Martin Henriksen (DF), 2009-05-05:
Dette lovforslag er en nødvendighed af flere forskellige årsager.
Det er et helt grundlæggende element i et oplyst samfund, at autoriteter bliver udfordret.
Det er afgørende, at elever tænker selvstændigt, kreativt, og at der er plads til det inden for folkeskolens rammer.
Det skal stå helt fast, at det er Dansk Folkepartis synspunkt.
Men det er også vores synspunkt, at der i mange år har været et skred i folkeskolen.
Autoriteter skal udfordres, men de skal ikke nedbrydes.
Der skal være en bedre balancegang i folkeskolen mellem på den ene side det kritiske syn på lærerne og skolens afgørelser og på den ene side respekten for lærernes, lederens og folkeskolens ret til at være en skole med alt, hvad det indebærer, herunder også muligheden for og pligten til at træffe faglige og disciplinerende relevante afgørelser for den enkelte elev.
Det har desværre vist sig at være nødvendigt at understrege, at folkeskolen har brug for sit område og sit rum til at træffe beslutninger.
Til gengæld skal forældrene have deres område, deres rum, retten og pligten til at opdrage deres børn.
Det er Dansk Folkepartis indgangsvinkel.
Det er nødvendigt at give folkeskolen mulighed for at kunne rykke en elev et klassetrin ned, såfremt elevens faglige niveau er utilstrækkeligt.
Hvis ikke der gribes ind, vil eleven hele sin skolegang være bagud og i sidste ende vil det blot gå ud over den elev, som folkeskolen har forsøgt at hjælpe på rette vej.
Det ser vi alt for tit i dag.
Lad mig for god ordens skyld understrege og tilføje, at en elev naturligvis tilsvarende bør rykkes et klassetrin op, såfremt elevens faglige udvikling tilsiger det.
Det er også Dansk Folkepartis opfattelse, at disciplinære sanktioner i højere grad end i dag skal anvendes over for elever, der bryder skolens ordensregler.
Vi anerkender, at Skole og Samfund ser visse problemer i forslaget, og derfor har Dansk Folkeparti fået indført en evaluering af ordningen, og vi er åbne for at kigge på at udvide den evaluering til også at omfatte andre dele af lovforslaget.
Vi opfordrer faktisk regeringen til at gøre det, sådan så man imødekommer den bekymring fra forældrerepræsentanter om, at man ændrer på skolebestyrelsernes kompetenceområde.
Det står jo sådan set i lovforslaget i bemærkningerne, at det gør man ikke, men der er trods alt visse bekymringer i høringssvarene, og vi synes, at dem skal vi tage alvorligt, og det kunne fint indgå i den evaluering, som allerede er lagt ind i lovforslaget.
Men jeg synes også, at en forældreorganisation som Skole og Samfund i højere grad burde forholde sig til, hvordan vi kan genoprette og genskabe folkeskolen som en autoritet frem for blot at kritisere.
Jeg savner i øvrigt også klare bud fra Danmarks Lærerforening, som jo ellers burde være særdeles interesseret i at genoprette skolens autoritet i samfundet.
Jeg savner deres bud på, hvordan vi kan sikre respekt om folkeskolen.
Ud over at Dansk Folkeparti vil fortsætte sit arbejde med at forsøge at genskabe folkeskolens autoritet, lægger vi også i forlængelse af netop det arbejde stor vægt på at bekæmpe mobning blandt eleverne.
Mobning er desværre et udbredt problem i folkeskolen, og vi skal være ærlige nok til at sige, at hverken de enkelte folkeskoler eller kommunerne har formået at håndtere problemet særlig godt.
Det er skuffende.
Vi har tidligere sagt, at vi vil give kommunerne tid til at iværksætte antimobningsstrategier på de enkelte skoler.
Det har en række kommuner forsømt, og derfor er det på tide at pålægge den enkelte skolebestyrelse at udarbejde et værdisæt, der indeholder retningslinjer for god adfærd på skolen samt medvirker til, at skolens medarbejdere sikrer god trivsel og forhindrer mobning.
Jeg er ikke sikker på, at initiativerne i dette forslag er nok, men det er et skridt i den rigtige retning.
Med lovforslaget imødekommes også en række ønsker fra forældrerepræsentanterne i folkeskolen.
Det lytter vi gerne til.
Det foreslås, at der kommer en ændring af regelsættet om valg til og medlemskab af skolebestyrelser med henblik på at gøre det mindre bureaukratisk og mere fleksibelt.
Som led heri vil forskudte valg blive gjort til en mulighed, og tilsvarende vil kandidatopstilling på klasseforældremøder blive en mulighed.
Derudover - og det er faktisk ret væsentligt - så bevares medlemskab af en skolebestyrelse som et borgerligt ombud.
Det er også positivt, at der sker en udvidelse af forældre til børn i specialklassers ret til at blive repræsenteret i skolebestyrelserne.
Lovforslaget indebærer også, at en række væsentlige beslutninger om det kommunale skolevæsen skal træffes på åbne møder i kommunalbestyrelsen for at sikre mere åbenhed.
Hvis man ser overordnet på lovforslaget, er det faktisk en styrkelse af folkeskolens autoritet.
Det er i hvert fald et forsøg på det.
Det er en imødekommelse af en række forældreønsker samt et forsøg på at hjælpe elever, der oplever mobning.
Med den indgangsvinkel til det kan vi naturligvis støtte lovforslaget, men vi er indstillet på at foretage visse ændringer i forslaget med henblik på at imødekomme visse bemærkninger i høringssvarene, men grundlæggende bliver forslaget som det, vi behandler her i dag.