runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2016-05-12:
Nu vil jeg ikke bede ordføreren om at lave en liste over alt det dårlige, som virksomheder måske også gør i forhold til deres ansatte og sådan noget, vel?
Nej, jeg vil gerne spørge til det, vi taler om.
Ordføreren må da forholde sig til, at 28 pct. af dem, der kommer hertil på greencardordningen, er arbejdsløse.
43 pct. af dem arbejder inden for brancher, som ikke efterspørger højtkvalificeret udenlandsk arbejdskraft, og 22 pct. arbejder inden for deres uddannelsesområde.
Så der er jo rigeligt erfaringsmateriale til at sige, at den ordning ikke virker sådan, som den blev lagt op.
Men vil ordføreren så forklare mig: Hvorfor skal vi have en ordning, der betyder, at man kan importere arbejdskraft, som der ikke er noget konstateret behov for?
Det er jo det, ordningen bygger på.
Hvorfor skal vi have sådan en ordning?
Martin Henriksen (DF), 2016-05-12:
Det er jo ingen hemmelighed, at vi fra Dansk Folkepartis side faktisk kort tid efter det seneste folketingsvalg og også ved flere andre lejligheder har rejst det her som et ønske, og i og med at der ikke har været nogen reaktion, i hvert fald ikke nogen reaktion, som vi kunne bruge til forfærdelig meget i Dansk Folkeparti, er det jo sådan, at i og med at der ikke er et forlig, er partierne fritstillet i forhold til at søge deres politik gennemført på anden vis.
Så jeg mener ikke, at man kan tale om aftalebrud, det andet spørgsmål i forhold til aftalebrud.
Det er hævet over enhver tvivl.
Der har ikke været noget aftalebrud i den her sammenhæng.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-12:
Jeg vil for det første gerne notere mig ordførerens bemærkninger om, at det da er meget muligt, at der ikke er et forlig.
Det tror jeg hverken undertegnede eller ordføreren har påstået, men det er jo bare paradoksalt, at både ministeren og hr. Simon Emil Ammitzbøll er sådan meget fornærmede over, at man har brudt en aftale, når det i hvert fald for ministerens tilfælde stod Venstre frit for at gå efter at få et forlig, men Venstre sagde, at man ikke ville have et forlig.
Så havde vi jo slet ikke haft den her diskussion nu, for så havde der ikke været nogen aftale at løbe fra, så havde der været et forlig.
Men jeg vil for det andet gerne spørge, om ikke ordføreren kunne uddybe det, når ordføreren siger, at Dansk Folkeparti flere gange har anmodet regeringen om at tage det her op.
For så falder ministerens kritik jo også lidt til jorden, for ministeren var jo også fornærmet over, at man ikke fra vores side ventede.
Men kunne ordføreren ikke uddybe, hvad ordføreren mente, da han sagde, at man har bragt det op flere gange?
Martin Henriksen (DF), 2016-05-12:
Dansk Folkeparti har rejst det her over for regeringen gentagne gange, og der har ikke været et politisk ønske om at gå videre med det, og derfor har vi drøftet det med andre partier.
Jeg betragter det som en helt normal fremgangsmetode her i parlamentet.
Naser Khader (KF), 2016-05-12:
Vi mener, at de der tre-fire ordninger, der er, er passende.
Det er nogle, som virksomhederne efterspørger for at få den rette arbejdskraft, som de har brug for.
I forhold til første del af spørgsmålet kan jeg sige, at der altså blev strammet op den 1. januar 2015, og de problemer, som ordføreren peger på, var store problemer før stramningen den 1. januar 2015.
Vi mener, at Socialdemokraterne løber fra den del af aftalen, der handler om, at vi skal vente på en evaluering af stramningerne, for så kan vi forholde os til, hvordan ordningens fremtid skal være.
Naser Khader (KF), 2016-05-12:
Jeg kan i hvert fald nævne, at når jeg og andre er ude at tale med virksomheder, siger de, at det er en god ordning, og at de gerne vil beholde den og også de andre ordninger.
Og i forhold til at det bliver misbrugt, har vi ikke et tal for misbruget efter den 1. januar 2015 – det har vi ikke.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-12:
Nu svarede hr. Naser Khader ikke på spørgsmålet.
Jeg spurgte, om hr. Naser Khader kunne påpege bare et eneste eksempel.
