runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2010-12-15:
Jeg lagde mærke til, at den konservative ordfører brugte udtrykket, at man jo ikke skulle låne penge i udlandet for at fodre den offentlige sektor, som om den offentlige sektor bare er sådan et eller andet frådende dyr, som man kaster mad i munden på.
Sådan må man jo forstå det, og jeg kan se, at den konservative ordfører oven i købet står og nikker.
Nu er den offentlige sektor jo noget, der finansierer forskellige ting, der understøtter væksten i samfundet, men noget af det, som De Konservative har lagt stemmer til, er kæmpe store besparelser – knap 6 mia. kr. – på uddannelse og forskning.
Jeg kan ikke forstå, hvordan ordføreren kan stå og ryste på hovedet, for det står sort på hvidt i regeringens eget finanslovforslag, og vi har delbehandlet en række af forslagene om nedskæringer på uddannelse og forskning.
Kan den konservative ordfører bekræfte, at samtlige interesseorganisationer, som arbejder med vækst og udvikling i Danmark – og jeg vil gerne nævne nogle af dem, nemlig Dansk Industri, Dansk Erhverv, Håndværksrådet – helt entydigt har sagt, at det er vanvittigt at spare på uddannelse og forskning, for det er det, der er forudsætningen for fremtidens vækst?
Ole Sohn (SF), 2010-12-15:
Vi går efter at få en ny regering, og det siger vi til vælgerne morgen, middag og aften.
Det er altså ikke nogen hemmelighed.
Det håber jeg ikke kommer som en overraskelse for nogen, at vi gerne vil have en ny regering, men det gør det måske for spørgeren.
Men det er virkeligheden.
Til anden del af spørgsmålet om den offentlige sektor vil jeg driste mig til at gentage, hvad hr. Morten Bødskov så rammende sagde indledningsvis.
Det er i øvrigt for dem, der interesserer sig for historie, også nyere dansk historie, et direkte citat fra den tidligere statsminister, hr. Anders Fogh Rasmussen, som under den forrige regering snakkede om det følelsesmæssige skattetryk, fordi skattetrykket ikke reelt var steget, men vælgerne følte det sådan.
Derfor vil jeg bare sige: Vi kan ikke overbevise hinanden om, hvorvidt der er skåret ned på folkeskolen, på kontanthjælp eller på starthjælp.
Så jeg vil bare sige: Det overlader jeg trygt til vælgerne.
Line Barfod (EL), 2010-12-15:
Jeg er jo fuldstændig enig med hr. Ole Sohn i, at det går galt, hvis man sparer på det, der er fundamentet for fremtiden.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Ole Sohn: Når nu regeringen har en ambition om, at vores privatforbrug over de kommende år skal fordobles, altså at de af os, der har rigeligt i forvejen, skal have dobbelt så mange fjernsyn, dobbelt så mange computere og udskifte vores køkkener og badeværelser osv. dobbelt så tit, som vi gør i dag, er det så en ambition, som SF deler?
Eller synes man, at vi måske kunne nøjes med en lidt mindre stigning i privatforbruget og så faktisk have råd til at investere i uddannelse og sørge for, at der er voksne til at tage sig af vores børn i vores vuggestuer og børnehaver, at der er færre børn i klasserne osv.?
Ole Sohn (SF), 2010-12-15:
Vi lægger jo i det udspil, som Socialdemokraterne og SF er kommet med – »En Fair Forandring« – an til at tage toppen af nogle af de skattelettelser, som Dansk Folkeparti og regeringen har givet til de mest velstillede i samfundet.
Det vil sige, at vi tager lidt af de skattelettelser ind til det fælles forbrug, for at vi kan investere i en bedre folkeskole.
Vi har jo en ambition om, at vi i den kommende valgperiode under en ny regering investerer 2 mia. kr. mere i folkeskolen i almenundervisningen.
Jeg vil sige, at den her regering har været hjulpet af en højkonjunktur, og alligevel har den ikke fået stillet folkeskolen sådan til rette, at eleverne kommer ud med bedre kundskaber, end da regeringen overtog magten.
Så derfor er vi selvfølgelig nødt til at bruge lidt flere penge på at sikre, at vi får et bedre fundament for fremtidens arbejdskraft.
Line Barfod (EL), 2010-12-15:
Jeg er med på, at man heldigvis har lyttet til Enhedslisten og laver den her øgede beskatning af millionærer – det er fint.
