runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2008-12-05:
Forslaget omhandler, som overskriften klart antyder, et forbud mod ræveproduktion i Danmark, dog med den væsentlige tilføjelse, at der er en udfasningsperiode på som udgangspunkt 8 år, og at personer, der har haft rævehold som hovederhverv, efter ansøgning kan få tilladelse til at fortsætte deres virksomhed indtil 2023.
Ræveproduktionen er jo en meget begrænset industri i Danmark.
Til trods for det har der igennem de seneste par år været en hel del politisk fokus på de dyrevelfærdsmæssige vilkår i ræveproduktionen.
Og jeg synes lige, vi skal repetere lidt af den historie, der løber forud for det lovforslag, som vi behandler her i Folketingssalen i dag.
I 2004 vedtog et flertal i Folketinget en række stramninger af kravene til ræveproduktion i Danmark, der skulle højne de dyrevelfærdsmæssige vilkår for rævene.
Det viste sig dog, at de pågældende stramninger ikke medførte bedre dyrevelfærd, men faktisk værre dyrevelfærd, og det fik i december sidste år regeringen til sammen med en række partier at tage initiativ til, at man kunne dispensere fra de regler, der ellers var vedtaget, indtil man kunne få undersøgt de konkrete dyrevelfærdsmæssige konsekvenser af stramningerne.
Konklusionen på den diskussion blev som sagt, at der dannede sig et flertal for at udfase ræveproduktionen i Danmark.
Når vi som lovgivere vælger at gå ind og forbyde en produktion, er der ikke nogen lette løsninger.
I Venstre mener vi, at det i den her situation er altafgørende at vælge det mindste onde, altså det, der er mindst indgribende over for dem, det går ud over, i dette tilfælde ræveproducenterne.
Det er vigtigt for Venstre, at vi står vagt om dyrevelfærden, men i højere grad også om den private ejendomsret som udtrykt i grundlovens § 73.
Vi er ikke tilhængere af at foretage ekspropriation og anser det for vigtigt, at politikerne ikke griber til ekspropriation, hver gang man får en fiks idé, hvilket i det her tilfælde betyder at forbyde erhvervet med det samme og så udbetale erstatning.
Men hvis man vælger at benytte sig af ekspropriation, skal det være et indgreb, der er udtryk for en velovervejet beslutning.
Det er Venstres opfattelse, at vi så vidt muligt skal undgå at skride til ekspropriation for at opnå vores politiske ønsker.
Når der er andre muligheder, skal vi gribe dem, og der har vi så i det her tilfælde valgt at lave et lovforslag med en udfasningsordning.
Det er ligeledes vigtigt for Venstre, at der er tryghed omkring den lovgivning, vi vedtager, når det drejer sig om noget så indgribende som at afskaffe nogle personers erhverv.
Med den løsning, som der er lagt op til i L 80, skaber vi klarhed for ræveproducenterne, som gerne skulle slippe for opslidende retssager i forbindelse med at få afklaret lovens grundlovsmæssighed og erstatningsmuligheder osv.
Af disse grunde skal jeg meddele, at Venstre kan støtte lovforslaget.
Kristen Touborg (SF), 2008-12-05:
Med den ordførertale, ordføreren holdt, kunne man jo blive i tvivl om, hvad det er, ordføreren mener om denne sag, så det var kun for at få det afklaret.
Jeg har et andet spørgsmål.
Når ordføreren fører bevis for, at dyrevelfærden i ræveproduktionen er blevet bedre, fordi rævene nu får flere unger og kuldene er blevet større, vil jeg da gerne spørge ordføreren, om De Konservative har de samme synspunkter, når det gælder svineproduktionen.
De har fået meget værre dyrevelfærdsmæssige forhold, og er det på den måde, den konservative ordfører beviser, at tingene er blevet bedre rent dyrevelfærdsmæssigt?
Karsten Lauritzen (V), 2008-12-05:
Her er vi i Venstre fuldstændig uenige med SF, for vi mener faktisk, at bekendtgørelsen førte til værre dyrevelfærd, og vi mener faktisk også, at en række andre partier i Folketinget, bl.a. Socialdemokratiet, gav udtryk for det samme i pressen og sagde: Vi er desværre kommet til at lave nogle regler, som ikke er fagligt funderet og ikke skaber bedre dyrevelfærd for rævene, men tværtimod værre dyrevelfærd.
