runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2012-09-13:
Det er vores hovedsigte med reformen.
Men hovedsigtet her er jo ikke at forringe noget for nogen.
Karina Adsbøl (DF), 2012-09-13:
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren om noget.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2012-09-13:
Jamen Det Radikale Venstre har jo fremlagt sin politik på bl.a. fradragsretten på renter, og det er stadig væk vores politik, men det har ikke været muligt for os at komme igennem med det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-09-13:
Jeg tror vist roligt, vi kan imødese, at det ikke bliver inden udgangen af 2012, at regeringen har modet til at lægge et udspil til en kontanthjælpsreform frem.
Det er ærgerligt, for det ville være gavnligt for dansk økonomi.
I forhold til skatteaftalen har det jo været et radikalt ønske, at man skulle øge skatten på boligejerne.
Der skal jeg bare høre, om det for De Radikale er et stort problem, at 811.000 boligejere ikke vil opleve at få en forringelse i 2022, hvis blot renteniveauet er en lille smule højere end i dag.
811.000 boligejere vil med den skatteaftale, vi har indgået, ikke få forringet deres rentefradrag.
Er det noget, som Det Radikale Venstre begræder?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2012-09-13:
Nej, jeg kan ikke løfte sløret for den præcise timing i, hvornår vi kommer i gang med de næste reformer, men at det står i regeringsgrundlaget betyder jo også, at vi kommer til at gøre det i denne regeringsperiode.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-09-13:
Tak for det.
Jeg bed mærke i, at den radikale ordfører sagde, at skattereformen kun var en del af regeringens reformdagsorden.
Statsministeren annoncerede i sin nytårstale den 1. januar 2012, at 2012 ville blive et historisk reformår.
Jeg skal høre, om den radikale ordfører kan løfte sløret for, hvornår vi skal behandle en kontanthjælpsreform, altså om det bliver i reformåret 2012, eller om regeringen er blevet bange for sin egen skygge og har skubbet det til efter januar.
Det er lidt uklart.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2012-09-13:
Vi kan se, at man ved at øge arbejdsudbuddet også øger antallet af arbejdspladser.
Det er en sammenhæng, som virker ulogisk, men den findes faktisk.
Og et større arbejdsudbud er på den måde simpelt hen med til at øge det samlede antal arbejdspladser.
Men det er også klart, at det er meget svært at sætte en baseline her, fordi det samlede antal arbejdspladser selvfølgelig går op og ned.
Men effekten er, at der kommer 15.000 flere i beskæftigelse, end hvis vi ikke gennemfører denne reform.
Frank Aaen (EL), 2012-09-13:
Når man sætter dagpengene ned for nogle og giver skattelettelser til andre, hvordan medfører det 15.000 flere job – eller flere i arbejde, som det så blev rettet til?
Kan vi ikke få svar på det?
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-09-13:
Den er slet ikke til debat i dag.
Det er et lovforslag, der først kommer senere, og så synes jeg da, vi skal tage debatten på det tidspunkt, når vi ved, hvordan det endeligt bliver udformet, for man kan indrette det på mange forskellige måder, når man beskatter bankerne, og jeg ved ikke, om en lønsumsafgift er den mest optimale måde.
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-09-13:
Så lige nu og her har Dansk Folkeparti ikke noget ja eller nej til, hvorvidt bankerne skal bidrage noget mere til vores fælles velfærd, men man har det om et par timer.
Det er jo nyttigt at vide.
Generelt er det jo en lille smule luftigt, hvordan Dansk Folkeparti vil finansiere alle de her ting, som hr. Dennis Flydtkjær og Dansk Folkeparti generelt er imod.
Jeg tillader mig at være en lille smule skeptisk over for, at man kan finansiere det hele med kontanthjælpsloft og besparelser på ulandsbistanden.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-09-13:
Jeg kan godt nævne nogle andre finansieringselementer, som vi støtter.
Man har sagt, at man vil have en besparelse på EU-bidraget på 1 mia. kr.
Det støtter vi jo selv fuldt ud.
Det var en del af 2020-planen før sommer, og den støttede vi.
Der er forsvarsbesparelser, der godt nok ikke er på 2,7 mia. kr., men vi har selv haft 2 mia. kr. med, fordi den besparelse regner man med at kunne gennemføre uden at skulle lave kasernenedlæggelser, så der er masser af finansieringselementer.
