runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2016-04-21:
Helt konkret i forhold til det her forslag har vi syv grunde til, at vi synes, lige det her forslag, som ellers har en god intention, ikke er godt nok, ikke rammer, som det skal, og der håber jeg hr. Finn Sørensen vil anerkende, at når vi har syv gode grunde, er det altså ikke bare, fordi vi er bange for at pålægge virksomhederne krav.
Nu har hr. Finn Sørensen tre gange under den her debat sagt, at det, at Alternativet ikke støtter det her forslag, betyder, at vi under ingen omstændigheder nogen sinde tør pålægge nogen som helst virksomheder nogen som helst krav.
Derfor er det altså utrolig vigtigt for mig – lige før jeg kommer til mit spørgsmål – at sige, at grunden til, at vi ikke støtter det her, er, at vi ikke tror på, det virker.
Vi tror, det bliver utrolig dyrt for virksomhederne, vi tror, det bliver meget bureaukratisk, vi tror, der bliver slået en række proformajobs op, vi tror, det skaber unødigt håb hos de ledige, og vi er bange for en mastodont af en administrativ sanktionsmodel.
Vi er i tvivl om, om noget af det i virkeligheden er i strid med EU-retten, og vi synes, der er en anden løsning, som vi selv har, som er bedre.
Hvordan kan hr. Finn Sørensen dog blive ved med at sige, at han i kraft af det i sig selv kan uddrage, at Alternativet aldrig vil pålægge de danske virksomheder nogen som helst krav?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-21:
Vi kan naturligvis ikke støtte beslutningsforslaget.
Man skal have jobopslag slået op på deres hjemmeside.
Det er klart, at det vil være en meget stor fordel for dem.
Det støtter vi selvfølgelig ikke.
Det er ikke særlig markedsøkonomisk eller specielt fornuftigt at stille den slags krav til virksomheder.
Så vi stemmer nej.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-21:
Nej, den bemærkning gik alene på, at jeg kunne være rigtig interesseret i, om man kunne finde nogle modeller, der kunne gøre det så let som muligt for firmaerne.
Jeg tænker især på mindre firmaer, så de ikke føler, at de skal igennem en unødig bureaukratisk proces.
Målet er vi enige om.
Det er alene et spørgsmål om, om man kan forestille sig nogle tiltag, så firmaerne ikke bliver skræmt over det.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-21:
Jeg vil bare gerne takke ordføreren for den positive modtagelse og også takke ordføreren, fordi ordføreren forholder sig til det, der er formålet med forslaget.
Jeg vil selvfølgelig gerne arbejde videre med ordføreren med, at hvis der skulle være nogle uhensigtsmæssigheder, skal de selvfølgelig løses.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-21:
SF ser nogle gode muligheder i Enhedslistens forslag.
Der skal være fair adgang til at søge ledige jobs, og det kræver et mere gennemskueligt arbejdsmarked.
Det er et langt udskilningsløb for mange arbejdsløse at finde frem til de ledige job, og der er en tendens til, at ledige job kører rundt i lukkede cirkler, hvor job skifter hænder via personlige netværk.
Og har man først været arbejdsløs i en længere periode, kan det være svært at kæmpe sig tilbage.
Det er jo klart, at firmaerne selv må bestemme, hvem de ansætter, men det er nødvendigt at gøre jobåbningerne synlige for alle.
For at få understøttelse forlanger man jo af alle arbejdsløse, at de hver uge er på jobnet og hver uge søger job.
For at få kvalificerede medarbejdere, en god infrastruktur og i øvrigt service fra det offentlige, kan vi vel godt forlange af firmaerne, at de spiller med åbne kort ved at levere et mere gennemsigtigt arbejdsmarked.
Med en gennemførelse af det her forslag kunne vi forhåbentlig også slippe for den jammer, som vi med mellemrum oplever, når et firma klynker i medierne over ikke at kunne få medarbejdere.
For det meste viser det sig bagefter, at de aldrig seriøst har søgt efter folk.
SF kan støtte beslutningsforslaget, men vi synes nok, at man skal kigge det kritisk igennem, så processen ikke bliver unødvendig bureaukratisk for virksomhederne.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-04-21:
Nej, jeg har ikke talt om angreb på danske model.
Jeg siger, at i Radikale Venstre har vi respekt for den.
