runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Jensen (S), 2010-06-03:
Nu kunne det jo næsten lyde, som om det, vi har her i Danmark, er en Jesper Langballe-kirke, for det, jeg forstår, er jo nemlig, at hr. Jesper Langballe mener, at det åbenbart ikke skal være muligt for kirken at vie to mennesker af samme køn, som i øvrigt gerne vil vies i en kirke, og som også er medlem af det pågældende trossamfund.
Det er da lige præcis at sætte sine egne holdninger igennem, at sætte holdninger igennem her fra Folketingssalen, som kan være i uoverensstemmelse med det, man rent faktisk ønsker i den enkelte menighed og hos den enkelte præst.
Jesper Langballe (DF), 2010-06-03:
Nej, det er aldeles ikke, kan jeg sige til hr. Mogens Jensen, at trumfe noget igennem, men det er at opretholde nogle grænser, som er i overensstemmelse med kirken selv, med den kirkelige tradition, med kirkefolket.
Der er ikke nogen, der trumfer noget igennem.
Man kan ikke sådan uden videre ophæve alle grænser og sige, at nu stiller vi præsterne i folkekirken fuldstændig frit til at gøre, hvad de vil, for vi har ikke en præstekirke; ligesom vi ikke har en statskirke, har vi ikke en præstekirke.
Vi har en folkekirke, som består af det menige, barnedøbte folk her i Danmark, og det har en tradition bag sig, og det er den, kirken lever af.
Mogens Jensen (S), 2010-06-03:
Jamen jeg er jo nødt til at sige til hr. Jesper Langballe, at jeg er da fuldstændig enig i, at vi i Danmark ikke har en statskirke.
Men det, der jo er sandheden her, er, at vi jo alligevel fra Folketingets side tillader os at bestemme over kirken i det spørgsmål, der handler om, hvorvidt kirken skal have lov til at vie to mennesker af samme køn, og det er da fra politisk side at ville trumfe noget igennem over for kirken.
Men det mener hr. Jesper Langballe åbenbart ikke at man er kompetent til at tage stilling til ude i de enkelte menighedsråd eller hos den enkelte præst.
Jesper Langballe (DF), 2010-06-03:
Hr. Mogens Jensen efterlyste nogle ordførere på talerstolen.
Jeg ved ikke, om hr. Mogens Jensen kan klare sig med en gemen kirkeordfører.
Han vil så gerne have en forklaring på, hvordan det kan være, når vi nu lovgiver for folkekirken herinde, at der her pludselig er noget, vi ikke kan tvinge igennem.
Jeg vil godt prøve at forklare hr. Mogens Jensen, at det er, fordi vi ikke har en statskirke, som er i lovgivningsmagtens suveræne hænder.
Vi har en folkekirke, der som sådan understøttes af staten.
Folkekirken flager ikke med splitflag, men med … hør nu efter, hr. Mogens Jensen!
Jeg venter.
Hr. Mogens Jensen har udbedt sig en forklaring, og så synes jeg, han skulle høre forklaringen: Vi flager ikke med splitflag i folkekirken, men med det almindelige Dannebrog, fordi folkekirken er folkets kirke, der som sådan understøttes af staten, og det er ikke en kirke, hr. Mogens Jensen kan gøre med, lige som det passer ham.
Det er forklaringen, kan jeg sige til hr. Mogens Jensen.
Mogens Jensen (S), 2010-06-03:
Det her er jo en sag, hvor jeg synes man må kigge til partiet Venstre og partiet Venstres medlemmer af Folketinget, det parti, som jo kalder sig Danmarks liberale parti, men som altså ikke er så liberalt, at man vil stille folkekirken eller for den sags skyld andre trossamfund frit, når det gælder muligheden for at beslutte, om trossamfundene selv vil vie homoseksuelle.
Det synes jeg er besynderligt; det er besynderligt, fordi der er mange menighedsråd, der gerne ser det, og mange præster, der gerne vil have muligheden for at kunne vie homoseksuelle, og derfor er det jo besynderligt, at vi her i dag skal stå i en situation, hvor Danmarks liberale parti sammen med Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti ikke vil stille kirken frit, ikke vil give den danske folkekirke og for den sags skyld andre trossamfund muligheden for at vie homoseksuelle.
Det kan ikke nytte noget, at man siger, som vi har hørt det i debatten, at det er et spørgsmål om at blande sig i kirkens indre forhold.
Det her drejer sig om, at vi som lovgivere har etableret et forbud mod, at trossamfundene kan gøre det her.