Men selve grundtanken om, hvorvidt vores privatforbrug skal stige så voldsomt, som regeringen lægger op til, eller om man skulle sige, at, jo, der er de fattige, og deres privatforbrug vil vi gerne have til at stige – det har vi et fælles forslag om – men for flertallet af os behøver det altså ikke at stige så voldsomt, som regeringen lægger op til, for der er det altså vigtigt, at vi investerer i vores fælles forbrug, i uddannelse, i gode børnehaver, i en god folkeskole, i en god ældreomsorg osv. – støtter man den?
Ole Sohn (SF), 2010-12-15:
Nu har jeg det sådan, at jeg har lidt svært ved at svare på sådan nogle medløbsspørgsmål, som jeg kalder det.
Jeg synes også, at det virkede lidt malplaceret tidligere på dagen, men jeg kan bare sige til fru Line Barfod: Naturligvis flugter det fuldstændig med de forslag, Socialdemokraterne og SF har lagt frem, at der skal investeres mere i folkeskolen, i uddannelsessystemet, i forskningen.
Og jeg kan næsten ikke gentage det tit nok, for det er simpelt hen forudsætningen og faktisk lige nøjagtig de tre rammebetingelser, man hører først, når man snakker også med erhvervsledere.
Hvad er det, de har brug for, hvis de skal etablere nye arbejdspladser i Danmark?
Erling Bonnesen (V), 2010-12-15:
Jeg vil da gerne starte med at sige tak til SF's finansordfører for den fuldstændig klare bekræftelse på, at vi har danmarkshistoriens suverænt største offentlige budgetter nogen sinde.
Det var godt at få det fuldstændig slået fast.
Dermed er det også en bekræftelse på og en fastslåen af, at der nu i hvert fald er mindst 35.000 flere ansatte i den offentlige sektor
end i 2001.
Men alligevel blev det sådan problematiseret lidt fra ordførerens side, at der også fremover faktisk skulle ansættes endnu flere i det offentlige, hvis, såfremt, i fald SF fik magt, som man har agt, så spørgsmålet er jo: Hvor mange flere offentligt ansatte skal der være, hvis SF nu kommer til magten, som man jo selvfølgelig ønsker sig?
Eller vil man rent faktisk være med til at sætte et loft her og nu, fordi vi jo har den største offentlige sektor nogen sinde?
Hvor mange flere ansatte skal der være?
Ole Sohn (SF), 2010-12-15:
Det er jo lidt besynderligt, at man først opstiller en hypotese, som jeg slet ikke med et eneste ord har nævnt.
Jeg har ikke nævnt med et eneste ord overhovedet, hvor mange offentligt ansatte der skal være.
Så kommer spørgeren med en tese om, at der nok skal være flere, og så bliver der spurgt hvor mange flere.
Svaret til den første del af spørgsmålet er jo, at det, at man bruger flere penge i den offentlige sektor eller i det offentlige forbrug, jo er et udtryk for, at samfundet over tid bliver rigere og rigere.
Det er jo ikke et udtryk for, at den offentlige sektor nødvendigvis bliver bedre.
Hvorvidt der skal komme flere offentligt ansatte, afhænger da af, hvordan man tilrettelægger opgaverne.
Det bare at køre en statisk sektor videre er ødelæggende for samfundet.
Erling Bonnesen (V), 2010-12-15:
Jamen endnu en gang også tak for svaret nu.
Det var jo en fuldstændig – om jeg så må sige – irettesættelse af sin egen partiledelse, hvor vi nu i mange, mange år har hørt om både massakrer og nedslagtninger og grove besparelser, og der har været brugt en masse forskellige fremmedord om det.
Det var godt at få det sat på plads.
Det var faktisk en historisk erkendelse.
Det er faktisk den største kovending, jeg har hørt i et SF-svar siden 2001.
Så er jeg helt med på det med omprioriteringer, men ordføreren sagde jo selv, at en del af svaret måske lige præcis var et stigende antal offentligt ansatte, for ordføreren sagde jo selv i sin egen første besvarelse, at størrelsen ikke var afgørende.
Dermed er der jo åbnet op for, at den kan stige yderligere, så spørgsmålet er jo: Hvor meget må den stige?
Er der en grænse for det?
Ole Sohn (SF), 2010-12-15:
Jamen et eller andet sted synes jeg, at det er et underligt spørgsmål.