Der også nogle elementer, nogle små delelementer, jeg tror, det er L 198, som er delt i to forslag, A og B, som vi faktisk stemmer ja til, netop fordi der er noget finansiering i det, og det kan man se senere i dag.
Så jo, der er rigelig med finansiering til at få de her afgifter ned.
Med hensyn til indekseringen af afgifterne på øl, sodavand, slik osv. mener jeg, at det i hvert fald er under 2 mia. kr., der er af finansiering i det.
Så der er så rigelig af finansiering at finde.
Frank Aaen (EL), 2012-09-13:
Det er bare et spørgsmål til ordføreren, der sagde, at skattereformen skaffer 15.000 job.
Hvordan er det nu lige, at skattereformen skaffer 15.000 job?
Jacob Jensen (V), 2012-09-13:
Nu har SF, så vidt jeg husker sammen med Socialdemokraterne, haft en tilgang til de skattedebatter, vi efterhånden har haft igennem mange år her i salen, der handlede om, at man skulle vælge mellem velfærd og skattelettelser.
Og jeg noterer så, også med tilfredshed, at den aftale, som vi i fællesskab har indgået her, faktisk indeholder et element af begge dele.
Altså, man sænker reelt skatten på arbejde med i omegnen af 8 mia. kr., vel at mærke uden at det skal finansieres gennem andre højere skatter og afgifter.
Så der er reelle skattelettelser for i omegnen af 8 mia. kr. i aftalen på den ene side, og på den anden side er der så et velfærdsløft på i omegnen af 2,7 mia. kr. Så vil hr. Jonas Dahl ikke her tilkendegive, at man faktisk fra Socialistisk Folkepartis side tog fejl ligesom Socialdemokraterne, da man lancerede sloganet og også gik til valg på, at man skulle vælge mellem skattelettelser og velfærd?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2012-09-13:
Jeg har ikke – ud over det indhold, der ligger i den skattereform, der behandles i dag – nogen initiativer på lager til en særlig gruppe af dem, som bliver ramt.
Det er ikke, fordi jeg ikke er opmærksom på høringssvarene, men vi vurderer, at en samlede reform vil være til gavn, selv om der er nogen, der synes, at det er til gene.
Per Clausen (EL), 2012-09-13:
Jeg forstod ikke helt hr. Rasmus Helveg Petersens svar på hr. Frank Aaens spørgsmål.
Jeg kunne sådan set godt tænke mig at få en forklaring på, hvordan det går til, at et øget arbejdsudbud på 15.000 umiddelbart fører til, at der bliver oprettet 15.000 nye stillinger.
Det må der jo være en eller anden forklaring på, når det nu forholder sig på den måde, som det jo gør ifølge hr. Rasmus Helveg Petersen.
Jonas Dahl (SF), 2012-09-13:
Jamen det, der er essensen, er jo bl.a., at der ligger et forsvarsforlig, som både Venstre og SF er en del af.
Det er alle regeringspartierne og også store dele af den borgerlige side.
Det er jeg sådan set glad for at Venstre har sagt ja til.
Jeg erindrer ikke, hvornår Venstre sidst har foreslået at spare 2,7 mia. kr. på forsvarsområdet.
Men det er jo klart, at vi rent faktisk laver nogle kompromiser.
Jeg er glad for, at Venstre har imødekommet bl.a. SF med hensyn til nogle besparelser inden for forsvaret, som gør, at vi kan prioritere at bruge pengene på andre velfærdsområder.
Jeg tror ikke, at man helt er det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-09-13:
Grunden til, at jeg spørger, er, at i regeringens 2020-plan har man budgetteret med at bruge besparelserne på 2,7 mia. kr. på forsvarsområdet og den ene milliard kroner på bidraget til EU til øget offentligt forbrug.
Vi fik fjernet nogle af de værste tidsler, som regeringen set med Venstres øjne havde lagt op til.
Så kan ordføreren ikke bekræfte, at de penge, der kommer ind fra besparelser på forsvaret og EU-bidraget, og som regeringen i sin 2020-plan havde lagt op til skulle bruges til offentligt forbrug, går til at fjerne nogle af de finansieringselementer, som regeringen lagde op til i sit udspil?
Jonas Dahl (SF), 2012-09-13:
Jamen hr. Torsten Schack Pedersen ved jo udmærket godt, at en del af finansieringen af den her skatteaftale er, at vi bl.a. skal ud og hente besparelser inden for forsvaret, og at det er med til, at vi nu kan bruge penge, som vi ellers ville have brugt på krudt og kugler, på vores velfærdssamfund, eller hvordan vi nu vælger at bruge dem.
