runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2014-12-05:
Tak for det.
Da Venstres ordfører på sagen, hr. Henrik Høegh, ikke har mulighed for at være til stede, har jeg lovet at læse hans tale op. Ministeren har fremsat et lovforslag inden for råstofindvinding i havet, kystbeskyttelse og havstrategi, og lovforslaget har ifølge ministeren bl.a. til formål at forbedre konkurrencevilkårene inden for råstofindvinding samt skabe bedre rammer for branchen i forhold til vederlagsfritagelse. Derudover har ministeren også foreslået en ændring inden for nyttiggørelse af oprensnings- og uddybningsmaterialer, og til sidst foreslås i lovforslaget en forøgelse i ministerens bemyndigelse i at udtage miljøbeskyttede områder, hvor tilladelse til udvinding bliver enten fjernet eller begrænset.
I forslaget lægges der også op til, at sagsbehandlingen skal forenkles og behandlingstiden forkortes, ved at fællesområder til udvinding ikke længere skal udlægges ved bekendtgørelse, men derimod kun ved tilladelser.
Dette er absolut positivt, hvilket også er afspejlet i adskillige høringssvar, som hilser forslaget velkommen og også roser, at tilladelserne bliver 10-årige.
Der foreslås også en ændring i auktionsordningen på fællesområder, hvor formålet er, at små og mellemstore virksomheder får større mulighed for at byde på fællesområder på lige vilkår med de store koncerner, som præger råstofindvindingsmarkedet.
I dag fungerer auktionsordningen sådan, at virksomheder indmelder farvandsområder, som Naturstyrelsen efter miljøundersøgelser og råstofgeologisk efterforskning udlægger til auktion.
Det kan derfor blive meget dyrt, da nogle områder er enormt store, og det foreslås derfor, at auktionsordningen ændres til, at indvindingsretten blot vindes ved højeste bud pr. kubikmeter.
Vi hilser forslaget velkommen, men forholder os også skeptiske over for effekten af ovenstående.
Derudover risikerer man også, at budgiverne, som ikke er interesseret i større invindingsområder, blot byder en højere pris pr. kubikmeter og dermed skubber virksomheder ud, som vil udvinde i hele det udbudte område, hvilket er mindre optimalt.
Vi ønsker derfor at få undersøgt, om den nye auktionsordning, som ministeren har foreslået i lovforslaget, reelt vil have betydning for de mindre virksomheder, eller om det blot er en gisning.
Vi følger derfor op med udvalgsspørgsmål og ser frem til at høre ministerens svar på det, men som udgangspunkt er vi positive.
Torben Hansen (S), 2014-12-05:
Socialdemokratiet mener, at der er behov for øget rensning og kloakering af spildevand i det åbne land.
En af de store kilder til forurening i dag er ofte enkeltstående ejendomme, og helt tilbage i 1997 blev det faktisk besluttet at iværksætte en indsats imod den her spildevandsforurening.
Det er jo så ikke gået helt som forventet, og i forbindelse med vandplanerne er det også klart, at der skal iværksættes en indsats over for mere end 30.000 ejendomme på landsplan.
Det er selvfølgelig helt uholdbart, at der har været enkelte sager med borgere med lave indkomster, som vitterlig ikke har råd til kloakering, og de er blevet politianmeldt.
Socialdemokratiet har ikke noget ønske om at straffe dem, men tværtimod at hjælpe dem, således at vi både får løst deres problem i forhold til deres ejendom og også får løst problemet med spildevand i det åbne land.
Derfor hilser Socialdemokratiet med stor tilfredshed det her forslag velkommen.
Der bliver således mulighed for en afdragsordning for de mindst bemidlede, og oven i det bliver det også muligt for spildevandsselskabet at tilbyde alle, der er tilsluttet, at selskabet mod betaling kan overtage drift og vedligeholdelse af kloakledningerne på privat grund.
Den del er frivillig for selskaberne, men for Socialdemokratiet er det vigtigt, at der med den her lov etableres en mulighed for, at de mindst bemidlede kan få kloakeret, og at vi forhåbentlig undgår tvister mellem borgere, kommuner, politi og retsvæsen grundet manglende muligheder for den enkelte for at kloakere sin ejendom – en kloakering, som er nødvendig, da det er en stor kilde til forurening i det åbne land.