Altså, under den her regering er der kommet flere offentligt ansatte, og hvorfor skulle det være en ulykke, hvis der kom flere offentligt ansatte under en ny regering?
Altså, når der kommer flere offentligt ansatte, er det bl.a., fordi der bliver flere ældre, som har hjælp behov.
Skulle man så sige: Nej, de skal ikke have hjælp?
Det var da en besynderlig tankegang.
Men jeg vil gerne sige, at der har været en rimelig konsistent linje i det, SF's finansordfører har sagt – i hvert fald i så mange år, som jeg har været det, og det er en hel del efterhånden.
Jeg vil også sige, at der er en fuldstændig lige linje i det, jeg har sagt, og så det, både hr. Morten Bødskov har sagt, og det, hr. Villy Søvndal har sagt, nemlig at der bliver skåret på centrale områder i den offentlige sektor.
Som jeg også sagde til fru Pia Kjærsgaard, at det, at man f.eks. skærer i ydelserne til nogle af dem, som har det allerværst i samfundet, som i dag er hjemløse, på herberger, så deres børn ikke kan få en ordentlig jul, jo er et udtryk for en massakre, vil jeg kalde det, i hvert fald er det udtryk for et menneskesyn, som jeg er så uenig i.
Det sker, samtidig med at der bliver brugt flere penge i den offentlige sektor, fordi bureaukratiet har grebet om sig.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-12-15:
Jeg synes da, at der trods alt er grund til glæde i den her debat i dag, efter at vi har kunnet høre SF's ordfører på dette dagsordenspunkt sige, at de offentlige budgetter aldrig har været større, end de er i dag.
Jeg synes jo, det er fantastisk, at vi nu kan se, at hr. Villy Søvndal måske kommer lidt i mindretal med sine egne påstande i SF's folketingsgruppe.
For vi har jo faktisk fra SF's side ikke hørt tale om andet end den socialpolitiske massegrav, vi har hørt om katastrofer og velfærdsmassakrer i Danmark.
Hele den diskussion burde faktisk kunne begraves nu efter SF's finansordførers udmeldinger.
Hr. Ole Sohn var også inde på, at det danske bruttonationalprodukt var faldet.
Der vil jeg da gerne henvise til den nyeste økonomiske redegørelse fra Finansministeriet, hvor der jo klart står, at stigningen i BNP fra 2009 til 2010 er på 2,0 pct., og man forventer yderligere en stigning på 1,2 pct. i 2011.
Det er jo ikke et fald, det er en stigning.
Ole Sohn (SF), 2010-12-15:
Jeg vil ikke sige, at jeg er imponeret, og jeg vil heller ikke sige, at jeg er forundret, for jeg synes, at jeg har hørt så meget i den her sal, men det er da lidt fantastisk, at repræsentanter for regeringspartierne og deres støtteparti ikke kan se sammenhængen mellem, at når et samfund bliver rigere og rigere, så følger udgifterne og væksten i det offentlige forbrug med.
Den her regering og Dansk Folkeparti har jo prioriteret at skabe fattigdom.
Her op til jul ser vi børnefamilier – jeg tror, det er 56.000 børnefamilier – som ikke har et fundament i familien til at sikre en jul, som vi alle sammen ønsker, og som Dansk Folkeparti laver store busannoncer for.
Det er da fantastisk, at man ikke kan se sammenhængen mellem, at man gennemfører en massakre, som jeg gerne vil kalde det, over for børnefamilier, samtidig med at væksten i det offentlige forbrug stiger.
Pengene bliver bare brugt med manglende rettidig omhu.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-12-15:
Jeg synes jo som sædvanlig ikke, at jeg fik ret meget svar på det spørgsmål, der blev stillet, men jeg vil gerne prøve at stille et andet spørgsmål, som ordføreren så måske kunne delagtiggøre både vælgerne og politikerne i sin mening om.
Vi kan jo se, at hvis SF bliver en del af et parlamentarisk flertal og vi får en ny rød regering, kan vi i Danmark se frem til nye skatter og afgifter for godt 13 mia. kr., samtidig med at folk jo skal til at arbejde en uge længere om året osv.
Konkurrenceevnen kommer massivt under pres, hvis vi lægger alle de her byrder over på vores virksomheder og på de folk, som ejer virksomheder, og som driver og udvikler danske arbejdspladser.
