runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Knud Kristensen (KF), 2009-10-29:
Nu kan man jo anlægge mange synspunkter på det.
Der ligger selvfølgelig nogle ting i det her om, at der skal ske en omstilling i landbruget til mere moderne tider.
Jeg kan bare nævne sådan noget som indberetning af gødningsregnskab og indberetning af pesticidregnskab osv., som overgår til at være elektronisk, sådan at man løbende hen over året kan indberette det, man har brugt osv., og det er i hvert fald en besparelse.
Dernæst behandler vi også et andet lovforslag i dag, som netop giver landbruget mulighed for at have en større produktion, også i forhold til at tilgodese naturen og de mange fritidsinteresser, som findes i det samfund, hvor landbruget agerer.
Så jeg synes i virkeligheden, at der er taget højde for en større produktion.
Der er taget højde for, at også yngre landmænd kan agere i det danske landbrug og etablere sig.
Jeg kan understrege over for hr. Bjarne Laustsen, at »Grøn Vækst« er en ambitiøs plan.
Det er en rigtig plan, den tilgodeser landbruget, den tilgodeser miljøet, og den tilgodeser naturen.
I dag skal vi jo efterfølgende – det er det sidste punkt, vi har på dagsordenen – behandle den medfinansiering, der er til, at vi netop når de mål, som ligger i »Grøn vækst«.
Så jeg er ikke enig i, at det her forslag er noget, der bliver trukket ned over landbruget.
Det her er med til, at vi netop gearer landbruget til en anden måde at producere på, en anden måde at omlægge afgrøderne på, sådan at vi fastholder mest muligt kvælstof til glæde for miljøet og naturen.
Bjarne Laustsen (S), 2009-10-29:
Jeg har et spørgsmål til den konservative ordfører, hr. Knud Kristensen, som altid plejer at være god for en frisk bemærkning.
De ting, vi laver herinde i Folketinget, er ting, der trækkes ned over hovedet på erhvervet, så de ikke mere kan ånde, derfor vil jeg spørge: Når dansk landbrug siger, at det her er alt for ambitiøst, og at det kommer til at koste nogle ting, er hr. Knud Kristensen så enig i det, altså at det forslag, regeringen kommer med, er med til at pålægge et trængt erhverv flere byrder?
Knud Kristensen (KF), 2009-10-29:
L 36 er et forslag om ændring af lov om jordbrugets anvendelse af gødning og plantebeskyttelse.
Lovforslaget er et led i »Grøn Vækst«, som har til formål at reducere kvælstofudledningen til vandmiljøet med cirka 4.500 t kvælstof, hvilket svarer til 24 pct. af »Grøn Vækst«-målet.
Udlægning af randzoner og etablering af vådområder vil ligeledes reducere udledningen med andre 4.500 t, og det vil så hen over efteråret fremgå af et udvalgsarbejde, hvordan vi så reducerer med de sidste 10.000 t, sådan at vi får en samlet reduktion af udledningen på 19.000 t gennem etablering af efterafgrøder, som er en forholdsvis billig og effektiv metode til at reducere kvælstofudvaskningen.
Derfor er den form et væsentligt element i lovforslaget.
Virkningen af tiltagene vil ikke kunne registreres omgående, men over en kortere periode, måske op til 3 år.
Økologisk produktion vil også med den stigende interesse, der er for økologi, medvirke til reduktionen af udledningen, men økologi skal drives på markedsmæssige vilkår og i et naturligt tempo med den målsætning, at det økologiske areal eventuelt kunne være udvidet med 15 pct. yderligere i 2020.
Der vil i fremtiden også være et stort behov for en stor konventionel og effektiv landbrugsproduktion til at sikre fødevareproduktionen.
Lovforslaget skal ligeledes sikre, at der sker en ens stramning for brugerne, da der er meget stor forskel på, hvordan boniteten er på de enkelte ejendomme.
Der er nogle ejendomme, som har en meget lerholdig jord, og nogle, som har en mere sandholdig jord.
Der mener jeg, at vi i det efterfølgende arbejde skal have udredt nogle betingelser for, at loven er lige for danske jordbrug.
Der vil også på gødningsområdet blive indført bestemmelser om digital indberetning, som senest vil være implementeret i 2012, et mål, som er meget realistisk, da der i dag indberettes digitalt af 93 pct. af samtlige 48.000 jordbrugere.
