runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2014-01-23:
Hr. Orla Hav talte en del om ansvarlighed og uansvarlighed blandt hundeejere.
Jeg vil gerne spørge hr. Orla Hav, hvilke stramninger der sker i forhold til hundeejerne med det her lovforslag.
Kunne hr. Orla Hav nævne et enkelt eksempel på sådanne stramninger?
Det andet er, at hr. Orla Hav var blevet overbevist af de positive resultater af forbuddet mod bestemte hunderacer.
Hvilke positive erfaringer mener hr. Orla Hav man kan uddrage af den evaluering, der er lavet?
Orla Hav (S), 2014-01-23:
Behandlingen af dette lovforslag er jo en konsekvens af den evalueringsbestemmelse, som blev indsat i loven, da den blev indført i 2010.
Jeg må sige, at jeg sjældent har modtaget så mange mails som i forbindelse med dette lovforslag, og henvendelserne grupperer sig i to hovedsynspunkter: Det at holde hund er en stor glæde for mange borgere og deres familier i vores land, og den glæde skal vi fortsat være med til at kunne sikre.
Det andet synspunkt er, at alle borgere skal kunne være optimalt trygge ved det hundehold, vi har i vores samfund.
Vores opgave som lovgivere er at sætte nogle fornuftige rammer, der afvejer hensynene over for hinanden.
Vi var skeptiske ved lovens indførelse og undlod at stemme for forbudslisten.
Men vi har ladet os overbevise om, at listen er et brugbart redskab til at fremme ansvarlighed og hensyntagen, når det gælder hold af hund.
Vi ved, at kombinationen af ansvarlighed og hensyntagen til den enkelte hunds medfødte og tillærte adfærd er rygraden i at sikre både glæden ved at holde hund og den tryghed, der bør være heri for andre borgere.
Heldigvis er de allerfleste hundeejere ansvarlige og hensyntagende.
Herom vidner alle de hundeejere, der går på skole med deres hunde, og stort engagement i de foreninger, som varetager interesser for hunde og hundeejere og formidler viden og indsigt om hunden og dens natur og adfærd.
Desværre ser vi ikke denne ansvarlighed hos alle.
Det slog konkret igennem ved to episoder – oven i købet hjemme i det område, hvor jeg kommer fra i Aalborg Kommune – inden for de seneste år.
En løber blev overfaldet af to hunde, som oven i købet havde været genstand for adskillige klager.
Løberen blev reddet af en bilist, der hjalp og gav ly indenfor i en lukket bil.
Politiet måtte skyde den ene overfaldshund på stedet for at dæmpe aggressiviteten.
Sådanne episoder ønsker vi at forebygge med nogle fornuftige rammer.
Vi ser med glæde, at reglerne om skambidning er ændret fra at være absolutte bestemmelser, til at der gives plads til en skønsmæssig vurdering fra en person, der besidder sagkundskab i forhold til hunde.
Regler udformet som knivlovsbestemmelser er ikke kloge i lovgivningen.
Vi anerkender behovet for en liste over ikkeønskede hunderacer, fordi vi gerne vil fremme trygheden, og fordi en række hunde rummer en stor potentiel risiko, hvis viden og ansvarlighed i omgang med hunden ikke er tilstrækkelig.
Vi synes, det er fornuftigt, at L 93, mark- og vejfredsloven, ses som sammenhængende med L 92.
Vores begrundelse er, at vi skal være varsomme med de midler, vi bruger, i forhold til selv at håndhæve retten i et retssamfund .
Til gengæld åbner vi for muligheden for større økonomiske sanktioner, hvis hundeejere ikke holder hund på en hensyntagende måde.
Alt i alt finder vi Socialdemokrater, at det er lykkedes at afbalancere de overordnede hensyn til hundehold i vores samfund, så vi støtter begge lovforslag.
Må jeg afslutningsvis gøre et par bemærkninger om nødvendigheden af, at Danmark får kommunikeret den rette sammenhæng mellem loven og dens håndhævelse, så gæster/turister fra udlandet trygt og under ordnede forhold kan tage deres firbenede ven med på ferie i Danmark.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-01-23:
I forbindelse med det lovforberedende arbejde har Rigspolitiet skrevet til Fødevareministeriet med nogle bemærkninger om, hvordan man kan løfte bevisbyrden osv.