Hvis de skal have mulighed for at vælge, om de vil gøre det eller ikke vil gøre det, kræver det jo, at man ændrer lovgivningen og stiller trossamfundene frit.
Jeg ved ikke, om der er nogen af Venstres folketingsmedlemmer, som kan forklare, hvori det liberale består, at vi fra lovgivers side, at vi fra Folketingets side bestemmer over den danske folkekirke, bestemmer over de danske trossamfund i sådan et vigtigt spørgsmål som det her.
Jeg er fuldstændig klar over, at der jo også er – og heldigvis for det – folketingsmedlemmer i Venstre, som egentlig mener, at det her er rigtigt, at det her er en god idé, og at det burde være muligt,
medlemmer, som jeg også synes skal have ros for, at de i andre sammenhænge, hvor det har gjaldt om at ligestille homoseksuelle med andre, har stemt for progressive forslag fra oppositionens side her i Folketinget.
Men nu kommer den faste jernhånd jo fra Venstre.
Og jeg synes, det ville klæde Venstres gruppeformand at komme herop og fortælle os, hvorfor det er sådan, at Venstres medlemmer af Folketinget ikke får muligheden for her i dag at kunne tilkendegive de meninger, som de rent faktisk har i forhold til det her spørgsmål.
Det er jo sådan, som den tidligere ordfører også var inde på, at Danmark var det første land til at sikre, at der kunne indgås registreret partnerskab mellem to af samme køn.
Nu er vi for længst blevet overhalet af Norge, Sverige, Holland, Belgien, Spanien, Canada, Sydafrika, og jeg synes, det ville klæde også denne regering, at man kunne stå i spidsen for, at vi igen tog en førerposition, eller i hvert fald i det mindste kom op på linje med en lang række af de lande, som vi sammenligner os med, når det gælder ligestilling på det her område.
Men jeg håber som sagt, at Venstres gruppeformand vil komme på talerstolen og forklare os, hvorfor det er sådan, at Venstres medlemmer, der gerne så det her forslag fremmet, ikke får muligheden for her i dag at stemme efter deres overbevisning.
Kamal Qureshi (SF), 2010-06-03:
Vi har under den her debat og i diskussionerne under behandlingen af forslaget fra det blev fremsat forholdt os til en kønsneutral ægteskabslovgivning, sådan at Danmark igen kan komme på niveau med en lang række andre lande rundtomkring i verden.
Vi var de første, der indførte registreret partnerskab, men siden er vi blevet sejlet agterud af en lang række lande.
Bare for at nævne nogle få af dem, så har Holland, Belgien, Canada, Spanien, Sydafrika, Norge, Sverige og nu også Portugal indført kønsneutral ægteskabslovgivning, sådan at man ikke i lovgivningen diskriminerer eller skelner imellem, hvorvidt det er et homoseksuelt eller et heteroseksuelt ægteskab.
Det synes jeg er hamrende ærgerligt, for det er på tide, at Danmark kommer på niveau med mange af de lande, som vi almindeligvis tror er langt efter os, hvad angår homoseksuelles rettigheder.
Da vi havde de store, flotte Outgames sidste sommer, var der mange fra Venstre, der var ude og markere sig og sige, at Danmark skulle være et land, hvor homoseksuelles rettigheder skulle sættes i centrum.
Det drejede sig bl.a. om statsministeren og den daværende ligestillingsminister Karen Jespersen, som også er i salen i dag.
De selv samme ministre, der har været ude og udtale sig meget positivt imod forskelsbehandling af de homoseksuelle, vil i dag ikke stemme for det her forslag.
Der skal sådan set relativt få til fra den borgerlige blok, for at det her forslag kan vedtages, fordi der er en meget bred opbakning fra oppositionspartierne, Liberal Alliance, Fokus og nogle af løsgængerne.
Så der skal sådan set bare nogle få af dem, der har været ude og markere sig meget positivt i den her debat, til, for at vi faktisk kan få det her vedtaget, sådan at den forskelsbehandling og diskrimination, der i dag eksisterer over for de homoseksuelle i dansk ægteskabslovgivning, kan blive afskaffet og vi kan komme på niveau med de mange lande, som på det her område langt har overhalet os.
Og her taler jeg ikke engang om lande som Holland, Canada, Belgien, Norge og Sverige, som vi langt hen ad vejen kan sige er på linje med os, eller som plejer at være førende på det her område, nej, selv lande som Sydafrika, Spanien og Portugal har overhalet os.
