runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-10-20:
Jamen det er faktisk et af de fællestræk, der har været for nejsiden i debatten i dag, som jeg har taget en smule anstød af, nemlig denne angst for Folketinget.
Folketinget er selvfølgelig sammensat af vælgerne til på vælgernes vegne at varetage politikken.
Vi beder nu vælgerne om at delegere noget magt til Folketinget, og så hører man fra medlemmer af det ærede Ting, at det skulle være skrækkeligt, at man lader Folketinget bestemme over ting, der har retsvirkning i Danmark.
Nej, det er ikke skrækkeligt, at Folketinget bestemmer i Danmark.
Og det er faktisk utrolig ironisk at høre fra netop Dansk Folkeparti, der har brokket sig over angsten for suverænitetsudflytning, at det lige pludselig skulle være skrækkeligt, at Folketinget bestemte.
Søren Søndergaard (EL), 2015-10-20:
Her må jeg vist lige forsvare grundloven.
Jeg synes, grundloven er fornuftig, og jeg synes, det er godt, at der er en § 20 i grundloven, som siger, at hvis man skal afgive større suverænitet, så skal der enten være 5/6 flertal i Folketinget, eller det skal ske ved en folkeafstemning.
Men jeg kan forstå, at taleren er lidt kritisk over for grundloven på det punkt og mener, at hele magten skal ligge i Folketinget.
Der er vi så forskellige, jeg støtter grundloven – modsat taleren.
Men det, jeg ville spørge om, var i øvrigt noget helt andet.
Det kom næsten til at lyde, som om den radikale ordfører talte for en folkeafstemning, der slet ikke kan finde sted.
Ordføreren sagde bl.a., at asyl og indvandring ville være ideelt til et europæisk samarbejde.
Men De Radikale har altså skrevet under på en erklæring, hvori der står, og jeg vil godt have lov at læse op: »Det indebærer, at aftalepartierne ikke vil støtte tilvalg af retsakter vedrørende asyl og indvandring, som Danmark i dag står udenfor.«
»Ikke vil støtte«
– og det er uanset, om der kommer en folkeafstemning eller ej; der kan være nok så mange folkeafstemninger, Det Radikale Venstre vil ikke støtte det.
Er vi enige om, at hvis der bliver stemt ja den 3. december, så står det her ved magt – De Radikale vil ikke støtte, at asyl- og indvandrerspørgsmålet kommer under EU.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-10-20:
Der var flere pointer i det, noget om grundloven og noget om den nuværende afstemning – jeg vil koncentrere mig om det sidste.
Det er korrekt, at vi fra radikal side altid har været glade for EU-samarbejdet – vi ville egentlig gerne have ophævet retsforbeholdet.
Vi synes det er et fremskridt, at vi kommer til den afstemning, vi kommer til nu, og i den forbindelse har vi accepteret, at det ikke drejer sig om §§ 78 og 79, det drejer sig om asyl- og indvandringspolitik.
For så vidt angår det om grundloven, opfattede jeg det mest som polemisk.
Tak for det.
Det er fantastisk at få en chance her for at få en afstemning om bl.a. Europol og de 22 andre retsakter, som vi er stærkt interesserede i Danmark fortsat kan være medlem af, altså for Europols vedkommende, og komme ind i for de øvrige retsakters vedkommende.
Alternativet er en usikker og farlig kurs derude, hvor vi simpelt hen har ringere muligheder for at lave f.eks. politiefterforskning og påvirke vores eget liv.
Det er præcis i det lys, vi har accepteret den her aftale; det er i meget høj grad at arbejde for både de radikale interesser og de danske interesser og politiets interesser, at vi går ind i den her aftale.
Og at fremstille det, som om vi dermed modarbejder os selv, når vi nu fremmer vores egne interesser, synes jeg
er polemik.
Christian Juhl (EL), 2015-10-20:
Jeg vil gerne rose Radikale Venstre.
Jeg har altid været imponeret af deres høje profil på retssikkerhedsområdet.
Der har vi jo været enige i ret mange spørgsmål.
Derfor undrer det mig også – det er noget, vi ikke har snakket så meget om endnu i dag – at der er et fravalg af en række retsakter bl.a. offerdirektivet, retshjælpsdirektivet, direktivet om ret til tolke- og oversættelsesbistand i straffesager osv.
Det er ting, som jeg synes vel hører med, hvis man skal snakke om, at vi skal have systemet til at fungere.
