runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-03-30:
Stort set alle de undersøgelser, der bliver lavet i disse år, om børns trivsel, viser, at det, børn har behov for, primært er synlige og nærværende voksne og gode pædagogiske tilbud.
Derfor er det så sørgeligt, at regeringens politik fører til, at kommunerne må køre kassetænkning hen over SFO’erne.
Det er jo derfor, SF Fttm.072.fm Page 5294
Monday, August 20, 2007 11:33 AM
har fremsat det her forslag.
Det er jo af hensyn til børnene.
Faktum er, at priserne på fritidsordningerne stiger.
Der er andre nøgletal, der viser, at forældrebetalingen for fritidsordninger siden 1997 er steget rigtig meget mere, nemlig hele 50 pct., og det er en prisudvikling, der er dobbelt så stor som prisudviklingen i resten af samfundet.
Det er simpelt hen ikke rimeligt, at forældrene og dermed børnene står tilbage med den regning.
Det kan godt være, at regeringen arbejder ud fra et skattestop, men hvad nytter det, hvis udgifterne til egenbetaling for forældrene bare stiger og stiger helt ude af proportioner med den almindelige prisstigning?
Fordi der ikke er loft over forældrebetalingen på fritidsordninger, sker der i dag en flittig omlægningsaktivitet ude i kommunerne.
Fritidshjem omlægges til fritidsordninger, så de økonomisk hårdt pressede kommuner kan øge forældrebetalingen, og det lugter langt væk af et hul i lovgivningen, som skal lukkes.
Vi ønsker selvfølgelig ikke, at kommunerne skal ramme udgiftsloftet, fordi udgifterne bliver større, og det er også derfor, vi har opfordret regeringen til at finde en finansieringsmodel, som fuldt ud kompenserer kommunerne økonomisk.
Som jeg allerede har nævnt, var der i den sidste valgkamp stort set ikke noget parti i Folketinget, som ikke bejlede til børnefamilierne og til børnefamiliernes økonomi, og nu har vi altså muligheden for at sætte handling bag ordene.
Men det er der altså bare nogle partier i Folketinget, som har glemt eller i hvert fald ikke ønsker at følge op, og det synes jeg er sørgeligt.
Jeg vil sige tak til de partier, som har set med velvilje på SF’s forslag og har opfordret til, at vi under udvalgsbehandlingen kan få klarlagt, hvad det er, der skal til, for at vi kan få drev i forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2007-03-30:
Jeg går ud fra, at fru Pernille Vigsø Bagge er bekendt med, at i 2005 indførte et flertal i Folketinget mulighed for fripladsordninger i SFO’erne.
Det kunne den tidligere regering og det flertal, der var dengang, jo have gjort, hvis det lå dem så meget på sinde at sikre de økonomisk dårligt stillede familier nogle fornuftige muligheder, men det ligger altså det nuværende flertal mere på sinde, må man konstatere.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, hvor SF tænker sig at de 600 mio. kr. skal hentes.
Hvordan skal forslaget finansieres?
Det synes jeg er rimeligt at vi får et bud på, når man kommer med en så forholdsvis stor udgift.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-03-30:
SF støtter ikke regeringens skattestop.
Her i landet er der 1.700 mia. kr. i friværdi, så man kunne selvfølgelig begynde med at se på boligbeskatningen.
Man kunne se på hjemmeværnet, som Enhedslisten påpeger, og man kunne se på de kampfly, forsvaret bruger en masse penge på.
Der er uanede mængder af ting, man kunne tage pengene fra.
Jeg synes, at noget af det vigtigste i dette samfund er gode forhold for vores børn.
Jeg ved godt, at det måske ikke er et synspunkt, Dansk Folkeparti støtter, men det er nu engang sådan, at vi har et stort fokus på vores børn, og det er derfor, vi synes, der er rigtig mange ting, man kunne kigge på.
Jeg vil meget gerne komme med en udførlig liste til Dansk Folkepartis ordfører.
Martin Henriksen (DF), 2007-03-30:
Nu er der jo blevet redegjort for, at børnefamilierne ligesom en masse andre grupper i det danske samfund rent faktisk har fået nogle bedre økonomiske vilkår, bl.a. i kraft af den økonomiske politik, som bliver ført, men også i kraft af de muligheder, der er på børneområdet.
