runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2012-12-18:
Nu behandler vi en finanslov, som har nulvækst.
Det er ikke vores finanslov, det er regeringens.
Og der er så åbenbart ikke nogen problemer i at holde nulvækst – det kan man gøre, uden at man har skullet spare de forkerte steder, altså på den borgernære service, men fremadrettet kan det ikke lade sig gøre.
Det er jo en herlig socialdemokratisk logik.
Jeg kan konstatere, at mens vi havde ansvaret, fra 2001 til 2011, havde sundhedsområdet en produktivitetsgevinst på 23 pct.
Så det kan jo lade sig gøre at få mere ud af de mange ressourcer, man i forvejen bruger.
Nadeem Farooq (RV), 2012-12-18:
Hr. Peter Christensen har jo tidligere tilkendegivet, at der er væsentlige områder, der skal friholdes for nulvækst.
Lad mig bare nævne i flæng: Sundhedsvæsenet, ældreplejen og uddannelsessektoren.
De områder har Venstres ordfører tilkendegivet skal friholdes.
Men det må jo unægtelig betyde besparelser på andre områder.
Skal politiet rammes af besparelser – ja eller nej?
Camilla Hersom (RV), 2012-12-18:
Altså, i modsætning til ordføreren kender regeringen jo fremskrivningerne for demografien, og derfor ved vi også, at der notorisk bliver behov for flere penge, fordi demografien ændrer sig.
I runde tal er det omkring 8 mia. kr. bare på den konto.
Hvor vil Venstre finde de midler?
Nadeem Farooq (RV), 2012-12-18:
Det lyder jo alt sammen meget godt.
Man kan sige, at forsvaret er en ting, men nu spurgte jeg specifikt ind til politiet.
Peter Christensen (V), 2012-12-18:
Jeg mener, at man i alle dele af den offentlige sektor skal kigge på, om man kan gøre tingene klogere og bedre.
Det gælder alle områder.
Jeg synes ikke, at vi som politikere lever op til vores ansvar, hvis vi ikke kritisk gennemgår alle bevillinger.
Der var for nylig en diskussion om, hvad det koster at undervise en folkeskoleelev.
Så går man ind og kigger på det.
I Skanderborg koster det 46.000 kr., i Horsens koster det 63.000 kr.
Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Lad os blive lidt i den her diskussion om nulvæksten, for det er jo interessant, at når vi spørger ind til nogle konkrete områder, kan vi ikke få nogen konkrete svar fra Venstres ordfører.
Sådan har det sådan set været det seneste halve år.
Vi har kunnet høre ordføreren sige, at det ikke er på sundhedsområdet, på uddannelsesområdet, på forskningsområdet eller på ældreområdet, at vi skal have nulvækst.
Men det vil sige, at hvis der skal være fortsat vækst dér, stiller det jo endnu større krav til den samlede nulvækst.
Det betyder, at der skal være negativ vækst på nogle områder.
Kan vi ikke få nogle eksempler på, hvor det i givet fald skal være?
Nu har vi jo lavet en forsvarsaftale, hvor vi sparer 2,7 mia. kr.
Det er vi fra SF's side meget tilfredse med, men jeg vil da gerne høre, om Venstres ordfører mener, at der skal spares yderligere på forsvarsområdet, eller hvad det er for nogle områder, der skal stå for, når man skal fastholde en vækst på en række områder, men overordnet set vil have nulvækst?
Det skylder Venstre et svar på – kan vi få det her i dag?
Peter Christensen (V), 2012-12-18:
Jeg ved ikke, om det egentlig skyldes, at regeringspartierne skammer sig over den finanslov, vi er ved at behandle nu, for det er en finanslov, som opererer med nulvækst, og hele diskussionen handler nu om: Jamen kan man have nulvækst?
Kan man have et udgiftsstop?
Kan man sige, at verdens største offentlige sektor må klare sig med de penge, den har – vel at mærke hvor man øger bevillingen i forhold til inflationen, så man har den samme købekraft fra det offentliges side?
Det handler diskussionen om nu.
Regeringen har lige vist den danske befolkning, at det kan man.
Så jeg er dybt forundret over, at det her nu er en diskussion om, hvorvidt man kritisk skal gå ind og kigge på alle områder i det offentlige, hvor vi bruger penge, og se på: Kan vi gøre det klogere?
Kan vi gøre det smartere?
Kan vi få pengene til at række længere?
Vores ambition er, at det skal vi, for på den måde kan vi frigøre penge til at skabe private arbejdspladser.
Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Der kommer ingen konkrete bud.
Det er lidt det samme som at læse Venstres finanslovforslag, som også blev skilt ad af Finansministeriet.
Det understreger jo bare, at det igen kun er lommeuld, der kommer frem fra Venstres side.
Der er simpelt hen ingen substans i det, i forhold til hvordan man vil finansiere den stigende ældrebyrde, finansiere, at der er flere unge, der tager en uddannelse.
Med regeringens finanslovforslag finansierer vi uddannelserne på en måde, som man ikke har set i de tidligere år under VK-regeringen.
Regeringen lægger konkret finansiering på bordet.
Peter Christensen (V), 2012-12-18:
Regeringen fører nulvækst i finansloven for i år.
Jeg blev spurgt, hvor man kan frigøre ressourcer, og jeg har svaret med en lang række konkrete eksempler.
Og så er der jo hele reformsporet – det har vi slet ikke været inde på endnu.
Og med hensyn til kontanthjælpsreformen vil jeg sige, at vi meget gerne hjælper regeringen med at lave en kontanthjælpsreform, men vi har lidt svært ved lige nu at se, hvordan regeringen vil få den til at hænge sammen med sin langsigtede økonomiske politik.
Det kan vi jo ikke få svar på, når vi spørger.
Jeg deler ikke den tilgang, at fordi man ikke realt får tildelt flere penge år efter år, er man blevet ramt af en besparelse.
Sådan er det ikke i den virkelige verden, og sådan bør det heller ikke være, når vi diskuterer den offentlige sektor, nemlig at det, at man ikke får flere penge hvert år, er det samme, som at man er blevet ramt af en besparelse.
Jeg synes jo, det er interessant – her vil jeg igen tage forsvarsområdet, fordi det er det mest aktuelle, som vi har lige lavet en aftale om – at da man fik fokus på økonomistyring, da man gik ind og prioriterede, kunne det lade sig gøre at opretholde et forsvar med værnepligt, som vil være i stand til at levere den ydelse, som Folketinget gerne vil have, men 2,7 mia. kr. billigere.
Skal jeg garantere, at man ikke vil effektivisere politiet fremover?
Nej, det vil jeg ikke, for det håber jeg at man kan.
Jamen det, der fremgår af Venstres finanslovudspil, er, at vi i form af reformer, f.eks. også at skære ned på udviklingsbistanden, kan tilvejebringe penge til yderligere velfærd alene i 2013.
Men det ændrer ikke ved, at jo mere man kan få ud af de mange ressourcer, man bruger i forvejen, altså det, der hedder at øge produktiviteten, jo færre nye penge er der jo selvsagt brug for til de samme områder.
Så det er jo en del af løsningen.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-18:
Først tak til Venstres ordfører for talen, som var så glædelig set fra vores pladser her i salen.
Det er så godt, at Venstre ikke længere går ind for, at verdens største offentlige sektor skal være større år for år, men nu mener, at den godt kan holdes på det samme niveau.
Det lover rigtig godt for det fremtidige samarbejde.
Jeg skal være ærlig og sige, at jeg var lidt bekymret ved udsigten til det borgerlige samarbejde efter et folketingsvalg, hvor Venstre ville have en større offentlig sektor og vi ville have en mindre.
Hvordan skulle vi finde ud af det?
Nu ser det hele meget nemmere ud.
Men jeg vil lige høre Venstres ordfører om noget.
Hr. Peter Christensen sagde, at det er håbløst, at regeringen hæver skatter og afgifter i en krise, men hvorfor hævede Venstre skatter og afgifter i den krise, som kom efter 2008, med over 20 mia. kr.?
Peter Christensen (V), 2012-12-18:
Det var ellers nogle venlige ord, som hr. Ole Birk Olesen startede med, men så blev spørgsmålet alligevel noget fortegnet, vil jeg sige, for det, hr. Ole Birk Olesen glemte at fortælle i sit spørgsmål, var, hvad pengene blev brugt til.
De blev brugt til at lave den største sænkning af marginalskatten nogen sinde i Danmark.
Og det var sådan set en skattereform, som vi syntes var fornuftig nok.
Det, der er afgørende, er jo, at når regeringen går ind og hæver skatter og afgifter, går pengene altså til at finansiere, at den offentlige sektor bliver endnu større.
Det er sandt, vi lavede nogle omlægninger, hvor vi brugte pengene til at sænke skatten på arbejde.
