runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-10-04:
Det, hr. Per Clausen misser, er jo også mange af de ting, man gør inden.
Det er jo ikke sådan, at man ikke slæber rundt på de problemer, der er skabt tidligere, eller slæber rundt på de positive initiativer, der er taget tidligere.
Sådan er det jo, for at citere en anden minister end statsministeren.
Derfor handler det jo om, at man kan gøre en forskel, og jeg er sikker på, at hr. Per Clausen ikke vil påstå, at der har været venstreorienterede regeringer i Irland, men det er måske det næste spændende initiativ fra Enhedslistens side, nemlig at de vil beskylde de forskellige borgerlige partier for at være venstreorienterede, der har haft magten i Irland, hvor man altså kan forvente et BNP pr. indbygger, der er 21,3 pct. højere end i Danmark i 2017.
Borgerlige partier – vil jeg spørge hr. Per Clausen – og 21,3 pct., lyder det ikke bare godt?
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Når man tænker på, at hr. Kristian Thulesen Dahl, dengang han havde magten eller en del af magten, sørgede for at indføre nogle dagpengeregler, der næste år betyder, at 20.000 mennesker risikerer at ryge ud af dagpengesystemet, at tusindvis af familier bliver fattige – det er hr. Kristian Thulesen Dahl, der har ansvaret for det – så ville jeg måske, hvis jeg var hr. Kristian Thulesen Dahl, stille mig selv det spørgsmål, om jeg forvaltede min magt godt nok, når jeg nu i dag er nødt til at stå her og ønske, håbe og tro på, at Enhedslisten kan presse regeringen til at løse de problemer, Dansk Folkeparti har skabt.
Det er jo ikke sikkert, han får chancen igen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-10-04:
Det tror jeg hr. Per Clausen har fuldstændig ret i.
Rasmus Prehn (S), 2012-10-04:
Jeg kan høre, at Venstre og fru Ellen Trane Nørby bliver ved med at holde fast i det her mantra om mere sult og lavere lønninger.
Hvis Venstre får magt, som de har agt, er det altså mere sult og nogle lønninger, der er lavere; det er sådan set det, der igen og igen bliver gentaget.
Det, som vi kan se af de forskellige udsagn, der er fra Venstrepolitikeres side, er jo, at man vil have lønnen ned, så niveauet bliver det samme, som det er for nogle af de laveste lønninger, vi har i Europa, og så det altså kommer helt ned på det, der er for de polske lønninger, og sådan at vi virkelig får de helt lave lønninger.
Der synes jeg Venstres ordfører skylder at forklare, hvordan det hænger sammen med det, som man siger, om, at det skal være op til arbejdsmarkedets parter i Danmark selv at forhandle det.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Jo, men nu er det jo altså heller ikke sådan, at det er det, vi har været ude at sige.
Og selv om hr. Rasmus Prehn og hans kollegaer gentager det igen og igen og kommer med beskyldninger om, at vi ønsker polske lønninger på 30 kr., så kan jeg garantere, at Venstre ikke ønsker polske lønninger i Danmark på 30 kr.
Til gengæld ville statsministeren jo ikke garantere, at der ikke ville kunne komme kinesiske lønninger i rigsfællesskabet.
Statsministeren ville ikke garantere, at hun og Socialdemokraterne i Danmark ville modsætte sig en særlov i Grønland, som giver mulighed for, at man kan få kinesiske lønninger på udvindingen i mineområderne i Grønland.
Hvordan tror hr. Rasmus Prehn det bliver, hvis man får kinesiske lønninger inden for rigsfællesskabet?
Tror hr. Rasmus Prehn, det vil gavne løndannelsen i det danske rigsfællesskab?
Skulle hr. Rasmus Prehn måske ikke prøve at bruge lidt kræfter på at forholde sig til den kendsgerning, at hverken Socialdemokraternes samarbejds- og søsterparti i Grønland eller statsministeren i dag har villet give en garanti for, at man vil modsætte sig kinesiske lønniveauer på Grønland?
Venstre vil ikke have polske lønninger.
Men altså: Er der nogen garanti fra Socialdemokraternes side her?
Nej, det er der ikke.
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Så stemmer partierne fra regeringen sikkert også for, og så får vi det sikkert ikke.
Så det går nok.
Der er en enkelt ting, som jeg vil sige her, og det er sådan set det eneste, jeg vil komme ind på.