Jeg vil gerne prøve at læse et stykke op fra det, de har skrevet, og jeg starter: Som anført finder Rigspolitiet ikke, at man med tilstrækkelig sikkerhed kan fastslå en hunderace ved undersøgelse af dens udsende og adfærd, og at det således ikke er muligt at løfte bevisbyrden for, at en hund ikke tilhører en ulovlig race, ved at fremlægge erklæringer, som alene er baseret på en vurdering af en hunds udseende eller adfærd.
Nu er det sådan i Danmark, at der er omkring 400.000 blandingshunde.
Synes hr. Orla Hav ikke, at det er et kæmpe retssikkerhedsmæssigt problem for de 400.000 hundeejere, at de ikke har nogen jordisk chance for at løfte den bevisbyrde, som de faktisk er pålagt?
Erling Bonnesen (V), 2014-01-23:
Vi er alle sammen bekendt med, at der har været masser af spektakulære tilfælde undervejs, og det er jo også derfor, det hele er op til revision, hvad vi i øvrigt også besluttede i 2013.
Så ja, vi vil da gerne være med til at se på så at sige alle tænkelige relevante spørgsmål og få dem afdækket, sådan at vi forhåbentlig lander på nogle fornuftige beslutninger til sidst.
Selvfølgelig vil vi det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-01-23:
Tak for tilsagnet om, at man trods alt gerne vil kigge på det her i udvalgsarbejdet.
I forhold til en bedre retssikkerhed har vi også oplevet nogle sager, hvor hundeejeren har klaget videre til byretten over den bødestraf, vedkommende har fået, og det har så ikke haft opsættende virkning, i forhold til om man så har ladet være med at aflive hunden, indtil sagen trods alt var afgjort.
Vil Venstre så også være med til at kigge på, at det bliver sikret, at det får opsættende virkning, sådan at man ikke afliver hunden, før det trods alt ved er blevet afgjort i byretten, om det er nu rigtigt?
For vi har faktisk set den virkning, at ejerne ... [Lydudfald] ... der er hundene aflivet, og jeg synes ikke, at det er særlig kønt.
Så vil Venstre også være med til at kigge på den del?
Erling Bonnesen (V), 2014-01-23:
Det, som ordføreren her rejser, er meget relevant.
Lad os få belyst det, for det er jo altid vigtigt i enhver henseende og i forbindelse med ethvert lovforslag, at vi sikrer retssikkerheden.
Der er jo arbejdet meget med det allerede, hvilket jeg også tror ordføreren er bekendt med, og der kan tænkes mange scenarier, og så har man så valgt at lægge sig på den her linje på nuværende tidspunkt.
Men det er fint, at man også får afklaret det i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Det skal ikke møde modstand fra os.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-01-23:
Jeg vil gerne spørge hr. Erling Bonnesen, om han synes, at retssikkerheden i hundeloven er god nok.
Det er jo i dag sådan, at der er omvendt bevisbyrde.
Og så er det op til hundeejerne at bevise, at de ikke er det.
Udfordringen er jo så, som Rigspolitiet skriver til Fødevareministeriet i forbindelse med forberedelsen af lovforslaget, at det er umuligt at bevise ud fra udseendet.
Samtidig har vi en situation, hvor det er politiet, der både er udøvende og dømmende magt, plus at der er meget ringe klagemuligheder.
Er Venstre med på, at vi får kigget på retssikkerheden?
For i en retsstat kan det vel ikke være holdbart, vi har omvendt bevisbyrde på et område, hvor det er umuligt at komme med beviser.
Hans Andersen (V), 2014-01-28:
Det er udmærkede spørgsmål, og dem svarer jeg meget gerne på.
Altså, i vores beskæftigelsesudspil har vi sådan set spillet ud med, at vi siger, at rådighedsvurderingen skal ligge i kommunerne.
Det er kommunerne, der har det økonomiske ansvar, så der skal være en sammenhæng mellem, hvem der bestiller musikken, og hvem der betaler.
Så rådighedsvurderingen skal ligge i kommunerne.
Den første samtale skal ligge i kommunernes jobcentre.
Men så synes vi sådan set, at den ledige skal have frit valg til at vælge blandt godkendte aktører, når det handler om at blive hjulpet i job, altså jobformidlingen.
Det skal være op til den enkelte ledige at vælge blandt godkendte aktører.
Det var bare for at nævne lidt af det, der handler om organiseringen af beskæftigelsesindsatsen.
Nu giver tiden jo ikke lejlighed til, at jeg kan svare på alle de spørgsmål på under 30 sekunder, men det kan være, at vi vender tilbage senere i eftermiddag med lignende spørgsmål.
