runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-01-28:
Jo, jo, men nu var det jo, så vidt jeg hørte, skatteministeren selv, der i sit indledende svar her nævnte alle de goder, man får ud af Togfonden DK, som altså så ikke er finansieret.
Men så vil jeg spørge på en anden måde: Er skatteministeren ikke enig i, at hvis man i en almindelig husholdningsøkonomi hjemme i en familie pludselig mister en stor indtægt, som man troede kom ind på bankkontoen, så er man nødt til at justere sine planer og måske aflyse den ferierejse, man havde planlagt, eller købet af en ny sofa, eller hvad ved jeg?
Sådan er det vel også med landets nationaløkonomi.
Hvis der pludselig er et kæmpe hul i den finansiering, man forudsætter, er man så ikke nødt til på en eller anden måde at justere planerne og lade være med at bruge så mange penge eller spare dem et andet sted?
Benny Engelbrecht (S), 2015-01-28:
Nu ved hr. Kristian Pihl Lorentzen jo udmærket godt, at spørgsmålet specifikt angår Transportministeriets område og selvfølgelig skal håndteres der.
Men når man laver politiske aftaler og politiske forlig, er det jo naturligvis sådan, at man skal leve op til dem, men man har også en gensidig indflydelse på det.
Det er jo ikke anderledes, end at når man i en forligskreds har givet hinanden håndslag på, at der afsættes 28,5 mia. kr., så er det jo noget, der håndteres inden for den forligskreds, og som jo så i øvrigt indregnes i de økonomiske rammer, der løbende arbejdes med i regeringens økonomiske politik.
Så selve det konkrete spørgsmål om specifikke investeringer på forskellige infrastrukturområder skal spørgeren tage op med transportministeren.
Men i udgangspunktet vil det jo selvfølgelig være sådan, at hvis man har en politisk aftale, er det noget, man også overholder.
Det er i hvert fald sådan, jeg husker det fra den tid, hvor jeg arbejdede aktivt i Transportudvalget, og noget, som alle transportpolitikere går meget op i.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-01-28:
Jamen nu ved vi jo, at det ligger skatteministeren forholdsvis fjernt at være arrogant eller næsvis.
Men alligevel kunne det godt have en snert af at virke sådan, da skatteministeren tidligere sagde, at han nu ville forklare det i håb om, at selv Venstres folketingsgruppe kunne forstå det – sådan tror jeg ordene faldt.
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at når vi stiller de her spørgsmål, er det, fordi vi står over for et meget alvorligt finansieringsproblem.
Vi spørger på vegne af den danske befolkning, så jeg håber, at ministeren vil forklare det, så den danske befolkning kan forstå det, i stedet for at smyge sig udenom.
Jeg vil gerne helt konkret spørge, om det ikke ville være meget fornuftigt, hvis regeringen undlod at bygge nogle af de dyreste enkeltelementer i Togfonden DK – eksempelvis en ny bro over Vejle Fjord – når det nu ser ud til, at Togfonden DK er underfinansieret med hele 18 mia. kr.
Benny Engelbrecht (S), 2015-01-28:
Som sagt – og det er igen ikke for at være næsvis – er det altså sådan, at vi hvert år i april kigger på konvergensprogrammet for at se, om der er noget, der skal genberegnes i forhold til indtægter og udgifter.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-01-28:
Tak for det meget polemiske svar.
Men er det så rigtigt forstået i forhold til det svar, som jeg har modtaget fra skatteministeren, at man vil fremskynde beregningen i forhold til olieprisen?
Benny Engelbrecht (S), 2015-01-28:
Det er i virkeligheden ret simpelt.
Og som jeg også har sagt før, vil lavere oliepriser ikke i sig selv ændre på Togfonden DK's størrelse – det må efterhånden stå klart selv for Venstre.
I regeringen vil vi tage stilling til de finanspolitiske udfordringer og muligheder i forbindelse med opdatering af 2020-planen, og her vil også indgå nye skøn for oliepriserne.
Det vil ske til april, hvor næste konvergensprogram offentliggøres.
Men som jeg også har sagt – og det er ikke for at være næsvis – er Togfonden DK altså ikke den største finanspolitiske udfordring, vi står over for.
Jeg noterer mig i øvrigt, at Venstre ikke ønskede at være med i aftalen om harmonisering af beskatningen i Nordsøen – en aftale, som sikrer, at alle olieselskaber omfattes af det samme regelsæt.
