runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-02-01:
Noget af det, jeg synes der er helt afgørende i forhold til ændringslovforslaget, er, at det er blevet besluttet, at der skal kigges på hele vindmøllebekendtgørelsen i forhold til støjdelen.
Jeg har over for ministeren adskillige gange sagt: Det er uacceptabelt, at der findes forskere i Danmark med forskellig holdning til støjspørgsmålet.
Det er ikke urimeligt, at de er uenige, men det er urimeligt, hvis ministeriet ikke sikrer, at de bliver bragt til bord for en dialog og drøftelse af, hvilken linje det er, vi skal få lagt, hvilken ramme det er, der skal lægges.
Der synes jeg, at vi med ændringslovforslaget her kommer kritikken i møde ved at sige, at der er en grænse for støjen på testcenteret ved Østerild, og det er den, der skal overholdes.
I forhold til EU er jeg skeptisk over for regeringen, og jeg holder regeringen godt fast på det, som vi hos Socialdemokraterne synes er det rigtige og det rette.
Derfor er det også vigtigt for mig at præcisere, at vi i betænkningsbidraget har givet udtryk for, at der er noget, vi som opposition ikke har haft mulighed for at undersøge til bunds, men det har ministeren givet sikkerhed for er ministerens ansvar.
Per Clausen (EL), 2011-02-01:
Jeg synes, det er rørende med den tillid til regeringen, som Socialdemokraternes ordfører udviser, og jeg er så glad for, at det ikke har bredt sig til andre områder, heller ikke inden for miljøområdet.
Men jeg vil godt spørge hr. Flemming Møller Mortensen: Når der nu er en fast støjgrænse omkring testcenteret ved Østerild – sådan forstår jeg det, hr. Flemming Møller Mortensen siger – hvordan kan det så være, at man ikke i dag kan sige, hvor mange vindmøller der skal eksproprieres?
Jeg går da ud fra, at man ved, hvor meget de eksisterende vindmøller støjer, og hvis man er fuldstændig sikker på, hvor meget Østerildtestcenteret kommer til at støje, så må det vel være en ikkeuoverkommelig teknisk opgave at regne ud, hvor mange vindmøller der skal eksproprieres.
Alligevel opererer lovforslaget her jo med, at man skal ekspropriere det antal, der bliver nødvendigt, og dermed sender man et klart signal om, at det ved man ikke rigtig endnu.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-02-01:
Det er rigtigt, som hr. Per Clausen siger, at der står, at det temmelig sikkert er fem vindmøller af de eksisterende produktionsmøller, der skal eksproprieres.
Det er jo et spørgsmål om, at det er det, man har målt sig frem til nu i forhold til den VVM-tillægsundersøgelse, der er lavet.
Det, der bare er fuldstændig afgørende at sige i den her sag, er, at folk, der bor inden for området eller tilstødende til området, ved, at grænsen er sat, og at støjen ikke bliver over det, der er den fastsatte grænse.
Det er og må være det væsentlige.
Jørn Dohrmann (DF), 2011-02-01:
Tak for det.
Jeg vil også gerne spørge lidt til, om hr. Flemming Møller Mortensen er af den opfattelse, at det her har været et grundigt gennemarbejdet projekt, som vi arbejder med her.
Hvis man synes, at det er et grundig gennemarbejdet projekt, hvordan stiller man sig så til, at man nu kommer til at skulle ekspropriere – nu er det jo godt nok vindmøller, men i sidste ende kunne det jo lige så godt være flere beboelser, man skulle have eksproprieret, eller ser Socialdemokraterne ikke, at det kunne være en mulighed, at man også kommer til at skulle ekspropriere flere boliger?
Det, jeg også gerne vil spørge hr. Flemming Møller Mortensen om, er følgende: Da andre typer, altså husstandsvindmøller, jo i dag ikke har sådan et testcenter, er det så noget, der indgår i den socialdemokratiske overvejelse om, at man måske kunne placere dem i det her område, så man også kunne teste f.eks. husstandsvindmøller på det område eller i nærheden af det her testcenter?
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-02-01:
Set i forhold til om det er et grundigt forarbejde, vil jeg sige nej, og jeg sagde det indledningsvis i min ordførertale i dag.
Lige fra starten har Østerildlovforslaget, som det var fremsat fra regeringen uden et sikret flertal, været noget rigtig makværk.
