runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Bruus (S), 2015-05-19:
Tak for det.
Jeg vil nu sige, at vi måske hører ministeren på to forskellige måder, for jeg hører faktisk ministeren være meget positiv og imødekommende.
Tak for ordet.
Ida Auken (RV), 2015-05-19:
Det er helt okay.
Hr. Bent Bøgsted er ikke den eneste formand, der er kommet til at gøre det.
Nogle har gjort det et par gange, men denne gang var det kun én gang, så det er tilgivet.
Hvad angår beslutningsforslaget, synes jeg faktisk, det er en meget interessant diskussion, vi har.
Vi er egentlig igen enige i intentionerne om, at man skal passe ordentligt på de dyr, der er i ens varetægt, og jeg mener sådan set også, at man har en moralsk forpligtelse til at reagere, hvis man ser, at der er dyr, der lider meget, meget grov overlast og bliver vanrøgtet, og det kan man jo også i dag.
Det er jo vigtigt, at man har en mulighed for at kunne indberette de her ting, og det kan jo godt være, at et af svarene kunne være at sige: Kan vi hjælpe offentligt ansatte med at blive bedre klar over, hvordan de kan indberette nogle af de her ting?
Men ligefrem at gøre det til en pligt for alle offentligt ansatte og måske gå så langt som til endda at sætte dem i fængsel, hvis ikke de indberetter vanrøgt af dyr, mener jeg
simpelt hen er at gå meget, meget vidt.
Jeg må sige ligesom Socialdemokratiets ordfører, at det er klart, at de eksempler, der bliver beskrevet her, er meget voldsomme.
Det ville også være sådan et sted, hvor jeg ville mene, at man som offentligt ansat i lige så høj grad ville gøre sin borgerpligt ved at sørge for, at både personen, der bor sådan, og dyrene får noget hjælp, for det er formentlig ikke personer, der har situationen fuldstændig under kontrol, der lader det komme til at se sådan ud og som behandler dyrene på den her måde.
Ministeren har valgt at nedsætte en arbejdsgruppe til at undersøge det her spørgsmål nærmere, og det synes jeg sådan set er fint.
Så kan vi jo få diskussionen en gang til.
Men på nuværende tidspunkt kan Radikale Venstre ikke støtte forslaget fra Dansk Folkeparti.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-05-19:
Først også tak til den radikale ordfører for, at man støtter intentionen og man støtter den tværministerielle arbejdsgruppe.
Det synes jeg trods alt er positivt, fordi man så flytter diskussionen noget, så det ikke bare er en debat her i salen.
Men noget af det, jeg studsede over, var, at den radikale ordfører og også den tidligere ordfører sagde, at man ikke var tilhænger af, at man skulle sætte de kommunalt ansatte i fængsel, eller at de potentielt får en fængselsstraf, hvis de ikke får indberettet .
Så der er i hvert fald noget der, som ikke er proportionalt, og det er ikke noget, vi skriver om i beslutningsforslaget, så jeg vil egentlig bare høre, hvordan ordføreren er kommet frem til, at hvis man nu ikke indberetter, som man skulle, så ville man ende med at komme i fængsel – det er i hvert fald ikke noget, vi har foreslået.
Ida Auken (RV), 2015-05-19:
Det vil jeg meget gerne forklare,.
Det er jo, hvis man drager parallellen til serviceloven, hvor der er en indberetningspligt for offentligt ansatte, og der er der faktisk mulighed for straf helt op til 4 måneders fængsel.
Så er det sådan set ved at drage parallellen til det, at man må sige, at i yderste konsekvens kan det jo være at skulle sætte offentligt ansatte i fængsel, fordi de ikke har indberettet svigt over for dyr.
Jeg er glad for at høre, at det ikke er Dansk Folkepartis intention, men der må vi så spørge, om det virkelig vil hjælpe med bøder.
Vil det virkelig hjælpe noget at sige til offentligt ansatte, at de får en bøde, hvis de ikke indberetter det her?
Er det ikke snarere at prøve at se, hvad det kunne være, der var grunden til, at man ikke har gjort det i det her tilfælde?
Er det så ikke snarere noget oplysning, man skal have, til nogle offentligt ansatte, end det er lovgivning, som alle skal underlægges, og som kan komme ud i alle de her gråzoner og alle de her meget, meget svære tilfælde, som også Socialdemokratiets ordfører pegede på?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-05-19:
Tak for det.
