runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Bock (LA), 2013-12-19:
Tak for det.
Vi skal i dag stemme om en lang række mennesker, som har arbejdet på at få lov til at opnå dansk statsborgerskab, og de har alle som en opfyldt de objektive kriterier, der er lagt ned, for at man kan få dansk statsborgerskab.
I Liberal Alliance ønsker vi, at det skal være vanskeligt at få dansk statsborgerskab, og ligesom Dansk Folkeparti stemte vi for nylig imod, da man fra regeringens side ønskede at lempe sprogkravene, ønskede at lempe statsborgerskabsprøven og ønskede at ændre på kravene til selvforsørgelse.
Til gengæld må jeg sige, at når man har objektive kriterier, og det skal man have i et retssamfund, så må det jo også være sådan, at hvis muslimer eller mennesker fra muslimske lande har særlige problemer, som Dansk Folkeparti åbenbart mener, jamen så vil de jo også have vanskeligere ved at bestå og komme igennem de krav, vi stiller, for at de kan opnå statsborgerskab.
Så det, vi er ude i her, er jo to diskussioner.
Den ene er: Skal vi stramme kravene til, hvad der skal til, for at man bliver dansk statsborger?
Den anden er: Skal vi begynde at diskriminere i forhold til f.eks. folks tro eller oprindelsesland?
Og der vil jeg gerne høre Jesper Langballe svare på: Ønsker hr. Jesper Langballe og Dansk Folkeparti, at vi skal til at diskriminere i forhold til sådan noget som tro og oprindelsesland?
Christian Langballe (DF), 2013-12-19:
Tak for ordet.
Det er vel ikke undgået nogens opmærksomhed, at vi stemmer nej til forslaget.
Og for lige at give nogle almindelige begrundelser for det er det bl.a., at sprogkravene i lovforslaget for nogles vedkommende lempes fra et 9.-klasseniveau til et 7.-klasseniveau, og denne lempelse gælder også i forhold til selvforsørgelseskravet.
Vi har også noteret os, at regeringen fremadrettet vil gøre det nemmere at få statsborgerskab.
Spørgsmålenes antal bliver reduceret i den nye statsborgerskabsprøve, der kommer, fra 40 til 30 spørgsmål, og alle de spørgsmål, der angår vores historie og kultur, pilles ud, fordi de åbenbart ikke betyder noget for regeringen.
Vi vil gerne sige, at selvfølgelig betyder sproget noget, selvfølgelig betyder dansk kultur og historie noget.
Det er kitmidlet, der binder danskerne sammen som et folk.
Der er altså i stribevis af lempelser, som gør sig gældende.
Man kunne også nævne en anden grund til, at vi stemmer nej.
Nævner man ord som Vollsmose og Egedalsvænge, så er det eksempler på, hvad indvandringen, den rundhåndede uddeling af statsborgerskab og den underliggende multikulturelle ideologi har gjort af skade på Danmark.
Vi mener, at det er et kæmpe problem.
Vi har selv overtaget et kæmpe problem fra den ældre generation af politikere, som ikke gjorde noget ved det.
Vi har gjort, hvad vi kunne, og så skubber vi stadig væk problemet foran os, sådan at vores efterkommere skal overtage det.
Når vi i betænkningsbidraget adresserer den ikkevestlige muslimske indvandring og tildelingen af statsborgerskab som et problem, gør vi det uden at mene, at alle muslimer udgør et problem.
Selvfølgelig gør de ikke det.
Men vi nævner, at islamisme og sharia, som trives steder som Vollsmose, er et problem.
Jeg mener, at de begrundelser, vi giver, kan drøftes her i Folketinget, når de nu har en så alvorlig indvirkning på vores land og i forhold til vores efterkommere.
Altså, hvis vi ikke kan gøre det her, hvor kan vi så?
Folketinget skulle nødig blive en osteklokke og en mur i forhold til danskerne, hvor de ting, der virkelig betyder noget, forties.
Der er på det her område indført en form for newspeak, som George Orwell talte om i »1984«, hvor den politisk korrekte forhørsdommer dikterer oprøreren, at to plus to er fem.
Vi vil ikke lade os diktere af politisk korrekte forhørsdommere, hvor de nu end kommer fra.
Vi konstaterer, at indvandringen og statsborgerskaberne til folk, der kommer fra ikkevestlige muslimske lande, er et problem, og det kan man ikke opløse i almindeligt spin.