Daniel Rugholm (KF), 2014-12-05:
Tak for det.
Der er flere positive elementer i det her lovforslag.
Vi forbedrer konkurrencen for indvindingsvirksomheder, ikke mindst de små og mellemstore og også de helt nye aktører i branchen.
Der bliver også større gennemsigtighed i auktionssystemet, hvilket vil gøre det mere attraktivt at byde.
Det er også et vigtigt element, at der foreslås en hjemmel til at udlægge områder, hvor der ikke kan gives tilladelse til råstofindvinding.
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget, men vi har også nogle bekymringer, som vi vil rejse i udvalgsbehandlingen.
Vi ved jo alle, at Øresund rammes ekstra hårdt af f.eks. sandsugning, fordi det er et af de smalleste farvande i Danmark.
Set i lyset af, at der er 85 indvindingssteder, burde der være rig mulighed for at skåne Øresund i højere grad, end vi gør i dag, og tage mere fra andre, bedre egnede områder.
De har selv gjort det forbudt, fordi der jo i Øresund er en unik fauna, et unikt dyreliv, som rammes hårdt.
Det går ud over en vigtig del af vores natur, men det rammer også både erhvervsfiskeriet og f.eks. dykkerturismen.
Ministeriet har igangsat en råstofkortlægning af Øresund, som kommer til at give et godt og nødvendigt overblik, og det ser vi frem til.
Med den her lovændring vil ministeren jo så også kunne stoppe f.eks. sandsugning, hvis det har store konsekvenser.
Det er rigtig, rigtig fint og rigtig, rigtig vigtigt, men spørgsmålet er, om det er nok.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-12-09:
Vi synes, der er en god intention i det forslag.
Generelt synes vi sådan set, der burde være flere af sådan nogle revisionsbestemmelser i lovgivningen, altså at man efter nogen tid vurderede, om en lovgivning havde haft den ønskede effekt.
Så det kan vi godt støtte.
Jeg kan bare ikke stå og garantere her, at det er nok til, at vi støtter lovforslaget endeligt, men det er bestemt et godt forslag fra Venstre, som vi er positive over for.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-12-09:
Grunden til, at jeg godt vil stille et spørgsmål til ordføreren, er, at man kan få et indtryk af, når man nu så har hørt ordførerens tale og bemærkninger, at Liberal Alliance sådan set ikke bekymrer sig om den velfærd, arbejdere eller ansatte i en virksomhed har, og at det er fuldstændig ligegyldigt, om vi har et arbejdsmiljø, der er i orden.
Det kan jo være et synspunkt, men så kan jeg spørge ordføreren, om han har indtryk af, at de her problemstillinger er blevet løst uden for murene her.
Det er ikke mit indtryk, at man har været i stand til blandt arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer eller i virksomheder at tage hånd om de problemstillinger, der er, f.eks. om vold uden for arbejdet.
Så mener ordføreren, at det kunne man sagtens løse der, og at det slet ikke er nødvendigt?
Nej, jeg vil sige det på en anden måde.
Jeg kan ligesom fornemme, at ordføreren mener, at det behøver man ikke lovgivning til.
Hvor stopper det så henne?
Skal man have frivillige aftaler om alting, eller er det, der ligger bag hele Liberal Alliances tankegang, at vi ikke skal have lovgivning i det hele taget?
Joachim B. Olsen (LA), 2014-12-09:
Det er jo nærmest utroligt, hvad man skal stå og tages til indtægt for her.
Jeg kunne jo modsat spørge: Er ordføreren ikke af den opfattelse, at arbejdsmarkedets parter sammen med Arbejdstilsynet, Miljøtilsynet arbejder rigtigt hårdt på de her ting?
Det tror jeg faktisk at ordføreren mener at de gør.
Vi har nogle spørgsmål til det her lovforslag, men vi står altså for det grundlæggende synspunkt, at vi tror, at de her problemer løses bedst af arbejdsmarkedets parter selv, dem, der er derude.
Peter Juel Jensen (V), 2014-12-09:
Jeg skal prøve at lege fredsforhandler her.
