runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2015-01-28:
Når jeg nu har den opgave, jeg har lige nu med at være landets justitsminister, har jeg en ualmindelig stor interesse i at vide, hvad der sker ved landets grænser.
Og jeg kan konstatere, at rigtig meget af den kriminalitet, der foregår i Danmark og sker i Danmark, er grænseoverskridende i sin karakter – enten direkte, fordi der begås overgreb mod mennesker, eller fordi den vader ind over den danske grænse.
Derfor vil jeg selvfølgelig meget gerne have mere kontrol med, hvad der sker ved vores grænseovergange, og jeg vil gerne have, at vores myndigheder har så gode redskaber som overhovedet muligt.
Så kan vi diskutere, hvordan vi når det mål bedst, og der tror jeg altså på at brugen af ny teknologi er nyttig; passcannere i vores lufthavne, så vi får frigjort politiressourcer fra alle de rejsende, der kommer hertil med et gyldigt formål, til dem, der rejser på forkert pas eller har begået dokumentfalskneri eller er illegale indvandrere, ligesom jeg tror på automatiske nummerpladescannere ved f.eks. den dansk-tyske grænse.
Jeg tror, vi skal indføre intelligente måder at kontrollere vores grænseovergange på, og det tror jeg er meget, meget vigtigere end at opstille nogle stationære enten toldere eller betjente.
Jeg tror faktisk, at effekten af det andet er større.
Martin Henriksen (DF), 2015-01-28:
Tak for det.
I forlængelse af det, som hr. Peter Skaarup har været inde på, og sådan set også i forlængelse af det, som ministeren allerede har svaret – der ligger jo et lovforslag, som ministeren har fremsat, hvilket ministeren også var inde på – kunne jeg godt tænke mig at vide, om regeringen vil være med til at indføre en grænsekontrol, som har en mere fast og permanent karakter. For alt andet lige må det jo være sådan, at hvis du har nogle stående permanent ved grænsen, taler det også for, at man så er i stand til at fange flere, som overtræder eller ønsker at overtræde et indrejseforbud.
Mette Frederiksen (S), 2015-01-28:
Jamen nu bliver der jo pludselig blandet mange ting ind i diskussionen.
Det er rigtigt, at vi i 2014 har set en stigning i antallet af asylansøgere.
Det er jo svært, hvis man ser på forholdene i resten af verden, at forstå, at det er regeringens ansvar eller regeringens skyld.
Altså, når vi har en så blodig konflikt i Syrien og Irak på grund af Islamisk Stat og en række konfliktområder andre steder, så er det ikke mærkeligt, at der kommer flere asylansøgere til Danmark.
FN vurderer, at vi har det højeste antal flygtninge siden perioden lige efter anden verdenskrig.
Det smitter også af på forholdene i Danmark.
Det er jo noget, vi så forsøger at adressere med nogle opstramninger på asylområdet.
Men det var bare lige for at få det præciseret.
Peter Skaarup (DF), 2015-01-28:
Jeg synes, vi skal være enige om, at det er godt, hver gang der gøres en indsats for at undgå det her problem.
Jeg synes bare også, at vi kan være enige om, at der under den regering, der sidder nu, er kommet væsentlig flere asylansøgere.
Det er noget, regeringen jo må erkende.
Det er situationen.
Der er sket mere end en fordobling af antallet af asylansøgere i den her periode.
Det gør jo også, at en del af dem, der har begået kriminalitet, præcis er inde i den her diskussion.
Mange af dem, vi taler om her, er jo nogle, der på et eller andet tidspunkt er kommet til Danmark som asylansøgere.
Derfor er det vel meget naturligt, at der bliver udvist flere.
Derfor er mit spørgsmål til ministeren: Er det godt nok at sige, at vi ikke gør mere i forhold til strafsiden, hvor det jo også er interessant at få de pågældende til at afsone i deres hjemland?
Mette Frederiksen (S), 2015-01-28:
Jeg tror, at der måske bliver skrevet danmarkshistorie i dette øjeblik.
Hørte jeg faktisk en fremtrædende repræsentant for Dansk Folkeparti sige i Folketingssalen, at man ikke skal foregive over for danskerne, at der er lette løsninger på grænseoverskridende kriminalitet?
Det er da et stykke danmarkshistorie, der skrives, for det er jo ellers det, Dansk Folkeparti er rejsende i.
Ligegyldigt hvilket problem der opstår, har man en løsning.