Jeg synes, at Togfonden DK's investeringer i timemodellen og elektrificeringen af hovedbanenettet er nogle rigtig gode initiativer, der er med til at binde landet sammen, men jeg må konstatere, at Venstre heller ikke ville deltage i den aftale, og det er egentlig lidt pudsigt.
Lad mig lige læse et citat op:
Flagskibet i den kollektive trafik bliver den såkaldte timemodel, der vil gøre det muligt at køre med tog mellem de større danske byer på 1 time eller mindre.
Således skrev hr. Lars Løkke Rasmussen i en kronik i 2008, men hos Venstre kan man jo sagtens skifte standpunkt uden at skifte holdning.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-01-28:
Tak for det.
Benny Engelbrecht (S), 2015-01-28:
Tak, hr. formand.
Men som jeg efterhånden har forklaret ret mange gange, er der 28,5 mia. kr. i Togfonden DK uanset olieprisens udvikling.
Og hvordan det så end måtte gå med skatteindtægterne fra Nordsøen – det kan være svært at forudse, og det er bestemt ikke ligegyldigt – så påvirker det bare ikke Togfonden DK.
Det er også derfor, jeg har prøvet at forklare, hvordan man i øvrigt håndterer de her udfordringer.
Det er sådan set ligegyldigt, om det drejer sig om indtægter fra Nordsøen, indtægter fra fadøl eller indtægter fra noget helt syvende.
For pointen er, at indtægter fluktuerer, og det bliver man nødt til at regne ind i forbindelse med konvergensprogrammer.
I nogle tilfælde vil tingene gå op, og i andre tilfælde vil de gå ned.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-01-28:
Men jeg går ud fra, at skatteministeren ved, hvad jeg har fået af svar fra skatteministeren på det her spørgsmål.
Peter Skaarup (DF), 2015-01-28:
Det er rigtigt, at der er nogle regler på det her område, som jo først og fremmest er skabt i EU, og en af reglerne er, at man skal have 6 måneder eller derover tilbage af sin fængselsstraf, for at man overhovedet kan komme hjem til afsoning.
Det, som jeg godt kunne tænke mig at høre ministeren om, er, om det ikke er en idé at lave det om og lave en bilateral aftale med de lande, som det er oplagt at forhandle med – jeg har nævnt Rumænien og Litauen, og der er andre lande, som man kunne tage med – sådan at vi kommer ud over, at man skal have en straf på i realiteten 1 års fængsel, før man kan hjemsendes til afsoning, fordi man først bliver udvist efter halv tid.
Det ville være oplagt at tage det initiativ nu og her, og man ville ramme en meget stor gruppe.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren fuldstændig klart: Vil ministeren sørge for, at der laves sådanne bilaterale aftaler?
Mette Frederiksen (S), 2015-01-28:
Altså, nu er det jo sådan, at så længe jeg er justitsminister, er jeg personligt engageret i alle de forhold, jeg omgiver mig med, og det er ganske mange, og det er jeg også her.
Det er jo hævet over enhver tvivl, at udenlandske afsonere skal hjem til deres hjemland, så hurtigt det overhovedet lader sig gøre.
Eksempelvis er det jo sådan, at der er nogle landes retssystemer, der har regler om, at spørgsmål om afsoning i hjemlandet skal prøves ved domstolene, og det kan tage noget tid.
Det er jo også sådan, at en del af de udenlandske afsonere, vi har i danske fængsler, sidder der i ganske kort tid, hvorfor man slet ikke kan nå at hjemsende dem.
Det ændrer ikke på, at dem, der skal hjemsendes, skal hjemsendes.
Derfor er det selvfølgelig vigtigt, at der også ud over det europæiske samarbejde er en tæt bilateral kontakt mellem Justitsministeriet og myndighederne i de pågældende lande.
Det gælder eksempelvis lande som Polen og Rumænien, og det er helt nødvendigt.
Marianne Jelved (RV), 2015-01-28:
Jeg er blevet spurgt om to institutionstyper: billedkunstuddannelsen og filmværkstederne.
Jeg anerkender ikke, at der sker en skævvridning gennem dem.
Jeg respekterer, at Odense og Aarhus vælger at lave en kommunaluddannelse på billedkunstområdet, det er helt fint, jeg skal ikke problematisere det.