Jeg vil selvfølgelig heller ikke trække debatten unødigt i langdrag, men der er en enkelt ting, som er i forlængelse af, hvad statsministeren sagde heroppe, og som jeg bliver nødt måske at bede om at få en forklaring på.
Det har været sådan, at hver eneste gang, der har været medlemmer af et af regeringspartierne eller fra fagbevægelsen, der har rejst diskussionen om dagpenge, så har man fået klart at vide, at det kunne der ikke røres ved, for det stred mod regeringsgrundlaget.
Det er ikke blevet sagt en gang, det er blevet sagt rigtig, rigtig mange gange.
Man kan selvfølgelig godt som en mindretalsregering have den opfattelse, at regeringsgrundlaget er ukrænkeligt, og at man altid i aftaler skal nå et resultat, der ligger inden for regeringsgrundlagets rammer.
Det er principfast og godt.
Så undrer det mig bare, at når man spørger, om det kan komme på tale, at regeringen kan gennemføre en aftale, hvor man bruger kontanthjælpsreformen til at finansiere skattelettelser, så kan man ikke få det samme klare svar.
Hvis det ville stride mod regeringsgrundlaget, så ville det naturligvis ikke ske.
Der er jo to udlægninger af det her, og dem vil jeg sådan set skåne forsamlingen for.
Jeg vil bare sige, at det her jo i virkeligheden viser, at regeringen kan stå i den valgsituation, at man kan vælge imellem at fravige regeringsgrundlaget og forhindre, at tusindvis af mennesker falder ud af dagpengesystemet næste år, eller man kan vælge at fravige regeringsgrundlaget og bruge penge, der kommer fra en kontanthjælpsreform, til skattelettelser til nogle af de rigeste danskere.
Spørgsmålet er selvfølgelig, hvordan regeringen vil stille sig i det valg, og der vil jeg da bare sige, at jeg henter en lille smule trøst i, at vi lige om et kort øjeblik vedtager et forslag, hvori der står, at vi skal bekæmpe ulighed, fattigdom og social dumping.
Og jeg vil godt sige, at det for mig altså er umuligt at forestille mig, at nogen kan argumentere for, at det vil være at bekæmpe fattigdom og ulighed at bruge penge, som skaffes fra en kontanthjælpsreform, til skattelettelser, hvorimod det ikke kan være svært at forklare, at det at forhindre, at mennesker falder ud af dagpengesystemet, ligger i naturlig forlængelse af den her vedtagelse.
Jeg ved ikke, om man kan få et svar på det i dag, men jeg synes i hvert fald, vi står tilbage med et meget, meget brændende spørgsmål, nemlig: Hvad mener regeringen i grunden, når den i et tilfælde siger, at regeringsgrundlaget er ukrænkeligt, og i et andet tilfælde er villig til at krænke det?
Tina Nedergaard (V), 2012-10-04:
Nu har vi jo hørt statsministeren være på talerstolen igen, uden at vi kunne få nogen afklaring på, om statsministeren agter sammen med Venstre at lave en finanslov, som peger fremad, og som vil skabe flere private arbejdspladser og i hvert fald modvirke, at virksomhederne, og dermed arbejdspladserne og indtægterne, flygter til udlandet.
Jeg synes, at besvarelsen i ordførerens første tale var lidt uklar.
Er Enhedslisten parat til at gå sammen med regeringen om en aftale, når der ikke kan laves skattestigninger og afgiftsstigninger og der ikke er givet nogen garanti om dagpengeforlængelse?
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Statsministeren har ikke sagt noget om skat, som udelukker, at der kan laves en finanslovaftale med regeringen.
Jeg har om dagpenge sagt, at jeg har svært ved at forestille mig, at Enhedslisten kan indgå i en finanslovaftale, hvor det problem ikke er løst.
Det har jeg sagt rigtig mange gange, og i den her sag tror jeg nok at jeg vil holde mig til at gentage den samme formulering sådan i al uendelighed, bare så folk er opmærksomme på det, hvis de skulle have lyst til at stille det samme spørgsmål igen.
Tina Nedergaard (V), 2012-10-04:
Jeg forstod nemlig under ordførerens første tale, at det var helt afgørende, at man fandt en løsning for de mennesker, der måtte falde ud af dagpengesystemet.
