runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jonas Dahl (SF), 2013-10-31:
Jeg glæder mig over, at den her regering faktisk har prioriteret den kollektive trafik, har gjort det med Togfonden DK, har gjort det med en lang række initiativer, hvor Enhedslisten i hvert fald har støttet en del af dem.
Så glæder jeg mig faktisk også over, at vi får lavet ordentlige tilkørselsforhold til det her nye universitetshospital, man skal til at bygge i Odense.
Og ja, så synes jeg, det er udmærket, at man laver en anlægslov, hvor man rent faktisk lægger linjerne fast i forhold til en eventuel udvidelse af Odense Sydmotorvejen.
Ja, jeg tror også, den kommer på et tidspunkt, det tror jeg faktisk der vil være behov for.
Det kan godt være, at Enhedslisten ikke vil anerkende det behov, og det skal jo stå dem helt frit for, men jeg tror, der kommer et behov, og jeg synes, det er fornuftigt at lave anlægsloven nu, men der er ikke finansiering til det, og før den er på plads, vil jeg ikke forholde mig til, hvordan det i givet fald skal finansieres.
Henning Hyllested (EL), 2013-10-31:
Det er lige nøjagtig sådan, at når man gør både-og, risikerer man jo at komme til at skyde sig selv i foden.
Den her regering, det parti, som ordføreren repræsenterer, vil jo gerne kendes som en grøn regering, med grøn omstilling og grønne jobs, og jeg skal give dig.
Men hvordan harmonerer det, at man udbygger motorveje og på den måde sikrer øget CO2-udledning og mere biltrafik, med, at man vil være en grøn regering, når man så samtidig i virkeligheden undergraver grundlaget for den kæmpemæssige udbygning, som regeringen har taget initiativ til, og som vi i øjeblikket sidder og forhandler i Togfonden DK?
Det er jo rigtig godt, men hvorfor skyde sig selv i foden, når man er en grøn regering?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-10-31:
Det er på mange måder en god og særlig dag.
Jeg ved ikke, om det nogen sinde er sket før, men nu sker det.
Vi synes faktisk i Liberal Alliance, at det er et rigtig godt forslag.
Det er i hvert fald et godt skridt i den rigtige retning.
Liberal Alliance havde jo med i sit valgprogram til folketingsvalget i 2011, at vi ønskede at udvide fritvalgsordningerne til at gælde alle anerkendte operationer i hele EU, også hvis de pågældende operationer alene er anerkendt i et andet EU-land og ikke i Danmark.
Vores udgangspunkt er nemlig borgerens, og vi ønsker, der skal være et reelt frit sygehusvalg, grænseoverskridende, sådan at pengene kan følge patienten og borgerne kan få den bedst mulige behandling.
Vi havde ikke nødvendigvis forestillet os, at det var EU, der skulle være vores største hjælper i den sag, men når det nu er tilfældet, skal man da glæde sig over, at vi kommer et skridt i den rigtige retning via direktivet og dermed også via det her lovforslag.
Vi har jo tidligere behandlet noget lignende i Folketinget – hvor det egentlig kun var Dansk Folkeparti og Liberal Alliance, der var positive – i en anden diskussion, faktisk med den tidligere regering, så det er spændende, hvad det var for en diskussionen før mellem andre ordførere, men lad nu det ligge.
Man skal jo glæde sig over, at tingene går i den rigtige retning, i stedet for at hænge sig i fortidens detaljer.
Det er godt, at danskere kan tage ud i Europa og få mulighed for bedre behandling.
Vi kan, som andre også har været inde på, være bekymret for, om bureaukratiet vil være for stort, om det vil være for besværligt, og om der også er nok, der vil få lov til at benytte sig af mulighederne.
Til gengæld synes vi, det er entydigt positivt, at folk fra andre lande kan komme til Danmark og selvfølgelig betale for de ydelser, der skal leveres.
Det er jo et fint liberalt princip, og det glæder vi os over.
Liberal Alliance støtter forslaget, og vi fortsætter arbejdet for afbureaukratisering og udbygning af det, så det kan komme endnu flere til glæde, sådan at danskernes sundhed på en reel måde kan blive bedre, og så vi ikke har al den snak, man er vant til på det her område.
Camilla Hersom (RV), 2013-10-31:
Som hr. Hans Christian Schmidt sagde i sin egen ordførertale, er det her jo et meget, meget komplekst område.