Lovforslaget indeholder også bemyndigelse til ministeren om bl.a. udtagning af jordprøver og iværksættelse af pilotprojekter for at fastsætte regler med hensyn til dyrkningsrelaterede tiltag, fastsætte tidspunkt for jordbearbejdning med henblik på at mindske kvælstofudledning i vinterperioden osv.
Det er endnu et tiltag, der gør, at »Grøn Vækst« er fremtiden for dansk landbrug, og der sker også en udvikling i hele den proces, som netop arbejdet med »Grøn Vækst« er.
Lovforslaget stiller krav om efterafgrøder.
Efterafgrøder kan ikke længere erstattes af vintergrønne marker, og det vil medføre, at arealet med efterafgrøder vil blive væsentlig forøget.
Denne dyrkningsform er en meget vigtig og effektiv måde at reducere kvælstofudvaskningen på.
Den hidtidige fleksibilitet med hensyn til at erstatte efterafgrøder med grønne marker søges selvfølgelig opretholdt ved at give mulighed for, at efterafgrøderne kan erstattes ved en nedsættelse af virksomhedens kvælstofkvote, netop ved at man erstatter efterafgrøderne med mellemafgrøder.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Kristen Touborg (SF), 2009-10-29:
Det er ikke ligegyldigt, hvordan bondens økonomi er, og det mener jeg heller ikke at have givet udtryk for, men der er jo mange ting, der spiller ind, f.eks. det, at nogle af de bønder, der har stor ekspansionstrang, har givet helt op til 300.000 kr. pr. hektar jord, der formodentlig ikke driftsmæssigt kan bære mere end de 100.000 kr.
Så der er mange forhold, der gør, at bondens økonomi ikke er god i øjeblikket, og jeg ville da aldrig kunne finde på at sige, at det klarer vi bønder fint, for særlig for de ekspansive er det da meget, meget svært økonomisk i landbruget nu, men der er altså mange grunde til det, og vi er jo som politikere nødt til at tage et overordnet hensyn og prøve at finde ud af, hvordan vi bevarer – også for vores børnebørn – den natur og det miljø, som vi har.
Bjarne Laustsen (S), 2009-10-29:
Jeg glæder mig jo over, at hr. Knud Kristensen er i stand til sådan at skifte farve og synspunkt afhængigt af, hvad det er, vi taler om.
Men i den her sag må jeg så forstå, at i hele planen om »Grøn Vækst« er der ikke nogen ting, bureaukratiske regler eller noget, der bliver trukket ned over landbrugserhvervet.
Sådan må jeg forstå det.
Og alting er finansieret krone til krone, landbruget skal heller ikke have pungen op, for det ordner vi på anden vis.
Må jeg forstå hr. Knud Kristensens indlæg sådan, at det næsten bliver paradisiske tilstande for dansk landbrug, når de får den her plan, »Grøn Vækst«, som regeringen præsenterer her i dag?
Jens Kirk (V), 2009-10-29:
Jeg kan forstå på hr. Kristen Touborg, at det ingenting betyder; man kan godt gøre det.
Vil det ikke være forkert at belaste nogle bestemte egne ved at sige: I kan simpelt hen ikke have den planteavlsplan eller markplan, I har her; vi skal have noget helt andet ind – og uden overhovedet at skulle skele til, hvad det i grunden er for et niveau, vi ligger på i øjeblikket?
Har hr. Touborg indtryk af, at bondens økonomi er overvejende strålende i øjeblikket, eller skal der ikke tages lidt hensyn til det?
Både naturen og mennesket skal kunne være her i fremtiden også.
Endelig kan jeg da konstatere, at her er et område, hvor SF og Socialdemokratiet ikke er enige.
Den ene siger 35.000 t, og den anden siger 25.000 t.
Det var sådan set rart at få konstateret.
Kristen Touborg (SF), 2009-10-29:
Jeg er fuldstændig enig i, at det handler om, hvad udvaskningen er.
Men det ændrer jo ikke på, at man kan gøre forskellige tiltag for at mindske udvaskningen.
Hvis jeg må vende tilbage til spørgsmålet om efterafgrøder, vil jeg sige, at det jo er én måde at reducere på.
En anden måde kunne jo være, at man sikrer sig, at der ikke var så meget hvede.
Det kan jo gøres på flere måder.