Vi tror på, at arbejdsgivere og arbejdstagere i fællesskab kan finde ud af at løse opgaverne, bl.a. at når vi har ledige i Danmark, er det også en fælles opgave at se, hvordan vi bedst indretter os, så flere kommer i job.
Så kan vi fra politisk hold bidrage bl.a. med en beskæftigelsesreform, der sikrer, at jobcentrene har en langt mere opsøgende rolle i forhold til virksomhederne, at de er tilgængelige, og at de kender de virksomheder, der findes i deres lokalområde.
Det er det, jeg mener med respekt for den danske model.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-21:
Jeg har ikke hørt nogen argumenter endnu.
Jeg hørte bare det der med den danske model, og der vil jeg så bare høre, hvordan det skulle være et angreb på den danske overenskomstmodel, at man pålægger virksomhederne at slå nogle ledige job op.
Det forstod jeg simpelt hen ikke.
Jeg ville bare høre, om ordføreren er i stand til at forklare det, når nu den der finke røg af panden.
Det har jeg kommenteret over for beskæftigelsesministeren.
Så jeg må bare konstatere, at ordføreren synes, det er vigtigere, at arbejdsgiveren kan komme til fuldstændig frit, som de gør i dag, uden den mindste lille forpligtelse at importere billig arbejdskraft fra Østeuropa, end det er at sikre, at alle herboende arbejdsløse får en fair chance for at byde ind på de ledige job.
Jeg kan bare konstatere, at det er den holdning, ordføreren har, og så kommer vi jo ikke så langt i debatten.
Det må jeg erkende.
Hans Andersen (V), 2016-04-21:
Ja, der var sådan set mange spørgsmål.
Med hensyn til EU-retten er det ikke i overensstemmelse med arbejdskraftens fri bevægelighed, hvis man sætter små og store hegn op for at sikre, at folk, der ønsker at arbejde i Danmark, kommer til at stå bag i køen.
Det vil de jo komme til, hvis Enhedslisten pålægger arbejdsgiverne, hver gang de ønsker at søge arbejdskraft, at henvende sig et bestemt sted for at se, om der er ledig dansk arbejdskraft.
Det er da en forhindring for, at arbejdskraften kan flyde frit i Europa.
Det er baggrunden for, at de skal slå det op på Jobnet.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-21:
Jo, men, hr. minister, det forslag, Enhedslisten fremsætter her, griber da ikke på nogen måde ind i de private virksomheders ret til at ansætte, hvem de vil.
De har lov til at få 200 ansøgere.
De 199 er topkvalificerede, men af en eller anden grund vil arbejdsgiveren hellere have nr. 200, der er mindre kvalificeret.
Den arbejdsgiver, der gerne vil begå den fejl, har da fuldstændig mulighed for at begå den.
Der er da ikke nogen indgreb i virksomhedens ledelsesret her.
Jeg forstår simpelt hen ikke argumentet.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-04-21:
Som jeg nævnte, har de offentlige arbejdsgivere en begrænsning i deres ledelsesret.
De har en forpligtelse til at ansætte den bedst kvalificerede, og derfor er der naturligvis for dem en forpligtelse til at lave opslag, således at alle potentielle kvalificerede kan søge de pågældende job.
I det private erhvervsliv skal man have muligheden for en fri og direkte og effektiv ansættelsesproces.
De skal have mulighed for at finde den medarbejder til tiden efter de mest effektive procedurer eller kanaler efter eget valg.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-21:
Lad os bare være ærlige og sige, at jeg troede, at jeg havde trykket.
Men tak for formandens fleksibilitet.
Tak til ministeren.
Det er jo en af de underlige diskussioner, hvor ministeren stiller sig op og siger, at han sådan set er helt enig i hensigten, fordi han synes, det er en god idé, hvis virksomhederne slår ledige job op i jobnet.dk.
Vi kan bare konstatere, at det er der rigtig mange virksomheder, der ikke gør.
Det har de selv dokumenteret.
Jeg skal nok vende tilbage til den dokumentation, der ligger for det.
Så kommer Enhedslisten med et konkret forslag, som jo ikke er indgribende over for arbejdsgiverne på nogen måde, andet end at de skal lære at trykke på en knap i jobnet.dk, ligesom tusindvis af ledige har lært at gøre.
Så virksomhederne kan nok også finde ud af det.
