runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2011-10-12:
Det her spørgsmål er i sin karakter lidt som det foregående spørgsmål.
Jeg har svært ved at forestille mig, hvordan jeg, selv om jeg er forsvarsminister, her mere end 3 år før udgangen af 2014 skulle kunne sige, om afghanerne fuldt ud er i stand til selv at uddanne og træne deres egne sikkerhedsstyrker fra udgangen af 2014.
Som jeg nævnte i forbindelse med min besvarelse af det foregående spørgsmål, fremgår det som bekendt af Helmandplanen, at vi i 2011 og 2012 omlægger den militære indsats fra kamp i retning mod øget træning.
Herudover er der i Helmandplanen lagt op til, at Danmark i 2013 og 2014 kan videreføre trænings- og støttebidrag samt kampbidrag i en tilbagetrukket rolle.
Endvidere er intentionen i Helmandplanen, at der ved udgangen af 2014 ikke længere er danske kampenheder i Afghanistan.
Hvorvidt afghanerne er i stand til selv i fuldt omfang at uddanne og træne egne sikkerhedsstyrker fra udgangen af 2014, er der ingen der i dag kan vurdere med fuld sikkerhed.
Der skal imidlertid ikke herske tvivl om, at det er en fælles målsætning, at afghanerne ved udgangen af 2014 overtager sikkerheden for hele landet.
Det er alle 49 ISAF-lande og den afghanske regering enig om.
Det er så den opgave, vi skal løse i fællesskab, uanset hvor kompleks den er, og uanset at det ikke er en snorlige vej, der fører derhen.
Og et af de afgørende elementer for at nå den målsætning er netop at uddanne og træne de afghanske sikkerhedsstyrker, herunder også sætte afghanerne i stand til selv at varetage den uddannelse. Som jeg nævnte i mit svar på spørgsmål nr. S 49, vil der efter 2014 forventelig fortsat være behov for en international militær tilstedeværelse i Afghanistan.
Hvad der konkret bliver behov for, er der ingen, der med sikkerhed kan sige på nuværende tidspunkt.
Vi er lidt tilbage i det samme som før, nemlig det her med, hvordan man vælger at være i opposition.
Jeg kan godt forstå, når man har tabt et valg, at man er sur osv. – fred nu være med det.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-10-12:
Jeg må sige til forsvarsministeren, at det der er noget papegøjesnak.
Det er igen papegøjen, der bliver ved med at gentage det samme og det samme.
Så vil jeg gerne stille et konkret spørgsmål: Hvornår kan forligskredsen forvente at få en indkaldelse til en diskussion om værnepligten?
Nick Hækkerup (S), 2011-10-12:
Nej, som jeg sagde i mit svar, fremgår det af regeringsgrundlaget, at –
og her kan jeg så citere: »Partierne bag forsvarsforliget har besluttet, at der skal gennemføres en undersøgelse af værnepligtens fremtid.
Regeringen vil af ressourcemæssige årsager allerede nu drøfte at suspendere indkaldelsen af værnepligtige med forligspartierne.«
Dermed sender vi jo også det signal, at vi synes, at det her kunne være fornuftigt at tage fat på med det samme, men at det er forligsbelagt, og at vi er interesserede i fortsat at opretholde den gode og brede dialog på forsvarsområdet, og derfor skal det her selvfølgelig falde på plads i samarbejde mellem os, og ikke ved at et snævert flertal siger, at det så er det, vi vil gøre nu.
Det er derfor, at formuleringen om, at vi vil meget gerne vil have lejlighed til at drøfte det, er der.
Som det nok er spørgeren bekendt, er det omtalt i regeringsgrundlaget, at der skal gennemføres en undersøgelse af værnepligtens fremtid.
Den undersøgelse ligger også i forsvarsforliget og er allerede i gang og planlægges afsluttet med udgangen af maj måned til næste år – oprindelig var det 2013, men det er nu rykket frem til at skulle være afsluttet i maj 2012.
Det fremgår også af regeringsgrundlaget, at regeringen af ressourcemæssige årsager allerede nu vil drøfte en suspension af indkaldelsen af værnepligtige med forligspartierne.
Vi vil altså se på, om der skulle være nogle penge at spare på at suspendere værnepligten.