I lighed med de tidligere ordførere, der har været heroppe, synes vi jo, at hensigten med beslutningsforslaget er meget sympatisk.
Det er klart, at med de eksempler, som bliver ridset op i bemærkningerne til forslaget, vil man tænke, at ethvert almindeligt tænkende menneske vil kunne se, at det er helt, helt galt her, og ud over den tilstand, som de dyr er i i de her beskrivelser, må man også mene, at de mennesker, der boede sammen med de dyr, havde brug for at få noget hjælp.
Det siger sig selv.
Men igen, som den radikale ordfører var inde på, når man i andre tilfælde laver love, bliver vi nødt til at lave dem for alle mulige tilfælde, og det kan være fra de meget, meget grelle, forfærdelige tilfælde, som beskrevet i bemærkningerne, til nogle, hvor det måske er lidt sværere for en person, der ikke er fagperson, der ikke er dyrlæge, at se, om der er tale om svigt i forhold til dyrene.
Og hvad ville sanktionen så være for den SOSU-assistent, som ikke kan se, om den her hund måske bare er lidt træt eller decideret bliver misrøgtet.
Men igen, som hver eneste gang vi taler om dyrevelfærd her i salen, bliver jeg også nødt til at påpege, at DF åbenbart har en stor forkærlighed for dyr, som man giver navne, og som er nuttede, men DF taler ikke ret meget om vores produktionsdyr.
Så jeg synes også, at vi skulle diskutere, hvad det er for nogle forhold, vores produktionsdyr lever under.
Nogle har det jo fint, andre er jo i en tilstand, hvor f.eks. kyllinger bliver fedet så meget op, at deres ben næsten ikke kan bære deres vægt, hvor deres fødder bliver ætset væk, så jeg ønsker, at vi også diskuterer bredt set, hvordan vi skal behandle dyr i Danmark.
Men jeg har ikke noget endeligt at sige til det her endnu, fordi jeg synes, at der er nogle problemer, som jeg har været inde på, og som de andre ordførere også har været inde på, nemlig hvor grænsen går henne.
Kan man kræve, at enhver offentligt ansat kan se, præcis hvornår et dyr ikke bliver behandlet ordentligt?
Så er der også de meget alvorlige sanktioner, straffe, der kan være for det.
Så jeg synes, at vi skal tage en diskussion i udvalget om, hvordan vi kan gøre det bedre end i dag og se, om vi ikke kan finde et fælles fodslag på det her område.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-05-19:
Jeg har bemærket, at hver gang Dansk Folkeparti fremsætter forslag på dyrevelfærdsområdet, efterlyser SF, at vi tager en bred debat, specielt at vi tager nogle debatter om produktionsdyrene.
Så er det bare, at jeg undrer mig over, hvorfor SF ikke fremsætter nogen forslag.
Hvorfor rejser man ikke en forespørgselsdebat om dyrevelfærd eller fremsætter nogle forslag om forbedringer af nogle af de ting, man nævner?
Jeg har ikke bemærket et eneste forslag siden sidste folketingsvalg på dyrevelfærdsområdet fra SF, men alligevel står man hver gang og efterlyser det.
Hvorfor tager man ikke selv initiativ til det, i stedet for at man hver gang kritiserer Dansk Folkeparti, når vi sætter noget på dagsordenen?
Så vil man gerne stå og kritisere, at vi ikke får debatten, men man gør ikke noget selv.
Virker det ikke lidt hult?
Hvorfor indkalder man ikke bare selv til en debat i Folketingssalen om de her ting, hvis de er så vigtige?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-05-19:
Det er ikke særlig lang tid siden, at vi lavede en aftale ovre hos fødevareministeren omkring en handlingsplan for MRSA, en på mange måder fin aftale, synes jeg, men hvor vi fra SF's side jo rejste den problematik, at når smågrise bliver vænnet fra deres mor meget, meget tidligt, har de også ofte behov for mere antibiotika, og derfor kunne et forslag jo være, at smågrise kunne blive længere tid hos moderen.
Så det er jo en integreret del af alle de forhandlinger, vi indgår i.
Så vi vil gerne diskutere dyrevelfærd til alle tider, også meget gerne i det her tilfælde.
