runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2008-04-16:
Det her er ikke kun et signal.
Det er en klokkeklar beslutning om, at aftaler, der indgås, skal overholdes, og at vi nu sikrer, at det også kommer til at ske.
Og det er nødvendigt.
Det skal ikke oversættes til, at der ikke er mange ressourcer i den kommunale økonomi.
Det er der; man kan jo gå ind og se helt konkret, hvad det er, der blev aftalt, også for 2008, netop et realløft på 1,6 mia. kr.
Det, vi bare finder bekymrende, er, at uanset hvor store realløft der aftales, så vælger kommunerne altid at bruge flere penge end det, der er aftalt.
Det er uholdbart.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-04-16:
Hvor er det dog sørgeligt, at Venstres ordfører står dér på landets fornemste talerstol og siger, at vi er her for at diskutere politik, og så bruger halvdelen af sin taletid på at anmelde et musikalsk popprogram fra tv, især når den her regering er skyld i, at vi er på vej ud i en stor samfundskrise, en krise, der er afstedkommet af, at færre og færre vil tage helt basale velfærdsuddannelser som lærer, SOSU-assistent, sygeplejerske, pædagog osv.
Det er sådan, at de her fag i forvejen er dårligt lønnede og har dårlige arbejdsforhold, men når man så endelig alligevel søger ind på uddannelsen, så oplever man massive nedskæringer på uddannelsen.
I den her finanslov er det sådan, at regeringen både laver en massiv tvungen opsparing uden garanti for tilbageførsel af midlerne, og at man nedlægger alle udviklingspuljerne, og jeg vil bare gerne spørge ordføreren: Hvordan i alverden vil regeringen få landet ud af den her krise?
Peter Christensen (V), 2008-04-16:
Jamen jeg ser ikke nogen krise, det gør jeg ikke.
Vi har et uddannelsesområde, som tilføres flere midler år for år, fordi regeringen har prioriteret uddannelse som et af de helt afgørende svar på den globalisering og de udfordringer, den medfører, som vi står over for.
Det er det helt afgørende: Uddannelse er det danske svar på de udfordringer, vi står over for.
Det prøver vi at adressere på mange forskellige måder, fordi jeg mener, at det også skal adresseres på mange forskellige måder, og jeg tror, der ligger arbejdsstyrker gemt ved at sætte ind både over for sygefraværet og over for at få de udsatte grupper ind at få en uddannelse og ved at få lavet en skattekommission, sådan at det også i højere grad kan betale sig at arbejde.
Så jeg mener, at det skal adresseres på mange måder, men summen af de forskellige tiltag, vi tager, skulle gerne være svar på den udfordring.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-04-16:
Ja, ordføreren er jo vidt omkring i forsøget på at tale uden om det helt konkrete spørgsmål om, hvordan det står til med de her uddannelsesinstitutioner, som mærker meget kraftige besparelser og må skære i kerneydelsen, som er undervisning.
Den her regering har åbenbart råd til skattelettelser; den har råd til at forgylde ældre, som i forvejen ville blive på arbejdsmarkedet; den har råd til at føre krige ude i verden; den har råd til at sænke virksomhedsskatten.
Hvordan kan det være, at den her regering ikke har råd til et ordentligt niveau på de velfærdsuddannelser, som er fuldstændig basale for, at vores velfærd kan fortsætte i det her land?
Hvad er det lige, regeringen har som svar på det her?
Jeg hørte ikke noget svar fra ordføreren.
Det vil jeg gerne have nu.
Rasmus Prehn (S), 2008-04-16:
Jeg tror ikke rigtig, at Venstres ordfører har forstået, hvad det her handler om.
Altså, der er lavet en skriftlig aftale mellem regeringen på den ene side og kommunerne på den anden side.
Og der står ikke noget om noget anlægsloft.
Det vil altså sige, at kommunerne kan gå i gang med at indfri f.eks. det løfte, som statsministeren har givet om, at vi skal have renere toiletter, skolerenovering og andet.
Det har de jo disponeret efter, og nu regner de med, at der skal ske noget på det her området.
Så sker der simpelt hen det, at man efterfølgende kan se, at der lige pludselig bliver lagt loft over.
Vi har ellers her et skriftligt svar fra finansministeren, hvor der står, at der i forbindelse med aftalen ikke er fastsat en grænse for anlægsudgifterne.
Altså, kommunerne har simpelt hen tilladt sig at stole på et skriftligt svar fra finansministeren.
