runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2008-03-25:
Nu er det jo sådan, at det næsten er det samme som at sige, at man vil stemme for forslaget, at sige, at man synes, at de ting, der ligger her, skal undersøges, for det er det, vi foreslår.
Men jeg kan godt forstå, at det af hensyn til fremtidige forhandlinger vil være for besværligt for Socialdemokraterne at stemme for det her forslag, så det må vi jo lade ligge.
Men der er en enkelt ting, jeg godt vil spørge hr. Jens Christian Lund om, og det er jo det der med prioriteringen, som man ligesom siger er meget vigtig.
Hvis vi nu erkender, at der er enighed om, at der er brug for at gøre noget for at løse trængselsproblemerne i Østjylland, i virkeligheden særligt syd for Århus og nedad mod Lillebælt, er det så ikke rigtigt, at nogle af de prioriteringer, man skal foretage, er, om det først og fremmest skal ske ved at skabe plads for øget bilisme, eller om det skal ske ved at skabe bedre muligheder for togdriften.
Der synes jeg det ville være rart at få en klar tilkendegivelse fra Socialdemokraterne om, hvad det er, man satser på.
Jens Christian Lund (S), 2008-03-25:
Der er da ingen tvivl om, at toget er et godt middel til at undgå trængsel.
Og derfor bliver vi nødt til også at se på løsninger for bilerne, men jeg mener personligt ikke, at en udvidelse af den østjyske motorvej vil være løsningen.
Jeg mener, at der vil være mange andre løsninger, som vil være væsentligt bedre også for bilerne, som vil være til større gavn for den regionale udvikling og dermed også til undgåelse af trængselsområder.
Per Clausen (EL), 2008-03-25:
Det, der står tilbage, og det synes jeg i grunden er lidt kedeligt, er, at kernen i Socialdemokraternes synspunkt er, at man sådan set ikke er i tvivl om, at der skal udvides på vejene - hvor meget der så skal være på motorvejene, og hvor meget der skal være på andre veje, må komme an på en prøve - hvorimod man bliver sådan lidt mere tvivlende og lidt mere nølende, når det handler om, at der skal være en udvidelse på skinneområdet.
Der synes jeg måske det er lidt underligt, at man så siger, at det er Enhedslisten, der ikke prioriterer, for jeg synes sådan set, at vi prioriterer meget klart.
Og spørgsmålet er, om Socialdemokraterne ikke også gør det, for de siger, at det med vejene og bilerne skal der være plads til, og så må vi se, hvad der kan blive råd til, når vi kommer til skinner og tog.
Frank Aaen (EL), 2008-03-25:
Enhedslisten kan også støtte lovforslaget.
Der er jo to store problemer.
Det ene er, at nogle lande synes, at man skal øge indsatsen for atomenergi, og der er oven i købet en meget stærk trend med hensyn til at øge mængden af atomenergi.
Det synes vi er direkte forkert, for det vil selvfølgelig kun øge faren for, at der bliver brug for det her beredskab.
Det andet problem er, at atomnedrustningen er gået i stå og tværtimod er blevet forandret til, at USA insisterer på at udvikle nye atomvåben og begynder at udvikle nye atomstrategier.
Og hvis der er noget, der virkelig er en atomar/nuklear ulykke, er det jo, hvis man begynder at bruge atomvåben - selv de her nye sofistikerede former, som USA er begyndt at udvikle og måske allerede har parat i deres lagre.
Der vil jeg sige, at jeg synes, at Danmark burde være meget stærkere med hensyn til at sige fra, dels over for det med energien - og altså dermed støtte mere vedvarende energi, end vi gør - dels over for USA, fordi USA er dem, der har hovedskylden for, at den atomare nedrustning inden for ikkespredningsaftalen er gået i stå, fordi der ikke kunne blive nogen aftale om yderligere nedrustning, sidste gang der var møde i regi af ikkespredningsaftalen.
Det synes jeg sådan set var nogle gode bidrag, vi kunne yde, ud over at vi selvfølgelig skal ratificere den her konvention om bistand, hvis der sker en ulykke.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-03-25:
Ny Alliance er også imod atomulykker i al almindelighed.
Vi deler forsvarsministerens opfattelse af, at der er behov for en samlet regulering på det her område.
Det er vel kun godt, at alle de her juridiske og andre forhold bliver bragt på plads, så vi kan kun sige, at vi støtter lovforslaget.
