runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Torp (SF), 2015-07-03:
Ændringerne af tilskud om refusion på beskæftigelsesområdet vil få kommunaløkonomiske konsekvenser.
Selv om det nye refusionssystem samlet set er udgiftsneutralt, betyder det, at nogle kommuner vil opleve et tab, og at andre vil opleve en gevinst.
Med det her lovforslag sker der en tilpasning af udligningssystemet, fordi utilsigtede virkninger af ændringerne begrænses, både for kommunerne under et og for særlig vanskeligt stillede kommuner.
Det sker både i den midlertidige kompensationsordning, som vil begrænse kommunernes tab og gevinster i 2016 og 2017, og ved tilpasning af udligningssystemet generelt.
Der er allerede blevet redegjort grundigt for lovforslaget under behandlingen, og det er jo en genfremsættelse, så jeg vil ikke gentage det i detaljer, men på vegne af SF komme med vores begrundelse for støtte op om lovforslaget.
SF er ikke med i aftalen om den reform af refusionssystemet, som er baggrunden for den her tilpasning af udligningssystemet.
Reformen har et stort fokus på at styrke kommunernes beskæftigelsesindsats gennem økonomiske incitamenter til at gøre en tidlig indsats, men har en slagside i forhold til de kommuner, der har mange borgere med komplekse problemer og længerevarende offentlig forsørgelse.
Samtidig noterer jeg mig, at der i forligskredsen er enighed om, at refusionsomlægningen ikke skal have utilsigtede byrdefordelingsmæssige virkninger for kommunerne.
Derfor skal der ske tilpasninger i det kommunale tilskuds- og udligningssystem både på kort og på lang sigt.
De forhandlinger har SF ønsket at være med i og få indflydelse på.
SF bakker derfor op om det her forslag om tilpasninger af udligningssystemet, fordi det kan rette op på den ulighed mellem kommunerne, som reformen af reduktionssystemet ellers skaber.
Jeg ved fra mit virke som kommunalpolitiker, at beskæftigelsesområdet kan være en vanskeligt styrbar størrelse, og at udsving kan slå bunden ud af økonomien i en allerede trængt kommune.
Netop fordi SF er kritiske over for omlægningen af refusionssystemet, vil vi være med til at sikre en vis udligning, så kommuner ikke straffes for forhold, som de ikke selv har indflydelse på.
Der er tale om en overgangsordning for 2016 og 2017, indtil finansieringsudvalget skal komme med en mere langsigtet og permanent bud på tilpasning af tilskuds- udligningssystemet, som vil kunne træde i kraft i januar 2018.
Derfor er det for SF vigtigt, at det nye refusionssystem på beskæftigelsesområdet ikke kommer til at undergrave den kommunale økonomi – ikke mindst i yderområderne.
Vi er parate til at indgå i forhandlingerne om udligningssystemet, og vi støtter lovforslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-07-03:
Jeg vil gøre det meget kort, for vi har haft debatten, da forslaget her blev fremsat i sidste valgperiode, og jeg tror ikke, der er så meget at føje til det.
Jeg vil bemærke, at Det Konservative Folkeparti ser meget frem til de kommende forhandlinger om udligningssystemet, hvor vi vil arbejde for, at udligningen bliver mindre, end den er i det her lovforslag, som vi synes er ganske vidtgående, i og med at vi kommer helt op på 93 pct.s udligning for visse kommuner i marginal udligning.
Det synes vi er for meget, og vi hæfter os ved, at det her kun er en midlertidig fordeling af byrderne, og at vi skal finde en bedre løsning i fremtiden.
Karen Ellemann (V), 2015-07-03:
Som nævnt er det her lovforslag det ene af to lovforslag, som udmønter aftalen af 2. februar 2015, som blev indgået mellem Venstre, Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Det Konservative Folkeparti helt generelt om en reform af refusionssystemet og dermed også de tilpasninger i udligningssystemet, som vi står med her.
Beskæftigelsesministerens lovforslag om et nyt refusionssystem, som jo også er til behandling i dag, er så den anden del af det forslag, som udmønter aftalen.
Som nævnt er de to lovforslag her begge genfremsættelser af lovforslag, som blev fremsat i første samling af folketingsåret 2014-15, men som så på grund af valgets udskrivelse ikke nåede længere end til og med andenbehandlingen, og det er derfor, vi står her i dag.