Det er også ting, som både Advokatsamfundet og Institut for Menneskerettigheder har kritiseret ikke er med, hvis man skal have en pakke.
Hvad i alverden er der sket med Radikale Venstre, siden de har accepteret, at de her ikke skulle med i pakken?
Kan ordføreren fortælle lidt om baggrunden for det?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-10-20:
Jamen mit svar ligner sådan set lidt det, jeg gav til Søren Søndergaard, nemlig at vi har at gøre med en tilvalgsordning, og det gælder også fra Radikale Venstres side.
Vi synes, at den ordning, der ligger her, er meget positiv, og den er vi glade for.
Vi vil gerne om bord i de 22 retsakter.
Så kritiserer hr. Christian Juhl os for, at vi ikke har kunnet medtage endnu mere.
Det er selvfølgelig en helt valid diskussion, men det er bare ikke det, vi snakker om i dag.
Det, vi snakker om i dag, er, om vi er interesseret i at blive i Europol, så Danmark dermed kan deltage i politisamarbejdet, og er vi interesseret i de 22 retsakter – ja eller nej?
Der svarer Radikale Venstre ja.
Christian Juhl (EL), 2015-10-20:
Jamen jeg spørger jo ligesom for at fornemme, hvorfor Radikale Venstre giver køb på retssikkerheden, netop retssikkerheden ligger jo der.
Jeg kan nævne nogle flere af de her fravalgte akter.
Det er jo fravalgte akter, ikke de tilvalgte.
Derfor har Radikale Venstre fravalgt akter, som de førhen brugte som hovedargument for at fjerne retsforbeholdet.
Det er blevet skamrost i de der debatter.
Det virker helt påfaldende, at De Radikale så siger: Det, vi allerhelst vil, fravælger vi.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-10-20:
Det er jo her, kan man sige, at der måske ikke er fuldstændig samtidighed i det, som ordføreren siger, og så EU's faktiske adfærd.
På EU-plan har der f.eks. været drøftelser om, om man skulle have nogle regler om hate speech og om brug af hagekors og den slags ting, som Tyskland har stillet forslag om på et tidspunkt, og jeg ved jo ikke, hvor grænseoverskridende det er.
Så jeg vil bare igen gerne have at vide fra Alternativets ordfører, om der er noget, hvor Alternativet på forhånd kan sige: Det her mener vi faktisk ikke EU skal blande sig i.
Eller har vi fået sådan et nyt hallelujaparti, når nu Det Konservative Folkeparti fører en ny linje?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-10-20:
Jamen tak.
Der er ikke tale om et fravalg, det må jeg fastholde.
Der er tale om et tilvalg.
Vi har her en positiv vision og noget, vi gerne vil.
Det drejer sig om, at Danmark kan blive i Europol, og det drejer sig om 21 andre retsakter, vi gerne vil være med i, og som hver har deres forskellige positive virkninger.
Det tør vi godt sige er et fremskridt, og det anbefaler vi at folk stemmer ja til.
Det er bare ikke det, vi skal ud og stemme om, når vi går til urnerne den 3. december.
Det må jeg sige.
Men jeg er da selvfølgelig enig i, at offerdirektivet også er en god ting.
Søren Søndergaard (EL), 2015-10-20:
Ja, man har accepteret en aftale, som er stik imod det, som man ellers rejser rundt i landet og siger, man går ind for; det, man holder taler om, man går ind for, har man accepteret en aftale, som er stik imod.
Og det er vel at mærke ikke bare frem til næste valg, men faktisk næsten i al evighed.
Jeg vil ikke bruge udtrykket, til når solen brænder ud, så langt kan jeg ikke forudse, men jeg kan dog forudse, at der nok går en rum tid, før der ikke skal et enkelt medlem af Socialdemokratiet, et enkelt medlem af Venstre eller et enkelt medlem af Det Konservative Folkeparti til for at danne et flertal i Folketinget.
Så lang tid har Det Radikale Venstre altså forpligtet sig til at arbejde stik imod det, man holder taler om.
Er det ikke lidt mærkeligt?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-10-20:
Der hørte jeg sådan set ordføreren sige, at det er rigtigt, at der rent juridisk, som forslaget er udformet nu, ikke er noget til hinder for, at man gør sådan.
Så skal jeg bare spørge ordføreren, som jo har været medlem af Folketinget nogle år og endda har været minister, om ordføreren er bekendt med, at der har været politiske aftaler her på Christiansborg, som er blevet opsagt i den periode, hvor ordføreren har været medlem af Folketinget.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-10-20:
Tak for det.