Så er jeg undervejs ofte blevet spurgt, om ikke det ville have været bedre, hvis vi havde haft råderum til bare at sænke skatten.
Der svarer jeg meget enkelt: Jo, det ville da have været klart bedre for konkurrenceevnen, men det var der først og fremmest politisk ikke mulighed for.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-18:
Det er rigtigt, at nogle af de skatteforhøjelser, der blev vedtaget, blev brugt til at sænke skatten på arbejde, men det er også rigtigt, at en meget stor del af skatteforhøjelserne blev brugt til at finansiere det offentlige overforbrug, som man havde haft op til 2008.
Det må hr. Peter Christensen jo i al stilfærdighed erkende.
Så er spørgsmålet bare: Er det noget, som Venstre vil beklage i dag, så vi kan have tiltro til, at Venstre mener det, når Venstre siger, at det skal man ikke gøre fremover, eller er det sådan, at Venstre undervejs bare har skiftet politik, og at Venstre mener, at det, der var godt dengang, ikke er godt i dag?
Peter Christensen (V), 2012-12-18:
Vi har ændret kurs.
Vi har ikke lagt skjul på, at vi har ændret kurs, fordi Danmark er langt hårdere ramt, end landet har været tidligere.
Vi er udfordret i forhold til arbejdspladser i en sådan grad, at vi synes, vi er nødt til at skifte kurs.
Hvis vi skal genvinde de arbejdspladser, skal vi fjerne nogle af de byrder, der er på danske virksomheder, og det vil sige, at vi skal sætte nogle af skatterne ned for de danske virksomheder, så de vil skabe arbejdspladser her i landet.
Det er en kursændring, det har vi ikke lagt skjul på, og vores ambition er, at de penge, vi kan finde i årene fremover, ikke skal gøre verdens største offentlige sektor endnu større, de skal bruges til at skabe private arbejdspladser.
Thomas Jensen (S), 2012-12-18:
Jeg tror, at der er mange, der gerne vil vide, hvad Venstre egentlig vil.
Det eneste, vi indtil videre har fået at vide, er, at man har en overskrift, der hedder nulvækst, men hvad nulvæksten vil betyde for det danske samfund, har vi ikke fået et klart svar på endnu, selv om der er blevet stillet klare spørgsmål.
Faktum
er, at når der kommer flere ældre, er der flere, der får behov for sundhedsbehandling, og så kommer der stigende udgifter i sundhedsvæsenet.
Det vil så betyde, at der skal skæres ned et andet sted i velfærdssamfundet, men Venstres ordfører har endnu ikke kunne give et klart svar på i dag, hvor der skal skæres ned.
Det eneste, der er kommet frem, er, at det er på ulandsbistanden og kontanthjælpen.
Jeg tror, at der snart er svaret så mange gange, at det er på de to emner, at vi ikke har nogen ulandsbistand tilbage, og vi har heller ikke nogen kontanthjælp tilbage i Danmark med den nedskæring, som Venstre vil med en nulvækst.
Når vi på skatteområdet ser, at Venstre vil lave skattelettelser, ser vi også, at en af finansieringskilderne ofte er, at man vil sanere erhvervsstøtten.
I dag kunne jeg godt tænke mig helt konkret at spørge Venstres ordfører om, hvilke erhvervsstøtteordninger der skal skæres ned på for at finansiere en fremtidig nulvækst.
Peter Christensen (V), 2012-12-18:
Det er altså nogle besynderligt forberedte spørgsmål, den socialdemokratiske gruppe er blevet udstyret med, for de forholder sig simpelt hen ikke til, at en del af regeringsgrundlaget er, at der skal laves en kontanthjælpsreform.
Så hils oppe i den økonomisk-politiske afdeling og sig, at det vil regeringen selv.
Derfor forstår jeg simpelt hen ikke, at det skal være den store knast mellem Venstre og regeringen.
Vi kan se, at regeringen vil lave en kontanthjælpsreform, at regeringen vil lave en SU-reform.
Vi kan også se, at regeringens økonomiske plan frem til 2020 ikke hænger sammen, fordi der er flere elementer – eller værktøjer, om man vil – der er faldet ud.
Det hæver jo kravene til en kontanthjælpsreform.
Det må vi da kunne blive enige om; så lad os løse det i fællesskab.
Jamen nu forstår jeg pludselig bedre, hvorfor finanslovaftalen gled igennem SF's folketingsgruppe, for SF's folketingsgruppe har fået at vide, at den her finanslov giver en vækst på 1,5 pct.
