runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2008-05-28:
Regeringen har tidligere hjulpet forsømmelige kommuner med naturfagslokaler og med computere osv., og vi er også klar til nu at hjælpe med at få udbedret nogle af de mest nedslidte skoler, men jeg er bare nødt til at tilføje, at det er et skråplan; det er især et skråplan, hvis det bliver en kastebold her i Folketinget.
Det er et skråplan, hvis vi skal til at belønne kommuner, som ikke prioriterer ordentligt, og som derfor pludselig skal have hjælp til noget så indlysende, som at det ikke skal regne ned i gymnastiksalene og at der skal være ordentlige forhold - det er et skråplan - samtidig med at andre kommuner, som har dårligere råd, og som har en lavere udgift pr. elev, fint kan finde ud af at have gode forhold.
Jeg synes, fru Pernille Vigsø Bagge skulle tage den problemstilling alvorligt, for så er jeg til gengæld villig til at tage den problemstilling, som hun rejser, alvorligt.
Både hun og statsministeren har ret i, at der er visse steder nogle forhold på skolerne, som ikke er acceptable - jeg har selv set nogle af dem - så det er jeg med på, og det er også derfor, regeringen siger, at vi gerne vil hjælpe med de 50 mia. kr., som vi over en årrække vil bruge til investeringer i samarbejde med kommunerne.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-05-28:
Jeg kan ikke forstå, at ministeren vil omtale det at investere i vores fremtid, nemlig vores børns skolegang, som et skråplan.
Nu er det sådan, at regeringen har brystet sig med de 50 mia. kr.; vi har aldrig nogen sinde kunnet få et svar på, hvor mange af de 50 milliarder der skulle gå til folkeskolen, og nu kan vi se på forsiden af Information, at Information har observeret i regeringens økonomiske redegørelse, at de 50 milliarder allerede er ved at blive udhulet - man har allerede fjernet den første milliard i den her langsigtede plan.
Eksperter peger på, at det vil koste op mod 70 mia. kr. alene på folkeskoleområdet at opgradere den danske folkeskole til et niveau, man kan være bekendt efter de standarder, der findes andre steder i det danske samfund.
Jeg vedkender mig, at 70 mia. kr. til folkeskolen er voldsomt mange penge, som man ikke lige kan fremtrylle her og nu.
Men jeg synes stadig væk, at undervisningsministeren skylder os et godt og sagligt svar på, om det ikke for børnenes skyld - børnene, som hverken har stemmeret eller i øvrigt ret til at udtale sig i kommunalbestyrelsen eller i Folketinget - var på tide, at undervisningsministeren gjorde klart, at vi gør sådan og sådan, så og så mange penge drejer det sig om, og den her indsats drejer det sig om …
Bertel Haarder (V), 2008-05-28:
Jo, hvis det er det nye folkelige SF's synspunkt, at folkeskolerne skal gøres statslige, så er det hele rigtigt.
Men da de nu er kommunale, og da jeg ikke har hørt, at SF vil gøre dem statslige, så synes jeg, fru Pernille Vigsø Bagge skulle tage det problem, jeg rejser, alvorligt: Hvis det hele gøres til et spørgsmål om ministeren og regeringen, når det gælder dårlige toiletforhold osv., så kommer vi til at belønne de kommuner, der har været forsømmelige - dem kommer vi til at belønne. Og det var det, jeg kaldte et skråplan.
Det er bestemt ikke et skråplan at investere i skoler og investere i fremtiden - det er ikke et skråplan.
Det er det, vi tværtimod gerne skulle have kommunerne til at gøre, uden at de behøver krykker fra staten.
Martin Henriksen (DF), 2008-05-28:
Der har jo været en diskussion her i det sidste stykke tid i medierne om, hvorvidt Danmark er et flerkulturelt land eller Danmark ikke er et flerkulturelt land.
Ministeren har jo formået at skrive det ind i flere uddannelsesvejledninger, sådan at eleverne i uddannelsessystemet kan blive undervist i, hvordan Danmark er et flerkulturelt land.
Vi skal ikke diskutere det, vi skal bare konstatere, at det er et flerkulturelt land.