Jeg er nødt til lige at indskærpe, at det her forslag på ingen måde griber ind i arbejdsgivernes ret til at ansætte, hvem de vil.
Det er kun et pålæg om, at de skal slå ledige job op.
Derfor vil jeg bede ministeren forklare mig en gang til, hvordan det kan være, at offentlige virksomheder har en forpligtelse til at gøre det her, mens de private virksomheder ikke har det, og hvad problemet helt ærligt skulle være i at pålægge de private virksomheder den samme forpligtelse, som det offentlige har?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-04-21:
Tak for det, og så håber jeg ikke, at det sker.
Vi har jo en tanke om, at det, der kommer til at ske i Storbritannien til juni, er et vandskel for EU.
Hvis briterne siger ja, tror vi på, at der kan materialisere sig et stort antal medlemmer i EU, som vil gå ind i en debat om, hvad EU skal beskæftige sig med, og hvad EU ikke skal beskæftige sig med, og som på sigt vil føre til et EU, som levner mere plads til nationalstaterne.
Det er det, der er målet.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-21:
Men nu skal der jo helst også være sådan et gran af realisme i de forslag, vi stiller, altså forstået på den måde, at vi er parate til at kæmpe for at få dem gennemført, vel vidende at det kan være enormt svært.
Og hvis man politisk må erkende, at den realisme nok ikke er så satans stor ...
undskyld mig, formand, det røg lige ud af munden, men det registrerede formanden måske ikke, han har hørt det før ...
Altså, hvis man må erkende det, er man så ikke nødt til at revurdere sit syn på medlemskabet af EU, hvis man virkelig mener de her ting alvorligt?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-04-21:
Det kan jeg godt bekræfte.
Det er jo sådan, at EU-retten har forrang frem for dansk ret, og det vil jo sige, at vi, hvis vi havde vedtaget det forslag, ville stå i den situation, at vi ville blive slæbt for domstolene, og at vi ville stå i en meget uafklaret situation.
Hr. Finn Sørensen og undertegnede er jo enige om, hvad resultatet af den folkeafstemning gerne skulle have været, og der må jeg sige, at jeg godt nok synes, det er problematisk, når justitsministeren dagen før sådan en afstemning går ud og tegner et billede af, at der er en fortrydelsesret, når den fortrydelsesret de facto ikke eksisterer.
Men vi kunne jo have testet det, kan man sige, ved at vi, hvis det var blevet et ja, så kunne have fremsat et forslag herinde om at fortryde det.
Så kunne vi have set, hvordan det var blevet behandlet.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-21:
Tak, og tak til ordføreren.
Kan ordføreren bekræfte, at hvis Danmark skal have suverænitet tilbage på det her område, altså at man ser bort fra EU's sammenlægningsprincip og man også ser bort fra princippet om pligten til at udbetale velfærdsydelser, selv om den, der modtager dem, ikke opholder sig her i landet, så vil det kræve enstemmighed?
Det vil sige, at alle andre EU-lande skal godkende det, hvis Danmark skal have suverænitet tilbage på de her områder.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-04-21:
Hr. Jan E. Jørgensens udtalelser undrer mig jo stort set hver gang, hr. Jan E. Jørgensen åbner munden.
Jeg troede sådan set, vi her i Folketinget havde en aftale – det er endda en meget bred aftale med tilslutning fra alle partier med undtagelse af Enhedslisten – om at gå efter en parallelaftale, og jeg har da endnu ikke hørt regeringen sige, at det ikke kan lade sig gøre.
Tværtimod var vi jo til møde i går, hvor vi faktisk vedtog at gå videre ad det spor.
Jeg ved så ikke, om hr. Jan E. Jørgensen har været fuldstændig mentalt fraværende på det møde, men jeg må konstatere, at de ting, han konkluderer her, undrer mig.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-04-21:
Jeg tror ikke, at Dansk Folkeparti skal gå ind i en konkurrence om, hvem der bilder folk ting og sager ind i forbindelse med EU-afstemninger.
Det var også Dansk Folkeparti, der sagde, at vi da bare kunne få en parallelaftale på det ene, det andet eller det tredje område, og som sagde: Hvad venter regeringen på, send dog det brev af sted, så er det ikke sværere.