Og det er ikke nogen nem sag på tværs af 28 lande at lave regler, for de nationale sundhedssystemer er jo meget forskelligt indrettet.
Det, jeg gav udtryk for i min ordførertale, var, at vi støtter målet.
Vi synes, det er utrolig perspektivrigt.
Men at det, vi jo også kommer til at sige, er, at nu implementeres loven.
Der vil sikkert være spørgsmål i fremtiden, så det vil jo også afhænge af, hvordan udviklingen helt konkret bliver.
Og det synes jeg da bare vi skal tage fat på i fællesskab, når vi når dertil.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-10-31:
Det er jo kun, fordi ordføreren selv bragte det ind.
Vi var nemlig også overraskede i regeringen dengang over, at det, De Radikale jo bl.a. stillede mange spørgsmål til, var, om det nu var nemt at komme igennem med, og bureaukrati osv. Men det skal ordføreren heller ikke svare på nu, for det er jo helt klart, at det ikke var ordføreren, der var på dengang.
Men jeg vil bare rejse spørgsmålet, for jeg har lidt interesse i, om der er nogle bekymringer her, som vi skal tage højde for i udvalget.
Camilla Hersom (RV), 2013-10-31:
Som det utvivlsomt er hr. Hans Christian Schmidt bekendt, var det ikke mig, der i 2009 var ordfører på sundhedsområdet for Det Radikale Venstre.
Jeg går ud fra, man har haft nogle spørgsmål eller andet, men jeg kan ikke redegøre for, hvad det præcis handlede om.
Det kan være, hr. Hans Christian Schmidt kan hjælpe mig, siden hans hukommelse er så god.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-10-31:
Derfor vil jeg så bare spørge, hvad der har gjort, at Radikale Venstre nu, i modsætning til 2009, er positive over for forslaget.
For jeg er sådan set også glad for det, men det var, fordi ordføreren selv bragte ind, at man normalt ville være positive over for det, og jeg konstaterer bare, at det var Det Radikale Venstre jo ikke i 2009.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-10-31:
Derfor er der den her helhedstænkning i ministeriet.
Derudover mener jeg, at det er en smule upassende at tro, at Vejdirektoratet arbejder uafhængigt af ministeren, eftersom det decideret er et direktorat, der hører under mig, og jeg regner bestemt med, at Vejdirektoratet følger mine henvisninger, og det gør de også.
Henning Hyllested (EL), 2013-10-31:
En helt anden sag: Jeg tænker på, om man kunne få transportministeren til at overveje, om man ved fremtidige projekter – det gælder i høj grad motorvejsprojekter – kunne få en uvildig instans til at vurdere det alternativ, der hedder kollektiv trafik?
Det siger jeg selvfølgelig, fordi Vejdirektoratet efterhånden med de vurderinger, de har, efter min mening fremtræder som partsindlæg; det er helt konsekvent og rutinemæssigt, at man fravælger et alternativ, som hedder udbygning af den kollektive trafik, således også i de to motorvejsprojekter, som vi her i dag har behandlet.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-10-31:
Jeg synes, der er to elementer i det.
Det ene er, at hvis man kigger på trængslen, så kan man ikke sige, at trængslen mellem Herning og Holstebro egentlig betyder, at man er nødt til at anlægge en motorvej.
I så fald skulle vi anlægge motorveje rigtig mange steder i Danmark, og det vil jeg ikke anbefale.
Men når man så kigger på den konkrete udfordring, nemlig at man valgte, at sygehuset ikke skulle ligge i Aulum, men skulle ligge i Gødstrup, så kan jeg bestemt godt forstå, at de mennesker, der bor i Lemvig eller i Struer – ikke kun folk, der bor i Holstebro – er bekymrede for deres mulighed for at komme hurtigere til sygehuset og få ordentlig sygehusbetjening.
Det er det andet element, og det er jo netop det problem, vi prøver at afhjælpe med en motorvej.
For hvis man har kørt på vejen mellem Herning og Holstebro, vil man vide, at i visse perioder er det en befærdet vej – ikke en befærdet vej, som trængselsmæssigt vil betyde, at man normalt ville opgradere til motorvej, men i forhold til at der kommer ambulancer, som skal frem til hospitalet, giver det god mening at anlægge en motorvej mellem Holstebro og Herning.
Astrid Krag (S), 2013-10-31:
Lad mig da bare starte med at tilkendegive til de ordførere, der var inde på det – jeg tror, hr. Hans Christian Schmidt var den første – at det lovforslag, vi behandler her i dag, ganske rigtigt ikke er et ukompliceret lovforslag.