Jeg skal høre Venstres ordfører: Er det sådan, at det princip, man prøver at knæsætte i forbindelse med den her finanslovaftale, er, at når man får et skriftligt svar fra landets finansminister, skal man ikke kunne stole på det?
Er det det princip, man går efter nu?
Peter Christensen (V), 2008-04-16:
Jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg er lidt forundret over at blive angrebet for, at aftalen skal overholdes fra regeringens side.
Hellere end gerne.
Så havde jeg ikke behøvet at stå hernede i salen i den her uge og sænke bundskatten med godt 2 mia. kr., og så havde det ikke været nødvendigt at gå ind og sikre, at rammen for anlægsudgifter ikke steg.
For hvis aftalen var blevet overholdt, havde vi ikke haft noget problem.
Og derfor synes jeg, at Socialdemokraterne skulle gå tilbage til deres kommunale bagland og aflevere den klare besked, som jeg lytter mig til bliver afleveret her i salen, nemlig at aftaler skal holdes, for så er vi mange problemer foruden.
Nej, det gør jeg ikke.
Så har der været et valg, og de forskydninger, det har givet, mærker vi jo så meget tydeligt i dag, for det er jo egentlig lidt sent at have tredje behandling af en finanslov, men det er som sagt på grund af valget.
Af samme årsag har vi så også den senere ikrafttrædelse og behandlingen af forslaget om børnefamilieydelsen.
Jeg synes, at det afgørende er, at vi gennemfører det, vi har lovet, og at børnefamilierne fra 2008 nu kan få øget deres ydelse med 2.000 kr. om året.
Vi gennemfører børnefamilieydelsen, og det kommer til at ske fra juni måned, og det afgørende er, synes jeg, at de familier - altså de mange familier, der har børn - nu kan se frem til, at de så fra resten af 2008 får 2.000 kr. mere om året, så længe deres børn er børn.
Og det bliver de ved med at være, så længe de er små.
Astrid Krag (SF), 2008-04-16:
Vi kan se, at det tal sidste år steg med 20 pct., og om 10 år vil vi have 260.000 flere ældre.
De vil ikke alle sammen have brug for pleje, men rigtig mange tusind vil.
Vi står altså med et voksende problem, og der er jeg lidt nysgerrig for at høre, hvordan regeringen mener, man imødekommer det her problem med finansloven.
Hvordan har regeringen tænkt sig at løse det her problem?
Peter Christensen (V), 2008-04-16:
Ja, jeg ved ikke, hvem det var, der var vidt omkring, men jeg kan bare konstatere, at der alene med den her finanslov tilføres det samlede uddannelsesområde 1,2 mia. kr. ekstra, og det er fraregnet den obligatoriske opsparing og indkøbseffektivisering og bortfald af kvalitetsudviklingsmidler.
Så derfor: Sandheden er jo, at der ikke bliver skåret ned på uddannelsesområdet.
Det ændrer bare ikke ved, at jeg anerkender, at vi har en udfordring i forhold til at skaffe hænder nok, også på de helt konkrete områder, og det synes jeg da, at vi skal adressere med hensyn til så at finde løsninger, der virker, men ikke ved at komme med en påstand om, at vi skærer ned på uddannelsesområdet, for det er simpelt hen ikke rigtigt.
Astrid Krag (SF), 2008-04-16:
Hurtigtarbejdende udvalg og kommissioner er jo alt sammen noget, vi har hørt før, men det ændrer ikke ved, at det her problem altså vokser og vokser.
Der er ikke nok unge, der søger ind på social- og sundhedshjælperuddannelserne.
Blandt dem, der gør, dropper hver femte ud, en ud af hver seks, der arbejder i sektoren, er ufaglært, og vi ser tusindvis, som har uddannelsen, der søger væk.
Det her problem forsvinder ikke af sig selv, og jeg synes jo, at de tal, jeg også nævnte før, at 80 pct. af kommunerne har ubesatte stillinger osv., viser, at det her er et meget stort problem, og det står altså i vejen for, at vores borgere får en ordentlig velfærd.
Og her er ældreplejen jo en helt afgørende del.
Der er noget, der tyder på, at regeringen er ligeglad, når man snakker om kommissioner og henviser til hurtigtarbejdende udvalg osv.