Der kommer jo et forslag fra regeringen om kort tid, som netop er en politisk garanti for, at der i givet fald vil blive en folkeafstemning.
En politisk garanti er selvfølgelig noget andet end en juridisk garanti, men jeg kan ikke forestille mig den situation, at man kunne komme til at afgive suverænitet på asylområdet uden at få en folkeafstemning først
Det er en politisk realitet, og det er der jo altså også noget, der hedder.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-20:
Det, vi mener, er, at det skal give mening at samarbejde for de her lande i EU.
At Tyskland har foreslået noget, gør det jo ikke til en EU-beslutning, det skal der trods alt være et flertal for, eller også skal alle medlemslandene gå ind for det.
Så ja, der kommer jo en gang imellem forslag fra forskellige medlemslande, som vi må trække på skuldrene af og sige okay, men det gør jo ikke, at det er blevet til EU-ret eller en EU-beslutning.
Christian Juhl (EL), 2015-10-20:
Tak, og tak for oplægget.
Jeg vil sige, at hvis ordføreren synes, at det er ærgerligt, at ikke hele retsforbeholdet kommer til afstemning, så forstår jeg det ikke helt.
Er det ikke sådan, at efter den 3. december bliver befolkningen ikke længere spurgt om retsspørgsmål i Danmark – så bliver det her i salen?
Og er det ikke en afmontering af borgerinddragelse at sige: Før havde I ret til at blive spurgt, og den afleverer I nu til Folketinget?
Jeg mener, at det da er at trække borgerinddragelse væk fra borgerne og lægge det i Folketinget, endda hos et betænkeligt flertal af partier i øjeblikket.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-20:
Jeg vil gerne lige prøve at sige det igen.
Vi mener, at det ville give mening at ophæve retsforbeholdet, og det ville vi gerne spørge borgerne om.
Nu er det så en anden ting, vi spørger om: Det er en tilvalgsordning, hvor der specifikt er 22 retsakter, der er udvalgt af den her vetogruppe.
Men det gør ikke, at vi ikke bliver ved med at være meget kritiske – det gør vi, når vi taler med de forskellige partier, og det gør vi her, og det gør vi alle mulige andre steder – og specielt over for den her lille vetoklub, hvor man har lavet en musketered på, at man skal være enige i den her fempartigruppe.
Det er vi kritiske over for.
Det synes vi ikke er godt.
Vi synes, at hvis man laver en tilvalgsordning, skal man have det ned i Folketingssalen, og så skal der altså ikke være nogen partier, der har lavet forudgående aftaler bag lukkede døre om de her ting.
Christian Juhl (EL), 2015-10-20:
Jeg synes, ordføreren prøver at lægge et slør ud over, at vi rent faktisk fjerner retsforbeholdet.
Retsforbeholdet er lig med retten til en folkeafstemning, hvis man skal ændre på det.
Det var det, hr. Holger K. Nielsen var med til at sikre i 1993.
Den ret tager vi fra borgerne i Danmark, lægger den ind i Folketinget, og så kalder man det tilvalgsordning.
Jeg ved ikke, hvor meget tilvalgsordning der reelt er i det.
Det betyder, at man fjerner en del af demokratiet fra befolkningen.
De har ikke den ret til at stemme næste gang.
De 22 er ovre i EU, og alle kommende retsakter skal besluttes her.
Selv om der afgives væsentlig suverænitet, bliver det besluttet her med almindeligt flertal.
Det er dog en forringelse af demokratiet.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-20:
Jeg synes, det er underligt, at vi står her og skændes om det her.
Danmark er jo ikke det eneste land, der kommer til at få en tilvalgsordning.
Tilvalgsordninger har de også i andre lande, og det er altså noget andet end at fjerne hele retsforbeholdet.
Men en tilvalgsordning er nu engang en størrelse, som også fungerer for nogle andre lande.
Så jeg synes, at det er noget af en diskussion at have, om det hedder en tilvalgsordning eller ej.
Det er nu engang den optin, man har i bl.a. England.
Pia Adelsteen (DF), 2015-10-20:
Tak for det.
Altså, mig bekendt er det kun i England og ikke andre steder, man har tilvalgsordningen.
Men det kan da godt være, at jeg husker forkert.
