runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Yildiz Akdogan (S), 2010-10-07:
De Konservative er et gammelt parti med nogle gode demokratiske værdier, og jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ordføreren om noget, når hun flere gange siger, at der ikke rigtig er noget at komme efter.
Jeg vil egentlig gerne citere en professor i statskundskab, Jørgen Grønnegård Christensen.
Han vurderer, at udenrigsministeren i sine forklaringer til Folketinget har bevæget sig ud over grænserne i ministeransvarlighedsloven.
Hun har ikke bare udtrykt sig upræcist over for Folketinget.
Jeg vil egentlig bare spørge ordføreren: Mener ordføreren ikke, det er et problem, når formanden for Det Konservative Folkeparti og udenrigsministeren ikke respekterer folkestyret og ikke overholder ministeransvarlighedsloven?
Er det ikke et problem?
Henriette Kjær (KF), 2010-10-07:
Som jeg har sagt tidligere, har jeg stor respekt for Folketinget, og jeg har fuld tiltro til, at det er Folketinget, der kan træffe de foranstaltninger, man finder nødvendige, når der er sager af den her type.
Nu får udenrigsministeren mulighed for at forklare sig i ikke bare ét samråd – jeg tror, der kommer flere – og så kan Folketinget derefter træffe en afgørelse om, hvad de mener er nødvendigt i den her sag.
Jeg har stor tillid til, at Folketinget kan håndtere det.
Yildiz Akdogan (S), 2010-10-07:
Ordføreren har stor respekt for Folketinget.
Hvordan kan det være, at ordføreren så ikke kan indse, at Folketinget er blevet ført bag lyset, at der er blevet givet meget ukorrekte svar på de spørgsmål, der er blevet stillet, og at man har forbrudt sig mod ministeransvarlighedsloven?
Det er jo et reelt problem.
Så siger ordføreren, at der kommer et samråd.
Men hvorfor ikke respektere folkestyret?
Hvorfor ikke gå hele vejen og sige: Lad os nedsætte den her kommission, lad os sætte gang i undersøgelsen?
Det ville være godt for ministeren, det ville være godt for offentligheden, og ikke mindst ville det være godt for folkestyret.
Hvad er der egentlig galt med at nedsætte en kommission og komme grundigere og dybere ned i den her sag?
Henriette Kjær (KF), 2010-10-07:
Årsagen til, at jeg ikke synes, at der skal nedsættes en undersøgelseskommission eller en kommission af anden art, er, at jeg mener, at alle oplysninger er lagt frem, og at jeg mener, at oppositionen er ude i et politisk ærinde, og at man sådan set ikke mangler oplysninger eller overblik.
Man har sådan set svar på alle spørgsmål, men for at øge dramatikken og kaste et negativt skær over regeringen ønsker man en undersøgelseskommission, og jeg synes ikke, at man skal have undersøgelseskommissioner for undersøgelseskommissionernes egen skyld.
Jesper Petersen (SF), 2010-10-07:
Jeg kan høre, at fru Henriette Kjær måske lægger op til at bevæge sig hen i samme retning.
Statsministeren har erkendt, at der er foregået en overbetaling – han holder sig til et lavt beløb på omkring 100 mio. kr., ifølge Ritzau den 4. oktober.
Rigsrevisionen mener det.
Sundhedsministeriet har sagt, at man kan skære voldsomt i, hvor mange penge der bliver givet til privathospitalerne.
Sundhedsøkonomen Jes Søgaard fra Dansk Sundhedsinstitut siger, at de tal, der kommer, er alt for lave – vi er ret højt oppe.
Vil fru Henriette Kjær medgive, at der er sket en overbetaling, og at det var dybt økonomisk uansvarligt at hælde privathospitalerne fulde af penge i stedet for at bruge de penge i det offentlige sundhedsvæsen?
Ole Hækkerup (S), 2010-10-07:
Hvis ordføreren er enig med partiformanden i, at der er sket den her overbetaling på de 25 pct., hvilket lige præcis er nøgleargumentationen i det udsagn fra fru Lene Espersen, jeg lige læste op, så synes jeg, at vi skal prøve at dreje det her spørgsmål hen til at handle om, hvem det så er, der har betalt prisen for den overbetaling, som jeg nu kan forstå at ordføreren er enig med fru Lene Espersen i er sket.
For de samme penge kunne eksempelvis 35.000 patienter med brystkræft være blevet opereret.