Jeg vil meget gerne have svar på, hvad man har tænkt sig at gøre for at sikre, at flere unge tager den her uddannelse, for at sikre, at færre falder fra, for at sikre, at vi får uddannet de tusindvis af ufaglærte, der arbejder med vores ældre borgere, og for at få de faglærte, der er flygtet fra en sektor, der mangler løn, anerkendelse og ordentligt arbejdsmiljø, tilbage.
Hvordan får vi de folk tilbage?
Der mangler jeg stadig nogle svar fra ordføreren.
Peter Christensen (V), 2008-04-16:
Jeg synes, det er underligt at sige, at der ikke kommer svar på netop det forhold, at vi mangler arbejdskraft over hele linjen, både i den offentlige og i den private sektor.
Jeg synes sådan set, jeg kom med, var det fire eller fem helt konkrete ting, som vi vil sætte i værk.
Men jeg tror - og det ville SF jo også anerkende, hvis man havde en lidt realistisk tilgang til virkeligheden - at der jo ikke findes snuptagsløsninger, men at vi må bruge alle de værktøjer, der er, og det er selvfølgelig også at have uddannelser af høj kvalitet.
Det ville være godt for dem personligt, men det ville altså også virkelig være noget, som ville rykke i forhold til arbejdsstyrken, og også inden for den offentlige sektor er der nogle særlig store problemer, som vi bør og skal have løst.
Rasmus Prehn (S), 2008-04-16:
Jeg vil gerne vende lidt tilbage til diskussionen om kommunernes anlægsloft, altså hele forholdet til, hvordan kommunerne skal have mulighed for at sætte ind med skolerenovering, rene skoletoiletter, idrætsanlæg, biblioteker og andet.
Vi kan jo alle sammen huske landets statsminister stå på Venstres landsmøde og tage det op som det største problem, vi har overhovedet: de her uhumske skoletoiletter.
Vi hørte jo tidligere Venstres ordfører sige: En aftale er en aftale.
Men det kan jo ikke helt passe, for vi ved jo, at i den skriftlige aftale, der er indgået mellem kommunerne og Venstres daværende finansminister, hr. Thor Pedersen, der nu sidder i formandsstolen, er der ikke noget om et anlægsloft.
Vi var faktisk fra socialdemokratisk side så nysgerrige, at vi stillede et skriftligt spørgsmål til landets finansminister, som til § 7-spørgsmål nr. 31 af 18. juni 2007 svarer: »Der er i forbindelse med aftalen ikke fastsat en grænse for anlægsudgifterne i 2008.« Der er altså ikke nogen grænse.
Så en aftale er ikke en aftale, når det er landets finansminister, der skriver det.
Er det sådan, man skal forstå det?
Peter Christensen (V), 2008-04-16:
Det er da en stor udfordring.
Det synes jeg da vi skal anerkende, og jeg synes, vi i fællesskab skal arbejde for også at finde løsninger netop på mangelen på arbejdskraft.
Så kan man selvfølgelig vælge at være polemisk, men jeg synes også, det er en god drøftelse at diskutere, hvad vores eget ansvar er, også over for vores forældre.
Men det er jo ikke det samme som at sige, at vi ikke mener, at den offentlige velfærd skal styrkes og sikres.
Og det kræver selvfølgelig, at vi også får tilvejebragt de hænder, der skal til, og der er jobplanen, som vi nu lige har gennemført, et af værktøjerne.
Vi har nedsat en Arbejdsmarkedskommission, og vi har, hvad der også meget vigtigt, et hurtigtarbejdende udvalg, der skal se på det meget store sygefravær, som selvfølgelig er et problem for de mennesker, der bliver ramt af sygdom, men som jo også er et kæmpe problem i forhold til at have de hænder til rådighed, som der er behov for, også i den offentlige sektor.
Så har vi en trepartsaftale, som også indeholder en lang række initiativer, som skal gøre det attraktivt også at være i den offentlige sektor, og ikke mindst har vi en Skattekommission, som også gerne skulle hjælpe med til at øge arbejdsstyrken.
Orla Hav (S), 2008-04-16:
Kan kommunerne frit prioritere mellem disse områder og dermed overholde aftaler, som er indgået?
Er det ikke at tørre ansvaret af på de kommunalpolitikere og ansatte, der forsøger at få en dagligdag til at hænge sammen på trods af en særdeles stram økonomi, som jeg forstår ikke optager Venstres ordfører ret meget?