Jeg har et spørgsmål, når jeg sådan hører, hvad Alternativet har af EU-politik, i forhold til at man gerne vil helt af med retsforbeholdet, hvilket jo kommer til at ske – og der er jeg meget enig med de andre spørgere her – hvis befolkningen den 3. december vælger tilvalgsordningen, for så har vi ikke længere et retsforbehold, og så er det ligesom klaret, kan man sige.
Men jeg vil da gerne høre Alternativet, hvordan de vil få indflydelse på EU.
Jeg kan forstå, at man betragter EU som sådan et eller andet sted, hvor vi kan sætte os ned i en rundkreds og så snakke sig lidt til rette – at samarbejde er godt, det tror jeg de fleste af os er enige om, det er vi kendt for at gøre meget her i Danmark – men hvad vil Alternativet gøre?
I sidder ikke i Europa-Parlamentet, og I er altså ikke nødvendige for, at der er flertal på EU-området.
Og jeg vil bare sige, at jeg som medlem af Dansk Folkeparti ved, hvad det betyder; det betyder nemlig, at vi aldrig bliver spurgt, fordi der er et flertal på EU-området.
Så man vil heller ikke spørge Alternativet, medmindre man ved, at I gerne vil være med.
Det vil jeg bare lige sige.
Så hvordan forventer I at få indflydelse på EU-området?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-20:
For at samarbejde har man ikke nødvendigvis behov for at sidde i en rundkreds, selv om det kan være rart, fordi alle folk så kan se hinanden i øjnene på en gang.
Så det var bare lige en sidebemærkning til den her lidt polemiske snak, der skal være hele tiden, omkring, hvordan Alternativet gerne ønsker at samarbejde.
Vi sidder ikke i EU-Parlamentet endnu.
Det håber jeg selvfølgelig vi kommer til.
Vi samarbejder allerede nu med andre partier rundtomkring i Europa, taler med dem, prøver at finde ud af gode måder, hvorpå man kan skubbe EU-samarbejdet i den retning, som vi ønsker.
Og så har jeg altså stor tiltro til det samarbejdende folkestyre her i Danmark.
Ja, der er lavet en lille gruppe her af fem partier, som har givet hinanden vetoret, og der må vi jo arbejde på, at de får lyst til at åbne op og give indflydelse til andre partier også, og det tror jeg nu engang på.
Så kan det godt være, at jeg siger halleluja og sidder i rundkreds nogle gange, men det er altså min tiltro til det her folkestyre.
Pia Adelsteen (DF), 2015-10-20:
Jamen jeg synes sådan set også, at en rundkreds kan være ganske glimrende af og til, det kan være godt at se hinanden i øjnene, når man sidder og diskuterer specielt vigtige ting.
Jeg studser bare lidt, for sådan som jeg oplever det, er det, Alternativet siger, nemlig at man gerne vil af med retsforholdet, fordi man går ind for, at vi skal være fuldgyldigt medlem på retsområdet.
Altså, Danmark skal være fuldgyldigt medlem af EU på retsområdet, og det vil sige, at vi siger ja til alle retsakter inden for det juridiske og alle retsakter inden for udlændinge- og asylpolitikken, og det er sådan, jeg forstår det: Man siger bare blankt ja, for det er jo det, man gør, hvis retsforbeholdet forsvinder den 3. december.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-20:
Det er problemer, som går ud over det enkelte lands grænser, og selvfølgelig skal vi samarbejde om det.
Det beslutningsforslag om flygtninge og asyl, som vi har fremsat, og som skal behandles senere i dag, men som desværre endnu ikke er med i den her afstemning, handler jo netop også om ting, der går ud over det enkelte lands grænser.
Derfor må vi samarbejde omkring det og samarbejde om at finde de gode løsninger på det.
Morten Løkkegaard (V), 2015-10-20:
Jeg vil understrege, at Venstre har stor respekt for den seriøsitet, som Alternativet lægger for dagen i den her diskussion.
Det kunne man godt ønske af andre parter her i salen.
Betyder det, at I ikke anerkender den garanti, som statsministeren og tre partier i kredsen har givet for, at vi skal til folkeafstemning, hvis nogen skulle finde på at gøre udlændingeområdet til en diskussion her?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-10-20:
Det drejer sig jo om en omdannelse af retsforbeholdet til en tilvalgsordning, og det går Radikale Venstre varmt ind for.
Vi støtter varmt det forslag, der ligger foran os nu.