Jeg prøvede bare at sige til ordføreren, at vi synes, der er nogle problemer, som består specifikt her i forhold til den enkelte SOSU's retssikkerhed, altså om man i alle tilfælde kan vurdere, om der er tale om svigt.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-05-19:
Jeg vil blot bemærke her i min anden korte bemærkning, at det altså stadig væk klinger noget hult, at man så i det svar, der lige kom, siger, at man løfter det i alle de sammenhænge, man kan komme til det.
Nu har man ikke i de snart 4 år, vi har siddet siden sidste folketingsvalg, løftet det en eneste gang i det her forum.
Men det er måske ikke et særlig vigtigt forum, at man i Folketingssalen, hvor folketingsmedlemmerne kan komme ned og deltage i debatten, løfter det der.
Jeg synes, at det klinger noget hult, når man siger, at man faktisk går op i det og gerne vil løfte det, når man i hvert fald ikke får en debat hernede, hvor det reelt betyder noget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-05-19:
Som jeg sagde, så synes jeg, at vi løfter det de steder, hvor vi kommer hen.
Nu synes jeg ellers, at jeg rakte en hånd frem til ordføreren, men hvis vi skal have en lidt hård debat, vil jeg bare spørge igen: Hvis ordføreren går så meget op i dyrevelfærd, hvorfor støttede ordførerens parti, DF, så ikke Enhedslisten og SF's ønske om, at smågrise kunne blive længere tid hos moderen, da vi alligevel skulle diskutere MRSA, hvor dyrevelfærd og antibiotika jo var en integreret del af den diskussion?
Orla Hav (S), 2015-05-19:
Jeg skal bare igen sige, at vi ikke tror på, at verden er så sort-hvid, som Dansk Folkepartis ordfører fremstiller den som.
Jeg erkender, at hvis vi har med sager at gøre, som er så oplagte som de tre eksempler, der er gengivet i beslutningsforslaget, så kan vi sige, at vi har med nogle borgere at gøre, som har behov for hjælp på anden vis.
Så er det måske borgernes tarv, man i første omgang skal varetage ved at gå ind og sige: Her er nogle borgere altså ude i en situation, som de ikke kan overskue, og som har taget magten fra dem, og derfor skal de selvfølgelig have en hjælpende hånd.
Men det er altså aldeles afgørende, at vi har afklaret det retlige grundlag, som vi lader medarbejdere fra kommunalforvaltningen arbejde på i borgernes hjem.
De skal vide, hvad det er, de skal rette sig efter, og de skal have forudsætningerne for at vurdere de konkrete situationer.
Det er ikke tilstrækkeligt, at man siger, at det her jo er oplagt.
Jeg tror, at enhver domstol eller i hvert fald enhver, der skal køre en sag på det, vil have sig frabedt, at man har sådan et løst grundlag at arbejde på.
Så det handler om at få et ordentligt og solidt grundlag, og der hilser vi ministerens initiativ meget velkommen.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-19:
Enhedslisten er enig i, at vi ser mange ulykkelige eksempler på misrøgt og mishandling af dyr, som primært skyldes, at mennesker er kommet i en situation, hvor de ikke længere kan overskue at behandle deres dyr ordentligt.
I de situationer er det ofte personer fra myndighederne eller andre, som har kontakt med disse mennesker, som godt ved, at problemerne også går ud over dyrene.
Ofte gør man ikke noget ved det, fordi man ikke rigtig ved, hvad man skal gøre, og måske synes man også, at det er synd for mennesker, der i forvejen har det svært, hvis deres dyr skal tages fra dem, og hvis de også risikerer en straf for vanrøgt af dyrene.
Man kan frygte, at det bare vil gøre deres problemer endnu større.
Det er måske sådan nogle motiver, som ligger til grund.
Det er naturligvis ikke acceptabelt, at dyr kommer til at lide under dette, og derfor skal der gribes ind.
Vi er derfor positive over for intentionen med dette beslutningsforslag og er helt indstillet på at drøfte, hvordan vi kan sikre, at der bliver indberettet og grebet ind over for misrøgt og mishandling af dyr.
Vi er dog ikke helt sikre på, at den rigtige metode er en kopi af de regler, der findes i forbindelse med børn, eller om vi skal finde alternative metoder.
Erling Bonnesen (V), 2015-05-19:
Tak for det.
I forbindelse med behandlingen af beslutningsforslag B 161 om underretningspligt, når vanrøgt af dyr bliver observeret, som er fremsat af Dansk Folkeparti, kan jeg sige, at Venstre vil stemme imod forslaget, som det foreligger for nærværende.
