være så lang tid på arbejdsmarkedet, også efter de 70 år.
Så skal funktionærer også have mulighed for, hvis de fratræder en stilling, at bruge fratrædelsesgodtgørelsen til at starte op på det, som det blev nævnt tidligere også.
Vi synes i Dansk Folkeparti, at det er et udmærket forslag, som vi kan støtte.
Vi håber selvfølgelig også, at det får den virkning, som det er tiltænkt, nemlig at der er nogle, der måske vil satse på at lave noget andet, når de er færdige med det job, de har.
Det slipper vi for nu, og det tror jeg vil komme til at give en lidt mere glidende overgang.
Så Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2014-12-09:
Tak, hr. formand.
Derfor er det faktisk et udmærket forslag.
I bemærkningerne til det her forslag er der gjort fyldigt rede for baggrunden, nemlig den såkaldte Ole Andersen-sag, hvor en funktionær blev nægtet en fratrædelsesgodtgørelse, blot fordi han havde nået pensionsalderen.
Jeg behøver ikke trække behandlingen her i langdrag, for Socialdemokratiet finder det simpelt hen naturligt, at vi retter en åbenbar fejl og stopper den aldersdiskrimination.
Jeg skal så beklage, at lovteksten ikke tidligere er blevet formuleret så tydeligt, at enhver tvivl var udelukket.
Tidligere har det nemlig været således, at en funktionær kunne nægtes sin eventuelle fratrædelsesgodtgørelse, hvis personen blev sagt op på det tidspunkt, hvor funktionæren teknisk set var berettiget til at modtage alderspension.
De funktionærer, som så havde tænkt sig at arbejde videre og ikke gå på pension, har måttet vinke farvel til deres godtgørelse.
Men efter EU-retten er det nu ikke lovligt længere, derfor skal vi ændre det, og det er vi selvfølgelig parate til.
Generelt er høringssvarene meget positive over for ændringerne, og det er så forhåbentlig et tegn på, at vi kan vedtage det her forslag med et meget stort flertal.
Socialdemokratiet vil således stemme for forslaget, som det er fremsat, og jeg skal hilse fra Det Radikale Venstre og sige, at de agter at gøre det samme.
Peter Juel Jensen (V), 2014-12-09:
Tak for det, formand.
Da Venstres ordfører på det her forslag, Hans Andersen, ikke har mulighed for at være til stede i salen, har jeg lovet at læse hans ordførertale op.
Lovforslaget handler helt konkret om de undtagelsesbestemmelser, der findes i funktionærlovens § 2 a, stk. 2-4, vedrørende pension.
Med lovforslaget foreslås der en ændring i funktionærlovens § 2 a, der betyder, at § 2 a, stk. 2-4, ikke længere er gældende og ikke længere indgår i funktionærloven.
Med andre ord vil det efter lovens ikrafttræden ikke længere have betydning, om den pågældende funktionær går på pension eller forfølger en erhvervsmæssig karriere.
Retten til fratrædelsesgodtgørelse er den samme, uanset hvad den pågældende funktionær beslutter.
Kravene for at få fratrædelsesgodtgørelse er de samme, altså at man opfylder grundbetingelserne.
De går ud på, at man skal have været i beskæftigelse uafbrudt i samme virksomhed i 12 år eller mere for at optjene 1-3 måneders løn.
Lovforslagets økonomiske konsekvenser for stat, kommuner og regioner skønnes at være meget begrænset.
Derimod forventes lovforslaget at give en administrativ lettelse for stat, kommuner, erhvervsliv og borgere.
Det foreslås, at lovforslaget træder i kraft den 1. februar 2015.
For det første ændres den danske lov nu endelig, så den også passer ind i EU-retten.
Det medfører, at man fremover undgår den usikkerhed, som loven har medført.
For det andet vil der ved en lovændring være tale om en kraftig forenkling af funktionærlovens § 2 a.
Man slipper fremover for at bedømme, om en opsagt funktionær fortsat vil forfølge en erhvervsmæssig karriere, eller om den pågældende vil gå på pension.
Og for det tredje er arbejdsmarkedets parter enige og støtter op om lovændringen.