Det er selvfølgelig først og fremmest på grund af Europol, som vi ønsker at forblive en del af, men det er også på grund af de 22 retsakter, som vi har tilvalgt.
Det er jo velkendt, at politiet støtter sig til Europol i bekæmpelsen af grænseoverskridende kriminalitet, herunder pædofili og andre grimme ting.
Vi synes selvfølgelig, at et europæisk samarbejde er svaret på kriminalitet over grænsen.
Vi ønsker en tilvalgsordning.
Vi er tilfredse med dermed at undgå, at Danmark glider ud af Europol-samarbejdet.
Når jeg hører debatten i dag, synes jeg, at folk, som støtter, at vi skal stemme imod det, der ligger foran os, skylder nogle grundigere forklaringer på, hvordan vi så kan opretholde en ordentlig forbindelse til Europol.
Det er min klare forventning, at de parallelaftaler, der snakkes om, som om de bare trækkes i en automat, i virkelighedens verden er meget svære at få, og vi risikerer i en periode at stå uden for Europol, hvilket jeg ikke synes er noget særlig tillokkende scenarie.
Vi accepterer, at det, vi skal stemme om nu, ikke omfatter en afstemning om en fælles asylpolitik, og vi er klar over, at regeringen stiller et ændringsforslag vedrørende proceduren for en eventuel tiltræden af en fælles asylpolitik.
Men det korte af det lange er, at vi fra Radikale Venstres side altid har været store tilhængere af det europæiske samarbejde.
Vi er glade for, at vi nu kommer frem til en afstemning om en del af forbeholdet på det retlige område.
Vi synes, det er meget velfunderet og ser store fordele ved det.
Det er klart, at det europæiske samarbejde er et spørgsmål om at samarbejde, og det vil sige, at i takt med at vi får rullet en del af vores forbehold tilbage, vil vi også få øget indflydelse på en fælles europæisk politik på de områder, vi nu står over for.
Så alt i alt er vi fra Radikale Venstres side meget tilfredse med det og støtter det varmt.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-20:
Tak for det.
Som jeg også udtalte til diverse aviser, efter at statsministeren kom med den her garanti, så står statsministeren vel ikke på talerstolen i Folketinget og lyver.
Så den garanti er vel gældende.
Vi ser så gerne, at den garanti kommer i brug den 3. december, så vi kan få lov til at stemme om det med det samme, for der er behov for det.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-10-20:
Tak for det.
Det var jo et relativt kort ordførerindlæg, og måske er der i virkeligheden ikke så meget at sige om det her, i hvert fald ikke hvis man er radikal.
Men nu bryster De Radikale sig jo af at være et parti, der lytter.
Der bliver lyttet til alle mulige slags forskellige mennesker: eksperter, jurister og sådan noget.
Derfor synes jeg, det ville være rart, hvis hr. Rasmus Helveg Petersen kunne give et meget klart svar på, om det ikke er korrekt, at hvis man har sagt ja ved afstemningen den 3. december, kan man rent juridisk afgive suverænitet på asyl- og udlændingeområdet.
Pernille Schnoor (S), 2015-10-21:
Nu ved ministeren jo godt, at det ikke er tilfældigt, at Jagt- og Skovbrugsmuseet ligger i Hørsholm, for ministeren nævnte jo selv det her med parforcejagt osv., som jo blev indført ved Hirschholm Slot – eller det går tilbage dertil – ligesom bygningerne er fra Hirschholm Slot.
Så det er ikke tilfældigt, at det ligger der, og at jagtlandskaberne ligger i det område geografisk.
Så jeg forstår stadig væk ikke, hvad ministeren vil fortælle borgerne i Storkøbenhavn om, hvor de fremover skal tage hen, hvis de vil vide noget om jagthistorien og jagtlandskabet i Nordsjælland.
Og det kan da også godt undre mig lidt, at ministeren ingen interesse har i, at der er 6.500 borgere i hele Storkøbenhavn – helt fra Vanløse til Rågeleje – der faktisk har skrevet under på, at de ikke vil have, at Jagt- og Skovbrugsmuseet flytter.
Hvor mener ministeren de skal tage hen fremover?
Nu er det jo sådan, at der er ni museer i forvejen i Jylland, så der er god mulighed for at komme ud at kigge på jagt og skovbrug i Jylland, men det er der fremover ikke i Storkøbenhavn.