Søren Gade (V), 2008-03-25:
Jeg vil gerne have lov til at takke ordførerne for den velvillige modtagelse af det her lovforslag.
Jeg blev helt nervøs over at høre så meget ros fra forskellige ordførere, og jeg blev beroliget af, at der trods alt var en lille smule kritik fra hr. Frank Aaens side.
Men jeg vil sige, at de spørgsmål og emner, der har været rejst, bliver der mulighed for at tage op i udvalgsarbejdet.
Jeg kan i hvert fald sige, at jeg mener, at det er på tide at få det papirmæssige grundlag på plads, ifald, såfremt der skulle ske en ulykke i Danmark, som krævede, at vi skulle tilkalde international bistand.
Derfor takker jeg endnu en gang for ordførernes velvillige tilkendegivelser.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-03-25:
Først kan jeg selvfølgelig sige, at Venstre støtter og bakker op om det her lovforslag.
Dernæst vil jeg godt give et lille rids af, at det jo altså er et lovforslag, som medfører, at undervisningspligten nu kan udvides fra 9 til 10 år, og det betyder, at børnehaveklassen fremefter bliver indregnet i undervisningspligten.
Derudover laver vi også en obligatorisk sprogvurdering i starten af børnehaveklassen, og der bliver fastsat nye beskrivelser af indholdet for undervisningen i børnehaveklassen, som skal tilsvare eller være supplerende til de tilhørende trinmål.
Det er en vej frem.
Det faglige niveau skal styrkes gennem hele uddannelsessystemet, og det er jo sådan, at når de unge er godt uddannet og velfunderede, er fundamentet også blevet lagt, så vi kan være sikre på, at de kan komme godt videre, at de kan være med til at bidrage i vores samfund, og at de går ud på arbejdsmarkedet og får et liv med et godt indhold.
Og det er helt klart, at det vil blive meget godt, at vi får lavet en obligatorisk sprogvurdering i starten af børnehaveklassen, og at vi får gjort børnehaveklassen obligatorisk.
Så det er med Venstres store opbakning, at dette lovforslag er blevet fremsat, og vi glæder os til udvalgsbehandlingen.
Martin Henriksen (DF), 2008-03-25:
Med forslaget tages de spæde skridt til en mere faglig børnehaveklasse.
Vi havde dog gerne set, at der også kom egentlige timer i børnehaveklassen, men desværre var der i forligskredsen ikke enighed om at indføre dansktimer i børnenes første skoleår.
Flere steder har man allerede ad frivillighedens vej indført dansktimer og andet, og jeg håber, at denne udvikling vil fortsætte i de kommende år.
Til sidst bliver der krav om at fastsætte en mål- og indholdsbeskrivelse for skolefritidsordninger - SFO - og der gives kommunalbestyrelserne mulighed for at træffe beslutning om at etablere ordninger med samordning af undervisning i klasser, der omfatter elever med forskellig skolealder og rullende skolestart.
Også det hilser Dansk Folkeparti velkommen, da muligheden for øget holddannelse forhåbentlig kan medvirke til at øge fokus på den enkelte elev.
Flere af forligspartierne har ytret ønske om at give kommunerne en udvidet og generel adgang til at oprette heldagsskoler uden tilladelse fra ministeriet.
I Dansk Folkeparti er vi tilfredse med, at denne mulighed ikke indføres; til gengæld kan den enkelte kommune fortsat indhente en tilladelse fra ministeriet, hvis en heldagsskole ønskes.
I Dansk Folkeparti er vi ikke totalt afvisende over for heldagsskoler, hvor børnene tilbringer flere timer end ved normal skolegang, for der er helt klart befolkningsgrupper, der har behov for særlige tilbud.
Det er klart, at indvandrerbørn har godt af at være så lang tid som muligt i et miljø, hvor der tales dansk, frem for derhjemme, hvor der ikke tales dansk.
Heldagsskoler kan dermed forhåbentlig være med til at forebygge visse uhensigtsmæssigheder, som vi typisk ser i indvandrermiljøer.
Men vi vil dog ikke give mulighed for en generel åbning over for heldagsskoler, da det er vores grundholdning, at børnenes opdragelse og fritid varetages bedst af forældrene.
Tilbuddet skal målrettes mod dem, der har behov, og altså ikke alle og samtlige elever i den danske folkeskole.