Det er ikke altid, den er gennemtænkt.
Det er heller ikke sikkert, den er realiserbar, men man forsøger at indgyde folk den tro, at gør man sådan her, er problemerne løst.
Når det drejer sig om grænseoverskridende kriminalitet, er der ingen lette løsninger.
Der er ingen løsninger, der kan stå alene.
Derfor skal problemet angribes fra mange sider.
Morten Østergaard (RV), 2015-01-28:
Jamen det er jo klart tilkendegivet i aftalen, at man håndterer det, ligesom man håndterer alle mulige andre ting, hvor det går op og ned.
Det er jo heller ikke sådan, at vi, hvis olieprisen som følge af en stor krise pludselig stiger enormt, så vil lægge dobbelt så mange jernbanespor ud; sådan hænger tingene ikke sammen.
Der er lavet en politisk aftale, som er baseret på strukturelle ændringer i skattesystemet, og jeg synes, at spørgeren som formand for Skatteudvalget i dag i det mindste burde have haft mandsmodet til at erkende, at det faktisk er sådan, man laver den slags ting; man er jo nødt til at tage udgangspunkt i, hvad det er for et skøn, der er til stede på det tidspunkt, hvor man ændrer strukturerne.
Og det er det, vi har gjort her.
Vi er stålsatte på, at det her skal blive til noget; det er vi heldigvis et bredt flertal i Folketinget der er.
Desværre er Venstre så ikke en del af det.
Mads Rørvig (V), 2015-01-28:
Så det store spørgsmål er jo: Hvordan vil man fylde op til de 28,5 mia. kr., hr. minister?
Hvis olien ikke kan betale det, hvem skal så betale det?
Morten Østergaard (RV), 2015-01-28:
Jeg har klart tilkendegivet, at oliepriser indgår i vores løbende økonomiske redegørelser sammen med en lang række andre faktorer.
Der er svaret på masser af spørgsmål om olieprisernes betydning for dansk økonomi for snart sagt alle parametre, men det har bare ikke noget med Togfonden DK at gøre.
Togfonden DK er med aftalen med en række partier om 28,5 mia. kr. en forpligtelse til at sørge for, at vi får elektrificeret jernbanen i Danmark, så vi får en timemodel mellem de store byer, også til gavn for det opland, der fører ind til de strækninger.
Det afhænger hverken af oliepriser, produktionsomfang eller produktionsomkostninger.
Derfor er det, der står tilbage, bare den manglende forståelse for, at Venstre vil investere i den kollektive trafik i Danmark.
Jacob Jensen (V), 2015-01-28:
Det er muligt, at der ikke er noget usædvanligt i metoden, men det er noget usædvanligt, at forudsætningerne for aftalen, som ministeren også selv siger, er dramatisk ændrede.
Derfor spørger jeg igen: Hvornår har man tænkt sig at genberegne Togfonden DK?
Ministeren svarede: Løbende.
Ministeren anerkender her, at der er forskel på det indsigtsniveau, som der ville komme på det tidspunkt, man indgik aftalen, og det indsigtsniveau for Nordsøen, som man forventer i dag med den lave oliepris.
Betyder det så, når man løbende vil genberegne – det er sådan, jeg forstår ministeren, jeg ved ikke, om det er rigtigt forstået, ellers må ministeren korrigere mig – Togfonden DK, at man så hvert eneste år på finansloven vil tage stilling til forskellen mellem den forudsætning, der var, og dermed de indtægter, man forventede, da man indgik aftalen, og de forudsætninger, der så er gældende på det tidspunkt, og så fylde op via finansloven med den manko, der måtte være?
Morten Østergaard (RV), 2015-01-28:
Jamen skønnene over oliepriser og deres betydning for dansk økonomi indgår løbende i de økonomiske redegørelser, som udarbejdes i mit ministerium, og som ligger til grund.
Vi har i øvrigt beredvilligt svaret på spørgsmål fra Folketinget om olieprisens betydning for snart sagt hvad som helst.
Og det er jo rigtigt, at situationen omkring oliepriserne har overrasket de fleste steder, tror jeg, men der er ikke entydigt negative, der er også positive effekter af lave oliepriser – også for den danske statskasse og for det danske samfund.
Så der er både gynger og karruseller.