Når ordføreren bruger udtrykket afgørende, skal det så forstås sådan, at det vil være en betingelse?
Hvis nu en anden brugte det, ville man jo sikkert opfatte det sådan.
Er det en betingelse for, at Enhedslisten kan lave en finanslov med regeringen, at der findes en regulær løsning, ikke bare for få hundrede mennesker, men en regulær løsning?
Er det en forudsætning for, at Enhedslisten kan lave finanslov med regeringen?
Det er jo interessant for Venstre, for vi vil gerne ind og realitetsforhandle, men forudsætningen er naturligvis, at Enhedslisten ikke er med til at sætte skatter og afgifter op sammen med den røde regering.
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Det er jo altid fristende at forsøge sig med en ny formulering, om ikke andet så for at skabe lidt variation, men jeg er nervøs for, at hvis jeg gør det, vil det enten blive opfattet, som om jeg er blevet slap, eller som om jeg strammer.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-10-04:
Det er næsten, som om ordføreren og jeg har aftalt, at det her skulle være det sidste spørgsmål, for det giver mig også lejlighed til at fortælle i kort form, hvad det er, regeringen gerne vil, for det er det, ordføreren efterspørger.
Vi vil gerne trække Danmark trygt og sikkert igennem krisen, og vi vil gerne have, at det Danmark, der er på den anden side, er et Danmark, hvor vi stadig har råd til et velfærdssamfund og har fællesskabet i behold.
Hvad betyder det?
Jo, det betyder, at vi for det første skal have styr på økonomien.
Det har vi taget solide skridt til at få, i modsætning til hvad den tidligere regeringen gjorde, hvor budgetterne skred år for år.
Det betyder også, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at sætte gang i beskæftigelsen – 10.000 nye job med regeringens initiativer i år og 21.000 til næste år.
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Jeg tør slet ikke tænke på, hvor galt det var gået, hvis vi ikke havde aftalt at tage nogle initiativer i forbindelse med sidste finanslovaftale.
Men det er klart, at det ikke er tilfredsstillende, og derfor skal problemet også løses.
Der er flere forskellige ting, man kan gøre.
Man kan anerkende, at man bliver nødt til at have skolepraktik.
Så kan man forsøge at gøre de skolepraktikpladser mere, kan man sige, lig med det, der foregår på en almindelig arbejdsplads.
Det ville forudsætte, at man fik mulighed for at sælge de produkter, man producerede der.
Man kan have praktikpladser, hvor flere forskellige arbejdsgivere deles om det.
Man kan være mere nidkær med at stille krav ved udbud og andre ting om, at der bliver etableret praktikpladser.
Der er rigtig mange ting, man kan gøre, og jeg tror, at man må erkende i den her sag, præcis ligesom når man skal forhindre, at de arbejdsløse falder ud af dagpengesystemet, at vi skal bruge rigtig mange forskellige redskaber.
Jacob Jensen (V), 2012-10-04:
Der er en grund til, at jeg tager ordet her til Enhedslistens ordfører, og det er jo, fordi vi jo begge partier sådan set kæmper om at komme inden for døren i Struenseelokalet, når vi skal til at forhandle finanslov.
Vi har i hvert fald rakt hånden ud, og det kan jeg jo også forstå at Enhedslisten har, for at søge indflydelse på næste års finanslov.
Derfor er det jo selvfølgelig interessant at vide, hvad det er, vi er oppe imod.
Hvad er det for et tilbud, som regeringen kan vurdere i forhold til det tilbud, som vi giver?
Kunne Enhedslistens ordfører ellers give lidt oplysninger om, hvilke andre krav man har tænkt sig at stille?
Hvad er det for en pris, vi som nation må forvente Enhedslisten vil tage sig betalt med for at lægge stemmer til en finanslov?
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Som jeg forsøgte at sige allerede første gang, jeg var oppe, vil det være alt, alt for omfattende at nævne alle Enhedslistens gode forslag i forbindelse med en finanslov.
Det vil være alt, alt for uoverskueligt.
Men det er klart, at det, som vi vil sige der skal skrues mere op for, er grøn omstilling.
Det er et spørgsmål om også at skrue op for velfærden i vores samfund.
Vi vil skrue op for initiativer, der kan skabe øget beskæftigelse.
