runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Brosbøl (S), 2008-06-04:
Jeg vil starte med at takke fru Helle Sjelle for hendes store engagement på det her område.
Jeg synes, det er rigtig rart, at vi på tværs af partierne kan have den her fælles interesse i og fælles målsætning for at styrke indsatsen på det her område.
Men jeg vil spørge den konservative ordfører om det samme, som jeg spurgte Venstres ordfører om, for jeg synes ikke, jeg fik et specielt klart svar.
Det er om det her med, hvordan vi sikrer implementeringen af befolkningsstrategien og den danske indsats på det område.
Hvis man læser strategien for at se, om det går den rigtige vej, vil man se, at det er de her meget overordnede indikatorer, der bliver brugt.
For os her i Folketinget ville det jo være rigtig rart, hvis vi kunne få nogle lidt mere konkrete pejlemærker og succeskriterier for, hvornår den danske indsats egentlig har givet pote, altså har givet os det, som vi gerne skulle have ud af den.
Ulla Tørnæs (V), 2008-06-04:
Det var et spørgsmål, som var meget højt oppe på dagsordenen for 2 år siden til UNGASS-mødet i New York, nemlig lige præcis hvordan homoseksuelle er stillet ikke alene i den nationale lovgivning, men også i det hele taget når vi drøfter rettigheder.
Jeg er før blevet spurgt om, om man ikke skulle stille krav til modtagerne af dansk udviklingsbistand om at gennemføre en national lovgivning, der legaliserer homoseksualitet, og om vi så ikke skulle skære ned i dansk udviklingsbistand, hvis ikke de gjorde det.
Det synes jeg er en lidt kedelig måde at adressere det på, for så ville vi faktisk tage størstedelen af befolkningerne i de lande, vi samarbejder med, som gidsler for at være med til at arbejde for at give en lille minoritet nogle rettigheder.
Men det er et spørgsmål, som jeg synes at vi i lyset af spredningen af hiv/aids bør have med i vores dialog med vores samarbejdslande.
Kamal Qureshi (SF), 2008-06-04:
Tak til ministeren for redegørelsen og tak for den klare støtte til den linje, som ordførerne herfra har lagt i forhold til adgangen til prævention og abort og diskussionen om amerikanerne.
Jeg håber selvfølgelig også, at de andre ministrekolleger i regeringen vil bakke op om den linje, for jeg tror faktisk, at det vil blive bemærket rundtomkring, hvis vi klart og tydeligt tilkendegiver dette.
Jeg vil faktisk gerne spørge til et andet område end det her, som jeg ved mange hiv-organisationer ikke alene internationalt, men også i Danmark er særlig optaget af.
Det er det, der handler om mænd, der har sex med mænd - ikke nødvendigvis homoseksuelle mænd, men mænd, der i det hele taget har sex med mænd.
Vi har jo det problem, at en stor del af de samarbejdslande, som Danmark har, faktisk har forbud mod, at mænd har sex med mænd.
Derfor er det, for ikke at sige fuldstændig umuligt, så i hvert fald overordentlig svært at få de mænd i tale.
Har ministeren overvejet at gøre noget på det område, som kunne gøre, at de her programsamarbejdslande kunne blive presset?
Kamal Qureshi (SF), 2008-06-04:
Jamen jeg vil da meget klart og tydeligt gerne sige, at vi fra SF's side slet ikke taler om og slet ikke er tilhængere af at skære i ulandsbistanden på grund af den her diskussion.
Det må overhovedet ikke på nogen måde tænkes i den retning.
Når jeg tager sagen op her, er det selvfølgelig, bl.a. fordi der ikke nødvendigvis er tale om homoseksuelle mænd i den europæiske forstand, for en stor del af de her mænd kan sagtens leve i heteroseksuelle forhold og have sex med andre mænd ved siden af, eller hvordan man nu vil formulere det.
For det er selvfølgelig svært at give tilbud til en gruppe, som begår en handling, som er ulovlig.
Det er jo det dilemmafelt, man bevæger sig inden for.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-06-04:
Jeg synes, det er ret utroligt med den lethed, hr. Erling Bonnesen tager det her på.
Så står der en række kommuner, som vil hjælpe til med det her - bl.a. Middelfart Kommune, men også andre kommuner - og som beder et firma om at lave en energirigtig renovering.