Hvis vi kigger på det forslag, vi stemte igennem med et bredt flertal den 4. juni 2010, og sammenligner det med det forslag, regeringen havde fremsat fra starten, så tror jeg ikke, at det er for meget sagt, at det var noget makværk, regeringen havde lavet.
For Østerild er det rigtige sted for et testcenter.
Kristen Touborg (SF), 2011-02-01:
Nu mener jeg jo ikke, at det ene udelukker det andet.
Altså, Venstre skal ikke have utak for, at man tager fat på dem, der har det største forbrug, men det behøver vel ikke at betyde, at man så ikke kan tage fat på næste hold også.
Det synes jeg ville være en meget naturlig måde at gøre det på.
Men Venstre svarer ikke rigtig på det med grænseværdien, så jeg vil godt lige gentage: Er det rigtigt, at den grænseværdi, Venstre har sat, er på et niveau, som ligger over det dobbelte af det, der er gennemsnittet for forbruget?
Og så vil jeg i øvrigt gerne vide, når ordføreren siger, at vi ligger meget lavt blandt Europas lande: Er der lande i Europa, der ligger under Danmark?
Erling Bonnesen (V), 2011-02-01:
For så vidt angår niveauet og statistikkerne for de forskellige lande, tror jeg, at SF's ordfører kender tallene og statistikkerne.
Så jeg tror ikke, at man siger noget forkert, når man siger, at Danmark generelt ligger lavt.
Ingen kan forlange, at man skal stå med samtlige landes tal i hovedet, så jeg kan ikke udelukke, at der kan være nogle sving i det, men når vi prøver at se på niveauet, tror jeg kun, at vi kan blive enige om, at fakta er, at Danmark ligger på et pænt lavt niveau.
Så er det helt fint, at vi alle sammen prøver at arbejde på at få det så lavt som muligt.
Jeg har også markeret, hvad Venstres tilgang og holdning og opbakning til det har været her, nemlig at have et klart fokus på at tage fat der, hvor forbruget er højest, ikke kun nøjes med en gennemsnitsbetragtning, men at tage fat der, hvor forbruget er højest.
Det må være det rigtige.
Christian H. Hansen (UFG), 2011-02-01:
Tak for det, formand.
Et ganske kort spørgsmål, og det skal være: Tror Venstres ordfører på, at det er rigtigt, at siden jeg kom i Folketinget i 1998, har vi næsten hvert år diskuteret, at antibiotikaforbruget i det danske landbrug er for højt?
Erling Bonnesen (V), 2011-02-01:
Jamen det skal jeg da gerne tro på at vi har diskuteret, for de fleste, der har været tæt på erhvervet igennem en årrække, ved, at det har været sådan et emne, der har været et godt fokus på.
Og det er udmærket, at der er fokus på det.
Vi kan alle sammen kun være interesseret i, at antibiotikaforbruget ikke er højere end nødvendigt.
Nu venter vi så bare lige på de sidste tal, sådan at vi forhåbentlig kan få det dokumenteret og få en klar bevisførelse for, at det ser ud til, at der nu er en faldende tendens.
Jeg tror lige, at spørgeren skal lægge mærke til, at det også er konstateret på baggrund af den tidligere del af debatten, at der er noget, der ser ud til, at forbruget nu er faldende.
Det må da sådan set være et godt punkt at være nået til, nemlig at man kan konstatere, at det lige præcis er faldende.
Så der er ikke noget med at vente på, at forbruget skal til at falde engang, når vi jo netop her i debatten kan konstatere, at det ser ud til at det allerede nu er faldet.
Per Clausen (EL), 2011-02-01:
Der er meget, der tyder på, at det med det gule kort virker.
Derfor kunne det måske også være lidt spændende at finde ud af, hvordan man nåede frem til, hvem der skulle have et gult kort.
Jeg vil gerne spørge hr. Erling Bonnesen: Er det ikke rigtigt, at i grunden nåede man frem til, hvor mange der skulle have et gult kort, ikke ud fra, hvad der var risikoadfærd, men ud fra, hvor mange man havde afsat penge til kunne blive udsat for den ekstra kontrol, de skulle have, når de fik et gult kort, så det sådan var den økonomiske betragtning, der førte til, at det så blev regnet ud, hvordan grænseværdien skulle være i forbindelse med det gule kort?