Men grundlæggende set
handler det jo om at sikre en fælleseuropæisk ramme, som sikrer patienternes adgang til behandling i andre EU-lande under nogle nærmere betingelser, og hvor udgangspunktet skal være, at der skal være fri bevægelighed for sundhedsydelser på det indre marked i EU.
Direktivet giver ikke ret til andre ydelser end dem, det offentlige sundhedsvæsen leverer i Danmark.
Det vil også sige, at det skal være en ydelse, som man kan få i Danmark, med de samme krav, så man skal fortsat have en henvisning, hvis det var tilfældet i Danmark.
For sygehusydelserne gælder der ud over det det udgangspunkt, at forhåndsgodkendelse til specialiseret behandling og behandling med indlæggelse kan afslås, hvis regionen kan tilbyde behandling i Danmark inden for en lægeligt forsvarlig ventetid, og det er jo den praksis, vi kender i dag.
Med den foreslåede implementering får patienter fra andre EU-lande tilsvarende adgang til behandling i det danske sundhedsvæsen med refusion fra deres hjemlige sygesikring.
Ændringerne giver ikke patienter fra andre EU-lande adgang til behandling i det danske sundhedsvæsen for dansk regning, og sygehusafdelinger osv. i det offentlige sundhedsvæsen i Danmark får også mulighed for at afvise planlagte patienter fra andre lande, hvis det f.eks. er nødvendigt på grund af ventetidsproblemer.
Jeg tror, flere af ordførerne har været lidt inde på – og det er jo også rigtigt – at i lande som Danmark, hvor der allerede eksisterer mulighed for at modtage behandling i udlandet, og hvor der også er velfungerende nationale patientrettigheder som udredningsretten og det udvidede frie sygehusvalg, ja, der får direktivet nok en mindre betydning end i andre lande.
Men grundpointen står jo stadig og er vigtig og vægtig, nemlig at man med direktivet får skabt et fælles grundlag, som kommer alle europæiske borgere til gavn, fra Danmark i det nordlige til Slovenien i det sydlige.
Jeg stiller mig selvfølgelig til rådighed for alle de spørgsmål, udvalget måtte have.
Som sagt anerkender jeg fuldt ud, at det her ikke er et helt ukompliceret lovforslag, og jeg ser meget frem til udvalgsbehandlingen.
Annette Lind (S), 2013-10-31:
Det er fuldstændig rigtigt, at den daværende statsminister stadfæstede, at vi skulle have et supersygehus i Gødstrup.
Men nu gælder aftalen om at få lavet et supersygehus i Gødstrup, og derfor bliver vi også nødt til at kunne få nordvestjyderne hen til det her sygehus hurtigst muligt.
Der er ingen tvivl om, at hr. Lars Løkke Rasmussen stod bag, at vi skulle have det her supersygehus placeret i Gødstrup.
Men nu skal vi hurtigst muligt kunne komme hen til dette supersygehus.
Det er vigtigt for nordvestjyderne, at vi får den her motorvej.
Og det får vi nu.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-10-31:
Jeg betvivler ikke, at den her sag med Kenneth og hans kone Yen er blevet behandlet helt efter bogen.
Reglerne er ikke overtrådt.
Det er ikke sagsbehandlingen, der er noget galt med, det er lovgivningen.
Det er derfor, det er lovgivningen, vi diskuterer her i dag.
Derfor må jeg spørge igen – og jeg synes egentlig, det er underligt, at ministeren ikke svarer: Mener ministeren, at lovgivningen er retfærdig, når den kan føre til, at en mand, som har været ramt af en arbejdsulykke, som derefter har taget en ny uddannelse, og som i dag er selvforsørgende, får afslag på at bo sammen med sin kone her i Danmark?
Nu er de flyttet til Tyskland, og børnene er taget ud af skolen.
Hvordan tror ministeren det påvirker integrationen?
Jeg kan forstå, at reglerne skal fremme integrationen.
Tror ministeren, det fremmer integrationen, at Kenneth har været nødt til at tage datteren ud af skolen og flytte til Tyskland sammen med konen, fordi de ikke må bo her, hvor han arbejder?
Morten Bødskov (S), 2013-10-31:
Og så er fru Johanne Schmidt-Nielsen selvfølgelig helt opmærksom på, at den konkrete sag, der her henvises til, er behandlet ved Udlændingenævnet.