Jeg synes, det er på tide, at vi holder op med at nøle og kommer op i tempo, så vi igen kan komme op på niveau – ikke engang foran, men på niveau – med en lang række europæiske lande, som har indført det her for længst.
Bertel Haarder (V), 2010-06-03:
Min pointe var, at det allerede er sådan, at alle med livstruende sygdomme bliver behandlet uden ophold.
De bliver ikke skubbet til side af folk med grå stær og knæoperationer osv., de har krav på umiddelbar behandling.
Argumentet, som jeg også har hørt, og som her blev gentaget, om, at der jo er nogle, der, mens de er på venteliste, bliver raske, så de slet ikke skal behandles, vil jeg meget gerne tage op, for det handler jo så om, at der er mennesker, der bliver indstillet til operationer, som ikke skulle have været indstillet til operationer, og så er det jo, at vi skal tage fat i lægestanden og spørge: Hvad er nu det?
Er der nogle, der bliver indstillet til operation, som slet ikke behøver operation?
For hvis de behøver en operation, så er det jo, som fru Liselott Blixt sagde, sådan, at man jo så ikke sparer noget ved at udskyde operationen, medmindre de dør, mens de står på ventelisten – og det er jo ikke det, der er hensigten.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-06-03:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at det kan besluttes her fra Folketingets side, hvorledes man ønsker at have det.
Der er mange ting, vi kan beslutte i Folketinget, som vi vælger ikke at beslutte, fordi vi har den holdning, at det i visse tilfælde er bedre lige at lytte sig lidt for og finde ud af, hvad der er den mest hensigtsmæssige beslutning at træffe herindefra.
Særlig når det drejer sig om vores folkekirke, mener vi Konservative, at vi har et særligt ansvar for ikke at spænde religionen for en eller anden politisk vogn, men at lytte meget grundigt til, hvad de folk, som beskæftiger sig med religion, og som er medlemmer af folkekirken, mener.
Så jeg synes fortsat, at det virker meget ubegrundet, at man forsøger at haste det her igennem og ikke trækker det her beslutningsforslag tilbage, når nu ministeren faktisk er gået så relativt langt i forhold til at få en afklaring på det her spørgsmål.
Lone Dybkjær (RV), 2010-06-03:
Igen synes jeg altså, det er lidt for dårligt, vil jeg sige til sundhedsministeren.
Her står meget, meget klart: Alle patienter med livstruende sygdomme behandles akut.
Nu satte ministeren spørgsmålstegn ved, om dem med livstruende sygdomme blev behandlet akut i forbindelse med det her forslag.
Det er ikke nødvendigt.
Der står meget udtrykkeligt, at alle patienter med livstruende sygdomme behandles akut.
Derudover synes jeg, at ministeren skulle tage en snak med fagfolk.
Det her er jo ikke noget, oppositionen har fundet på.
Oppositionen har prøvet at lytte til nogle fagfolk, og alle fagfolk siger, at det altså ikke er hensigtsmæssigt, at vi smider alle ind på en 1-måneds-ventetidsgaranti.
Der er jo ikke tale om planlægning, når det drejer sig om akutte, livstruende sygdomme.
Så går de forrest i køen, det gør de også ifølge det her forslag.
Det, vi taler om, er mennesker, som ikke har akutte, livstruende sygdomme eller de såkaldte hoftesygdomme, knæ, knyster, og hvad ved jeg.
Hvis ministeren nu snakkede med sine fagfolk, og hvis ministeren nu snakkede med folk inden for sundhedsvæsenet og spurgte, hvordan deres oplevelser havde været, dengang vi på grund af strejker og alting var ophørt med den her 1-måneds-ventetidsgaranti, så ville han opleve, at der er afdelinger, der har registreret, at der simpelt hen var operationer, der ikke skulle foretages, fordi de var gået i sig selv.
Sådan er det jo.
Derfor synes jeg, at ministeren skal prøve på at høre af alle sine fagfolk og af hele det her sygehusvæsen, hvordan vi kan tilrettelægge det på en hensigtsmæssig måde, sådan at vi får mest muligt ud af såvel det offentlige som det private sundhedsvæsen.
Jeg tror ikke, at ministeren bare vil have et privat sundhedsvæsen, men jeg vil gerne sige, at den måde, vi gør det her på, er at fremme det private sundhedsvæsen, og meget kan man sige om det, men billigere er det ikke.