Men det, der er vigtigt at få slået fast her, er, at vi har en aftale med en række partier, som strukturelt har ændret skattesystemet til gavn for den danske statskasse og givet os mulighed for at forpligte os til at elektrificere store dele af jernbanen og lave en timemodelkonstruktion, der gør, at man kan fragte sig hurtigere mellem de store byer i Danmark.
Og det er det, som vi er lykkedes med.
Det lykkedes aldrig for Venstre, måske fordi man ikke var villige til at prioritere det, og det er jo det, der er forskellen her.
For selve manøvren er der intet usædvanligt i, og vi lader løbende de her ting indgå i vores beregninger af den økonomiske udvikling i Danmark – selvfølgelig gør vi det.
Jacob Jensen (V), 2015-01-28:
Jamen jeg vil så bare holde fast i det, som hr. Mads Rørvig også spørger til, for jeg går ud fra, at vi er enige om, at det var nogle andre forudsætninger, der lå til grund for aftalen, på det tidspunkt, man indgik aftalen, hvad angår olieprisen.
I dag gør det sig gældende, at der er sket et dramatisk fald, nærmest mere end en halvering af olieprisen, med deraf følgende lavere indtægter.
Det går jeg ud fra at ministeren er enig med mig i.
Så derfor vil jeg bare spørge helt præcis: Hvornår har man fra regeringens side tænkt sig at genberegne Togfonden DK?
Morten Østergaard (RV), 2015-01-28:
Jeg kan godt forstå, at Venstre her er ude et sted, hvor man har brug for at hvirvle noget støv op, men jeg er bare nødt til at holde fast i, at der intet usædvanligt er i, at et flertal indgår en aftale, hvor man ændrer i skattesystemet, så staten får flere indtægter, i det her tilfælde via en harmonisering af beskatningen i Nordsøen, og at man aftaler at bruge de penge på noget, man synes er vigtigt, nemlig den kollektive trafik.
Det, vi ved, er, at Venstre ikke synes, at nogen af delene er vigtige, hverken harmoniseringen eller den kollektive trafik, men det synes et bredt flertal i Folketinget, og det er jo derfor, vi har indgået den aftale.
Det er i øvrigt det samme flertal, som også et andet sted i skattesystemet, nemlig omkring leasingbiler, har lavet en aftale om bedre og billigere kollektiv trafik, som hvert eneste år giver os mulighed for at lave investeringer.
Derfor er det her jo i sidste ende fuldstændig i overensstemmelse med gængs praksis på Christiansborg og i øvrigt med regeringens forsigtighedsprincip.
Mads Rørvig (V), 2015-01-28:
Jo, hr. minister, men der er også noget, der hedder rettidig omhu, og det kan godt være, at ministeren havde planlagt at revidere de her oliepriser engang om 5 år, men når man kan se, at oliepriserne falder så dramatisk, som de gør, så må det være rettidig omhu at sige: Okay, lad os lige kigge på det igen, lad os genberegne oliepriserne.
Hvornår har ministeren tænkt sig at genberegne provenuet fra Togfonden DK?
For jeg tror, at ministeren ved den genberegning vil finde ud af, at der ikke er 28,5 mia. kr. Og spørgsmål er jo så: Hvor skal pengene så komme fra?
Jeg tror, at vi her i Folketinget gør klogt i ikke at bruge de penge, vi ikke har, for det sender dansk økonomi ud over afgrunden.
Ministeren siger, at eventuelle afvigelser vil blive håndteret, og det er jo lige præcis det, der er meget interessant, for jeg tror, at vi alle sammen er enige i, at der er sket lidt med olieprisen, siden aftalen om Togfonden DK blev indgået.
Det er ret interessant høre ministeren, og jeg vil gerne spørge ministeren: Hvad er det for nogle afvigelser?
Hvor store har de været, og hvordan vil man håndtere dem?
Det store spørgsmål er jo, hvordan man vil finansiere det kæmpehul, som er opstået i Togfonden DK.
Morten Østergaard (RV), 2015-01-28:
Også tak for det spørgsmål.
Det lyder, som om der er mange misforståelser om finansieringen af Togfonden DK, som jeg gerne vil bidrage til at opklare.
Regeringen har altså sammen med Dansk Folkeparti, SF og Enhedslisten aftalt, at der med udgangspunkt i harmoniseringen af beskatningen i Nordsøen kan gives et finansieringsbidrag på op til 28,5 mia. kr. til Togfonden DK.
Investeringerne i den kollektive trafik gennem Togfonden DK er med til at fremtidssikre det danske tognet og binder med timemodellen Danmark tættere sammen.