Jeg vil gerne vende tilbage til lovforslaget.
Jeg har tidligere i spørgsmål til andre ordførere plæderet for, at man skulle indbygge en revisionsparagraf i det her lovforslag, således at vi får konstateret, om de tiltag, vi vedtager i dag, har nogen effekt.
Så kan jeg forstå på ordføreren, at ordføreren og ordførerens parti har nogle betænkeligheder ved en anden del af lovforslaget.
Jeg er meget enig med ordføreren i, at vi selvfølgelig skal være meget varsomme med, hvordan vi bruger det, som man kunne opfatte som fortrolige oplysninger, og oplysninger, som omhandler det enkelte individ.
Kunne det være en idé for at få ordføreren med hele vejen, at vi så puttede en revisionsbestemmelse ind dér også, så vi har to separate revisionsbestemmelser, så vi dels kigger på den arbejdsrelaterede vold, dels kigger på, hvordan det lige går med at få noget mere data ind, hvordan det virker, at man samler data ind, og kan vi bruge det til noget?
Joachim B. Olsen (LA), 2014-12-09:
Det bekymrer vi os bestemt om – absolut – men det er ikke et mål for ens bekymring for noget som helst emne, at man er villig til at lovgive og lovgive.
Jeg prøver at stå fast på det synspunkt, at de her udfordringer ofte løses bedst af arbejdsmarkedets parter selv, og de er jo i gang med at løse de her udfordringer i dag.
Jeg tror ikke, at der er nogen, der ikke bekymrer sig om vold.
Nu er vold naturligvis forbudt, og det mener jeg at der skal slås meget hårdt ned på, når det forekommer.
Men det ligesom at påstå, at man ikke skulle bekymre sig om et specifikt problem, fordi man ikke altid synes, at lovgivningen er den rigtige vej at gå, synes jeg er et underligt synspunkt.
Eigil Andersen (SF), 2014-12-09:
Men grundlæggende er arbejdsmiljøet noget, som vi lovgiver om gennem arbejdsmiljøloven med tilhørende bekendtgørelser osv. Derfor vil jeg bare lige spørge hr. Joachim B. Olsen, om Liberal Alliance er enig i, at arbejdsmiljøet er et lovgivningsspørgsmål, og at det derfor også er vigtigt, at Arbejdstilsynet eksempelvis får ret til at få de oplysninger, som er tilgængelige, og som kan pege i retning af, hvor der er store problemer med arbejdsmiljøet.
Ethvert menneske i Danmark, der får overførselsindkomster, mistænker
Liberal Alliance jo for at være halvkriminelle, som vil snyde og bedrage, hvilket naturligvis ikke passer.
Her taler vi så om spørgsmålet om udenlandske firmaer, men vi taler jo også om sygefravær i al almindelighed, som kan være et pejlemærke for, om arbejdsmiljøet er godt eller dårligt.
Er Liberal Alliance enig i, at det, når vi skal sørge for et ordentligt arbejdsmiljø, er vigtigt, at vi bruger de mest effektive redskaber, vi har, herunder statistiske oplysninger?
Joachim B. Olsen (LA), 2014-12-09:
Der er ingen tvivl om, at arbejdsmiljø selvfølgelig skal være noget, som lovgivere interesserer sig for, men det er jo ikke det samme, som at man altid bare skal udvide det til nye områder.
Jeg vil holde fast i, at der er en tendens til, at man ligesom mistænkeliggør de arbejdspladser, som har udlændinge ansat, og det virker ikke, som om det kan dokumenteres, at der skulle være bestemte problemer i de brancher.
Det er rigtigt nok, at der kan være flere uheld på arbejdspladser, hvor der er udlændinge ansat, men det skyldes, at udlændinge arbejder i nogle bestemte brancher, hvor der sker flere uheld.
Så det, der ligesom er vores intention her, og det, som jeg prøver at sige, er, at det ikke altid er godt bare at udvide myndighedernes rolle, for der foregår noget arbejde derude mellem arbejdsmarkedets parter, og vi synes egentlig, det er bedst, at det er dem, der løser de problemer, der nu engang måtte være.
Vi tror på, at de kan finde frem til de bedste løsninger.