Så jeg vil godt spørge igen: Hvor skal skolerne, daginstitutionerne og borgerne fremover tage hen, hvis de vil vide mere om jagthistorien og om Hirschholm Slot, Kongernes Nordsjælland, skovene, som er på UNESCO's verdenskulturarvsliste? Skal de tage til Jylland om søndagen, eller i skoletiden som en del af den åbne skole f.eks.?
Mette Reissmann (S), 2015-10-21:
Og det er jævnfør ministerens udtalelser i Politiken den 28. august 2015.
Bertel Haarder (V), 2015-10-21:
Hvis det ønskes, kan jeg da godt fremsende en liste over, hvad der er af tilbud i Københavnsområdet, herunder Trelleborg, Lejre, Petersborg på Lolland osv.
Det er jo ikke sådan, at den sjællandske øgruppe er ribbet for museer – det er den altså ikke – og så har man oven i købet alt muligt andet, som man ikke har i Jylland.
Så mon ikke balancen kan opretholdes, også selv om Jagt- og Skovbrugsmuseet fusioneres med Landbrugsmuseet i en af landets fattigste kommuner – og det kommer jo fra en af landets rigeste kommuner.
Det er jo ikke nogen skade til, at Landbrugsmuseet ligger i den landsdel, som har mest landbrug, og det er vel heller ikke til skade, at Jagt- og Skovbrugsmuseet ligeledes ligger i den landsdel, som alt i alt har mest jagt og skovbrug.
Og det er jo ikke sådan, at hovedstadsområdet og Nordsjælland er underforsynet med museer og tilbud til skolebørn om at komme på besøg.
Mildest talt er tilbuddene noget bedre for skolebørn, der vokser op i Nordsjælland og i hovedstadsområdet, end de er for skolebørn, der vokser op i Randers og Grenaa og Aarhus.
Når jeg tænker på min skoletids udflugter til København både i 8. og 9. klasse, hvor vi kom rundt og så de københavnske kulturinstitutioner, ville det så være fuldstændig utænkeligt, at en københavnsk skoleklasse tog til Djursland og så på landbrugs-, og jagt- og skovbrugmuseum?
Det er, som om afstanden fra hovedstadsområdet til Jylland er langt større end afstanden den modsatte vej.
Og nu har skolebørn til alle tider rejst til Københavnsområdet.
Nu er der så en enkelt ting, der flyttes fra Københavnsområdet til Jylland, og så skal det pludselig gøres til et stort problem.
Jeg vil gerne slutte med at sige, at jeg er fuld af forståelse for, at der er overgangsproblemer.
Jeg er fuld af forståelse for de ansattes ærgrelse over, at det, de har bygget op i Nordsjælland, nu skal flyttes.
Derfor er jeg også glad for, at der er god tid til flytningen, herunder også til at sikre, at parforcejagten fortsat bliver vedligeholdt, som den skal, ifølge UNESCO's regler.
Esben Lunde Larsen (V), 2015-10-21:
Tak for det, formand.
Jeg har jo efterhånden nogle gange haft lejlighed til at forholde mig til dette udtryk, som åbenbart har vakt stor interesse.
Effektiviseringskravet ligestiller uddannelsesområdet med øvrige driftsområder i staten, hvor der stilles tilsvarende effektiviseringskrav.
Det er min klare overbevisning, at der også på uddannelsesområdet kan høstes yderligere effektiviseringsgevinster, så der frigøres midler til særligt prioriterede områder.
Det er ikke nødvendigvis nogen let opgave at effektivisere driften af en uddannelsesinstitution, men det er en naturlig opgave, og jeg mener, at opgaven er mulig at løse.
Min udtalelse til Politiken var ikke møntet på specifikke uddannelser eller institutioner.
Den var heller ikke udtryk for, at uddannelsesinstitutionerne ikke hidtil har effektiviseret driften.
Kaare Dybvad (S), 2015-10-21:
Nu er jeg jo desværre ikke herre over opdelingen af ressortområder i regeringen, men det er et konkret problem i en konkret del af Danmark, som jeg gerne vil spørge til, og så må man gå til de ministre, som har noget at gøre med det.
Det er jo bl.a. ministeren, som har ansvaret for folkeskolen.
Så jeg vil gerne spørge konkret.
Der er selvfølgelig skoler og kommuner, hvor man har over en tredjedel, som ikke er læreruddannede.
Bekymrer det så ministeren, at man i Vejen Kommune og andre steder er nødsaget til at benytte sig af private rekrutteringsbureauer for at opnå at ansætte den nødvendige læreruddannede arbejdskraft?