Altså, det vil være nemt at finde eksempler på, at ordningen bliver misbrugt, og selv om jeg også anerkender, at den nok bliver misbrugt mindre nu end før, så bliver den stadig væk misbrugt. Det vil vi gerne komme til livs, og derfor vil vi have ordningen afskaffet.
Så er det vel også fair nok at spørge hr. Naser Khader, som vil beholde ordningen, om det problem, som hr. Naser Khader påpeger vil komme, hvis man afskaffer den.
Hvori består det?
Kan hr. Naser Khader ikke bare nævne en eneste virksomhed, som vil have et problem med at få ansatte via de andre ordninger, som jo stadig væk findes?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-12:
Det er kun, fordi hr. Martin Henriksen viderebragte den fejlagtige opfattelse, som også hr. Dan Jørgensen tidligere i debatten viderebragte, nemlig at der skulle have været en påstand om, at der var et forlig.
Det er der ingen der har sagt.
Det, der er pointen, er, at der er en bred aftale mellem syv partier, og vi synes bare, at det havde været mere oplagt, at man havde gjort det, at man havde bedt om at få aftalekredsen samlet, sådan at man kunne have drøftet det i fællesskab.
For det kunne jo være, at der var andre hjørner end de to, man i dag har foreslået, der var nogle af partierne der ville drøfte, og at vi så kunne have fundet hinanden en gang til, ligesom det lykkedes for mindre end 2 år siden.
Så det var såmænd bare det.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-12:
Igen: Jeg synes ikke, at der er et problem i, at de kommer og får et job.
Det, der er tale om, er jo, at de får lavtlønsjobs, men det er ikke det samme som social dumping.
Det er dér, hvor jeg tror at vi er helt uenige.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-12:
Der er jo det, der taler for det, at det er det, fagbevægelsen gør os opmærksom på sker.
Så må jeg bare sige til den der henvisning til, at der jo ikke er noget problem, hvis der er en overenskomst: Ja, det er muligt, men mange af de her jobs – rengøringsjobs og andre jobs i servicebranchen – er jo netop jobs, hvor der ikke i særlig høj grad er overenskomster.
Så kan fru Josephine Fock ikke se problemet i, at der kommer mennesker fra f.eks. Bangladesh eller Indien til Danmark med høje uddannelser og f.eks. tager et rengøringsjob i Danmark?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-12:
Det vil jeg selvfølgelig gerne bekræfte, og så vil jeg gerne rette en misforståelse, som hr. Dan Jørgensen gjorde sig skyldig i.
Men jeg siger bare, at jeg, når vi er i den situation, at hele syv ud af Folketingets partier indgår en aftale, og der så er nogle, der ønsker at ændre den – og det er jo et helt fair synspunkt – synes, det var naturligt, at man kunne lægge ud med at spørge ministeren, om vi ikke kunne samle partierne i aftalekredsen og diskutere de ændringer.
Det er sådan set det eneste, jeg siger.
Det er ikke sådan, at jeg siger, at man har gjort noget forkert i den forstand, at man har brudt noget.
Men man har gjort noget forkert i den forstand, at man ikke har lagt ud med at tage dialogen.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-12:
Nu var jeg ikke selv med til at lave den aftale i 2008, men jeg har lige siddet og kigget lidt i papirerne, og nu var hr. Simon Emil Ammitzbøll ret forarget over, at specielt vi Socialdemokrater ikke ville være med til at holde den her aftale osv., og det samme var ministeren tidligere.
Men det fremgår jo faktisk meget specifikt af aftalen, at det var efter Venstres ønske, at den del, der handler om international rekruttering, ikke længere skulle være et forlig efter næste folketingsvalg.
Så jeg skal bare lige bede hr. Simon Emil Ammitzbøll om at bekræfte, at grunden til, at det her ikke er forligsbelagt, faktisk var, at Venstre ønskede, at netop den del, der handler om international rekruttering, ikke skulle være forligsbelagt efter et folketingsvalg.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-12:
Det her er jo endnu et lovforslag, der vil ændre den ganske udmærkede aftale om international rekruttering, som den daværende regering bestående af Socialdemokraterne og Radikale Venstre indgik sammen med Venstre, Dansk Folkeparti, Socialistisk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti.
Normalt er glæden ved brede aftaler, at de er holdbare, men sådan var det så ikke her.