Så har vi i Dansk Folkeparti jo være lidt nysgerrige med hensyn til, hvad der ligger bag det, som nogle i regeringen mener er regeringens holdning, for vi mener ikke, at Danmark er et flerkulturelt lande.
Den dominerende kultur er jo selvfølgelig den danske kultur, og lad os for guds skyld og i hvert fald vores egen skyld håbe, at den bliver ved med at være det.
Hvad er regeringens holdning?
Bertel Haarder (V), 2008-05-28:
Regeringens holdning er ganske klar, og den har været udtrykt af statsministeren og mig, som er de eneste, der har udtalt sig på regeringens vegne i denne sag, og den går ganske enkelt ud på, at når der står flerkulturelt i f.eks. en undervisningsvejledning, er det jo ikke et udsagn om, at Danmark nu er et land, hvor alle kulturer er ligestillede.
Det er det absolut ikke.
Jeg tror ikke, at nogen, der kender mig, vil mistænke mig for, at jeg mener, at en række kulturer er ligestillede i det danske samfund.
Dér sættes tingene på plads.
Danmark er ikke et multikulturelt samfund, i den forstand at en række kulturer er ligestillede, men Danmark er et samfund, hvor der findes forskellige kulturer.
Ja, hvis der er nogle, der forstår det på den måde, at »flerkulturelt« betyder, at alle kulturer skal ligestilles i undervisningen, og at der skal være lige så meget om buddhisme og islam som om kristendom i kristendomsundervisningen osv. osv., så er det en grov misforståelse, og en sådan tolkning ville jeg selv være lige så meget imod som spørgeren.
Det, som både statsministeren og jeg har sagt, er, at der er mange kulturer i denne verden, og i den senere tid er der også kommet kultursammenstød i Danmark.
Vi har haft en karikaturkrise, og vi har en løbende diskussion om tørklæder, så alle kan jo se, at der er flere kulturer i samfundet, og det skal man jo have lov at tale om - det er en realitet.
Men det betyder ikke, at den ene kultur så skal have den samme vægt i skolen som den anden, for der er en dominerende kultur i Danmark, og det er den, som især præger vores skole, og sådan skal det være.
Martin Henriksen (DF), 2008-05-28:
Jo, men man kunne også vælge at se Muhammedkrisen og tørklædediskussionen som et udtryk for, at der er kræfter i samfundet, der forsøger at forhindre, at vi bevæger os hen imod et flerkulturelt samfund.
Det, som jo er problemet med den uddannelsesvejledning, som ministeren har sendt ud til hf og sikkert også andre steder, er, at man konstaterer, at Danmark er flerkulturelt.
I den samme uddannelsesvejledning til hf opfordrer man eleverne til at diskutere, hvorvidt Danmark fortsat skal have en folkekirke.
Det vil sige, at man opfordrer eleverne til at diskutere, om vi stadig væk skal have den folkekirkeordning, som er beskrevet i grundloven, men man opfordrer ikke eleverne til at diskutere, om Danmark er flerkulturelt, for det konstaterer man bare på forhånd at Danmark er.
Hvis man overhovedet skulle skrive noget om det flerkulturelle i uddannelsesvejledningen, skulle man skrive, at det var en opfordring til i den enkelte klasse at diskutere, hvad eleverne mener.
Mener eleverne, at Danmark er et monokulturelt retssamfund eller et flerkulturelt samfund?
Og så er det jo underligt, hvis man hævder, at dansk kultur skal være bærende i Danmark, at man skal diskutere folkekirken, men at man ikke skal diskutere, hvorvidt samfundet er flerkulturelt, for det konstaterer man. Jeg må også konstatere, at vi stadig væk ikke er blevet klogere på, hvad der rent faktisk er regeringens linje i det her spørgsmål.
Bertel Haarder (V), 2008-05-28:
Der var godt nok meget at kommentere i det spørgsmål.
Hvor skal jeg begynde?
Jeg synes, der er forskel på det normative og det deskriptive.
Man kan godt beskrive, at der er flere kulturer i samfundet, uden at man derved gør det til noget normativt, altså at kulturerne skal være ligestillede.
Jeg synes, at sagen i virkeligheden er meget, meget enkel, og vi har ikke i regeringen udtalt os forskelligt om den sag.
