runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2011-12-01:
Jeg vil sige tak til hr. Dennis Flydtkjær.
Jeg hørte hr. Dennis Flydtkjær sige, at der har været skattestop for boligejerne i 10 år.
Det står altså i skærende kontrast til det løftebrud, som tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen fik Dansk Folkeparti til at bakke op om efter folketingsvalget i 2007.
Så enkelt er det, og det er et løftebrud.
Det står også krystalklart, at den nuværende regering, hvor partierne S og SF før valget sagde, at de ikke ville røre ved boligskatterne, har fået formuleret ind i regeringsgrundlaget, at de ikke rører ved boligskatterne, og at de ikke rører ved rentefradraget.
Men det, jeg ikke tror der står så klart i dag – og det er det, jeg gerne vil have opklaret med det her spørgsmål – er, om hr. Dennis Flydtkjær er vidende om, hvad det betyder, hvis en boligejer har haft en bolig i de sidste 20 år og vurderingen her i 2011 er lavere end 2001-niveauet plus 5 pct. Kommer den her boligejer med det nuværende system med ejendomsvurderinger til at betale mindre i boligskat, end han ellers ville have gjort, hvis ejendomsvurderingssystemet var afskaffet.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-12-01:
Jeg vil ikke stå her i dag og foretage nærmere detailforhandlinger om, hvordan det skal indrettes med hensyn til vores løn- og ansættelsesvilkår som folketingsmedlemmer, men sige, at det her skal indgå som et af de elementer, der skal ses på.
Per Clausen (EL), 2011-12-01:
Jeg vil så have en positiv tilgang til det, hr. Flemming Damgaard Larsen siger, nemlig at jeg er glad for, at hr. Flemming Damgaard Larsen mener og Venstre mener, at det kan være, når vi så ser på folketingsmedlemmernes lønforhold, pensionsforhold osv., at det er muligt, at man kan fjerne urimeligheder, uden at folketingsmedlemmerne skal kompenseres for det.
For jeg er sikker på, at hr. Flemming Damgaard Larsen, også når det handler om andre grupper i befolkningen, har den opfattelse, at man godt kan fjerne nogle urimelige fordele, de har, uden at de behøver at blive kompenseret for det.
Jeg er glad for, at det trods alt er sådan, at Venstre godt kan gå med til, at man får fjernet nogle helt åbenlyse urimeligheder, uden at folketingsmedlemmerne behøver at blive kompenseret for det.
Sådan tolker jeg hr. Flemming Damgaard Larsens synspunkter, og derfor glæder jeg mig meget til de forhandlinger, vi kan få om det.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-12-01:
Jeg har jo sagt flere gange, både under dette punkt og under tidligere punkter, at vi ønsker, at man skal se det her under et.
Det her er et af de områder, hvor der er en klar urimelighed, og det skal vi ind at se på.
Men det kan også være, at der på andre områder er nogle urimeligheder i modsat retning.
Og det er ikke noget med, at vi skal til at veje det op imod hinanden – sådan vil vi ikke være med til at gøre det.
Vi skal se på samlet set, hvad det er for nogle vilkår, vi har arbejdsmæssigt – vi kan også godt kalde det ansættelsesmæssigt – lønmæssigt og på anden måde, altså de økonomiske vilkår, der der er ved at være folketingsmedlem.
Det vil vi gerne se på samlet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-12-01:
Problemet med den måde, som Venstre går til den her debat på, er jo, at selv det, som Venstre selv definerer som åbenbare urimeligheder, kan vi ikke have nogen som helst sikkerhed for bliver lavet om, fordi man hele tiden dækker sig ind under, at det jo er et samlet hele og man skal se på det hele under et, og så er der jo ikke nogen som helst grund til at tro med de meldinger, der har været indtil nu om forholdene i øvrigt, at der bliver lavet noget som helst om.
Bliver man så ikke nødt til at ændre strategi og acceptere, at så må man altså tage og fjerne de åbenbare urimeligheder, opnå enighed om det, og så kan man jo se, om man også kan blive enige om andre ting, men at det dog er bedre at fjerne de åbenbare urimeligheder end at risikere ikke at foretage sig noget som helst?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-12-01:
Nu er det således, at jeg synes, at det her er urimeligt, men det er jo ikke således, at det er noget, som der har været et voldsomt træk på.