Jeg ser frem til de drøftelser, hvor spørgeren jo som forsvarsordfører for partiet Venstre får rig lejlighed til at deltage i forhandlingerne og give udtryk for sit partis holdninger.
Jeg mener grundlæggende som ansvarlig minister, at tiden er løbet fra at tvinge unge mennesker ind i det danske forsvar.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-10-12:
Spørgsmålet lyder: Fra hvornår har ministeren til hensigt at suspendere indkaldelsen af værnepligtige?
Fra hvornår har ministeren til hensigt at suspendere indkaldelsen af værnepligtige?
Nick Hækkerup (S), 2011-10-12:
Jeg tror i virkeligheden, at hvis det her skal fungere så godt som muligt af hensyn til de mange folk, vi har ude i aktiv tjeneste, og af hensyn til det vigtige område, vi har med at gøre, at vi skal lægge lidt af valgkampsretorikken til side og konstatere, at vi har et fælles ønske om at få drøftet de her forhold.
Jeg har sagt, at vi ikke vil gøre noget, uden at vi har snakket med forligspartierne om det og fundet ud af, hvordan det her kan håndteres.
Det vil vi gøre snarest muligt i den rimelige og fornuftige kadence, som har været kendetegnende for det her område.
Morten Bødskov (S), 2011-10-12:
Det er jeg glad for at høre, og så håber jeg selvfølgelig også, at det tidligere regeringsparti står bag den meget brede aftale, der faktisk oprindelig har været om dansk politi, som går mange år tilbage, og jo i særlig grad, siden vi lavede politireformen i 2006.
Jeg håber så også, at henvisningen til artiklen i Berlingske Tidende i dag var ment som en argumentmæssig gimmick her i salen, og at man selvfølgelig er klar til at møde op til forhandlinger om politiets fremtidige økonomi, således at vi kan sikre, at det brede fundament, der er om dansk politi, fortsætter.
Det er meget, meget vigtigt, at vi har det, og det sætter jeg i hvert fald stor pris på, og jeg kan på regeringens vegne sige, at alle, der har en interesse i at skabe fremtiden for dansk politi på et solidt grundlag og et grundlag, hvor vi moderniserer, effektiviserer og udvikler dansk politi, selvfølgelig vil kunne være en del af det arbejde.
Der er ingen uoverensstemmelse med de hensigter, der har været tidligere, om, at vi ønsker et politi, som er til stede i områder, hvor der er problemer.
Forhandlingerne må gå deres gang.
Lad os mødes ved forhandlingsbordet, og så kan vi drøfte sagen der.
Jeg tror, intentionerne er de samme, nemlig at vi skal have et politi, der er til stede der, hvor der er problemer, og et politi, der kan klare at håndtere de udfordringer, som kriminalitetsmønstrene til enhver tid stiller politiet over for.
Det har været de bærende principper tidligere i flerårsaftaler og økonomiaftaler, og det vil da også være udgangspunktet for regeringens indgang til nye aftaler om dansk politi.
Karsten Lauritzen (V), 2011-10-12:
Ja, der kræves to til en tango, og jeg tager da gerne en dans med justitsministeren om politiet, politireformen og en lang række andre ting, men det må være sådan, vil jeg sige til justitsministeren, at det, man siger inden et valg og man har skrevet oplæg om, står ved magt, altså det, som justitsministerens og Socialdemokratiets gode kollega i regeringen, udenrigsministeren, nævner i Jyllands-Posten og Politiken, nemlig at man vil lave en ny enhed.
Det står så ikke ved magt længere, og det er jo fair nok, men det vil jeg bare bede justitsministeren om at bekræfte: Der kommer ikke 200 nye ghettobetjente.
Det bliver ikke til noget, man kan rykke lidt rundt på nogen nogle forskellige steder, men der kommer ikke nogen ny enhed, som udenrigsministeren, Socialistisk Folkepartis formand,
Der kommer ikke de 200 nye ghettobetjente, som Socialdemokratiet og SF præsenterede i et fælles udspil før valget, det bliver ikke til noget.
Det er jo reelt nok, men så må vi også bede om et reelt svar, og når vi har et reelt svar, kan vi tage en snak om, hvordan man man løser problemerne.
Vi står fuldstændig – ethundredeti procent – ved det, vi tidligere har skrevet i det ghettoudspil, som der blev refereret til før.