Christian Juhl (EL), 2014-12-09:
Jeg kan godt forstå, at ordføreren synes, det er irriterende at blive misforstået, men når en kommunikation bliver misforstået, er der jo to parter, der kan være skyld i det, nemlig både afsenderen og modtageren.
Det kunne man måske tænke lidt over.
Jeg tænker også lidt på det mærkelige svar, som hr. Eigil Andersen fik før – eller det manglende svar.
Arbejdsgiverne i Danmark har ret til at lede og fordele arbejdet.
Det står i adskillige af vores regler i landet, sandsynligvis også i grundloven, når det kommer til stykket.
Reglerne reguleres både gennem lovgivning og i overenskomster.
Arbejdstilsynet og fagforeningerne arbejder for at realisere de her regler.
Er det ikke rimeligt, at man præciserer de regler, hvis de kan blive bedre, i stedet for bare at sige, at det må de selv finde ud af?
Så der er også offentlige penge at spare på det, det plejer da i hvert fald at slå igennem hos Liberal Alliance.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-12-09:
Tusind tak.
Jeg vil starte med at sige, at det her lovforslag er blevet bedre, siden det oprindelig blev lagt frem.
Så er der nogle andre ting, hvor vi også må sige at det er blevet bedre, altså det, at der i arbejdsmiljøloven bliver fastsat hjemmel til, at arbejdsgiverne får en større forpligtelse til at – hvad skal man sige? – passe på deres ansatte, hvis de har en risiko for at blive udsat for vold.
Man må jo med det samme sige, at det er fuldstændig uacceptabelt, at lønmodtagere kan blive udsat for vold i forbindelse med deres arbejde, og det er noget, som der må slås hårdt ned på.
Vi er lidt i tvivl om, om det her er den rigtige måde at gøre det på.
Altså, der foregår jo allerede i dag et arbejde, både hos Arbejdstilsynet og arbejdsgiverne – arbejdsmarkedets parter – og vi synes egentlig, det ligger ret godt dér.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at alle har en interesse i, at vold i forbindelse med arbejdet bliver nedbragt.
Men igen: Lovforslaget er blevet bedre, og det er blevet præciseret i forhold til det oprindelige, og derfor er det nu lidt mere spiseligt, men vi har stadig væk nogle spørgsmål, som vi synes er berettigede, og som vi vil stille i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Så er der den sidste del af lovforslaget, som handler om, at Arbejdstilsynet får adgang til at hente flere data, bl.a. i forhold til sygedagpenge – i det hele taget handler det altså om at indhente flere data, og det er vi ret kritiske over for.
Vi synes, der er nogle sammenhænge her, som er ikke helt saglige, og igen er der i det her lovforslag sådan en underliggende stemning om, at der foregår noget skidt, lige så snart der er udenlandske arbejdstagere indblandet.
Vi synes jo helt grundlæggende, det er noget, som arbejdsmarkedets parter skal tage sig af; hvis der f.eks. er nogle forhold, lønforhold, der ikke er i orden, så er det noget, som arbejdsmarkedets parter skal tage sig.
Vi mener, at det ligger bedst derude.
I det hele taget er løn- og arbejdsforhold noget, som arbejdsmarkedets parter skal varetage, og vi oplever altså en tendens til, er det er noget, som myndighederne i stigende grad blander sig i.
Vi er faktisk i tvivl om, om arbejdsmarkedets parter overhovedet er interesseret i, at det skal gå den vej.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-12-09:
Først og fremmest vil jeg sige, at Enhedslisten overordnet kan støtte lovforslagets ændringer af arbejdsmiljøloven.
Først og fremmest mener jeg, at det er et stort fremskridt, når arbejdsgiverforpligtelsen bliver udvidet til at omfatte forebyggelse af vold og chikane mod ansatte uden for arbejdstiden.
Desværre er der jo arbejdergrupper som f.eks. fængselsfunktionærer og skolelærere, som bliver udsat for vold eller chikane, også efter arbejdsdagens ophør.
Derfor skal arbejdsgiverne sikre deres arbejdsmiljø hele dagen.
Hvad angår fritagelse fra APV og organisering af arbejdsmiljøarbejdet i forbindelse med frivilligt arbejde, støtter vi det som et stykke konkret afbureaukratisering.