Erling Bonnesen (V), 2011-02-01:
Det glæder mig da, at Enhedslistens ordfører også synes, at den gult kort-ordning, som er blevet indført, ser ud til at være en god ordning, så tak for det.
Der er jo også noget, der kan tyde på, at der er den rigtige proportionalitet i det, den rigtige dimensionering af det i den indre struktur i gult kort-ordningen, når man netop kan konstatere – ser det ud til – at antibiotikaforbruget er ved at falde nu.
Og ja, der er jo altid en afvejning af kontrolindsatsen i forhold til ressourcer, men når man nu kan konstatere, at forbruget ser ud til at være faldende, er det nok ikke så tosset endda.
Christian H. Hansen (UFG), 2011-02-01:
Så jeg kan med det svar konstatere, at Venstres ordfører synes, at når ambitionsniveauet skal være højt, er det fint, at der går i hvert fald 11-12 år, inden man begynder at se, at kurven bare knækker en lille smule.
Så det er forklaringen på det ambitionsniveau, som Venstres synes er højt.
Tak for det!
Per Clausen (EL), 2011-02-01:
Nej, jeg synes faktisk, at grundtanken bag det gule kort slet ikke er så tosset endda, og jeg benytter gerne enhver lejlighed – og det ved hr. Erling Bonnesen også – hvis der overhovedet er en lille mulighed for det, til at rose regeringen og i særdeleshed naturligvis fødevareministeren.
Men jeg vil bare gentage mit spørgsmål til hr. Erling Bonnesen i en lidt anden udgave: Er det ikke rigtigt, at hvis man havde valgt at give det gule kort f.eks. til alle, der oversteg det almindelige forbrug med 50 pct. i stedet for med dobbelt så meget, ville man have fået fat i flere i forbindelse med det gule kort, og man ville formentlig have fået en endnu større reduktion i antibiotikaanvendelsen?
Dermed kan det siges, at hvis man havde været indstillet på at bruge flere ressourcer på det her område, ville man også have kunnet opnå et bedre resultat.
Erling Bonnesen (V), 2011-02-01:
Hvis vi lige starter med at få niveauet på plads, så synes jeg, der er grund til at glæde sig over, at vi her i Danmark jo ligger på et lavt niveau i antibiotikaforbrug, når vi sammenligner os med en lang række andre lande i Europa og med USA, hvilket jeg også tidligere har markeret.
Så niveauet er i forvejen lavt i Danmark.
Det synes jeg er godt at få konstateret.
Så var der ambitioner om at få knækket den stigende tendens, som var.
Det ser ud til, at det er sket, og så er der lige præcis fokus på at tage fat på dem, der så har det største forbrug, og det må da være det rigtige sted at sætte ind.
Hvor skulle det næsten ellers være?
Kristen Touborg (SF), 2011-02-01:
Når Venstres ordfører svarer Socialdemokraterne, at da man opdagede, det var galt med forbruget, så tog man fat, er det vel lidt af en tilsnigelse, eftersom forbruget har været stigende og stigende, i alt fald indtil oktober kvartal 2010.
Så man må i hvert fald sige, at Venstre starter langsomt, hvis det er sådan, at de tog fat med det samme, de opdagede det.
Men i forbindelse med det, Venstre kalder grænseværdien, siger Venstre: Vi tager fat på dem, der ligger over grænseværdien.
Problemet er jo bare, at grænseværdien har Venstre selv fastsat, og så kan man jo mingelere med det, ligesom man har lyst til.
Jeg vil godt høre, om ordføreren kan bekræfte, at Venstres grænseværdi altså ligger der, at man skal have dobbelt så stort forbrug som gennemsnittet, før Venstre synes, at man overskrider grænseværdien.
Det vil jeg godt høre om jeg kan få en bekræftelse på.
Henrik Høegh (V), 2011-02-01:
Jeg kunne sådan set ønske mig, at flere af Folketingets medlemmer tog med på den turné af møder, jeg har i øjeblikket, til rigtig mange landmænd rundtomkring i landet.
Det er ikke just sådan, at vi får voldsomt meget ros for at holde hånden over en bestemt erhvervsgruppe i det her land.
Faktisk er der vist nogle landmænd – det ses, hvis man læser lidt i fagpressen omkring landbrug – der har en anden opfattelse.