Det kan f.eks. reduceres, ved at man ændrer procentsatsen for gødningsnormen, hvilket naturligvis koster noget, dog ikke særlig meget, for nogle år bliver gødningen end ikke forbrugt, men andre år koster det.
Det kan også gøres på en anden måde – det var faktisk det, jeg var inde på lige før.
Det kunne jo gøres, ved at man ikke havde helt så meget hvede på sine arealer, som man har nu, men nogle flere vårafgrøder og dermed også mulighed for at have mere efterafgrøde og dermed et mindre gødningstryk.
Knud Kristensen (KF), 2009-10-29:
Hr. Kristen Touborg mener at kunne huske, at det var en reduktion på 7.000-8.000 t mere – det kommer så tæt på 500 g.
Har hr. Kristen Touborg så også et bud på, hvad det ville have betydet for den omlægning i landbruget, at man reducerer det så voldsomt?
Altså, man kan sagtens komme med et tal, der hedder 19.000 t, og så kan man sige, at det skal være 5.000 t mere.
Men hvis der kom et tal, der hedder 25.000 t, ville SF have sagt, at det skulle være 5.000 t mere.
Men det må også være et resultat af den produktion, der er i landbruget.
Jeg vil gerne lige have hr. Kristen Touborgs reaktion på det.
Hvad ville det have betydet for landbruget?
Kristen Touborg (SF), 2009-10-29:
Jeg forsøgte faktisk i mit første svar at præcisere, at det i nogle sammenhænge kan koste landbruget noget.
Andre år koster det noget, fordi der er det så sådan, at vejrliget og årets forløb er sådan, at man kunne have avlet mere.
Men jeg vil også gerne med hensyn til økonomien i at dyrke jorden fremhæve, at man ikke kan nøjes med at se på bondens bundlinje og på, hvad jeg har haft af udgifter og indtægter, for der er nogle udgifter, som vi bønder ikke tæller med.
Derfor er det nødvendigt, at vi har en balance mellem det, naturen kan bære, og det, der skal til, for at vi også kan være her i fremtiden, at også vores oldebørn kan være her og også kan få rent grundvand.
Jens Kirk (V), 2009-10-29:
Tak til hr. Kristen Touborg.
Jeg kan forstå, at det intet betyder for SF, hvad bondens bundlinje er.
Jeg kan også forstå, at på Lemvigegnen, hvor hr. Touborg færdes hjemmevant, er det ligegyldigt, om man avler 75 hektokilo hvede pr. hektar eller 55 hektokilo byg pr. hektar.
Det er lige meget for bonden; det giver samme indtægt.
Skal der overhovedet ikke tages hensyn til i et sædskifte og bondens bundlinje, om det er den ene eller den anden afgrøde, der skal bruges?
Kristen Touborg (SF), 2009-10-29:
Jeg mener, at hr. Jens Kirk laver en fri udlægning af, hvad det var, jeg svarede.
Jeg sagde, at der var andet end bondens økonomiske bundlinje, der talte, og så nævnte jeg, at der er nogle samfundsmæssige udgifter efterfølgende, og det er sådan set også derfor, regeringen går ind og laver nogle restriktioner.
Jeg synes, det er for lidt, men der er dog restriktioner i det; der er dog et forsøg på at nedbringe det en lille smule i det, der ligger i »Grøn Vækst«.
Men jeg mener, det er en gal udlægning at sige, at jeg ikke har taget højde for, at den økonomiske bundlinje naturligvis ikke er den samme, om man avler 55 hektokilo pr. hektar eller 75 hektokilo, men man skal huske, at der er nogle samfundsomkostninger, der også skal regnes ind.
Knud Kristensen (KF), 2009-10-29:
Det er fint nok.
Tak for svaret.
Men det, jeg egentlig søger efter, er den her kolossale omlægning til »Grøn Vækst«, som er et skridt i den rigtige retning, hvor man netop kommer miljøet og naturen i møde.
Men hvad vil det betyde for det produktive erhverv, at kvælstofbestemmelsen strammes til netop de 25.000-27.000 t, som hr. Kristen Touborg siger?
Det er sådan set spørgsmålet om, at erhvervet også efterfølgende skal kunne producere under og leve med de krav, der stilles.