I Liberal Alliances optik er greencardordninger sådan set ikke noget særlig positivt.
Men med det virvar af lovgivning, der er på udlændingeområdet, er der tale om sådan en form for selvforsvarsordning, hvor det er muligt at skaffe noget arbejdskraft, det ellers kunne være svært at skaffe, så i den forstand synes vi egentlig det er okay, at man har dem som en del af det kompleks, der er lige nu.
Men vi ville selvfølgelig have været åbne over for at diskutere, om man kunne ændre det, hvis der havde været nogle samtaler, og derfor undrer det mig også lidt, at Dansk Folkeparti ikke har bedt om at få samlet aftalekredsen, sådan at man kunne diskutere, om der var forskellige ønsker fra partiernes side, og man kunne koordinere det, i stedet for at de bare tager det herned og man jo så i virkeligheden ender med at skulle høre en glæde fra Enhedslistens repræsentanter over de kooperative argumenter, som de kan stille op i forhold til den lovgivning, der kommer fremadrettet.
Man kan sige, at det gode ved folk, der kommer på mange af de ordninger, vi diskuterer i dag, jo er, at de arbejder, og det er dejligt, at folk arbejder, for dermed tilfører de vækst og velstand til de mange danskere, som trods alt er det store flertal af befolkningen, der går på arbejde, og også for de danskere, som ikke selv går på arbejde.
De er altså med til at finansiere nogle af de mennesker, som ikke selv er i beskæftigelse.
Jeg synes i den mere drilske afdeling måske ikke jeg kan lade være med at bemærke, at det er, som om der er et sammenfald mellem de partier, der ikke ønsker at stille krav til danske arbejdsløse, og dem, der ønsker at gøre det sværere, at arbejdsgiverne kan få mulighed for at få adgang til udenlandsk arbejdskraft, og det vil sige, at man laver sådan et dobbelt pres på danske virksomheder.
Man vil på den ene side ikke hjælpe dem med at få danske arbejdsløse til at være lidt mere villige til at tage imod tilbud om beskæftigelse, og man vil på den anden side ikke være villig til, at virksomhederne kan få adgang til arbejdskraft fra tredjelande.
Det synes jeg er en mærkelig og måske lidt tarvelig situation at sætte virksomhederne i, fordi de jo dermed kan risikere at gå glip af de muligheder for udvidelse – en produktionsudvidelse – og dermed vækst til glæde for både dem selv og for os andre.
Derfor er den her pakke af to små erhvervsfjendtlige forslag – hvis en pakke kan bestå af to forslag – synes jeg, lidt noget, som man sådan hurtigt ekspederer igennem i stedet for at diskutere det i et samlet hele.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-12:
Jeg skal naturligvis beklage, hvis jeg har misforstået hr. Simon Emil Ammitzbøll, det var bestemt ikke min hensigt, og jeg er i øvrigt enig i, at det da havde været ganske fornuftigt at tage den slags forhandlinger.
Men det må nu engang være op til en minister at indkalde alle partierne til de forhandlinger og ikke – med al respekt – til et parti som Dansk Folkeparti eller for den sags skyld mit eget parti eller Venstre, specielt da ikke al den stund at Venstre jo selv gik til valg på at ændre de her ting.
Men jeg vil gerne spørge hr. Simon Emil Ammitzbøll: Er det i hr. Simon Emil Ammitzbølls optik overhovedet et problem, at der er et misbrug af den her ordning, altså at der i dag er mennesker med høje universitetsuddannelser, som leverer frokostretter, og at vi ser, at lavt betalte ufaglærte jobs varetages af højt kvalificerede medarbejdere på den her ordning?
Marcus Knuth (V), 2016-05-12:
Nu er det jo ikke første gang, at Dansk Folkeparti har taget et af punkterne i Venstres udspil, justeret lidt på det, så det ikke rigtig længere er efter hensigten for os, og fremsat det som forslag.
Og det synes jeg det her er et ganske udmærket eksempel på.
Vi ønsker at komme med en samlet, balanceret pakke, hvor vi lukker af for dem, der misbruger de her ordninger, men samtidig åbner op for folk, der kommer hertil fra udviklede og vestlige lande for at arbejde i og bidrage til Danmark.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-12:
Hvorfor vil man ikke støtte det?
Er det sådan, at hvis ikke man kan få gennemført Venstres politik hundrede procent, vil man slet ikke have gennemført noget som helst?