Altså, det er en konkurrence, jeg ikke tror at Dansk Folkeparti ønsker at stille op i.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-04-21:
Jeg synes jo sådan set mere og mere, at hr. Jan E. Jørgensen minder om Sancho Panza, og jeg ved så ikke, om justitsministeren er Don Quijote.
Men jeg må sige, at hvis der er noget, der er vanvittigt i det her, så er det det forhold, at justitsministeren, dagen før en afgørende folkeafstemning finder sted, går ud og binder danskerne den historie på ærmet, at der er en fortrydelsesret i forhold til den afstemning.
Tænk, hvis vi nu havde fået et afstemningsresultat, hvor få hundrede stemmer måske havde afgjort, at det var blevet et ja, og at de stemmer var sikret, fordi justitsministeren havde bundet dem den historie på ærmet.
Det ville da have været tragisk.
Heldigvis gik det ikke sådan, men jeg synes, det er vigtigt, at man som politiker og da i særdeleshed som minister vejer sine ord og tænker sig grundigt om, inden man sender nogle signaler.
Og jeg har svært ved at opleve det, der skete den 2. december, som andet end et trick og et forsøg på at få danskerne til at sige ja til noget, som de ikke ville.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-04-21:
Det er ikke en måde at regulere private virksomheders adfærd på her.
Den private virksomhed, frisørsalonen, skal have mulighed for i samarbejde med jobcenteret at finde den medarbejder uden for meget bureaukrati, som man vælger at ansætte.
Det kan være meningsløst for en lille virksomhed at lave jobopslag med den konsekvens, at der kommer hundredvis af ansøgere.
Det er bare et eksempel.
Målet er vi enige om.
Vi har en interesse i den størst mulige transparens her.
Vi er i gang med en meget stor omstilling som konsekvens af beskæftigelsesreformen, hvor jobcentrene er ved at rette ansigtet imod virksomhederne.
Min opfordring, hver eneste gang jeg har mulighed for det, til virksomhederne er nu at bruge jobcentrene, at bruge Jobnet, også at skabe perspektiv, således at jobcentrene får mulighed for at blive langt bedre til at servicere de private virksomheder.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-04-21:
Jeg vil godt give Enhedslisten ret i, at der er en reel problemstilling her, altså at vi har flere virksomheder, der ansætter billig udenlandsk arbejdskraft med den begrundelse, at de ikke kan få arbejdskraften herhjemme.
Når så fagbevægelsen går dem efter i sømmene, finder de ud af, at de aldrig har søgt i jobcenteret, i a-kassen eller andre steder, så det – sagt med andre ord – bare har været en dårlig undskyldning for netop at få billig arbejdskraft.
Jeg vil også gerne indrømme, at forslaget fra Enhedslisten vil kunne gøre, at de ikke kan bruge den her undskyldning, men jeg har svært ved at se, at det kan gøre, at de ikke vil fortsætte med at ansætte billig arbejdskraft.
Når det så er sagt, skal vi også huske på, at der er rigtig mange virksomheder, som knokler hver dag, skaffer masser af arbejdspladser, og som er med til, at vi kan bevare den velstand og den velfærd, vi har i landet i dag.
Af disse grunde kan vi ikke støtte forslaget, men vi vil godt anerkende det store arbejde, fagbevægelsen gør for at vise det store hykleri, der er blandt de virksomheder, der tager billig udenlandsk arbejdskraft af grunde, som ikke er reelle.
Det snakker vi om i de her udvalg hver eneste dag, og det skal vi også.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-21:
Jeg skal åbenbart bruge nogle kræfter på at forklare, hvad der står og ikke står i vores forslag.
Der står ikke noget om, og det vil ikke få som konsekvens, at herboende arbejdsløse har en fortrinsret til jobbene, sådan som ordføreren påstod.
Ordføreren må nok også erkende, at det står der ikke i vores forslag.
Der står bare, at de skal have en fair chance for at byde ind på jobbet, inden det bliver givet til noget importeret arbejdskraft fra Østeuropa.
Det burde ordføreren da være enig i, og jeg forstår simpelt hen ikke, at man så prøver at fordreje vores forslag, hvad dette angår.
Det tjener jo det samme formål, nemlig at alle arbejdsløse får en fair chance for at byde ind på de ledige job.
Hvis det er det, udviser Venstre da meget stor nidkærhed, når det drejer sig om at stille alle mulige krav og sanktioner til de arbejdsløse, hvis de ikke søger job på en ganske bestemt måde.