Jeg begriber det simpelt hen ikke.
Jeg begriber det ikke.
Og jeg synes, at jeg bliver skudt synspunkter i skoene, som alle ved jeg ikke har.
Hvis der er nogen minister, som man ikke kan komme med den anklage mod, så er det vel i virkeligheden mig.
Da alle kender mig så afsindig godt, og har gjort det gennem temmelig mange år, så er det altså temmelig vildt at gøre mig til en multikultiperson.
Det er der jo altså ingen, der ellers gør, og det er jeg ikke, og derfor kan jeg ikke rigtig tage den anklage alvorligt.
Christine Antorini (S), 2008-05-28:
Ja, man kunne jo fristes til at fortsætte inden for sporet med multikulti, men det gør jeg ikke.
Jeg vil godt vende tilbage til et emne, som vi anser for ganske alvorligt, nemlig det, som ser ud som det, jeg vil kalde et løftebrud fra regeringen i forhold til både vælgerne og kommunerne.
Jeg vil godt følge tråden op fra den tidligere spørger med hensyn til, hvad det egentlig er for en økonomi, regeringen selv har lagt op til, for at vi få lavet det kvalitetsløft, der er brug for, bl.a. inden for folkeskoler og andre uddannelsesinstitutioner, daginstitutioner osv. Jeg vil holde mig til folkeskolen, for det er et kerneområde, at vi har kvalitet i folkeskolen.
Hverken Socialdemokraterne eller nogen af de andre ordførere, der har været heroppe, har jo fundet på at sige, at der er brug for et gevaldigt kvalitetsløft i bygninger, toiletter, faglokaler osv.
Det var regeringen selv, der gik ud og lovede det i valgkampen; det var statsministeren selv, der gik i front og sagde, at nu skulle der investeres i netop de her områder.
Det, der jo sker, er, at regeringen nu tilsyneladende vil gøre anlægsinvesteringerne væsentligt mindre - af de 50 mia. kr., som skal investeres over et antal år, har man allerede taget den første milliard.
Det er det første sted, hvor regeringen svigter det løfte, regeringen gav til vælgerne og kommunerne for at kunne løfte den her opgave.
Det andet er, at i den finanslovaftale, regeringen har lavet sammen med Dansk Folkeparti, har man sat de anlægsinvesteringer i bero, som kommunerne sådan set havde budgetteret med, og som lige præcis var til renovering af skoler, skoleveje, faglokaler osv.
Det betyder, at det kommunale selvstyre - som jeg kunne høre undervisningsministeren virkelig hyldede før og sagde, at kommunerne selv skulle kunne påtage sig ansvaret for - blander regeringen sig selv i og gør det helt umuligt for kommunerne at gennemføre de investeringer, som de har lovet deres vælgere, og som regeringen selv var med til at love under valgkampen.
Derfor vil jeg gerne spørge undervisningsministeren: Hvad vil undervisningsministeren gøre for, at det løfte, der blev givet under valgkampen, dvs. de penge, der skal til, for at kunne løfte bl.a. folkeskolen, rent faktisk bliver efterlevet?
Martin Henriksen (DF), 2008-05-28:
Det kommer nok ikke som en overraskelse, men jeg blev ikke klogere af den såkaldte præcisering.
Det, der stadig væk står tilbage, er en regering, som kommer med vidt forskellige udsagn.
Jeg har noteret mig, at statsministeren har sagt, at han er enig med undervisningsministeren, og at undervisningsministeren nu siger, at han er enig med statsministeren.
Men undervisningsministeren og statsministeren siger altså to forskellige ting.
Derfor kan vi i Dansk Folkeparti ikke rigtig forstå, hvad det er, man er enig med hinanden i.
Det bliver lidt problematisk: Er Danmark flerkulturelt, fordi vi er en del af verden, som statsministeren mener, eller er Danmark flerkulturelt, punktum?
Og hvad er så definitionen på et flerkulturelt samfund?
Den må man jo også fra regeringens side være i stand til at give, når nu man mener, at Danmark er et flerkulturelt samfund.