Er det virkelig sådan, Venstre ser på det her område?
Marcus Knuth (V), 2016-05-12:
Men faktum er, at vi synes, det er ærgerligt, at folk, som har betalt penge, rent faktisk mister de her penge og bliver berørt af det på en uhensigtsmæssig måde.
Men det overordnede i det her er jo, at vi ønsker en større reform – ikke bare af greencardordningen, men også af beløbsordningen osv. – mens Dansk Folkeparti, med al respekt, er gået ind og har hakket det i småstykker og gjort det til noget, som vi ikke kan støtte op om.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-12:
Man kan jo altid sige, at det er et problem, hvis ikke ordninger bliver brugt på den måde, som de var tiltænkt, men til gengæld må man også glæde sig over, at virksomhederne på den ene eller den anden måde kan få fat i den arbejdskraft, som de har brug for.
Det synes jeg da der er grund til at være tilfreds med.
For hvad er det egentlig, der er ideen i forslagene, hvis virksomhederne alligevel kan få den arbejdskraft, de har brug for?
Så har jeg bare lige en enkelt bemærkning i forhold til det her med aftalerne.
Vi beder nogle gange regeringen om at få indkaldt nogle af de aftalekredse, vi er en del af.
Det er da en helt almindelig procedure i Folketinget, og det går jeg også ud fra at Socialdemokraterne gør en gang imellem.
Nej? Det gør de ikke?
Nå, okay.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-12:
Igen er det den præmis, som forslagsstillerne bag forslaget har sat, nemlig at der kommer udenlandsk arbejdskraft til Danmark, som dumper lønnen.
Jeg synes ikke, der er noget som helst, der taler for, at de mennesker, der kommer til Danmark på greencardordningen, begår social dumping eller løndumping.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-12:
Jeg vil gerne spørge lidt ind til det, fru Josephine Fock siger om udlændinge, der kommer til Danmark, men ikke med det formål at udkonkurrere danskere.
Nej, jeg tror da heller ikke, at det er sådan, at man ligesom formulerer det for sig selv.
Jeg tror da egentlig, man er ligeglad med, hvem der ellers ville have fået jobbet, men det er vel et faktum, at der er mennesker i Danmark på greencardordningen, som tager dårligt betalte job, ufaglærte job, til lønninger, som ligger under, hvad man normalt betaler.
Anerkender fru Josephine Fock det?
Josephine Fock (ALT), 2016-05-12:
Tak skal du have.
Beklager.
Forslaget har til formål at ophæve greencardordningen som en måde at tiltrække højt kvalificeret udenlandsk arbejdskraft til det danske arbejdsmarked.
Det er rigtigt, at greencardordningen i praksis ikke har levet op til sit oprindelige formål om at tiltrække og fastholde højt kvalificeret arbejdskraft.
Hertil har jeg dog to bemærkninger:
For det første er de tal, der er trukket frem, baseret på ordningen, sådan som den eksisterede før revideringen af den i 2013, og her tilpassede man netop ordningen, således at det blev et krav, at udlændinge, som benytter ordningen, skal have en lønstilling, der svarer til en gennemsnitlig bacheloruddannelse.
Måske er der behov for en revision igen, men skulle vi ikke evaluere ordningen efter den her ændring, før vi afskaffer den ud fra de samme argumenter, som førte til, at vi ændrede den?
For det andet er det jo i høj grad op til virksomhederne at udnytte denne ordning til deres fordel.
Greencardordningen giver god mulighed for at tiltrække højt kvalificeret arbejdskraft, som i høj grad efterspørges.
Jeg har for nylig mødtes med en gruppe erhvervsfolk i Aarhus, hvilket jeg også tror jeg nævnte tidligere, som pegede på, at deres behov for at kunne tiltrække udenlandsk arbejdskraft bestemt ikke er blevet mindre.
På den baggrund synes jeg det er vigtigt at fastholde greencardordningen.
Endelig vil jeg gerne tage fat i et centralt argument fra forslagsstillerne om, at greencardordningen skulle vise sig at have en direkte kontraproduktiv effekt.
Dette er med henvisning til, at ordningen frem for at tiltrække kvalificeret arbejdskraft de steder, hvor vi har brug for den, har tiltrukket ufaglærte, som får et job, i stedet for at danskerne får et arbejde.
Jeg synes ikke, at den argumentation hænger sammen.