Man kan jo se på, hvad danskerne erfarer i den virkelighed, som er deres.
Det var ordene.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-12-19:
Tak for det.
Jeg skal forsøge mig lidt mere formelt, end da jeg blev kastet ind i det sidste år.
Vi har gennemgået afstemningsresultaterne teknisk, og det gav ikke anledning til nogen bemærkninger.
Så derfor kan jeg nu på et enigt udvalgs vegne meddele, at der ikke stilles yderligere ændringsforslag, og det betyder, at finanslovsforslaget kan indstilles til fortsat behandling.
Jeg vil nu også gerne bare lige benytte lejligheden kort til at sige rigtig, rigtig mange tak både til embedsværket, der har hjulpet, og det tror jeg også jeg kan sige på et enigt Finansudvalgs vegne, og selvfølgelig en særlig tak til sekretariatet her i huset, der har ydet en kæmpeindsats under et – kan man vist godt sige – næsten urimeligt tidspres denne gang for at få ændringsforslagene udarbejdet og få hele processen til at køre.
Så tak for det.
Christian Langballe (DF), 2013-12-19:
Altså det, som vores nej hviler på, er et skøn, og vi markerer så, at vi synes, at det er blevet for meget.
Så enkelt er det.
Hvis hr. Ole Birk Olesen gerne vil have sådan en kvote, kan jeg ikke give ham det her.
Özlem Sara Cekic (SF), 2013-12-19:
Jeg synes, det er fuldstændig grotesk, at Dansk Folkeparti siger nej til, at der er borgere, der kan få dansk statsborgerskab, til trods for at de har opfyldt samtlige kriterier, alene fordi de er muslimer.
I forbindelse med det, Dansk Folkeparti siger, vil jeg sige noget: Tænk, hvis man skiftede ordet muslim ud med jøde, tænk, hvis man sagde, man ikke ville give dansk statsborgerskab, fordi folk er jøder.
Jeg synes, det er grotesk, og det er så uhyggeligt, at Dansk Folkeparti taler til den indre svinehund.
Hvis der er noget, der er et problem for Danmark, er det da, at Dansk Folkeparti taler til den indre svinehund, når tusindvis af nydanskere med den her afstemning kommer til at være fuldgyldige medlemmer af Danmark og det danske demokrati.
Pernille Skipper (EL), 2013-12-19:
Så hvorfor det, der kommer til at ske i fremtiden, skal gå ud over de her mennesker set ud fra Dansk Folkepartis synspunkt, har jeg godt nok svært ved at forstå.
Men jeg vil bare gerne høre, om det, jeg har forstået, er, at Dansk Folkeparti mener, at der skal være nogle objektive kriterier, og når man opfylder dem, er man sikret statsborgerskab.
Eller er det o.k., at det er sådan lidt med gefühl og Dansk Folkepartis mavefornemmelse, hvem der får, og hvem der ikke får?
Christian Langballe (DF), 2013-12-19:
Vi har før stemt nej til et indfødsretslovforslag, hvis vi syntes, at der var noget problematisk ved det, og det er så det, vi gør her.
Selvfølgelig er der nogle objektive kriterier, men dem har Enhedslisten og regeringen jo været med til at ændre, idet man har lempet sprogkravene.
Det er vi ikke enige i.
Vi sagde også dengang, at vi var stærkt bekymrede for, hvad det kom til at betyde.
Vi mener, at lempelse af sprogkravet, som man altså satte ned fra 9.-klasse- til 7.-klasseniveau, er den helt forkerte vej at gå.
Pernille Skipper (EL), 2013-12-19:
Tak for det.
Nu kan vi konstatere, at vi sidder her med en liste over de mennesker, som har søgt ud fra de regler, som Dansk Folkeparti selv har været med til at vedtage.
Og så siger ordføreren, at der er for mange personer fra de her lande, og at det udgør et problem eller er blevet for meget, og argumenterer så med, at det jo er Folketinget, der beslutter, hvem der skal have statsborgerskab.
Det er Folketinget, der deltager, og i Dansk Folkeparti har man foretaget et skøn, som siger, at det her bare er for meget nu.
Det er sådan, som jeg har forstået argumentationen.
Så kunne jeg godt tænke mig at stille et helt simpelt spørgsmål: Mener Dansk Folkeparti, er det Dansk Folkepartis politik, at tildeling af statsborgerskab skal ske ud fra objektive kriterier eller Dansk Folkepartis mavefornemmelse?