På eksempelvis daginstitutionsområdet har Dansk Folkeparti og regeringen ud over at fastlægge et udgiftsloft lavet nogle puljer, som kommunerne kan søge på til ture ud i naturen og madordninger og motion osv.
Det er noget, som regeringen og Dansk Folkeparti har stået sammen om, og det synes jeg beviser meget godt, at vi egentlig også sætter børnefamilierne ganske højt.
Sådan som jeg forstår det, skal hjemmeværnet nedlægges, og der skal skæres i forsvarets økonomi for at finansiere forslaget, og det synes jeg er en mærkelig måde at finansiere det på.
Men tror fru Pernille Vigsø Bagge ikke, at dengang SF havde mulighed for indflydelse i 1990’erne var det sådan, at når den daværende Fttm.072.fm Page 5295 Monday, August 20, 2007 11:33 AM finanslovsordfører Jes Lunde skulle forhandle, kom han vel dels med et bud på, hvad han gerne ville have, dels med et bud på, hvor man kunne hente pengene, i stedet for bare at stå på talerstolen og sige, at nu nedlægger vi hjemmeværnet, og så kan vi få råd til det.
Synes SF’s ordfører ikke, det er en lidt useriøs indgangsvinkel til spørgsmålet?
Christine Antorini (S), 2007-03-30:
I min ordførertale glemte jeg at nævne, at Socialdemokraterne jo har foreslået at gennemføre et takststop, som vil medføre et stop for de stigninger, der sker på SFO-området, og jeg er interesseret i at høre, om det er en model, som SF også overvejer.
Det behøver ikke at være et enten-eller, men jeg vil høre, om SF er positiv over for et takststop.
Vi kan jo se, at udgifterne rent faktisk stiger på en lang række institutioner.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-03-30:
Jeg synes, det er meget vigtigt at drøfte det kommunale selvstyre, og jeg synes, det er meget vigtigt at tage højde for det kommunale selvstyre, men jeg er ikke afvisende over for tanken.
I SF vil vi meget gerne være med til at drøfte, om der skal være et reelt udgiftsstop på visse ydelser i den offentlige sektor.
Afstemning
Bertel Haarder (V), 2007-03-30:
De fleste dele af dette beslutningsforslag har tidligere været til behandling i Folketinget, første gang den 8. februar sidste år.
Det nye i forslaget er, at det nu også skal undersøges, hvordan it og informationssøgning kan indgå i prøverne og i bedømmelsen, og det foreslås også, at der sættes fokus på censorernes funktion, når det gælder kvalitetssikring.
Regeringen lægger fortsat vægt på, at eksamination skal foregå på den måde, at den enkelte svarer for sig selv.
Det kan næsten siges som af Karla i »Huset på Christianshavn«: Der kommer et tidspunkt i ethvert menneskes liv, hvor man må stå på egne ben og svare for sig selv.
Det er derfor, vi siger: Man må gerne forberede sig i grupper, og man må også gå op i gruppeprojekter.
Det eneste krav, vi stiller, er, at når man bliver spurgt, skal man altså svare for sig selv og stå på egne ben.
Vi har i januar 2004 afstukket de overordnede rammer for, hvordan vi kan udvikle prøve- og eksamenssystemet.
Det kan man læse om i handlingsplanen »Modernisering af prøver, ekFttm.072.fm Page 5296 Monday, August 20, 2007 11:33 AM samener og karakterer«.
Her er der også sat fokus på brug af it og på censorernes rolle.
Arbejdet med at gennemføre intentionerne i handlingsplanen er i fuld gang, og derfor må jeg sige, at vi er i gang med at udvikle prøver og eksamener.
Det samme gælder for censorerne.
Jeg har netop nedsat en arbejdsgruppe med den tidligere direktør for Evalueringsinstituttet, Christian Thune, som formand.
Arbejdsgruppen skal komme med forslag til, hvordan vi kan få mere kvalitet for de samme penge, og hvordan vi kan give de enkelte institutioner større frihed til at disponere, altså større fleksibilitet, når det gælder afholdelse af eksamener.
Gruppen skal også have særlig fokus på anvendelse af censorer og komme med forslag til, hvordan censorinstitutionen kan effektiviseres og professionaliseres, og endelig er der overvejelser om brugen af it ved prøverne.
Det er også en del af gruppens kommissorium.
Regeringen mener imidlertid ikke, det er nødvendigt at sætte et stort, dyrt og tidkrævende udviklingsprogram i gang, og det skyldes, at vi er så langt fremme, som vi er, og at vi allerede har forberedt de ændringer af prøveformerne, som bliver nødvendige i den kommende tid.