Så siger hr. Erling Bonnesens parti: Ja, det er meget godt med jer, men I får ingen dispensation, hvis I overskrider anlægsrammen.
Erling Bonnesen (V), 2008-06-04:
Vi er fuldstændig enige i, at der er tale om gode energi- og klimaprojekter, som jo også er investeringer, der rækker langt frem, således at de set over en årrække tjener sig hjem igen.
Og vi er også enige i, at så snart det er muligt at få dem gennemført, skal de selvfølgelig gennemføres.
Men jeg tror ikke, at der er nogen, der forestiller sig, hvis man kigger på landkortet, at alle de gode energiinvesteringsprojekter, som jeg tror efterhånden ligger i næsten alle kommuner, kan gennemføres her og nu i løbet af efteråret, selv om man ville det.
Det kan jo ikke engang lade sig gøre fysisk, tror jeg.
Derfor er det, at man skal prøve at lave en planlægning over en årrække, og der får man lige præcis chancen for at få det gennemført i 2009.
Jeg er helt sikker på, at det vil være meget gode investeringer, som vil tjene sig hjem, fuldstændig i overensstemmelse med det grundlag, som jeg kan høre at vi er meget enige om.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-06-04:
Nu går jeg altså ud fra, at det her ikke er baseret på tro, men på fakta.
Så hr. Bonnesen tror, at det, kommunerne har planlagt, ikke kan lade sig gøre.
Jeg håber, at man ude i kommunerne har forstået, at man altså er i sådan en tilstand, at man ikke selv kan finde ud af det.
Men jeg vil bare gerne have at vide en gang til: Hvorfor vil Venstre, det store regeringsparti, ikke være med til at give en dispensation til de kommuner, der overskrider anlægsrammen, fordi de laver de energiinvesteringer, som hr. Bonnesens parti jo faktisk har været med til at skrive under på skal gennemføres i de kommende år?
Ikke engang efter 2009, nej, i hvert af årene frem til 2012 skal energiforbruget ned, og i øjeblikket går det op.
Hvad er det, der gør, at man ikke vil give den dispensation?
Man vil gerne give den til ældreboliger, for der har man tilsyneladende et eller andet, man skal please Dansk Folkeparti med.
Men der, hvor man har lavet en bred aftale, vil man ikke være med til det.
Synes hr. Erling Bonnesen ikke, at det var bare rimeligt, at han som ordfører stillede sig op her og sagde: Nej, vi vil overhovedet ikke hjælpe de her kommuner.
Eller sige: Undskyld, vi tog fejl, vi vil godt give den dispensation?
Erling Bonnesen (V), 2008-06-04:
Det er faktisk meget nemt at svare på, for hvis der er konkrete projekter, som man i enkelte kommuner ønsker at gennemføre her og nu, har man faktisk også muligheden for det.
Så skal man blot foretage sine valg og sine prioriteringer og sige: Vi skal selvfølgelig holde os inden for den samlede anlægsramme, som vi har, og så skubbe nogle andre ting til 2009.
Hvis alle gennemførte det hele her og nu, ville samfundsøkonomien lige præcis koge over i prisstigninger og inflation.
Men man har rent faktisk mulighed for at gennemføre det konkret her og nu, hvis man foretager en rigtig planlægning af det.
Så muligheden er til stede.
Johs. Poulsen (RV), 2008-06-04:
Vi er fra Det Radikale Venstres side enige med Venstre, når man siger, at det her selvfølgelig skal ses i et samfundsøkonomisk lys, og at de nationaløkonomiske rammer skal overholdes.
Derfor er det jo i virkeligheden en meget principiel debat, de her lovforslag lægger op til, nemlig den principielle debat om, hvorvidt man skal have et reelt indhold i et kommunalt selvstyre, eller om der i stedet for skal lægges centralistiske beslutninger til grund for det, der sker i kommunerne.
Jeg vil derfor endnu en gang spørge Venstres ordfører: Hvorfor er det mere vigtigt for Venstre at uddele højere børne- og ældrechecks i et finanslovforlig med Dansk Folkeparti end at sikre, at der er et reelt indhold i det kommunale selvstyre?
Erling Bonnesen (V), 2008-06-04:
Jeg kan jo med glæde konstatere, at begge dele kan lade sig gøre, nemlig at vi har et godt, højt velfærdsniveau, og at lige præcis kommunalreformen, strukturreformen og den efterfølgende finansieringsreform tilsammen sikrer, at man har nogle gode kommunale redskaber, så man har mulighed for et decentralt styre med mulighed for lokal indflydelse.