Er det ikke rigtigt at det lige præcis er dem eller ældre medicinske patienter, som er uden for behandlingsgarantien, der er endt med at betale prisen for, at man i regeringen ikke lyttede til De Konservative?
Henriette Kjær (KF), 2010-10-07:
Nej, det var jo en helt rigtig konklusion, når man ser på det fremadrettet.
Som jeg siger, havde markedet ændret sig, og man skulle se på, om det kunne gøres smartere.
Det gør regeringen jo så også ved at blive enige om at prøve at sende nogle af de store operationstyper i udbud og få dem billigere, end man fik tidligere; man presser også prisen i forhold til, hvad man før har fået ydelserne til, fordi der simpelt hen er kommet flere aktører, som gerne vil have noget at lave, og derfor er det muligt at få operationerne billigere.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-10-07:
Det var sådan set, fordi jeg så, at Det Konservative Folkeparti sætter gang i at tale mere om reformer.
Det er vi jo også meget glade for i Liberal Alliance.
Vi vil gerne have allierede i så mange partier som muligt, for det er jo det, der skal til, for at ændre noget i den virkelige verden.
Så det er jeg meget begejstret for.
Men derfor bliver jeg også lidt bekymret, når der ikke bliver talt mere om reformer i talen her i dag.
Der er sådan lige lettet lidt på låget.
Det er vel det, man vil kalde en sandhed med modifikationer.
Men jeg er nødt til at få afklaret én ting: Fru Henriette Kjærs partiformand, udenrigsministeren, har advaret imod, at man sætter skatten ned til 40 pct., selv om det, mener vi i Liberal Alliance, vil gøre noget rigtig godt for væksten her i Danmark.
Vil man virkelig, også sådan på længere sigt, afvise at have et sigtemål, der er at få skatten ned på 40 pct.?
Henriette Kjær (KF), 2010-10-07:
Jeg er helt med på, at vi skal have skatten så langt ned, som det overhovedet er muligt.
Men vi skal selvfølgelig samtidig have skattekroner nok til at bevare de gode statsinstitutioner, som vi Konservative anerkender er nødvendige at have for at bevare sammenhængskraften i Danmark.
Vi vil sådan set godt have, at der kommer nogle skattekroner i kassen til et godt sygehusvæsen, til en god folkeskole og en lang række andre ting.
Så er der også en lang række andre steder, hvor der er afgifter, hvor der er en urimelig høj beskatning.
Det er også nogle steder, vi skal se på, før vi går videre og tager de 40 pct., som Liberal Alliance har som mærkesag.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-10-07:
Jamen vi glæder os allerede til at høre, hvilke afgifter Det Konservative Folkeparti vil afskaffe.
Jeg er næsten sikker på, at vi kan blive enige, lige meget hvilken man nævner.
Så det vil vi gerne høre mere om.
Jeg synes bare, at man er nødt til at sige, at med hensyn til det der med væksten, skal der altså virkelig ske noget.
Vi er røget fra en 6.-plads til en 13.-plads på listen over verdens rigeste lande i løbet af de seneste 15 år.
De eneste steder, vi har førstepladser, er i antallet af offentligt ansatte, og hvor mange kroner man bruger på den offentlige sektor, og hvor højt skattetrykket er.
Det er simpelt hen for ringe.
Forskellen på den konservative skatteambition og en ambition om at få skatten ned på 40 pct. er jo vækst og arbejdspladser.
Det koster ikke på velfærden at sætte skatten yderligere ned.
Det er hele grundlaget for, at vi får den vækst, der kan finansiere de gode sygehuse, der kan finansiere de gode skoler, der kan sikre, at lige præcis de dårligst stillede også får nogle ordentlige forhold.
Henriette Kjær (KF), 2010-10-07:
Hr. Simon Emil Ammitzbøll behøver ikke at være så skuffet, for vi har samme dagsorden langt hen ad vejen, og det synes jeg vi skal udnytte og bruge positivt i stedet for nu at bekrige hinanden.
Lad os nu starte med at få skatten ned på 50 pct. af sidst tjente krone, og lad os så se, om der er grobund for at gå videre.
Men jeg synes, at vi skal være fælles om det første mål, og så ser vi, om vilkårene er der til det næste.