Det Udlændingenævn er et både uafhængigt og sagkyndigt nævn, som i øvrigt er oprettet efter en lov vedtaget her i Folketinget, og det betyder jo derfor også, at jeg ikke kan kommentere den konkrete sag.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-10-31:
Ministeren siger, at vi skal have et, og jeg citerer, robust og retfærdigt regelsæt, citat slut – robust og retfærdigt regelsæt.
Kenneth Iversen har fået afslag på familiesammenføring.
Han må ikke bo her i Danmark med sin vietnamesiske kone og deres børn, fordi Kenneth Iversen for nogle år siden blev ramt af en alvorlig arbejdsulykke, da han arbejdede som maskinarbejder.
Han er i dag selvforsørgende.
Alligevel kan Kenneth ikke få lov til at bo med sin kone og deres børn her i Danmark, fordi han inden for de sidste 3 år har modtaget den her revalideringsydelse.
Mener ministeren virkelig, at det er retfærdig udlændingepolitik?
Tom Behnke (KF), 2013-10-31:
Også fra konservativ side er der opbakning til lovforslaget her.
Det giver jo god mening, og det, der bliver foreslået fra regeringens side, er sådan set meget fornuftigt, så vi kan støtte lovforslaget.
Men som jeg nævnte i en kort bemærkning, var der alligevel en formulering i lovforslaget, som jeg faldt over, da jeg læste det igennem, og som jeg måske synes er lidt uheldig, og det er det, der står i § 32 b, stk. 3.
Men der må jo være en eller anden grund til, at man har syntes, at man har villet sætte et stk. 3 ind, og det ville jeg da godt høre nogle flere argumenter for.
For det, der jo bl.a. står der, er: »Bestemmelsen i stk. 1 gælder endvidere ikke for dokumenter, hvorved der kvitteres, rykkes eller foretages andre sagsbehandlingsskridt, der ikke er væsentlige.«
Det ville jo godt kunne sende det signal til den gode borger, at det, at der bliver sendt en rykker, sådan set ikke er væsentligt.
For det er det, der står i stk. 3, altså at rykkere ikke er væsentlige.
Det er muligt, at det ikke er sådan, det skal forstås, men så er formuleringen i hvert fald noget uheldigt lavet.
Kunne man ikke bare slette det?
Det er teknikaliteter og detaljer, vi er nede i her.
Vi støtter lovforslaget.
Henning Hyllested (EL), 2013-10-31:
Jamen jeg vil selvfølgelig høre – det kommer nok ikke bag på ministeren – om hun ikke synes, at Enhedslisten har en pointe, når vi påpeger, at den her motorvej er overflødig.
Jeg henviser til nogle af de tal, jeg allerede har fremført.
Synes ministeren, at behovet er størst mellem Herning og Holstebro, hvis man nu sammenligner med så mange andre steder?
Det er også noget af det, jeg har prøvet at påpege i debatten her i dag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-10-31:
Jeg var ikke opmærksom på, at der ikke var en radikal ordfører.
I regeringsgrundlaget står der, at 80 pct. af al kommunikation mellem myndigheder, borgere og virksomheder i 2015 skal foregå digitalt, og derfor er det jo også fornuftigt, at man får efterset, hvordan man kan gøre det mere effektivt.
Det gør vi med det her lovforslag, for her kigger vi på, hvordan man i afgørelselssager fremover kan lave dokumenter med underskrifter på en smartere måde.
Det kan vi fra SF's side selvfølgelig støtte, ligesom vi også kan støtte den anden del, der handler om en bedre adgang til aktindsigt i administrative sager hos PET.
Vi hilser den form for åbenhed velkommen.
Så skal jeg i øvrigt sige, at Enhedslisten også kan støtte det her forslag.
Merete Dea Larsen (DF), 2013-10-31:
Lovforslaget, vi skal behandle i dag, handler om en ændring i forvaltningsloven.
Ændringen skulle gerne medføre en mere simpel sagsgang af dokumenter fra forvaltningsmyndigheder til borgere og virksomheder m.v. i afgørelsessager.
Forslaget omhandler både dokumenter, der sendes via post m.v., samt dokumenter, der sendes digitalt.
Alting vil med tiden blive mere digitaliseret, og vi er allerede kommet et godt stykke ad vejen.
Digitalisering medfører lettere og hurtigere sagsgange.
Vi skal dog løbende sikre, at alt ikke bliver for automatiseret, som en del af høringssvarene også pointerer.