Men det gør den ikke, og man kan jo med fordel spørge finansministeren om det, når han kommer op.
Den giver en vækst i det offentlige forbrug på 0,1 pct.
Den har oven i købet de konsekvenser, siger regeringen, at man forventer et fald i beskæftigelsen på 12.000 personer i år og yderligere 2.000 personer næste år.
Det er fakta, og man kan spørge finansministeren.
Jamen den debat havde vi jo også under førstebehandlingen af finansloven, hvor jeg sådan set gjorde det klart, at man også kan tage en procentsats af alle de såkaldte erhvervsstøtteordninger, der er, og spare lidt på dem alle sammen.
Men det, jeg synes der er helt afgørende, er, at vi modsat det, regeringen gør, vil føre pengene tilbage til erhvervslivet ved at lette nogle byrder, der er for virksomhederne.
Det nytter jo ikke noget, at det igen er en øvelse, sådan som regeringen lægger op til, hvor man fører pengene over i den offentlige sektor.
Det bliver vilkårene for konkurrenceevnen jo ikke bedre af.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-12-18:
Venstre har ændret kurs, når det gælder det offentlige forbrug i Danmark, altså hvor mange penge vi skal bruge på den offentlige sektor.
For ikke ret mange måneder siden gik man ind for en vækst på 0,8 pct. – nu går man ind for nulvækst.
Det er rigtig glædeligt, men det, der bekymrer mig en lille smule, er Venstres argumentation, for den går ud på, at fordi der nu er en krise, skal vi omlægge for at skabe arbejdspladser.
Intentionen er rigtig god, og vi deler den bestemt i Liberal Alliance.
Men skal det forstås sådan, at hvis der ikke havde været nogen krise, men i stedet et råderum, så ville man have ført en politik, hvor den offentlige sektor i Danmark – verdens største offentlige sektor – skulle vokse yderligere med 0,8 pct eller 1 pct. eller 2 pct., i stedet for at man rent faktisk gjorde danskerne rigere ved at bruge pengene på at sænke skatterne?
Peter Christensen (V), 2012-12-18:
Vores begrundelse er sådan set ikke den aktuelle krise som sådan.
Krisen har forværret situationen – selvfølgelig har den det.
Men det, der er vores fokus, er sådan set konkurrenceevnen.
Det, at vi kan se, at investeringer flytter ud af landet, og at beskæftigelsen i den private sektor falder i Danmark, er det, som er det væsentlige. Det bliver selvfølgelig forstærket af den aktuelle krise, men det ændrer jo ikke ved, at det bliver et langt og sejt slid at få rettet op på dansk konkurrenceevne, så vi kan få væksten tilbage til det her land.
Man må også sige, at der er et helt andet aspekt af den her diskussion om 0,8 pct. eller nulvækst, som spiller ind.
Det aspekt er, at når vi i Venstre ser på regeringens 2020-plan, konstaterer vi, at den simpelt hen ikke hænger sammen.
Vækstskønnet er for positivt og de reformer, som skulle være en del af løsningen, har regeringen ikke kunnet komme igennem med.
Trepartsforhandlingerne faldt pinligt til jorden, og vi kan ikke få at vide af regeringen, hvad den så vil gøre.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-12-18:
Men der er også noget andet i det.
Der er også det helt enkle, at danskerne skal have lov til at beholde flere af de penge, som de selv tjener.
Uanset om der er krise eller ej, så skal verdens største offentlige sektor ikke vokse mere.
Danmark er rutsjet ned ad listen, når det gælder privatforbrug.
I 1970 havde vi det sjettehøjeste privatforbrug, og nu har vi det fjortendehøjeste, fordi den offentlige sektor har slugt mere og mere.
Vil Venstre ikke bare sige, at det er slut nu?
Den offentlige sektor skal ikke vokse mere.
Danskerne skal beholde flere penge, fordi det bare er rimeligt.
Peter Christensen (V), 2012-12-18:
Jamen det er da en god ambition.
Altså, man får jo ikke folk til at bruge deres egne penge, hvis de hele tiden er bange for, hvilke byrder der ryger ned over dem.
Det er jo grunden til, at vi ser, at privatforbruget lige nu under den her regering ikke er til stede, og det kan ellers være en ret kraftig motor at sætte i gang i en økonomi som den danske, hvis danskerne tør bruge af deres opsparede midler.
Det kan vi hurtigt blive enige om.