Jeg vil gerne understrege, at selv om det ikke er sådan i øjeblikket, at it-kompetencer er en del af det, der kræves ved eksamen, er der ingen tvivl om, at i fremtiden vil det blive sådan, og som verdens mest fremskredne it-nation vil Danmark naturligvis være det første land, der gør det.
Christine Antorini (S), 2007-03-30:
Jeg vil gerne spørge undervisningsministeren, om jeg virkelig skal forstå det på den måde, at det, undervisningsministeren siger om, at man er i fuld gang med at udvikle nye, it-baserede prøveformer, i virkeligheden kan reduceres til en såkaldt multiple choice-test, altså at man kan krydse et skema af på en computer, som ender med at vise, om man har svaret rigtigt eller forkert.
Er det bare det, som ministeren mener er state of the art, det bedste af det bedste, man kan lave, hvis man skal arbejde bredt med it-kompetencer?
Tina Nedergaard (V), 2007-03-30:
For børnepasning til småbørn er den samlede udgift forbundet med at få barnet passet en del større, end den er i skolefritidsordningen, og dermed bliver den procentandel, som man skal betale som forældre, jo alt andet lige også vigtigere for familiens økonomi, end en tilsvarende procentandel vil være det af et mindre beløb, nemlig det mindre beløb, som skolefritidsordningen koster.
Det, vi jo hæfter os ved i Venstre, er, at vi har en kollektiv aftale med kommunerne, og som ministeren også har været inde på, anser vi ikke kommunerne for at være decideret børnefjendtlige, men derimod børnevenlige.
Derudover er vi jo nødt til at konstatere, at det jo er lykkedes under den her regering at forbedre børnefamiliernes økonomi for en typisk LO-familie med 35.000 kr. om året.
Så er det, vi konstaterer i Venstre, at for så vidt man skal bruge 600 mio. kr. af skatteborgernes penge, skal man jo lige overveje, hvordan man bruger dem, og det bliver ikke til nedsættelse af betaling til skolefritidsordningen, medmindre – som ministeren også var inde på – at der pludselig sker nogle drastiske stigninger fra høje beløb til dramatisk høje beløb.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-03-30:
Naturligvis synes jeg ikke, det er et useriøst forslag.
Jeg anerkender, at 600 mio. kr. er en sjat penge, men jeg anerkender også, at det har stor betydning, at vi giver vores børn nogle gode tilbud.
Dansk Folkepartis ordfører nævner selv mad og bevægelse.
I den forbindelse synes jeg da, det er meget interessant, at Dansk Folkeparti gik i spidsen for at fjerne sodavandsafgiften i det sidste finanslovforslag, for jeg kan ikke se, hvordan det kan gavne hverken børns sundhed eller noget som helst andet.
Lad mig foreslå, at vi igen pålægger sodavand en afgift i dette land, både af hensyn til børns sundhed og af hensyn til vores forslag, hvis Dansk Folkepartis ordfører savner flere finansieringsforslag.
Tina Nedergaard (V), 2007-03-30:
Det var ikke den her regering, der indførte de bindende trinmål, men vi har taget dem meget til os ...
De bindende trinmål?
O.k., så de var vejledende under den tidligere regering, det beklager jeg meget.
Men vi står gerne ved dem.
Målsætningen om, at man skal nå visse ting i de enkelte fag, er helt klart Venstrepolitik, og det, vi har gjort med den nationale test i folkeskolen, er jo at sikre, at også barnet og barnets forældre har en mulighed for at vurdere, om man når de mål, som er sat for fagene, og hvis ikke man gør det, hvordan man så kan hjælpe barnet hertil.
Der er min pointe faktisk klart, at vi sætter befolkningen over kommunerne.
Selv om vi har stor tillid til kommunerne, og selv om vi ønsker de størst mulige frihedsgrader for kommunerne, vil det fortsat være behovet for at have fokus på det enkelte menneske i vores samfund, som sættes højest, og dermed også hensynet til, at børnene lærer noget i skolen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2007-03-30:
Hele ideen med det her forslag er jo at beskytte det enkelte menneske imod en kommune, som har ladet taksterne stige for meget.
Jeg vil igen tage frem, at det jo ikke er fremmed for regeringen at gå ind og lave den her type lofter; regeringen har jo gjort det, hvad angår daginstitutionerne.