Reformen af refusionssystemet indebærer en klar forenkling af det bestående meget komplicerede regelsæt, og i det her regelsæt varierer refusionsprocenten bl.a. ud fra ydelsestype og den aktive indsats, som borgerne deltager i.
Det komplicerede regelsæt har efter vores vurdering taget fokus fra kommunernes vigtigste formål, som flere af ordførerne også var inde på, nemlig selve beskæftigelsesindsatsen, som handler om at få de ledige i arbejde.
Tilpasningerne i det kommunale udligningssystem gør det muligt at gennemføre den her betydelige omlægning af finansieringssystemet, uden at det medfører utilsigtede forskydninger i den økonomiske balance mellem kommunerne.
Med de umiddelbare tilpasninger i udligningen, en afskærmende overgangsordning og en plan om at etablere et solidt analysegrundlag for nye tilpasninger skabes tryghed omkring de økonomiske virkninger for kommunerne både på kort og på længere sigt.
Med de bemærkninger vil jeg takke for førstebehandlingen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-07-03:
Grundlaget for lovforslaget er en aftale mellem Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti, SF og Alternativet, og i og med at Dansk Folkeparti er en del af den aftale, kan jeg allerede nu afsløre, at vi naturligvis kan støtte det her lovforslag.
Det kan vi, fordi vi jo selvfølgelig synes, at boligjobordningen er en rigtig god ordning.
Ordningen betyder jo, at familier kan trække udgifter til hjælp i hjemmet fra i skat.
Jeg vil også nævne, at ordningen naturligvis haft en masse positive effekter.
Bl.a. er den med til og mindske sort arbejde, ganske enkelt fordi incitamentet til at bede om at få udført arbejde uden moms – som man typisk kan se ske – er betragtelig mindre, når man nu kan få tilskud via boligjobordningen.
Så det gør altså, at man ser mindre sort arbejde, og det er jo rigtig positivt.
Så nævnes det også, og det er jo rigtigt nok, at den her ordning er med til at holde hånden under beskæftigelsen, og specielt i de små og mellemstore håndværksvirksomheder er der stadig væk brug for det.
Det er jo rigtigt, at det går bedre i Danmark, men det går altså ikke supergodt i alle dele af Danmark.
Der kan det her redskab være supergodt.
Noget andet, jeg vil nævne, som er rigtig positivt, og som ofte glemmes i den her debat, er, at det er med til at skabe lærlingepladser for mange af de unge mennesker, som gerne vil ud og have en uddannelse inden for håndværkerbranchen.
Og der er det her med til at skabe beskæftigelse, også for dem.
Så i Dansk Folkeparti synes vi, at det her er et godt tiltag, og vi kan derfor støtte lovforslaget.
Det er lidt spøjst at være vidne til det, når man også har været medlem af Folketinget i sidste periode, hvor man har oplevet en socialdemokratisk ledet regering med Enhedslisten som støtteparti, som har ført minusvækst i langt størstedelen af kommunerne i Danmark.
Man står så i det første møde i Folketinget og skal høre på, at vi nu skal bruge samtlige penge, der er til rådighed, på ældreområdet, når de selv har nedprioriteret det igennem 4 år.
Det er en lidt mærkværdig start på en ny folketingssamling.
Merete Riisager (LA), 2015-07-03:
Det tror jeg nok ikke jeg vil tage stilling til lige i dag, altså hvordan Liberal Alliance vil forholde sig til finansloven.
Lad os drøfte det, når vi kommer lidt tættere på.
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
Jamen det synes jeg var et interessant svar.
Nu kan jeg ikke se, hvor stålsatte ordførerens øjne er helt hernedefra, men det var vist noget med, at formanden, Anders Samuelsen, var meget stålsat på, at hvis man på nogen måder skulle lægge stemmer til et håndværkerfradrag, ville prisen blive, at man skulle have skatterabatter på topskatten.
De stålsatte øjne fortalte tydeligt os alle sammen, at der skulle en rabat på topskatten til de mest velhavende danskere, hvis man skulle lægge stemmer til et håndværkerfradrag, og derfor vil jeg da gerne spørge igen: Er det ikke et ultimativt krav længere?