Men jeg gør opmærksom på, at de er blevet SU-berettiget, og det er jo en anerkendelse af uddannelsen som sådan og en vigtig hjælp for Aarhus Kommune og Odense Kommune på netop det område.
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-01-28:
Jeg er helt med på, at der er en historik, men jeg håber også, at ministeren er med på, at ting udvikler sig, og der er selvfølgelig også sket meget, også på kunstscenen, på billeduddannelserne, siden akademiet blev oprettet.
Jeg håber, at ministeren, og det vil jeg gerne have bekræftet, er enig med mig i, at det er godt, at vi har et helt Danmark, at vi sikrer kunst og kultur i hele Danmark.
Jeg har ikke nævnt noget om, at man skal nedlægge velfungerende institutioner i hovedstaden, jeg spørger bare i forbindelse med en undren til ministerens villighed til at se på, hvordan vi får skabt et sammenhængende Danmark, et helt Danmark, hvor kultur- og kunstmidler i særdeleshed er noget af det, man kan samles om.
Så stor anerkendelse til Aarhus og Odense for, at man også der går ind aktivt og arbejder for at have kunstakademier og filmværksteder, og så er det bare et spørgsmål til ministeren: Vil ministeren anerkende, at der kan være en skævvridning, og at vi faktisk går glip af rigtig meget talent, og at det er noget af det, vi gerne vil satse på?
Marianne Jelved (RV), 2015-01-28:
Den nuværende fordeling af de statslige kulturmidler mellem hovedstaden og det øvrige Danmark er ofte en følge af, at København er hovedstad og derfor har nogle særlige opgaver.
Det er også ofte betinget af en historisk situation på et tidspunkt i vores danmarkshistorie, så man kan ikke sige, at det er resultatet af en bestemt regerings politik som sådan.
Vi har nogle nationale opgaver i hovedstaden, der gør, at Nationalmuseet ligger her, at Statens Museum for Kunst er her, at de statslige videregående uddannelser er knyttet til København.
Vi har bl.a. billedkunstuddannelsen, Det Kongelige Danske Kunstakademi, og jeg synes, det ville være rigtig, rigtig synd og skam, hvis den tradition, der er i det hus, den særlige bygning, som er skabt til det her formål i 1754, pludselig skulle nedlægges, fordi vi skulle tilgodese Odense eller Aarhus med et eller andet bidrag derfra.
Så nogle ting vil jeg gerne forsvare er her i København.
Så har jeg noteret mig, at Odense og Aarhus har fundet ud af, at de også vil have et kommunalt kunstakademi og har oprettet et, og det er deres fulde selvbestemmelsesret at gøre det, det er deres prioritering at gøre det.
Men når jeg nu dimensionerer en uddannelse herinde, fordi det er statslig uddannelse, skal jeg også bidrage til at finansiere en kommunalt tilrettelagt uddannelse i Odense og Aarhus, som er dækket af København.
Det kan man spørge om er vist gjort, og især når man ser på beskæftigelsessituationen for de medarbejdere, der bliver uddannet der.
Endelig skal der lige være opmærksomhed på, at der ikke er forskningsforpligtelser og formidlingsforpligtelser på samme måde, som der er på kunstakademiet i København, på de to andre kommunale billedkunstuddannelser, som i øvrigt er udmærkede – det er ikke en kritik af dem. Hvad angår filmværkstederne i Danmark, ligger de på Fyn, i Aarhus, i Viborg og i København.
Vi har gjort os umage i filmaftalekredsen med at fordele filmværkstederne ud over landet, så de ikke kun ligger i København.
Filmværkstedet i København blev lagt ind under Det Danske Filminstitut i slutningen af 1990'erne, og det er årsagen til, at værkstedet finansieres fuldt ud af Filminstituttet.
Så kan jeg komme igen med næste svar.
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-01-28:
Ja, jeg har stillet et spørgsmål til kulturministeren, som går på en undren, vi har i det fynske, og som de også har i det jyske.
Det drejer sig om, at vi har fået en opgørelse fra Odense Kommune, som ifølge TV 2/Fyn viser, at der er meget stor forskel på, hvor mange statsmidler der tildeles kulturinstitutioner i København, i Odense og i Aarhus.