Vi er sådan set optaget af, at de ledige her får et frit valg blandt godkendte aktører, når det handler om jobformidling.
De skal kunne vælge jobcenteret fra og a-kassen til eller jobcenteret fra og den private virksomhed til, når det handler om at komme ud og finde et job, få et job.
Jeg er da helt enig i, at vi skal have jobcentrene og virksomhederne tættere på hinanden, ingen tvivl om det, men noget af det kan altså løses, ved at vi sådan set giver de ledige mulighed for at vælge de bedste jobformidlere til.
Og så synes jeg bare, at omdrejningspunktet må være, at det er i kommunerne, at jobcenterindsatsen er forankret, og at det er derfra, hvad skal man sige, at vi tager skridtene.
Christian Juhl (EL), 2014-01-28:
Mange tak.
Jeg synes, det er en lidt blodfattig debat, hvis man kun skal diskutere, om der skal være få eller mange jobcentre.
Det må handle om, hvordan de fungerer, hvad deres hovedopgave er, og hvordan de løser opgaven.
Skal de først og fremmest kontrollere de arbejdsløse, som de har gjort de sidste 10-15 år?
Skal de sørge for job og dermed være jobformidlere, som de var i gamle dage, altså for mere end 15 år siden?
Skal de sikre uddannelse til arbejdsløse, eller hvad er egentlig opgaven?
Det er jo sådan set ligegyldigt.
Hvis de kan løse deres opgave på en effektiv måde, er det vel det, vi først og fremmest skal gå efter.
Dem, der bestiller musikken, er dem, der skal betale.
Når en arbejdsgiver bestiller musik, altså arbejdskraft, skal han betale.
Nej, sådan er det da vist ikke.
Når en arbejdsløs siger: Jeg vil gerne bestille musik, jeg vil gerne have noget arbejde, så skal han betale.
Ja, det er rigtigt nok.
Han betaler nemlig sit a-kassekontingent og forsikrer sig.
Når kommunen skal betale, får den også en refusion fra staten, så det er jo ikke dem, der bestiller musikken, der betaler, vil jeg sige til hr. Hans Andersen.
Det er forkert.
Derfor er vi nødt til at komme lidt tættere på.
Kunne vi blive enige om, at de skal formidle job til de ledige og hjælpe arbejdsgiverne med at finde de ledige, de arbejdsløse, eller omvendt, og at de undervejs også skal hjælpe dem med noget uddannelse, og at kontrollen er sekundær, så tror jeg, vi kunne komme langt i et samarbejde.
Kunne vi blive enige om, at det, der i første omgang spares, bruges til uddannelse, og kunne vi blive enige om, at færre eller flere jobcentre ikke i sig selv giver flere i arbejde, så tror jeg, vi kunne komme langt.
Hans Andersen (V), 2014-01-28:
Vi har den opfattelse, at hvis vi fik større jobcentre, så kunne vi for det første opnå besparelse på det administrative område.
Vi kunne også opnå, at kompetencerne blev, hvad skal man sige, mere til rådighed for den enkelte ledige, sådan at hvis man er robottekniker, kan man faktisk også få noget god sparring, når man kommer hen i sit jobcenter, for der er faktisk nogen i jobcentret, der ved, hvor man kan finde et arbejde.
Så ønsker vi da, at man skal samarbejde mest muligt på tværs, og vi lægger da også vægt på, at det at lave større jobcentre også vil give et større udsyn.
Så det er nogle af de argumenter, vi har for at fremsætte det her forslag.
Leif Lahn Jensen (S), 2014-01-28:
Jeg er bare nødt til lige at forstå det og så spørge ordføreren om det med at kunne give den service, det med at kunne give det, som ordføreren ønsker – som ordføreren jo har haft 10 år til at gøre noget ved i den tidligere regering, men der skete ikke meget.
Hvorfor kan man ikke gøre det i forhold til et samarbejde?
Hvorfor kan man ikke, når man kommer til et jobcenter sige: Jamen ved du hvad, vi kender lige nøjagtig et jobcenter i en anden kommune, der kan bestride det her og give den samme service?
Hvorfor kan man ikke det?
Jeg har ikke fået nogen begrundelse for at sige, at det her er en rigtig god idé – ikke andet, end at det er nogle ting, man lytter til, og nogle gætterier og noget, man synes er spændende og interessant.