Sidste år var Fødevareudvalget også på en besigtigelsestur, som jeg desværre ikke selv var med på, for at se på en rævefarm.
Her tror jeg, at flertallet i Fødevareudvalget, også et flertal uden om regeringen og dens støttepartier, konkluderede, at vi blev nødt til at gøre noget, fordi der var nogle, der havde lavet nogle regler, som ikke skabte bedre dyrevelfærd for rævene, tværtimod.
Løsningen på det problem er så lovforslaget her, som giver en udfasningsperiode på 15 år.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-12-05:
Der mener vi jo helt klart, at der her er lagt op til forhandlinger om, hvordan lovgivningen skal være, og hvad det er for elementer, man skal tage ind, og så har regeringen fremsat - og jeg går ud fra, at hr. Knud Kristensen er en del af regeringen - det her lovforslag om, at det nu skal udfases.
Der er så nogle forskellige modeller til, hvor hurtigt det skal være, og der er vi jo parate til at se på, om det kan ske på en hurtigere måde, end der er lagt op til her, for vi ønsker at få det udfaset så hurtigt, som det kan lade sig gøre, uden at vi dermed også tvinges til at skulle ekspropriere en hel masse på det område her.
Der skal være balance i tingene, men set ud fra vores synspunkt er det altså dyrene, der kommer i første række, og derfor må vi ligesom i de videre forhandlinger se, hvordan der kan laves en aftale, som alle kan bakke op om.
Knud Kristensen (KF), 2008-12-05:
Hr. Jørn Dohrmann og Dansk Folkeparti støtter også meget op omkring mindre erhvervsdrivende.
Det her er mindre erhvervsdrivende.
Synes hr. Jørn Dohrmann egentlig, at man behandler rævefarmerne anstændigt på den måde netop ved at nedlægge rævefarming i Danmark?
Herudover vil jeg også spørge hr. Jørn Dohrmann, hvorfor Dansk Folkeparti så ikke har lagt meget vægt på netop at forbedre dyrevelfærden, f.eks. ved at dyrene skal have 2 m² i stedet for 1 m²?
Jørn Dohrmann (DF), 2008-12-05:
Jeg vil sige til hr. Knud Kristensen, at det jo er klart, at når man laver nogle forandringer rundtomkring, så er der nogle gange, man synes, at man rammer fuldstændig plet, mens der andre gange er plads til forbedringer.
Jeg vil bare sige, at uanset hvad det er, vi lægger op til her, så mener vi ikke, at det er acceptabelt, at dyrene f.eks. ikke skal have mere plads.
Man kan også spørge hr. Knud Kristensen: Er det i orden, at de her dyr ikke har mere plads, end de egentlig har haft indtil nu, og som de har i dag?
Det er ikke i orden set fra vores side.
Vi vil gerne have bedre dyrevelfærd, og derfor må vi bare sige, at set ud fra de forhold, man kender i dag, og ud fra, hvad man har besluttet før i tiden, er det ikke godt nok, derfor er vi glade for, at regeringen nu fremsætter det her lovforslag, og det støtter vi.
Knud Kristensen (KF), 2008-12-05:
Synes hr. Jørn Dohrmann, der egentlig varetager dyrenes interesser, ikke, at det er meget forkert, at man netop vil gennemføre en lovgivning om, at der skal implementeres bund af fast materiale og gravekasser osv. i rævefarmene?
Det vil gøre lige det modsatte, når man tager dyrevelfærd og rævenes mulighed for at have et tåleligt ophold i betragtning.
Synes hr. Jørn Dohrmann ikke, at det vil være et forkert eksperiment, og at man i stedet for skulle have lyttet til dem, som netop kan medvirke til at frembringe nogle resultater, der vil gøre, at man kan få en bedre dyrevelfærd i rævefarmene?
Jørn Dohrmann (DF), 2008-12-05:
Tak for det.
Det er jo en spændende debat, vi har her i dag.
Fra Dansk Folkepartis side kan vi sige, at vi bakker regeringens forslag om at forbyde hold af ræve op.
Hold af ræve til produktion kan efter vores mening ikke ske i dag på en forsvarlig måde, og dyrenes naturlige behov bliver ikke tilgodeset, og det er hverken ud fra en dyreetisk vurdering eller et dyrevelfærdssynspunkt i orden at have opdrætsforhold, der medfører en så stor belastning for disse dyr.
Dyr skal behandles ordentligt, og deres naturlige behov skal også komme i første række.