Men vi så gerne, at det blev præciseret i lovforslaget, at der stadig eksisterer en instruktionsforpligtelse.
Ligeledes ønsker vi en præcisering af, hvordan frivilligt arbejde er omfattet af arbejdsskadeforsikringsloven.
Det vil vi stille spørgsmål til i udvalgsarbejdet.
Det mest principielle af ændringsforslagene omhandler AT's, Arbejdstilsynets, adgang til oplysninger i diverse registre.
På den ene side er vi i Enhedslisten generelt bekymrede for myndighedernes støt voksende tilgang til diverse oplysninger om borgerne.
På den anden side erkender vi, at der er brug for nye redskaber i forbindelse med bekæmpelsen af social dumping.
På den baggrund er vi tilfredse med, at Arbejdstilsynets adgang til lønoplysninger er blevet pillet ud af det endelige forslag, der nu efter vores opfattelse fremstår som rimelig afbalanceret, hvad angår mål og midler.
Vi er dog nødt til at få en mere præcis beskrivelse af, hvem der er omfattet af AT's, Arbejdstilsynets, nye adgang til oplysninger, og hvordan, hvilket vi også vil stille spørgsmål til i udvalgsarbejdet.
Eigil Andersen (SF), 2014-12-09:
Som det er nævnt, fritager lovforslaget frivillige organisationer, der har aktiviteter med mange forskellige mennesker, for at etablere en arbejdsmiljøorganisation, og man bliver fritaget for at lave en skriftlig arbejdspladsvurdering.
Det synes vi også i SF er helt i orden, idet jeg har forstået det sådan, at alle andre bestemmelser i arbejdsmiljøloven fortsat gælder.
Det betyder jo f.eks., at arbejdsgiveren, og det vil jo så være foreningen, stadig væk har et ansvar for, at der er et sikkert og sundt arbejdsmiljø.
Men det vil jo f.eks. også betyde, at hvis der er brug for nogle beskyttelsesmidler i forbindelse med et eller andet arbejde, så skal foreningen som arbejdsgiver også instruere de frivillige om, hvordan man skal bære sig ad.
Det samme gælder jo, hvis der er risiko for faldulykker eller for andre ting.
Der bliver nikket fra ministerens plads.
Så har vi forstået det rigtigt, og så er den her ændring også helt fin set med SF's øjne.
Så er der et andet emne, som også er blevet berørt, nemlig at det jo selvfølgelig er helt uacceptabelt, at der er nogle ansatte, der er blevet udsat for vold, trusler eller chikanerier.
Det gælder jo, både når de er på arbejde, men naturligvis også, som det er nævnt, når de holder fri, i det omfang at det netop er arbejdet, som er årsagen til, at de også bliver udsat for nogle grimme ting i deres fritid.
Det har jo bl.a. ramt jobcentermedarbejdere; det har ramt sygeplejersker fra tidligere patienter; det har også ramt fængselsbetjente, som er blevet opsøgt og chikaneret; og også politibetjente.
Man kunne nævne endnu flere grupper.
Der er det utrolig godt at arbejdsgiverne nu skal vurdere risikoen for vold, trusler og chikane på grund af jobbet, også i medarbejdernes fritid, og, som jeg forstår det, vejlede medarbejderne i, hvordan man kan undgå de her episoder.
Det betragter vi i SF som et godt fremskridt.
Der har jeg hæftet mig ved, at det her lovforslag selvfølgelig indebærer, at hvis det er mig, der får sådan en vejledning angående min fritid, bestemmer jeg dog stadig væk selv, hvilket supermarked jeg vil handle ind i, og hvilken vej jeg vil køre hjem fra arbejde og andre ting.
Det mener jeg også er en rigtig grænsedragning.
Endelig vil jeg som det sidste nævne, at Arbejdstilsynet får adgang til at indhente en række oplysninger bl.a. om sygedagpenge og dermed sygefravær som et led i arbejdet med at udpege, hvor de alvorlige arbejdsmiljøproblemer, som Arbejdstilsynet især skal interessere sig for, er.
Jeg må sige, at jeg synes, at det er et fint fremskridt.