Hvordan har SF det rent politisk med at ville skabe en økonomisk politik, som gør konkurrenceevnen dårligere for de danske virksomheder i forhold til udenlandske virksomheder, hvilket betyder, at danske virksomheder må lukke og slukke, og medarbejderne må fyres og gå hjem?
Hvordan har SF det med at stå for sådan en politik?
Ole Sohn (SF), 2010-12-15:
Nu er det jo ikke SF, der har haft indflydelse i de sidste 2 år, hvor vi har mistet 200.000 arbejdspladser i den private sektor.
Men jeg vil gerne sige – jeg har forsøgt at sige det nogle gange her, men det er ikke ensbetydende med, at det bliver forstået; jo, det tror jeg egentlig at det gør, men når man har sine forberedte spørgsmål, er det jo svært at variere, det ved jeg godt.
Jeg kan se, at det er skrevet ned og det hele – at vi faktisk har gjort os den ulejlighed at prøve at undersøge, hvad det egentlig er, virksomhederne efterspørger for at kunne øge konkurrenceevnen.
Svaret er – hvis spørgeren ellers vil høre svaret, men det vil spørgeren måske ikke? – at det simpelt hen er uddannelse.
De fleste virksomhedsledere siger: Start nu med at få styr på folkeskolen.
Det er den bedste forudsætning for at øge vores konkurrenceevne.
Så skal de selvfølgelig også blive dygtigere til at tilrettelægge arbejdet i virksomhederne, og det er de sådan set også.
Men de rammebetingelser, virksomhederne efterspørger for at kunne få en bedre konkurrenceevne, er krav til den offentlige sektors investeringer i uddannelse.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-12-15:
Det er jo interessant at høre, hvordan partiet SF, som man selvfølgelig også kan kalde for spindflokken, spinder sit spind heroppe fra talerstolen, for vi politikere hernede i salen har flere gange hørt, at vi er så forberedte, at vi har skrevet vores spørgsmål ned, og det lød næsten, som om min gode kollega herovre, hr. Hans Kristian Skibby fra Dansk Folkeparti, havde fået det forberedt af vores presseafdeling eller lignende, men det vil jeg nu ikke sige at de kruseduller, han har skrevet på papiret, sådan set er.
Men når det er sagt, må jeg sige, at det her jo bare er et bevis på, hvad det er for en dagsorden, man har fra Socialistisk Folkepartis side.
Man har en dagsorden, der hedder, at nu skal man overbevise vælgerne derude om, at SF er det rigtige parti at stemme på, og det gør man sådan set kun ved at vise det, som ikke er sandheden, den er nemlig, at VKO har sejret og rent faktisk indført et rigtig godt velfærdssamfund; vi har bidraget til, at velfærden i velfærdsstaten er blevet øget.
Det er positivt.
Svar nu på de spørgsmål, der stilles, frem for at tale udenom.
Ole Sohn (SF), 2010-12-15:
Jeg er da ikke alene bekymret over, at Venstres ordfører slet ikke hører efter, hvad der bliver sagt.
Jeg er faktisk endnu mere bekymret over, at Venstres ordfører ikke kan se sammenhængen mellem, at man godt kan have et stigende offentligt forbrug, og at der samtidig bliver skåret ned i den offentlige sektor.
Det var faktisk det, jeg stilfærdigt forsøgte at gøre rede for, så vi kunne få en lidt mere seriøs debat.
For når det offentlige forbrug stiger i kraft af flere arbejdsløse, i kraft af flere, der er på overførselsindkomster, i kraft mere specialundervisning, i kraft af flere ældre, der har hjælp behov, så skal de penge tages et andet sted fra, og det er derfor, man kan se, at der f.eks. bliver foretaget markante nedskæringer af folkeskolens almenundervisning.
Til hr. Jacob Jensens oplysning kan jeg sige, at almenundervisning er den undervisning, almindelige børn får i folkeskolen, altså i de normale klasser, og her får de får færre timer.
Det burde bekymre regeringen.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-12-15:
Jeg håber også, at vælgerne kan gennemskue, hvad det er, man fra SF's side kører af spin for at vinde det kommende valg, for man er i valgkampshumør, og man gør alt, hvad man kan, for at slå regeringen og Dansk Folkeparti oven i hovedet, selv om det, man fremfører fra SF's side, er noget værre vrøvl.
Vi hører jo også bl.a., at man fra Socialistisk Folkepartis side meget gerne vil indføre, at vi alle sammen skal til at arbejde 12 minutter mere om dagen, og det skal så betyde, at vi kan betale den regning, som krisen nu har efterladt.