Dansk Folkeparti mener dog, at det med de ændringer, der er lagt op til, ikke er tilfældet med dette lovforslag.
Lovforslaget giver mulighed for at undgå den personlige underskrift ved afgørelser m.m., dog under forudsætning af at dokumenterne er udformet på en måde, der sikrer en entydig identifikation af afsenderen samt sikrer, at dokumenterne er endelige.
Såfremt forvaltningsmyndighederne ikke lever op til kravet om sikring af entydig identifikation af afsenderen, vil det ikke have nogen konsekvenser.
Det finder vi i Dansk Folkeparti en smule betænkeligt.
Vi har tillid til, at kravene bliver overholdt, men finder samtidig, at det bør have en konsekvens, såfremt dette ikke skulle være tilfældet.
Ellers mener vi, at en del af befolkningens retssikkerhed kan gå tabt.
Vedrørende PET finder vi det positivt, at lovforslaget får virkning for sager om administrative forhold som f.eks. personalesager, budgetter og regnskaber.
De operative forhold som f.eks. samarbejde med udenlandske samarbejdspartnere og sager om personbeskyttelse vil lovforslaget ikke få indflydelse på.
Vi formoder, at bemærkningerne under punkt 3.2 også gælder for Forsvarets Efterretningstjeneste.
De er ikke beskrevet i bemærkningerne og er kun nævnt i lovforslagets § 3. Så det kunne jeg godt tænke mig at høre om efterfølgende.
Med disse bemærkninger ser vi frem til den videre behandling af lovforslaget.
Ole Hækkerup (S), 2013-10-31:
Da vores sædvanlige ordfører, fru Trine Bramsen, ikke har mulighed for at være til stede lige nu, er det mig, der har fået fornøjelsen af at læse hendes ordførertale op.
Det her lovforslag handler, som det allerede er fremgået, om underskriftskrav, når der udgår dokumenter fra forvaltningsmyndigheder til borgere i forbindelse med afgørelsessager, og aktindsigt i PET's sager om administrative forhold.
De nye krav til underskrifter på dokumenter har til formål at sikre en effektiv administration og oversendelse af dokumenter til borgere og virksomheder.
Men samtidig holdes der med lovforslaget fast i gode principper om retssikkerhed og beviser, som vi kender det fra de nuværende krav til underskrifter.
Lovforslaget indebærer, at afgørelser fra myndigheder til borgere, virksomheder m.v. skal være forsynet med en personlig underskrift eller være udformet på en måde, der i øvrigt sikrer en entydig identifikation af afsenderen af dokumentet.
Herudover skal det fremgå, at dokumentet er endeligt.
Lovforslaget indebærer en undtagelse af dokumenter, hvor sagsbehandlingen foregår automatisk, eller hvor der indgår andre sagsbehandlingselementer, som ikke er afgørende for udfaldet af sagen.
Lovforslaget omfatter også sager om PET's administrative forhold og konsekvensændringer i lov om PET og lov om FE.
Som nævnt er digitaliseringen kommet for at blive.
Det nyder vi alle godt af i det daglige med større effektivitet hos vores myndigheder.
Med dette lovforslag sikrer vi et fortsat fokus på retssikkerhed, beviser og ordentlighed i administrationen, samtidig med at vi understøtter den stadig mere digitale forvaltning.
På den baggrund skal jeg på vegne af Socialdemokraterne meddele, at vi kan støtte forslaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-10-31:
Det er en lidt pudsig formulering.
Jeg kunne næsten forestille mig, at det, der hentydes til, er, at rykkeren ikke skifter karakter af, om den er påført en underskrift eller ej.
Men lad os se på det i udvalgsbehandlingen.
Tom Behnke (KF), 2013-10-31:
Det er vi sådan set ret enige i også fra konservativ side, men der var et enkelt punkt, som jeg lagde mærke til, da jeg kiggede lovforslaget igennem, og så tænkte jeg, at vi lige så godt kunne prøve at få det afklaret her under førstebehandlingen.
Jeg hørte jo også, at ordføreren, hr. Jan E. Jørgensen, var inde på § 32 B, stk. 1 og stk. 2, men overhovedet ikke nævnte stk. 3, og nu skal jeg afsløre, hvor jeg vil hen, fordi i stk. 3 står der, at det ikke gælder, hvis en offentlig myndighed har sendt en rykker med begrundelsen, at det ikke er væsentligt.