Men det er da dejligt, at man kan få at vide, at de forskellige kulturer ikke skal være sidestillede i undervisningen, men så må ministeren jo også et eller andet sted have forståelse for, at når man i uddannelsesvejledninger konstaterer, at Danmark er flerkulturelt, er det jo altså også normdannende for den undervisning og den ungdom, vi har i Danmark.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-05-28:
Nu får ministeren det til at lyde, som om kommunerne bruger penge på at asfaltere fortovene med guld, at hænge guldæbler i træer og lygtepæle osv.
Det er jo sådan, at de kommunale opgaver ligger fuldstændig fast, og det er det, de kommunale budgetter går til; men vi har haft en regering, der systematisk siden 2001 har udsultet kommunerne økonomisk ved at indføre et skattestop og et vækststop, så de kommuner, der har penge, ikke engang må have lov til at bruge dem på skolerenovering.
Og det er jo sandheden.
Selv statsministeren mener, at det er et kæmpeproblem, som der skal gøres noget ved, og Venstre stod under valgkampen og slyngede om sig med 50 mia. kr. her og 50 mia. kr. der.
Så synes jeg, at det da er vanvittigt at køre det over på det kommunale selvstyre, når selv regeringen anerkender, at kommunerne ikke har råd til at løfte den her opgave.
Jeg synes, det er pinligt, at den øverst ansvarlige minister ikke har lyst til at give et konkret bud på, hvad han vil gøre for at sikre de danske skoleelever ordentlige undervisningsforhold, når kommunerne tydeligvis ikke har råd, fordi de bruger pengene fornuftigt på det, de skal.
Bertel Haarder (V), 2008-05-28:
Jeg synes, det nye store folkelige, frembrusende SF skal tage sig en grundig debat om, hvorvidt man ønsker kommuner og kommunalt selvstyre eller man ikke gør det.
For gang på gang hører jeg her i salen SF'ere kræve ting, som er klare kommunale anliggender, af regeringen.
Når vi har sagt, at vi gerne vil samarbejde med kommunerne om opretning af visse nedslidte forhold på skolerne, så er det ikke noget, vi gør af lyst.
Det er, fordi vi synes, der er nogle opgaver, der ikke er blevet løst tilfredsstillende.
Så synes vi ikke, vi helt vil fraskrive os, at vi kan hjælpe.
Men vi vil gerne samtidig sætte en tyk streg under, at vi ikke synes, det er rimeligt, hvis det bliver sådan, at kommuner, der prioriterer rigtigt og sørger for, at skolerne er velholdte, at der er bøger til eleverne osv. og til gengæld har lidt større klasser, ikke skal have noget, mens de kommuner, som til gengæld lader tingene sejle i skolerne med for små klasser og med for store udgifter på forskellige felter og lader skolerne forfalde, så skal have hjælp til at reparere skolerne.
Det er da ikke rimeligt.
Det er i meget høj grad sådan, som jeg har beskrevet, det forholder sig.
Der er jo ikke tale om, at det er de dyre skolevæsener, som har fine skoler, og de billige skolevæsener, som har nedslidte skoler.
Det er der ikke tale om.
Det har næsten ikke noget med bevillingsniveauet at gøre.
Det har noget med politikernes og ledelsernes dygtighed at gøre, om de forstår at prioritere langsigtet og ikke bare lader tingene sejle, så man får for små klasser og dermed for store udgifter.
Jeg tror, at det mange steder er rigtigt, at pigerne i gennemsnit får højere karakterer end drengene, i hvert fald i visse fag.
Men skal vi nu ikke starte med at glæde os over, at pigerne i den grad er braget igennem, at mandefag er blevet til kvindefag eller til fag, hvor der er lige mange mænd og kvinder?
Og er det så stor en ulykke, at fag, der har med biologi og medicin at gøre bliver kvindedominerede, mens fag på erhvervsuddannelserne, som har med håndværk og mere eksakte gøremål at gøre, domineres af mænd?
Ærlig talt, er det et særlig stort problem?
Det spørger jeg mig somme tider om.
Jeg synes kun, det er et problem, hvis vi i uddannelserne skaber en unødig akademisk-teoretisk barriere for nogle, der egentlig kunne blive gode, men som udelukkes ved, at der stilles nogle krav, der ikke er strengt nødvendige.