Nick Hækkerup (S), 2011-10-12:
Jamen jeg er sådan set indstillet på meget hurtigt at gå i gang med at tage drøftelser, ikke bare af det her spørgsmål, men af alle de spørgsmål, som berører vores forsvarsforlig, og som skal drøftes løbende med alle de partier, som er en del af foliget.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-10-12:
Tak til forsvarsministeren for den store omsorg; det er selvfølgelig noget, jeg sætter stor pris på.
Men jeg ved jo fra tidligere, da den nuværende forsvarsminister var skatteordfører, hvor højt han gik op i, om der er sammenhæng mellem, hvad man sagde, og hvad der blev gjort, og også at man overholdt forlig.
Så synes forsvarsministeren, at det er god skik, at man nu skriver ind i et regeringsgrundlag, at man er villig til at suspendere værnepligten?
Er det en ny stil fra den regering, der nu er kommet til, at man sådan set ikke ønsker at overholde de forlig, man har indgået?
Nick Hækkerup (S), 2011-10-12:
Men uanset hvad ordførerens opfattelse er af svarets karakter, ændrer svaret sig jo ikke af, at spørgsmålet bliver gentaget mange gange.
Derfor er svaret på det gentagne spørgsmål også det samme som før, nemlig at regeringen ønsker at drøfte mulighederne for at suspendere værnepligten med de partier, som indgår i forsvarsforligskredsen.
Det er vi sådan set indstillet på at gøre nu.
Der er, som det sikkert er ordføreren bekendt, en tradition for en kadence i de ordførermøder, som der er, i de forligspartimøder, som der er på forsvarsområdet.
Den kadence har fungeret fint, og den vil vi selvfølgelig ikke bryde ned, når den nu har fungeret så fint, som den har fungeret.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-10-12:
Så vil jeg gentage det spørgsmål, som jeg forsøgte at stille tidligere, som der ikke blev svaret på, og som er helt banalt: Hvornår forventes forligskredsen inviteret?
Er det næste uge, er det næste uge igen, hvornår er det helt præcist, at forsvarsministeren ser sig i stand til at invitere den forsvarsforligskreds, som han har ansvaret for?
Jeg synes, at det er noget arrogant ikke at ville svare Folketinget på det meget banale spørgsmål.
Nick Hækkerup (S), 2011-10-12:
Det her er jo en afart af det spørgsmål, som vi havde før.
Jeg tror sådan set ikke, at jeg kan tilføje så meget i forhold til mit svar på spørgsmål nr. S 46, som vi netop kommer fra.
Jeg vil som nævnt indkalde til en drøftelse af værnepligtens fremtid med forligskredsen.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-10-12:
Vi prøver igen: Der må da være en eller anden politisk interesse fra den nyudnævnte forsvarsminister i at mødes med forligskredsen og drøfte værnepligtens fremtid.
Jeg forstår, at det er et meget svært spørgsmål, som skal sendes i udvalg, inden forsvarsministeren ser sig i stand til at svare på, hvornår man vil invitere forligskredsen.
Det kan selvfølgelig hænge sammen med, at forsvarsministeren er helt ny på området.
Men der må da kunne komme et klart svar fra den nuværende forsvarsminister på, hvornår man har tænkt sig at invitere forligskredsen.
Er det i oktober måned, er det i november måned, er det i 2012?
Hvornår er det helt præcis man ser sig i stand til det?
Jeg synes sådan set, at det er en meget berettiget forventning.
Jeg ved jo selv, hvordan den tidligere skatteordfører for Socialdemokratiet bed sig fast i bordet for at finde ud af, hvornår han kunne forvente at få indkaldelser.
Derfor håber jeg sådan set, at vi kan få et meget klart svar på, hvornår man som forligskreds bliver inviteret.
Jeg synes, at det er dårlig forligskredsskik, at man skal diskutere det i medierne og ikke ved forligsbordet.
Men sådan må det åbenbart være under den her regering.
Vil ministeren afvente undersøgelsen af værnepligten, jf. det eksisterende forsvarsforlig, før der træffes beslutning om værnepligtens fremtid?
Nick Hækkerup (S), 2011-10-12:
Underligt nok har svaret ikke ændret sig, siden spørgsmålet blev stillet for lige et øjeblik siden, nemlig at efter regeringens opfattelse vil det være fornuftigt at drøfte en suspension af værnepligten med de partier, som er en del af forsvarsforliget.