Er Venstres ordfører enig med regeringen i, at det ikke er væsentligt, når en offentlig myndighed sender en rykker?
Det er da en lidt underlig formulering at lave i stk. 3.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-10-31:
Det lovforslag, vi skal behandle nu, består af to dele.
I den ene del af lovforslaget foreslås det at gennemføre en generel regulering af, hvornår der skal påføres en personlig underskrift i dokumenter, der kommer fra forvaltningsmyndigheder til borgere, virksomheder og andre i afgørelsessager.
Lovændringen skal sikre en mere smidig og tidssvarende regulering på området og skal samtidig gøre det nemmere for forvaltningsmyndigheder at vurdere, hvornår et dokument skal tilføjes en underskrift eller anden form for entydig identifikation af den, som afsender dokumentet.
Det foreslås dog også, at lovændringen ikke omfatter dokumenter, hvor der anvendes automatisk sagsbehandling, og derudover skal lovændringen også kun omfatte breve fra forvaltningsmyndighederne, hvor svaret er endeligt.
Det imødekommer, som man jo også kan læse i høringssvarene, en efterspørgsel efter klare regler på området, og derudover mener Venstre også, at det er fornuftigt, at man holder automatisk sagsbehandling uden for lovforslaget.
I et samfund, der bliver mere og mere digitaliseret, er det ikke hensigtsmæssigt, at dokumenter, f.eks. i forbindelse med SU og SKAT, skal underskrives manuelt, da det vil besværliggøre processen helt unødigt.
I anden del af lovforslaget foreslås det, at det fremover skal være muligt at få aktindsigt i PET's administrative forhold.
Venstre deler regeringens holdning til, at det skal være muligt at få aktindsigt i PET's administrative sager, som f.eks. omfatter personalesager vedrørende ansatte i PET, samt sager om PET's budgetter, hvilket vil give mere åbenhed i et ellers lukket miljø.
Ved at begrænse aktindsigtsmulighederne til de administrative sager vil PET stadig kunne fastholde den fortrolighed, som PET selvfølgelig skal være beskyttet af for at bevare sin troværdighed over for sine udenlandske samarbejdspartnere, i øvrigt også for at kunne leve op til, at det jo altså er et hemmeligt politi.
Så overordnet mener Venstre altså, at lovforslaget er fornuftigt, og vi agter derfor at stemme for.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-10-31:
Det er jo fint, at man kan gå væk fra de her gammeldags former for underskriftskrav.
Det står der måske ikke noget om, men det er jo altså fint nok, at man gør det mere smart og mere effektivt.
I forhold til den del, der handler om offentlighed i forvaltningen, synes vi sådan set også, at det er ganske fint.
Der er jo ikke det store i det her forslag.
Men jeg nåede da at pløje dem igennem i morges – der var jo ikke mange; var der to? – og jeg blev sådan set nogenlunde beroliget af det.
Så vi kan støtte forslaget.
Andreas Steenberg (RV), 2013-10-31:
Bestemt!
Der foregår lige nu en diskussion omkring nogle dæmninger omkring Vem, hvor der tilsyneladende er nogle problemer med at få godstog, der er store nok, nedover, fordi dæmningerne ikke kan bære.
Det store problem, som jeg har forstået det, er, at Cheminova skal have nogle varer op, bl.a. klorin, som man faktisk ikke må køre med på vejene.
Derfor er det helt afgørende for den meget store virksomhed oppe i Harboøre, at vi får kigget på det.
Det er vi da i hvert fald villige til at overveje.
Vi kan starte med at få undersøgt, hvad det koster, og hvordan og hvorledes vi kan gøre det.
Henning Hyllested (EL), 2013-10-31:
Jeg kunne godt tænke mig at høre om Det Radikale Venstres visioner for at overflytte gods fra bil til bane i det nordvestjyske område.
Det har der faktisk været en hel del diskussion om.
Vi ved, at DB Schenker, som jo er den store godstransportør på jernbane i det her land, er voldsomt interesseret i og har stort fokus på området – i øjeblikket ikke mindst på Thyborøn Havn og Cheminova osv. osv.
Ordføreren er også selv i sin tale inde på den her megen eksport, som der foregår fra den store klynge af virksomheder, som er lokaliseret i området.
Derfor kunne jeg da godt tænke mig at høre, om ikke Det Radikale Venstre havde andre visioner end bare at udbygge motorvej.
Der kunne måske også være både en vision og mission i at udbygge godstransport på jernbane.