runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2009-03-27:
Jeg fik måske udtrykt mig lidt omfangsrigt, for det, jeg egentlig ville have svar på, var: Kan man forestille sig, at ministeren svarer på en måde, så Dansk Folkeparti ikke vil støtte, at vi permanentgør ordningen med konfliktråd i Danmark?
Det synes jeg bare virker helt absurd, når man netop kan høre fru Marlene Harpsøe ridse alle de positive elementer op, og det vender jo tilbage til en mistillid til domstolene.
For det her handler om, hvorvidt man tror på dommerne, som skal lægge vægt på mange ting, når de udmåler straf inden for de strafferammer, som Folketinget vedtager, og som dokumenterbart følger lovgivers intentioner i et og alt, og så vil man alligevel lade det være en forhindring for, at man indfører noget, som er til stor glæde både for offeret og for gerningsmanden i forhold til at få gerningsmanden til at bryde sin kriminelle løbebane.
Så jeg spørger egentlig bare helt simpelt: Vil det sige, at Dansk Folkeparti ikke i dag kan sige, at man vil stemme for lovforslaget om konfliktråd på baggrund af de bemærkninger, fru Marlene Harpsøe har givet, for så synes jeg virkelig, at mistilliden er kammet helt over?
Line Barfod (EL), 2009-03-27:
Hvorvidt det, de har gjort, er i overensstemmelse med EF-Domstolen, ved vi jo kun den dag, der kommer en sag for EF-Domstolen fra Danmark.
Det har man jo ikke nogen sikkerhed for at Lavalloven sikrer.
Det blev meget tydeligt under hele forløbet med lovgivningen, at vi ikke ved, hvordan en sag ved Domstolen vil falde ud.
Det er jo det, der er vores store opgave: at støtte både den danske og den europæiske fagbevægelse, bl.a. på aktionsdagen den 15. maj, i at sikre, at vi på EU-plan får retten til at strejke og konflikte, så der ikke er nogen som helst tvivl om, at dansk fagbevægelse har ret til at lave konflikt for lige vilkår og ikke for dårligere vilkår.
Karen Hækkerup (S), 2009-03-27:
Også Socialdemokraterne er positive over for det her lovforslag.
Det er sund fornuft at få samlet og skabt klarhed om de regler, der drejer sig om at videregive informationer.
Det her vil samle reglerne for videregivelse af personoplysninger inden for den offentlige forvaltning i persondataloven.
Jeg har stor tillid til, at det, som nu kommer til at ske, vil være en forbedring.
Socialdemokraterne kan støtte det.
Så kan jeg allerede nu, inden Enhedslistens fru Line Barfod får lejlighed til at spørge, sige, at vi selvfølgelig meget gerne vil være med til at få afklaret spørgsmålet omkring samtykke i udvalgsarbejdet.
Line Barfod (EL), 2009-03-27:
Jeg er enig i, at det på mange måder er rationelt og fornuftigt, men der er lige det, der er blevet rejst i høringssvarene omkring samtykke: at der er oplysninger, hvor der efter lovgivningen i dag kræves et skriftligt samtykke fra borgeren, og i og med at man flytter det over i en anden lovgivning, hvor der gælder nogle andre krav, er det ikke sikkert, at der fremover vil være krav om skriftligt samtykke.
Det vil jeg gerne lige høre Venstres overvejelser i forhold til.
Er det noget, Venstre vil være med til at se på under udvalgsarbejdet, at vi skal sikre, at vi ikke slækker på samtykkekravene?
Karsten Nonbo (V), 2009-03-27:
Det vil sige, at SF forestiller sig, at man egentlig gennemgår straffeloven og andre love for, om man kan bruge konfliktråd efter de paragraffer, eller om man ikke kan bruge konfliktråd efter de paragraffer, altså at man ser på det i forhold til overtrædelsen af visse paragraffer, frem for i forhold til overtrædelsen og forbrydelsen - altså gerningsindholdet i selve den enkelte forbrydelse?
SF vil altså have det skrevet ind paragrafmæssigt, hvor man kan bruge konfliktråd, og hvor man ikke kan bruge konfliktråd?
For det må jo være konsekvensen af det, der er blevet sagt.