Frank Aaen (EL), 2009-10-30:
Sidste fredag havde vi også en række skatteforslag, som var meget fornuftige, og jeg kom sågar til i et par omgange at rose skatteministeren – og efter tilrettevisning også skatteministerens embedsmænd og -kvinder – og det gjorde jeg også i en grad, så mine venner i oppositionen blev lidt nervøse for, om jeg nu var blevet for gode venner med skatteministeren, og skatteministeren blev også lidt nervøs for, om det nu kunne fortsætte.
Derfor lovede skatteministeren sidste fredag, at i dag kom der nogle forslag, hvor vi ikke skulle rose skatteministeren på nogen måde, men virkelig skulle op at toppes, som vi plejer, om lovforslagene.
Til det vil jeg bare sige, at så må skatteministeren altså hoste op med noget mere ideologi, noget mere politik, noget, som vi kan skændes om, diskutere, sætte følelser på, og ikke det her teknik, som vi får serveret i dag.
Jeg tror, vi støtter forslaget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-10-30:
I 2007 ændrede et bredt flertal i Folketinget pensionsafkastbeskatningen, og de ændringer træder i kraft her den 1. januar 2010.
Der er tale om en grundlæggende ændring af pensionsafkastbeskatningsloven for at bringe reglerne i overensstemmelse med EU-retten; vi er gået fra institutbeskatning til individniveau.
Men trods de store ændringer er det som udgangspunkt ikke nogen ændringer, som den enkelte pensionsopsparer vil mærke nævneværdigt.
Ændringerne har til formål at sikre, at man også kan opnå fradrag for indbetalinger til en pensionsordning i et udenlandsk pensionsselskab, hvis det vel at mærke er godkendt af de danske skattemyndigheder.
Lovforslaget var som sagt en stor teknisk øvelse tilbage i 2007, og i det løbende opfølgende arbejde har pensionsbranchen påpeget, at reglerne kunne laves lidt smidigere og lidt mere hensigtsmæssige, mens lovens formål og intentioner kunne opretholdes.
Og det foreliggende lovforslag indeholder derfor de foreslåede ændringer, således at pensionsafkastbeskatningen gøres smidigere.
Det foreslås bl.a. at justere reglerne i pensionsafkastbeskatningsloven for indeholdelse af pensionsafkastskat for forsikringer uden ret til rentebonus, og reglerne om forrentning af overtræk på pensionskonti i forbindelse med afregning af pensionsafkastskatten, reglerne for betaling af pensionsafkastskat i forbindelse med ophævelse af pensionsordninger, og reglerne, der regulerer pensionsafkastbeskatningen ved ophør af fuld skattepligt for personer.
Ved overgangen til beskatning på individniveau kan en række skattepligtige pensionsinstitutter, som ved udgangen af 2009 har en negativ pensionsafkastskat til fremførelse, få udbetalt dette beløb.
Det gælder dog ikke for den supplerende arbejdsmarkedspension for førtidspensionister, og det har naturligvis ikke været tilsigtet, og derfor indeholder dette lovforslag mulighed for, at den supplerende arbejdsmarkedspension for førtidspensionister også kan få udbetalt en eventuel negativ skat.
Desuden foreslås enkelte justeringer af pensionsbeskatningsloven, herunder af overgangsreglerne knyttet til 100.000-kroners-loftet for indbetaling til ratepension og ophørende livrenter, der blev gennemført i forårspakke 2.0, og bl.a. sikres de selvstændige erhvervsdrivende mere smidige overgangsregler for indbetalinger, der sker i 2009. Endvidere foreslås det at genindføre hjemmel til, at indeholdt udbytteskat i skattefritagne dødsboer ikke udbetales til boet.
Der er tale om en bestemmelse, som rent lovteknisk er faldet ud ved en tidligere lovrevision; så vi vender tilbage til de tidligere regler.
Endelig indeholder forslaget en række mindre, tekniske justeringer af forårspakken.
Venstre kan naturligvis støtte lovforslaget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-10-30:
Lovforslaget indeholder, som andre ordførere har sagt, en række tekniske ændringer i den nye pensionsafkastbeskatningslov vedtaget i Folketinget i december 2007.
Det Radikale Venstre ser umiddelbart ikke problemer i lovforslaget, men vi vil selvfølgelig følge udvalgsarbejdet nøje for at se, om alle ændringerne er hensigtsmæssige.
Vi kan altså støtte lovforslaget, og så vil jeg da bare have ud igennem sidebenene, at jeg ikke tror, at der findes et grimmere ord på dansk end pensionsafkastbeskatningsloven.