Astrid Krag (SF), 2008-04-16:
Jeg er meget enig med hr. Kristian Thulesen Dahl i, at løn uden tvivl betyder en hel masse i forhold til at kunne rekruttere folk til den her sektor.
Det betyder også noget, at man har et ordentligt arbejdsmiljø.
Det handler bl.a. om hjælpemidler, men det handler jo også om arbejdsmængden og om, hvorvidt man føler, man kan give den omsorg, man faktisk er uddannet og kvalificeret til at give.
Det handler om at kunne få uddannelse.
I dag er virkeligheden jo bare, at selv om der er gode tilbud for efteruddannelse, så kan man mange steder ikke sende sine medarbejdere af sted for at tage den efteruddannelse, fordi man simpelt hen mangler dem i hverdagen.
Så handler det jo også om, at der skal være ordentlige forhold, at der skal være de midler, der skal til.
Virkeligheden er jo - og det må hr. Kristian Thulesen Dahl vel også anerkende - at der er blevet færre penge pr. ældre de sidste år.
Selv om hr. Kristian Thulesen Dahl i disputten med hr. Ole Sohn henviste til diverse puljer, der er afsat, så er bottom line, at der er kommet flere ældre og færre penge pr. ældre, og det problem vil jo kun vokse.
Selv om mange af dem forhåbentlig vil kunne klare sig selv, vil der altså også være mange tusind flere plejekrævende, mens udviklingen, hvad angår, hvor mange mennesker vi har, der er kvalificerede til at tage sig af dem, går den forkerte vej.
Mener hr. Kristian Thulesen Dahl virkelig, at man med den her finanslov gør, hvad der skal til, for at løse det problem?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-04-16:
Det var jo mange ting på samme tid.
Det, der er vigtigt for os, er, at der er tilstrækkelig mange velkvalificerede ansatte inden for ældreplejen til at hjælpe vores ældre medborgere, og at vi viser, at vi vil investere i de arbejdspladser, så det bliver attraktivt at arbejde der.
Med finansloven her afsætter vi 3 mia. kr., der bl.a. skal bruges til at sørge for, at vi investerer i de arbejdspladser, hvor de ældre er.
For så bliver det sjovere at være ansat, og så kan vi holde på flere af de kvalificerede medarbejdere.
Så kører der en løndiskussion, og den har vi fået besked om at holde fingrene fra.
Det har vi valgt at respektere.
Den kører for sig.
Det håber jeg også bliver anerkendt, og sådan hører jeg også fru Astrid Krags indlæg.
Tidligere har vi jo i forbindelse med udmøntningen af globaliseringsmidlerne også sikret, at der målrettet går penge til at investere i de ansatte i ældreplejen.
Det har vi altså gjort i flere omgange.
Det er ikke første gang, vi gør det.
Det gjorde vi også forrige år, da vi forhandlede finanslov og udmøntede penge fra globaliseringspuljen.
Jeg siger det bare for at understrege, at det her ikke er noget, vi pludselig kommer i tanker om.
For os er det et arbejde, vi gør år for år.
Flemming Bonne (SF), 2008-04-16:
Jeg bemærkede, at hr. Kristian Thulesen Dahl konstaterede, at kommunerne igennem en årrække har haft svært ved at overholde kommuneaftalerne.
Kan jeg få hr. Thulesen Dahl til at erkende, at det jo næppe er kommunerne, som får lov til at fastsætte rammerne, når der forhandles en gang om året?
Det er min opfattelse, at det er regeringen, der dikterer de rammer, der kan forhandles inden for.
Derfor kan man vel sætte spørgsmålstegn ved, hvor meget man skal lægge i ordet kommuneaftale.
Det er blevet en væsentlig del af moderne offentlig ledelse, at man kan lave disse overførsler.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-04-16:
Jeg er sådan set enig i, at det ikke altid nytter noget bare at se på en 12-måneders-periode, uafhængigt af hvad der er sket året før og sker året efter.
Det er også derfor, jeg siger, at når det handler om f.eks. anlægsinvesteringer, kan man typisk se, at vi overfører - som i min egen kommune - et beløb fra 2007 til 2008, og vi forventer også at overføre et beløb fra 2008 til 2009.
Det vil selvfølgelig skubbe sig hen over årene, og det mener jeg at der er taget højde for i den måde, man har strikket det her sammen på.
Med hensyn til det med kommuneaftaler er jeg sådan set også enig i, at nogle gør mere ud af det, at der er en kommuneaftale og et kommunalt selvstyre, end der måske er i det.