Altså, kan man forestille sig at stemme for en finanslov, altså bakke ud af det krav?
Det er da et meget enkelt spørgsmål.
Merete Riisager (LA), 2015-07-03:
Hr. Pelle Dragsted kan fuldstændig regne med, at Liberal Alliance kommer til fuldstændig stålsat at arbejde for skattenedsættelser, også en fjernelse af topskatten, og det er, fordi det er en misundelsesskat, som bremser vækst og velstand.
Nu ved jeg godt, at hr. Pelle Dragsted kommer fra et parti, hvor det her med at dyrke misundelsen som et værktøj er noget, man har som integreret del af partiets virke, men sådan har vi det ikke i Liberal Alliance.
Hvis det virker for samfundet og skaber generel bedre velstand, mener vi selvfølgelig, at man bør fjerne topskatten, det er klart, og det kommer vi til at arbejde fuldstændig determineret imod.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-07-03:
Tak til ordførerne for at være fleksible, så jeg lige kan komme på, før det egentlig tilkommer mig.
Det Konservative Folkeparti støtter helhjertet forslaget.
Vi opfandt boligjobordningen, da vi sad i VK-regeringen, og det gjorde vi, fordi vi ville flytte sort arbejde til hvidt arbejde, fordi vi kunne se, at det gav håndværksmestrene arbejde, mulighed for at ansætte elever, lærlinge, og det gav et sundt marked.
Vi synes, det er en ganske fornuftig aftale, der blev lavet, og det er, både fordi den giver arbejdspladser, fordi den giver vækst, og fordi den flytter sort arbejde til hvidt arbejde.
Så Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Louise Schack Elholm (V), 2015-07-03:
Normalt nøjes vi med at behandle det lovforslag, vi faktisk har på dagsordenen, men jeg kan da sige, at det vil foregå på ganske normal vis.
Josephine Fock (ALT), 2015-07-03:
Tak for det.
Som en del af forligskredsen kan Alternativet naturligvis støtte op om forslaget om en ny grøn boligjobordning.
Det er ikke mindst takket være et fint samarbejde med SF lykkedes at sætte et tydeligt grønt aftryk på boligjobordningen.
Alternativets grønne profil passer på den grønne profil i boligjobordningen.
Klimaforbedringer er en hjertesag for os, og det er derfor, vi siger ja til ordningen.
Derfor har det også været en betingelse for os for at sige ja til den gamle aftale for i år, at den så fra årsskiftet mellem 2016 og 2017 bliver grøn.
Det kommer til at foregå på den måde, at man kan udnytte et fradrag på 12.000 kr. pr. person til at foretage bæredygtige energitilpasninger og klimaforbedringer i hjemmet.
Vi er naturligvis også glade for, at vi så har fået nedsat serviceydelserne fremadrettet, så de kun er på 6.000 kr., for det er selvfølgelig ikke det, vi vægter i Alternativet.
Det, vi vægter, er de 12.000 kr., som kan bruges til grønt arbejde og håndværkerfradraget.
I Alternativet arbejder vi med tre bundlinjer: den økonomiske, den sociale og den miljømæssige.
Finansieringen, som der bliver spurgt meget ind til, kommer i år fra råderummet, og derefter skal vi aftale det.
Det, vi i aftalen har betinget os, er, at pengene ikke bliver taget fra velfærden, så den bliver dårligere, eller fra flygtninge eller udviklingsydelser.
Når det så er sagt, er vi naturligvis ikke blinde for regeringens yderligere dagsorden på de områder, og derfor ser vi også frem til at være med til at aftale det, og i særdeleshed ser vi frem til at være med til at aftale den endelige udformning af de grønne tiltag, som skal finde sted.
Størstedelen af dem, der efter Skatteministeriets tal har brugt den nuværende boligjobordning, er personer med en personlig indkomst på op til 350.000 kr. Og det har jo også været vigtigt for os i forhold til, hvordan man ser på tallene.
310.000 personer med op til 350.000 kr. i personlig indkomst har brugt ordningen, og det er den største gruppe.
206.000 personer med en årsindkomst på mellem 350.000 kr. og 700.000 kr. har brugt ordningen, og kun 38.000 personer med en årsindkomst på over 700.000 kr. har brugt ordningen.