Det er jo ret interessant nu, hvor det også giver flere afskedigelser ude på de enkelte arbejdspladser.
Til den kritik, man fra SF's side jo hele tiden og gentagne gange i den her debat fremfører med, at VKO og Kristendemokraterne bare vil have afskedigelser ude på arbejdspladserne, vil jeg sige: Man kommer til at afskedige medarbejdere, hvis SF's politik med 12 minutter mere om dagen bliver gennemført.
Hvis man bor i et glashus, skal man ikke kaste med sten.
Jacob Jensen (V), 2010-12-15:
Og nu hører vi så hr. Ole Sohn sige, at udgifterne til den offentlige sektor faktisk har været stigende – altså at vi har brugt flere penge i den offentlige sektor.
Begge dele kan jo ikke være rigtigt.
Jeg kan så oplyse vedrørende Rødovre Kommune, at i år, i budgettet for 2010, bliver der på driftsbudgettet brugt 2,95 mia. kr., og på budgetterne for 2011 bliver der brugt 3,05 mia. kr., altså 100 mio. kr. mere til næste år på driftsbudgettet.
Det kan jo ikke være en nedskæring.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2010-12-15:
Vi har så forhandlet de konkrete formuleringer, og så er der kommet et samlet bud fra min side på, hvordan beretningen skulle se ud.
Så det er jo fantastisk, at man kan glæde sig over, at jeg så er enig i den beretning, jeg selv har været pennefører på, og som vi har kunnet afgive i enighed.
Det må jeg sige – at det kan være en overraskelse for hr. Morten Østergaard i dag, er utroligt.
Med hensyn til det andet: Har Dansk Folkeparti bevidst ønsket at overbetale de private sygehuse?
Nej, Dansk Folkeparti har ikke bevidst ønsket at overbetale de private sygehuse.
Vi har det synspunkt, at man ikke skal overbetale de private sygehuse; man skal betale den pris, der er nødvendig, for at tingene kan fungere med et frit valg, der også sikrer, at de offentlige sygehuse har en motivation til at få behandlet patienterne hurtigst muligt.
For det, vi har været drevet af, er, at patienterne bliver behandlet, at patienterne ikke skal stå unødig lang tid på en venteliste, at når man er ramt af en hård sygdom, så er der et system for en, der hjælper en, og at det ikke er pengepungen, der afgør, at nogle så bare kan hoppe over til et privat sygehus, springe ventelisten over, mens folk uden penge på lommen ikke kan.
Frank Aaen (EL), 2010-12-15:
Så går vi direkte til svaret.
Når der er lavet en finanslov, og det er jo det, som Dansk Folkeparti har aftalt med regeringen, så laver man også samtidig sådan en opsummering af, hvad virkningen af finansloven er.
Det er noget af det, der indgår i den Økonomiske Redegørelse, vi lige har fået fra finansministeren om, at sådan vil Danmarks økonomi på den baggrund se ud næste år.
Det, jeg godt kunne tænke mig at vide fra Dansk Folkepartis ordfører, er, hvorfor væksten i bilparken og omsætningen i Fona og Elgiganten stiger, og hvorfor det er vigtigere, end at vi får bedre folkeskoler, bedre hospitaler og bedre ældrepleje.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2010-12-15:
I forhold til den offentlige sektor er det jo sådan, at de budgetter, som f.eks. kommunerne har lagt, skal kommunerne overholde.
Altså, der er de sidste par dage givet det billede, at nu var der sådan nye besparelser på vej over for kommunerne, og der må jeg bare sige, at det, kommunerne skal, er sådan set at overholde de budgetter, de nu selv gennem de seneste måneder har lagt.
Det tror jeg er en vigtig oplysning.
Det andet i forhold til privatforbruget handler jo om, at når der er en krise i samfundet, er der rigtig mange af os, der holder igen med at bruge penge.
Det har også gjort, at opsparingen hos private har været meget stor, for rigtig mange danskere har handlet fuldstændig rationelt og fornuftigt, hvilket mange danskere jo gør, og de har sagt: Der er krise i samfundet, vi ved ikke, hvordan det kommer til at udvikle sig i de kommende år.
Ja, så er der selvfølgelig nogle af danskerne, der siger, at nu tør de godt bruge nogle af deres penge, nu tør de godt gå ned at skifte bilen ud, de tør godt købe en ny cd-afspiller til sønnen osv. osv.