Christian Langballe (DF), 2013-12-19:
Jeg kan stille spørgsmålet igen: I forbindelse med de nye lempelser af sprogkravene, der er kommet, finder man det problematisk, at 234 har fået statsborgerskab efter de nye sprogkrav.
Så spørger jeg Venstre: Vil Venstre tage konsekvensen af, at man finder det problematisk og stemme nej til et kommende lovforslag?
Jan E. Jørgensen (V), 2013-12-19:
Venstre er enig i, at de nye kriterier for statsborgerskab er for lempelige, men jeg synes, at Dansk Folkeparti snakker udenom.
Eksempelvis er mange af de 177 afghanere og 245 irakere, som nu får dansk statsborgerskab, optaget efter de tidligere kriterier, som vi jo i fællesskab er blevet enige om.
At det ene faktum, at de kommer fra henholdsvis Afghanistan og Irak, skulle betyde, at de ikke kan få statsborgerskab, selv om de lever op til samtlige de kriterier, vi i fællesskab har fastsat, må jeg sige er nye toner fra Dansk Folkeparti, og jeg havde egentlig håbet, at ordføreren i dag ville gå på talerstolen og sige, at det var en fejl, at man var kommet til at skrive det.
Christian Langballe (DF), 2013-12-19:
Når jeg nu har lejligheden til at spørge Venstre, for ordføreren gik jo ikke op på talerstolen, vil jeg egentlig godt spørge om noget.
Der er 234 personer, der er optaget efter de nye regler, og det finder Venstre problematisk, og det nævner man i det oprindelige betænkningsbidrag, ikke i tillægsbetænkningen, men i det oprindelige betænkningsbidrag.
Så spørger jeg: Betyder det så, at Venstre vil stemme nej til et nyt forslag, der måtte komme op, hvis man synes, det er så problematisk?
Jan E. Jørgensen (V), 2013-12-19:
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi i Venstre studsede en kende, da vi læste betænkningsbidraget fra Dansk Folkepartis side, og derfor var det os magtpåliggende at få en tillægsbetænkning optrykt.
Jeg vil bare sikre mig, at Dansk Folkepartis ordfører er med på, at vi fra Venstres side byder alle nye statsborgere velkommen, uanset hvilket land de tidligere har været statsborgere i, og uanset hvilken religion der er den fremherskende i det pågældende land.
Jeg vil bare sikre mig ethundrede procent, at Dansk Folkeparti har noteret sig Venstres synspunkt i denne sag.
Christian Langballe (DF), 2013-12-19:
Det her lovforslag, som er lagt ned i Folketinget, kan man stemme ja eller nej til.
Vi har valgt at stemme nej.
Det er jo Folketinget, der tildeler statsborgerskaber, og derfor, når vi ser, at der er et problem, så adresserer vi det, og så siger vi det højt.
Det er jo ikke anderledes end det, vi også gør i andre sammenhænge.
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-12-19:
Mener hr. Christian Langballe, at det siger noget som helst om, hvorvidt man er en god samfundsborger, om man går i kirke, om man går i moské, om man går i synagoge, eller om man ikke kunne drømme om at sætte sine ben nogen af de steder?
Hr. Christian Langballe citerer Orwell nu.
Jeg kunne godt tænke mig at citere Grundtvig, som talte om frihed for Loke såvel som for Thor.
Hvordan passer det med Dansk Folkepartis udtalelser og begrundelser for modstanden mod, at de her mennesker bliver danske statsborgere, og hvordan harmonerer Dansk Folkepartis udtalelser med, at mennesker er lige, uanset om man tror på Loke eller på Thor eller på noget helt tredje?
Christian Langballe (DF), 2013-12-19:
Når jeg nævner de her parallelsamfund, som vi har, og som jeg mener udgør et meget, meget alvorligt problem, er det jo, fordi det er et problem, og det er, fordi integrationsgraden i forhold til nogle af de mennesker, der kommer fra de her lande, er lavere, end den ville være, hvis de kom fra en vestlig kultur.
Det er noget, der ganske enkelt kan konstateres.
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-12-19:
Nu er det jo faktisk ikke bare hvem som helst, der kan blive dansk statsborger.
Som det også er blevet nævnt her, er der faktisk en række kriterier, og jeg kunne godt tænke mig at nævne nogle af de kriterier, som der rent faktisk skal til, for at man kan blive dansk statsborger: at man er selvforsørgende; at man har bestået en danskprøve; en indfødsretsprøve for dem, der står på den her liste; at man har lovet troskab, loyalitet over for Danmark; at man ikke har gæld til det offentlige; at man ikke er kriminel.