Vi kender ét eksempel på det.
Vi kender ét eksempel, og jeg mener ikke, at vi skal sidde her og begynde at lave sagsbehandling ud af et eneste eksempel.
Vi er i hvert fald ikke sådan et enkeltsagsparti, der, bare ved at man ser et eksempel, skal lave en hel masse om.
Men jeg har givet et klart tilsagn om, at vi vil være med til at ændre på det her, når vi i øvrigt skal se på det hele.
Vi er parat til i morgen at se på det hele.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-12-01:
Man kunne også vende det rundt og sige, at hvis det ikke berører særlig mange, men det er en åbenbar urimelighed, må det være forholdsvis nemt lige at få fjernet den åbenbare urimelighed.
Det kunne man jo også vælge at tage som udgangspunkt.
Så vil jeg også bare sige til hr. Flemming Damgaard Larsen, at man jo faktisk ikke ved, hvor mange det omfatter, fordi man kan jo også risikere, at der er folketingsmedlemmer, som faktisk har fundet et andet job, og som er på vej ud til et andet job, men som tænker: Hvorfor egentlig gå over til det job midt i en valgperiode, eller måske 2 måneder før man tænker, at der måske kan blive valg.
Hvis man nu lige kan vente 2 måneder, bliver der valg, og så er det til det tidspunkt, man – jeg havde nær sagt – siger op på fra sit politikerhverv, fordi så ved man, at man fortsat får sin folketingsgage udbetalt i et helt år, år to endda suppleret op, hvis man får en løn i det job, man kommer over til, der er lavere end den, man hidtil har fået som politiker.
Så hr. Flemming Damgaard Larsen ved jo egentlig ikke rigtig, hvor mange der er omfattet af det her.
Han kan jo kun tage de konkrete eksempler, der har været fremme, hvor det har været til diskussion, om man har haft en mulighed for i virkeligheden at spekulere i de her regler, og om man har gjort det osv.
Så jeg vil sige til hr. Flemming Damgaard Larsen: Hvis det her er en lille ting, og det ikke rigtig berører så mange, er der i hvert fald ingen grund til at afvente at få den her åbenbare urimelighed fjernet, indtil man skal kigge på en helhed for alle mulige andre.
Så kan man da lige så godt få det ordnet, og så er vi da kommet så langt.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-12-01:
Nu har jeg været medlem af Folketinget her i en årrække, og jeg har altså det indtryk, at mine kollegaer her i Folketinget, også dem, der er gået ud, ikke er så skidte mennesker, at de sidder og spekulerer i det her.
Det er bestemt ikke mit indtryk.
Det gennemgående indtryk, jeg har af folketingsmedlemmer,
er, at det er ordentlige og hæderlige folk, som den danske vælgerbefolkning har valgt ind, så jeg tror ikke på, at det er i det omfang, som spørgeren her prøver på at skitsere.
Som jeg har sagt ved alle enkeltsagsforslag, og det vil jeg godt kalde det, der er fremme her i dag, vil vi meget gerne se på tingene, men det skal ses i et samlet hele, en samlet helhed, så vi får en helhedsløsning ud af det.
Christian Juhl (EL), 2011-12-01:
Når hr. Flemming Damgaard Larsen mener, at der er en urimelighed i den nuværende ordning, og ikke vil gå til biddet på, om man skal fjerne den, kunne hr. Flemming Damgaard Larsen så fortælle forsamlingen, hvad han tænker på kunne være alternativet til den nuværende ordning?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-12-01:
Ja, der kan sikkert være mange alternativer.
Men et af dem kunne jo være, at man i år et fik efter den samme regel som i år to, altså at der skete en reduktion i forhold til den indkomst, man fik.
Karen J. Klint (S), 2011-12-01:
Det bliver sværere og sværere at brede debatten ud.
Jeg tror, det er blevet sagt rigtig mange gange i dag, at tingene hænger sammen herinde, og at der skal være en balance i den samlede pakke af vores økonomiske vilkår, vores eftervederlag og vores pension herinde, og at vi ikke skal agere på enkelttilfælde.