Nu kan vi så forstå, at fødevareministeren foreslår en arbejdsgruppe til at se nærmere på dele af det – og det er jo fint nok – og at få analyseret nærmere på, om det så kan finde en ny skikkelse.
Og så må vi jo se, hvad der kommer ud af en eventuel arbejdsgruppe.
Med beslutningsforslaget foreslår Dansk Folkeparti, at der inden udgangen af indeværende kalenderår indføres underretningspligt for offentligt ansatte, der observerer vanrøgt af dyr.
Baggrunden for forslaget er, at der er forekommet sager, hvor folk har holdt dyr på en sådan måde, at det er blevet til vanrøgt.
I Venstre mener vi, at det på flere måder kan vise sig problematisk at pålægge offentligt ansatte at underrette om vanrøgt af dyr.
Det ville give kommunerne en øget belastning, og det risikerer at fjerne fokus fra deres kerneopgaver.
Der kan også sættes spørgsmålstegn ved, hvorvidt de offentligt ansatte er uddannet til at vurdere sager om dyrevelfærd og at tage stilling hertil.
Det ligger ikke nødvendigvis inden for deres kompetenceområde.
Men nu kan vi forstå, at fødevareministeren foreslår en arbejdsgruppe, og det er velsagtens også for at få set på nogle af disse ting.
Så vi afventer at høre, hvad der måtte komme ud af det.
Så på det foreliggende grundlag, som jeg allerede har tilkendegivet, stemmer Venstre imod forslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-05-19:
Jeg vil egentlig bare spørge Venstres ordfører, om man er opmærksom på, at der netop står i det her beslutningsforslag, at det skal være de sager, hvor der er oplagt vanrøgt af dyr.
Og grunden til, at det netop er de sager, hvor det er oplagt, altså hvor man kan se, at hunde er smurt ind i deres egen afføring, er jo netop, at jeg godt er opmærksom på, at en hjemmehjælper f.eks. ikke er uddannet til at vurdere, om en hund bliver vanrøgtet, eller kan se, om den nu får nok at spise, eller andre ting.
Det skal selvfølgelig være de sager, hvor det er rigtig slemt.
For som jeg hørte ordførertalen, var man ikke opmærksom på det.
Det er jo klart, at man ikke kan sende samtlige offentligt ansatte, der er i vores kommuner og regioner, på kursus i det her.
Det er jeg med på, det er omkostningskrævende.
Men når man nu alligevel er ude at kigge på og hjælpe en borger i en eller anden situation og man kan se, at der er 146 fugle i en etværelses lejlighed, eller at der går 100 katte rundt i et hus i deres egne ekskrementer, er der så ikke tale om så oplagte tilfælde, at man som offentligt ansat måske godt ved, at her burde man nok gribe ind, både af hensyn til dyret, men også af hensyn til den ejer, som ikke nødvendigvis gør det bevidst, men mange gange bare har et problem, der er vokset vedkommende over hovedet?
Erling Bonnesen (V), 2015-05-19:
Sådan tror jeg at det måske kan være i adskillige situationer i den praktiske hverdag, men så derfra og til at pålægge, som også ministeren lige har været inde på, er der et stykke vej.
Der er i hvert fald nogle ting, der skal ses på først.
Det er klart, at dyrene selvfølgelig ikke skal lide, og det tilkendegav ministeren også.
Det er vi alle sammen enige om.
Så det er dilemmaet: Hvor går grænsen i det her?
Men nu er der noget, der kunne tyde på, at der kommer en arbejdsgruppe, og så må vi se, hvad den finder frem til.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-05-19:
Som det andet opfølgende spørgsmål vil jeg bare spørge, om Venstre så egentlig reelt støtter, at der bliver nedsat sådan en tværministeriel arbejdsgruppe, for man vil stemme nej til forslaget.
Men grunden til, at jeg er interesseret, er, at hvis der skulle komme et folketingsvalg, hvor magten eventuelt ville skifte til en kommende Venstreregering, og det ved vi jo ikke endnu, før vi har haft et valg, vil Venstre så stoppe sådan en gruppe, eller vil man støtte, at den fortsætter, så vi kan få udarbejdet et ordentligt grundlag for at kunne tage en reel beslutning om, om det her er vejen, man skal gå?
Erling Bonnesen (V), 2015-05-19:
Jamen jeg var ret præcis, mener jeg da selv i hvert fald, med hensyn til at svare, at som forslaget ligger for nærværende fra forslagsstillerne, kan vi ikke stemme for det.