Gult kort-ordningen tager fat i lige nøjagtig de landmænd, der har et meget stort forbrug af antibiotika set i forhold til gennemsnittet.
Det synes jeg er en præcis og rigtig måde at tackle det på, så vi ikke generer dem, der har orden i deres antibiotikaforbrug, dem, der ligger meget lavt.
Derfor synes jeg, at gult kort-ordningen er en god model, der tager fat der, hvor der er noget, der bør ændres.
Christian H. Hansen (UFG), 2011-02-01:
Så kunne man jo vende det om og sige, at når ministeren nu efter sine egne ord alligevel er upopulær i landbruget, hvorfor så ikke skære helt ind og få det her til at virke, så vi får forbruget af antibiotika ned?
Så kan jeg ikke forstå, at ministeren bruger udlandet som sammenligningsgrundlag og siger, at Holland har et meget større forbrug end Danmark.
Vi skal stadig væk have forbruget ned.
Det ville vel være rimeligt, at man gik ind og sagde: Lad os nu få løst problemet fuldstændig.
Lad os nu få kontrolleret alle besætninger, så de overholder reglerne.
De andre lader vi slippe fri i første omgang, og så ser vi, hvordan det virker.
Det er den politik, regeringen fører, og den er jo håbløs.
Henrik Høegh (V), 2011-02-01:
Med hensyn til det første vil jeg såmænd vente, til vi har tallene for fjerde kvartal.
Så vil jeg også bede hr. Christian H. Hansen prøve at vurdere, om det her virker eller ikke virker.
Jeg må bare sige, at jeg er tilfreds med det, jeg kan se indtil nu for, hvilken virkning gult kort-ordningen har på antibiotikaforbruget.
Jeg siger ikke, at vi har nået målet – vi skal arbejde videre – men jeg synes, det ser pænt ud til dato.
Lad mig så nøjes med at sige, når der nu er en sammenligning med færdselsloven, at vi altså også kun giver bøder til dem, der kører for hurtigt.
Vi tager netop fat i dem, der har et meget højt antibiotikaforbrug, og de kan sammenlignes med dem, der på vejene har en høj hastighed.
Bjarne Laustsen (S), 2011-02-01:
Der har jo været en stigning, som man ikke har planer om at få nedbragt, og det synes jeg er underligt, når Venstres ordfører kerer sig så meget om landbruget.
Det er landmænd, der har fået orden i sagerne, og så får de oveni lige en regning 5.500 kr. Altså, hvordan synes Venstres ordfører selv det går?
Det her var en meget positiv sag, for der har man simpelt hen bare skiftet dyrlæge og skiftet foder, og så faldt antibiotikaforbruget markant.
Så det viser sig, at det godt kan lade sig gøre.
Er det ambitiøst nok?
Erling Bonnesen (V), 2011-02-01:
Fra starten af, da vi konstaterede, at der var en stigning, tog man fat – som jeg har markeret det i ordførertalen og i mit første svar til ordføreren – og så kan vi nu konstatere, at man har fået knækket kurven.
Vi hørte oven i købet, at man måske kan være på vej til en konklusion om, at der er en pænt faldende tendens; det må da være godt.
Med hensyn til at ordføreren så prøver at inddrage andre vinkler med gebyrer og forskellige andre ting, vil jeg sige: Jamen det kan vi fint tage en diskussion om.
Nu er der fremsat et beslutningsforslag, som den socialdemokratiske ordfører selv er med i spidsen for, for ligesom at sætte fokus på antibiotikaforbruget.
Det synes jeg er godt, og så glæder jeg mig som Venstres fødevareordfører over, at det ser ud til, at erhvervet nu selv også tager fat på at få det reduceret.
Det er da godt.
Bjarne Laustsen (S), 2011-02-01:
Jeg kunne høre, at ministeren – og det er jeg også sikker på gælder Venstres ordfører – har det meget dårligt med landbrugssituationen.
Alle de ting, der skulle gå bedre, er gået dårligt i denne regerings periode, og jeg refererede tidligere til, at der har været en stigning i antibiotikaforbruget på 34 pct. Hvad tror Venstres ordfører, hr. Erling Bonnesen, har været årsagen til, at der har været så store stigninger?
Og er det virkelig et mål, at der er andre, der bruger mere antibiotika end os?