Venstre støtter lovforslaget.
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-12-09:
Det er bare en indikator, som kan være med til at sige noget om den pågældende virksomhed, og det har vi så erfaring for.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-12-09:
Jeg vil godt lige anerkende det her formål med at målrette arbejdsmiljøindsatsen.
Det går vi fra konservativ side om nogen ind for at vi gør, og den intention bakker vi fuldt ud op om at man arbejder hen imod.
Det, som får det til at handle om uddannelse af arbejdskraft, er så netop det her med bl.a. statsborgerskab, og det undrer mig lidt, at lige præcis statsborgerskab skulle være udslagsgivende her.
Altså, nu nævnte jeg de højt specialiserede før, men det kunne også være, at en virksomhed havde en høj andel af udenlandske statsborgere, fordi man havde en virksomhedsejer, der havde besluttet sig for at gøre en indsats for integrationen og derfor havde valgt at ansætte nogle, som var bosiddende i landet og havde opholdstilladelse, men havde et andet statsborgerskab.
Og det betyder så igen, at det er en parameter, der gør, at man forventer et dårligt arbejdsmiljø.
Sygedagpenge, at folk har været syge, giver god mening, for så kunne det være, der var noget på arbejdspladsen.
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-12-09:
Jeg kan rolig starte med at takke ordførerne for en altovervejende positiv modtagelse af lovforslaget.
Jeg tror, det var fru Charlotte Dyremose, som kaldte det en buket blandede blomster – eller bolsjer, tror jeg oven i købet, det var – og det er jo rigtigt.
Det er jo tre sådan lidt forskellige elementer, der ligger i forslaget her.
Der er først den del om det frivillige.
Jeg synes, at det, vi gør her, er at gøre det nemmere at være frivillig.
Og præcis som hr. Eigil Andersen udlagde det – jeg er meget glad ved, at han så, at jeg rystede på hovedet, og ikke hørte, at jeg rystede på hovedet – er der jo stadig væk forpligtelser, i forhold til at tingene skal være i orden.
Så det bliver nemmere at være frivillig, og det synes jeg er ganske fornuftigt.
Så er der den anden del.
Som nogle har omtalt, drejer det sig om en bedre registrering.
Jeg synes, det er lidt misvisende, at det er blevet til en diskussion om udenlandsk arbejdskraft.
Det er først og fremmest et forsøg på at kunne sikre, at vi får bedre informationer om, hvor der er risiko for dårligt arbejdsmiljø, så vi kan tilrettelægge en bedre og mere præcis indsats der, hvor risikoen er størst.
Så er der den sidste del, som handler om vold uden for arbejdspladsen.
Jeg kan tilslutte mig det, som ordførerne har sagt om, at det jo er fuldstændig uacceptabelt.
Jeg tror, det var hr. Joachim B. Olsen, som spurgte: Har vi nu fundet den rette balance her?
Det er jeg sådan set ikke sikker på vi har, men nu har vi givet et bud på, hvad man kan gøre i forhold til noget så uacceptabelt, som det er for folk at komme ud for den chikane og vold, oven i købet uden for arbejdspladsen.
Det har jeg i givet fald ikke nogen problemer med på det her område, for jeg tror, det er noget, som man nok et stykke af vejen kan lovgive sig ud af.
Men først og fremmest handler det også om, at vi tager debatten, tør tage debatten og gør det helt tindrende klart, at chikane og vold, fordi folk passer deres arbejde – oven i købet i deres fritid – er fuldstændig uacceptabelt.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-12-09:
Til det der med, at man bliver misforstået, og hvad det skyldes: Det kan skyldes dårlig kommunikation, men det kan også skyldes, at modtageren af ond vilje vil misforstå det, der bliver sagt.
Så vil jeg sige, at et godt arbejdsmiljø da er en fordel både for arbejdstager og arbejdsgiver.
Så kan jeg vist ikke sige det mere klart.
Jeg ønsker – og det tror jeg ikke der er nogen der ikke gør – et godt arbejdsmiljø, men det, vi diskuterer her, er, hvad der er den bedste måde at få det på.