Når man samtidig ser på den nuværende ordning, ser man, at det faktisk kun er en tredjedel af den, der bliver brugt som grøn ordning, og derfor er det vigtigt for os, at det fremadrettet udelukkende er grønne tiltag, man kan bruge den til.
Som et parti, der vægter den grønne dagsorden højt, glæder vi os over, at det fremadrettet er lykkedes at gøre ordningen grøn, og så er vi selvfølgelig også tilfredse med, at det allerede nu er lykkedes at trække den blå regering i en grønnere og mere bæredygtig retning, ikke mindst fordi det grønne stort set er fraværende i det nye regeringsgrundlag.
Sidst, men ikke mindst, finder vi det positivt, at ordningen understøtter grønne initiativer nedefra, da det jo er borgerne, altså både boligejerne og lejerne, som selv kan vælge at tage et ansvar for en bæredygtig omstilling af Danmark, og derfor støtter Alternativet forslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
Jeg synes, at det, som ordføreren siger om, at man har betinget sig, at det ikke skal tages fra fattige og fra ulandsbistand, er spændende.
Jeg står med aftalen her, og jeg tror, det havde været en god idé at få skrevet sådan noget ind i en aftale, for det, der står her, er, at den skal finansieres på finanslovene for 2016 og 2017.
Det, jeg så siger, er, at det jo bliver de partier, der skal forhandle en finanslov og til sidst lægge stemmer til den endelige finanslov, der kommer til at finde finansieringen.
Så mit spørgsmål er: Forventer Alternativet at stemme for en finanslov og i modsat fald, hvad forventer Alternativet af de partier, som skal stå bag en finanslov, med hensyn til hvordan de vil finde pengene, når man nu kender til den dagsorden, som regeringspartiet og dets støttepartier har?
Josephine Fock (ALT), 2015-07-03:
For mig at se er en aftale jo en aftale, og det er sådan set ligegyldigt, om den er formuleret skriftligt eller er mundtlig.
Det her har jeg naturligvis gentaget også over for forligskredsen, da vi indgik aftalen.
Alternativet kommer til at sidde med i forhold til at aftale også den grønne del af aftalen, og det er klart, at der vil vi tage det op igen, og hvis vi ikke får en sikkerhed for, at pengene ikke som sådan bliver taget af den nye finanslov i et råderum, som ikke skærer ned på de ting, så må vi jo se.
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
Altså, er Alternativet parat til at lægge stemmer til en samlet finanslov, også hvis den f.eks. indebærer markante forringelser af ulandsbistanden, den grønne indsats og en lang række andre af de fortrædeligheder, som vi ved er på vej fra højrefløjen?
Josephine Fock (ALT), 2015-07-03:
For mig at se kan vi selvfølgelig kun stemme for en finanslov, hvis den trækker Danmark i en grøn retning og er socialt bæredygtig.
Så det er svaret på spørgsmålet.
Vi hænger ikke vores hat på en delaftale.
Jeg siger bare, at vi har lavet en aftale her, som vi har en aftale om nu vil trække Danmark i en grønnere retning, og så skal finansieringen aftales, og så må vi se, hvordan det lander.
Martin Lidegaard (RV), 2015-07-03:
Jeg vil også gerne lidt ind på det her med finansieringen.
Det er ikke for sådan at stå her og yppe kiv, men det er selvfølgelig helt afgørende, om det er sådan, at Alternativet har betinget sig, at man under ingen omstændigheder vil benytte finansiering, der kommer fra det, der skulle være gået til verdens fattigste eller flygtninge i Danmark.
Det er altså sådan, at der vil blive fundet en helt separat finansiering, der ikke tages ud af regeringens generelle nedskæringspolitik.
Jeg skal bare være sikker på, at jeg har forstået det rigtigt, altså at der ikke bliver nogen ny boligjobordning, hvis ikke der bliver fundet en helt specifik finansiering, som ikke handler om at tage den fra flygtninge eller fra verdens fattigste.
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
Jeg har et meget, meget enkelt spørgsmål, og det er: Vil Liberal Alliance stemme for en finanslov i efteråret, som finansierer en fortsættelse af den her boligjobordning i en lidt grøn udgave, hvis finansloven ikke samtidig indeholder finansiering af en lettelse af topskatten?