Thomas Jensen (S), 2010-06-03:
Det var jo en ren tilståelse af indenrigsministeren.
Det her er ufinansierede skattelettelser til dansk landbrug.
Vi hørte det jo lige.
Nu har vi også miljøministeren i salen i dag, kan jeg se, og det er jo den kvælstofplan, som miljøministeren skal have gennemført, og som vi ikke ved om miljøministeren kan få gennemført, som skal bidrage som den tredje finansieringskilde.
Så det er jo en fuldstændig tilståelsessag fra indenrigsministerens side.
Når man ikke kan sige, hvor meget kvælstofplanen skal bidrage med af de 502 mio. kr., som bliver givet i skattelettelse til dansk landbrug, så ved vi jo ikke, om det er fuldt finansieret.
Så mit spørgsmål til indenrigsministeren her til sidst er: Kan indenrigsministeren sige, hvor mange millioner kroner ud af de 502 mio. kr., der gives i skattelettelse til dansk landbrug med det her forslag, kvælstofplanen kommer til at bidrage med?
Bertel Haarder (V), 2010-06-03:
Det fremgår af det skema, som ledsager aftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti om »Grøn Vækst«.
Der kan man se, at fremrykningen af lønsumsafgiften for finansielle virksomheder indbringer 500 mio. kr. ekstra i 2011 og 500 mio. kr. ekstra i 2012, for den skulle jo først være trådt i kraft senere.
Den forhøjede pesticidafgift indbringer 75 mio. kr. i 2011 og 150 mio. kr. i 2012, og sådan kunne jeg fortsætte.
Jeg vil gerne overlade hr. Thomas Jensen skemaet.
Thomas Jensen (S), 2010-06-03:
Det er da dejligt, at ministeren går på talerstolen vedrørende den her skattelettelse til dansk landbrug.
Indenrigsministeren påstår så herfra, at statsministeren i går fuldstændig fik manet i jorden, at skattelettelserne i 2004 og 2007 ikke var ufinansieret.
Skattelettelserne i 2004 og 2007 var ufinansierede, og den nuværende skattereform er også ufinansieret.
Med hensyn til det konkrete forslag er det jo sådan, at de finansieringskilder, som ministeren anviser, er en fuldstændig tilståelsessag.
Lønsumsafgiften, pesticidafgiften og kvælstofplanen er nogle ting, der ligger ude i fremtiden, så derfor vil jeg gerne herfra konkret spørge ministeren: Hvis vi skal have en fuldstændig vished for, at det her er et finansieret forslag, hvor mange kroner bidrager hver af de tre med ud af de 502 mio. kr., som gives i skattelettelse til dansk landbrug med det her forslag?
Bertel Haarder (V), 2010-06-03:
Jeg har lige fået bekræftet fra skatteministeren, at han til efteråret vil fremsætte forslag om en fremrykning til 2011 af den forøgede lønsumsafgift for finansielle virksomheder – det blev aftalt i forårspakke 2.0 – og han vil fremsætte forslag om en forhøjet pesticidafgift fra 2011, det er aftalt i »Grøn Vækst«.
Derudover vil der komme en ny grøn kvælstofregulering fra 2013, som ligeledes er aftalt i »Grøn Vækst«.
Det ville jeg bare lige opsummere for at understrege den pointe, at lovforslaget er fuldt finansieret, og det sker her præcis 24 timer efter, at statsministeren på samme måde fik godtgjort, at skattelettelserne i 2004 og 2007 også var fuldt finansieret.
Så vil jeg sige, at kommunerne får fuld og individuel kompensation for de indtægter, de her mister, så der er ikke noget problem, hvad det angår.
Og kan vi ikke finde en aftale med Kommunernes Landsforening, som kan være generel for det følgende år, så fortsætter vi med den fulde og individuelle kompensation.
Til allersidst: Jeg synes ikke, det er rimeligt gentagne gange at nævne A.P. Møller Fonden i den her sammenhæng.
Jeg vil bare understrege, hvad lovforslaget hedder, nemlig lovforslag om landbrug, gartneri, planteskole, frugtplantage eller skovbrug.
Det er dem alle, som er inddraget her, og jeg tror ikke, at A.P. Møller Fondens jordbesiddelser udgør nogen stor andel heraf.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-03:
Vi har en kontrol i Danmark, fordi vi eksporterer ni ud af ti grise, vi producerer.
Hvis ikke vi har en meget, meget god og effektiv kontrol, vil det være direkte til skade for landbruget og erhvervet selv.