Så jeg glæder mig da over, at begge dele kan lade sig gøre.
Johs. Poulsen (RV), 2008-06-04:
Jeg er sikker på, at hr. Erling Bonnesen, selv om han ikke er så vild med at snakke om det, faktisk godt ved, hvad der foregår rundtomkring i kommunerne i øjeblikket.
Det er derfor, at masser af kommuner er i gang med at revidere de budgetter, de ellers havde lagt, hvor der jo gennemføres besparelser på skoleområdet, hvor der jo gennemføres nedskæringer på en række områder, og hvor man, som vi hører i debatten her, ikke kan gennemføre planlagte klimaprojekter og lignende.
Det er jo en konsekvens af, at Venstre i stedet for har prioriteret centralistiske beslutninger og en central tilgang til brug af økonomien.
Hvad er det, der gør, at det for det gode gamle decentrale parti Venstre pludselig er blevet mere vigtigt at sidde og uddele store checks herindefra end at give et reelt, også økonomisk, indhold i det kommunale selvstyre?
Erling Bonnesen (V), 2008-06-04:
Jeg er glad for at konstatere og også få medhold i, at vi har sikret muligheden for et decentralt styre med god mulighed for lokal indflydelse.
For så at slå det helt fast igen, for nu er vi jo stort set tilbage ved udgangspunktet: Når vi har de største kommunebudgetter nogen sinde, kan der ikke være tale om nedskæringer.
Line Barfod (EL), 2008-06-04:
Jeg er fuldstændig enig i det, den socialdemokratiske ordfører har sagt, med hensyn til at regeringen og Dansk Folkeparti har indført en nidkær detailstyring.
Derfor går jeg ud fra, at ordføreren også er enig i, at regeringen og Dansk Folkeparti allerede har grebet ind i forhold til den konflikt, der kører i øjeblikket, ved at de har lavet så stramme rammer, ved at de har lavet en konstruktion, der gør, at kommuner og regioner ikke har frihed til at forhandle med fagbevægelsen, og hvis man derfor skal finde en løsning og skal sikre, at vi får dygtige medarbejdere i fremtiden, der kan sørge for, at vi har en god, solidarisk offentlig velfærd, og at det hele ikke går op i privatiseringer, så kræver det, at vi finder nogle løsninger i Folketinget, at vi sikrer nogle gode økonomiske rammer for kommuner og regioner og også sikrer dem frihed til, at de har muligheden for at forhandle.
Rasmus Prehn (S), 2008-06-04:
Jeg er helt enig med Enhedslistens ordfører, fru Line Barfod, i, at der, hvor regeringen kunne have valgt at give muligheder, at give frihed, har man valgt det modsatte.
Man har valgt at fjerne muligheder, man har valgt at fjerne frihed, og man har jo i kommuner og regioner begrænsede muligheder for netop at indfri nogle af de ønsker, som er her.
Vi tror fra socialdemokratisk side på, at det er arbejdsmarkedets parter, der skal forhandle de her ting.
Men der er ingen tvivl om, at mulighederne er blevet begrænset af en alt for nidkær og mistillidsbåret styring fra regeringens side.
Det, der skulle være mulighedernes samfund, er blevet de manglende muligheders samfund.
Line Barfod (EL), 2008-06-04:
Jeg er fuldstændig enig i det med de manglende muligheders samfund.
Betyder det så også, at Socialdemokraterne er med på, at skal der findes en løsning, som sikrer en ordentlig løn, som sikrer, at vi også har nogle gode medarbejdere i fremtiden, som sikrer, at vi får en solidarisk velfærd i stedet for regeringens ønske om privatisering og markedsgørelse af det hele, at så er det her i Folketinget, at vi er nødt til at skabe de muligheder, fordi det er her, regeringen og Dansk Folkeparti har frataget kommunerne mulighederne.
Rasmus Prehn (S), 2008-06-04:
Der er ingen tvivl om, at der påhviler Folketinget det kæmpestore ansvar at sikre, at de økonomiske muligheder og den økonomiske frihed i kommunerne er til stede.
Det er helt afgørende, at der er de tilstrækkelige frihedsgrader til, at man kan løfte de meget store velfærdsopgaver, som landets kommuner og regioner står over for.