Martin Lidegaard (RV), 2015-07-03:
Som det vil fremgå af min ordførertale senere, er det her lovforslag absolut ikke vores kop te.
Men jeg vil nu også gerne lige hæfte mig ved finansieringen, og det er simpelt hen bare af rent forståelsesmæssige årsager, fordi den kan være svær at se af aftalen.
Forventer ordføreren, at der bliver forhandlet en separat finansiering for det her, eller indgår det bare i den almindelige finanspolitiske forhandling?
Merete Riisager (LA), 2015-07-03:
Den rykker primært beskæftigelse.
Den rykker beskæftigelse ved, at borgerne så ikke bruger deres penge på nogle andre forbrugsmuligheder, men i stedet rykker dem over til boligforbrugsudgifter.
Så tabes der beskæftigelse der, hvor borgerne ellers ville have brugt pengene, men der vindes selvfølgelig beskæftigelse i byggeriet.
Det er klart.
I Liberal Alliance så vi langt hellere, at man brugte pengene på skattelettelser, der reelt gav øget beskæftigelse.
Man kunne sænke marginalskatten, øge gevinsten ved at have et arbejde eller sænke virksomhedsbeskatningen.
I stedet vælger man at bruge pengene på en ordning, der bidrager meget lidt til vækst og beskæftigelse i Danmark.
Så selv om boligjobordningen giver nogle mennesker mulighed for at fradrage bestemte typer arbejde og altså få nogle af deres skattekroner retur, havde vi helst set, at der var givet reelle skattelettelser, så danskerne selv kunne bestemme, hvad de ville bruge deres penge på.
Liberal Alliance er overordnet set af den opfattelse, at skatterne i Danmark er for høje.
Derfor har vi som udgangspunkt støttet lovgivning, der vil sænke skatterne i Danmark.
Det betyder også, at vi tidligere har været rimelig positive over for boligjobordningen, selv om vi aldrig har været særlig varmt begejstrede for den.
Det skal ses i lyset af, at valget dengang stod mellem boligjobordningen på den ene side og øget offentligt forbrug på den anden side.
I dag er det sådan, at vi står med valget mellem boligjobordningen på den ene side og reelle skattelettelser på den anden side, og her vælger vi altså klart reelle skattelettelser til danskerne.
Vi kan derfor ikke støtte forslaget.
Louise Schack Elholm (V), 2015-07-03:
Det er jo ikke ualmindeligt, at vi laver aftaler, som skal finansieres over finansloven, så det kommer til at foregå, som det plejer at gøre.
Martin Lidegaard (RV), 2015-07-03:
Det vil sige, at finansieringen af det her forslag kommer til at blive fundet i de finanspolitiske forhandlinger for 2016?
Finn Sørensen (EL), 2015-07-03:
Tak, og tak til ordføreren for fremlæggelsen.
Jeg skal bare høre, om jeg har forstået aftalen rigtigt.
Er det sådan, at den i lighed med tidligere indebærer, at man kan få tilskud til forbedringer af sit sommerhus i udlandet?
Og kan ordføreren bekræfte, at det er ca. 2.100 herboende, som får tilskuddet til forbedring i deres sommerhus i Sydfrankrig, eller hvor man nu har sådan et?
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
I Enhedslisten er vi imod at genindføre den her boligjobordning, også kendt som håndværkerfradraget.
Vi er imod både højrefløjens gamle ordning, som nu bliver genoprettet, og vi er efter alt at dømme også imod den aftale, som man forventer at indgå i de kommende år.
Lige nu er det så aftalen for 2015, vi drøfter.
Den aftale har en klar asocial profil.
Det er simpelt hen sådan, at det er de mest velhavende, som bruger ordningen mest, de fattige bruger den slet ikke, men vi betaler alle sammen for den.
Det er sådan, at det bliver SOSU'en og lagerarbejderen og butiksassistenten fra Vestegnen, som via skattebilletten kommer til at betale for, at advokaten oppe i Nordsjælland kan få sig nogle nye vinduer eller hjælp til rengøring.
Det er jo ikke en påstand, det er fuldstændig dokumenteret, at det er sådan, den her ordning bliver brugt.