For Dansk Folkeparti er det også vigtigt at sikre nogle gode forhold for dyrene, uanset om der er tale om kæledyr, vilde dyr eller produktionsdyr.
Dyr er jo svage i forhold til mennesker, og de kan ikke på samme måde sige fra over for den urimelighed, som det er at sætte dem i bur, som vi jo har set ske.
Vi skal give dem en god opvækst og give dem tryghed i den levetid, de har.
Alle ved, at Dansk Folkeparti er dyrenes parti.
Vi er derfor også glade for, at regeringen har fremsat det her lovforslag om, at hold af ræve forbydes og afvikles.
Vi glæder os derfor også til at forhandle om udfasningsperioden.
Vi må kigge på, om det er rimelige forhold, der nu er lagt op til her, eller om der er noget, vi skal se nærmere på.
I Dansk Folkeparti vil vi fortsat kæmpe for at give dyrene de bedste forhold, ligesom vi gør for mennesker.
Det er alene vores ansvar at sørge for, at de små venner ikke lider nød, uanset om vi taler om køerne i staldene, rævene på farmene, elefanterne i en zoologisk have eller kattene i vores hjem.
I Dansk Folkeparti er vi som sagt glade for, at hold af ræve nu bliver forbudt.
Vi kan derfor støtte lovforslaget, og vi ser selvfølgelig frem til også at forhandle om udfasningsperioden.
Så vil jeg også sige, at det er vigtigt for os, at vi kigger på de huller, som også er blevet nævnt her.
Hr. Bjarne Laustsen nævnte spørgsmålet om mårhunde, og i Dansk Folkeparti mener vi også, at vi skal have kigget på det.
Det nytter ikke noget, vi lukker et hul, hvis vi åbner et nyt.
Og derfor er det vigtigt, at vi også går ind og ser på, om nogen kunne udfase det her, så det sker frivilligt.
Der er jo ingen, der forhindrer nogen i at afvikle forretningen hurtigere end det, som lovforslaget lægger op til her.
Så vi skal have sendt nogle klare signaler om, at vi ikke ønsker, at det her skal fortsætte.
Det skal stoppes så hurtigt som muligt.
Derfor mener vi, at det er en god dag for rævene, for de kommer på den her måde ikke til at lide under den slags forhold fremadrettet.
Bjarne Laustsen (S), 2008-12-05:
Er det ikke korrekt, at den pågældende ræveavler, som Fødevareudvalget besøgte, i sit høringssvar har sagt, at han faktisk synes, at det, som Socialdemokratiet foreslår, er en god idé, nemlig at afvikle ræveproduktionen på en værdig måde?
For så ved han, hvad han skal, også i forbindelse med et eventuelt generationsskifte osv., og han ved, hvad han skal gøre med sine ræve.
Det er en værdig måde at få afsluttet det her på.
Der kunne have været foreslået tusind andre ting end lige nøjagtig det bundmateriale, der var lagt i det rævebur på den pågældende rævefarm i Nordjylland, det er jeg helt enig i, men der kom ingen forslag fra ræveavlerne.
Dem har hr. Karsten Lauritzen sikkert heller ikke hørt, og derfor står vi i den situation.
Vi vil afvikle ræveproduktionen på en værdig måde.
Karsten Lauritzen (V), 2008-12-05:
Jeg er da glad for, at vi fik klarhed over, at det som sagt ikke var ræveavlerne, der havde gjort noget forkert i den her sag.
Jeg hæfter mig i hvert fald ved, at Fødevareudvalget var på besøg hos en nordjysk ræveproducent - de fleste ræveproducenter er jo rent faktisk i Nordjylland - og så vidt jeg har forstået, var hr. Bjarne Laustsen også selv med, og på det besøg mødte man faktisk en ræveproducent, som havde implementeret de nye regler.
Og man konkluderede, at de nye regler, som et flertal i Folketinget havde afgivet beretning om, herunder med Socialdemokratiet i spidsen, ikke gav bedre dyrevelfærd.
Og der vil jeg faktisk godt her til sidst kvittere for, at Socialdemokratiet indrømmede, at man havde lavet nogle regler, som ikke var dyrevelfærdsmæssigt fagligt godt nok funderede, de gav nemlig ikke bedre dyrevelfærd, men værre.
Bjarne Laustsen (S), 2008-12-05:
Jeg mener, at det ville være klogt, hvis Venstres ordfører hørte efter, hvad der blev sagt.