Simon Kollerup (S), 2012-12-18:
Tak for det.
Jeg synes jo, at det er mærkeligt at sidde og lytte til sådan nogle underlige, forberedte og fastlåste svar.
Jeg synes bare, at ordføreren skal hilse dem nede på første række og sige, at nu vil man gerne have lov til at svare selv.
Det skal man så få lov til på et spørgsmål, som jeg tror rigtig mange danskere går og undrer sig lidt over i forbindelse med Venstres trylleøkonomi.
Der kan man nemlig prioritere sundhed, man kan også tage sig af, at der kommer flere ældre, men man kan alligevel lave noget, der hedder nulvækst frem til år 2020, altså en årrække frem.
Jeg er bare nødt til at prøve at finde ud af, hvor det så er, det skal koste henne.
Hvad er det for nogle kerneydelser, det skal koste på?
Kunne Venstre forestille sig, at man skulle skære ned eller fjerne ældrechecken for at komme i mål med nulvæksten?
Thomas Jensen (S), 2012-12-18:
Vi står fuldstændig ved det reformspor, som regeringen er inde på.
Men det, jeg bare vil understrege, er, at med en nulvækst frem til 2020, som Venstre nu gerne vil have, vil det altså ikke være en finansiering, der kan klares via de reformer, vi står med nu.
Med en nulvækst skal man ud og finde ret kraftige offentlige besparelser rundtomkring i systemet.
Jeg stillede et helt konkret ikkeforberedt spørgsmål om, hvor Venstre vil skære ned på erhvervsstøtten for at finansiere det her.
Vi har set på skatteområdet, at når Venstre vil finansiere nogle skattelettelser, er det erhvervsstøtteordningerne, der skal holde for.
Derfor spørger jeg bare: Kan ordføreren i dag nævne bare en konkret erhvervsstøtteordning, som Venstre vil skære ned på for at finansiere en nulvækst?
Peter Christensen (V), 2012-12-18:
Nej, vi har ingen ambitioner om at fjerne ældrechecken.
Hvad er det egentlig, vi diskuterer i dag?
Det er, at regeringen har en økonomisk politik frem til år 2020, hvor regeringen siger, at hvis man laver en SU-reform, oversat til dansk betyder det, at man tager penge fra det område, og hvis man laver en kontanthjælpsreform, oversat til dansk betyder det, at man tager penge fra det område, kan man have en vækst i det offentlige forbrug under de givne omstændigheder på 0,8 pct.
Vi siger: Ja, lad os lave reformerne, det vil vi gerne hjælpe regeringen med, men i stedet for at have en vækst i den offentlige sektor så lad os da bruge de samme penge på at fjerne byrder fra erhvervslivet, så vi kan lave nogle arbejdspladser i stedet for.
Det drejer hele diskussionen sig om.
Det er to forskellige veje at gå.
Jeg kan konstatere, at regeringen er så usikker på sin økonomiske politik, at statsministeren ikke tør garantere en offentlig vækst på 0,8 pct.
Alligevel diskuterer vi det, som om det er helligt.
Jesper Petersen (SF), 2012-12-18:
Jeg lyttede meget grundigt til hr. Peter Christensens tale i dag, for Venstre formår jo at skøjte igennem den politiske debat i en ellers ret alvorlig situation for vores land, fuldstændig uden en sammenhængende plan for, hvad det er, man vil.
Det udspil, der blev lagt frem til en finanslov, er hullet som en si, der er ikke dækning for de ting, man foreslår.
Stiller vi spørgsmål, kan vi ingen svar få.
Det får vil heller ikke i dag.
Jeg lyttede ellers grundigt, men der var ingen.
Noget af det, hr. Peter Christensen dog siger, er, at den offentlige sektor på forskellige områder vil have nøjagtig det samme, som den havde sidste år, med det, som hr. Peter Christensen lægger op til, og som han kalder nulvækst.
Men man skal jo ikke gå længere end til Venstres egen 2020-plan, hvori der bliver sagt, at »uden reformer vil der kun være plads til omtrent nulvækst i det offentlige forbrug i mange år fremover.
Det vil reelt betyde, at man bliver nødt til at spare på kernevelfærd som folkeskole eller ældrepleje, hvis sundhedsvæsenet fx skal kunne anvende de nyeste – og ofte dyre – behandlingsformer og medicin.«
Hvorfor gælder det ikke længere?