Men det skyldes jo meget KL's egne forhandlere, da de f.eks. sidste år gik ind og lavede en aftale med regeringen og bagefter sagde, at de havde lavet en rigtig, rigtig god aftale, som gav kommunerne virkelig gode muligheder, og så 3 måneder eller 4 måneder efter, da kommunerne skulle lægge budget, pludselig skulle finde en helt anden retorik frem og forklare, at det var den mest elendige aftale, at de ikke kunne holde sig inden for rammerne, og at det var gået galt osv.
Det er jo i meget høj grad den måde, KL agerer på, der også giver problemerne, for jeg er også enig i det tredje, nemlig at de samlede rammer for den danske nationaløkonomi selvfølgelig fastlægges af Folketinget og regeringen.
De fastlægges jo ikke af den enkelte kommunalbestyrelse.
Hvis man vil have indflydelse på de samlede rammer, skal man stille op til Folketinget.
Sådan er det, det kan ikke være anderledes.
Man kan jo ikke sidde i den enkelte kommune og disponere, fuldstændig uafhængigt af hvordan samfundsøkonomien i øvrigt er, hvis vi også skal sikre, at vi har en god samfundsøkonomi om 5-10-15 år.
Flemming Bonne (SF), 2008-04-16:
Det afføder lige et par afsluttende spørgsmål og bemærkninger fra min side.
Synes hr. Thulesen Dahl, at sanktionspolitikken matcher moderne politisk ledelsesform anno 2008?
Tror man ikke på, at vi kan finde en mere intelligent måde at få de her ting afbalanceret på, og at vi kan få et ordentligt aftalesystem mellem parterne, som begge parter kan have tillid til?
Endelig vil jeg spørge: Kan man forestille sig, at Dansk Folkeparti fremadrettet vil være med til at arbejde for, at vi laver en tryghedsaftale for kommunerne, således at de ikke fremadrettet skal gå og leve i den usikkerhed, som de har været i igennem de sidste par år?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-04-16:
Jeg går ned til en bilforhandler og vil købe en bil, og vi bliver enige om, at bilen skal have aftageligt træk.
4 dage efter kommer jeg ned og skal hente bilen og har det aftalte beløb, jeg skal betale for den, med.
Han siger så: Jo, jo, men herregud altså, det er da rigtigt nok, at vi havde aftalt, at der skulle være aftageligt træk, men i øvrigt står bilen da nogenlunde, som vi havde aftalt, ikke?
Det er da den samme farve, og det er da sådan nogenlunde den bil, vi havde aftalt, så nu må du betale.
Sagen er, at kommunerne gang på gang tror, at de kan gå ind og lave en aftale, de selv fremhæver som høj og flot - at den er rigtig, som den skal være - og så i øvrigt være fuldstændig bedøvende ligeglade med den aftale bagefter, altså med, om de holder den eller ikke holder den.
Til det der med, at der så skal komme sanktioner: Jamen sanktioner er kun noget, vi taler om, hvis modparten ikke holder de aftaler, modparten selv indgår.
Det kunne da godt være, at jeg ville bede bilforhandleren om at give mig en reduktion i købsprisen, hvis ikke jeg fik aftageligt træk med.
Det er da ikke mærkeligt.
Det er en slags sanktion, jeg foretager over for bilforhandleren, fordi bilforhandleren ikke leverer mig den bil, vi havde aftalt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-04-16:
Hr. Ole Sohn brugte meget af sin taletid i starten af ordførertalen på at understrege SF's økonomisk ansvarlige kurs.
Det forstår jeg egentlig godt at hr. Ole Sohn har behov for at tale rigtig meget og rigtig længe om.
Det er vel også det, der har fået Det Radikale Venstres leder, fru Margrethe Vestager, til at gå i clinch med SF i forhold til økonomisk ansvarlighed.
Fru Margrethe Vestager har med henvisning til en gennemgang af SF's forslag, som De Radikale har foretaget, sagt følgende: Hvis jeg skal være venlig og fair, er SF's politik ikke totalt ufinansieret.
Der er finansieret for noget af det, men samlet set er der en årlig manko på 15-17 mia. kr., og som Mimi Jakobsen ville have sagt, det gør alligevel en forskel sidst på måneden.
Er det dem, SF vil i regering med?