Så har vi selvfølgelig det helt klare synspunkt, at vi synes, at det er meget vanskeligt at forestille sig, at vi skal lave en finanslov, hvor vi stadig risikerer, at mennesker falder ud af dagpengesystemet uden at have fået et tilbud om et arbejde.
Jacob Jensen (V), 2012-10-04:
Det var jo da trods alt et skridt nærmere.
Kan hr. Per Clausen så måske løfte sløret, når han siger, at man ønsker at skrue op for velfærden, for, om man kan sætte tal på det?
Altså, hvad koster det?
Det er mere, så vi har fornemmelsen af, hvad det er for en pris, som vi må forvente at samfundet, herunder ikke mindst virksomhederne, kommer til at betale i form af højere skatter og afgifter, når den ekstra velfærd jo selvfølgelig skal finansieres.
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Nej, det tror jeg sådan set ikke jeg kan hjælpe hr. Jacob Jensen med.
De ønsker og krav, vi har, vil vi overbringe direkte til regeringen.
Men der er da ingen grund til at lægge skjul på, at Enhedslisten mener, at de rigeste i Danmark er sluppet for billigt om ved krisen og burde betale noget mere.
Vi har så noteret os, at regeringen ikke ønsker at gå den vej.
Så må vi se, hvordan vi ad anden vej måske kan løse den udfordring, der handler om faktisk at sikre, at skolelærere underviser i folkeskolen i stedet for at gå arbejdsløse, at pædagoger er i daginstitutionerne i stedet for at gå arbejdsløse, at SOSU-assistenterne sørger for, at vi har en ordentlig ældrepleje, i stedet for at gå arbejdsløse, at vi i det hele taget holder op med at have folk stående på en venteliste af hensyn til det der arbejdsudbud, som i virkeligheden kun skal bruges til at presse lønningerne ned med.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-10-04:
Når jeg nu får sig chancen, vil jeg gerne komplimentere hr. Per Clausen.
Jeg synes simpelt hen, at det er fantastisk med den ukuelige optimisme, hr. Per Clausen kan lægge for dagen, og at han stille og roligt kan indtage talerstolen og holde et lille indlæg og stille spørgsmål til regeringen og tænke: Nå, det får jeg ikke svar på, men det affinder jeg mig jo også med.
Så lige om lidt går hr. Per Clausen ned, og så går Enhedslistens repræsentanter hjem, og så tænker de: Nå, der gik endnu en dag på kontoret, hvor vi heller ikke fik indflydelse på regeringens politik, og vi fik heller ikke svar på vores spørgsmål, men det må vi jo leve med; vi prøver igen i morgen.
Altså, jeg synes et eller andet sted, det er fantastisk, at man kan affinde sig med den situation, når man tænker på det tidligere revolutionære islæt, med hensyn til hvad der skulle ske, hvis Enhedslisten rigtig fik indflydelse.
Der er lavet det ene store forlig efter det andet med skattelettelser, selv om man ville vælge velfærd før.
Nu er der nulvækst næste år i den offentlige sektor.
Nu står man foran en finanslov, og så stiller man i åbningsdebatten bare stilfærdigt regeringen et helt logisk spørgsmål om regeringsgrundlaget.
Der er ikke nogen på regeringsbænkene, der overhovedet ænser hr. Per Clausen, men jeg kan godt love, at vi andre har hørt det, og at vi skal komme tilbage til det ved passende lejlighed.
Jeg havde bare lyst til lige at komplimentere hr. Per Clausen.
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Jeg har måske lidt svært ved at forestille mig helt, hvad hr. Kristian Thulesen Dahl forestillede sig at jeg skulle gøre.
Altså, hvis jeg nu begyndte at kaste ting efter statsministeren, råbe efter hende og true hende, så ved vi jo godt, at hr. Kristian Thulesen Dahl ville sige: Der kan I bare se, hvordan Enhedslisten er – farlige revolutionære.
Altså, hr. Kristian Thulesen Dahl må indse, at det ikke er muligt for mig at tilfredsstille hr. Kristian Thulesen Dahls ønsker og behov, og det er der måske også andre der er bedre til at tage sig af.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Jeg vil egentlig gerne spørge lidt mere ind til praktikpladserne, som vi diskuterede lidt tidligere på dagen.
Men der var jo så kort tid, og nu har vi muligheden igen.
Der er knap 11.000 unge mennesker, der søger en praktikplads lige nu.