Det er fremkommet ved, at vi kan se, at Odense Kommune og Aarhus Kommune selv er nødt til at medfinansiere deres kunstakademier og filmværksteder, mens vi kan se, at de tilsvarende københavnske institutioner får så meget støtte fra staten, at kommunen overhovedet ikke behøver at medfinansiere noget.
Så mit spørgsmål til ministeren er, om den skævvridning er rimelig, og hvis ikke det er tilfældet, hvad ministeren så vil gøre for at være med til at ændre på forholdene.
Når en opgørelse fra Odense Kommune ifølge TV 2/Fyn viser, at der er stor forskel på, hvor mange statsmidler der tildeles kulturinstitutioner i København, Odense og Aarhus, idet Odense og Aarhus Kommuner selv er nødt til at medfinansiere deres kunstakademier og filmværksteder, mens de tilsvarende københavnske institutioner får så meget støtte, at kommunen ikke behøver medfinansiere dem, mener ministeren så, at den skævvridning er rimelig, og hvis det ikke er tilfældet, hvad vil ministeren så gøre for at ændre på forholdene?
Louise Schack Elholm (V), 2015-01-28:
Hvordan kan regeringen i lyset af ministerens egne oplysninger regne med, at der kommer 28,5 mia. kr. ekstra i kassen til at finansiere Togfonden DK, når ministeren selv indrømmer, at indtægterne er faldende?
Skriftlig begrundelse
Ministeren udtalte på den baggrund i Børsen i november 2014 om indtægterne fra Nordsøen, at »Indtægterne har været faldende i en periode.
Jeg tror ikke, der står så mange nye felter på spring«.
Mener ministeren, at det er et udtryk for ghettoproblemer, når vi ser eksempler som i Slagelse, hvor taxachauffører f.eks. ikke tør køre ind i ghettoområdet Ringparken om natten, blot fordi nogle af gadelysene er blevet slukket, jf. artiklen, »Taxavognmand: Utrygt at køre i Ringparken – der er for mørkt«, i Sjællandske den 22. januar 2015?
Mette Frederiksen (S), 2015-01-28:
Jeg skal være ærlig og sige, at jeg ikke er bekendt med rapporten, og derfor vil jeg nødig udtale mig om den.
Men jeg gentager meget gerne, at jeg mener, at prostitution er et alvorligt samfundsproblem.
Jeg mener, det er et alvorligt socialt problem.
Jeg mener, at vi skylder de pågældende ofre for prostitution og menneskehandel at yde dem den beskyttelse og den hjælp, vi overhovedet kan.
Jeg er altid åben for at diskutere, hvilke midler der er de bedste at tage i brug for at nå vores mål, og det er jeg selvfølgelig også på prostitutionsområdet.
Men retningen mener jeg er indiskutabel: Selvfølgelig skal vi gøre, hvad vi kan, for at have et land, hvor mennesker ikke er til salg, og hvor der ikke er så store potentielle menneskelige konsekvenser af andres handlinger.
Fatma Øktem (V), 2015-01-28:
Det glæder mig, for det er sagt af den selv samme person, der tidligere blandede de tre områder sammen.
Vi kan godt lide i Venstre at dele det op i tre.
Der er de handlede, hvor der overhovedet ikke må herske nogen tvivl om at vi skal slå hårdt til.
Så er der dem, der er i prostitution af andre årsager; det vil sige, at der kan være tale om sociale udfordringer, eller at et andet problem er det primære problem.
Og så er der den tredje gruppe, som ministeren som ordfører valgte altid at overse, nemlig dem, der er i det af egen vilje.
For tidligere blev de slået sammen, og man kom med en løsning; kriminaliseringen af køb af sex skulle være løsningen på det.
Det glæder mig.
Så er der et enkelt sidste spørgsmål, jeg gerne vil stille ministeren, i forbindelse med at der jo er kommet en ny rapport fra Norge, der viser noget andet end det, vi tidligere har set.
Den beskriver, at der er sket en reducering af de prostituerede, ved at man har kriminaliseret.
Når ministeren siger, at vi skal bekæmpe prostitution, vil man så kigge på den rapport og eventuelt – det håber vi selvfølgelig ikke – overveje en kriminalisering?
Mette Frederiksen (S), 2015-01-28:
Jeg mener, det er at betragte som et socialt problem, og jeg har brugt ganske meget tid, ganske meget energi på den her problemstilling og er også dybt berørt af nogle af de menneskeskæbner, jeg har set; følgerne og konsekvenserne kan være helt uoverskuelige.