Hvorfor må man ikke stille det samme krav til arbejdsgiverne, så alle arbejdsløse får en fair chance?
Hans Andersen (V), 2016-04-21:
Tak for det.
Vi har allerede i dag et beskæftigelsessystem, hvor ledige tilbyder deres arbejdskraft og kan søge ledige stillinger, for grundlæggende har vi et sundt og fleksibelt arbejdsmarked.
Vi har et arbejdsmarked, hvor virksomhederne har en efterspørgsel efter arbejdskraft og ledige tilbyder deres arbejdskraft.
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg anerkender, at det kunne være mere optimalt, hvis flere virksomheder lagde deres ledige jobopslag op på Jobnet, men jeg synes, der er meget langt fra den opfordring, jeg hermed sender i dag, og så til, at vi i Folketinget skal ind og lovgive helt konkret om, at det skal man, og at hvis ikke man gør det, ifalder man en sanktion – i hvert fald som jeg forstår det, når jeg læser Enhedslistens beslutningsforslag.
Så må jeg også bare sige, at vi jo har gjort en række ting på beskæftigelsesområdet, senest med beskæftigelsesreformen, der førte til, at der i dag er – og kommer til at blive – endnu tættere kontakt mellem jobcentrene og virksomhederne ude lokalt.
Det er jo rigtig godt, og det skal vi have mere af.
Men at staten skulle pålægge private virksomheder sådan en forpligtelse til, at de, hver gang de ønsker at rekruttere arbejdskraft, skal slå stillingen op på en bestemt måde, er ikke den måde, vi får mere vækst på i vores virksomheder.
Det er ikke statens opgave at blande sig så nidkært i, hvordan den enkelte arbejdsgiver får besat de ledige job.
Der er et Jobnet; det er en mulighed.
Der er også en lang række andre kanaler, som de private virksomheder allerede i dag bruger – jobopslag i almindelige aviser, på nettet, andre steder, hvor de rekrutterer arbejdskraft.
Jeg er helt sikker på, at de private virksomheder er de bedste til at finde ud af, hvordan de finder den arbejdskraft, de har brug for.
Så er der den anden del af forslaget, som er et forsøg på – jeg ved ikke helt, hvordan jeg skal tolke det – at lave sådan en stopklods, sådan at virksomhederne skal få det endnu mere besværligt med at ansætte arbejdskraft, som ikke kommer fra Danmark, men som kommer fra udlandet.
Ét er, at det er i strid med EU-retten, noget andet er, at det jo er et forsøg på sådan med andre ord at sige: Jamen hvis man har det rigtige cpr-nummer, den rigtige adresse, så skal man have en fortrinsret.
Det er så Enhedslistens budskab, og det er fair nok, men jeg mener ikke, at det nødvendigvis er den rigtige – og det er det ikke – vej at gå, hvis vi ønsker at skabe vækst samlet set i Danmark til gavn for alle ledige og til gavn for alle dem, der i øvrigt søger job i Danmark.
Så på den baggrund kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2016-04-21:
Altså, det er jo så hr. Finn Sørensens tolkning, og da han har lavet forslaget, er det selvfølgelig hans og forslagsstillernes ret at tolke det på den måde, de vil.
For de fleste ansættelser er jo i varige stillinger.
Nu vil jeg ikke hænges op på, om de tal passer.
Men jeg synes, at vi får en belastning af Jobnet og arbejdsgiverne, plus at de ledige kommer til at søge nogle job, som reelt er besat på forhånd.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-21:
Nu har jeg vel en slags fortolkningsret til det her forslag, i og med at det er Enhedslisten, som har fremsat det.
Og som jeg har prøvet at forklare, så vil det ikke være umuligt at gøre det.
Så enkelt er det, og det har vi forsøgt at tage højde for i formuleringen af forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2016-04-21:
Jeg tror ikke, vi fortolker det der med kortvarige ansættelser på samme måde.
For når vi snakker om kortvarige ansættelser, tolker jeg det sådan, at det er, når en virksomhed ansætter nogen i en periode på mindre end 3 måneder.
Men nu har jeg trods alt været på arbejdsmarkedet i lang tid, og med mit kendskab til arbejdsmarkedet kan jeg sige, at når virksomheder mangler folk – også når de mangler nogle i en længerevarende periode – så ansætter de folk her og nu.