Jeg er nødt til at spørge ordføreren, om ordføreren har nogle tal, nogle statistikker, et eller andet, der bekræfter, at større eller færre jobcentre giver en bedre og mere velkvalificeret service, som ordføreren jo efterlyser.
Man lytter meget til folk rundt i forskellige lokalråd, og man kan få rigtig, rigtig mange mennesker i det her land til at sige alt det, man godt kan lide, og så kan man gå efter det.
Men er der noget belæg for at komme med det her, eller er det bare, fordi man har nogle formodninger, nogle gætterier, og så er det egentlig det, man bruger.
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre lidt om.
Hans Andersen (V), 2014-01-28:
Jamen der skal ikke være nogen tvivl om, at vi har en beskæftigelsesindsats i Danmark, der koster 80 mia. kr., altså både den administrative indsats og det, man får i overførselsindkomst, når man er ledig.
Det er i alt 80 mia. kr. Og vi ønsker reelt at spare penge på den samlede indsats.
Det er jo også at gøre det administrativt lettere i kommunerne.
Det vil jo på sigt betyde, at der er færre ansatte i jobcentrene, end der er i dag.
De 7.000-8.000 mennesker, der i dag er ansat i jobcentrene, skal jo blive færre, således at vi kan bruge flere penge på uddannelse af ledige og bruge flere penge på at give skattelettelser til erhvervslivet.
Bent Bøgsted (DF), 2014-01-28:
Joh, men jeg synes bare, at det er lidt mærkværdigt.
Vi kan hurtigt blive enige om, at man skal se på samarbejde imellem kommunerne på tværs af kommunegrænserne.
Det kan vi hurtigt blive enige om.
Det lå jo også i den aftale, som hr. Hans Andersens eget parti i sin tid lavede, da vi lavede jobcentrene, nemlig at der skulle være et samarbejde på tværs af kommunerne.
Så skulle man måske se på, hvordan man får det til at fungere i stedet for at gå ud og sige til kommunerne, at I skal afskedige de medarbejdere, I har i jobcenteret, for nu skal I lægges sammen med en masse andre.
Så kan man få en satellit.
Men hr. Hans Andersen er velkommen til at tage kontakt til alle de her kommuner og fortælle dem, at de skal i gang med at afskedige alle deres medarbejdere i jobcentrene, og så kan de få en satellit med et par medarbejdere, hvis det er det, man vil.
Hans Andersen (V), 2014-01-28:
Nu er der 91 jobcenterchefer i Danmark, og hvis vi nedbringer antallet af jobcentre, skal vi også bruge færre jobcenterchefer – færre kolde hænder.
Og så var der jo flere penge til for det første at give en bedre service af helt almindelige jobcentremedarbejdere, der skal have de rigtige kompetencer, og for det andet havde vi faktisk også mulighed for at bruge nogle af pengene på at nedsætte skatter og afgifter.
Så det er sådan set vores bevæggrund for at sige, at vi bliver nødt til her at effektivisere.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-01-28:
Det er meget relevant, og jeg tror, at vi alle sammen ser frem til den diskussion.
Det ændrer bare ikke på argumentet om at afskaffe en ordning, som man bruger hundredvis af millioner på, og som man ikke kan konstatere har nogen effekt – ikke engang når man spørger dem, som benytter sig af ordningen, om de mener, at den har effekt for dem.
Ja, så er det vel et selvstændigt og fair argument at sige, at så skal vi ikke bruge de penge.
Det kan man jo godt sige, uden at man skal komme med et konkret forslag til, hvad pengene ellers skal bruges til.
Altså det, at ordninger er spild af penge, er vel et godt nok argument for at afskaffe dem.
Mette Frederiksen (S), 2014-01-28:
Man må jo selvfølgelig arbejde på den måde, man finder mest rigtig blandt de politiske partier.
Det ændrer ikke på, at det både er min og regeringens holdning, at det, vi har behov for, er at diskutere, hvordan vi sikrer, at der er en beskæftigelsespolitik, som også er i stand til at yde det bidrag, at folk kan dygtiggøre sig, hvis det er det, der er nødvendigt, for at de kan komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Og den diskussion er jo som minimum lige så relevant som at sige, at man ønsker at afskaffe de regler, der gælder allerede nu.
Så det er igen en opfordring til, at vi laver en samlet beskæftigelsesreform.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-01-28:
Jeg beklager.
Jeg troede, at jeg havde trykket mig ind, men jeg havde åbenbart ikke fået trykket ordentligt på knappen.