Det er jo en af de kontante dele, der også er med til at finansiere den her skattereform.
Og så kommer der rent faktisk, så vidt jeg husker, 2,7 mia. kr. til hele velfærdssamfundet generelt, fordi vi rent faktisk med skatteaftalen og med de finansieringselementer, der ligger, bl.a. på forsvarsområdet, sikrer, at der i sidste ende er et overskud.
Jeg tror sagtens, at man kan lave et tænkt eksempel, nemlig om der, hvis vi fjernede alle overførselsindkomsterne – det er jo den tankebane, jeg kan forstå at jeg skal ind på – så ville være andre, der ville tage nogle andre job.
Det tror jeg sådan set at der ville være.
Jeg har boet nogle år i USA, og jeg synes ikke, at det er et eksempel, jeg har lyst til at efterligne.
Jeg synes, der er en lang række problemer med et sådant samfund, med hensyn til hvordan man tager hånd om de svageste.
Derfor synes jeg faktisk, det er godt, at vi har et velfærdssamfund, som sikrer, at vi holder hånden under vores svageste, som sikrer, at alle får mulighed for at få en uddannelse, og på den måde også sikrer, at vi rent faktisk kan have en højt kvalificeret arbejdsstyrke.
Og så skal man huske på, at Danmark faktisk er et af de lande, der har den højeste procentdel af folk, der faktisk står til rådighed for arbejdsmarkedet, netop fordi både mænd og kvinder står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-09-13:
Det var godt nok et langt svar på et meget simpelt spørgsmål, og jeg fik jo ikke noget svar.
Jeg beder sådan set bare ordføreren om at svare på, hvorfor det er sådan, at når man gennem reformer får folk ud på arbejdsmarkedet, kommer der en øget beskæftigelse.
Det må ordføreren forholdsvis nemt kunne svare på, da vi står og diskuterer et reformforslag, hvis mål netop er at øge arbejdsudbuddet.
Hvorfor er det sådan, at der, når der kommer flere mennesker ud på arbejdsmarkedet, også kommer øget beskæftigelse?
Jonas Dahl (SF), 2012-09-13:
Jeg tror, der er rigtig mange forskellige ting, der giver et øget arbejdsudbud, men jeg tror også, det handler om, at vi bliver nødt til at se på, hvad det er for nogle udfordringer, vi står over for med vores arbejdsstyrke i de kommende år.
Hvis man ser på de demografiske udfordringer, Danmark har eller står med – det kan man slå op i regeringens 2020-plan – så fremgår det også meget klart, at vi, når vi ser frem mod den anden side af 2020, rent faktisk har en udfordring, fordi der vil være flere ældre og færre unge.
Derfor handler det selvfølgelig om med alle de incitamenter, der er, i højere grad at sikre bedre uddannelse, bruge de økonomiske incitamenter og sikre, at det er attraktivt at tage et arbejde, sikre, at arbejdspladserne også er der, hvilket vi jo bl.a. gør med regeringens kickstart.
Men vi skal samtidig sikre et ordentligt velfærdssystem – og det er måske dér, jeg adskiller mig lidt fra Liberal Alliance – som gør, at vi f.eks. kan beholde kvinderne på arbejdsmarkedet.
Det er jo en af de store styrker, vi har fået ud af vores velfærdssystem, at vi rent faktisk har en velfærdssystem, som sikrer, at vores børn kan gå i vuggestue og børnehave, og samtidig sikre, at begge ægtefæller kan være på arbejdsmarkedet.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-09-13:
Jeg vil egentlig gerne bede ordføreren om at svare på, hvorfor et øget arbejdsudbud giver øget beskæftigelse.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2012-09-13:
Jamen det er egentlig en sammenhæng, som man anerkender i økonomiens verden, altså at der er en sammenhæng mellem arbejdsudbud og det antal arbejdspladser, der findes.
Det er ikke det samme, som at man med et øget arbejdsudbud kan afskaffe arbejdsløsheden.
Det er ikke det, jeg siger.
Men der er en sammenhæng, som jeg egentlig ikke vil redegøre nærmere for, men blot konstatere, at hvis man har en større arbejdsstyrke, så vil der også komme flere i beskæftigelse.