Det bidrager til væksten og forbedrer muligheden for at pendle på tværs.
Det fremgår altså ganske eksplicit af aftalen, at det er aftalt, at eventuelle afvigelser mellem det realiserede og det forudsatte merprovenu fra harmoniseringen vil blive håndteret i forbindelse med tilrettelæggelsen af finanspolitikken i overensstemmelse med de mellemfristede finanspolitiske målsætninger.
Det kan man læse sort på hvidt, og derfor burde der ikke være noget overraskende i det.
Jeg vil bare slå fast, at ændringer af oliepriserne og lignende med betydning for statens indtægter fra Nordsøen ingen betydning har for størrelsen af Togfonden DK.
Afvigelser mellem det realiserede og det forudsatte vil blive håndteret i forbindelse med den løbende tilrettelæggelse af finanspolitikken inden for de rammer, der følger af budgetloven og de mellemfristede politiske målsætninger.
Derfor er de eneste spørgsmål, man skal stille sig selv: Vil man være med til at harmonisere indtægterne fra Nordsøen, og vil man være med til at prioritere togdriften i Danmark?
Mads Rørvig (V), 2015-01-28:
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens svar til kritikken fra Hans Jørgen Whitta-Jacobsen, der er formand for Det Økonomiske Råd, og som har kritiseret finansieringen af Togfonden DK og sagt, at »Togfonden er en underlig kassemodel, hvor man har skabt en helt ulogisk sammenhæng mellem olieindtægter og investeringer i togskinner«?
Morten Østergaard (RV), 2015-01-28:
Jamen lad os endelig blive lidt ved Togfonden DK.
Vi er rigtig glade for den, og det her handler så om sammenhængen mellem investeringerne og den skønne udvikling i statens indtægter fra nordsøproduktionen.
Derfor må jeg bare igen understrege, at der er 28,5 mia. kr. i Togfonden DK, for det har et bredt flertal i Folketinget aftalt.
Og disse 28,5 mia. kr. afhænger hverken af oliepriserne, af produktionens omfang eller af produktionens omkostninger.
Med andre ord: Det, borgerne kan regne med, er, at hvis det flertal er intakt, vil der fortsat blive elektrificeret, som vi nu har planlagt det, for det er vi opsat på.
Vi er opsat på at binde Danmark bedre sammen.
Vi tror, det skaber grundlag for en forbedret konkurrenceevne og deraf følgende vækst.
Vi ærgrer os til stadighed over, at Venstre ikke var villig til at være med, og at man altid prioriterer vej over bane.
Jacob Jensen (V), 2015-01-28:
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens svar til kritikken fra Jens Hauch, der er vicedirektør i tænketanken Kraka, og som har kritiseret regeringens finansiering af Togfonden DK med olieindtægter fra Nordsøen og sagt, at det er »uheldigt« at basere »sikre udgifter« på en øremærkning af »usikre indtægter«?
Morten Østergaard (RV), 2015-01-28:
Det store spørgsmål her er jo, hvorfor Venstre ikke vil være med i aftalen og med til at sikre en harmonisering af beskatningen i Nordsøen, så alle arbejder på samme vilkår.
Det giver uomtvisteligt øgede indtægter til staten, som kan investeres i den kollektive trafik.
Det kan jo skyldes to ting: at man ikke synes, at der skal være ens vilkår for alle, der henter olie op i Nordsøen, eller at man ikke vil prioritere investeringerne i den kollektive trafik.
Som vi hørte fra Venstres trafikordfører tidligere, er det jo nok begge dele, der er tilfældet.
Togfonden DK og realiseringen af den handler om politisk vilje.
Den har regeringen og et bredt flertal i Folketinget.
Den har Venstre desværre ikke.
Tak for spørgsmålet.
Det går jo på den samme kritik som det foregående spørgsmål, og derfor er der selvfølgelig en risiko for, at svaret kommer til at lyde velkendt.
Dengang vi tilbage i 2013 indgik aftalen om harmonisering af beskatningen i Nordsøen med Dansk Folkeparti, SF og Enhedslisten, traf vi jo beslutning om, at vi ville håndtere eventuelle afvigelser løbende, og derfor er det ikke korrekt, når vicedirektøren i Kraka betegner finansieringen som usikker.
Togfonden DK er på 28,5 mia. kr., og finansieringen sikres helt på linje med, hvordan finanspolitiske initiativer i øvrigt håndteres.