Peter Christensen (V), 2012-12-18:
Hvis man vil lidt mere på folkeskoleområdet, hvordan kan man så det uden at finde nye penge?
Ja, det har regeringen lige vist: Der er kommet et folkeskoleudspil fra regeringen, og ikke én ny krone er der tilført.
Man vil løse det via overenskomsterne ved at få lærerne til at arbejde længere.
Det er den produktivitet, jeg taler om.
Men igen: Det er, som om regeringen skammer sig over sin egen politik.
Der er ikke nye midler, kan man se, hvis man kigger på, hvad der i årene forud har været lagt ind af midler til folkeskoleområdet.
Det hele skal løses, ved at lærerne skal arbejde mere.
Så regeringen giver sådan set svaret på, hvordan man også kan holde et udgiftsstop.
Det svar giver regeringen selv.
Jesper Petersen (SF), 2012-12-18:
Jamen regeringen vil hele tiden gerne se efter, om pengene kan bruges bedre.
Vi mener også, at vi i vores 2020-plan kan finde 5 mia. kr., som frem til 2020 kan bruges bedre inden for den offentlige sektor.
Vi har en idé om, at vi måske vil bruge dem lidt anderledes, end Venstre vil, men vi har faktisk lagt os i selen for at bruge pengene klogt.
Venstre fortæller bare ikke danskerne sandheden om, hvad der er konsekvensen af Venstres luftige overskrifter.
Den er nemlig, at hvis man vil have den her nulvækst, er det i virkeligheden en nedskæringsplan, der skal til, for der bliver flere unge, der skal have en uddannelse, og der bliver flere ældre, der skal have pleje og behandling.
Derfor skal man skære ned på andre områder, og Venstre nægter at fortælle, hvor det er.
Der blev spurgt konkret før om kontanthjælpen, men hvad med daginstitutionerne – skal daginstitutionerne skære ned?
Peter Christensen (V), 2012-12-18:
Helt fredeligt vil jeg sige, at jeg ikke synes, at SF skal være så flov over den politik, regeringen fører.
Jeg synes, det er en god ambition at have for folkeskolen og lærerne at sige til dem: Lad os få mere ud af de ressourcer, vi bruger.
Vi vil gerne bakke regeringen op.
Vi synes sådan set, det er klogt at tage det med ind i overenskomstforhandlingerne.
Jeg synes ikke, at SF skal skamme sig over det.
Det er jo en måde at kigge på tingene på inden for mange områder, altså, hvordan vi kan få mere ud af de ressourcer, vi bruger.
Finn Sørensen (EL), 2012-12-18:
Ordføreren siger, at Venstre vil gå samme vej, som man er gået de sidste 3 år.
Jeg går ud fra, at man hentyder til perioden 2008-2011, hvor Venstre havde regeringsmagten.
I den periode blev der fyret 30.000 offentligt ansatte, især skolelærere, pædagoger og SOSU-assistenter.
Mine spørgsmål er: Tyder det på, at man kan opnå nulvækst uden at fyre en hel masse offentligt ansatte?
Hvor mange tusinde offentligt ansatte skal fyres for at opnå den nulvækst, som Venstre nu går ind for, og som vi ser ud til at få i 2013?
Hvor mange tusinde offentligt ansatte skal fyres for at opfylde Venstres målsætning om at sænke skatten med 65 mia. kr.?
Peter Christensen (V), 2012-12-18:
Som udgangspunkt betyder nulvækst og en regulering af den i årene fremover med pris- og lønudviklingen rent faktisk, at man kan have det samme antal offentligt ansatte.
Men igen vil jeg sige, at jeg er nødt til at komme med en servicemeddelelse til Enhedslisten.
Det år, vi er på vej ud af nu, og som går på hæld, har betydet, at der er blevet 7.000 færre offentligt ansatte.
Det er altså en finanslov, som Enhedslisten har båret.
Så jeg forstår ikke rigtig angrebet.
Hvis Enhedslisten ikke kunne lægge stemmer til en politik, der betyder, at man sådan set går ind og holder igen og tillader, at kommunerne også bruger færre penge, end der oven i købet var sat af i budgetterne, skulle Enhedslisten jo sige fra.
Eigil Andersen (SF), 2012-12-18:
Det er tilsammen 1,6 pct., altså 0,8 pct. over 2 år.
Sådan er det.
Men det står jo tydeligt for enhver, der lytter til det her, at Venstre ikke har et svar på, hvor der skal skæres ned.
Det fremgår jo på ingen måde af de svar, vi får her.