runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2008-02-19:
Jamen det er jo den der diskussion, der har været tidligere.
Vi har også tidligere set LO-fagforeninger, der konfliktede imod hinanden for at få overenskomst om, hvem der skulle have medlemmerne.
Det, jeg snakker om, er, når vi har en anerkendt dansk fagforening, der tegner overenskomst.
Selvfølgelig vil vi ikke anerkende en fagforening, der tegner overenskomst ned til de forhold, som vi så i forbindelse med Vaxholmsagen.
Det er ikke dansk standard, og jeg tror ikke, det er noget, som ville have sin gang på jorden her i Danmark, at man lige pludselig begynder at anerkende sådan en fagforening.
Det drejer sig ikke om, at vi så skal sige, at der nu er en fagforening, der har tegnet overenskomst med det firma - det er godt nok en fagforening i Polen, og de har en overenskomst.
Det er jo ikke en dansk fagforening, der er anerkendt.
Line Barfod (EL), 2008-02-19:
Jeg vil gerne fortsætte dér, hvor hr. Thomas Adelskov stillede spørgsmål, for jeg forstod simpelt hen ikke hr. Bent Bøgsteds svar.
Det her med at sige, at hvis der er en fagforening, der har tegnet overenskomst, kan man ikke gå ind og konflikte, var jo nøjagtig det, som Vaxholmdommen handlede om.
Der var det jo et lettisk firma i Sverige, der sagde, at de havde tegnet overenskomst med en lettisk fagforening, og så måtte det være godt nok.
Vi kan ikke sige, at man godt må gå ind og konflikte i forhold til nogle overenskomster, mens man ikke må konflikte i forhold til andre overenskomster.
Enten har fagbevægelsen konfliktretten for at sikre ordentlige vilkår, eller også har fagbevægelsen ikke en konfliktret i forhold til at sikre ordentlige vilkår.
Man kan ikke gå ind og lave sådan en graduering, hvor der skal sidde nogle politikere og vurdere, om forskellen er for stor.
Bent Bøgsted (DF), 2008-02-19:
Som jeg sagde, har vi nogle spørgsmål til udvalgsbehandlingen, som vi vil have set på, inden vi tager endelig stilling til det.
Men det her er en klar forbedring, det er det.
Når vi så snakker om udstationering, altså at nogle skal kunne komme op og yde et eller andet, kan jeg sige, at jeg har set et typehusfirma fra Estland, der har rejst et bjælkehus på 5 dage til 40 kr. i timen.
Morten Østergaard (RV), 2008-02-19:
Til det må man bare sige, at det handler om at have en vis fleksibilitet.
Altså, uanset om man bryder sig om EU eller ej, er det jo et indre marked, hvor varerne gerne skulle kunne udveksles frit.
Der må man sige, at hvis en medarbejder er her så kort, er det spørgsmålet, om man der har en mulighed for at komme til at levere en tjenesteydelse uden at skulle registrere en hel masse ting; så længe det ikke er permanent.
Da vi nu er blevet enige i forligskredsen om, at det er sådan, det skal være, står det jo ikke til at ændre.
Men så vil jeg spørge: Vil Dansk Folkeparti overveje at stemme imod en klar forbedring, fordi man åbenbart synes, at 8 dage skulle være 3?
Bent Bøgsted (DF), 2008-02-19:
Men som jeg var inde på, så jeg gerne, at det i § 5 b, hvor der står, at »udstationeringen ikke varer over 8 dage«, bliver ændret til »3 dage«.
Det er det, jeg siger, nemlig at der er noget, vi gerne vil se på i udvalgsbehandlingen, inden vi tager endelig stilling til det her.
Men det er en klar forbedring af det, der var; det er rigtigt.
Morten Østergaard (RV), 2008-02-19:
Hvis vi skal vende tilbage til det lovforslag, vi arbejder med her, undrer jeg mig lidt.
Jeg ved jo, at hr. Bent Bøgsted har været en arg kritiker af, at østaftalen ikke var tilstrækkelig, og vi må sige, at når der er mange udstationerede, er det jo en direkte følge af, at det har været svært for danske virksomheder og danske arbejdsgivere at få bl.a. østeuropæisk arbejdskraft.
Derfor undrer det mig også, at man ikke i dag klart kan sige, at man støtter det her lovforslag, som faktisk forbedrer nogle af de kontrolmuligheder, fordi man her får et langt bedre overblik over, hvem der er her.