Den argumentation, som handler om, at greencardordningen på den måde fører til social dumping, mener jeg simpelt hen ikke der er belæg for i de tal og i det, vi har set indtil nu.
Jeg synes, det er et forkert signal at sende til danskerne, at udlændinge kommer til Danmark for at udkonkurrere dem på løn- og arbejdsvilkår, og jeg synes, det er et ærgerligt signal at sende til det globale samfund, som vi er en del af.
Jeg synes, vi skal vise åbenhed over for resten af verden, og det vil komme hundredefold igen i form af talenter, gode ideer, ny viden og øget samarbejde, som Danmark vil have gavn af.
På den baggrund kan Alternativet ikke bakke op om forslaget, men vi er stemt for at se på ordningen igen og gerne i en større sammenhæng.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-12:
For det første vil jeg sige: Hvis ikke man har argumenter for den ændring, man vil lave, så er det jo langt ude.
Det plejer jo at være dem, der vil ændre en ting, der kommer med argumenter for den nye situation.
For det andet ville hr. Finn Sørensen, hvis han havde lyttet efter, vide, at Liberal Alliance ideelt set faktisk slet ikke ønsker, at der skal være en sådan ordning.
For det tredje ønskede vi, at der skulle have været en ordentlig dialog om de samlede regler for at få udenlandsk arbejdskraft fremadrettet, fordi det er nødvendigt for danske virksomheder, og jeg undrer mig såre over, at Enhedslisten er fløjtende ligeglad med, hvordan det her samfund skal finansieres fremadrettet.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-12:
Det er ordføreren da nødt til at svare på, og det er også det, der har været min pointe hele vejen igennem i forhold til Venstre, så kan jeg få et svar på det?
Hvis man ikke kan svare på det, står man jo rigtig dårligt i den her debat.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-12:
Jeg er jo nødt til at sige til hr. Finn Sørensen, at det spørgsmål kan man kun stille, hvis man mener, at det ikke gør nogen forskel at ændre loven.
For hvis der ikke er en eneste arbejdsgiver, der fremadrettet har mindre adgang til den arbejdskraft, vedkommende vil have, på grund af det her lovforslag, så må det jo være, fordi lovforslaget ikke ændrer noget, og det kan ikke være rigtigt, og det er heller ikke rigtigt.
For ellers ville hr. Finn Sørensen heller ikke glæde sig så meget over, at det her bliver vedtaget.
Grunden til, at det er hr. Finn Sørensens dag og ikke min dag, er jo, at det bliver sværere for virksomhederne.
Vi synes, at der skal være let adgang for virksomhederne til at få arbejdskraft, og jeg kan forstå, at Enhedslisten mener, at det skal ske i et eller andet kooperativt system, som vi så ikke er nær så begejstrede for som Enhedslisten og hr. Finn Sørensen.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-12:
Jeg er lidt træt af, at ordføreren nu en gang til fordrejer, hvad det egentlig er, Enhedslistens pointe har været i det her, og hvad jeg har sagt, og hvad det er, jeg har spurgt om.
Så jeg er nødt til at stille ordføreren det samme spørgsmål, som jeg har stillet Venstre, og som de ikke har kunnet svare på.
Der er nu et flertal for, at den her ordning bliver afskaffet, og så spørger jeg ordføreren: Hvad er det for regler i de gældende love og ordninger, som forhindrer arbejdsgiverne i at få den arbejdskraft, de har brug for?
Martin Henriksen (DF), 2016-05-12:
Tak for det.
Jeg vil også spørge lidt ind til det, som hr. Christian Langballe spurgte ind til.
Der var fra ministerens og Venstres side en kritik af ikrafttrædelsestidspunktet, men det er jo sådan, at det er normal praksis på udlændingeområdet.
De lovforslag, der er fremsat af regeringen om permanent ophold, er også indrettet på den her måde, så det er jo ikke noget nyt.
Man kan faktisk sige, at Dansk Folkeparti måske har ladet sig inspirere af, hvad regeringen plejer at gøre.
Så jeg vil bare høre – for det lyder, som om det er det eneste kritikpunkt i forhold til lovforslaget, altså at det er for dårligt at gøre noget, som man selv plejer at gøre – om det, hvis man modererer det lidt i forhold til ikrafttrædelsestidspunktet, vil betyde, at Venstre vil støtte lovforslaget.