Er det ikke et spørgsmål om, at man har en dyrevelfærd og nogle metoder at have svineproduktion på, hvor man bruger så lidt medicin som overhovedet muligt?
Den konservative ordfører, hr. Tage Leegaard, må være den rigtige at spørge, for netop Det Konservative Folkeparti har jo i lange perioder haft ansvaret nøjagtig for det område her, og han taler om, at det er så lavt, så lavt: Kan hr. Tage Leegaard bekræfte, at der har været en stigning i den selv samme periode på 34 pct.?
Hvad er forklaringen, når hr. Tage Leegaard taler om, at det er vigtigt for Det Konservative Folkeparti at få en så lav medicinering som muligt, og det så bare er gået en vej, og det er opad?
Man har kun planer om i 2013 at reducere det til 16 pct.
Hvordan synes hr. Tage Leegaard selv, at det passer sammen med at stå og sige, at det her forslag er overflødigt, hvis nu vi er enige om, at vi faktisk skal ned under 2001-niveau?
Tage Leegaard (KF), 2011-02-01:
Jeg synes, at der er flere ting, man skal lægge mærke til.
Jeg synes, at man skal lægge mærke til, at vi i foråret 2010 fik en stramning, vi fik veterinærforliget, hvor vi fik lavet en gult kort-ordning.
Det synes jeg da er utrolig flot og utrolig godt gået af landbruget, rådgiverne og dyrlægerne.
Derfor synes jeg måske nok, at oppositionen faktisk har været meget tidligt ude og måske slet ikke kunne vente med at skynde sig at skælde ud, inden det var for sent.
Det er faktisk nogle andre typer midler, som måske vejer mere, men måske knap nok har den samme effekt i grisens fortsatte liv, om jeg så må sige.
Bjarne Laustsen (S), 2011-02-01:
Det var jo ikke meget svar på det, jeg spurgte om.
Men jeg må så konstatere en ting, nemlig at det, der ikke er lykkedes for en konservativ minister, måske ser ud til at lykkes for en Venstreminister.
Det forklarer måske lidt om de søforklaringer, vi lige har hørt fra hr. Tage Leegaard.
Man kan vel ikke på et og samme tidspunkt sige, at ens partis målsætning er, at der skal bruges så lidt medicin som overhovedet muligt og selvfølgelig gerne af det, der er mindst farligt osv. i forhold til diskussionen om bredspektret antibiotika osv. – det er vi helt enige om – og man har altså en politik, der handler om, at forbruget skal være så lavt som muligt, og i den samme periode, hvor man har haft magten, er det steget 34 pct., og så har man ikke forslag eller ambitioner om mere end at reducere den stigning med halvdelen.
Så siger man, at det her forslag ikke duer til noget, men det passer jo fuldstændig som fod i hose med det, som ordføreren siger, nemlig at vi skal have et lavt forbrug.
Det er det, forslaget lægger op til.
Tage Leegaard (KF), 2011-02-01:
Dette forslag, som her er fremsat, hilser jeg meget velkommen, fordi det giver anledning til at fortælle, at regeringen og dets forligspartnere allerede er nået langt i bestræbelserne på at sænke antibiotikaforbruget i landbruget.
Jeg synes, der er grund til at gøre opmærksom på, at Danmark allerede i forvejen har et af de allerallerlaveste forbrug af antibiotika pr. dyreenhed eller pr. gris i hele Europa.
Det er i alles interesse, inklusive landbrugets.
De skal gerne bevare den her fine stilling, og den må også gerne blive udbygget.
Vi kan godt blive Europas bedste, selvfølgelig kan vi det.
I foråret 2010 vedtog et stort flertal i Folketinget det nuværende veterinærforlig, som bl.a. indebærer en gult kort-ordning, som indebærer mulighed for omkostningskrævende kontrolforanstaltninger hos besætningsejerne, men samtidig øger rådgivningsindsatsen i den enkelte besætning.
Allerede i dag er der en lang række besætninger, som har en meget høj veterinær status, og disse besætninger belønnes modsætningsvis med en reduktion i kontrolindsatsen, hvilket må anses for at være meget rimeligt, dog uden at det skal give anledning til at være en sovepude for de pågældende besætninger.
I efteråret blev de samme forligspartnere endvidere enige om at sætte ind over for de besætninger, hvor der er en høj sodødelighed, et arbejde, som i de kommende år skal intensiveres.