Så kommer der det med en arbejdsgruppe ind over det nu, og det er der jo ikke nogen der kan have noget imod.
Det kan jeg da ikke forestille mig.
Sådan må det være.
Orla Hav (S), 2015-05-19:
Tak for det.
Dyr skal behandles ordentligt.
Så enkelt kan det siges.
Det har vi Socialdemokrater sagt mange gange før, og vi siger det gerne igen.
Vi har også vist, at vi sætter handling bag ordene, fordi det for regeringen har været en prioritet fra dag et til at sikre gode vilkår for dyr i Danmark.
Det viser de resultater, som er gennemført og opnået, også.
Vi har sikret bedre forhold for mink, høns og kvæg, og da vi sikrede, at de danske søer kunne sættes fri i langt størstedelen af deres liv, betegnede Dyrenes Beskyttelse det som det største fremskridt for dyrevelfærden i mange år.
Der er med andre ord resultater, der taler deres tydelige sprog om, at regeringen om nogen kerer sig om dyrenes velbefindende og gør noget for at forbedre deres vilkår.
Fra socialdemokratisk side hilser vi intentionen bag Dansk Folkepartis beslutningsforslag velkommen, nemlig at hjælpe dyr, der udsættes for vanrøgt af deres ejere.
Jeg er derfor enig med forslagsstillerne i, at vanrøgt af dyr er uacceptabelt og meget alvorligt.
Dyrene er vores ansvar, og det er vigtigt, at vi er vores ansvar bevidst.
Vi skal naturligvis gøre alt, hvad vi kan, for at sætte en stopper for de mennesker, der ikke passer ordentligt på deres dyr.
Dyrene er den svage part, der er underlagt de vilkår, vi stiller op, og derfor er debatten også ganske relevant.
Når så det er sagt, mener vi fra socialdemokratisk side ikke, at løsningen er at indføre en underretningspligt for offentligt ansatte, der observerer vanrøgt af dyr, sådan som forslagsstillerne ønsker det.
Jeg er meget enig med ministeren i, at Dansk Folkepartis forslag rejser en række uafklarede spørgsmål, eksempelvis hvordan skal alle kommunalt ansatte have forudsætningerne for at vurdere dyrs sundheds- og velfærdstilstand på en ordentlig måde.
I dag er anmeldepligten begrænset til autoriserede dyrlæger, netop fordi man her er sikker på, at de har redskaberne til korrekt at vurdere, hvorvidt der er tale om en mishandling.
Det kan jeg imidlertid godt se nogle problemer i, hvorfor det er rigtig glædeligt, at ministerens initiativ med en tværministeriel arbejdsgruppe bliver fremsat her i dag, og det hilser jeg meget velkommen.
Det vil give mulighed for at afklare nogle af de mange spørgsmål, som det her beslutningsforslag rejser, således at vi er klar over, hvad det er, vi går efter, og hvad det er, borgerne skal leve op til.
Det står klart, at Socialdemokraterne gerne vil stoppe vanrøgt af dyr.
På baggrund af de mange uafklarede spørgsmål, som beslutningsforslaget ikke giver svar på, kan vi dog ikke støtte forslaget.
Vi bakker dog op om ministerens forslag til en tværministeriel arbejdsgruppe og ser frem til at få belyst ideen yderligere.
Socialdemokraterne kan derfor ikke støtte forslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-05-19:
Jeg bed mærke i, at et af hr. Orla Havs argumenter for at afvise det var, at man ikke kunne pålægge bl.a. en hjemmehjælper at vurdere, om der i en sag var foregået oplagt misrøgt af nogle dyr.
Men hvis man tager udgangspunkt i de tre cases, der er nævnt i beslutningsforslaget, og som jeg har fået tilsendt af Dyreværnet, så kan man se, at der bl.a. er et eksempel med en etværelseslejlighed med 146 fugle i.
Der er en anden sag, hvor man er kommet ud til en bopæl, hvor der er 14 hunde, som simpelt hen går rundt i deres egen afføring, og det ender med, at flere af dem bliver aflivet.
Mener ordføreren ikke, at det er bedre, at man får stoppet det tidligere i forløbet, når man nu alligevel er i kontakt med de her borgere, i stedet for at man venter, til det går helt rivende galt, hvilket vi altså lige oplevede for kort tid siden i sagen med de 91 hunde?