I forhold til beslutningsforslaget her, der handler om vores eftervederlag, vil jeg også gå tilbage til sidst, da det beslutningsforslag var til drøftelse i salen, hvor den tidligere ordfører også fremhævede, at der godt kan være en enkelt urimelighed, hvis der er nogle medlemmer, som måske spekulerer i ordningen og på den måde kommer til at spille dobbelt op.
Men det typiske er jo faktisk, at det ikke er så nemt for folketingspolitikerne at gå direkte fra folketingsarbejdet og ud i et job, fordi det lidt bliver betragtet som et karrierestop og vi ikke er så eftertragtede.
Så er der nogle få, der er eftertragtede i forhold til at få et arbejde bagefter, men det er klart et mindretal.
Hvorvidt den nye gennemsnitsalder, der nu er i Folketingssalen, vil ændre på det, hvorvidt den nye kultur, der er på nogle arbejdspladser, vil ændre på det,
kan vi ikke vide, men at agere, fordi et enkelt medlem har stået i en situation, hvor man gik direkte herfra i job med eftervederlag, synes vi ikke er grundlag nok for at tage det element ud af den samlede pakke og drøfte det enkeltvis.
Men vi støtter ikke forslaget, som det ligger her og nu.
Christian Juhl (EL), 2011-12-01:
Undskyld, men jeg forstod ikke fru Karen J. Klints mening, altså hvad der var hendes idé om, hendes holdning til forslaget.
Mener fru Karen J. Klint, at det er urimeligt, som det fungerer i dag?
Karen J. Klint (S), 2011-12-01:
Nej, vi mener ikke, at ordningen som helhed er urimelig.
Det er den generelle ordning, jeg omtaler som rimelig.
Hvis der er enkeltpersoner, der træder ved siden af, vil jeg aldrig kalde det rimeligt.
Christian Juhl (EL), 2011-12-01:
Jeg vil gerne høre, om fru Karen J. Klint kunne tænke sig at støtte et forslag om, at vi ændrede dagpengeloven for almindelige arbejdsløse, således at de i det første år ubetinget fik deres dagpenge i 1 år og først i det andet år blev modregnet, hvis de fandt et stykke arbejde.
Hvilken mening har hr. Farooq om et forslag, der f.eks. kunne gå på, at hvis man er sikret løn eller vederlag fra en arbejdsgiver, f.eks. Folketinget, skal man også stå til rådighed eller måske oven i købet yde en arbejdsindsats for det vederlag eller den løn, man får, så fællesskabet i samfundet, Folketinget, eller hvad, det kunne være, kunne råde over ens arbejdskraft i den periode, man er sikret den løn.
Nadeem Farooq (RV), 2011-12-01:
Der er også stillinger, i hvilke man godt nok kan tage orlov, og til hvilke man kan vende tilbage, men det er ikke sikkert, at det er den samme stilling.
Man kan også starte på et senere tidspunkt, efter man er udtrådt.
Hvis det var det, ordføreren sigtede til, synes jeg ikke, at man kan sammenligne.
Lars Barfoed (KF), 2011-12-01:
Altså, man kan selvfølgelig more sig over, hvem der holder sammen med hvem, men jeg synes egentlig, det er meget godt, at vi har brede flertal i Folketinget om netop det her; at vi så vidt muligt ikke gør det til genstand for store slagsmål i salen, men finder fornuftige løsninger.
Og der mener jeg altså ikke, at man kan trække et enkelt element ud.
Man kunne jo så sige, at netop fordi den her del af eftervederlaget er noget, man får under alle omstændigheder, så er det netop en del af en samlet pakke.
Derfor er det en del af den samlede, kan man sige, lønpakke til et folketingsmedlem, at man får sådan et vederlag, når folketingsperioden er slut af den ene eller den anden grund i forbindelse med et folketingsvalg.
Og derfor synes jeg ikke man kan se det isoleret.
Man kan godt argumentere imod det isoleret og diskutere, om det er rimeligt eller ej, men man kan ikke efter min mening se det isoleret.
Og der er jo også funktionærer, som får en løn i en periode, efter at de fratrådt i forbindelse med en ubetinget fritstillelse, og det kunne man sådan set sammenligne det her med.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-12-01:
Altså, jeg er meget enig med hr. Lars Barfoed i, at det bestemt er formålstjenligt, hvis der er brede forlig eller aftaler, altså, at der er et stort flertal herinde, der står bag de løn- og arbejdsvilkår, der gælder.