Jeg er overbevist om, at det er rigtigt, at spørgsmålet om oplysninger om sygefravær er et af parametrene for, om man har en arbejdsplads med et godt eller et dårligt arbejdsmiljø.
Det gælder jo eksempelvis også psykisk arbejdsmiljø, hvor et dårligt psykisk arbejdsmiljø typisk vil indebære, at der bliver et større sygefravær.
Afslutningsvis kan jeg sige, at SF støtter det her lovforslag.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-12-09:
Lovforslaget indebærer, at når man har drøftelser i arbejdsmarkedsorganisationen om, hvordan arbejdsmiljøplanen fremadrettet skal være, og har diskussionen om, hvordan arbejdet tilrettelægges, så har arbejdsgiveren en forpligtelse til at sørge for at sikre, at man får konfliktniveauet på arbejdspladsen ned, så man ikke får så meget konflikt der og dermed heller ikke får nær så mange konflikter, når først medarbejderne har fri.
Det tænker jeg virker som en god måde at gøre det her på, og jeg kan ikke rigtig se for mig, hvordan man kunne lave det anderledes, uden at man virkelig ville skulle stramme voldsomt op.
Og så tror faktisk, at det lige så godt at tage en drøftelse af lovgivningen.
Men som sagt: Jeg vil gerne drøfte det her under udvalgsarbejdet, og jeg synes, at vi så skal tage den derfra.
Peter Juel Jensen (V), 2014-12-09:
Jeg takker for opbakningen.
Jeg synes bare, jeg hørte ordførerens ordførertale på en sådan måde, at man var meget optaget af, at det, vi laver her, kommer til at virke.
Se, det vil kun fremtiden vise, men jeg er meget enig med ordføreren i, at det er et område, som vi skal holde utrolig godt øje med.
Derfor synes jeg faktisk, at vi kunne tage den del af loven, der handler om den arbejdsrelaterede vold, og sige: Det her vil vi gerne blive klogere på, og vi vil gerne holde øje med, om vi når i mål.
Derfor har vi en bestemmelse om en revision om 2 eller 3 år, således at vi kan være et hundrede procent sikre på, at det, vi laver og vedtager her, virker, sådan at hvis man har job, hvor man bliver udsat for arbejdsrelateret vold, kan man være sikker på, at landets lovgivende forsamling af hele hjertet virkelig mener, at der skal gøres noget ved det.
Jeg har ikke meget tilovers for tomme slag i luften og symbolpolitik.
Jeg synes, vi skal finde noget, der virker, og derfor takker jeg for den fremstrakte hånd, som ordføreren har givet her.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-12-09:
Jeg må sige, at påstanden om, at vi mistænkeliggør folk, fordi de er på overførselsindkomst, må stå for ordførerens egen regning.
Jeg synes, det er en rigtig træls debatform, det må jeg sige.
Jeg synes, det er kedeligt, at man skal debattere på den måde.
Det passer ikke.
Sådan er det, når man bruger sit spørgsmål på sådan noget pjat.
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-12-09:
Det er lige præcis det, beskæftigelsesministeren gør.
Det er måske alle partier, der stemmer for det her lovforslag.
Vi får bragt orden i nogle forhold, og det er jeg selvfølgelig godt tilfreds med.
Så jeg takker for Folketingets behandling og vil gøre mit til, at udvalgsarbejdet bliver nemt og smidigt.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-12-09:
Også fra konservativ side synes vi, at der er fundet en fornuftig og mindelig løsning på den her sag, som har fået bragt overensstemmelse mellem dansk lovgivning og EU-retten.
På den baggrund kan vi støtte forslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-12-09:
Vi kan i hvert fald være enige med de foregående ordførere i, at EU på mange områder blander sig i for meget.
Vi synes nu også, at Folketinget blander sig i for meget.
I det hele taget er vi af den opfattelse, at det er underligt, at en bestemt lønmodtagergruppes lønvilkår skal være reguleret i lovgivning.
Men det her lovforslag kan vi godt støtte, fordi det først og fremmest er et resultat af en forhandling mellem arbejdsmarkedets parter, et kompromis mellem de parter, og derfor kan vi godt støtte lovforslaget.