Carsten Hansen (S), 2010-10-07:
Jeg har ladet mig fortælle, at Det Konservative Folkeparti går meget op i lov og orden og gerne vil slå sig op på dette arbejde om lovliggørelse i Danmark, der skal være lov og orden alle steder osv. Hvad mener fru Henriette Kjær
lov og orden er, når vi har et konservativt ministerium, der ikke vil udlevere de oplysninger, der skal til over for rigsrevisor, og når vi har en konservativ vicestatsminister, der har beklaget, at hun har løjet over for Folketinget.
Han siger i et samråd, at han intet kender til det.
Det står faktisk i avisen i dag: Jamen der findes ikke nogen rapport, siger han i april måned, efter at rapporten har været færdig siden den 27. februar, og efter at han sendte en e-mail over til den samme vicestatsminister med, hvad rapporten indeholdt, nemlig en overbetaling af privathospitaler med mindst 25 pct. Har de handlet i god eller ond tro, når de to daværende ministre faktisk sagde usandheder i Folketinget?
Henriette Kjær (KF), 2010-10-07:
Der er mange elementer i den her sag.
Derfor synes jeg også, at det er rigtig, rigtig godt, at Folketinget bruger sine muligheder for at spørge til sagen, dels ved spørgsmål hernede i Folketingssalen, dels ved skriftlige spørgsmål, dels ved at indkalde de ministre, der er interessante i forbindelse med den her sag, til samråd.
Og det er Folketinget, der så skal finde ud af, hvad der skal ske, når man har hørt de pågældende ministre redegøre for de her sager.
Og det er respekt for Folketinget, og det er respekt for lovgivningen.
Carsten Hansen (S), 2010-10-07:
Det er altså nok at møde op i et samråd i et folketingsudvalg, så er der respekt for Folketinget.
Jeg mener jo, at det er despekt for Folketinget at sige usandheder her i salen, og at sige usandheder til et udvalg.
På trods af at der lå en rapport, der var færdig den 27. februar, siger hr. Jakob Axel Nielsen i et samråd i Folketingets Sundhedsudvalg, at han intet kender til en rapport.
Der er ingen rapport, siger han.
Samme dag, og i øvrigt et stykke tid i forvejen, har han oversendt en e-mail via sin spindoktor til fru Lene Espersen, hvor han ridser rapportens indhold op.
Handler man i god eller ond tro, når man direkte lyver i Folketingssalen og i et udvalg og ved noget, der er fuldstændig anderledes?
Handler man så i god eller ond tro?
Det spørgsmål burde en konservativ da kunne svare på, en konservativ, der går så voldsomt op i lov og orden.
Handler man i god tro, når man over for rigsrevisor nægter, at der findes en rapport, og når rigsrevisor samtidig beder om at få den ganske mange gange?
Jeg vil gerne spørge fru Henriette Kjær: Er det god konservativ politik?
Henriette Kjær (KF), 2010-10-07:
Jeg synes ikke, at det er i orden at sige, at der blev sagt usandheder fra udenrigsministerens side her i Folketingssalen.
Det er blevet beklaget, og det er der blevet rettet op på.
Derfor synes jeg ikke at man skal fordreje det og gøre det værre, end det er, for det er slemt nok ikke at give et fyldestgørende svar i Folketinget.
Jeg kender heller ikke noget til nogen rapport.
Og det er så blevet offentliggjort, efter at det er blevet fuldstændig færdigt, må jeg forstå.
Og det er da helt efter bogen.
Socialdemokraterne prøver at finde hår i den her suppe, men det lykkes ikke, og så må man jo skrue op for retorikken.
Men som jeg siger, kommer ministrene nu i samråd, man kan spørge ind til sagen, man kan få en redegørelse, og så må man træffe de foranstaltninger, man mener er nødvendige, når de samråd har været der.
Jonas Dahl (SF), 2010-10-07:
Den konservative ordfører lagde ud med at snakke om, hvordan det var at lede landet og være stolt af de resultater, man har leveret.
Det må man jo så sandelig sige.
I de seneste uger er det blevet beskrevet, hvordan den konservative partiformand har talt usandt i Folketingssalen, en anden konservativ minister er blevet taget i at tale usandt til folketingsudvalgene, og endelig er en konservativ spindoktor blevet taget i at forsøge at påvirke medarbejdere til at slette mail.
Jeg kan godt forstå, at stolthed virkelig må ligge konservative på sinde i de her dage.
Jeg vil gerne spørge fru Henriette Kjær: Er der foregået overbetaling af privathospitalerne og i givet fald med hvor meget?