Derfor mener jeg fortsat og uændret, at vi skal gøre, hvad vi kan, for at bekæmpe prostitution og den menneskehandel og den trafficking, der findes i tilknytning dertil.
Jeg er altid åben for at diskutere, hvilke midler man skal tage i brug for at nå sine mål.
Det, vi har gjort fra regeringens side, er f.eks. at udvide refleksionsperioden for, hvor lang tid handlede kvinder kan være i Danmark.
Vi har understreget muligheden for at søge asyl for menneskehandlede kvinder, hvis man har behov for beskyttelse.
Vi har sikret, at man kan blive i landet under efterforskningen, og så er der igangsat en række sociale initiativer.
Det er altså ud fra en samlet vurdering de redskaber, regeringen har vurderet er de bedste, men målet ligger da fuldstændig fast.
Fatma Øktem (V), 2015-01-28:
Når jeg bliver ved med at spørge insisterende til det, er det, fordi ministeren som sagt tidligere var socialordfører, og jeg vil gerne læse lidt op for ministeren fra en tale til Socialdemokraternes kongres i 2009, hvor ministeren netop forklarer, hvorfor der skal indføres en kriminalisering af køb af sex:
»Jeg stod ikke her på talerstolen og anbefalede et ja, hvis ikke det var fordi, at jeg gennem min tid som vores partis socialordfører havde talt med så mange af de her kvinder.
Hvis ikke det var fordi, jeg havde fået lov til at se deres forslåede kroppe.
Hvis ikke det var fordi, jeg havde mødt de udenlandske kvinder.
Hvis ikke det var fordi, jeg havde mødt de narkoprostituerede på Vesterbro.
Når man møder dem, når man snakker med dem, og når man ser deres skæbner, så kan man faktisk ikke andet end at træffe det valg, at vi for enhver pris vil beskytte dem.«
Der er jo en helt klar holdning; ministeren udtrykker klart, hvad det er, hun går ind for – og hun får faktisk også overtalt Socialdemokraterne til, at der skal stemmes for, at de går ind for en kriminalisering af køb af sex.
Jeg vil gerne høre, om ministeren har ændret holdning til det.
Mette Frederiksen (S), 2015-01-28:
Jeg tror, man skal prøve at skelne mellem mål og middel i diskussionen om prostitution, for jeg synes sådan set, at vores samfundsmæssige holdning skal være ret klar.
Prostitution er i mine øjne at betragte som et stort socialt problem.
Det kan have meget store menneskelige konsekvenser, og jeg bryder mig grundlæggende ikke om, at mennesker er til salg.
Hvordan vi så bedst når dertil, skal vi selvfølgelig hele tiden være åbne for at diskutere.
Regeringen har altså valgt at lytte til nogle af de bekymringer, som Straffelovrådet har haft i den henseende, og derfor har vi truffet de beslutninger, vi har.
Fatma Øktem (V), 2015-01-28:
Men dengang sagde beskæftigelsesministeren: »Man er nødt til at respektere, at der er en ressortfordeling, når man er i en regering.
Det vil sige, at jeg arbejder med beskæftigelsespolitik.
Prostitution er Karen Hækkerup og Morten Bødskovs område.«
Så vil jeg høre ministeren, om det er, fordi ministeren også har ændret holdning til kriminalisering af køb af sex, fra da ministeren var socialordfører for Socialdemokraterne.
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-01-28:
Jamen så vil jeg gribe bolden fra ministeren og spørge, om ministeren vil være med til en dialog om, at hvis man giver de samme forpligtelser – selvfølgelig i dialog med akademierne nu, de også er SU-berettigede – så kunne man også anerkende det talent, som der jo er masser af i København, men som også er der i resten af landet.
Så på formidlingsdelen og på forskningsdelen, hvis man kunne få det med, hører jeg ministeren være positiv over for at se lidt mere differentieret på det, end som det foregår i dag.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-01-28:
Tak for det.
Og tak til ministeren for sort snak.
Det skal man altid kvittere for, for det kan være besværligt at levere.
Men lad mig slutte af med et meget banalt spørgsmål til ministeren: Har regeringen planer om at genberegne de forudsætninger, der nu blev lavet i forhold til olieprisen, på et tidligere tidspunkt end det, som regeringen lægger op til i den aftale, der er lavet?