Per Clausen (EL), 2012-09-13:
Jeg må indrømme, at jeg altid bliver lidt bekymret, når der er nogle sammenhænge, der ikke kan forklares.
Det antager jo karakter af noget lidt religiøst.
Men jeg har selvfølgelig også stiftet bekendtskab med nogle af de økonomiske teorier, som hr. Rasmus Helveg Petersen givetvis refererer til.
Dem er der jo ikke tid til at diskutere indholdet og substansen af i en kort bemærkning på 1 minut.
Men bare et enkelt spørgsmål: Er hr. Rasmus Helveg Petersen ikke enig med mig i, at der faktisk ikke findes nogen økonomer, som mener, at det umiddelbart fører til 15.000 nye job?
Det er jo på længere sigt, at der er en sammenhæng.
Det vil sige, at der godt kan gå en række år, før de her nye arbejdspladser kommer.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2012-09-13:
Jamen jeg er aldeles enig med hr. Per Clausen i, at det er en langsigtet effekt af den reform, vi indfører nu, og ikke en effekt, der indtræffer f.eks. i morgen.
Svaret er nej, jeg beklager.
I dag behandler vi en reform, som vi mener vil have meget gavnlig effekt på dansk økonomi på længere sigt, og vi ser sådan på det, at den reform vil bidrage med yderligere 15.000 i arbejdsudbud, fordi vi bl.a. flytter folk fra passiv forsørgelse over i beskæftigelse.
Det er den reform, vi behandler i dag.
Jeg kan i hvert fald ikke redegøre nøjagtigt for det.
Jeg kan kun sige, at vi her tager et vigtigt skridt både i sig selv og også i retning af at opfylde nogle mål, og så vil der komme mere senere.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-09-13:
Jamen grunden til, at jeg stillede spørgsmålet, var, fordi ordføreren selv nævnte, at der var brug for yderligere reformer, og så blev jeg jo sådan set bare nysgerrig efter at vide, hvordan man vil lukke det hul, der opstår, for det er jo ikke sådan noget, man kan udskyde i særlig lang tid, da det er et hul, der skal lukkes frem mod 2020, og der kan vi jo hurtigt komme til.
Men ordføreren kan altså ikke løfte sløret for, hvordan man har planer om at lukke det hul i forhold til at nå den målsætning om holdbarhed i 2020, som regeringen har?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2012-09-13:
Nej, jeg beklager.
Jeg kan ikke løfte sløret for det.
Bl.a. fordi, jeg ikke er sikker på, at vi har planerne klar endnu.
Det er jo noget, som ikke er så let igen, men det er stadig væk en målsætning, vi har, og vi skal også nok komme til at forfølge den.
Det er blot ikke det, dagens debat handler om.
Den handler om det skridt, vi er i gang med at tage, som er meget vigtigt og meget vidtgående.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-09-13:
Ordføreren taler om, at der skal yderligere reformer til.
Altså at skattereformen ikke er den sidste reform, som regeringen vil gennemføre – der også er lagt op til en kontanthjælpsreform.
Men regeringen har jo et hul på grund af de bristede trepartsforhandlinger.
Jeg tror, det er omkring 20.000 i yderligere arbejdsudbud, der skal til, før regeringens plan hænger sammen.
Der er sikkert mange borgere, der er interesseret i at få at vide, hvor det er, man vil øge arbejdsudbuddet yderligere, hvilket jeg er helt enig med ordføreren i er et rigtigt skridt at tage.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-09-13:
Jamen jeg har fuld forståelse for det, hvis man ikke er enig i de tal, der er lagt frem her, men så har jeg da i hvert fald en forventning om, at ordføreren kunne komme med nogle andre tal, som var beregnet i de notater, der kom fra Finansministeriet, mens man sad og forhandlede.
Der må altså kunne svares på, om der var nogen, der ville tabe på den reform, som Enhedslisten var på vej til at indgå med regeringen, eller om der ikke ville være nogen tabere.
Vi kan kun konstatere, at det, der er beskrevet her, nok er nogenlunde rigtigt, siden vi ikke kan få tallene på bordet fra ordføreren.
Og derfor må jeg jo bare sige, at det er lidt hul tale, når så mange folk ville miste penge, ved at der ville være blevet lavet en aftale mellem Enhedslisten og regeringen.
Så vil jeg også gerne spørge: Får det nogen konsekvenser for regeringen, at den er løbet fra aftalen med Enhedslisten?
Er det sådan, at man stadig væk vil bakke op om regeringen, uanset hvad det er, den kommer med?