Jeg tror slet ikke, vi ser forskelligt på nødvendigheden af, at der selvfølgelig er kvalificeret personale til at hjælpe vores ældre medborgere.
Vi kan investere i noget materiel, der kan gøre hverdagen lettere for medarbejderne, hvilket jo også kan gøre det lidt sjovere at arbejde i den sektor, så der er flere, der vil gøre det.
Der er jo ingen tvivl om, at hvis man for alvor kan mærke, at der investeres i den arbejdsplads, man har, så er det også sjovere at komme på arbejde.
Det er selvfølgelig vigtigt for at fastholde de gode medarbejdere, vi har i ældresektoren.
Så pågår der også initiativer for sikre, at det lønmæssigt er interessant at arbejde, men det er jo der, hvor vi lige præcis nu er havnet i en konflikt, som fagforeningerne jo har bedt os om at holde os uden for og lade være med at blande os i.
Det er derfor, det er lidt besværligt for os for alvor at diskutere den del af det.
Vi respekterer ønsket om, at vi ikke skal blande os, nu hvor konflikten lige er gået i gang.
Men jeg kan da konkret nævne, at i den kommune, jeg selv bor i, har vi også kigget på, hvordan vi kunne sikre ekstra midler til løn, altså til at kunne betale medarbejderne for at sikre, at der er tilstrækkeligt med medarbejdere i ældresektoren.
Astrid Krag (SF), 2008-04-16:
Jeg vil spørge ind til noget af det, som ordføreren var inde på i starten af debatten, nemlig mangelen på kvalificeret arbejdskraft inden for ældreplejen.
Jeg anerkender jo, at det er et fremskridt, at man får penge til hjælpemidler - lifte og andre ting - der kan gøre arbejdsmiljøet bedre og forhåbentlig sikre, at vi får en langsommere nedslidning af de ansatte i ældreplejen.
Men hr. Kristian Thulesen Dahl må vel være enig med mig i, at der også skal personale til at betjene de her hjælpemidler.
Man skal f.eks. være to til at betjene en lift.
Det kan ikke gøres på forsvarlig vis med en person.
Et problem, man ude i de enkelte hjemmeplejegrupper står med akut, er jo, at man mangler hænder i hverdagen, at man ikke møder nok ind på arbejde.
Mange steder svarer hverdagsberedskabet til det nødberedskab, vi ser nu.
Det er et problem, der allerede nu er stort, og det er et problem, der kun vil vokse.
Vi hørte tidligere i dag Venstres ordfører sige, at der ikke er nogen snuptagsløsninger, og så henviste han ellers til en lang række kommissioner og udvalg, man ville sende problemet videre til.
Jeg vil spørge, om ikke Dansk Folkepartis ordfører har lidt større ambitioner, og hvordan der i den her finanslov bliver taget hånd om problemet med manglende rekruttering af kvalificeret arbejdskraft til vores ældrepleje.
For få unge søger ind, hver femte dropper ud, hver sjette, der arbejder i sektoren, er ufaglært, og rigtig mange af dem, der er faglærte, er altså flygtet fra sektoren inden for de sidste mange år.
Hvordan bliver der taget hånd om det?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-04-16:
Jeg vil sige, at i forhold til det med handelsskolerne er det jo ikke rigtigt, hvad fru Christine Antorini siger.
Altså, jeg har ikke stået heroppe og forsøgt at tage patent på at ville alt det gode for uddannelsessektoren.
Jeg vil da meget gerne have, at vi i fællesskab finder nogle løsninger og finder flere penge til uddannelsessektoren.
Så det, at der kommer mange penge fra de fælles initiativer, vi har haft i det, der hedder globaliseringsaftalen, til at forstærke indsatsen i uddannelsessektoren, har jeg det fint med, og jeg tror, at de studerende ude i fædrelandet, som oplever forbedringer, er ret ligeglade med, om pengene kommer det ene sted eller det andet sted fra; for dem er det afgørende, at pengene kommer og skaber nogle forbedringer.
Vi sidder i fællesskab og udmønter ganske store midler - det er jo i milliardklassen, vi taler om, over en årrække - til forbedringer bl.a. på uddannelsesområdet.
Med hensyn til den sidste problemstilling, fru Antorini rejser, er jeg ikke enig i det grundlag, der bliver nævnt.
Jeg mener også, at der med den aftale, vi har lavet her, sker nogle forbedringer i forhold til det, regeringen oprindelig havde i sit finanslovudspil.