Orla Hav (S), 2015-05-19:
Modsat ordføreren for Dansk Folkeparti har vi altså også en erkendelse af, at verden er langt, langt mere mangfoldig end de tre eksempler, der er henvist til, for det er jo oplagte eksempler, som enhver godt kan forholde sig til.
Men i alle mellemformerne, alle de eksempler, hvor en SOSU-assistent kan komme i klemme ved at have overset, at der er et dyr, som er udsat for vanrøgt, er det jo alvorligt, at man kan havne i en retssag, hvis det er sådan, at man har overset det.
Samtidig skal man jo også passe sit arbejde med at tage sig af en borger, hvilket er den primære årsag til, at man kommer i hjemmet.
Jeg anerkender, at det er smukt at kere sig om de dyr, vi har i vores nærmiljø, men spørgsmålet om, om man kan lovgive give sig frem til, hvordan folk skal agere på alle leder og kanter, har vi altså ikke en afklaring på med det forslag, der er fremsat her i dag.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget, men vi er helt med på, at ministeren lader nogle folk kulegrave det her, så borgerne får et ordentligt grundlag at agere på i forhold til lovgivningen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-05-19:
Jeg har nu svært ved at se, at det skulle være svært at overse for en kommunal medarbejder, hvis man kommer ud et sted, hvor de bogstavelig talt går i afføring til anklerne, eller man kommer hen et sted, hvor der som i en af sagerne er så mange fugle, at man næsten er nødt til at have en gasmaske på, inden man går ind.
Altså, det er da ret svært at overse.
Så skal man da måske overveje, om der kunne være nogle andre problemer med den pågældende offentligt ansatte.
Dyrenes Beskyttelse har også regeret på den her sag og har sagt i medierne, at de får mellem 15 og 20 henvendelser om året fra anonyme medarbejdere fra kommunerne, fordi medarbejderne simpelt hen ikke kan have det på samvittigheden, når de går hjem, at de har oplevet, at der er nogle dyr, der bliver groft vanrøgtet, men at de ikke må gøre noget ved det.
Det er bare for at nævne, at der altså er nogle gode argumenter for, at man får kigget på det her område.
Jeg kan så også forstå, at ministeren er med på at kigge på det, men jeg synes i hvert fald, at når man nu alligevel har haft fat i de her borgere, som tit slås med andet, ud over at de ikke kan finde ud af at passe deres dyr, så er det da oplagt, at det her er et af initiativerne.
Mette Bock (LA), 2015-05-19:
Der er åbenbart en helt oplagt konkurrence om, hvem der er bedst mod dyr.
I Liberal Alliance synes vi, at man skal være rigtig god ved dyr.
Vi er rigtig glade for, at vi har en dyreværnslov, men jeg må ærlig talt sige, at nogle af de forslag, vi indimellem møder, synes jeg udtrykker, at der er absolut nul tillid til danskernes helt almindelige sunde fornuft.
Jeg kan simpelt hen ikke begribe, at det skulle være nødvendigt at pålægge en underretningspligt, når man støder på det, som forslagsstillerne kalder for oplagt vanrøgt af dyr.
Altså, kommer man ind i en etværelses lejlighed med 141 fritflyvende fugle, synes jeg helt ærligt, at ethvert tænkende menneske i det her land må kunne sige sig selv, at her er der altså nogle myndigheder, der må inddrages.
Jeg kan simpelt hen heller ikke forstå, hvorfor fem-seks ministerier nu skal inddrages i en arbejdsgruppe, som skal undersøge, om det kan være nødvendigt at pålægge offentligt ansatte, muligvis også privatansatte, muligvis også familie og muligvis også venner, at de skal underrette, når de støder ind i dyr, der bliver vanrøgtet.
Altså, vi lever i et rimelig oplyst samfund, og jeg vil sige, at selv ikkeoplyste mennesker, hvis sådan nogle findes, ikke bryder sig om at se dyr, der lider.
Jeg kan ikke begribe, hvorfor vi i Folketinget skal bruge tid på at diskutere sådan nogle ting, hvorfor vi skal sætte fem-seks ministerier i gang, og hvorfor vi ikke længere har tillid til, at vores medborgere i det her samfund kan sige sig selv, at man skal gribe ind, når man støder på dyr, der er misrøgtede.
Så Liberal Alliance kan af indlysende grunde ikke støtte dette forslag, men vi er rigtig gode ved dyr.