Det er vores opfattelse i Dansk Folkeparti og forslagsstillernes opfattelse, at beløbsgrænsen på 375.000 kr. i beløbsordningen løbende er blevet udhulet, fordi den ikke er blevet reguleret i takt med pris- og lønudviklingen i samfundet.
Derfor er der bekymring for, at ordningen risikerer at medvirke til at presse danske lønninger og i yderste konsekvens medvirke til at presse visse lønmodtagere til at forlade arbejdsmarkedet eller holde visse lønmodtagere ude af arbejdsmarkedet.
Dertil kommer, at ordningen oprindelig handlede om at tiltrække højtspecialiseret og højtuddannet udenlandsk arbejdskraft.
Dette taler jo også for, at beløbsordningen justeres, så den i altovervejende grad er målrettet netop højtuddannede udlændinge, hvilket man ikke kan sige den er i dag med den nuværende beløbsgrænse.
Danske virksomheder har generelt gode betingelser, når det handler om at tiltrække højtuddannede udlændinge.
Som et eksempel kan man nævne, at der i årene 2010-2015 således er meddelt opholdstilladelse til ca. 65.000 udlændinge på de ordninger, vi behandler her i dag – greencard, beløbsordningen osv. – som jo altså også giver mulighed for at tiltrække arbejdskraft fra ikke-EU-lande.
Såfremt lovforslaget vedtages, vil der fortsat være gode muligheder for at tiltrække højtuddannede udlændinge til Danmark, ligesom der er uændrede muligheder for at tiltrække arbejdskraft fra andre EU-lande.
Vi betragter dette forslag som en afbalanceret stramning af de nuværende regler, og jeg har svært ved at forstå, at der kan være partier herinde, som kan være imod det, især når man hele tiden argumenterer for, at det, det handler om, netop er højtuddannet udenlandsk arbejdskraft.
Så må det også give mening at målrette ordningen til netop lønninger, der svarer til højtuddannedes niveau.
Da det ser ud til, at der er bredt flertal for forslaget, vil jeg gerne sige tak for opbakningen – og jeg håber selvfølgelig, at den holder hele vejen til tredje behandling.
Det var ordene.
Naser Khader (KF), 2016-05-12:
Det er vigtigt at skelne mellem asylpolitik, flygtningepolitik og så indvandringspolitik.
Det er vigtigt at gå på to ben; det er vigtigt at byde den arbejdskraft, de personer, der gerne vil til Danmark og bidrage med deres arbejdskraft, velkommen.
Og så skal vi være kompromisløse over for dem, der ikke vil.
Det er vigtigt for vores virksomheder, det er vigtigt for vores eksport, vækst, velstand og velfærd.
Der bliver flere og flere ældre, og ungdomsårgangene bliver mindre.
Derfor er vi nødt til at sikre, at man kan få arbejdskraft.
Det handler om, at vi fortsat skal have et velfærdssamfund i Danmark.
Og vi skal ikke gøre det svært for de danske virksomheder at få den arbejdskraft, de har brug for.
Vi kan nemlig komme i en situation, hvor virksomhederne ikke kan få den arbejdskraft.
En af mulighederne for at tiltrække højt kvalificeret udenlandsk arbejdskraft er beløbsgrænsen, som vi diskuterer nu.
Efter beløbsgrænsen er det et krav, at man er tilbudt et arbejde med en årlig løn på minimum 375.000 kr.
Vi Konservative kan ikke støtte dette lovforslag.
Tværtimod har vi et ønske om at sænke beløbet fra de nuværende 375.000 kr. om året til 315.000 kr. om året.
Beløbsgrænsen er så sat ud fra startlønnen for en nyuddannet bachelor i Danmark.
Det vil sige, at har man en kontrakt med en virksomhed på 315.000 kr., er man velkommen, og den dag, man ikke længere har et arbejde, så siger vi farvel og tak.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-12:
Der er i hvert fald en fare for, at det kan være det.
Jeg nævnte et eksempel lige før fra en branche, hvor det er langt under gennemsnitslønnen i den branche.
Men jeg tror også, man skal se på det, som jeg også fremhævede i forhold til den tidligere spørger, sådan, at det vel bare er helt almindelig skik og brug, at man hæver med den normale pris- og lønudvikling i samfundet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-12:
Men en månedsløn på 31.000 mener ordføreren altså er løndumping?