For det første har vi aldrig nogen sinde tidligere foreslået et forbud, vi har foreslået forbedringer.
Socialdemokratiet har været med i et flertal, der pålagde regeringen at finde på forslag, der kunne forbedre rævenes forhold.
Og der har været nedsat en arbejdsgruppe med alle relevante personer i.
Det, jeg har observeret, er, at erhvervet ikke selv har været i stand til at bidrage til det.
Vi skal jo her i Folketingssalen senere i dag behandle forslag, der drejer sig om, hvordan man behandler produktionsdyr, og hvilke vilkår man skaber, og der kan vi se en lang række landmænd, der går i front og kommer foran.
Men de her folk har været fodslæbende, og derfor står vi i den situation, at vi ikke er i stand til at forbedre rævenes forhold på en dyrevelfærdsmæssigt forsvarlig måde.
Karsten Lauritzen (V), 2008-12-05:
Jeg må indrømme, at jeg ikke rigtig forstår hr. Bjarne Laustsens argumentation, for først kritiserer han, at man ikke allerede for lang tid siden har forbudt ræveproduktion i Danmark, og nu siger han i et svar til hr. Knud Kristensen, at det er problematisk, at ræveproducenterne ikke selv har bidraget til at løse det her problem, og han siger nærmest, at hvis man havde kunnet finde en løsning, og hvis ræveproducenterne bare havde været med, havde vi ikke behøvet at lave en udfasningslov.
Det kan jeg ikke rigtig forstå, for man kan jo ikke på den ene side mene, at det har været et problem, at vi ikke for lang tid siden har gjort noget i forhold til at forbyde ræveproduktion, og så på den anden side sige, at hvis ræveproducenterne ellers havde været med, kunne vi godt have fundet en løsning, altså som om det er deres skyld.
Hvad mener hr. Bjarne Laustsen helt præcis?
Bjarne Laustsen (S), 2008-12-05:
Jeg spurgte erhvervet direkte: Vil I på baggrund af den beretning, der er lavet, med hensyn til bundplader og perforering, plademateriale og huller, selv komme med forslag til forbedringer i forhold til det, arbejdsgruppen er kommet med?
Det sagde man nej til.
Derfor var det jo ikke muligt at få en dialog for at komme videre med den her sag.
Så derfor vil jeg sige, at vi har forsøgt, om det var muligt at få de stridende parter til at enes, så vi stadig væk kunne have en produktionsform i Danmark, men det har ikke været muligt, bl.a. fordi erhvervet selv ikke har villet imødekomme det.
Det kan være, det har været for dyrt, det kan være
, det har været alle mulige andre ting, fordi ræveproduktion i det hele taget ikke er lønsomt længere.
Det er jo også derfor, vi kun har ganske få af dem tilbage.
Knud Kristensen (KF), 2008-12-05:
Jeg må jo konstatere, at svaret på mit spørgsmål fuldstændig udeblev.
Men hr. Bjarne Laustsen må gerne svare på både spørgsmål 1 og spørgsmål 2.
Bjarne Laustsen (S), 2008-12-05:
Nu skal jeg nok tage den konservative ordfører under behandling, når han kommer til at stå her.
For den største overraskelse i dag er, at en ordfører, der har sagt, at han er imod regeringens politik og ikke vil medvirke til noget som helst, stiller spørgsmål i salen og efterfølgende skal være ordfører.
Men det tager vi der.
Jeg vil gerne sige, at det overhovedet ikke handler om dyremishandling.
Det handler om, at det flertal, der siden 2001 har været i Folketinget, har lavet en beretning og ikke et lovforslag, der pålagde ministeren at komme med nogle forbedringer.
Og der har været nedsat et udvalg, der skulle kigge på det her, og man er kommet et langt stykke vej for at forbedre forholdene i ræveburene.
Det er ikke lykkedes, bl.a. fordi jeg ikke føler, at erhvervet selv har spillet med.
Det synes jeg til gengæld minkavlerne har.
Det er en helt anden oplevelse at komme på en minkfarm i dag, end det var for 5-10 år siden, for minkene har fået bedre forhold.
Men ræveerhvervet har ikke i den samme udstrækning selv været med til at løfte den her opgave, og derfor synes vi i forhold til alle de stridende parter i den her sag, at der kun er én fornuftig ting at gøre, og det er at bringe den her sag til ophør, og det gør vi på den værdige måde, som jeg har omtalt.