I lighed med hvad der gælder for andre planlagte offentlige investeringer, står og falder det altså ikke med olieprisens udvikling; der bliver hverken mere eller mindre timemodel, uanset om prisen går op eller ned, og derfor handler det i sidste ende bare om den politiske vilje: Vil man være med, eller vil man ikke være med?
Venstre har ikke den politiske vilje, men det har regeringen og et bredt flertal i Folketinget.
Jacob Jensen (V), 2015-01-28:
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren forholde sig til det faktum, at Krakas vicedirektør, Jens Hauch, kalder de 19 mia. kr., der forventes at komme i kassen, hvis den løbende stigningstakt i olieprisen er den samme som den, regeringen har brugt i Togfonden DK, for højt sat, da der i beregningen ikke er taget højde for, at en lavere oliepris betyder et lavere aktivitetsniveau i Nordsøen og derved endnu lavere indtægter?
Morten Østergaard (RV), 2015-01-28:
Som jeg nu flere gange har sagt, er det jo fuldstændig klart i aftalen, at det skal håndteres inden for de mellemfristede mål, vi har, og de udgiftslofter, der er lagt.
Men der er noget andet, der ikke står klart, tror jeg, for nogen i dag.
Når man hører Venstres trafikordfører deltage i debatten i dag, er det helt tydeligt, at det handler om vej og ikke om bane – det var vist også titlen på bogen i sin tid, eller noget i den stil i hvert fald.
Derfor er de dårlige nyheder jo altså, at hvis Venstre får magt, som man har agt, så kan vi ikke regne med, at der bliver elektrificeret.
Så bliver der elektrificeret lige så meget mellem Vejle og Struer, Aalborg og Frederikshavn, Fredericia og Aalborg og Roskilde og Kalundborg, som der blev det de sidste 10 år, man havde magten, nemlig ingenting.
Jacob Jensen (V), 2015-01-28:
Vi kan forstå, at der ikke er de samme indtægter, som der har været, i forhold til olieprisen, og at regeringen skal håndtere den manko, der så måtte være, via de løbende finanslove.
Kan vi deri lægge, at man også arbejder med en vurdering af, at man så skal sætte andre skatter op for at kunne få den alternative finansiering, som nu ikke længere kommer fra olien, eller kan vi udelukke, at der kommer en finansieringskilde via nye skatter eller højere skatter i forhold til det niveau, vi har nu?
Morten Østergaard (RV), 2015-01-28:
Selvfølgelig skal der elektrificeres, siger hr. Mads Rørvig.
Jamen det skal man måske lige fortælle dem i Roskilde, Kalundborg, Fredericia og Aalborg og videre til Frederikshavn og mellem Vejle og Struer, som jo ikke har set noget til den elektrificering, som hr. Mads Rørvig mener er en selvfølgelighed.
Den kommer, og den kommer, fordi der er et flertal i Folketinget, der er enige om det, og som har ændret i skattesystemet, så der er finansiering til det.
Det er det, der er forskellen; det er det, der er den reelle politiske diskussion.
Alt det andet er bare røgslør.
Mads Rørvig (V), 2015-01-28:
Det er jo ret interessant, for ministeren står her og pøser milliarder ud.
Altså, vi skal have masser af investeringer.
Det kan godt lyde fornuftigt, og selvfølgelig skal vi elektrificere jernbanen, men det, der er ufornuftigt, er, at ministeren ikke har pengene til det.
Det er da logisk, at når ministeren træffer en beslutning om at bruge nogle penge, så kommer han også med et konkret svar på, hvor pengene skal findes henne.
Det er ikke lykkedes for ministeren, selv om man altid slår sig op på forsigtighedsprincippet og det ene og det andet.
Det ville klæde ministeren at sige, hvor pengene skal komme fra, nu, vi ved, at olieprisen er lavere, end da man etablerede Togfonden DK.
Morten Østergaard (RV), 2015-01-28:
Vi kigger løbende på oliepriserne, det indgår i de økonomiske redegørelser, og vi svarer på alle de spørgsmål, der er fra Folketinget, men der er ikke nogen anledning til at genberegne Togfonden DK, for det handler om, at vi har en langsigtet investeringsplan, og vi skal jo afholde udgifterne på et senere tidspunkt.
Vi bruger i sagens natur ikke en krone, vi ikke har.