Det er vi indstillet på at gå i gang med så snart som muligt i respekt for det brede samarbejde, som har kendetegnet og som forhåbentlig også fremadrettet vil kendetegne det her område.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-10-12:
Jeg prøver altså igen.
Det var et meget banalt spørgsmål til forsvarsministeren: Hvornår kan forligskredsen forvente at få en invitation?
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren afvente undersøgelsen af værnepligten, jf. det eksisterende forsvarsforlig, før der træffes beslutning om værnepligtens fremtid?
Michael Aastrup Jensen (V), 2011-10-26:
Finder ministeren det rimeligt, at 85 pct. af de anvendte kulturstøttemidler går til kulturprojekter i hovedstadsområdet?
Skriftlig begrundelse
Spørgsmålet stilles på baggrund af en artikel på DR's hjemmeside, den 13. september 2011 kl. 07.44.
»Teaterchef: København får alt for meget.
Politikerne har under valgkampen forsømt at komme med et bud på, hvordan man stopper, at al kultur bliver centraliseret i København.
Lederen af Randers Egns Teater, Peter Westphael, mener, at det skævvrider Danmark, at omkring 85 procent af alle kulturkronerne bliver givet til hovedstadsområdet.
Peter Westphael peger på, at mange danskere på den måde kommer til at betale for kultur, som de aldrig vil se.
Kulturkroner smitter af
Men han mener også, at kulturkronerne i provinsen er givet godt, fordi kultur har en afsmittende virkning på hele byen.
Det skaber en identitet og et medejerskab af den kunstneriske institution, og det kæmper jeg rigtig meget for.
På et eller andet tidspunkt ender det med, at Kulturdanmark ikke bliver større, end hvad du kan nå på stilethæle fra Kongens Nytorv, siger Peter Westphael.
Tak for det, formand.
Mit første spørgsmål er: Finder ministeren det rimeligt, at 85 pct. af de anvendte kulturstøttemidler går til kulturprojekter i hovedstadsområdet?
Michael Aastrup Jensen (V), 2011-10-26:
Det var jo desværre ikke et svar på, om den 65-procents-beregning er noget, vi kan få oversendt, men det svar håber jeg at jeg kan få i tredje runde, for det er noget, jeg synes kunne være rigtig interessant – også som baggrund for den dialog, som ministeren indkalder til, og som jeg som sagt ser frem til med glæde .
Men det ændrer stadig væk ikke ved det faktum, at vi bliver nødt til at se på: Hvad er det, der skaber en kulturel balance på landkortet?
Det er selvfølgelig, at der også er rytmisk musik; det er selvfølgelig, at der er spillesteder, og der skabte den tidligere regering jo også med bred støtte gode muligheder for den rytmiske musik.
Men det gælder selvfølgelig også i forhold til den klassiske musik, bare for at tage den som eksempel; det gør det også i forhold til museer; og det gør det i forhold til teatre osv.
Men for at holde fast i den debat, som kulturministeren jo selv startede før valget, vil jeg sige, at jeg også håber, at kulturministeren er enig i, at hvis man har nogle forskellige ønsker inden for f.eks. den klassiske musik, så er det også vigtigt, at der stadig væk er en regional betydning i forhold til det, sådan at man også, selv om man kommer lidt uden for de store universitetsbyer, stadig væk har det tilbud.
Er ministeren enig i det?
Det er positivt at høre, for hvis jeg skal prøve at lave en kobling til et samråd, vi havde i går, må jeg jo indrømme, at jeg klart anerkender, at der er forskel på Københavns kulturtilbud og Aarhus' og for den sags skyld Randers' kulturtilbud – selvfølgelig er der det, og det skal der også være.
Men lad os tage en stor institution, som vi alle sammen kender, og som vi snart skal forhandle om, nemlig Det Kongelige Teater.
Det Kongelige Teater får ca. 800 mio. kr. i tilskud.
De laver en lang række forskellige kulturelle tilbud, som jeg tror en lang række danskere egentlig gerne vil have øjnene op for.
Der har kulturministeren jo talt om – og det var bl.a. det, vi sad i et samråd om –
at man skulle diskutere, tror jeg ordvalget var, om det stadig væk skulle være lige så stort et krav i fremtiden.