Vi er også kritiske over for et udvidet samarbejde mellem pædagoger og lærere, da vi ønsker at fastholde læreren som den centrale aktør i folkeskolens undervisning.
Også her er der efter Dansk Folkepartis opfattelse fundet en fornuftig løsning, der giver mulighed for, at de nuværende forsøg kan køre videre, og for, at nye forsøg kan iværksættes.
Så må vi om nogle år se på det igen med friske øjne i forligskredsen.
Vi afviser bestemt ikke et udvidet lærer-pædagog-samarbejde, men det er afgørende, at det er læreren, der skal stå med ansvaret og være i centrum for undervisningen.
Indtil videre fastholder vi vores synspunkt og afventer de kommende evalueringer af forsøgsordningerne.
Så Dansk Folkeparti kan efter års forhandlinger - må det snart være med tilfredshed tilslutte sig lovforslaget.
Vi støtter det med disse bemærkninger og ser frem til at stemme for det.
Henrik Rasmussen (KF), 2008-03-25:
Vi ved, at når børn er klar til at komme i skole, er de også supermotiverede for at komme til at lære noget.
Derfor er det også et rigtig godt lovforslag, der er her,
fyldt med dejlig mange gode konservative mærkesager.
Nogle af de mærkesager og rigtig gode tiltag, der er i denne lov, er bl.a. udvidelsen af undervisningspligten fra 9 til 10 skoleår, således at børnehaveklassen fremover medregnes i undervisningspligten.
For os Konservative er det vigtigt, at børn via indskolingen får den fornødne gejst, motivation og vilje til at lære.
Derfor skal børnehaveklassen også være obligatorisk, så læreren får bedre mulighed for at planlægge en individuel undervisning for den enkelte elev, hvilket skal bestå af leg og læring.
Der er også lagt en obligatorisk sprogvurdering ind i starten af børnehaveklassen, så undervisningen allerede fra begyndelsen kan tage udgangspunkt i det enkelte barns sproglige forudsætninger og princippet om undervisningsdifferentiering.
Derudover forpligter kommunalbestyrelserne sig nu til at fastsætte mål og indholdsbeskrivelser i skolefritidsordningen.
Men ved at udarbejde og følge en mål- og indholdsbeskrivelse med tilhørende trinmål og ved at give en undervisning i børnehaveklassen, der vægter styrket faglighed og legende tilgang til undervisningen som integrerede værdier i indskolingspædagogikken, bliver arbejdet gjort meget mere synligt, ikke mindst for forældrene, så der ikke er nogen tvivl om, hvad det egentlig er, man laver i SFO'en og i skolesystemet.
Der er ingen tvivl om, at det også vil komme til at styrke samspillet mellem skolerne og SFO'en.
Ligeledes giver dette lovforslag mulighed for at etablere en ordning med aldersintegrerede klasser og rullende skolestart op til 2. klasse inden for rammerne af de gældende bestemmelser om samordnet indskoling.
Vi Konservative havde ønsket at få også 3. klasse inddraget i den ordning, eftersom det så ville følge hele indskolingsforløbet.
Det havde jo i virkeligheden været meget naturligt.
Samlet mener vi Konservative, at det er en rigtig god ændring af den eksisterende lov, som giver meget mere synlighed i indskolingen for forældre, og som ikke mindst vægter styrket faglighed og legende tilgang til undervisningen, hvilket vi bestemt mener må være at give en rigtig god værktøjskasse til børnene, lærerne og pædagogerne.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-03-25:
Enhedslisten kan ikke støtte L 82, selv om vi mener, at det indeholder nogle gode elementer.
Vi støtter ønsket om at gøre børnehaveklassen obligatorisk, fordi børnehaveklassen er en rigtig, rigtig vigtig introduktion til skolen, og det store flertal af forældre vælger heldigvis allerede i dag at lade deres børn starte i børnehaveklassen.
Det er positivt, fordi det giver børnene muligheden for at få en legende introduktion til skolen.
Netop fordi det store flertal af forældrene allerede positivt tilvælger børnehaveklassen, kan man da også synes, at det er forholdsvis overflødigt at gøre børnehaveklassen obligatorisk, medmindre ønsket er at få mulighed for at indføre et pensum i børnehaveklassen.