Det er de kriterier, som de mennesker på den her liste alle sammen lever op til.
Nu er mit spørgsmål til hr. Christian Langballe og til Dansk Folkeparti: Hvis man nu lever op til de her krav, hvis man på alle måder viser, har vist, at man vil og ønsker at integrere sig og leve i det danske samfund, hvorfor, vil jeg spørge hr. Christian Langballe om, hvorfor er det så så vigtigt, hvilket land man oprindelig kommer fra?
Tom Behnke (KF), 2013-12-19:
For mig som konservativ er det vigtigt, at man i et retssamfund og et retssystem har mulighed for at få prøvet en sag, sådan at når den er afgjort ved en instans, har man så mulighed for at gå til en anden instans og få andre og nye friske øjne til at se på sagen, altså det, der hedder toinstansprincippet.
Det er meget vigtigt for os, og det fastholder vi jo med forslaget her.
Men samtidig sker der det, at man præciserer, at Højesteret alene skal tage sig af sager, som har principiel karakter, og som er af generel betydning.
Det er i virkeligheden også det, der hele tiden har været meningen med Højesteret.
Tidligere sad de også og lavede almindelig sagsbehandling, for da var det jo anden instans efter landsretterne, men med domstolsreformen er det meningen at Højesteret skal koncentrere sig om de principielle sager, det, der har generelt betydning, der, hvor man skal definere: Hvor er retstilstanden henne?
Christian Langballe (DF), 2013-12-19:
Nej, vi siger nej til parallelsamfund.
Det er jo parallelsamfund, der er problemet.
Jeg synes, vi skal gøre noget for at integrere de folk, der bor i de parallelsamfund.
Det er vores klare holdning, og det har vi ment hele tiden.
Özlem Sara Cekic (SF), 2013-12-19:
Der er jo ikke nogen, der spiller et nazikort.
Jeg skifter bare ordet muslim ud.
Det er jo det, rigtig mange borgere med muslimsk baggrund oplever i dagens Danmark.
Sandheden er jo, at der er rigtig meget mere, der binder os sammen, end der skiller os ad.
I det her tilfælde er det jo hundredvis af mennesker, der har opfyldt samtlige kriterier og gerne vil Danmark, gerne vil det danske demokrati, og derfor forstår jeg simpelt hen ikke, at Dansk Folkeparti på den måde siger ja til et parallelsamfund, hvor folk ikke vil demokratiet og ikke vil Danmark.
Christian Langballe (DF), 2013-12-19:
De bemærkninger må stå for fru Özlem Sara Cekics egen regning.
Vi har i øvrigt ikke sagt »muslimer«, der står »ikkevestlige muslimske lande«.
Det vil jeg godt understrege, for det er faktisk det, der står.
Det der med at spille nazikortet gider jeg simpelt hen overhovedet ikke at kommentere.
Nicolai Wammen (S), 2013-12-19:
Det er en meget vigtig mission, måske en af de allervigtigste i hele verdenssamfundet netop nu, som FN og OPCW har bedt Danmark om at løfte.
Det er nemlig en opgave, der går ud på at sikre, at man ikke igen vil se, at regimet i Syrien kan bruge kemiske våben mod dets civilbefolkning, som vi så det den 21. august, hvor mere end 400 børn og 1.000 voksne blev dræbt.
Derfor er der grund til at være stolte over, at FN har bedt Danmark om at bidrage til at løfte en del af missionen.
Det er ikke nogen nem opgave, og det er heller ikke en risikofri opgave, men det er en utrolig afgørende opgave.
Jeg besøgte i søndags det danske bidrag på Cypern, bl.a. »Esbern Snare« og også det danske ro-ro-skib, der skal stå for transporten, og jeg er fuld af tillid til, at de danske soldater og civile, der vil være involveret i den her mission, vil kunne løfte det, og jeg vil gerne benytte lejligheden til her at udtrykke en stor tak til vores soldater, til Beredskabsstyrelsens udsendte og også til de civile, der vil tage del i den her opgave.