Kim Andersen (V), 2009-03-27:
Det her er for så vidt et praktisk lille forslag, der effektiviserer og rationaliserer, det er et forslag, som bygger på en betænkning, som kom i slutningen af sidste år, fra et særligt udvalg, der arbejdede med udveksling af oplysninger inden for den offentlige forvaltning, og det går ud på at skabe hjemmel til, at der kan udveksles flere oplysninger mellem de offentlige myndigheder, når det er nødvendigt for en sagsbehandling, og det går ud på, at man kan overføre oplysninger elektronisk, og at man samler reguleringen heraf i persondataloven.
Der vil gælde de samme kriterier, som der gør i dag, i forhold til forvaltningsloven med hensyn til fortrolighed og til, hvilke oplysninger der kan gives videre.
Det er et fornuftigt og nødvendigt forslag, der indebærer rationalisering og effektivisering, og det kan vi støtte.
Jeg skal hilse fra Det Konservative Folkepartis ordfører, hr. Tom Behnke, som ikke kan være til stede, og sige, at det samme gælder for De Konservative.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-03-27:
Jeg vil godt starte med at takke de retspolitiske ordførere for den meget positive modtagelse af lovforslaget.
Det er glædeligt, at der er så bred opbakning til at etablere en permanent og landsdækkende ordning med konfliktråd i straffesager.
Som flere af ordførerne har været inde på, har der jo kørt en forsøgsordning i mange år, og erfaringerne har været positive.
Konfliktråd er, når de bruges rigtigt, en fordel både for ofret og for gerningsmanden.
Det giver den forurettede mulighed for at komme til orde over for gerningsmanden og fortælle om de konsekvenser, den strafbare handling har haft for vedkommende.
Konfliktråd kan også på den måde medvirke til, at forurettede får bearbejdet den vrede og den angst, som den kriminelle handling kan have medført, og være med til at give den forurettede en følelse af større tryghed i hverdagen.
Samtidig får gerningsmanden mulighed for at se og forholde sig til de menneskelige følger af den strafbare handling og for i den direkte kontakt med den forurettede at påtage sig ansvar for sine handlinger.
Konfliktråd kan på den måde øge gerningsmandens ansvarlighed og dermed medvirke til, at han eller hun ikke begår ny kriminalitet.
Så er der også en enkelt ordfører her i dag, som har foreslået - det blev også diskuteret i kommissionen - at gerningsmandens deltagelse i konfliktråd skal træde i stedet for sædvanlig straf, dvs. være et alternativ til den sædvanlige straf.
Det er spørgsmål, som for øvrigt er blevet overvejet meget grundigt i udvalget, og jeg er enig med udvalgets flertal i, at der er en række betænkeligheder ved at indføre regler om, at konfliktråd kan være et alternativ til straf.
Som der er redegjort for i bemærkningerne til lovforslaget, drejer det sig om forholdet til grundlæggende straffeprocessuelle principper om den forurettedes rolle i straffesager.
Der er efter regeringens opfattelse også en risiko for, at en ordning, hvor konfliktråd træder i stedet for den sædvanlige straf, vil lægge et alt for urimeligt pres på forurettede for at deltage i konfliktråd.
Et offer for en forbrydelse skal jo ikke have samvittighedskvaler ved at sige nej til at deltage i konfliktråd, fordi den beslutning kan betyde, at gerningsmanden skal i fængsel.
Der vil også kunne være en risiko for, at gerningsmanden deltager i konfliktråd på skrømt alene for at undgå en sædvanlig straf.
Af hensyn til den forurettede er det derfor væsentligt at undgå situationer, hvor en mægler må afbryde et konfliktråd, hvis det viser sig, at gerningsmandens deltagelse ikke er båret af et reelt ønske om at medvirke til en meningsfuld dialog om den strafbare handling.
Så langt, så godt.
Som nævnt er jeg meget glad for de mange positive bemærkninger, og det ser ud til, at der vil være et stort flertal bag regeringens lovforslag, men vi medvirker selvfølgelig gerne konstruktivt i udvalgsbehandlingen til at besvare spørgsmål og opklare eventuelle misforståelser omkring selve forslaget her.
Meta Fuglsang (SF), 2009-03-27:
Det er ikke den nødvendige konsekvens af det, jeg har sagt som ordfører for SF.
Det, jeg har sagt, er, at vi er glade for det forslag til konfliktråd, der ligger her.