Det vil jeg da altid foretrække.
Men jeg vil jo så også gerne have, hvis der viser sig øjensynligt at være et stort flertal for noget, at det så også kan manifestere sig.
De synes, det er rigtigt; der er en åbenbar urimelighed her.
Men så siger de, at vi kun kan ændre på den åbenbare urimelighed, hvis man gør noget andet.
Altså, hvem er det i virkeligheden, man skal give indrømmelser?
For normalt handler det jo om, at man finder brede flertal.
Mange forskellige finder sammen, fordi nogle mener noget, og nogle andre mener noget andet.
Og for at få alle med i samme båd, skal man så give og tage.
Men her siger alle, som jeg hører det, at man er enig i, at det her er forkert, altså de regler, der er nu.
Så vi kan i virkeligheden få et meget bredt flertal, måske næsten et enigt Folketing, til at manifestere sig i forhold til det her forslag.
Hvorfor er det så, at man kun ændrer på det, man selv betragter som en urimelighed, hvis politikerne kan få skruet op for nogle penge et andet sted?
Det er det, jeg ikke kan få sammenhæng i.
Lars Barfoed (KF), 2011-12-01:
Nu har jeg sådan set ikke brugt begrebet urimelighed i forbindelse med det her.
Jeg har sagt, at jeg godt kan forstå argumenterne imod det her element, hvis man ser det isoleret, men det mener jeg til gengæld ikke man kan, fordi det hører til en samlet pakke.
Og derfor må man se samlet på det. Hvis vi skal ændre på noget, nytter det ikke noget, at vi tager et snit ad gangen og vurderer det, trækker det ind i Folketingssalen, debatterer det og måske fjerner eller laver om på det ene eller det andet element og isolerer det fra resten af de snit, man kunne skære i den samlede pakke, som er det honorar, et folketingsmedlem får.
Og derfor mener jeg ikke, vi kan se isoleret på det her.
Mads Rørvig (V), 2011-12-01:
Her fik vi den så – undskyldningen for at have en ventil, så man kan sætte boligskatterne op ude i fremtiden.
Det er jo sådan, som ministeren rigtigt nok siger, at vi behandlede B 140 i forrige folketingssamling, og der var et bredt flertal i det tidligere Folketing, der stemte for – Socialdemokraterne og SF stemte for et identisk forslag.
Man er nu kommet i regering og er blevet afhængig af De Radikale, der jo åbent går ind og siger, at de vil hæve boligskatterne.
Så jeg vil bare høre ministeren: Hvad er grunden til, at S og SF stemte for et identisk forslag i sidste samling og nu ikke kan støtte forslaget, altså at en SF-minister ikke kan støtte forslaget?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-12-01:
Tak for det.
Det er en helt korrekt konstatering, at Socialdemokraterne og SF stemte for beslutningsforslag nr. B 140.
Jeg synes også, det er vigtigt så at konstatere, hvad begrundelsen var for, at man stemte for B 140.
Begrundelsen var ikke, at man syntes, det var en alletiders genial idé, begrundelsen var, at nu havde den daværende regering siddet og været passiv længe nok.
Og jeg vil tillade mig lige at citere et par sætninger fra betænkningen til B 140:
»Specifikt for ejendomsvurderingensområdet har regeringen«, altså den tidligere, »to gange haft forenkling af området på lovprogrammet uden at være i stand til at levere noget.
Derfor støtter S og SF, at Folketinget pålægger regeringen at arbejde med, at der om muligt etableres et enklere grundlag for beskatning af fast ejendom.«
Der synes jeg, det er lidt centralt at bemærke ordlyden »at der om muligt«.
Mads Rørvig (V), 2011-12-01:
Jamen jeg synes, det er fint, at skatteministeren prøver at hive alt op fra de sidste 10 år, og så se, om der er nogen hår i suppen, og så kan man finde noget, der er blevet fremsat, men som ikke er blevet til noget, men nu behandler vi et forslag lige nu, der peger fremad, og det er det, jeg vil bede ministeren tage stilling til.