Derfor synes jeg, det ville være rart at høre lidt klarere fra hr. Bent Bøgsted - trods malurt i bægeret osv. - at det her selv set ud fra Dansk Folkepartis synspunkt da må siges at være et klart fremskridt i forhold til at kunne lave kontrol med, men også generelt overvåge, hvor mange der er udstationeret i Danmark.
Bent Bøgsted (DF), 2008-02-19:
Jamen hr. Thomas Adelskov blander jo det hele sammen.
Jeg tror da, at alle er klar over - eller i hvert fald burde være klar over - at vi ikke kan acceptere en dansk fagforening, der kører med underbetaling, altså går ud og laver en overenskomst, der underbetaler så voldsomt, som hr. Thomas Adelskov siger her.
Jeg har ikke hørt noget om, at Kristelig Fagbevægelse laver sådan et underbetalingssystem i deres overenskomster.
De har indgået en overenskomst, hvor medlemmerne var tilfredse.
Vi må jo så erkende, at i den forbindelse havde 3F jo ikke nogen medlemmer derude; de havde en, der havde været der, men som var rejst, det er rigtigt.
Men man går jo altså efter min mening ikke ind og tvinger andre, der er tilfredse med en overenskomst, og siger: I må ikke have den overenskomst med dem her, det er nogle andre, der skal have den.
Det skal leve op til den standard, vi kender.
Thomas Adelskov (S), 2008-02-19:
Det, Dansk Folkeparti siger, er, at hvis man bare har en overenskomst med en eller anden fagforening, så må andre fagforeninger ikke lave konflikt.
Eller sagt på en anden måde: Hvis en virksomhed, der udstationerer i Danmark - eller for den sags skyld en dansk virksomhed - laver en overenskomst med en fagforening, der siger, at 40 kr. i timen er nok for os, så må de andre fagforeninger ikke gå ind og lave konflikt.
Altså kan arbejdsgiveren bestemme, hvad det er for en overenskomst, man vil lave, og selv vælge, hvad det er for en fagforening, for alle fagforeninger er jo lovlige.
Der er jo ikke nogle regler her i landet om, hvad der skal til, for at man kan kalde sig en fagforening.
Det kunne være Kristelig Fagforening, det kunne være en polsk fagforening, det kunne også være en eller en tilfældig fagforening, der blev oprettet af nogle mennesker, der boede i Esbjerg eller et andet sted, og som syntes, at det var relevant at lave deres egen a-kasse og deres egen fagforening og lave overenskomster til 40 kr. i timen, fordi det syntes man nu var relevant, og man kunne i øvrigt godt finde en masse arbejdsgivere, der ville skrive under på sådan en overenskomst.
Og så må man ifølge Dansk Folkeparti fra den fagbevægelse, som kæmper for højere lønninger og bedre vilkår til deres medlemmer, altså ikke gå ind og lave konflikt.
Det var bare det, jeg lige skulle have på plads.
Tak for det.
Bent Bøgsted (DF), 2008-02-19:
Nu er vi så kommet lidt væk fra lovforslaget her, men jeg skal gerne svare på det.
Det, det drejede sig om ved den konflikt, som vi snakker om, med Nørrebro Bryghus, var jo netop, at der var indgået overenskomst med en lovlig, anerkendt dansk fagforening, og vi mener ikke, man skal konflikte en anden lovlig, anerkendt dansk fagforening, uanset hvad det er for en fagforening.
Hvis de har en lovlig overenskomst, der er gældende, er der fra en anden fagforenings side ingen grund til at lave konflikt.
Her snakker vi om udenlandsk arbejdskraft, der kommer op og underbyder de danske arbejdere, og som ikke har en overenskomst, og der vil vi gerne støtte, at de får ordnede forhold, og det kan så ske ved, at fagforeninger tager ud og tegner overenskomst.
Det er det, vi hele tiden har sagt, og der sagde vi også i starten med østaftalen, at vi gerne så, at der kom ordnede forhold for den danske arbejder.
At vi så ikke var enige om, hvordan østaftalen skulle strikkes sammen, er så noget andet.
Det, der var årsagen til, at Dansk Folkeparti ikke var med i østaftalen dengang, var, at vi ikke var enige om, hvordan den skulle strikkes sammen.