Det, der er lagt op til her, er, at man bliver visiteret til konfliktmægling, hvis det bliver vurderet, at det har en gavn, og jeg er sikker på, at domstolen eller de instanser, som skal kigge på, hvornår nogen er egnet til at blive visiteret til konfliktmægling, kan administrere dette.
Så jeg har fuld tillid til, at det system kan fungere, også uden at SF blander sig i detaljer om, hvilke paragraffer der skulle stå.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-03-27:
Jeg kan som Dansk Folkepartis ordfører afkræfte, at Dansk Folkeparti skulle have nogen som helst mistillid til domstolene.
Dansk Folkeparti har stor tillid til de danske domstole.
Når det så er sagt, vil jeg også gerne sige igen, at Dansk Folkeparti ser positivt på det her forslag.
Netop for ofrenes skyld ser vi positivt på det her forslag.
Som det også fremgår af forsøgsordningerne, er det otte ud af ti ofre, som har deltaget i de her konfliktråd, og som rent faktisk finder det meget vellykket eller vellykket at have deltaget i de her konfliktråd.
Det er selvfølgelig positivt.
Men når det så er sagt, vil jeg også gerne sige, at det, vi gerne vil sikre os fra Dansk Folkepartis side, når vi laver lovgivning - sådan tror jeg vi alle sammen har det som folketingsmedlemmer - er, at det, vi rent faktisk laver, også er tip-top i orden.
Vi vil gerne sikre os fra Dansk Folkepartis side, at en gerningsmand ikke kan udnytte vores lovgivning, i det her tilfælde ved at deltage i konfliktråd, og derved få en lavere straf.
Vi stiller spørgsmål til ministeren om det for at sikre os, at ingen kan snyde.
Morten Østergaard (RV), 2009-03-27:
Jeg skal bare lige forstå noget.
Fru Marlene Harpsøe, som ellers har holdt en fin ordførertale om alle de gode og positive elementer ved at lave den her type konfliktråd, siger, at Dansk Folkeparti alligevel ikke er sikre på, at de vil stemme for.
Altså, selv om udvalget har arbejdet og erfaringerne er indhøstet og viser, at det er positivt i forhold til ofrene, og at det er positivt i forhold til gerningsmændene, som forhåbentlig bliver langt mere bevidste om, hvad det er for en skade, de har forvoldt andre, er man fra Dansk Folkepartis side slet ikke sikker på, at man kan stemme for på grund af en eller anden teknikalitet.
Til det vil jeg sige, at hvis den generelle mistillid, man har til, at domstolene er i stand til at forvalte det ansvar, de har i forbindelse med at udmønte de regler, der står i de love, der er vedtaget, og som udgør straffeloven, skal gøre, at man vil forhindre med Dansk Folkepartis stemmer, at ofre og gerningsmænd forsoner sig til glæde for dem begge to, så synes jeg godt nok, at den mistillid er kommet helt ud på et overdrev.
Line Barfod (EL), 2009-03-27:
Jeg skal bare høre, om ministeren i forhold til offentlige institutioner vil være indstillet på, at vi ser på, at også offentlige institutioner skal have mulighed for at få noget hjælp til ansøgningerne.
En del af midlerne på det her område er jo også rettet mod de store problemer, vi ved der er på en række af de offentlige områder, som har store arbejdsmiljøproblemer.
Derfor er det vigtigt, at de områder også kan få del i Forebyggelsesfonden.
Så er ministeren indstillet på, at også offentlige institutioner skal kunne få hjælp til at lave ansøgningerne?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-03-27:
Jeg skal gøre det meget kort.
Jeg vil takke for debatten og det store flertal i Folketinget, som bakker op om lovforslaget.
Jeg tror, det er en god ting, at vi giver de mindre, private virksomheder den her håndsrækning, for at de kan få hjælp til at udforme ansøgningerne.
For vi har jo en stor interesse i, at også denne gruppe bliver repræsenteret blandt de godkendte.
Line Barfod (EL), 2009-03-27:
Også Enhedslisten kan støtte forslaget.
Vi synes, det er rigtig vigtigt, at det ikke kun er store virksomheder, der får mulighed for at lave forebyggelse, men at der også kommer projekter for mindre og mellemstore virksomheder.
Men vi er også enige i den kritik, der er rejst fra Kommunernes Landsforening og fra FTF, om, at der også er et behov for, at offentlige institutioner har muligheden for at få hjælp til at lave ansøgninger.