Det håber jeg også at hr. Knud Kristensen vil være enig i.
Knud Kristensen (KF), 2008-12-05:
Hr. Bjarne Laustsen gjorde meget opmærksom på, at det jo er et flertal uden om regeringen, der har frembragt det her, og at det er Socialdemokraterne, Enhedslisten, SF og Det Radikale Venstre, hjulpet af Dansk Folkeparti.
Man har på meget fordækt vis villet stramme de her usaglige indhusningskrav, som stammer fra for ca. 3 år siden, hvor man netop på fordækt vis ville forbyde ræveavl.
Det skulle ske, ved at man vedtog lovforslaget om, at der skulle indføres fast bund, at der skulle være gravekasse, at der skulle være hyldesystem osv.
Det viste sig rent faktisk ved en enkelt ræveavler, der havde etableret det her system, at det ikke var dyrevelfærd, man kunne se, at det var noget, der fremmede lige præcis det modsatte - nemlig dyremishandling.
Men jeg vil spørge hr. Bjarne Laustsen: Kan vi ikke blive enige om, at den her sag handler om dyrevelfærd og ikke etik?
Det er utrolig svært at lovgive ud fra etik, så vi må være enige om, at det her handler om dyrevelfærd.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-12-05:
… som er en skrap fætter.
Vi bekymrer os om dyrevelfærden i forbindelse med transport af levende dyr.
Vi har også som udgangspunkt, at transporttiden skal være kortest mulig.
Og så synes jeg da også personligt, at man da bør få slagtet på det slagteri, som ligger tættest på.
Sådan bør det være.
Men vi er også underlagt EU-regler på det her område, og der vil regeringen ikke gå uden for de EU-regler, men vi vil arbejde ihærdigt for at få strammet op på regelgrundlaget i EU, så dyrevelfærden bliver placeret allerøverst på dagsordenen.
Bjarne Laustsen (S), 2008-12-05:
Den tidligere justitsminister, den nuværende økonomi- og erhvervsminister, har været på besøg hos LandboNord i Nordjylland.
Den 10. september 2008 er hun citeret for at sige til Effektivt Landbrug, og jeg citerer: EU-reglerne er sådan i dag, at grise i princippet må transporteres, fra de fødes, til de dør.
Det er noget svineri, sagde ministeren og tilføjede: Et eller andet sted skal grænsen være, og dyr skal helst kun transporteres til det nærmeste slagteri.
Citat slut.
Det er jo klar tale.
Og derfor vil jeg jo gerne spørge, om der er sket en ændring i regeringens holdning, efter vi har fået ny justitsminister.
Det her forslag siger sådan set bare noget om holdningen, hvad vi synes vi skal gøre ved vores produktionsdyr, om de skal fragtes rundt i Europa eller slagtes på nærmeste slagteri.
Derfor er det også vigtigt at vide helt præcist, om den nuværende justitsminister er en skrap moster, der er lige så skrap, som den tidligere justitsminister var, på det her felt med hensyn til også at få EU til at lave nogle regler om transporttiden for vores udsættersøer, så den bliver kortere, end den er i dag.
Bjarne Laustsen (S), 2008-12-05:
Det havde regeringen da ellers ingen problemer med, da man lukkede Vinderslevs og Vestergaards samlestalde og man efterfølgende betalte 16-17 mio. kr. i kompensation, fordi man havde lukket et erhverv og ikke havde gjort det på ordentlig vis.
Der er aldrig nogen sinde nogen, der har nævnt noget om, at det havde man ikke råd til, tværtimod har man sagt fra statsministerens side, at det er rimeligt, at mændene får pengene, for regeringen har jo begået en fejl.
Nu står vi her, og vi kan beslutte det på helt lovlig vis.
Og vi kan da gå med livrem og seler og sige: Ja, vi vil gerne af med de der ræve, men vi vil gøre det på en ordentlig og en værdig vis.
Derfor kan vi bruge den model, som vi selv skabte i forbindelse med jobklausulerne.
Vi kunne sige: Jamen vi afskaffer dem her og nu, og skulle der være et par stykker, der har meddelt via de papirer, de har fået, at de vil afskaffe det inden for 2 eller 3 år, er det ikke et problem for os.
Det vil da være ordentligt og værdigt, når alle ønsker, at rævene skal ud.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-12-05:
Det er jeg jo kun glad og begejstret for.
Med hensyn til overgangsperioden er det sådan, at vi klart har vurderet, at det er et intensivt indgreb og det vil have karakter af ekspropriation.