Er kulturministeren ikke nervøs for, ligesom jeg er, at hvis man lidt begynder så at sige at lade det være op til kunstnerne selv, deriblandt Det Kongelige Teater, om de vil påtage sig den her turnéforpligtelse, så står det måske ikke øverst på deres liste, at de skal komme til Randers for at lave teaterforestillinger og lignende, og at vi derfor vil risikere, at nogle af de kulturtilbud, som man ellers skulle tage til København for at opleve og også se, hvad det er, ens skattekroner går til, vil man så ikke kunne se i sin by fremover, hvis man fjerner den turnéforpligtelse?
Uffe Elbæk (RV), 2011-10-26:
Allerførst vil jeg sige, at ordføreren selvfølgelig kan få de tal, som jeg refererer til, og jeg vil meget gerne sørge for, at ministeriet sender tallene, som jeg har brugt her i svaret, selvfølgelig vil jeg det.
I forhold til hele diskussionen om, hvordan vi sikrer et rigt kulturliv, vil jeg sige, at både spørgeren og svareren jo har kommunale rødder uden for hovedstaden, og jeg ved, at ordføreren har været borgmester i en god provinsby, nemlig Randers, og selvfølgelig har kigget på, hvad det er, der sker i København, og det samme har jeg gjort i min tid som kommunalpolitiker i Aarhus.
Det ændrer så bare ikke ved, at en stor del af befolkningen bor i København, og som jeg også nævnte i starten, ligger en lang række af de bærende kulturinstitutioner i København, og det er derfor, vi får den her økonomiprioritering, som jeg også gennemgik.
Men som sagt er jeg fuldstændig enig med spørgeren i, at vi skal være opmærksomme på den her problemstilling, og noget af det første, jeg også har gjort, er, at jeg faktisk er taget ud i provinsen.
Jeg skal til både Sønderborg, Esbjerg og Aarhus i næste uge, så som sagt er optikken der.
Michael Aastrup Jensen (V), 2011-10-26:
Tak til ministeren for svaret, især for den sidste del, hvor jeg selvfølgelig er rigtig positiv over, at ministeren vil indbyde til en snak om, hvordan vi får en bedre fordeling af kulturmidlerne, så der bliver en bedre balance i det, hvis man kan sige det på den måde.
Det er især set i lyset af den baggrund, som kulturministeren har, nemlig at tingene ikke kun skal foregå København – det går jeg ud fra at kulturministeren er enig i – men også skal foregå i f.eks. Jylland.
Grunden til, at tallet kommer frem i mit spørgsmål, er jo, at det kom op i valgkampen, hvor der var flere ledende kulturpersonligheder, som kom med tallet på de 85 pct. Hvis man så spørger rundtomkring om, hvad det præcise tal er, lader det til at stå lidt hen i det uvisse, men at det i hvert fald er langt hovedparten af midlerne, der bliver brugt i hovedstadsområdet.
Jeg har brugt tallet på de 85 pct., fordi det som sagt kommer fra flere kulturpersonligheder.
Men hvis ministeren har et tal på 65 pct., håber jeg da meget, at det er noget, som vi i Folketinget kan få lov til at se hvorledes ministeren er kommet frem til.
Det synes jeg kunne være rigtig interessant.
Men lige meget hvad ændrer det ikke ved det billede af, at vi har en skævvridning.
Det er også en skævvridning, som vi jo desværre allerede har set ministeren bære ved til bålet med gennem diskussionen om symfoniorkestrene.
Vi har allerede set, at der er nogle kulturinstitutioner, som spiller en stor regionalpolitisk rolle, men hvor ministeren jo har været ude at sige, at dem kunne man godt tage nogle penge fra ved at lukke nogle orkestre.
Det vil jo have en negativ regional betydning for de her områder.
Hvis man f.eks. lukker Sønderjyllands Symfoniorkester, vil det jo betyde, at hele Sønderjylland altså ikke vil have en adgang til den klassiske musik, men at de skulle rejse enten til Odense eller Århus eller måske endda helt til København for at kunne opleve den.