Der er en stigning i antallet af dem, der ikke kan få en praktikplads.
Det er noget, der bekymrer os, og det bekymrer os særligt, fordi regeringen samtidig med deres finanslovudspil lægger op til, at den bonusordning, der har været for at få virksomhederne til at tage elever og lærlinge, bliver afskaffet.
Jeg vil blot høre sådan lidt mere præcis, hvad det er for nogen tanker, Enhedslisten gør sig på praktikpladsområdet ud over at ønske en garanti.
Hvad er det for nogen krav, man har til at sikre, at unge kan få lov til at færdiggøre en uddannelse og få en praktikplads?
Og hvad synes hr. Per Clausen om det forhold, at antallet, der mangler en praktikplads, faktisk er steget det seneste år, hvor vi har haft en regering, som ellers gik til valg på, at det her problem skulle afskaffes?
Louise Schack Elholm (V), 2012-10-04:
Se, jeg havde forventet at få en masse input om, hvad det var, statsministeren ville, jeg havde forventet, at statsministeren ville bruge sin taletid på at forklare sin politik, men det blev kun til mudderkastning.
Når vi spørger ind til nogle konkrete ting, bliver det til nogle overordnede floskler og ikke rigtig noget konkret svar.
En statsminister bør kunne træde i karakter og fortælle, hvor statsministeren vil hen.
Og når Venstre nu spørger om, om statsministeren vil indgå nogle aftaler, vil statsministeren så komme i forhandlingstøjet, f.eks. som da hr. Jacob Jensen spurgte om, hvorvidt statsministeren ville gå i gang med at forhandle kontanthjælpsreform?
Venstre har fremlagt sine forslag.
Vi står og venter på, at regeringen tager fat og kommer i gang.
Vil regeringen træde i karakter?
Hvornår vil regeringen spille ud med regeringens forslag?
Og hvornår vil regeringen gå i gang med forhandlingerne?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-10-04:
Det ville klæde ordføreren, synes jeg, at man f.eks. tog til Kruså og fortalte den person, som arbejder i butikken, at man selv har ansvaret, at man selv har været med til at hæve de afgifter: fedtafgiften, øgede chokoladeafgifter, sukkerafgifter.
Man har jo selv ansvaret.
Jeg vil gerne være med til at løse de udfordringer, og det har vi vist også sagt rigtig mange gange, men kunne vi ikke lige først forlange, at Venstre anerkender, at man selv har været med til at skabe et problem?
Det var ikke os, der sad i regering, da fedtafgiften blev vedtaget.
Det var sådan set Venstre.
Pia Kjærsgaard (DF), 2012-10-04:
Jeg vil godt forholde mig til statsministerens åbningsredegørelse.
Da vi sad og hørte talen, tror jeg, at vi alle sammen klart fik en fornemmelse af – det var jo også det, kommentatorerne bagefter beskrev – at statsministeren var blevet bedt om at være sådan lidt borgernær, lidt nede i øjenhøjde, som det hedder på et efter min mening meget arrogant politikersprog.
Statsministeren omtalte folkeskolen, de udsatte børn, sygehusene, rent vand osv. og var ikke oppe i de der lidt højere luftlag med al den svære økonomi, hvilket statsministeren så i dag med større eller mindre held har prøvet på at være.
Hun har i hvert fald igen prøvet på det, og statsministeren har igen glemt de borgernære ting.
Der var en ting, som jeg meget hæftede mig ved, og det var statsministerens lillebitte afsnit om udlændingepolitikken, hvor statsministeren meget berettiget harcelerede over det, der foregår, og hun viste meget foragt og afstandtagen over for, at man kommer ind på sygehuse med køller.
Det, der bare er spørgsmålet, er, hvad regeringen og statsministeren agter at gøre ved det, for der var ikke noget svar på det i åbningsredegørelsen og heller ikke i dag.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-10-04:
Det er fuldstændig rigtigt.
Jeg tror ikke, at det kun gælder mig.
Jeg tror, at det gælder alle her i Folketingssalen.
Det, vi så, da kriminelle gik ind på et sygehus og angreb og truede med køller, er fuldstændig uacceptabelt, og det hører ikke hjemme i noget samfund.
Vi ved, at politiet er i gang med at tage sig af det.
Vi stoler på, at de, der har begået den her forbrydelse, får deres straf, for det er fuldstændig uacceptabelt.