Der er jo ingen tvivl om, at der er mange borgerlige personer – jeg tror, det gælder mange husejere – der går og er lidt utrygge ved, om en ny skattereform indebærer stigende boligskatter, og det er jo også meget relevant i forbindelse med behandlingen af det her lovforslag.
Hvor man før valget var for at afskaffe en ejendomsvurdering, har man efter valget en helt anden opfattelse – efter man er kommet i regering med De Radikale.
Kan jeg ikke få en garanti fra skatteministeren nu: Kan man indgå en skattereform i den her samling, hvor boligskatten stiger, efter samlingen er slut?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-12-01:
Jeg synes, at regeringens politik på det her område er helt klokkeklar: Regeringen ønsker at holde boligskatterne i ro.
Det er klart, at vi laver regeringsgrundlag for én valgperiode ad gangen, og derfor har vi også sagt, at i denne valgperiode kommer boligskatterne ikke til at stige.
Når det er sagt, har vi i forhold til ejendomsvurderingen den klare ambition at modernisere området, gøre tingene enklere og mere effektivt – en opgave, som den tidligere regering ikke formåede at løfte.
Der var meget snak, ingen handling.
Og den nuværende regering er mere optaget af handling end af snak.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-12-01:
Det leder jo så over til at spørge: Hvad er det for nogle ændringer, som regeringen lægger op til på boligområdet?
Hvad er det for nogle nye skatter og afgifter, man vil gennemføre?
For da man gennemførte behandlingen af B 140, var der i udtalelserne fra SF-ordføreren, S-ordføreren, og jeg kan nævne dem alle sammen på stribe og referere, hvad der blev sagt, en undertone af, at nu skulle vi slippe af med ejendomsvurderingssystemet, og så skulle vi give boligejerne ro og sikkerhed.
Hvad er resultatet af regeringens melding i dag, ud over at man løber skrigende bort fra et løfte, man har givet boligejerne?
Det er jo den usikkerhed, der melder sig.
Altså, hvad vil man så stille i stedet?
Er det andre former for afgifter?
Det naturlige spørgsmål at stille til skatteministeren i dag
er: Hvad er det for nogle afgifter, man så vil gennemføre over for boligejerne, når man ikke vil være med til det forslag, som man tidligere har stemt for?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-12-01:
Tak for det naturlige spørgsmål, som også har et helt naturligt svar, som er blevet gentaget et par gange, og som jeg faktisk nyder at få lejlighed til at gentage, nemlig at regeringen ikke ønsker at hæve boligskatterne.
Regeringen hæver ikke boligskatterne.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-12-01:
Det er jo meget svært at tro på, når der decideret er tale om en 180 graders kovending i forhold til B 140.
S og SF's ordfører var lovprisende, garanterede boligejerne, at nu ville der ikke komme nye skatter og afgifter, og talte om, at nu skulle man afskaffe ejendomsvurderingssystemet.
Hvorfor vil man ikke være med til det nu?
Hvad har ændret sig siden sidste folketingssamling, andet end at man under valgkampen måske skulle bruge det som belæg for, at man vil give boligejerne noget ro og noget sikkerhed.
Så løber man skrigende bort fra det 2 måneder efter et folketingsvalg, og så vil man ikke give boligejerne sikkerhed for, at der ikke mere er brug for det samme ejendomsvurderingssystem, som der var før.
Så der er stadig væk ikke nogen gode argumenter, andet end at man skulle bruge det til valgkampen, og der er stadig væk ikke noget svar på, hvad det så er, man vil lave, som vil bebyrde boligejerne, når man ikke vil være med til et enklere system, som erstatter ejendomsvurderingssystemet, hvilket vil være til gavn for boligejerne.
Så spørgsmålet er stadig væk: Hvad er det så, man vil gøre for at belaste boligejerne, siden man ikke vil gøre det enklere og lave et system som det her?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-12-01:
Jeg tror simpelt hen ikke, at ordføreren lyttede efter, for jeg synes, at jeg gjorde det meget klart, at regeringen ikke vil hæve boligskatterne, og det er præcis den tryghed, som boligmarkedet og boligejerne har brug for.
Det handler om, at vi i et samfund som det danske skal have et korrekt og ordentligt grundlag at opkræve skatter på.
Det er ejendomsvurderingssystemet i dag.