Frank Aaen (EL), 2012-09-13:
Jamen vi kan jo ikke bede om at få nogle tal fra Finansministeriet, når vi mener, at regnemaskinen regner forkert.
Så kan det jo ikke nytte noget, at jeg siger, at de her tal viser noget, for de vil aldrig vise det.
De kan ikke regne.
Men vi har fået nogle beregninger fra nogle andre økonomer, hvis det kan hjælpe lidt.
De siger, at hvis man afskaffer fedt- og sukkerafgiften og erstatter den med en anden form for skat, vil alle de fattigste i det her samfund tjene 4.000 kr., og alle de rigeste vil tabe 8.000 kr.
Det ændrer jo det regnestykke, der refereres til, fundamentalt.
Det vender det faktisk på hovedet og viser det, som vi gerne vil, nemlig at vi hjælper dem, der har mindst, og tager fra dem, der har mest.
Jamen nu står jeg her med den aftale om skattereform, der er indgået mellem regeringen, Venstre og Konservative.
Jeg kan se en tabel på side 23, hvor der nogle år i træk er 0,0 pct. og i 2 år er -0,1 pct. i realvækst.
Kan jeg ikke stole på den aftale?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-09-13:
Der er tale om, at købekraften bevares i perioden, og der er også tale om, at der sker en meget beskeden vækst i perioden, og at reguleringen fortsætter.
Så der vil ikke være tale om, at dem på overførselsindkomster taber købekraft.
Frank Aaen (EL), 2012-09-13:
Skatteministeren har nu nogle gange sagt, at der ikke sker noget fald i overførselsindkomsterne, altså at der er ikke nogen, der på et år får mindre at leve for, end de allerede har.
Og så er det bare, at jeg vil sige, at der ifølge den aftale, der er indgået med Venstre og Konservative, er 3 år i træk, hvor realvæksten for overførselsindkomster er nul, og 2 år, hvor den er i minus.
Og først i 2020 er det minus genoprettet.
Det betyder da, at der i en periode er nogle, der får mindre at leve for på grund af den her aftale.
De får ikke bare mindre, end de ellers ville have fået, men mindre.
Altså ikke mindre mere, men mindre mindre.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-09-13:
Regeringen er meget optaget af at styrke den danske model, ligesom vi synes, at det er vigtigt, at lønmodtagere forsikrer sig mod ledighed og også står i a-kasse.
Det synes jeg er helt afgørende.
Vores vurdering er ikke, at skattereformen kommer til at betyde en mindre organisering af det danske arbejdsmarked.
Faktisk mener vi, at det er afgørende med et stærkt organiseret arbejdsmarked.
Så det er ikke vores forventning, at det vil svække organiseringen på danske arbejdsmarked.
Stine Brix (EL), 2012-09-13:
Jeg kan jo citere videre fra LO's politiske sekretær, som siger fuldstændig rigtigt, som skatteministeren siger, at de er glade for, at der er fokus på deres medlemmer, men at det ikke nytter noget, at det er på bekostning af dagpengemodtagerne.
Så prioriteringen kan man altså ikke finde dækning for hos LO.
Men jeg vil gerne spørge om en anden ting.
Jeg har også bemærket flere professorer, nu kan jeg bare fremhæve Asbjørn Sonne Nørgaard fra Syddansk Universitet, som siger, at når man på den her måde forringer dækningsgraden af dagpengene, mener han, at man vil forringe incitamentet til at være med i en a-kasse, og at der vil være flere i fremtiden, som i stedet vil forsikre sig privat – dem, der nu får mulighed for at forsikre sig privat.
Så har man fra regeringens side regnet på, hvor mange der vil forlade a-kasserne, som følge af at dagpengene bliver forringet, og forholdt sig til, hvilke konsekvenser det kan få for den danske model?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-09-13:
Mange tak, og også tak for spørgsmålet.
Jeg mener, at det altid er vigtigt at lytte til fagbevægelsen.
Det, som jeg faktisk også har hørt meget bredt i fagbevægelsen, er en anerkendelse af, at skattepolitikken nu sætter almindelige lønmodtagere med lav- og mellemindkomster i centrum.
Det er altid en tragedie både for den enkelte og for samfundet, når der er en, der bliver arbejdsløs, særlig i en længere periode.