Vi skal være i stand til at dokumentere, at vi har god dyrevelfærd, at vi har lav medicinering, at vi har en kontrol, der viser, at det, der foregår i landbruget og hele følgeindustrien, er i orden.
Det er grunden til, at vi er på et højprismarked i Asien.
Ellers kunne vi slet ikke sælge vores produkter.
Det er simpelt hen et selvmål af rang at tro, at vi kan deregulere og have en kontrol, der er ringere end den, man har i Brasilien, og ikke har styr på forskellige sygdomme.
Det er jo derfor, at danske bønder er i stand til at få en meget, meget højere pris, end de andre kan, og der er en lang række lande, der afviser deres produkter, fordi de ikke kan dokumentere, at de er i orden.
Jeg synes også, at vi mangler et indslag fra Dansk Folkeparti i debatten her i dag.
Det er ikke så længe siden, de var fremme med at ville pålægge, at alle danske grise skulle bedøves, inden de skulle kastreres.
Det ville koste flere hundrede millioner kroner.
Det har vi heller ikke hørt noget om, men det må vi tage en anden god gang.
Jens Kirk (V), 2010-06-03:
Jeg må bare spørge hr. Bjarne Laustsen: Hvor mange gange har hr. Bjarne Laustsen stemt for, at vi får lavet nogle ting om bl.a. i fødevarekontrollen?
Jeg ved, at hr. Kristen Touborg fra SF, som også sidder dernede, jo hver eneste gang, der har været bare en enkelt sag, og det kan nok ikke undgås i den verden, vi lever i, i den virkelige verden, er kommet med et forslag om, at nu skal vi have mere kontrol, for det der med kontrol hvert 20. år er jo ikke vovet.
Vi ved allerede nu fra Vetstat og andre steder, hvem vi skal gå efter.
Var det ikke noget, vi kunne reducere betragteligt og sige: Vi går efter dem, der ved, hvor problemet virkelig er, og letter så de andre steder?
Der kunne vel findes nogle penge, så vi kom på lige fod med andre ude i den verden, vi konkurrerer med.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-03:
Jeg tror, at hvis hr. Jens Kirk kan finde den tidligere fødevareminister, fru Eva Kjer Hansen, kunne hun fortælle, at Socialdemokratiet og andre partier og ordførere også har haft fat i ministeren i forhold til at udskrive en regning for kødkontrollen.
Det er noget, der er sket i Venstres regeringstid.
Jens Kirk (V), 2010-06-03:
Jeg kan godt se på Folketingets formand, at vi måske ikke skal forlænge debatten så meget mere, men hver eneste gang Venstre eller regeringen kommer med et forslag om, at vi kunne tilnærme os andre regler i EU, er det så VKO, der hindrer, at vi gør det, eller er det oppositionen med bl.a. hr. Bjarne Laustsen, der hver eneste gang siger: Det er ikke nok, vi skal have mere kontrol, vi skal have mere kontrol?
Jeg spørger bare.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-03:
Jeg har siddet herinde i en del år, og jeg kan faktisk ikke huske, at vi har haft deputationer inde i noget som helst udvalg, som jeg har siddet i, som har sagt, at de gerne vil betale noget mere i afgift eller noget andet.
Men vi har oplevet en lang række deputationer igennem de senere år, der er kommet og har sagt: Er det nu klogt, hvad Venstre og Konservative gør støttet af Dansk Folkeparti?
Virker det i en positiv retning?
Det har vi set masser af eksempler på.
Når hr. Kristian Jensen siger, at det er sniksnak og vås, og hvad det ellers bliver til, vil jeg sige, at det jo er sådan, at alle partier i Folketinget har en aftale igennem Europaudvalget om, at vi skal arbejde imod støtte til landbruget.
Det er simpelt hen erklæret dansk politik igennem EU-systemet at sørge for, at landbruget bliver mindre afhængigt af subsidier, og vi skal også arbejde for, at de andre får dem sat ned.
Der synes jeg at regeringen rigtig, rigtig meget skylder en forklaring i forhold til det, som fru Line Barfod var inde på, nemlig at det er en konkurrenceforvridning, der finder sted, og at vi kører grise ud af landet, fordi man ikke sørger for, at vilkårene er ens i EU.
Kristian Jensen (V), 2010-06-03:
Så prøver vi en gang til, for det var jo kun sniksnak og vås.
Hr. Bjarne Laustsen fremstiller det sådan, at det nærmest er for at hjælpe landbruget, at Socialdemokratiet mener, at man skal beskatte det yderligere, altså at det ville være gavnligt, hvis man beskattede det yderligere.