Thomas Adelskov (S), 2008-02-19:
Jeg synes jo, det er rørende at høre Dansk Folkeparti her tale om, hvor vigtigt det er, at fagbevægelsen kan komme ud og tegne overenskomster og sikre ordentlig løn og sådan noget.
Det er jeg faktisk meget enig i.
Jeg går ud fra, at Dansk Folkepartis ordfører også er enig i, at den måde, man kan gøre det på i forhold til en virksomhed, som ikke vil tegne overenskomst, simpelt hen er ved at lave konflikt i forhold til dem, altså ved at udtage konflikt og sympatikonflikt og sådan noget.
I den forbindelse rejser der sig i hvert fald i mit hoved et generelt spørgsmål: Når nu man kerer sig så meget om, at fagbevægelsen skal have adgang til oplysninger og fagbevægelsen skal kunne lave overenskomster, hvordan kan det så være, at Dansk Folkeparti for et par måneder siden flirtede voldsomt med tanken om at gribe ind i konfliktretten for fagbevægelsen, fordi man havde en eller anden aktie i forhold til en konflikt, der kørte i København omkring et bryghus?
Da var Dansk Folkepartis ordfører, hr. Bent Bøgsted, ude at sige, at hvis ikke 3F trak deres konflikt tilbage, ville man overveje at se på, om ikke man skulle gribe ind i forhold til konfliktretten.
Og nu står man så her i dag i og roser og priser fagbevægelsen for den indsats, den gør, hvor redskabet er én ting, nemlig muligheden for at lave konflikt over for en virksomhed, der ikke vil tegne overenskomst.
Jeg kan bare ikke få det til at hænge sammen.
Men hvis det er en kovending, så er jeg helt med på det - fair nok.
Thomas Adelskov (S), 2008-02-19:
Men det er sådan, at der i § 5 a står, at man skal anmelde pr. dag et, og så er der et par undtagelser.
Det er f.eks., hvis det er af meget kort varighed, og det kan gælde for montører.
Og det gælder så også, hvis ikke det drejer sig om særlig langvarig udstationering.
Jeg vil godt lige holde fast i en anden ting, som spørgeren sagde før, for den interesserede mig egentlig lidt.
Jeg er nemlig enig med ordføreren i, at en ordentlig virksomhed jo gerne vil skilte med, hvor den er.
Det synes jeg er lidt interessant, og det ville glæde mig, hvis Dansk Folkeparti ville være med til at bringe det op i arbejdsmiljøforligskredsen, for der har vi faktisk syntes, at vi som Socialdemokrater sad ret meget alene med det synspunkt og ønske.
Det glæder mig, hvis vi er flere om at bringe det frem, for så kunne det jo være, at vi ad den vej kunne skabe det redskab, for den mærkning kunne også være en hjælp til f.eks. Arbejdstilsynet, når man kom ud og skulle se på, hvilke virksomheder der optræder på en konkret byggeplads, når man f.eks. skal screene dem. Så jeg ser meget gerne, at vi tager det op i den der sammenhæng,
og jeg har noteret det som et tilsagn fra Dansk Folkepartis side om at være med på det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-02-19:
Jeg vil bare bede hr. Niels Helveg Petersen om efter debatten at konsultere en meget velskrevet, synes jeg selv, kronik, jeg selv havde i Jyllands-Posten forrige søndag, der lige præcis citerer både de grønlandske politikere og en færøsk politiker i forhold til den praksis, de selv mener at have medvirket til, med hensyn til hvad man skulle blande sig i, og så det, vi fra Dansk Folkepartis side har understreget af praksisændringer, som de selv har været med til som følge af den debat, vi havde om de afviste asylansøgere.
Så behøver vi ikke at gøre debatten længere her i Folketingssalen; så kan hr. Niels Helveg Petersen jo ved selvsyn læse sig til det, vi har sagt, i en sammenskrevet og letforståelig kronik, som jeg selv har forfattet.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-02-19:
Jeg vil bare sige, at jeg ikke har citater med på talerstolen, og det er sådan set også unødvendigt, men jeg kan godt finde citater fra ledere og fra Dansk Folkeparti, der var meget kritiske over for de grønlandske medlemmers indblanding eller over, at de blandede sig i diskussionen om asylansøgere.
Det kan jeg sagtens finde.
Søren Espersen (DF), 2008-02-19:
Jeg vil også sige tak til hr. Henrik Høegh for at have konkretiseret problemerne og erkendt problemerne - og tonen, jamen den var vist helt i orden, tror jeg, så vidt jeg kunne skønne.