Ingen, heller ikke i svinesektoren, kan være interesseret i, at op imod hver fjerde so dør eller må aflives i en del besætninger.
De opstramninger, som lige nu er nødvendige, er for mig at se foretaget.
Hvis der bliver brug for flere, har vi en ny situation, som vi må forholde os til.
Med disse ord i mente mener jeg, at det her er et beslutningsforslag, som tiden er løbet fra, og Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte det.
Det, jeg bare tillader mig at påpege, er, at forbruget faktisk er faldet, samtidig med at man fremsætter det her forslag.
Derfor er det den sædvanlige taktik med at rende ind ad en åben dør, som hr. Bjarne Laustsen praktiserer her.
Jeg synes også, man skal lægge mærke til, at sammensætningen af svinebestanden i perioden er forandret, således at fra at man i 2001 havde utrolig mange slagtesvin – det har man endnu – har man nu også en meget stor eksport af smågrise.
Det vil sige, at vi har en større andel af smågrise, og derved bliver der også et større medicinbehov.
Det synes jeg allerede nu at der er tegn på at man også er i stand til at få fat i.
Jeg synes, at det er utrolig glædeligt, at gult kort-ordningen virker.
Jeg synes, at det er utrolig glædeligt, at veterinærforliget faktisk ser ud til at virke rigtig hurtigt.
Kristen Touborg (SF), 2011-02-01:
Den konservative ordfører sagde, at han syntes, at oppositionen var for tidligt ude, fordi det så ud til, at kurven var knækket.
Man kan i hvert fald ikke sige det samme om regeringen, for nu har man så siddet på hænderne i 9 år og set på, at antibiotikaforbruget er steget og steget, så man kan jo ikke påstå, at regeringen har været for tidligt ude.
Vi vil jo alle sammen håbe, at det er rigtigt, at kurven er knækket nu her, men det er sådan set først fra november og fremad, at man overhovedet kan snakke om det. Ellers vil jeg godt kvittere for den konservative ordførers gode ønsker om, at vi ikke kan blive ved med at have, at 25-30 pct. af søerne dør.
Er det virkelig De Konservatives holdning, at færre dyrlægebesøg betyder, at vi får bedre sundhedstilstand hos dyrene?
Jeg kan jo sige, at De Konservative er gået ind for, at man går fra 12 til 4 besøg, når vi snakker slagtesvin.
Er det virkelig forsvarligt?
Tage Leegaard (KF), 2011-02-01:
Altså, nu står ordføreren for Socialistisk Folkeparti faktisk og fortæller, at det ikke er lykkedes med den sædvanlige praksis at nedbringe antibiotikaforbruget.
Det har vi erkendt, og nu har vi taget fat på i stedet for at gå rådgivningsvejen at gå gult kort-vejen, og det ser ud til at virke.
Så synes jeg også, at der måske er grund til at sige, at vi nu tager fat på søerne, og at det kan være, at det også virker med rådgivning og gult kort-ordningen dér.
Jeg synes, det er værd at gøre det forsøg og sige til landmændene: Det er altså nu, kære svinebesætningsholdere, det er nu, det gælder, det er nu, at I i samarbejde med jeres rådgivere skal finde ud af, hvorfor søerne dør, og hvad vi kan gøre ved det.
Så vil jeg altså lige skynde mig at sige, at det altså ikke er hver fjerde so i Danmark, der dør, men at der er nogle besætninger, hvor hver fjerde so dør.
Kristen Touborg (SF), 2011-02-01:
At gult kort-ordningen virker, er der ingen tvivl om, og det har jeg sådan set heller aldrig været i tvivl om.
Det, jeg har kritiseret regeringen og forligspartierne for, er, at man ikke har et større ambitionsniveau end at sige, at hvis bare du ikke har mere end det dobbelte forbrug af gennemsnittet, bliver du ikke omfattet.
Det er jo dér, problemet er, og jeg er nødt til at spørge den konservative ordfører: Ville der være noget i vejen for, at man kørte gult kort-ordningen på et andet niveau end det, man har besluttet her?
Eller sagt på en anden måde: Er det, fordi man ikke har flere penge til det, at man ikke gør det?
Ellers er jeg lidt uforstående over for, hvorfor man ikke tager flere med; det ene udelukker vel ikke det andet.