Og så er mit spørgsmål bare helt stille og roligt, næsten upolemisk: Hvor mange af de mange deputationer, der har været, har sådan set bedt om at få sat skatten op?
Jeg kan godt forstå, at Socialdemokratiet synes, at det var nødvendigt at hjælpe deres ordfører hr. Thomas Jensen med en yderligere kommentar, for så overbevisende var indlægget absolut ikke.
Men jeg forstod bare ikke helt den indstilling, som hr. Bjarne Laustsen havde på området her, nemlig at det at sætte skatten ned faktisk var en straf, og at det slet ikke var noget, nogen havde ønsket.
Det var i hvert fald ikke førsteprioriteten, kunne jeg forstå, hos de udvalg, der havde været.
Derfor ville Socialdemokratiet så hjælpe landbruget ved at beskatte hårdere.
Det er jo i hvert fald en alternativ økonomisk indgangsvinkel til det.
Jeg kunne sådan set bare godt tænke mig at spørge hr. Bjarne Laustsen: Hvor mange af de deputationer, der har været i Fødevareudvalget, er så som første prioritet kommet og bedt om, at skatten blev sat op?
Bertel Haarder (V), 2010-06-03:
Men det var jo ikke nødvendigt at have med, for det første, jeg nævnte, var jo nok til at give den fulde finansiering i 2011 og 2012.
Jeg tror egentlig, at vi her har med noget at gøre, der minder om, hvad tidligere statsminister Knud Kristensen på et tidspunkt sagde: »Hvis det er fakta, så benægter a fakta«.
For hvis Thomas Jensen har en anden forståelse af, hvad fuld finansiering er, synes jeg han skal sige det.
Regeringen opfatter fuld finansiering, som at når man vedtager noget, der koster noget, skal man samtidig vedtage noget, der giver de penge, medmindre pengene er der i forvejen.
Og i 2007 var pengene der i forvejen.
Det kan vi også se af, at Socialdemokraterne ville bruge pengene til noget andet, ergo må de have været der.
Regeringen brugte dem altså til skattelettelser.
Det er det, vi forstår ved fuld finansiering, men jeg kan forstå, at hr. Thomas Jensen har en anden forståelse af, hvad fuld finansiering betyder, og det er vist gået op for os alle sammen, og skal vi så ikke lade det ligge der?
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-03:
Jeg synes jo, det er lidt fantastisk, at der er ordførere på området her, der ikke tager ordet, og at det er en tidligere skatteminister, der går op og forsvarer regeringens politik.
Det er selvfølgelig fint.
Han kommer også fra det område i landet, hvor der er flest Venstrebønder, der er utilfredse og vil lave nye lister, fordi de er utilfredse med den regering, vi har.
Det, vi diskuterer her i dag, er, om det er en hjælp til landbruget på længere sigt, at man giver nogle penge til dem, der har mest.
Der er også rigtig mange landmænd, har jeg lagt mærke til, der siger, at det jo kun gavner de landmænd, der har jord.
De unge landmænd, som lejer jorden og har været nødt til at gå ud og købe op for at have en stor bedrift osv., får jo ikke automatisk en nedsættelse, fordi ham, de lejer jorden af, får en skattelettelse.
Line Barfod (EL), 2010-06-03:
Jeg synes, det er fint, ministeren går op.
Jeg håber, at ordførerne for Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti også tør gå op som ordførere og ikke kun med korte bemærkninger, så vi kan få en redegørelse fra de partier for, hvad det egentlig er, man ønsker at opnå med det her forslag.
Jeg mangler stadig at få svar fra ministeren på, hvordan man mener at det her lovforslag helt konkret vil skaffe arbejdspladser eller sikre arbejdspladser.
Ønsker man fra regeringens side, at de arbejdspladser, der skal være i dansk landbrug, skal være på danske løn- og overenskomstmæssige vilkår, eller mener man, at man skal ned og konkurrere med de rumænske kolonnearbejdere på slagterierne i Tyskland til 20-30 kr. i timen og med de ukrainske landbrugselever, som nogle danske landmænd importerer og så misbruger til at arbejde under slavelignende vilkår?
Hvad er det helt konkret for nogle arbejdspladser, man ønsker i Danmark, på hvilke vilkår ønsker man dem, og hvordan mener man at det her forslag skulle kunne medvirke til at skaffe de arbejdspladser?