Det her forslag er jo et udtryk for den absurde situation, vi har fået i Danmark i dag, hvor det er sådan, at hvis man skal have del i offentlige midler, hvad enten det er som privat virksomhed, der skal have del i nogle puljer eller skal byde ind på et udbud, eller det er offentlige institutioner og offentlige myndigheder, der skal byde ind i forhold til de mange forskellige puljer, der er, så skal man ud og betale et dyrt konsulentfirma flere hundrede tusinde kroner bare for at få lavet ansøgningen, uden at man har nogen som helst sikkerhed for, at man så også får del i de midler.
Nogle gange kan udgiften til at få et konsulentfirma til at lave ansøgningen nærmest være større end det, man ville kunne få ud af puljen.
Der er altså behov for en selvransagelse i forhold til, om ikke det burde være muligt at få gennemgået ansøgninger, uden at de skal være skrevet af et dyrt konsulentfirma, uden at man skal kunne alle de rigtige managementord for at få ansøgningen igennem, men at man mere ser på indholdet i stedet for på formen.
Det mener jeg der er behov for at vi arbejder med, ellers ender det med, at en meget stor del af vores arbejdskraft går med at sidde og skrive fine, lange ord i lange ansøgninger, hvorefter andre så skal sidde og læse de samme fine ansøgninger for at prøve at gennemgå, hvad de egentlig går ud på, i stedet for at man får den arbejdskraft ud at lave det arbejde, vi faktisk har behov for bliver udført.
Så jeg synes, der er brug for at bruge den her anledning til at sige: Lad os få set på det her omsiggribende konsulenthysteri.
Morten Østergaard (RV), 2009-03-27:
Forebyggelsesfonden, som er et rigtig godt initiativ, er en af udmøntningerne af velfærdsaftalen, som blev indgået for nogle år siden i bred enighed her i Folketinget.
Den er et rigtig godt initiativ, fordi den er med til at vidensudvikle på forebyggelsesområdet gennem projekter i særlig nedslidningstruede brancher.
Der stilles utrolig høje kvalitetskrav til de projekter.
Faglige udvalg vurderer projekternes kvalitet og sørger for, at der kommer rigtig meget forebyggelse for pengene med de ganske betragtelige summer, der er anbragt i Forebyggelsesfonden.
Det er selvfølgelig fornuftigt, at man stiller høje kvalitetskrav, og det er helt fornuftigt, at vi sikrer, at de af skatteydernes kroner, der går til arbejdet, er underlagt meget høje kvalitetskrav.
Men det har desværre haft den effekt, som også den konservative ordfører var inde på, at da 90 pct. af de private danske virksomheder har under 50 ansatte, har disse virksomheder ikke i samme grad som offentlige eller store private virksomheder kunnet deltage i arbejdet i Forebyggelsesfonden.
Det har simpelt hen været for tungt for dem at gå igennem ansøgningsprocessen, og det er meget ærgerligt, fordi så mange mennesker arbejder i dette høje antal små og mellemstore virksomheder i Danmark.
Vi støtter varmt forslaget og håber, det betyder, at der kommer mere gang i projekterne fra de små og mellemstore virksomheder i den private sektor.
Hvis det ikke bliver tilfældet, må vi jo tage yderligere initiativer, men vi håber i hvert fald, at dette skridt vil føre til, at også de små og mellemstore private virksomheder kommer på banen.
Det vil være godt for dem, for deres ansatte og for vidensudviklingen på forebyggelsesområdet.
Thomas Adelskov (S), 2009-03-27:
Da Socialdemokraternes ordfører, fru Lone Møller, ikke kan være til stede ved behandlingen i dag, har jeg lovet at fremføre Socialdemokraternes synspunkter med hensyn til det her lovforslag. Selve Forebyggelsesfonden er jo en del af velfærdsaftalen og en del af det, som Socialdemokraterne fik ud af at lave en velfærdsaftale med regeringen, nemlig at få afsat en stor pulje penge til det forebyggende arbejde: at lave forebyggende indsats og nye forsøg på det danske arbejdsmarked.
Imidlertid har vi længe påpeget i forligskredsen, og vi har været bekymrede over at kunne se, at det kun har været de store virksomheder, de store danske arbejdspladser og offentlige arbejdspladser, der har søgt og i høj grad har fået penge fra Forebyggelsesfonden.