Det kan nogle gange være lovgivning.
Det sætter vi så bare spørgsmålstegn ved om det er lige her.
Vi henviser også til de høringssvar, der er.
Arbejdsmarkedets parter har jo indgivet høringssvar, og vi kan da konstatere, at i hvert fald den ene side er meget skeptisk over for, om det er de rigtige løsninger, man er kommet frem til her.
Jeg har også sagt, at lovforslaget er blevet bedre.
Der er blevet lyttet, og det er rigtig positivt.
Så har vi fortsat nogle spørgsmål, og jeg synes da, at det er helt fair, at man får afklaret dem.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-12-09:
Jeg synes, det er rigtigt, at vi hele tiden skal være opmærksomme på, at der sker forandringer.
Det synes jeg også jeg sagde i min tale.
Altså, der sker ændringer hele tiden, fordi arbejdsmarkedet ændrer sig, og det skal vi også forholde os til i den måde, vi laver arbejdsmiljøindsatsen på.
Jeg er fuldstændig enig med Venstre i, at vi – specielt når vi kigger på offentligt ansatte, men også privat ansatte, som bliver udsat for både krænkelser og vold på deres arbejde og i deres fritid – skal gøre noget ved det, og det gør vi jo så med det lovforslag, vi behandler her.
Om der så skal være en revisionsbestemmelse, kan jeg faktisk ikke rigtig forholde mig til.
Umiddelbart synes jeg, at i og med at vi løbende har en drøftelse af arbejdsmiljøet, ser jeg ikke, at det skulle være nødvendigt.
Men jeg er ikke afvisende.
Det synes jeg vi skal drøfte i udvalgsarbejdet.
Eigil Andersen (SF), 2014-12-09:
Det drejer sig om et af ændringsforslagene.
Det er selvfølgelig sådan, at for lejerne i en ejendom vil et bygningsfornyelsesprojekt i de fleste tilfælde være særdeles positivt, simpelt hen fordi lejlighederne bliver væsentlig bedre at bo i.
Men der kan også være situationer, hvor der hører en så stor stigning i huslejen med, at de fleste lejere i en ejendom simpelt hen er ude af stand til at betale.
Med andre ord bliver lejerne i den situation tvunget ud af deres lejlighed.
Man kan sige, at de i virkeligheden bliver byfornyet ud af deres lejlighed mod deres ønske.
Det er urimeligt, fordi vores bolig er et af fundamenterne for vores daglige tilværelse.
Hvis der er flertal for at gennemføre projektet, bliver det til noget, men er et flertal blandt lejerne imod, bliver det ikke gennemført.
Jeg vil derfor opfordre alle til at stemme for ændringsforslaget fra SF som et bidrag til et rimeligt lejerdemokrati.
Peter Juel Jensen (V), 2014-12-09:
Jeg vil gerne starte med sige tak til ordføreren for en fin tale.
Jeg lagde mærke til, at ordføreren er meget optaget af den arbejdsrelaterede vold, og det tror jeg faktisk vi alle sammen er.
Det må være skrækkeligt for en fængselsbetjent eller en politibetjent at blive konfronteret med sit arbejde i sin fritid sammen med familien.
Jeg kender ordføreren godt nok til at vide, at ordføreren går efter mulige løsninger, der virker, og vi kan ikke være sikre på, at vi er nået helt i mål, i og med at vi har vedtaget det her lovforslag.
Jeg skal derfor høre, om ordføreren er på linje med Venstre, når vi siger, at der sådan skal holdes ekstra godt øje med det her område.
Er ordføreren enig med Venstre i den betragtning?
Eigil Andersen (SF), 2014-12-09:
Jeg benægter ikke, at byfornyelsesloven på en række punkter er bedre end lejelovens bestemmelser.
Men kan ministeren bekræfte, at der i byfornyelsesloven ikke i dag eksisterer en kollektiv vetoret?
Carsten Hansen (S), 2014-12-09:
Jeg vil sige til SF og hr. Eigil Andersen, at jeg selvfølgelig har sympati for forslaget.