Jeg synes, det er noget mærkværdigt, at vi i virkeligheden har et forslag på dagsordenen, som handler om forældrebetaling, og så ender vi med at tale om frihed for kommunerne.
Altså, vi er inde på et område, hvor samtlige partier i det her Folketing har været medvirkende til at lave lofter af forskellig grad.
Der er ingen i Folketinget, som mener, at man ikke må lægge loft i forhold til forældrebetaling på daginstitutionsområdet, herunder også SFO’er.
Jeg forstår det ikke.
Hvad er det, der adskiller det her fra de andre steder, hvor Venstre har ønsket at lægge loft?
Bertel Haarder (V), 2007-03-30:
Som kirkeminister kan jeg kun glæde mig, hver gang Fanden læser Bibelen, selv om det ikke hjælper ret meget.
I det her tilfælde er jeg ikke så bekymret, og jeg håber, jeg kan berolige dem, der er bekymrede.
Det handler om frie skoler, som er selvejende institutioner, og som godt kan opbygge formuer, men de kan ikke bruge formuen til noget som helst andet end skoleformål.
Hvis skolen lukker og der står en formue, skal den gå til skoleformål.
Man kan ikke begynde at dele den ud til arvinger osv.
Sådan er det med selvejende institutioner, og selv om jeg ikke er minister for disse dagtilbudsordninger, er jeg ret sikker på – men det skal udvalget naturligvis have skriftligt – at der gælder noget lignende for dem.
Det ville være mærkeligt andet, hvis man har en regel for den frie skole og så en anden regel for den børnehave, som den frie skole måtte drive.
De afgørende ord i lovforslaget finder man i de almindelige bemærkninger, hvoraf det fremgår, at vi nu i en anden lovgivning afskaffer puljeordninger.
Og da der allerede er mulighed for at etablere privatinstitutioner til pasning, vil puljeordningerne nu blive erstattet af, at de, der hidtil har kunnet få puljeordninger, i stedet kan godkendes af kommunalbestyrelsen, hvis de vel at mærke opfylder lovgivningens og kommunalbestyrelsens betingelser for godkendelse.
Hvis de opfylder betingelserne, har de krav på godkendelse, det er et meget velkendt princip fra de frie skolers område.
Skolens bestyrelse får den overordneFttm.072.fm Page 5282 Monday, August 20, 2007 11:33 AM de ledelse.
Det er derfor, vi behøver at ændre loven, for i friskoleloven i dag står det jo klart, hvad ledelsen og bestyrelsen kan gøre på en friskole.
Denne lov sikrer, at de nu også kan drive en daginstitution på lige fod med alle mulige andre, som kan godkendes til at drive daginstitution.
Det er forslagets hovedindhold, og det ville jo være urimeligt, hvis ikke offentlige skoler kunne gøre det samme.
Bemærk, at dette forslag altså handler om ledelse.
Det passer fint overens med, at regeringen for længst har aftalt med Kommunernes Landsforening, at denne mulighed vil vi gerne skabe for de offentlige skoler.
Det kan så i øvrigt have det positive perspektiv, at kommunerne derved får et alternativ til at nedlægge skoler.
De kan i en landsby lade en skole overleve med måske de nederste klassetrin samt en daginstitution.
Og hvis der er mulighed for fælles ledelse, kan det måske være et tiltrækkende alternativ for både beboerne i landsbyen og kommunalbestyrelsen.
Det handler om at give større muligheder både for de private skoler og senere også for de offentlige.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-03-30:
Ved sidste folketingsvalg bejlede stort set alle politiske partier i høj grad til børnefamilierne og børnefamiliernes økonomi.
Nu skal det ikke være nogen hemmelighed, at SF har fremsat det her forslag alene for børnenes skyld, fordi der i visse kommuner rundt i landet er blevet så store prisstigninger på børnepasningsordningen, at familier, som ikke kommer ind under fripladsmuligheden, har valgt at trække deres børn ud af et godt pædagogisk skolefritidsordningstilbud.
Bertel Haarder (V), 2007-03-30:
De prisstigninger, jeg har set, har været stigninger med udgangspunkt i et ganske lavt niveau.
Og når stigningen på landsplan i gennemsnit er så lav, som jeg beskrev, så siger det noget om, at det altså ikke er en generel tendens, og at de fleste stigninger netop har været begrundet i, at udgangspunktet var meget lavt.