Derfor synes jeg, at det kunne være interessant at have den her debat, og som ærligt sagt i starten vil jeg være glad, hvis kulturministeren mener det alvorligt, at vi skal have en snak om, hvordan vi sikrer, at der bliver en så god balance som overhovedet muligt i fordelingen af kulturmidlerne, for det må være det, der er målet for os alle sammen.
Er kulturministeren ikke enig i det?
Eyvind Vesselbo (V), 2011-10-26:
Jeg mener, at der skal være en permanent løsning, og derfor er satspuljen ikke nødvendigvis den måde, man skal finansiere det her på; for så skal man komme hvert år og bede om penge.
Det er vigtigt, at dem, der arbejder med det her område, også er sikret gennem en bevilling på finansloven, at der sker noget på det her område, og at man fastholder det.
Så der har vi en forskellig opfattelse af, hvordan man skal opfatte de grønlandske børn, der bor her i Danmark.
Jeg mener ikke, at de udgør et projekt.
Jeg mener derimod, at der skal være en permanent ordning, sådan at man sikrer, at der er et langt forløb til at hjælpe børnene i.
Karen Hækkerup (S), 2011-10-26:
Jamen jeg er sådan set enig i, at der skal være et langt forløb, og at de her børn skal have hjælp.
Men jeg vil også bare gerne understrege, at 80 pct. af alle de penge, der er på satspuljen, jo er til permanente ordninger.
Så der er ikke nogen modsætning i at være på finansloven og på satspuljen; det kan sagtens gå hånd i hånd.
Jeg synes, at vi i Danmark igennem de senere år har set ufattelig mange triste børnesager.
Jeg tror, at vi alle sammen er blevet rystet og chokeret dybt i vores grundvold, når vi har måttet konstatere, hvor voldsomt børn er blevet svigtet.
Derfor har jeg sat et arbejde i gang, så vi kan undgå de her sager.
Det handler om, hvordan man underretter, og hvordan man følger op på indberetninger.
Det handler i det hele taget om at have fokus på barnets situation, og derfor vil jeg også som opfølgning på Barnets Reform, som også spørgeren var med til at lave, sørge for, at der bliver kigget på finansieringen på hele anbringelsesområdet.
Hele det her område skal kigges igennem igen, men jeg vil gerne sige, at det ikke nytter noget, at vi nøjes med at kigge på det her i det, vi normalt betegner som Danmark, for der er børn, der kommer hertil fra Grønland, som er danske statsborgere, og som vi ikke i tide fanger har behov for hjælp.
Kommunerne ser ikke, at de har behov for hjælp, og er heller ikke opmærksomme på de særlige behov, børnene har.
Derfor er der behov for den her særlige indsats, så man heller ikke kan skjule sig, hvis man kommer fra Grønland.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-10-26:
Jeg synes, det er sørgeligt, at ministeren snakker udenom og ikke svarer konkret på mit spørgsmål.
Det her er faktisk en alvorlig sag, som man ikke, som med så mange andre sager, hvor man kan stå og snakke udenom hernede, bare kan sende ud til hjørnespark og sige: Vi laver en handlingsplan, og jeg snakker lidt med nogen oppe i Grønland.
Det her kræver altså nogle konkrete initiativer, og det var det, jeg spurgte om: Hvad er det for nogle konkrete initiativer, man vil tage for at få afhjulpet de store problemer, en stor del af de grønlandske børn, som bor hernede i Syddanmark, har?
Jeg har ikke fået et eneste svar, andet end at de har det dårligt osv. osv.
Det ved vi godt.
Jeg kender også godt baggrunden for, at de har det dårligt.
Det er ikke nødvendigvis sådan, at dem, der kommer hertil fra Grønland, har haft det dårligt i Grønland.
Mange af dem har haft arbejde, men når de kommer til Danmark, får de det dårligt.
Det er jo det, vi skal have gjort noget ved, men jeg har bare ikke fået noget svar på, hvad ministeren vil gøre ved det.
Jeg synes altså ikke, det er en ansvarlig måde at behandle et spørgsmål på.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-10-26:
Når man tænker tilbage på, hvad ministerens partikolleger har harceleret over i pressen i løbet af det sidste års tid, så undrer det mig altså såre, at ministeren ikke allerede kan lægge noget frem og sige, at man er klar fra dag et, fordi man ønsker det her præciseret.
Derfor vil jeg gerne spørge igen: Hvad er det, ministeren mangler for at kunne gå i gang?