Men det er bare sådan, at Venstre i modsætning til det brede flertal i Folketinget bliver nødt til at sige: Er det Vejle-Struerhastighedsopgraderingen?
Er det Esbjerg-Struer-hastighedsopgraderingen?
Er det Struer-Thisted-opgraderingen?
Er det Langå-Struer?
Er det Hobro-Aalborg?
Er det Herning-Holstebro?
Hvor er det, hr. Mads Rørvig ikke synes at vi skal opgradere, så togene kører hurtigere, og hvad er det, han ikke er villig til at prioritere i de kommende år?
Det er jo de spørgsmål, der udestår.
Vi andre er enige om, at pengene skal findes, og at vi selvfølgelig ikke skal bruge en krone, vi ikke har.
Jamen hr. Jacob Jensen gør sig jo mere spørgende end nødvendigt, for man ved jo godt, hvordan de her ting fungerer.
Der er jo masser af statens indtægter, der svinger hvert eneste år:
indtægter fra afgifter, afhængigt af om folk køber det ene eller det andet i større eller mindre omfang, indtægter fra skatter, afhængigt af hvordan det går med beskæftigelsen.
Sidste år endte vi med et forventet stort overskud efter egentlig at have regnet med et underskud, fordi der var nogle skatteindtægter, vi ikke havde taget højde for.
Men det her ændrer ikke på, at der var et flertal i Folketinget, der ændrede beskatningen af nordsøaktiviteterne, sådan at vi kan få en timemodel i Danmark.
Det er vi rigtig glade for, og det tror vi de mange pendlere, der får glæde af det, efterhånden som vi får det rullet ud, bliver rigtig glade for.
Jacob Jensen (V), 2015-01-28:
Jeg kan ikke helt forstå, hvorfor ministeren har så svært ved at svare på et relativt simpelt spørgsmål.
Vi kan prøve at stille det op sådan helt matematisk:
Vi har en forudsætning, som regeringen holder fast i, uanset hvad der i øvrigt måtte komme af forskellige indtægtskilder – der skal findes 28,5 mia. kr., herunder også fra indtægterne fra Nordsøen.
Så langt, så godt.
Så konstaterer vi i fællesskab – for det går jeg ud fra at vi er enige om – at olieprisen er faldet, og at der derfor er indtægter fra Nordsøen.
Af de 28,5 mia. kr. kommer der altså nu færre indtægter fra Nordsøen.
Så må det altså alt andet lige logisk betyde, at man skal finde alternativ finansiering.
Jeg spørger så blot: Hvor er de alternative kilder?
Man vil finde dem på finansloven, det er muligt, men der må da trods alt være et sted, hvor man kan finde de penge, så man kan leve op til det løfte, man har givet, om at fastholde en togfond på 28,5 mia. kr., uanset – med ministerens egne ord – om olieprisen måtte være 110 dollar, 40 dollar eller noget helt tredje.
Tak for det.
Så kan vi altså konstatere, at det ikke er usikre indtægter, når man kan se en fluktuation i olieprisen på fra omkring 110 dollar til omkring 45 dollar nogle få uger senere.
Det vurderer regeringen og ministeren så ikke er en usikker indtægt.
Det er alligevel et synspunkt, jeg tager til mig, men jeg er ikke enig i det.
Hvis det er rigtigt forstået, som jeg også opfatter det, at der uanset olieprisen vil være 28,5 mia. kr. til Togfonden DK, må det vel betyde, at de indtægtskilder, som skal generere de 28,5 mia. kr., så også må afhænge af, hvor store de forskellige indtægtskilder måtte være.
Og når vi er enige om, at olieprisen jo selvfølgelig betyder noget for de indtægter, som staten får som en del af finansieringen af Togfonden DK, altså som en del af de 28,5 mia. kr., så må det vel også helt logisk betyde, at hvis der er en mindre indtægt fra olien, må der altså være større indtægter fra andre steder, for at man kan nå det samlede beløb på under 28,5 mia. kr.
Det tror jeg godt ministeren kan indse, det tror jeg de fleste kan forstå.
Derfor er det simple spørgsmål på vegne af den kritik, der også er kommet her fra Kraka, når der nu ikke længere er den samme forventede indtægt fra olien og man stadig væk insisterer på at gennemføre Togfonden DK og man stadig væk insisterer på, at de 28,5 mia. kr. skal findes, selvfølgelig: Hvor skal resten så komme fra?