Jeg har søgt efter, om jeg kunne finde et, der var grimmere, men det er ikke lykkedes mig endnu, men min jagt fortsætter.
Mike Legarth (KF), 2009-10-30:
For en ordens skyld skal jeg tilkendegive, at Det Konservative Folkeparti tilslutter sig forslaget – og naturligvis.
Det indeholder først og fremmest en række tekniske ændringer af den nye pensionsafkastbeskatningslov.
Der er tale om ændringer, som pensionsbranchen har ønsket, og det sikrer mere smidige regler for pensionsbranchen i den nye lov fra 2010.
Der foreslås diverse justeringer, herunder overgangsreglerne knyttet til 100.000-kroners-loftet for indbetalinger til ratepensioner og ophørende livrenter, der blev gennemført i forårspakke 2.0, så det bl.a. sikres, at selvstændigt erhvervsdrivende får mere smidige overgangsregler for indbetalinger, der sker allerede i 2009.
Så det er glædeligt.
Derudover retter man en korrektion af en åbenlys fejl ved den sidste revision af loven om dødsboer, og det bakker vi naturligvis også op om.
Jesper Petersen (SF), 2009-10-30:
Med ændringerne i beskatningen af pensionsafkast, der blev vedtaget her i Folketinget i 2007, følger der en række regler, som pensionskasser og -selskaber nu skal indrette sig på, og med det her lovforslag bliver de nye regler smidigere at efterleve.
Der bliver større klarhed over opgørelsesmetoder, renteforhold, tidsfrister og overgangsordninger, og forenklingerne forekommer helt rimelige og som nogle, som SF ser positivt på.
Der kommer en afsluttende ansættelse af PAL-skatten ved fraflytning, og også det er en god ting.
Også den ændring, der bliver med hensyn til afvikling af dødsboer, som forhindrede et utilsigtet provenutab for staten, virker fornuftig, og det var jo faktisk en fejl, at den regel overhovedet røg ud af lovgivningen.
Det er godt, at regeringen tager initiativ til at rette den fejl.
Lovforslaget indeholder en række tekniske ændringer og ændringer af fejlene i forbindelse med skattereformen, som vi jo vedtog i foråret.
Det er klart, at med en så omfattende reform som skattereformen medfører det nogle præciseringer og overgangsordninger, som også er en del af lovforslaget her.
Der synes ikke på nogen måde at være sagligt belæg for, at man gjorde det.
Det skete tilsyneladende ved en fejl, der vil koste alene LO omkring 160 mio. kr. næste år.
Og når man nu er i gang med at genoprette og løse nogle fejl, som er begået i forbindelse med skattereformen, savner vi altså et genopretningsforslag om også det spørgsmål i lovforslaget.
Vil regeringen ikke komme med det, vil SF om fornødent stille et ændringsforslag, der altså genindsætter konsolideringsfradraget i 2010 og betyder, at fejlen, der betyder, at man griber langt ned i fagforeningernes strejkekasser for at finansiere sine skæve skattelettelser, er en fejl, der bliver rettet.
SF og resten af Danmark venter også stadig væk på den udligningsskat for særlig store pensionsopsparinger, som regeringen har bebudet, ændringen er ikke på bordet hér.
SF hælder til at støtte lovforslaget med de gode tekniske ændringer, der bliver lavet, men fejlen med konsolideringsfradraget mangler altså stadig at blive rettet efter vores mening.
Mikkel Dencker (DF), 2009-10-30:
Lovforslaget her, L 22, indeholder en række småjusteringer af en række større love, som er vedtaget her inden for de sidste år i Folketinget.
Det er så dem, der gennemføres her.
Desuden indeholder lovforslaget også nogle justeringer af pensionsbeskatningsloven, i relation til at der blev indført nogle ændringer af den i forbindelse med forårspakke 2.0, det vil sige skatteaftalen mellem Dansk Folkeparti og regeringen.
Og der havde man så fundet ud af, at der også var plads til lidt forbedringer af det lovstof, og det er også dem, der gennemføres her.
Der var også en ting, der skulle rettes til i den lov, der blev vedtaget her for 2-3 år siden, så vidt jeg husker.
Men da der er tale om en række gode og fornuftige justeringer, skal jeg sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
John Dyrby Paulsen (S), 2009-10-30:
Dette lovforslag er et kært gensyn på mange områder.