Vi vælger at stemme nej til forslaget, fordi man med forslaget rykker for meget skole ned i børnehaveklassen.
Lovforslaget indebærer, at der skal fastsættes en ny indholdsbeskrivelse med tilhørende trinmål for undervisning i børnehaveklassen.
Trinmålene er endnu et angreb på lærernes professionelle autonomi og pædagogiske råderum.
I praksis betyder indførelsen af trinmål, at lærerne får ringere muligheder for at tage højde for de konkrete elever på en bestemt skole og tilrettelægge undervisningen efter de pågældende elever.
Elever bør mødes på deres egne præmisser, de skal ikke alle lige fra børnehaveklassen rettes ind efter nogle statsligt fastsatte trinmål, ganske simpelt fordi man vil fratage lærerne muligheden for at lave den bedst mulige undervisning for de forskellige elever, der er i folkeskolen.
Hvis trinmål bliver solgt som et pædagogisk redskab af regeringen, vil jeg meget gerne se den lærer, der efter 1 års samvær med en børnehaveklasse ikke har en udpræget fornemmelse for, hvor eleverne har deres styrker og svagheder fagligt såvel som socialt.
Enhedslisten mener, at lærerne skal slippes fri fra unødig administration og bureaukrati, så de kan bruge tiden på eleverne i stedet.
Regeringen foreslår også, at der kommer krav om obligatorisk sprogvurdering af eleverne i starten af børnehaveklassen.
I forhold til de obligatoriske sprogvurderinger er vi på linje med BUPL, pædagogerne, der frygter, at ændringen vil betyde en mere snæver indlæringsfilosofi med fokus på målinger og test, og at det fokus vil gå ud over den børnehavepædagogiske tradition, som jeg sådan set mener er noget af det, vi kan være vældig stolte af i det danske uddannelsessystem.
FOA har bemærket, at man risikerer, at det brede perspektiv på barnets udvikling og læring bliver nedtonet.
Den bekymring deler vi i Enhedslisten.
For os ligger de obligatoriske sprogvurderinger i klar forlængelse af regeringens øvrige politik om flere test, mere kontrol og mere bureaukrati.
Den udvikling ønsker vi ikke at støtte i Enhedslisten.
Så konklusionen er altså, at vi mener, at forslaget lægger op til en skolegørelse og en fastlåsning af indholdet af børnehaveklassen, og derfor kan vi ikke støtte det samlet set.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-03-25:
Børn skal have lov til at være børn, tror jeg fru Marianne Jelved sagde, og børn er jo ikke ens.
Derfor må formålet med grundskolen ikke være at udvikle det sådan, at alle børn skal tillægges de samme standardkundskaber.
Børn skal ikke kunne det samme på det samme høje niveau, for i et vidensamfund er der jo brug for mennesker, der kan vidt forskellige ting.
Børn skal naturligvis kunne læse, regne og skrive, og de skal lære det på så højt et niveau, som det er muligt, men det er mindst lige så vigtigt, at de lærer at forstå deres rødder og det samfund, de lever i.
Vi ser skolens opgave som værende at hjælpe det enkelte barn til at erkende, hvad hans eller hendes særlige interesser og evner er, og hvordan netop disse ting kan bruges, hvordan disse talenter kan udvikles.
Derfor er det vigtigt at bibeholde princippet om undervisningsdifferentiering og tage udgangspunkt i det enkelte barns faglige forudsætninger.
I Ny Alliance ser vi en udvidelse af undervisningspligten og et forbedret og mere fremadrettet indskolingsforløb som meget nyttige værktøjer, der kan være med til at øge kvaliteten i undervisningen og fremme mulighederne for det enkelte barns udvikling.
Vi så i virkeligheden gerne, at man udvidede undervisningspligten til 12 år, men lovforslaget her er i hvert fald et skridt i den rigtige retning, og på den baggrund kan vi støtte forslaget.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-03-25:
Jeg vil egentlig godt stille et spørgsmål til det, at ministeren nedsatte det, der hedder Skolestartsudvalget, som peger på nogle gode løsninger, med hensyn til at helhedsskole og lektiehjælp ville være det rigtige for at sikre en god skolestart - noget, som Socialdemokratiet jo er meget enig med det ekspertudvalg i, som ministeren nedsatte.
Regeringen har jo efterhånden brugt mange ekspertudvalg og igennem tiden også pralet lidt med, at den også er god til at følge de her eksperter.