Men jeg vil også sige, at byfornyelsesloven jo tidligere har indeholdt regler om lejernes vetoret, og med det her ændringsforslag skal et flertal af lejerne godkende alle dele af byfornyelsesprojektet.
Efter lejelovens regler kan ejeren faktisk gennemføre renoveringsprojektet uden at inddrage lejerne.
Lejernes retsstilling er faktisk efter byfornyelsesloven bedre end efter lejelovens almindelige regler, idet lejerne har mulighed for genhusning og for at modtage indfasningsstøtte, altså en støtte i 10 år til betaling af huslejestigningen.
Lejernes rettigheder bør reguleres i lejelovgivningen uden særregler i forhold til anden lovgivning.
Nu har byfornyelsesloven fungeret i 10 år uden særregler om lejernes rettigheder i den forbindelse, og i den periode har vi ikke modtaget borgerhenvendelser fra lejere, der i praksis ikke ønsker byfornyelsesprojekter gennemført imod et flertal af lejernes ønsker.
Kommunerne har allerede mulighed for i den enkelte sag – og det synes jeg er vigtigt, hr. Eigil Andersen – at stille krav til bygningsejeren om, at et flertal skal bakke op om projektet.
I den sammenhæng er det faktisk sådan, at det er de færreste kommuner, der ønsker at iværksætte byfornyelsesprojekter i ejendomme, hvor lejerne er imod forbedringerne.
Kommunerne har som udgangspunkt ingen interesse i at give støtte til byfornyelsesprojekter, som lejerne er utilfredse med.
Forslaget om procedureregler og om lejernes godkendelse af alle bygningsfornyelsesprojekter vil være en administrativ byrde og kan som sådan være med til at udhule incitamentet til at anvende de muligheder, der følger af byfornyelsesloven.
Og det synes jeg ikke er rimeligt.
Jeg synes faktisk, vi skal bruge vores byfornyelseslov med de gode muligheder, der ligger i forslaget. Derfor afviser vi fra regeringens side ændringsforslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-12-09:
Vi vil egentlig gerne bede om en fornyet udvalgsbehandling.
Vi har fået en række henvendelser fra nogle lokalradioer.
Der er åbenbart i lovforslaget nogle utilsigtede virkninger, som vi gerne vil have kigget nærmere på.
Så derfor vil vi bede om at få en fornyet udvalgsbehandling.
Henning Hyllested (EL), 2014-12-09:
, i og med det jo, omend det er et lille skridt, altså er et skridt i den rigtige retning af at bekæmpe social dumping inden for luftfarten – en social dumping, som i sidste ende truer sikkerheden i luftfarten, og hvor man benytter sig af alle de tricks, vi kender, når vi snakker social dumping, nemlig løntryk, kreative ansættelsesformer i form af arme og ben-firmaer, skattesnyd, og hvad ved jeg, det, der inden for luftfarten hedder Maltafinten og ikke Luxembourgfinten.
Det her er jo i høj grad kommet i stand på baggrund af et beslutningsforslag, som Enhedslisten fremsatte i sin tid.
Men der skal herfra lyde en stor ros til den daværende skatteminister, hr. Holger K. Nielsen, som jo kastede sig ind i det og sørgede for, at ministeriet gav sig i kast med opgaven.
Så der skal såmænd også i den forbindelse lyde en ros til Skatteministeriet, det er de jo ikke forvænt med, for at have gjort et rigtig godt stykke arbejde og være kommet godt i mål med det.
Nu mangler vi bare at få Finansministeriet og Moderniseringsstyrelsen op i gear, for man er her lidt mere træg og henholder sig til FN's Global Compact-aftale, og jeg skal give dig, skal jeg.
Og der nytter det jo så ikke noget, at man henviser til FN's Global Compact-aftaler.
Hvis man kigger nøje efter på listen over de virksomheder, som har tilsluttet sig det regelsæt, og det er i øvrigt ikke bindende, så er Norwegian ikke at finde her, hvorimod f.eks. SAS er det.
Men godt, at vi i dag kan stemme for forslaget om at ændre på dobbeltbeskatningsaftalen med Irland.