Det har været lidt svært i dag at få et klart svar fra regeringspartierne på, hvor meget den her overbetaling rent faktisk beløber sig til, og vi må tage som udgangspunkt, at når den konservative partiformand går til Politiken og snakker om en overbetaling på 25 pct., så er der vel tale om en overbetaling eller i hvert fald nogle gyldne haner.
Kan den konservative ordfører bekræfte, at der er foregået en overbetaling af privathospitalerne?
Henriette Kjær (KF), 2010-10-07:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte, og jeg er i øvrigt fuldstændig uenig i den udlægning, hr. Jonas Dahl kommer med, med spindoktorer, der skulle kræve sletning af mail – det har jo intet på sig.
Og der er ikke blevet slettet nogen mail.
Og ministre, der taler usandt?
Ja, det er medierne, der dømmer og drager den konklusion og skriver det i nogle overskrifter, men det er jo ikke sådan, det er.
Jeg mener ikke, at der er foregået en overbetaling.
Jeg mener, at der er foregået det eneste rigtige, nemlig at regeringen har sagt, at nu skal vi behandle syge mennesker, der står på en venteliste, og så køber vi ydelserne på de private hospitaler og sygehuse.
Det er altså udbud og efterspørgsel.
Dem, der så udbyder en vare, sætter en pris på den.
Det er klart, at når der så kommer flere udbydere, som der er kommet op igennem årene, bliver den vare også billigere.
Så skal man selvfølgelig sætte betalingen ned, og det er det, der er sket.
Jonas Dahl (SF), 2010-10-07:
Så når den konservative partiformand snakker om at lukke for de gyldne haner og sænke priserne med 25 pct., er det noget, der er sket over en nat.
Det er da påfaldende, at udviklingen kan gå så hurtigt, og det skal man vist være konservativ for at have tiltro til.
Nu har jeg jo haft fornøjelsen af også selv at spørge den konservative partiformand hernede i Folketingssalen, og sådan som jeg opfattede det svar, jeg fik i Folketingssalen, var det ikke, som den konservative ordfører sagde, altså »ikke særlig fyldestgørende«.
Jeg ville snarere bruge det begreb, at det var vildledende.
Det svar, der kom fra den konservative partiformand her i Folketingssalen, var jo ikke i overensstemmelse med sandheden.
Kan den konservative ordfører ikke bekræfte, at den konservative partiformand talte usandt i Folketingssalen den 13. maj sidste år?
Henriette Kjær (KF), 2010-10-07:
Det kan jeg svare kort på: Nej, det kan jeg ikke.
Ole Hækkerup (S), 2010-10-07:
Jeg vil begynde med at spørge ordføreren om noget, der ligger i forlængelse af de tidligere spørgsmål.
Fru Lene Espersen er i Politiken den 21. marts 2009 citeret for følgende: »Danmark skal have et stærkt offentligt sundhedsvæsen, og derfor er det nødvendigt, at vi bruger pengene på en smartere måde, end vi gør i dag. Lavere betaling til privathospitalerne vil give os mere sundhed for pengene, og så kan vi få opereret flere patienter.«
Tog hun fejl?
Henriette Kjær (KF), 2010-10-07:
Det her er jo politik og ikke teknik, for vi kunne have sparet en hel masse penge ved bare at sige, at ventelisterne skulle fortsætte – det måtte tage den tid, det nu engang tager at få behandlet de patienter, der stod på de her meget lange ventelister.
Det kunne man også have gjort.
Jeg ved ikke, om statsrevisor ville have givet os flotte point i karakterbogen for det, for så ville det åbenbart have været helt rigtigt og en helt fornuftig brug af statens penge.
Jeg mener, det er forkert brug af statens penge at tænke på den måde.
Det helt rigtige er jo at sige, at nu skal de her patienter behandles.
Vi køber ydelserne hos private.
Vi følger hele tiden med i, hvordan markedet udvikler sig, og kan vi få det billigere, får vi det selvfølgelig billigere efter forhandling efter en periode.
Jesper Petersen (SF), 2010-10-07:
Påstanden fra fru Henriette Kjær er altså, at op imod 1 mia. kr. mere brugt på det offentlige fælles sundhedsvæsen ikke havde betydet, at der var blevet udført flere operationer på de offentlige sygehuse.
