Benny Engelbrecht (S), 2012-04-19:
Ingen har noget imod, at virksomheder opfører sig ansvarligt, men ligesom i fodbold, hvor man har regler, der sikrer, at det ene hold ikke stiller op med 14 spillere på banen eller konsekvent sparker benene væk under modstanderen, skal der også være rammer for virksomhedernes sociale ansvar.
Der skal nok være organisationer, der ser virksomhederne over skuldrene.
Det er der allerede i dag, men hvem kan i grunden gøre sig til dommer over, hvad der er rigtigt eller forkert, så vi alle er sikre på, at der rent faktisk spilles på den samme bane?
Det er det, man på engelsk kalder level playing field.
Det sikrer dette lovforslag præcis en ramme for.
Danmark har internationalt forpligtet sig til at arbejde for, at OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder udbredes og efterleves blandt danske virksomheder.
Det er samtidig regeringens målsætning, at Danmark er i front, når det gælder global ansvarlighed i relation til arbejdstager- og menneskerettigheder, internationale miljøstandarder og kampen mod korruption.
Det er med dette udgangspunkt, at vi i dag førstebehandler lov om mæglings- og klageinstitutionen for ansvarlig virksomhedsadfærd.
Erhvervsudvalget havde for nylig et foretræde af formanden for Rådet for Samfundsansvar.
Der blev her berettet om det arbejde, der er gået forud for de anbefalinger, et enigt råd er kommet med.
Jeg skal ikke referere fra dette foretræde, men jeg kan vist roligt konkludere, at ethvert medlem af Erhvervsudvalget, som deltog i det møde, sad tilbage med den klare overbevisning, at Danmark med dette forslag er verdens førende på området for socialt ansvar, uden at det på nogen måde er en byrde for erhvervslivet, snarere tværtimod.
En række danske virksomheder har gjort en forbilledlig indsats for ikke blot selv at gå foran med det gode eksempel på virksomhedernes ansvar, men også i international sammenhæng at udvikle rammerne for csr, corporate social responsibility eller virksomhedsansvar.
Det er bl.a. sket i regi af FN, som med initiativet global compact omtaler ti principper for ansvarlig virksomhedsledelse inden for spørgsmål som menneskerettigheder, arbejdstagerrettigheder, miljø og antikorruption.
På et punkt følger vi ikke anbefalingerne fra Rådet for Samfundsansvar.
Når det handler om, hvad formanden for klagepunktet skal have af titel, følger vi ikke indstillingen om at benytte betegnelsen ombudsmand.
Det ændrer dog ikke ved, at formanden for klagepunktet vil få en rolle, der ikke blot er passiv.
Formanden skal også aktivt og på eget initiativ kunne tage sager op.
Det kan eksempelvis være på baggrund af omtale i medierne.
Ønsket om at skabe en ombudsmandslignende institution er yderst sympatisk, og derfor vil jeg gerne understrege, at det for Socialdemokraterne er afgørende, at klagepunktet bliver både uafhængigt og handlingsorienteret.
Jeg har i høringssvarene noteret mig 92-gruppens kritik af placeringen af klagepunktet under Erhvervsstyrelsen.
Jeg vil i den sammenhæng gerne understrege, at vi ikke betvivler danske embedsmænds uafhængighed.
Det afgørende mål må derfor være, at klagepunktet ikke er under instruktionsbeføjelse.
Skulle klagepunktet placeres
andetsteds, frygter jeg i stedet, at alt for mange ressourcer vil blive anvendt på administration i stedet for at løse klagepunktets egentlige opgave.
Jeg har i den offentlige debat noteret mig, at der stilles spørgsmål ved nødvendigheden af mæglings- og klageinstitutionen, og nu også af Venstre.
Det er ikke en kritik, der kan genfindes i de mange høringssvar, der er indsendt, selv om der ikke fra nogen seriøse, interesserede parter rejses tvivl om nødvendigheden af en sådan mæglings- og klageinstitution, men jeg vil alligevel gerne slå fast, at der er andre årsager end vores internationale forpligtelser, der gør, at det er en fordel for Danmark og erhvervslivet at have denne ikkeretlige mæglings- og klagemekanisme.
Desuden går muligheden for at anmode om, at sager bliver taget op, jo begge veje.
Det er altså også sådan, at virksomheder kan anmode mæglings- og klageinstitutionen for ansvarlig virksomhedsadfærd om at tage sager op.
Det kan f.eks. være sager, hvor de føler sig uberettiget anklaget i medierne, som Venstres ordfører ellers var så bekymret for før.
Eller det kan være i sager, hvor de ønsker at få bistand udefra til at løse en konflikt.
Derudover skal jeg også sige, at lovforslaget udvider årsregnskabslovens krav om redegørelse for samfundsansvar.
Konkret skal virksomheder fremover udtrykkeligt redegøre for deres politiker for at respektere menneskerettigheder samt redegøre for deres politiker om reduktion af klimapåvirkninger.
Socialdemokraterne kan støtte forslaget.