Det er jeg ikke ekspert i, men det lød rigtigt nok.
Jeg vil så sige til hr. Henrik Høegh lidt i forlængelse af det, hr. Kristian Thulesen Dahl lige har sagt, at med hensyn til det forslag til vedtagelse, som Venstre nu fremsætter i samarbejde med en række andre partier i Folketinget, står der jo bare det samme som det, der er gældende i dag.
Der er intet nyt i det her, for det er sådan i dag, at regeringen stiller sin ekspertise og erfaring til rådighed, at øremærkning af statens tilskud kun kan ske, hvis de grønlandske myndigheder er enige deri, og i forslaget til vedtagelse opfordres regeringen til at bidrage til et tæt samarbejde med Grønland.
Af alle intetsigende forslag til vedtagelse tror jeg nok, at det her er et af dem, der tager rekorden.
Hvad er det nye?
Henrik Høegh (V), 2008-02-19:
Vi konstaterer her, at vi vil se en positiv udvikling på det her område, og det tror jeg vi er enige med hr. Kristian Thulesen Dahl om er nødvendigt.
Vi ønsker ikke at gå længere med redskaberne.
Det må bero på en forhandling, hvordan man udnytter de her redskaber, men ja, vi har et krav på at se en positiv udvikling.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-02-19:
Der er behov for en styrket indsats, og så nævner man nogle virkemidler, som også hr. Søren Espersen var inde på, der har været anvendt i årtier.
Det, som Venstres ordfører, hr. Henrik Høegh, bliver nødt til at konkretisere her i dag,
er: Hvad er det for en styrket indsats, der vil blive følgen af det forslag til vedtagelse, som et stort flertal her i Folketinget senere på dagen vedtager?
Hvad er det helt konkret, der er en styrket indsats?
For som jeg hører det, er der ingen styrket indsats.
Der er en understregning af, at Danmark fortsat stiller ekspertise til rådighed i det omfang, hjemmestyret vil gøre brug at det.
Og så tillader jeg mig altså at minde om, at det ikke bare er Dansk Folkeparti, der render rundt med den her debat.
Formanden for de grønlandske pædagoger mener, at Danmark bør øremærke en del af bloktilskuddet til området.
... Vi må henvende os til Danmark, men det er politikerne i Grønland meget imod.
Er det ikke lige præcis her, vi har problemet?
Nemlig at man i Grønland i virkeligheden har folk, der arbejder med de sociale problemer, der råber om hjælp fra Danmark, men danske politikere siger, at det kræver, at hjemmestyret beder om det.
Og hjemmestyret beder ikke om det.
Henrik Høegh (V), 2008-02-19:
Ja, hr. Thulesen Dahl har ret.
Vi anerkender, at her er der en opgave; her er der en opgave, hvor Venstre ønsker forbedringer.
Derfor står der også i forslaget til vedtagelse, at vi konstaterer, at der er behov for en styrket indsats, og at spørgsmålet om at øremærke penge skal være en debat mellem regeringen og hjemmestyret.
Så vi tillader os her at gøre opmærksom på, at der er en opgave, og vi er interesserede i at se en positiv udvikling i den her opgave.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-02-19:
Først og fremmest vil jeg gerne takke ordføreren fra Venstre for at anerkende problemerne og ikke på nogen måde forsøge at bagatellisere de meget store sociale problemer, der er i Grønland.
Det er det, der fremgår både af ordførertalen og også af det forslag til vedtagelse.
Jeg bliver nødt til på den baggrund at spørge Venstres ordfører, om han ikke er opmærksom på, at det jo ikke bare er Dansk Folkeparti her i Danmark, der mener, at det kan være nødvendigt at gribe ind med andre metoder end bare at stille erfaring til rådighed.
Også formanden for de grønlandske pædagoger har jo været ude med en klar melding om, at en af måderne at løse det her på må være, at man inden for rigsfællesskabet tager et større ansvar, og formanden har direkte sagt, at en af måderne er at øremærke en del af bloktilskuddet til socialområdet.
Altså, det er ikke bare noget, Dansk Folkeparti diskuterer, men det er også noget, nogle af de, der arbejder med socialområdet i Grønland, faktisk er enige i.
Christian H. Hansen (DF), 2008-02-19:
Det er jo næsten som læst op af statsministerens svar for et år siden, der lød, at det er vi opmærksomme på, og det vil vi holde øje med.