Det er ikke et tilpas effektivt eller et tilpas ordentligt system, og derfor er regeringens meget klare position, at det vil vi gerne modernisere og forenkle og om muligt også gøre billigere, så vi som samfund ikke spilder penge på bureaukrati.
Men det har jo intet at gøre med anklager om at hæve boligbeskatningen.
Tværtimod.
Der er regeringens position klar.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-12-01:
Er der to, der står sammen i dansk politik, er det hr. Holger K. Nielsen og hr. Lars Barfoed, for det er jo fra ord til anden den samme argumentation, der kommer frem her, nemlig at man skal det her i en sammenhæng.
Jeg vil gerne spørge hr. Lars Barfoed: Hvorfor egentlig det?
Hvorfor er det her ikke lige præcis et element, man sagtens kunne se på for sig?
Det handler jo ikke om, at man siger, at politikerne får dårligere mulighed for at modtage eftervederlag.
Det handler om, at i den periode, der går, fra man i givet fald måtte blive fyret af vælgerne eller selv siger op ved et valg, til man finder et arbejde, kan man modtage eftervederlag, men kun med den enkle rimelighed, at man ikke kan få dobbelt op.
Man kan altså ikke både gå ud til et job, der måske endda står klar til en, fordi man er på orlov og har mulighed for at vende direkte tilbage, og så få folketingsgagen oveni.
Man kan kun få den samme ydelse, som man hidtidig har fået i de her 2 år.
Det er jo bare en lille, enkelt klar urimelighed, som man i givet fald får justeret.
Der er åbenbart et stort flertal herinde, der mener det, så hvorfor kan vi ikke få gennemført og få det til at udmønte sig i praksis, uanset om man vedtager noget andet samtidig?
Lars Barfoed (KF), 2011-12-01:
Man kan jo sige meget for og imod det element i det samlede vederlagsog pensionskompleks, som vi drøfter her, nemlig eftervederlaget, men jeg synes ikke, man kan tage et enkelt element ud af det, der jo er en samlet pakke, og diskutere det isoleret.
Jeg kan udmærket forstå argumenterne imod dette ubetingede eftervederlag, hvis man ser det isoleret, men man kan ikke se det isoleret.
Det er en samlet pakke, som er diskuteret og afbalanceret, og skal man ændre på noget, må man se på den samlede pakke; så kan man ikke trække et element ud og gøre noget ved det isoleret.
Derfor er Det Konservative Folkeparti imod at vedtage det her forslag.
Vi stemmer altså imod.
Morten Marinus (DF), 2011-12-01:
Jeg vil gerne spørge hr. Nadeem Farooq, om han ikke mener, det er rimeligt nok, at medlemmer herinde, der stopper enten ved at blive stemt ud eller ved selv at stoppe til et folketingsvalg, bliver trukket i eftervederlaget for den lønindtægt, som de vil have i år et, eller om hr. Nadeem Farooq – ligesom den socialdemokratiske ordfører åbenbart mener det – mener, det er nødvendigt at få en statistik over, hvor mange der har orlov, før man kan udtale en holdning til det.
Nadeem Farooq (RV), 2011-12-01:
Det, spørgeren fra Dansk Folkeparti så glemmer, er, at der jo kan være en incitamentsstruktur, man så går ind og laver lidt om på, hvis man vil modregne, fordi der så kan være folketingspolitikere, som det tager lidt længere tid for at finde en stilling, så det er vel ikke incitamenterne, vi skal ødelægge her ved at lave om på det?
Morten Marinus (DF), 2011-12-01:
De kan vende tilbage til det job, dag et efter at de er blevet stemt ud ved et folketingsvalg eller selv har bestemt, at de ikke vil genopstille til et folketingsvalg.
Synes ordføreren ikke, at det er rimeligt nok, at man allerede i år et derefter bliver modregnet af sin lønindkomst i eftervederlaget?
Hvorfor skal man vente til år to?
Nadeem Farooq (RV), 2011-12-01:
Jeg synes faktisk, at hvis det her med orloven, som jo blev rejst her i debatten, er et nyt indspark i forhold til sidste gang, forslaget blev fremsat, så ser vi frem til at diskutere det i udvalgsbehandlingen.
Men sådan som forslaget ligger her, kan Radikale Venstre ikke støtte forslaget.