Der er grund til, at vi fra Folketingets side udtrykker vores respekt og anerkendelse, og jeg ser frem til, at vi med afstemningen om et øjeblik kan sende et tydeligt signal til dem om, at der er en bred politisk opbakning til det arbejde, de nu skal i gang med.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-12-19:
Nu ved jeg ikke, om hr. Søren Pind taler om det, som det her beslutningsforslag handler om, altså et bidrag til at få fjernet de kemiske våben, men der er det jo meningen, at de skal være ude af Syrien den 31. december.
Det er muligt, at det kan blive vanskeligt at nå det, men meningen er så, at i løbet af januar skal de kemiske våben transporteres til en havn, og vi har netop fået at vide i løbet af ugen her, at Italien vil stille en havn til rådighed, hvorefter de kemiske våben bliver fragtet til et amerikansk hydrolyseskib.
Hvad angår Syrienkonflikten i øvrigt, tror jeg, at alle er bekendt med, også hr. Søren Pind, at det er en meget, meget vanskelig og kompleks konflikt, hvor alle parter jo forsøger på at lægge et pres på parterne for at få en afslutning på den.
Søren Pind (V), 2013-12-19:
Der er med andre ord intet nyt om, hvorvidt myrderierne fortsætter.
Kunne udenrigsministeren mon få sig selv til at redegøre for over for Folketinget, hvad de målelige målsætninger inklusive tidsrammer for succes for den proces, som udenrigsministeren skitserer for os, er?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-12-19:
Jamen det var derfor, jeg nævnte Genève II-konferencen, som der er forskellige meninger om, i forhold til hvor vanskeligt den vil få det, men hvor parterne jo faktisk forsøger at sætte sig sammen, og hvor vi fra dansk side støtter den moderate syriske opposition.
Og der er en donorkonference i Qatar i januar måned, hvor Danmark vil levere bidrag for at forbedre den humanitære situation i Syrien.
Så det er ikke det eneste – der er så sandelig også andre tiltag, der skal foretages.
Søren Pind (V), 2013-12-19:
Tak for det, formand.
Jeg bliver egentlig sådan lidt nysgerrig, når jeg hører udenrigsministerens beskrivelse af borgerkrigen i Syrien.
Er det sådan, at udenrigsministeren har givet op?
Er de ting, som udenrigsministeren her har skitseret, det, han ser som løsningen på Syrienkonflikten, og er det så dét, eller har udenrigsministeren eventuelt nogle synspunkter om, hvad man egentlig kan gøre for at løse det, FN har kaldt den værste humanitære katastrofe i mange årtier?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-12-19:
Ja, på trods af modstand fra Dansk Folkeparti synes jeg det er særdeles positivt, at resten af Folketinget bakker op om den her mission, for det er en vigtig mission, der skal identificere og destruere Syriens kemiske våben.
Det er en væsentlig og rigtig beslutning.
Vi er helt enige med dem, der mener, at det er en vanskelig mission.
Det tror jeg faktisk at alle partier her i Folketinget er enige i.
Vi bidrager til destruktionen af verdens største kemiske våbenarsenaler midt i en voldsom konflikt.
Opgaven er det muliges kunst og kræver samarbejde med parter, vi ikke nødvendigvis bryder os om.
Og det er en mission, hvor der løbende arbejdes med ændrede omstændigheder, og som derfor kræver en vis fleksibilitet fra de deltagende lande, FN og OPCW.
Men på trods af vanskelighederne mener vi også, det er en opgave, verdenssamfundet ikke kan undslå sig.
Faktum er, og det blev jo vist med al tydelighed i debatten her til sidst
, at ingen kan pege på realistiske alternativer til gennemførelsen af FN og OPCW's mission.
Vi kan ikke leve med, at Assads regime fortsat besidder kemiske våben, og ingen forestiller sig i dag, at verdenssamfundet kan nå til enighed om at fratage Syrien disse våben med væbnet magt; det er der ingen der kan forestille sig.
Jeg er glad for, at et bredt flertal i Folketinget er enige i, at et solidt og markant dansk bidrag til OPCW og FN's vision er den eneste farbare vej, hvis vi vil destruere Syriens kemiske arsenal.
Danmark har forudsætningerne for at levere kvalificerede militære bidrag, og Danmark bør bidrage til missionen.
Danmark arbejder ligesom andre lande intensivt for at forbedre den humanitære situation og samle konfliktens parter ved afholdelse af Genève II-konferencen den 25. januar 2014.
Danmarks bidrag til FN og OPCW's mission vil være et supplement til denne indsats og ikke træde i dens sted.