Morten Østergaard (RV), 2015-01-28:
Sandheden ligger jo nok i detaljen, for det er det sidste af det, hr. Kristian Pihl Lorentzen her siger, som er det afgørende, nemlig at Venstre ikke vil prioritere ressourcerne til at udvikle vores jernbaner og timemodelstog, men kun tale om det ved festlige lejligheder.
Der er grundlæggende intet usædvanligt i, at et flertal forpligter sig på at finansiere en række udgifter, i det her tilfælde investeringer i vores fælles jernbaner og togdrift.
Og man er enige om en strukturel ændring i skattesystemet og at forbedre statens indtægter.
Det er det, vi har gjort her.
Der er intet usædvanligt i det.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-01-28:
Jeg kan godt høre, at ministeren hellere vil stille spørgsmål til Venstre i stedet for at svare på det, vi spørger om.
Det er jo ikke tilfældigt, at det er økonomiministeren, vi har inviteret her i dag, for der er opstået et meget, meget stort hul.
Man er faret ud og har disponeret 28 mia. kr.
Det er godt nok med undtagelse af en reserve, der er afsat, på 5 mia. kr. – takket være Dansk Folkeparti, har jeg forstået – men der er stadig væk disponeret for 23 mia. kr., som ikke findes.
Det er vi nødt til at have et klart svar på: Hvordan skal det hul lukkes?
Men skal det være med øgede skatter?
Det ville være et temmelig kraftigt drej på skatteskruen.
Eller skal man eksempelvis udsætte en lang række vigtige vejprojekter landet over, som erhvervslivet jo efterspørger ret kraftigt i øjeblikket?
Morten Østergaard (RV), 2015-01-28:
For det første knytter timemodellens tog byerne tættere sammen – det er bl.a. med til at øge pendlingsoplande, og det gør arbejdskraften mere mobil og forbedrer vores konkurrenceevne.
Det ligger også i aftalen om Togfonden DK, at vi opgraderer trafikken ind til timemodelstogene, og det vil komme den regionale trafik til gode.
Lad mig bare give et eksempel: På strækningen mellem Thisted over Struer til henholdsvis Vejle og Langå vil der blive mulighed for højere hastighed, og det samme bliver muligt mellem Holbæk og Kalundborg, Bramming og Tønder, Skanderborg og Skjern samt mellem Helsingør og Østerport – for bare at nævne nogle af dem.
Jeg synes, at man glemmer fra Venstres side at gøre rede for, hvorfor det er, at man ikke ville medvirke til at sikre en ensartet beskatning i Nordsøen, så alle de her gode initiativer kunne finansieres og sættes i gang.
Det er jo ikke nok at have intentionerne, hvis ikke man har viljen til at gøre noget ved det.
Det har regeringen, og vi har heldigvis fundet et flertal, der var med på det – desværre ikke et flertal med Venstre.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2015-01-28:
Tak for det.
Jeg syntes, det var lidt sjovt at høre ministeren sige, at Venstre er ude på at blæse den her sag op og det her problem op, altså det, at der nu er opstået et meget stort sort hul i Togfonden DK.
Det er altså ikke Venstre, der puster til ilden, om jeg så må sige.
Det er bl.a. den anerkendte tænketank Kraka, som peger på, at der her er opstået et kæmpe problem.
Det er anerkendte økonomer på stribe, som nu siger, at det er helt usædvanligt og historisk, at en regering er faret ud og har brugt en hel masse milliarder kroner, uden at pengene er kommet i kassen.
Jeg kan også godt høre, at ministeren ikke er særlig interesseret i at svare på de spørgsmål, Troels Lund Poulsen stillede her.
Man er i gang med sådan en vildledningsmanøvre, og nu går man så over til en afledningsmanøvre – det var noget, vi beskæftigede os meget med i hæren i gamle dage – når man peger på, at Venstre jo også tidligere har støttet timemodellen.
Ja, vi har støttet tanken om at få hurtigere tog og kortere rejsetider, men vi har aldrig lagt os fast på at bruge så mange milliarder kroner for at vinde så få minutter mellem Odense og Århus, for der skulle vi først forholde os til den strategiske analyse.
Så jeg vil bede ministeren om nu at holde sig til at svare på spørgsmålet.
Og derfor er jeg nødt til at prøve at spørge til, hvordan man lukker hullet: Skal der udsættes vejprojekter landet over for at lukke det her hul?