Ministeren siger, at ministeren ikke kan se, at forslagsstillerne har stillet noget i stedet for.
Jeg synes jo nok, at der i forslaget er noget, og det er i hvert fald vores intention, at hvis man skal bruge penge på det her – og det hørte jeg egentlig også ministeren sige – så skal det være penge, der giver et afkast også for den enkelte i den forstand, at det skal være noget, der fører til beskæftigelse.
hvis man har en ordning, som man ikke får noget ud af, altså hvis man bruger nogle penge, og man ikke kan konstatere, at der er nogen gevinst ved det, så er det vel fair nok at sige, at så skal man ikke bruge de penge uanset hvad.
Altså, vi skal vel ikke bare spilde pengene.
Det er bestemt ikke mit indtryk, at ministeren er af den opfattelse.
Så det er vel fair nok også at sige, at her har vi en ordning, og vi kan ikke se, at afkastet af de mange hundrede millioner kroner, vi putter i det her, er der, og derfor skal vi afskaffe den.
Det er vel også et selvstændigt argument, man kan komme med, uden at man skal stille et konkret forslag om en anden ordning, der skal erstatte den ordning.
Mette Frederiksen (S), 2014-01-28:
Jamen jeg tror, at når vi sidder ved bordet og skal forhandle en ny beskæftigelsespolitik, kommer vi til at diskutere alle aspekter af den beskæftigelsespolitik, der gælder i dag.
Der er meget, der bør kigges efter i sømmene, og der er også meget, der bør forandres.
Jeg tror også, at vi kommer til at diskutere nogle af de uddannelsesmuligheder, der i dag er på beskæftigelsesområdet, hvoraf mange jo ikke bliver brugt ret meget af dem, der i virkeligheden har det største behov.
Så for nærværende er der to udfordringer med beslutningsforslaget her.
Hans Andersen (V), 2014-01-28:
Men som det ligger lige nu, må jeg så konkludere, at ministeren ikke ønsker at støtte beslutningsforslaget, at regeringen ikke ønsker at støtte beslutningsforslaget.
Men jeg kan konstatere, at ministeren er meget optaget af, at man taler om uddannelse der, hvor der er et job i den anden ende.
Det lytter jeg jo sådan set opmærksomt til, for det tror jeg nærmest er noget, vi selv har skrevet i vores beskæftigelsesudspil.
Altså, der, hvor vi taler om uddannelse, er der, hvor der er job i den anden ende, for det groteske og sådan set det vanvittige ved 6 ugers selvvalgt uddannelse er jo, at vi alene i 2012 har brugt 500 mio. kr., som ikke har givet et afkast.
Så er ministeren ikke enig i, at det skal vi bort fra?
Mette Frederiksen (S), 2014-01-28:
Nej, det kan spørgeren ikke konkludere, og jeg vil ikke gå ind i andre sammenhænge, før regeringen fremlægger sit samlede udspil til en beskæftigelsesreform, og jeg vil hverken sætte kryds ved ja eller nej til de konkrete ordninger, der i dag, eller dem, som man kan forestille sig der skal være i fremtiden.
Det, jeg siger, er, at jeg tror på, at uddannelse, kompetenceløft og det at give muligheden for at dygtiggøre sig skal være en del af vores beskæftigelsesindsats, men den skal være målrettet der, hvor der er beskæftigelse i den anden ende, og der, hvor behovet er størst.
Så nej, den konklusion kan man ikke drage.
Hans Andersen (V), 2014-01-28:
Tak for det.
Ministeren siger, at ministeren ikke ønsker generelle uddannelsesrettigheder, når vi taler om beskæftigelsespolitik.
Jeg lytter mig sådan set til, at ministeren anerkender, at det med 6 ugers selvvalgt uddannelse ikke er den bedste måde, vi kan anvende vores beskæftigelsesmidler på.
En række rapporter har jo vist, at det sådan set ikke fører de ledige tættere på et job, og at det i værste fald sådan set fører de ledige længere væk fra job.
Så jeg skal bare høre, om jeg skal forstå det på den måde, at når ministeren siger, at ministeren ikke ønsker generelle uddannelsesrettigheder, er det sådan set det samme som at sige, at ministeren heller ikke ønsker, at vi fortsætter med 6 ugers selvvalgt uddannelse.
Mette Frederiksen (S), 2014-01-28:
Nej, jeg tror, at vejene skilles.