Det gør man så bare ikke her, og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren, hvad begrundelsen egentlig er for det.
Hanne Agersnap (SF), 2008-03-25:
SF's ordfører på folkeskoleområdet kunne desværre ikke være til stede, så jeg skal prøve at gøre rede for SF's holdninger til det her forslag.
SF ser på nuværende tidspunkt ingen grund til at udvide undervisningspligten
og slet ikke på det foreliggende grundlag, fordi der ligger ting i forslaget, vi er stærkt imod.
Vi ønsker ikke, at der bliver indført trinmål i børnehaveklassen, for det er ikke i overensstemmelse med det børnesyn, som først og fremmest ønsker barnets udvikling styrket gennem leg, og vi synes, det kan medvirke til, at børn hurtigere skilles ud som unormale eller som nogle, der ikke kan følge med.
Vi er faktisk glade for børnehaveklassen, som den fungerer i den nuværende lovgivning, og det er vigtigt at holde sig for øje, at børn skal bevare lysten til at lære, så vi skal undgå »skolificering« af børnehaveklassen, i hvert fald ikke overdrive den - hvis der er noget, der hedder »skolificering«.
Der ligger også i forslaget en mulighed for afvigelse fra princippet om klassedannelse, som vi heller ikke bryder os om.
Det er vigtigt at huske, at de fleste børn og særligt små børn føler sig meget trygge ved fællesskabet i stamklassen, og det gælder allerede fra skolestart eller måske især fra skolestart i børnehaveklassen.
Jeg ved ikke, om man kan kalde det A- og B-hold, men vi synes i hvert fald, det er et skråplan at dele børnene op på så tidligt et tidspunkt, og det kan skade selvværdet, og det kan skade lysten til at lære.
I forslaget ligger der også noget om indholdsbeskrivelse for skolefritidsordninger, og i SF synes vi, det er fint, at den enkelte SFO i samarbejde med forældrene og måske under vejledning fra kommunalbestyrelsen bestemmer, hvad der skal foregå i skolefritidsordningen.
Men at det skal være kommunalbestyrelserne, der på baggrund af ministerens fastsatte krav til indholdet af en mål- og indholdsbeskrivelse, beskriver, hvad der skal ske i SFO'en, bryder vi os ikke om.
Vi mener, at de voksne hellere skal bruge mindre tid på bureaukrati og i stedet bruge tid på at gøre nogle pædagogiske tiltag for og med børnene.
Så samlet set kan vi altså ikke støtte det her forslag.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-03-25:
Jeg skal på Det Radikale Venstres vegne sige, at vi også kan støtte lovforslaget.
Det er et af de mere fornuftigt lovforslag, vi har set fra den her regering i denne samling.
Vi har en grundlæggende tro på, at internationale problemer skal løses ved internationalt samarbejde, og det emne, vi berører her, er vel et virkelig klart eksempel herpå, så Det Radikale Venstre kan støtte lovforslaget.
Karsten Nonbo (V), 2008-03-25:
Lovforslaget drejer sig om Danmarks tiltrædelse af Det Internationale Atomenergiagenturs konvention om bistand i tilfælde af nukleare ulykker eller radiologiske nødstilfælde - alene det at komme igennem ordlyden på titlen kan være vanskelig, men selve lovforslaget er egentlig nemmere.
Lovforslaget giver nemlig Danmark hjemmel til at tiltræde den bistandskonvention, som vi underskrev den 26. september 1986, altså kort efter Tjernobylulykken.
Man kan så spørge sig selv, hvorfor der skulle gå mere end 20 år, eller man kan glæde sig over, at det sker nu, og jeg vælger sidstnævnte mulighed.
Nu er det heller ikke sådan, at der ikke er sket noget de sidste 20 år.
Jo, der er heldigvis ikke sket nogen ulykker, men der er sket noget i kampen for at bekæmpe, at der skulle ske nogle.
Dette lovforslag åbner mulighed for, at der kan gives forsvarsministeren bemyndigelse til at udarbejde regler for modtagelse af international katastrofebistand, i tilfælde af at vi skulle blive ramt af en ulykke.
En sådan bistandsmodtagelse åbner jo i sagens natur mulighed for, at en fremmed myndighed skal operere i landet, og det kræver igen, at denne fremmede myndighed skal have et vist råderum, det vil sige, at den kan fordre immunitet i forbindelse med simple uagtsomme handlinger, som måtte medføre skade.