Endelig vil jeg gøre opmærksom på, at enhver påstand om, at de stigninger, der har været i nogle kommuner, skulle skyldes, at regeringen har lagt loft over forældrebetalingen på vuggestuer og i børnehaver, er totalt forkert, fordi kommunerne er blevet kompenseret 100 pct. for dette loft.
Så dette nye loft, som sænker forældrebetalingen og fører til større rådighedsbeløb hos børnefamilierne, bliver ikke påvirket af stigninger i SFO-taksterne, som er så lave, som jeg beskrev, og som FOA også har bekræftet i sin undersøgelse.
Fttm.072.fm Page 5284
Monday, August 20, 2007 11:33 AM
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-03-30:
Er det ikke rigtigt, at kommunerne er blevet forsinket kompenseret?
De er ikke i samme ombæring, som taksterne træder i kraft, blevet kompenseret for de takstnedsættelser, der er sket i børnepasningstilbuddene.
Og når ministeren i øvrigt siger, at kommunerne må forventes at sætte de takster, som de selv finder rimelige, er det så ikke i modstrid med, at vi herindefra vedtager, at taksterne i dagtilbuddene sættes ned, mens det er kommunens eget ansvar, når det drejer sig om SFO’erne?
Det synes jeg er lidt selvmodsigende.
Vil ministeren kommentere det?
Bertel Haarder (V), 2007-03-30:
Som jeg sagde, følger vi udviklingen med stor opmærksomhed.
Det var også derfor, jeg satte mig hen en søndag i januar og læste FOA’s rapport fra a til z og blev eksamineret i den i Tv-avisen om aftenen.
Stigningen i forældretaksten er ganske beskeden.
Jeg kan bekræfte, at kommunerne får fuld kompensation for loftet over daginstitutionsbetalingen på vuggestuer og børnehaver.
Og jeg kan ikke bekræfte, at der skulle være nogen forsinkelse, som gør, at kommunerne i 1 år kommer til at mangle penge.
Det er simpelt hen forkert.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2007-03-30:
Gennemsnitstal kan jo i mange sammenhænge være rigtig gode, men hvis man lige præcis tager udgangspunkt i børnene, så er gennemsnitstal temmelig ligegyldige.
For det barn betyder det, at det barn ikke går i SFO længere.
Derfor kunne det være rart, om ministeren kunne sige lidt om, om man mener, der kunne være et loft, som kommunerne jo så kan bevæge sig nedenfor.
Jeg tror sådan set, at der er enighed om, at der skal være en eller anden form for kommunal frihed, men at det også kan være en god idé at tage udgangspunkt i, at vi har et ønske om, at det pædagogiske tilbud, som SFO’erne er, bliver stillet til rådighed for alle; at brugerbetaling altså ikke kommer til at være en bremseklods for enkelte børn i enkelte kommuner.
Så lad os lægge det gennemsnitstal på hylden.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren: Kunne det, hvis vi ser bort fra gennemsnitstallet, være en idé, at man lagde et loft, således at der ikke er enkelte kommuner enkelte steder i landet, der sætter taksten så højt op, at der er nogle børn, der kommer i klemme?
Bertel Haarder (V), 2007-03-30:
Hvis der skete frygtelige ting rundtomkring i visse kommuner, og hvis det var sådan, at kommunalbestyrelserne ikke var børnevenlige, så ville regeringen da gerne overveje at gribe ind.
Men vi har altså den grundlæggende opfattelse, at man gennemgående i kommunalbestyrelserne er lige så børnevenlige, som vi er herinde i Folketinget, og det er derfor, vi stadig er nogle, og heldigvis et flertal i Folketinget, som har så meget tillid til kommunalbestyrelserne, at vi overlader til dem at fastsætte takster, så længe de efter alt, hvad vi kan beregne, holder sig inden for rimelighedens grænser.
De store stigninger, som jeg har set, var stigninger, der tog udgangspunkt i et meget lavt niveau.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2007-03-30:
Så er det da alligevel tankevækkende, at regeringen lagde et loft på 25 pct. på daginstitutioner.
Hvad er det helt præcis, der adskiller de to situationer?
Der er det vel også sådan, at der er tale om nogle kommuner, som ikke er børnevenlige og derfor har sat taksten højere, og så går regeringen ind og sætter et loft.