Jeg tror, at seerne derhjemme er ved at være stået af over for den påstand, at det skulle være sådan, at man, selv om man brugte en 1 hel mia. kr. mere på det offentlige sundhedsvæsen, ikke ville få flere behandlinger, ikke ville få ventelisterne bragt ned.
Jeg vil give fru Henriette Kjær ret i, at det her er politik, nemlig den politik, at regeringen insisterede på, at vi skulle underminere vores offentlige sundhedsvæsen, vi skulle have mere privat sundhedsbehandling i Danmark.
Det har man indført ved at overbetale de private hospitaler kombineret med skattefritagelsen på de private sundhedsforsikringer.
Sig det dog ærligt: Ja, det er politik.
Vi vil have mere privat sundhedsvæsen, derfor overbetaler vi dem, koste hvad det vil – i stedet for at komme her og påstå, at 1 mia. kr. mere til det offentlige sundhedsvæsen ikke havde givet flere behandlinger.
Henriette Kjær (KF), 2010-10-07:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte.
Jeg mener ikke, at der er sket en overbetaling.
Det ville der havde været tale om, hvis man ikke havde lavet en ny aftale mellem regionerne og privathospitalerne, hvor priserne kom ned.
Men den fik man lavet.
Peter Westermann (SF), 2010-10-07:
Ordføreren talte i sin ordførertale om ansvarlighed og bluff.
Derfor vil jeg gerne spørge: Hvad med vildledning af Folketinget?
Hvad med ministeransvarlighedsloven?
Er det konservativ politik, at ministeransvarlighedsloven skal overholdes?
Er det konservativ politik, at man ikke som minister bluffer i Folketingssalen?
Professor i forfatningsret Jens Elo Rytter er af Ritzaus Bureau den 30. september citeret for følgende omkring udenrigsministerens vildledning af Folketinget: »Umiddelbart passer det meget dårligt med ministeransvarlighedslovens krav om, at man skal tale sandt i Folketinget som minister.« Hvad mener ordføreren om, at eksperter i forfatningsret mener, at udenrigsministeren overtrådt ministeransvarlighedsloven?
Henriette Kjær (KF), 2010-10-07:
Jeg mener, at det tilkommer Folketinget at træffe den konklusion, om ministeransvarlighedsloven er overtrådt.
Der er mange eksperter, der udtaler sig.
Det tror jeg ikke at hr. Peter Westermann er enig i.
Og jeg er heller ikke enig i det telegram, hr. Peter Westermann refererer fra.
Og sådan er der jo så meget.
Peter Westermann (SF), 2010-10-07:
Man kunne så fristes til alligevel at spørge, om vildledning af Folketinget og overtrædelser af ministeransvarlighedsloven er konservativ kutyme, for på forsiden af Politiken i dag kunne man læse, at den daværende sundhedsminister hr. Jakob Axel Nielsen også har talt usandt i Folketinget.
Juraprofessor Henrik Palmer Olsen er endnu en, som jeg så kan hive frem, kan jeg sige til fru Henriette Kjær, og ham kan jeg citerer for dette: Hans udtalelser under samrådet er i direkte strid med ministeransvarlighedsloven.
Man må ikke lyve for Folketinget.
Det er klokkeklart.
Mener ordføreren også, at det er klokkeklart, at en minister ikke må lyve for Folketinget?
Og skal det have konsekvenser, hvis det sker?
For ordføreren kommenterede jo ønsket om en uvildig undersøgelse af den her sag med, at oppositionen er ude i et politisk ærinde.
Lad mig så slå fast: Vi er ude i et demokratisk ærinde, for vi nærer en dyb respekt for folkestyret og Folketingets arbejde.
Det sagde ordføreren jo også at Det Konservative Folkeparti gør, så skal vi ikke få den undersøgelse?
Henriette Kjær (KF), 2010-10-07:
Man må ikke lyve for Folketinget, og man må heller ikke overtræde ministeransvarlighedsloven.
Det er vi fuldstændig enige i.
Sådan som jeg hører de citater, er det nogle jurister eller forfatningseksperter , der udtaler sig generelt.
Jeg hører ikke, at der bliver sagt, at hr. Jakob Axel Nielsen lyver, men at der bliver sagt hvis.
Og hr. Jakob Axel Nielsen siger selv, at han ikke lyver.
Og det er jo det, man skal høre på, og så må man træffe sin afgørelse her i Folketinget på baggrund af, hvem man tror på, og hvordan man opfatter sagen herinde.