Så går der nok et år igen, og så er der ikke sket en pind.
Nu ved jeg godt, at vi også har store dyrevelfærdsmæssige problemer herhjemme i Danmark, det har man i mange lande, så når jeg rejser det her, er det ikke en generel kritik af Grønland, nej, det er en kritik af, at man, når vi taler dyrevelfærd, så ikke gør noget - heller ikke i Grønland.
Er det her ikke et godt eksempel på, at det godt kunne være, at det var på tide, at man skulle hjælpe lidt, at det godt kunne være, at man skulle gå lidt længere end til bare at sige, at det er søreme noget, vi vil gøre noget ved, hvorefter man så læner sig tilbage i lænestolen, og så sker der ikke en pind, og så er man fuldstændig ligeglad med fra regeringens side, at dyr lider over hele verden - fuldstændig ligeglad?
Det er simpelt hen så slap en holdning fra regeringens side på dyrevelfærdsområdet, at jeg har det dårligt med det.
Henrik Høegh (V), 2008-02-19:
Vi konstaterer, at der er behov for en styrket indsats.
Vi konstaterer samtidig, at vi vil se positive resultater.
Vi nævner eksempler på en række redskaber, og så lader vi debat og forhandlinger med det grønlandske folk afgøre, hvordan man skaffer positive resultater på de her områder.
Sagt med andre ord: Vi ønsker ikke at gøre det her uden om det grønlandske folk.
Christian H. Hansen (DF), 2008-02-19:
Nu har vi jo hørt en del om de sociale forhold, men det, jeg vil tage op, er faktisk dyrevelfærden i Grønland og spørge Venstres ordfører om den.
Det er således, at den 9. februar 2007 sendte jeg et spørgsmål til statsministeren på baggrund af en sag om mishandling af grønlandske slædehunde, hvor de var udsultede, og jeg spurgte, om regeringen ville gøre noget ved det.
Statsministeren svarede, at man tog klar afstand fra det og så med tilfredshed på, at der var blevet nedsat en arbejdsgruppe i Grønland, som ville kigge på det.
Imidlertid er det sådan, at det igen er blevet afsløret i Ekstra Bladet, at 60-62 grønlandske slædehunde er sultet ihjel, og det har den danske regering altså ikke ønsket at gøre noget ved på det tidspunkt.
Jeg vil gerne høre, om man ønsker at gøre noget ved det nu.
Nu ved jeg godt, at ordføreren fra Venstre tilhører et parti, som går ind for sodomi, altså dyresex, man ønsker i hvert fald ikke at indføre et forbud i Danmark.
Men jeg vil gerne høre, om man vil rejse det her emne.
Når statsministeren ikke vil banke i bordet, kunne vi så få Venstres ordfører til at banke i bordet over for statsministeren, som så måske vil løfte hånden over for landsstyret og få rettet op på de her ting vedrørende den frygtelige dyremishandling i Grønland?
Søren Espersen (DF), 2008-02-19:
Jamen så må vi konsultere listen her, som er fra bogen »Børn og unge i Grønland« fra 2008 og bogen »Køn og vold«: En tredjedel af alle piger i Grønland under 15 år er seksuelt misbrugt; hver tiende dreng under 15 år er seksuelt misbrugt; Grønland har verdens højeste selvmordstal blandt unge, en fjerdedel af alle unge har forsøgt selvmord; 56 pct. af alle graviditeter ender i provokeret abort; med hensyn til omsorgssvigtede børn udgør kategorien truede børn 25 pct., og 17 pct. af grønlandske børn angiver, at de altid går sultne i seng; der mangler 300 pædagoger; den sociale ulighed er enorm; nepotisme og magtmisbrug har vi set masser af eksempler på; dyrevelfærden halter; 60 pct. af alle kvinder mellem 18 og 24 år har fået tæv; 15 pct. af alle har været udsat for vold inden for et år; i 2001 var der 772 voldssager i Grønland, og det er en stigning på 30 pct. i forhold til 1999.
Det med sædelighedsforbrydere har jeg før nævnt og dokumenteret.
Det er grønlandske tal, og det er dem, jeg forholder mig til, vil jeg sige til fru Juliane Henningsen.