Derfor har vi også efterlyst et tiltag som det, vi så rent faktisk står med og behandler i dag, nemlig at sikre, at de små virksomheder kunne få støtte til at udarbejde projektforslag, således at de også kunne komme i betragtning, og at det forebyggende arbejde kunne blive opprioriteret og erfaringerne blive flere i forhold til hele indsatsen på små og mellemstore virksomheder. Så Socialdemokraterne støtter helhjertet dette forslag, som udspringer af vores eget ønske.
Peter Juel Jensen (V), 2009-03-27:
Det her lovforslag er et af resultaterne af en god proces mellem regeringen, Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre om fordelingen og prioriteringen af Forebyggelsesfondens midler.
Forligskredsen har kunnet konstatere, at der har været relativt få mindre, private virksomheder, der har søgt støtte til projekter, der ligger inden for fondens hovedformål, nemlig at støtte virksomheder og teknologiprojekter, der forebygger nedslidende rutiner og arbejdsgange og/eller bidrager til at fastholde medarbejdere med dårligt helbred eller bidrager til hurtig tilbagevenden til arbejdsmarkedet efter en sygemelding.
Med det her lovforslag bliver det muligt for virksomheder med under 50 ansatte at søge støtte til ekstern bistand i forbindelse med virksomhedernes udarbejdelse af enten ansøgninger om støtte til projekter eller tilskud i forbindelse med et åbent udbud.
Virksomhederne kan få dækket op til 50 pct. af udgifterne for arbejdet med en ansøgning, dog maksimalt 50.000 kr. Fondens kapital skal bruges som støtte til projekter, der har til formål at forebygge fysisk og psykisk nedslidning på arbejdspladserne.
Da ca. 90 pct. af de private danske virksomheder har under 50 ansatte, kommer vi nu hele vejen ud med det gode budskab.
Hidtil har man ikke kunnet få dækket udgifterne til udarbejdelsen af ansøgningen, men det har vist sig, at dette har været nødvendigt for at få mindre, private virksomheder med.
Om så også ansøgningen vil nyde fremme i fonden, ja, det vil fremtiden vise, men i og med at en ansøgning udarbejdes - en ansøgning, som vel at mærke er kvalificeret - sætter vi også på den måde fokus på arbejdsmiljøet og dermed på en proces, der vil føre til et bedre arbejdsmiljø i den enkelte virksomhed.
Venstre støtter forslaget.
Line Barfod (EL), 2009-03-27:
Jeg har intet ønske om at sprede usikkerhed og angst.
Tværtimod mener jeg, det er afgørende, at der kommer et politisk flertal i Folketinget, som vil være med til at sikre, at vi får lige vilkår i Danmark.
Jeg mener, det er afgørende, at vi går ud og tager de problemer, som man har på arbejdspladserne, meget alvorligt, altså at vi tager den meget stærkt stigende arbejdsløshed, der er, især i udkantsområderne meget alvorligt.
For ellers risikerer vi, at det går galt.
Det tror jeg ikke på at man kan tie ihjel eller vende ryggen til.
Jeg tror, det er helt afgørende, at vi tager det alvorligt, at vi tager udfordringerne op og netop støtter fagbevægelsen i at gå ud og tage de konflikter, der skal til, altså giver fagbevægelsen de værktøjer, der skal til for at sikre lige vilkår.
Og jeg tror, det går meget værre, hvis vi prøver at tie problemerne ihjel og vender ryggen til dem i stedet for at tage dem alvorligt og rejse dem herinde og være med til at bakke op om fagbevægelsen og være med til at sige igen og igen, at det handler om lige vilkår, og at det handler om at modvirke social dumping.
Thomas Adelskov (S), 2009-03-27:
Det der med - jeg tror også, jeg sagde det i min tale - at nogle partier taler det her op, som om det er et stort problem, for at skabe usikkerhed og angst, kan man måske godt forstå, når der nu er et forestående europaparlamentsvalg.
Jeg bliver bare nødt til igen at sige: Enhedslisten må jo erkende, at der i Danmark er konfliktret over for udenlandske arbejdsgivere, at man kan tage kollektive kampskridt, at man kan tvinge udenlandske arbejdsgivere til at indgå overenskomst.
Det skete f.eks. i går.