Der er det altså Folketinget, der har opgaven at sikre, at de økonomiske rammer og friheden til at agere er
Det er helt afgørende.
Erling Bonnesen (V), 2008-06-04:
Der er megen snak, og der er især megen snakken udenom, for fakta er jo - som det er påvist flere gange - at vi har danmarkshistoriens suverænt største kommunebudgetter, og derfor er det jo også med god ret, at man har kunnet udgive et program, der lige præcis har overskriften »Mulighedernes samfund«.
For når man har de største budgetter nogen sinde, er der jo lige præcis noget at arbejde med - så har man noget at planlægge ud fra, så har man noget at prioritere med, så har man noget at sætte bag ved, så man også kan få aktiviteterne til at køre.
Derfor er det også en stor glæde at kunne konstatere, at vi har et meget højt aktivitetsniveau i samfundet, en meget høj beskæftigelse, en meget lav ledighed.
Og så er vi nået dertil nu, hvor vi også sådan, om jeg så må sige, er prikket lidt på skulderen af ret mange uafhængige økonomer, der siger: Pas nu på, I går helt til grænsen for, hvad samfundsøkonomien kan bære.
Derfor har vi jo et fælles ansvar, som vi nu også skal løfte, for, at det ikke koger over, og derfor er det lige præcis, vi skal sikre, at enderne så også når sammen.
Rasmus Prehn (S), 2008-06-04:
Lige så vel som at jeg fra socialdemokratisk side gerne anerkender, at vi aldrig har haft et højere årstal - altså, vi skriver 2008 i år, og vi skrev 2007 sidste år - anerkender jeg da også, at vi aldrig har haft større budgetter.
Sådan er det jo.
Men det er jo ikke ensbetydende med, at effekten af de rammer er blevet bedre.
Der ser vi jo analyser, rapporter og beskrivelser af kommunernes økonomi, der viser det meget kedelige og meget sørgelige billede, at der skal skæres i velfærden, at der er blevet mindre velfærd.
Før valget hørte vi regeringen sige meget flot: Jamen der er råd både til velfærd og til skattelettelser.
Vi var ærlige, vi turde kigge vælgerne i øjnene og sige: Der er ikke råd både til skattelettelser og velfærd, man må vælge, og vi tror på, at det bedste er at vælge velfærd.
Men regeringen lovede begge dele.
Nu har man så givet skattelettelserne til de rigeste, og nu er det så velfærden, der må holde for.
Det synes jeg er løftebrud.
Jeg synes, det er at løbe fra, hvad det var, man stillede vælgerne i udsigt, og det er altså en form for vælgerbedrag, at man lover både skattelettelser og velfærd, og konsekvensen er besparelser på kernevelfærden.
Erling Bonnesen (V), 2008-06-04:
Så vi kan jo heldigvis konstatere, at de skattelettelser, der er gennemført, lige præcis har været med til at generere mere arbejdskraft og en større samfundskage og dermed også flere kroner til velfærden.
Jeg er da glad for, at man nu får anerkendelsen af, at vi har disse meget store budgetter nu, og også anerkendelsen af, at vi sådan skal passe lidt på.
Men så må jeg også spørge: Hvor er samfundsansvaret så henne for, at vi sikrer, at økonomien ikke koger over?
For det er jo netop kernepunktet, vi er inde ved nu, at vi lige præcis skal kende vores ansvar her og sikre, at økonomien ikke koger over i inflation og nye prisstigninger.
Det er jo sagen og ikke så meget al den anden klynk og klagesang.
Hvor er samfundsansvaret henne for, at vi sikrer, at vi holder sammen på det?
Erling Bonnesen (V), 2008-06-04:
Vi er fuldstændig enige i, at det i næsten alle tilfælde er gode investeringer og gode initiativer at få taget, og hvis man så også i kommunerne syntes, at de havde været det, da man lavede budgetterne for 2008, havde man sikkert fået dem indregnet i de eksisterende budgetter allerede dengang.
Det er jo en debat, der er kommet op nu, og det er også derfor, at vi har debatten nu, og her som tilgang til, at kommunerne skal til at begynde at planlægge 2009-budgetterne, er det det rigtige tidspunkt at få projekterne indarbejdet og forberedt på, og derfor er det sådan set meget nemt for os at sige, at vi naturligvis er fuldstændig enige i, at det er gode projekter, som man skal holde fast i, men de skal så blot indarbejdes, så de ikke kommer som nogle hovsabeslutninger nu.