Vi er meget optaget af parallelsamfund, for det danske samfund bliver ikke bedre af, at vi har store grupper mennesker, som lever meget afsondret fra det almindelige danske samfund, og hvor det er egne regler, der gælder.
Vi har set eksempler på, at unge piger bliver lokket ind i eller er tæt på noget, der ligner religiøse ceremonier, men som er vielser, og at de har svært ved at komme ud af det igen.
Vi har også set eksempler på genopdragelsesrejser.
Det er noget af det, vi gerne vil stoppe.
Pia Kjærsgaard (DF), 2012-10-04:
Jamen det, statsministeren nævnte, giver da ikke svar på noget som helst.
Jeg ved godt, hvad der stod i den redegørelse, nemlig meget få ting, og det var noget om tvangsægteskaber og genopdragelsesrejser.
Nu må vi se, hvad det bliver til.
Vi medvirker meget gerne.
Men det helt, helt store og alvorlige problem er, at Danmark igen får en øget indvandring og igen får en meget stærk forøgelse af de offentlige udgifter, hvor vi i dag har stået og talt om, hvordan vi igen kan holde dem i ro.
Det har statsministeren intet sagt om.
Og jeg kan ikke bruge det til noget som helst, at statsministeren bare gentager, at det er forfærdeligt, at unge kriminelle bøller, Vollsmosebøller, trænger ind på et sygehus.
Jeg kan ikke bruge statsministerens indignation og forargelse til noget.
Det, jeg har behov for fra statsministeren og den her regering, er en løsning og et svar på: Hvad agter man at gøre?
Der er svaret ikke alene, at man skal skride ind over for tvangsægteskaber og genopdragelsesrejser.
Man skal give politiet mange flere magtmidler.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-10-04:
Jeg er helt enig i, at integration handler om, at det i tide skal forhindres, at den slags sker.
Derfor kan det jo også bare undre, for nogle af dem, der er gået ind på sygehuset med køller, er formentlig 18 år, og de var meget små børn, dengang Dansk Folkeparti trådte til, og jeg kan ikke rigtig se, at man har gjort særlig meget.
Det tager vi så hånd om nu og går ind og hjælper de unge mennesker, som bliver presset af deres egne familier.
Det kan enten være til tvangsægteskaber eller til noget, der handler om genopdragelsesrejser.
Der vil vi gerne have, at børnene skal vide, hvor de kan ringe hen, og at de kan få hjælp, hvis de er på vej til at blive sendt på en genopdragelsesrejse, ligesom de selvfølgelig skal have hjælp, når de vender hjem til Danmark og gerne vil have hjælp af samfundet.
Vores ideer handler om, at de unge og børnene skal vide, at vi står på deres side, hvis de gerne vil bryde ud af de her parallelsamfund.
Fru Pia Kjærsgaards grænsebomme ville ikke have forhindret den her situation.
Fru Pia Kjærsgaard har haft 10 år til at bidrage til at løse det her problem med parallelsamfund, men det er jo ikke løst.
Nu tager vi hånd om de børn, der er kommet i klemme.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-10-04:
Tak for det.
I regeringsgrundlaget, som jeg ved at regeringen går meget op i, står der, at provenuet fra reformerne af aktivering, kontanthjælp, fleksjob, førtidspension m.v. skal anvendes til at skabe et råderum, der kan finansiere forbedringer af velfærd, social indsats, et løft i uddannelserne og forskningsindsatsen.
Altså at det provenu, der kommer ud af reformen af kontanthjælpen, skal bruges på velfærd.
Kan statsministeren bekræfte det?
Det er jeg glad for at høre, for Venstres bud på at lave en finanslov sammen med regeringen går jo på, at man skal bruge provenuet fra kontanthjælpsreformen til at give endnu flere skattelettelser.
Men jeg kan forstå på statsministeren, at regeringen har tænkt sig at overholde regeringsgrundlaget og altså ikke bruge de penge, der kommer ud af en eventuel kontanthjælpsreform, på skattelettelser.
Det vil sige, at man ikke kan komme Venstre i møde på de krav, de har stillet til at lave en finanslov med regeringen.
Det kan simpelt hen ikke lade sig gøre, fordi det ville være et brud på regeringsgrundlaget.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-10-04:
Vi synes, at regeringsgrundlaget er godt.