Juliane Henningsen (IA), 2008-02-19:
Jeg er desværre bange for, at hr. Søren Espersen aldrig nogen sinde vil kunne opfatte de oplysninger, som vi gang på gang vil kunne give ham og hans parti, om grønlandske forhold, om det kommende selvstyre og om det faktum, at der aldrig nogen sinde har været så mange grønlandske unge, der tager en uddannelse, at der aldrig har været så mange, der tager initiativ, at der aldrig har været så stor en vilje til at gøre en forskel i det grønlandske samfund.
Det er jeg bange for at hr. Søren Espersen aldrig nogen sinde vil forstå.
Søren Espersen (DF), 2008-02-19:
Det ved fru Juliane Henningsen jo også godt jeg har.
Så det er ikke fair.
Det er sådan noget almindelig snak.
Med hensyn til det andet om, hvad der skal til, før jeg accepterer, at Grønlands hjemmestyre selv kan klare problemerne, vil jeg sige, at det er, at problemerne bliver løst.
Det er det, der skal til, så vi ikke igen står her om 1 år eller 3 år i en ny Grønlandsdebat og konstaterer, at der stadig væk ingenting er sket, og så vi ikke igen oplever en ny dokumentarudsendelse fra Danmarks Radio eller TV 2 eller en historie fra aviserne, der fortæller, at der ingenting positivt er foregået, hvad angår det her ekstreme.
Det er det, der skal til.
Juliane Henningsen (IA), 2008-02-19:
Hr. Søren Espersen siger, at vi skal smøge ærmerne op og komme i gang med at gøre vores arbejde.
Jeg vil sige til hr. Søren Espersen, at han skal læse sin lektie, før han tager til Grønland og vil debattere Grønlands politik.
Jeg vil gerne spørge: Hvad skal der til, før hr. Søren Espersen får tillid til Grønland, før han får tillid til den regering, han har samarbejdet med?
Hvad skal der til, når vi grønlandske politikere, når regeringen, statsministeren og velfærdsministeren gang på gang redegør for, hvilke tiltag der er vedrørende Grønland?
Hvad skal der til, før hr. Søren Espersen rent faktisk opfatter de oplysninger, han får givet, og hvad skal der til, før hr. Søren Espersen rent faktisk vil debattere på et sobert grundlag?
Søren Espersen (DF), 2008-02-19:
Jeg kan konstatere, at fru Julie Rademacher egentlig sådan fortsætter den samme retorik, som man har hørt fra grønlandske politikeres side i mange, mange år: Der er noget undervejs, vi arbejder på det, der bliver kæmpet ihærdigt, vi samarbejder med danske myndigheder.
Men det er jo ikke rigtigt, at det er sådan, det foregår.
Selvfølgelig er der en dialog, det må der nødvendigvis være, men der er jo ingen anmodning om assistance vedrørende de problemer, som Grønlands hjemmestyre ikke selv kan klare.
Det er da muligt, at fru Julie Rademacher har eksempler på nogle projekter, som er gået godt.
Det tror jeg da gerne.
Jeg har jo ikke sagt, at alting på Grønland er forfærdeligt.
Jeg har bare sagt, at man har nogle tal, nogle statistikker, inden for det socialpolitiske, som viser, at der er ekstreme problemer.
Henrik Høegh (V), 2008-02-19:
Det er klart, at vi i Venstre er optaget af husdyrvelfærd og dyrevelfærd generelt, og derfor er det her jo et af de emner, som vil skulle tages op i en løbende debat med grønlænderne; hvordan man varetager det her område hos de grønlandske myndigheder.
Det er vi selvfølgelig opmærksomme på og interesserede i.
Søren Espersen (DF), 2008-02-19:
At der er behov for en styrket indsats, tror jeg vi alle sammen er enige om.
Hvad var det så lige, det var?
Hvori er det den styrkede indsats ligger i det her forslag, og hvad har Venstre i øvrigt tænkt sig der skal foretages?
Så siger hr. Henrik Høegh: Vi vil se positive resultater.
Det vil vi andre også.
Hvad nu, hvis vi ikke ser positive resultater?
Hvad nu, hvis vi om et år, når vi indkalder til en ny forespørgselsdebat om Grønland - det har vi faktisk tænkt på at gøre en gang om året; ligesom man har en EU-debat, bør man også have en rigsfællesskabsdebat - står her, og der ingenting er sket, og hr. Henrik Høegh siger ligesom i dag: Vi vil se positive resultater?
Hvad gør Venstre så?