Skatteministeriet har lavet en fin opgørelse, som viser anvendelsen i 2013, og den viser, at ud af de 3,5 millioner danskere, der har de laveste indkomster, er det 8 ud af 100, der bruger fradraget.
Men blandt de 100.000, der har de højeste indkomster, er det 40 ud af 100.
I absolutte tal har de 300.000 rigeste rundt regnet fået lige så mange fradrag som de 2 millioner danskere med de laveste indkomster, så det er en pilskæv ordning.
Ud over at der er den her voldsomme sociale slagside i det her forslag, skaber det jo heller ikke særlig mange job.
Skatteministeriet anslår omkring 700, måske 1.000 job.
Det er utrolig dyrt, det er en utrolig stor regning for hvert enkelt job.
Vi kunne have fået mange flere job af at bruge de penge på en anden måde.
Når man så oven i købet vil betale for, at udenlandske sommerhuse skal renoveres af udenlandske medarbejdere rundtomkring i Europa, så er det jo helt gakgak.
2.000 danskere har fået støtte til at ansætte håndværkere, fordi vi skulle skabe arbejdspladser i Danmark.
Jeg er overrasket over, at SF og Alternativet har skibet sig ind i den her aftale – specielt fordi det eneste, vi vedtager i dag, jo er det, man kunne kalde den sorte og asociale boligjobordning.
Så er jeg godt klar over, at man har en eller anden aftale om, at man så skal fortsætte det her de kommende år med en grønnere profil, men det kan udmøntes senere og finansieres over en finanslov.
Hvordan skal det finansieres?
Tjah, hvis der skal laves en finanslov med Dansk Folkeparti og Liberal Alliance, ved vi godt, hvad prisen er.
Eller er det, fordi de to partier har tænkt sig selv at lave en finanslov?
Det tror jeg er stærkt tvivlsomt.
Jeg synes ikke, det er særlig kønt, og jeg håber, at vi i løbet af den her debat kan få nogle svar på, hvordan SF og Alternativet forventer ordningen skal finansieres og hvilket flertal der skal bære den finanslov igennem, som skal finansiere en fortsættelse af den her boligjobordning i de kommende år.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-07-03:
Altså, nu har vi jo også i diverse medier haft den her diskussion de sidste par dage, og jeg synes ærlig talt ikke, det har været særlig køn på den måde at blande æbler og pærer sammen.
Lad os diskutere det, som vi står med, nemlig et forslag, som jo gør op med nogle af de dårlige ting, som ordføreren også var inde på, nemlig at den anden ordning måske ikke var pilskæv, men var skæv.
Der blev givet for meget til dem, der havde mest.
Hvad gør vi så?
For det første er den grøn.
For det andet kommer den også til at gå til lejerne i højere grad end den gamle ordning.
Man kan jo ikke se isoleret på det her.
Det her er en del af den aftale, som vi og Alternativet har lavet sammen med dele af blå blok, fordi vi ligesom på så mange andre områder, hvor vi giver støttekroner til grøn omstilling, ønsker både at skabe nogle arbejdspladser, men også at give et økonomisk incitament til, at folk får energirenoveret, får nye vinduer osv.
Så nogle af de ting, som ordføreren taler om, lå jo i den gamle boligjobordning, som vi var med til at afskaffe.
Lad os diskutere den nye, grønne boligjobordning.
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
Men nu er det, vi behandler her i dag, jo den gamle sorte boligjobordning, som SF har valgt at bakke op om.
Det finder vi ud af, når der skal laves en finanslov i efteråret, og det, der bekymrer mig så meget, er, at man har skibet sig ind i et projekt, hvor forudsætningen for, at det fortsætter, er, at statsministeren kan samle flertal bag en finanslov.
Og finansieringen, hvis jeg har hørt rigtigt efter, hvordan det er, man forventer at finde et råderum til den her slags ting i de kommende år, er i hvert fald ikke noget, som jeg tror SF eller for den sags skyld Enhedslisten vil være særlig glade for.
I har jo accepteret at stemme for en fortsættelse af en dybt asocial boligjobordning uden en grøn profil, mod at det måske, hvis statsministeren får flertal, kan fortsætte i de kommende år med en finansiering, som vi ikke aner hvad bliver.
Jeg synes ikke, det er kønt.