Det er et kært gensyn for os, der i sommeren og efteråret 2007 fik endeløse beregninger, endeløse stakke af papir tilsendt og fremsendt i forbindelse med en temmelig omfattende ændring af pensionsafkastbeskatningsloven og pensionsbeskatningsloven.
Det var et meget, meget stort arbejde, der foregik, og jeg ved, at embedsværket lagde mange, mange kræfter i det.
Det gjorde vi sådan set også fra politisk side.
Det var og er kompliceret stof, og det var snørklede lovformuleringer, der skulle til.
Men vi kom igennem det, og et bredt flertal besluttede at ændre de daværende regler.
Det er godt, og det var fornuftige løsninger.
Man kan ikke sige, at de regler, vi fandt på dengang, siden hen er blevet allemandseje eller let læsning, selv ikke for dem, der er interesserede i pensionsbeskatningsområdet.
Det nuværende lovforslag, som vi behandler i dag, indeholder en række justeringer og præciseringer af lovene fra december 2007, og på trods af at justeringerne er ønsket af branchen selv, er der faktisk god fornuft i forslagene.
Og det kan vi naturligvis støtte fra Socialdemokraternes side.
Der er en del af lovforslaget, der vedrører rødvinsreformen, altså den her aftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti, og det er som bekendt en aftale, som den øvrige opposition står uden for.
Derfor ville vi normalt beklage os lidt over det og have nogle forbehold.
Men i det her tilfælde lader vi nåde gå for ret, om jeg så må sige, og siger, at det er tekniske ændringer og dem kan vi godt være med til at bringe igennem.
Jeg vil dog benytte lejligheden her til at beklage mig lidt over den formulering, man har anvendt i lovforslaget, om, at de ændringer, der vedrører justeringer af rødvinsreformen, henviser man til det, der hedder særlige bemærkninger i lovforslaget.
Jeg synes, det havde været på sin plads lige at give et rids over de særlige ændringer, der vedrører rødvinsreformen.
Det vil jeg bede om at vi får gjort under udvalgsarbejdet, og kender jeg sekretariatet ret, er de spørgsmål allerede på vej.
Men det duer altså ikke, at man bare henviser til de særlige bestemmelser, det kan ikke være rigtigt, at man selv skal sidde og finde dem.
Med de bemærkninger skal jeg sige, at Socialdemokraterne kan støtte forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2009-10-30:
De to foregående ordførere, der har været på talerstolen, har allerede sagt, at det her lovforslag er en meget tung og teknisk affære.
Det er sådan en tyk stak papirer på 125 sider med teknisk stof af ret tung karakter, så det skal jeg ikke trætte Tinget med at gennemgå særlig grundigt.
Lovforslaget vedrører, hvordan man skal håndtere det, når der handles med afgiftspligtige varer inden for grænserne af EU, og der er jo så tale om mineralolieprodukter, øl, vin, spiritus og tobak, som jo i alle landene er pålagt afgifter af forskellig art.
Det her cirkulationsdirektiv fra EU lyder, som navnet siger, som tungt stof, og i Dansk Folkeparti er vi jo normalt ikke særlig begejstrede for EU, men i den sammenhæng, som det indgår i her, er det simpelt hen udtryk for almindelig sund fornuft.
Cirkulationsdirektivet moderniserer, kan man sige, de allerede gældende regler, som stammer tilbage fra indførelsen af det indre marked i 1993, på en række områder.
Det væsentligste har de to foregående ordførere allerede været inde på, nemlig at det afskaffer de fysiske følgedokumenter, som skulle følge varerne i fire eksemplarer, og går over til en elektronisk ordning i stedet for.
Så man må sige, at det er en væsentlig modernisering af regelsættet.
Da der er tale om udelukkende fornuftige forbedringer af eksisterende regler, skal jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti godt kan støtte det her EU-direktiv.
Frank Aaen (EL), 2009-10-30:
Jeg skal bare meddele, at Enhedslisten støtter forslaget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-10-30:
Det Radikale Venstre kan støtte forslaget.
Det giver jo ministeren bemyndigelse til at fastsætte de nærmere regler for administrative procedurer for transport af varer inden for EU, og den bemyndigelse er vi glade for at kunne give ministeren.
Det er et fornuftigt formål, der tjenes med dette forslag.