Og det er det, der skal foregå i den kommende tid, hvor forskellige ministre skal i samråd.
Mogens Jensen (S), 2010-10-07:
Nu foregreb den konservative ordfører i sit indlæg jo begivenhedernes gang lidt.
Ordføreren talte om, at der snart var nogle nye mennesker, som ville komme til at sætte sig i nogle ministerbiler, og det, ordføreren så beskæftigede sig meget med, var, hvilken type ministerbiler det var – om det var BMW eller Mercedes.
Jeg vil spørge ordføreren, om ordføreren ikke tror, at befolkningen er mere interesseret i, at de mennesker, der kommer ind i de ministerbiler, er nogle, der ikke skjuler notater i ministerierne, der ikke forsøger at dække over beslutninger truffet i regeringen, der ikke gentagne gange taler usandt over for Folketinget, og som ikke forhindrer Rigsrevisionen i at få de oplysninger, de skal have?
Kan ordføreren ikke bekræfte, at der ude hos befolkningen godt kan have dannet sig det indtryk, at der hos denne regering har indfundet sig en magtarrogance, der simpelt hen er uacceptabel i forhold til det demokrati, som man er sat til at have respekt for, selv som regering på niende år?
Henriette Kjær (KF), 2010-10-07:
Nej, jeg tror, at befolkningen vil have en regering, som de ved hvor de har, som de kan dømme på de resultater, der allerede er ført ud i livet.
Jeg tror ikke, de ønsker en regering, hvor de mennesker, der sidder i den, skjuler for befolkningen, hvad man vil på det økonomiske område; der overhovedet ikke tør sige, hvad det er, man vil, men fralægger sig ansvaret og lægger hele dynen over til fagbevægelsen og arbejdsgiverne og siger, at de må løse det problem; der ikke vil indrømme, hvad man vil kradse ind af skatter, så vi skal stå og have en uværdig diskussion med Socialdemokraterne om, hvad der er op og ned på den sag; hvor SF vil føre en udlændingepolitik, der minder om historien om den trojanske hest, hvor der inde i hestens mave gemmer sig ubehageligheder, som pludselig springer ud – og det er jo det, vi tydeligt kan se er strategien fra SF's side.
Mogens Jensen (S), 2010-10-07:
[Lydydfald]
… ordføreren sådan, at ordføreren tror, at befolkningen godt vil acceptere, at man herinde i Folketingssalen og fra regeringens side kan lyve, at man kan skjule dokumenter, at man kan dække over hinanden, og at man kan forhindre Rigsrevisionen i at få de nødvendige oplysninger, uden at det får nogen konsekvenser?
Det får vi jo så at se om forholder sig sådan.
Men må jeg så ikke spørge ordføreren: Når ordføreren siger, at skatteydernes penge i sagen om overbetaling er brugt rigtigt – sådan sagde ordføreren i sit indlæg – er det så korrekt forstået, at ordføreren mener, at de 879 mio. kr., der er overbetalt, og som kunne have været brugt til 12.000 ekstra kunstige hofteoperationer eller til 35.000 kræftoperationer, er brugt rigtigt?
Er det rimeligt at sige, at de penge er brugt rigtigt, når de er gået til overbetaling af privathospitaler og i stedet for kunne have været brugt til 12.000 hofteoperationer eller 35.000 kræftoperationer?
Er det ikke at have foragt over for brugen af offentlige midler?
Henriette Kjær (KF), 2010-10-07:
Nej, for sådan et regnestykke kan man ikke sætte op.
Vi har sørget for, at patienterne blev behandlet hurtigt og effektivt ved at lave et samarbejde med de private klinikker og sygehuse, der allerede var, og det gjorde, at der kom flere af dem, sådan at man kunne skynde sig at få behandlet flere og flere.
Og det er det, der er den rigtige politik.
Den politik, Socialdemokraterne stod for, da de havde regeringsmagten, var den forkerte politik, som gjorde, at folk mistede deres arbejde, ganske enkelt fordi de havde, ja, en simpel lidelse som ondt i knæet eller andet, som gjorde, at de ikke kunne passe deres arbejde.
Vi sørgede for, at de nu kom ind og blev behandlet, så de kunne komme på arbejde og ikke skulle have sygedagpenge eller ende med at blive helt arbejdsløse.
Det er den rigtige politik, og det er den rigtige brug af skatteborgernes penge.