Det afgørende – må jeg bare holde fast i, også når man taler med fagbevægelsen – er, at der tages politisk ansvar for, at der faktisk er job at få, at der bliver skabt nye arbejdspladser både her og nu og også varigt, så der er produktionsarbejdspladser i Danmark fremover.
Stine Brix (EL), 2012-09-13:
Tak for det.
Når regeringens skattereform er fuldt indfaset i 2022, vil faldet ned til dagpenge for en almindelig lønmodtager, hvis vedkommende mister sit job, være markant større, end det er i dag, 4-5 procentpoint i forhold til i dag.
LO har i den forbindelse sagt, at de mener, at det er bekymrende, at regeringen forringer dagpengenes dækningsgrad.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre skatteministeren, om man mener, at det er værd på den her måde at ofre lønmodtagernes tryghed for at kunne uddele de skattelettelser, som man nu har valgt at gøre.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-09-13:
Jeg har godt registreret, at der er en sådan meget transparent tilgang til regeringens forskellige forhandlingsforløb, der blev lækket mange dokumenter, og der blev i øvrigt også talt meget om, hvem der sagde hvad
, osv.
Men jeg synes, det er en god tradition, at forhandlingsforløb også kan foregå i fortrolighed her på Christiansborg.
Det er baggrunden for, at regeringen ikke udtaler sig om, hvad der bliver sagt i fortrolighed ved et forhandlingsbord.
Derfor vil jeg næsten også henvise spørgsmålet til Venstre og Konservative, som jeg sådan set fornemmer at spørgsmålet er rettet mod.
Jeg vil blot glæde mig over, at Venstre og Konservative i forløbet valgte at fravige stort set alle de krav, de havde fremført i offentligheden, så regeringen kunne få flertal for den skattereform, som vi nu behandler.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-09-13:
Man kan godt blive lidt forvirret, når man hører den her skatteminister tale, for førhen var det en reform, vi talte om, når vi talte om skattereformen under den gamle regering, og nu er det så en skatteaftale.
Det er jo fuldstændig rigtigt, og det er sagt flere gange, at man ikke både kan have velfærd og skattelettelser, så man må vælge.
Men vi må så forstå, at den nuværende regering med Socialistisk Folkeparti i spidsen har valgt at give skattelettelserne og dermed nedprioritere velfærden.
Men det, jeg egentlig ville spørge om, var sådan set, om ministeren kan bekræfte, at der har været ved at blive indgået en aftale med Enhedslisten, hvor det var planen, at direktørfamilien skulle have sådan ca. 15.000 kr. ekstra om året i skattelettelser – sådan ca. 15.000 kr., vi skal ikke hænge os i de sidste kroner og øre.
Er det noget, skatteministeren kan bekræfte – at den aftale næsten var skrevet færdig?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-09-13:
Jeg beklager, hvis der er forvirring om mine synspunkter.
Nogle gange er den bedste kur mod forvirring jo forklaring, så jeg prøver gerne igen: Modsætningen mellem skattelettelser og velfærd skal forstås sådan, at der ikke er mulighed for at gennemføre ufinansierede skattelettelser til de rigeste, sådan som Dansk Folkeparti gjorde sammen med den tidligere regering, og have en holdbar finansiering af vores velfærdssamfund.
Det mener jeg er en meget relevant pointe, også den dag i dag, og det er baggrunden for, at regeringen konsekvent har insisteret på, at en skattereform skal være fuldt finansieret.
Og det er den, vi behandler i dag
, heldigvis også.
Med hensyn til de drøftelser, der foregik med Enhedslisten om en skattereform, blev der jo som bekendt ikke indgået en aftale.
Der lå en skitse, som er blevet lækket til offentligheden, og det er fuldt korrekt, at ifølge den skitse ville konsekvenserne for en direktørfamilie være sådan, som hr. Jørn Dohrmann skitserer.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-09-13:
Det leder os tilbage til, at man kan sige, at det her er et valg imellem velfærd og skattelettelser, og der har den nuværende regering med Socialistisk Folkeparti i spidsen jo så valgt at give skattelettelsen.
Er det ikke også korrekt, at når man ændrer reguleringen af forskellige overførselsindkomster i årene fra 2016 til 2023, betyder det, at de her folk vil få udbetalt cirka 5 milliarder færre kroner, når vi kommer frem til 2023?
Så er mit spørgsmål: Tror skatteministeren, at det giver mere velfærd til de her folk, at de har fået færre penge?
Er det en ny måde at tolke tingene på fra regeringens side?