Det er da et positivt tegn, fordi det jo udtrykker, at man i samfundet generelt ser lidt mere optimistisk på fremtiden, end man måske gjorde for 1 år eller 2 år siden.
Det er jo også et udtryk for, at vi er kommet bedre igennem den her finanskrise, end vi troede for 1 år eller 2 år siden.
Frank Aaen (EL), 2010-12-15:
Der er jo mange forklaringer.
Det er også det, der kaldes bruttonationalproduktet.
Det viser lidt om, hvilken indtjening vi har i samfundet, som vi kan bruge til forskellige ting.
Der kan vi bare notere os, at konsekvensen af Dansk Folkepartis politik sammen med regeringens er, at næste år bliver der større omsætning i Fona, større omsætning i Elgiganten, og der bliver flere større og dyrere biler – det er helt indlysende – hvorimod den offentlige sektor skal på skrump.
Det er jo et politisk valg, det har jo ikke noget at gøre med, om der har været krise eller folk har været kede af det.
Det er et politisk valg om, at sådan skal det se ud i 2011.
Det, at de private skal gå ud og gå i butik, skal have lov at vokse, hvorimod at vores fælles velfærd, plejehjem, skoler, hospitaler, skal på skrump.
Hvorfor har Dansk Folkeparti valgt den vægtning?
Man kunne lige så godt have valgt det modsatte, nemlig at det private forbrug var uændret, og at den fælles velfærd til gengæld steg.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2010-12-15:
Nu er det jo ikke sikkert, at det, man går ned og køber hos bilforhandleren, er en større og dyrere bil.
Det kan jo godt være, at det er en mindre bil.
Når jeg spørger min lokale bilforhandler, hvad han sælger mest af, så er det små biler.
Efter den afgiftsændring, vi lavede, hvor det blev mere attraktivt at køre i små biler, der kører længere på literen, er det faktisk de små biler, der er rigtig meget salg i, så det behøver ikke at være billedet af noget stort.
Det ender vel også med, at vi bliver spurgt, om det er en Cadillac, man så går ud og køber næste år.
I forhold til det andet med den offentlige sektor må jeg svare, at hr. Frank Aaen bliver nødt til at sige, at den regering, han støttede før 2001, sagde, hvad man mente var klogt at bruge af offentlige kroner i forhold til vores samlede velstand – det er det, som hr. Frank Aaen rigtigt kalder bruttonationalproduktet – altså, hvor meget den offentlige sektor måtte fylde.
Den regering, som hr. Frank Aaen støttede dengang, sagde, at i år hed det tal 26,5 pct. af vores samlede velstand.
Det hedder 30.
Så hvis vi kan konstatere, at der rent faktisk er beslaglagt en større del af vores samlede kage til den offentlige sektor end det, hr. Frank Aaens statsminister i 2000 mente at der var plads til, så kan man jo tænke lidt over det her i frokostpausen i forhold til det spørgsmål, hr. Frank Aaen lige har stillet mig.
Morten Østergaard (RV), 2010-12-15:
Jeg er glad for, at hr. Kristian Thulesen Dahl står ved den klare kritik, Finansudvalget dermed tilslutter sig, af, at der er blevet købt for dyrt ind uden skyldig hensyntagen til økonomien, og at der ikke i tilstrækkelig grad er blevet fulgt op på kvaliteten.
Man må jo så lade det være op til en vurdering, om man synes, det har været til gavn for patienterne.
Men det, der så er pointen, er: Har det været bevidst, at man fra Dansk Folkepartis side år efter år har lagt stemmer til, at der er blevet betalt for meget, og at kvaliteten ikke er blevet tjekket?
Har det været et bevidst valg fra Dansk Folkepartis side, som sundhedsordføreren antyder?
Eller er man ligesom alle os andre blevet ført bag lyset, bl.a. jo af en statsminister, der på det tidspunkt var finansminister, og som fik et notat fra sine egne embedsmænd, hvori der stod, at man købte for dyrt ind, for nu at bruge hr. Kristian Thulesen Dahls egne ord?
Derfor er spørgsmålet bare: Har det været med en blåstempling fra Dansk Folkeparti, at der er blevet købt for dyrt ind og man ikke har tjekket kvaliteten?
Eller er Dansk Folkeparti også blevet ført bag lyset af regeringen?