Jeg blev selv i sin tid ansat med meget kort varsel ude på virksomhederne.
Der var ikke noget med, at jeg skulle søge og så ville få besked efter en måned.
Det var her og nu, man blev ansat, for virksomheden manglede en.
Altså, det er bare det, man skal tage højde for.
Det er jo ikke sådan, at det kun behøver at være i forhold til kortvarige ansættelser på under 3 måneder.
For de har måske på forhånd tænkt på, at hvis de kommer til at mangle en ansat, tager de en fra bunken og ansætter.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-21:
Hele formålet med det her beslutningsforslag er jo at give alle ledige en fair chance for at byde på de ledige stillinger, der er.
Jeg tror ikke, at man så skal hælde sit hoved til trepartsforhandlingerne, hvad det med opkvalificering angår.
Der står jo klart, at det ikke må koste flere penge, end det koster i dag, og at det, man fra regeringens side i øvrigt vil, bare er at lave en analyse.
Det kommer der vist ikke noget ud af.
Men den problemstilling, ordføreren peger på, er der jo taget højde for i beslutningsforslaget, for der står jo klart og tydeligt, at ved kortvarige ansættelser gælder pligten ikke.
Men i et eventuelt lovforslag – hvis vi skulle være så heldige at få flertal for sådan et – kan man så definere det nærmere.
Men i det ligger der jo, at hvis det er en permanent stilling, skal den slås op, og hvis det er en kortvarig ansættelse, er det ikke nødvendigt.
Og hvis man har behov for arbejdskraft her og nu, skal arbejdsgiveren da ansætte noget arbejdskraft til at få løst opgaven.
Men det udelukker ikke, at man slår den permanente stilling op.
De fleste ansættelser er jo også med en prøvetid på 3 måneder, hvor folk må være indforstået med, at der kan komme mere kvalificerede ansøgere.
Så det problem er der faktisk taget højde for i forslaget.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-04-21:
Selvfølgelig er det det.
Det er vel deres ønske at få et arbejde, det er jeg ikke et sekund i tvivl om at det er.
Men selvfølgelig skal en arbejdsgiver da også gøre alt, hvad man overhovedet kan, for at skaffe nogle gode medarbejdere, og det gør man i øvrigt også.
Mange medarbejdere bliver jo ansat via netværk.
Der søger man så via sit netværk for at få nogle gode medarbejdere.
Og mange af dem gør det via ansøgninger eller andet, og det er da rigtig, rigtig fair.
Jeg synes, det skal blive ved med at være sådan, og derfor mener jeg, at det her vil være et for stort skridt.
Men jeg anerkender dog trods alt, at det kan være med til at gøre, at der ikke er nogen, der bruger den dårlige undskyldning, som jeg startede med at sige i mit indlæg.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-21:
Det er, fordi man ikke vil pålægge arbejdsgiverne den byrde, det er at skulle forholde sig til en hel masse ansøgninger.
Det kan jeg forstå er begrundelsen.
Det er selvfølgelig fair nok, men så forstår jeg ikke, hvorfor man ikke har den samme holdning til de arbejdsløse, der jo bliver pålagt at afsende i hundredvis af ansøgninger om alle mulige job – via jobnet.dk eller ved personligt fremmøde eller ved skriftlige ansøgninger.
For ellers risikerer de at miste deres dagpengeret.
Hvordan kan det være, at ordføreren ingen problemer har med at pålægge de arbejdsløse alle disse forpligtelser, men at når det kommer til, at virksomhederne skal pålægges nogle forpligtelser, så vil ordføreren ikke være med?
Hvordan hænger det sammen?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-04-21:
Det synes jeg egentlig jeg sagde ganske tydeligt.
Jeg hørte hr. Finn Sørensen sige til beskæftigelsesministeren, at det her jo ikke var så svært, at det sådan set bare var at trykke på en knap.
Altså, kan vi ikke blive enige om, at hvis man som arbejdsgiver har en stilling og slår den op – jeg ved ikke, hvor lang tid det tager at slå sådan en op, jeg har aldrig været arbejdsgiver eller haft en virksomhed – og hvis der så kommer 200-300 ansøgninger, så forventer vi, at man læser de 200-300 ansøgninger?
Og så må man jo som privat virksomhed tage den, som man mener er den rigtige, og det gør man i øvrigt også.