Men faktum er jo, at det lige nøjagtig i går blev dokumenteret, at alle de værktøjer, vi har givet for at undgå, at Lavaldommen rent faktisk skulle betyde, at man kunne komme til det her land og undgå og undslå sig at tegne overenskomst med dansk fagbevægelse - det er manet i jorden - virker.
Det kan lade sig gøre, og det virker.
Bent Bøgsted (DF), 2009-03-27:
Det er jo blevet gennemgået lidt, hvad det her forslag går ud på, men opgaven er at yde støtte til projekter, der har til formål at forebygge fysisk og psykisk nedslidning.
Det er jo det, der ligger i aftalen om Forebyggelsesfonden, som Dansk Folkeparti er med i.
Det har så vist sig, at mange små virksomheder med under 50 ansatte ikke har de nødvendige faglige og økonomiske ressourcer til at udarbejde en kvalificeret ansøgning.
Derfor er forligskredsen omkring Forebyggelsesfonden blevet enige om at give disse virksomheder mulighed for et økonomisk tilskud til konsulenter til udarbejdelse af ansøgninger.
Og med det tiltag forventes der en øget forebyggelse af den fysiske og psykiske nedslidning og dermed en forbedring af arbejdsforholdene og en nedbringelse af sygefraværet, som er højt prioriteret.
Så Dansk Folkeparti støtter selvfølgelig forslaget.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-03-27:
Den gruppe, der er underrepræsenteret, er de mindre, private virksomheder.
Offentlige arbejdspladser er jo typisk i en kommune, hvor man har eksperter til rådighed, der kan hjælpe med at lave disse ansøgninger.
Derfor skal den her indsats rette sig mod de små og mellemstore private virksomheder.
Knud Kristensen (KF), 2009-03-27:
, forslag til lov om ændring af lov om Forebyggelsesfonden, indebærer en prioritering af Forebyggelsesfondens midler for 2009.
Der indføres en tilskudsordning, som har til formål at sikre kvalificerede ansøgninger til Forebyggelsesfonden fra mindre, private virksomheder.
Den samlede kapital i Forebyggelsesfonden er på 2,5 mia. kr., og herfra kan der ydes støtte til projekter, som har til formål at forebygge fysisk og psykisk nedslidning på danske arbejdspladser.
Med lovforslaget kan virksomheder, som ikke har den nødvendige faglige ekspertise og økonomiske ressource til udarbejdelse af en kvalificeret ansøgning, søge tilskud hertil.
For at en ansøgning kan komme i betragtning, skal den leve op til de kvalitetskrav, der kræves, for at virksomheden kan få støtte til det gennemførte projekt.
Mange virksomheder kan komme i betragtning til denne tilskudsordning, da 90 pct. af de danske virksomheder har under 50 ansatte, og det er på baggrund af disse tal, lovforslaget er fremsat, så virksomheder kan søge tilskud til f.eks. konsulenthjælp og ekstern bistand til udarbejdelse af en ansøgning om støtte fra fonden.
Ansøgningen skal opfylde de betingelser, som er i overensstemmelse med EU’s statsstøtteregler.
Det forventes, at tilskudsordningen i forening med øget information og vejledning fra Forebyggelsesfondens side kan bidrage til, at de mindre, private virksomheder får større andel i fondens midler.
Jo flere virksomheder, der får del i fondens midler, desto flere medarbejdere sikrer vi optimale arbejdsgange, der forebygger nedslidning og medvirker til rigtige arbejdsrutiner på de danske arbejdspladser.
Der kan f.eks. gennemføres projekter, som skal styrke bevidstheden om risikoen ved forkert livsstil som f.eks. for lidt motion, rygning og for meget alkohol samt overvægt, som er medvirkende til at nedbryde immunforsvaret.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-03-27:
Det lyder det næsten som om ud fra det, som fru Karen Hækkerup siger.
Men jeg vil gerne slå fast, at vi rent faktisk er positive over for det her, men vi vil gerne tage endelig stilling, efter ministeren har redegjort for de spørgsmål, som vi vil stille til ministeren.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at Dansk Folkeparti ikke har noget imod formildende omstændigheder.
Vi vil bare gerne have, at der skal være nogle rigtig gode grunde til formildende omstændigheder i forbindelse med en straffastsættelse.
Det er det, vi gerne vil have hundrede procent klarhed over.
Så vi er ikke negative over for forslaget, vi er positive, men vi vil gerne afvente ministerens svar, før vi tager endelig stilling.