Det er sådan set det, der er kernen i det, og det er også derfor, at vi jo har en tyk streg under, at det, det handler om med de her tre lovforslag, er at overholde de budgetter, som kommunerne selv har lagt.
Skulle der så være nogle enkeltprojekter, man gerne vil have lige præcis her og nu i denne uge, må man vente med nogle andre ting til lidt senere, så man sikrer, at den samlede samfundsøkonomi ikke koger over.
Rasmus Prehn (S), 2008-06-04:
Jeg kan forstå på Venstres ordfører, hr. Erling Bonnesen, at han ser frem til, at der bliver plads til de her fornuftige klimainitiativer.
Sagen er jo den, at rigtig mange af landets kommuner har tilladt sig at lytte til, hvad regeringen har sagt, tilladt sig at lytte til, hvad bl.a. klimaministeren har sagt, og sat gode, fornuftige, visionære klimainitiativer på dagsordenen.
Vi kunne nævne Middelfart Kommune, vi kunne nævne Sønderborg Kommune, vi kunne nævne Frederikshavn Kommune, vi kunne nævne Lolland Kommune, vi kunne nævne Kalundborg og sikkert mange flere kommuner, som har lyttet til, hvad der har været oppe i debatten, og har sagt: Vi vil gerne gå foran, vi vil renovere vores bygninger, så de bruger mindre energi, så vi kan udlede mindre CO2, det tjener sig oven i købet hjem, fordi vi tjener penge på ikke at bruge så meget energi.
De kommuner sidder nu på grund af det her konkrete lovforslag i den situation, at de simpelt hen må sige, at de projekter ikke bliver til noget, for hvis de bruger penge på det her, bliver de straffet, så de skal spare nogle andre steder.
Det er den konkrete, afledte konsekvens af det her forslag.
Hvordan kan Venstres ordfører sige, at det er en god idé med de her ting, når det konkrete er, at det bliver pillet af?
Martin Henriksen (DF), 2008-06-04:
Vi vil redegøre for vores stillingtagen til forslaget.
Det var jo sådan, at Dansk Folkeparti grundlæggende støttede forslaget ved førstebehandlingen, men vi havde dog visse betænkeligheder.
I mellemtiden er der sket det, at Dansk Folkepartis ønsker er blevet delvis imødekommet fra regeringens side, og tak for det.
Der er bl.a. blevet mulighed for, at man kan aflægge en danskprøve ved de internationale private skoler, og vi synes, det er rigtig godt, at den mulighed er kommet.
I lovforslaget foreslås det, at ikke alle bestyrelsesmedlemmer i en privatskole på international linje skal kunne tale dansk.
Vi har så stillet ændringsforslag om, at det bør de selvfølgelig kunne for at få et grundlæggende indblik i det danske samfund.
Her kunne regeringen og ingen af de øvrige partier imødekomme Dansk Folkeparti, og det er vi selvfølgelig kede af.
Men der er altså sket en delvis imødekommelse af Dansk Folkepartis ønsker, og ministeren har også i et svar om administrative fællesskaber sagt til udvalget, at ministeriet sammen med skoleforeningerne vil arbejde på at kigge på, om der er mulighed for, at man kan oprette administrative fællesskaber eller noget, der minder om det, på friskoleområdet.
På den baggrund kan vi alt i alt støtte forslaget.
Afstemning
Erling Bonnesen (V), 2008-06-04:
Det er meget nemt og enkelt at forklare, for udgangspunktet er jo, som jeg også tidligere har fastholdt i min ordførertale, at vi har de største anlægsbudgetter nogen sinde, og derfor kan der ikke være tale om nedskæringer.
Hvis de så i den enkelte kommune nogle steder kan se, at de højere budgetter, de har, også er ved at løbe fra dem, må vi sige, at det jo så er god økonomistyring, at de selv tager fat i det og prøver at holde sig inden for de højere budgetrammer, som de har.
Så skal de naturligvis foretage et valg med hensyn til, hvad det er for nogle ting, det er vigtigst at få gennemført nu, og hvad det er for nogle ting, de så må udsætte til f.eks. 2009, altså en skarpere og mere præcis planlægning af tingene.