For jeg er ikke tilhænger af lange, mere abstrakte uddannelsesforløb, som ikke har et meget klart sigte hen imod, at man kan vende tilbage til arbejdsmarkedet.
Og jeg tror, at der med det, som spørgeren lægger op til, og som man jo godt kan have sympati for i andre sammenhænge, vil være en risiko for, at man i virkeligheden kommer til at skubbe nogle mennesker længere væk fra arbejdsmarkedet.
For når man er blevet ramt af arbejdsløshed i en 2-årig dagpengeperiode, er det, man har behov for, hvis ikke man kan komme i arbejde af egen kraft, fordi konjunkturerne driller, eller fordi der måtte være andre udfordringer, at få et reelt stærkere fundament at stå på.
Og der tror jeg det skal være meget målrettet
arbejdsmarkedet
Christian Juhl (EL), 2014-01-28:
Det er dejligt, for så er vi i hvert fald enige om det.
Jeg tror også, vi er enige om, at en arbejdsløshedsperiode, når nu den er der – vi ønsker alle sammen, at den ikke er der – er en ideel anledning til at gøre sig dygtigere.
Men jeg vil gerne stille et spørgsmål om dannelse, som er en del af uddannelse, nemlig det at forstå sit samfund, forstå, hvorfor man er placeret dér, hvor man er, hvad årsagen er til arbejdsløshed, at se, at det ikke kun er ens egen skyld, og hvordan samfundet hænger sammen, hvem der bestemmer, og hvem der ikke bestemmer, og alle de der ting.
Det er det, vi kalder dannelse i en bred forstand, og det er jo mange generationer, før både ministeren og jeg blev født, at man begyndte at snakke om den slags ting.
Mette Frederiksen (S), 2014-01-28:
Jeg tror, det var godt for spørgerens øregang, at jeg sagde noget i radioen og ikke sang i radioen gennem hele weekenden, for så er det ikke sikkert, at det havde været samme oplevelse.
Jeg er ikke et sekund i tvivl om, at kampen for lighed i dag går gennem uddannelse.
Og hvis vi gerne vil være sikre på, at så mange som overhovedet muligt kan udnytte præcis deres potentiale i vores samfund, så skal vi evne, at flere mennesker kommer ind i vores uddannelsessystem og også får gennemført en uddannelse.
Det er jo derfor, vi har lavet en kontanthjælpsreform, sådan som vi har, for det er så vigtigt for os, at de unge i stedet for at være på kontanthjælp kommer i gang med en uddannelse, hvis de overhovedet kan, og bliver fastholdt der og får svendebrevet eller et andet uddannelsesbevis.
Så vil de stå langt stærkere, både i deres eget liv og ikke mindst på det arbejdsmarked, der tegner sig i fremtiden.
Jeg mener, at uddannelse er en vigtig del af en moderne beskæftigelsesindsats, men den skal foregå på en klog måde.
Der er ikke ubegrænsede midler på nogen områder, og altså heller ikke her, og derfor skal den målrettes både dem, der har det største behov, og der, hvor der er et job i den anden ende.
Christian Juhl (EL), 2014-01-28:
Tak for det.
Det synes jeg var en skøn weekend, og jeg tænkte: Hold da op, nu skal vi i gang med at få det beskrevet.
Jeg vil gerne høre, om ministeren også mener, at vi skal prøve at omsætte det til konkret handling, sådan at vi arbejder med rettigheder for mennesker til uddannelse, altså at vi reelt siger: Vi tør godt give mennesker i det her land en ret til uddannelse under en eller anden form.
Og jeg vil høre, om ministeren dermed også er enig med gamle socialdemokratiske kæmper, der skrev meget lange bøger, men også korte og forståelige bøger om lighed gennem uddannelse.
Hans Andersen (V), 2014-01-28:
Vi er ikke optaget af og vil ikke og ønsker ikke at genere nogen mennesker.
Det, det handler om, er jo at bringe kommuner sammen.
I dag skal befolkningsgrundlaget være 20.000, og vi siger, at det fremadrettet skal være 50.000.
Så en lang række af de kommuner, som hr. Bent Bøgsted nævnte, kunne jo gå sammen og samarbejde om at have ét jobcenter.
Så siger jeg: Når man så har ét jobcenter og én ledelse, må det jo være den ledelse, der beslutter, om det jobcenter skal bestå af to afdelinger.
Den beslutning skal ikke træffes her fra Folketingets side.
Vi er sådan set optaget af, at man har én ledelse og dermed forener kræfterne og på den måde kan give en bedre service.