Immuniteten gælder selvfølgelig ikke for forsætlige eller groft uagtsomme handlinger.
Endvidere bemyndiges forsvarsministeren til at afholde udgifter i forbindelse med hjælp eller til at udbetale erstatningskrav, og samtidig får skatteministeren bemyndigelse til at fritage bistandsydende landes personel for at betale skat i Danmark i forbindelse med deres hjælp.
Så alt i alt er det et lovforslag, som Venstre helhjertet kan støtte.
John Dyrby Paulsen (S), 2008-03-25:
Det lovforslag, vi nu skal behandle, giver lovhjemmel til, at Danmark kan tiltræde den såkaldte bistandskonvention, som blev undertegnet af Danmark helt tilbage i 1986.
Og man kan, som ordføreren for Venstre også var inde på, på den ene side undre sig over, at det skulle tage så lang tid.
På den anden side kan man glæde sig over, at det trods alt sker, og man kan vel også glæde sig over, at det i processen vel næppe har givet unødig stress til de involverede.
Det, der jo sker ved den her bistandskonvention, er, at vi nu indgår i et internationalt netværk og i et internationalt samarbejde, hvor vi kan håndtere atomare/nukleare katastrofer og radioaktivt nedfald, der som bekendt ikke respekterer landegrænser eller for den sags skyld andre former for grænser.
Den dystre baggrund er jo Tjernobylkatastrofen i 1986, hvor vi så meget omfattende ødelæggelser af natur og miljø og såmænd også mennesker.
Vi har siden haft en del af de såkaldte Tjernobylbørn på ferie i Danmark, og der skal herfra lyde en stor tak til den meget store frivillige indsats, der er gjort for disse børn.
Se, med konventionen skaber vi jo som sagt rammer for, at landene kan samarbejde, hvis katastrofen kommer.
Man kan spørge sig selv: Jamen er vi ikke gode nok i Danmark til at håndtere sådan en katastrofe?
Og der må man sige, at det er vi generelt, og der er ingen af os, der rigtig forventer, at det er Danmark, der skal modtage bistandshjælp.
Men det er jo også sådan, at vi er nødt til at gardere os mod den værst tænkelige katastrofe, og den værst tænkelige katastrofe betyder, at vi vil kunne finde det nødvendigt at modtage hjælp udefra.
Den her konvention bidrager jo, når den tiltrædes af en række lande, også til, at vi kan sende nødhjælp og sende mandskab ud til sådan nogle katastrofer, og at vi ved, hvad det er for nogle rammer, de kommer til at deltage inden for.
Jeg synes, det er rigtigt - sådan som der er lagt op til i lovforslaget - at man, og specielt Danmark, i den her sammenhæng sikrer sig, at man, hvis man får hjælp fra udenlandske hjælpearbejdere i Danmark, kan holde fast i dem; hvis de laver noget, der er groft uagtsomt, kan vi komme efter dem.
Jeg synes, det er helt rigtigt, og jeg skal sige, at Socialdemokratiet selvfølgelig støtter dette lovforslag.
Ib Poulsen (DF), 2008-03-25:
Lovforslaget om Danmarks tiltrædelse af Det Internationale Atomenergiagenturs konvention om bistand i tilfælde af nukleare ulykker eller radiologiske nødstilfælde betyder, at Danmark ratificerer bistandskonventionen, som Danmark undertegnede tilbage i 1986.
Bistandskonventionen danner ramme for at etablere og koordinere internationalt samarbejde i tilfælde af en nuklear ulykke eller et radiologisk nødstilfælde.
Bistandskonventionen blev til på baggrund af den tragiske ulykke på Tjernobylatomkraftværket tilbage i 1986.
Ligeledes forudsætter lovforslaget, at Danmark erklærer, at erstatningskrav efter bistandskonventionen ikke vil blive dækket af Danmark, hvis skaden eller dødsfaldet er forvoldt forsætligt eller ved grov uagtsomhed.
Begge forudsætninger er det efter Dansk Folkepartis mening fornuftigt at medtage i lovforslaget; det er forudsætninger, som mange andre, der allerede har ratificeret konventionen, også har med.
Dansk Folkeparti kan tilslutte sig lovforslaget.+