Men vi er da fuldstændig enige i, at gode energi- og klimaprojekter, som der også på længere sigt er god økonomi i, naturligvis skal fases ind, og det får man så også chancen for f.eks. i 2009, og som jeg forstår det, har mange af kommunerne en god driftsøkonomi, også i årene fremover, så det ser jeg da frem til at der bliver plads til.
Jeg tror, de fleste borgere er helt bekendt med, hvordan overenskomstforløbet er, og hvordan forhandlingerne er, og vi kan jo dagligt følge med i, hvordan det udvikler sig, så jeg tror, der er fuld forståelse for, at parterne skal have chancen for selv at ordne den sag.
For så vidt angår valgløfterne, har jeg jo forklaret op til flere gange og fastslår det gerne igen, at vi naturligvis overholder de løfter, som vi har givet.
Men hvorfor har de så stået der i rigtig, rigtig mange år?
Det er jo lige præcis derfor, at vi jo så også nu kommer med en række løfter og tilsagn om at få sat nogle penge af til det i forskellige kvalitetsfonde og puljer, så man netop får en mulighed for at lave sig en god lokal planlægning, så man kan få gjort noget ved det.
Så vi gør rent faktisk noget ved det.
Line Barfod (EL), 2008-06-04:
Det er jo rent hykleri at stå her og sige, at man ikke vil blande sig i konflikten, når man har blandet sig, når man fra regeringens og Dansk Folkepartis side har grebet ind, har fastlagt de økonomiske rammer og med disse lovforslag har fastlagt sanktioner, der bliver udløst over for kommuner og regioner, hvis de tillader sig at bruge den frie forhandlingsret.
Problemet er jo, at man har grebet ind, og det synes jeg man burde være så ærlig at indrømme i stedet for at forsøge at tale udenom.
Så lige i forhold til valgløfterne: Jeg tror, at de fleste, også af børnene, troede, at det ville blive i deres skoletid, at de fik nogle toiletter, de kunne komme på.
At have et løfte om, at der måske engang om 10, 15, 20 år vil være nogle andre børn, der får nogle toiletter, der gør, at de ikke skal holde sig hele dagen, er altså ikke lige det, de fleste havde opfattet under valgkampen.
Erling Bonnesen (V), 2008-06-04:
For så vidt angår overenskomstforhandlingerne, som kører i øjeblikket, vil jeg i overensstemmelse med god dansk tradition naturligvis ikke blande mig i det, men har en forventning om, at parterne lever op til deres ansvar og får det på plads.
Lad mig så slå det fuldstændig fast: Selvfølgelig holder vi de valgløfter, vi har givet, og selvfølgelig kommer der også de penge i kvalitetsfonden og puljerne, som der er sagt, og de vil naturligvis blive indfaset, i takt med at samfundsøkonomien kan bære det.
Det er lige præcis det, som en god økonomisk styring jo går ud på.
Naturligvis skal de dårlige toiletter og andet repareres og ordnes, så vi får de der dårlige eksempler fjernet, og det er jo lige præcis også derfor, at vi opfordrer til, at man får lavet en god budgetplanlægning i kommunerne, hvor det er, at man har de her ting stående.
Men de har jo stået der i meget lang tid og i mange år, så derfor er det jo sådan set kun godt, at vi får taget det op nu, så der bliver en god mulighed i kommunerne for at få det planlagt til de næste budgetter, så det kan holdes inden for de budgetrammer, der nu engang bliver aftalt, og som er lagt.
Line Barfod (EL), 2008-06-04:
Ligegyldigt hvor mange gange Venstres ordfører forsøger at tale uden om, at man har udsultet den offentlige sektor, lige så lidt hjælper det, så længe folk kan se i deres dagligdag, at de mange valgløfter fra Venstre ikke bliver opfyldt, altså at der ikke kommer nogen reparationer af skoletoiletterne, at der ikke kommer de store investeringer i energi osv., og at der ikke kommer nogen hjælp til de mange, der gerne vil have et ordentligt offentligt sundhedsvæsen, fordi der er så stramme økonomiske rammer.
Så jeg vil bare spørge Venstres ordfører, om han kan bekræfte, at hvis kommuner og regioner gerne vil gå ind og give de lønstigninger, der bliver krævet nu, vil de blive straffet af regeringen, fordi de så overskrider de rammer, som regeringen og Dansk Folkeparti har vedtaget.