Med andre ord er der her tale om en bred vifte af initiativer, som bliver taget af verdenssamfundet, og hvor Danmark naturligvis skal spille en aktiv og positiv rolle.
Søren Espersen (DF), 2013-12-19:
Vi ved jo ikke, hvordan det her kommer til at forløbe, og vi håber jo alle sammen, at det kommer til at gå godt.
Når vi har den holdning, vi har, er det, fordi vi påpeger, at det, de bliver sendt ud i nu, altså er noget, som man aldrig har prøvet før, og som vi ikke aner hvad vil indebære.
Vi synes, at med de våben, der bliver taget af sted med, med den manglende flystøtte, med den manglende støtte af f.eks. kampvogne, er det altså en meget, meget farlig mission, og det er derfor, vi siger nej til den.
Steen Gade (SF), 2013-12-19:
Det er oplagt, at vi ikke ved, hvordan al-Qaeda-grupper vil reagere, og de kan reagere fuldstændig uhensigtsmæssigt.
Det er jo korrekt.
Men jeg synes bare, at logikken også svigter her.
Det gjorde den før, totalt ulogisk, i forhold til, om det er en god idé at sende russiske tropper ind i den der hvepserede.
Det er jo en katastrofe at sige det.
Men det andet er jo, at selv i forhold til al-Qaeda ville det ikke – efter den måde vi kan analysere på – være en meget større fjer i hatten, hvis al-Qaeda kunne lave et angreb, mens man transporterer kemiske våben, som bliver beskyttet af russiske tropper.
Det forekommer mig som ren fantasi om, hvordan man kunne løse den her konflikt, som hr. Søren Espersen er ude i.
Søren Espersen (DF), 2013-12-19:
Jeg medgiver, at det under normale omstændigheder vil være en god idé, at sådan noget løses af nogle, der ikke er part i konflikten.
Det medgiver jeg hr. Steen Gade.
Men jeg tror bare, at al-Qaeda – det ved jeg – tænker på en anden måde.
De ser ikke, at hov, de der soldater har så blå baretter på, dem må vi ikke sigte på, det er kun de syriske tropper.
De går jo sammen.
Jeg tror oven i købet, at for al-Qaeda og de mange andre stærke, stærke oprørsgrupper, der er i Libyen, vil det være næsten en fjer i hatten at få ram på folk, der kommer fra FN, som også ses i de kredse som noget særdeles dekadent og vestligt.
Steen Gade (SF), 2013-12-19:
Hr. Søren Espersen påpeger, at der er en betydelig risiko i den her mission.
Det er der jo ingen af os der er i tvivl om.
Det er vi alle opmærksomme på.
Det, jeg egentlig tager ordet for, er for at spørge hr. Søren Espersen, om han ikke mener, at det for den her FN-mission er vigtigt, at dem, der agerer i den, ikke er part i konflikten.
Det er punkt 1 og derefter punkt 2.
Hvad i alverden ville hr. Søren Espersen have sagt, hvis den her mission fra FN var blevet udstyret med det mandat, at det var Rusland, der skulle sende tropper ind, at det var Rusland, der skulle sende en kampvogn ind og eventuelt have militær eskorte?
Det forekommer mig, at bekymringen kan være rigtig i forhold til vores soldater, men det forekommer mig altså, at det svar, som hr. Søren Espersen kommer med, er fuldstændig hen i vejret, for vi ved alle sammen, at det ville være en katastrofe at sige ja til, at der kom russiske tropper direkte på jorden ind i Syrien i den nuværende situation.
Søren Espersen (DF), 2013-12-19:
Det skal jeg så nok lade være med at svare.
Jeg vil bare sige, at det her er en livvagtsopgave, det er en beskyttelsesopgave, og jeg siger, at normalt, når vores folk beskytter nogen, har de noget andet til rådighed.
Hvis man har et stort topmøde i København, hvor præsident Obama kommer, og hvor specialtropper er med til at yde beskyttelse, har vi trods alt det danske flyvevåben hængende deroppe, vi har søværnet, vi har hæren, vi har hjemmeværnet, vi har politiet, vi har orden i det.
Alligevel er det ikke en ufarlig mission.
Her går man ind midt i en blodig borgerkrig, der har kostet hundredetusinder af menneskeliv.
Alting er kaos, der er ingen fronter, alting er kamp fra hus til hus.
Jeg må ikke sige, at den er unik, men jeg vil sige, at det er det, der gør den speciel.