Det her er en fuldstændig tilsvarende situation, så jeg forstår ikke helt ministerens principielle bemærkninger.
Betyder det, at man har tænkt sig at ophæve loftet på 25 pct. på daginstitutionerne?
For det må jo være den logiske følgevirkning af, at man modsætter sig at skulle lægge lofter over daginstitutionsbetaling.
Hvis ikke det er tilfældet, så vil jeg gerne spørge ministeren
: Når ministeren nu siger, at kommunerne altså har fri leg inden for rimelighedens grænser, hvad er rimelighedens grænse så for SFO’erne?
Er det 80 pct., er det 40 pct., er det 25 pct., er det 15 pct.?
Hvad er efter regeringens mening rimelighedens grænse?
Fttm.072.fm Page 5285
Monday, August 20, 2007 11:33 AM
Margrethe Vestager (RV), 2007-03-30:
Jeg blev helt glad, da jeg hørte ministerens store tillid til kommunerne.
Derfor vil jeg spørge: Vil den her store tillid til takstfastsættelsen smitte af, så man også vil vise tillid i forhold til det indholdsmæssige?
Jeg er egentlig mest lidt skuffet over, at ordføreren lagde så stor vægt på det økonomiske argument: at fordi familierne har råd til at betale, gør det ikke noget, at prisen stiger.
Det var sådan hovedlinjen, tror jeg, i ordførerens tale.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-03-30:
Nu har vi så fået ordførerens ord for, at det ikke betyder noget, at et barn af økonomiske årsager bliver hevet ud af SFO’en af de her forældre, som altså ikke er berettiget til fripladstilbud, men som alligevel synes, at tilbuddet er for dyrt.
Har ordføreren ikke en bekymring for, at det netop kun er de børn, hvor forældrene har råd til de her stigninger i SFO’en, der kommer i SFO’en, mens børn, der kunne have god gavn af at komme der, selv om forældrene ikke er berettigede til fripladstilbud, bliver hevet ud på grund af økonomien?
Det handler jo ikke om, at det er et spørgsmål om, at barnet hellere vil gå til fodbold, eller at barnet hellere vil gå til ridning.
Det er et spørgsmål om, at forældrene siger: Vi har simpelt hen ikke råd til den stigning, der er i den pågældende SFO.
Er det ikke et problem?
Margrethe Vestager (RV), 2007-03-30:
Jeg glæder mig over, at jeg har udtrykt mig så klart, at ordføreren forstår mit spørgsmål, men jeg er sådan lidt skuffet over, at jeg ikke kan få et klarere svar.
For det svar, jeg fik, var jo nærmest, at vi er i den ret unikke situation, at det ikke er Socialdemokratiet, der er enig med regeringen, men Venstre, der er enig med Socialdemokratiet, nemlig i, at det er vigtigt, at man fastsætter en lang række kvalitetskrav og rettigheder, som borgerne kan være sikre på er gældende over hele landet.
For logikken ville jo ellers sige, at når man nu har genfundet tilliden til kommunerne i Venstre – altså forhåbentlig ikke kun Venstrekommuner, Fttm.072.fm Page 5288 Monday, August 20, 2007 11:33 AM
men også andre kommuner, kommuner i det hele taget – ville man de facto begynde en afregulering af læreplaner, bindende mål, rapporteringer hist og pist og alle vide vegne, fordi det jo netop dermed følges ad, at frihed i takstfastsættelsen også må følges af en frihed i den indholdsmæssige fastsættelse.
For man må gå ud fra, som ministeren sagde, at man i kommunerne er lige så optaget af børns og unges vilkår, som Folketinget er.
Bertel Haarder (V), 2007-03-30:
Jeg tror ikke, det er den første dag.
Det bliver i hvert fald ikke den sidste.
Jeg har meget stor tillid til kommunerne generelt, og jeg har ved kongressen i Aalborg taget meget positivt imod de ønsker, der var til forenklinger på undervisningsområdet, og jeg har oven i købet føjet nogle ting til, som kommunerne ikke havde bedt om, men som de også er glade for.
Så jeg kan forsikre, at vi løbende, også som led i kvalitetsreformen, vil overveje, hvad der skal være af centrale pålæg.
Og hvis vi på et tidspunkt kan fjerne nogle kvalitetskrav med den begrundelse, at nu er de alle steder overopfyldt og vi behøver slet ikke at give råd til kommunerne, så ville det da være en lykkelig stund.