Og jeg er meget, meget varsom - og det er jeg både politisk og selvfølgelig også, fordi jeg er justitsminister - med at foretage ekspropriation, specielt når det drejer sig om indgreb i folks næringsvej.
Det vil jeg kraftigt, kraftigt fraråde.
Det synes jeg ikke hører til i et demokrati som vores.
Så vurderingen fra juristerne i Justitsministeriet er altså klart, at overgangsperioden på de 15 år er den rigtige.
Bjarne Laustsen (S), 2008-12-05:
Normalt er ministre jo rigtig glade, når hele Folketinget er enigt om en konkret sag.
Den glæde synes jeg udeblev i dag, hvor der jo er et fuldstændig enigt Folketing - ganske vist på en historisk baggrund om at afskaffe et enkelt husdyr i den danske produktion.
Jeg synes, ministeren har redegjort på glimrende vis - modsat Venstres og Konservatives ordfører - for, hvorfor det er, vi er nødt til at tage det skridt, og det vil jeg gerne anerkende.
Det, jeg bare ikke forstår, er, hvorfor det skal tage så lang tid at gøre det.
Vi ved jo godt, at det er den tidligere justitsminister og ministeriet, der har sagt: For ikke at skulle risikere at betale noget til ræveavlerne, er vi nødt til at have de her to tidsfrister på henholdsvis 8 år og 15 år.
Jeg vil gerne høre ministeren, om der er bevægelse der, og det skal forstås således, da det er et ønske fra Folketingets partier at få den tid bragt ned, om det er muligt.
Vil ministeren arbejde for, at den tidsgrænse kan sættes ned?
Brian Mikkelsen (KF), 2008-12-05:
Baggrunden for forslaget er, at det ikke har været muligt at anvise indehusningsforhold, der sikrer rævene rimelige forhold.
Lovforslaget indeholder overgangsregler, som skal sikre, at forbuddet ikke vil udgøre et ekspropriativt indgreb over for personer, der drev selvstændig virksomhed med hold af ræve, da lovforslaget blev fremsat.
Det foreslås således, at loven først finder anvendelse fra den 1. januar 2017 for hold af ræve, der er etableret før lovforslagets fremsættelse, dvs. ca. 8 år efter lovens ikrafttræden.
Personer, der har haft hold af ræve som hovederhverv, skal dog efter ansøgning kunne fortsætte deres virksomhed indtil den 31. december 2023
Længden af overgangsperioden er nøje overvejet og skal ses i lyset af, at der er tale om et indgreb, hvor man forbyder et erhverv, som jo i dag bliver drevet lovligt.
Hvorfor vælger vi så lige netop det antal år, er det blevet diskuteret fra nogle af ordførerne.
Se, udgangspunktet er, at udøvelse af virksomhed med opdræt af ræve udgør en rettighed, som er beskyttet af grundlovens § 73.
Et forbud mod hold af ræve vil derfor indebære et indgreb i en rettighed, som er omfattet af grundlovens ejendomsbegreb.
Et forbud mod hold af ræve vil efter omstændighederne kunne ramme allerede etablerede ræveavlere så økonomisk intensivt, at indgrebet må anses for ekspropriativt, medmindre der fastsættes en overgangsordning, som indebærer, at de pågældende vil kunne fortsætte deres virksomhed i en længere årrække.
15 år kan jo siges at være en lang udfasningsperiode.
Heroverfor står imidlertid, at der er tale om et intensivt indgreb, hvorved man forbyder et erhverv, som jo i dag drives lovligt, og altså ikke et indgreb, der er begrænset til at omfatte en almindelig regulering af rammerne for udøvelsen af en bestemt erhvervsaktivitet.
Der bør altid udvises stor tilbageholdenhed med at ekspropriere borgernes ejendom, navnlig ved indgreb, der fratager personer adgang til at udøve deres næring.
Det er baggrunden for, at der ikke er stillet forslag om, at forbud mod hold af ræve gennemføres ved en ekspropriationslov.
Så alt i alt har det her jo til formål at forbyde hold af ræve.
Det har vi valgt at gøre fra regeringens side som et offensivt tiltag ud fra de vurderinger og den sagsgang, der har været helt tilbage fra 1989 og frem til i dag, men vi har også valgt at sige, at vi ikke vil have en situation, hvor vi bliver beskyldt for at foretage et ekspropriativt indgreb.