Det er det, jeg er på udkig efter.
Julie Rademacher (S), 2008-05-28:
Nu skal vi ikke komme ind på, hvem det er, der svinger hammeren hjemme hos os, men jeg kan sige, at jeg er rigtig glad for at tage diskussionen, og jeg er mindst lige så glad for, at kvinderne klarer det rigtig, rigtig godt i samfundet.
Det, der bare bekymrer mig en lille smule, er, at dem, som vi bare overhovedet ikke får med i uddannelsessystemet i øjeblikket, er en ret stor andel fyre og mænd.
Nu nævner ministeren selv tekniske skoler og erhvervsuddannelser.
Der er altså et enormt højt frafald på de her uddannelser, og der er det ikke kvinderne, der falder fra.
Så det bekymrer os utrolig meget som socialdemokrater, for vi vil gerne have alle med på vognen.
Vi har bl.a. en målsætning om, at 95 pct. skal have en ungdomsuddannelse.
Så jeg vil gerne høre, hvad ministeren har tænkt sig at gøre for at fremme ligestillingen, så der ikke er noget bestemt køn eller bestemte grupper, der falder fra i uddannelsessystemet.
Bertel Haarder (V), 2008-05-28:
Jeg er fuldstændig enig i, at et af de største samfundsproblemer er, at for mange falder fra, uden at begynde på en anden uddannelse.
Og inden for en række fag er det især drenge, der falder fra.
Det, der interesserer mig, er, hvorfor de falder fra - ikke nødvendigvis, om de er drenge eller piger.
Det er lige så slemt, at en pige falder fra, som at en dreng falder fra.
Det afgørende er at finde ud af, om der er nogle ting, der i særlig grad skræmmer drenge, som udelukker dem, som får dem til at give op, får dem til at længes ud af skolen til et job som taxachauffør, eller hvad det nu kan være.
Hvis der er sådan nogle ting, nogle barrierer, som ikke er strengt nødvendige, skal de fjernes.
Bjarne Laustsen (S), 2008-05-28:
Jeg vil gerne spørge til en sag, som undervisningsministeren desværre kender alt for godt.
Det drejer sig om, at vi igennem de senere år har haft et system, hvor vores landbrugsskoler og også nogle erhvervsskoler har importeret udlændinge her til Danmark under foregivelse af, at de skulle få en uddannelse inden for landbrug og gartneri.
Det vælter desværre frem med historier om, at opholdstilladelserne ikke er i orden, og at grundlaget for uddannelserne heller ikke er i orden.
Der tegner sig også et billede af, at det selvfølgelig primært nok er sat i værk, fordi man mangler arbejdskraft, men også fordi skolerne er nødlidende, og så er der gode penge i at uddanne de her folk.
Det sker også på den måde, at man bruger arbejdsgivernes elevrefusion, som er det, der indbetales af dem, der har voksne folk ansat, således at arbejdsgiveren ikke skal betale så meget, men kan få et tilskud, når lærlingen kommer på skole - og så er der også præmier og den slags ting.
Der tegner sig et billede af, at det er sat i værk for at malke de offentlige kasser.
Jeg synes det er i orden, at der kommer folk hertil fra udlandet og får en uddannelse osv., men jeg har tit spurgt til nytteværdien af, at vi har et sådant system, der udelukkende er finansieret af offentlige og private kasser, mens erhvervet, som modtager de her folk, bidrager minimalt dertil.
Dertil kommer så, at vi ofte har set eksempler på, at der er steder, hvor den uddannelse, som man påstår de skal have, måske er knap så god, som den ser ud til på papiret.
Derfor vil jeg gerne spørge, hvordan ministeren ser på Borris Landbrugsskole i dag i forhold til de aktiviteter, der har været igennem de senere år.
Bertel Haarder (V), 2008-05-28:
Jeg kan forsikre for, at ministeriet tjekker, om der er hold i de oplysninger, som har været fremme i pressen, og som også på anden måde er tilgået ministeriet.
Regeringen vil gerne have, at flere kommer til Danmark og uddanner sig, og vi vil også gerne have, at flere af dem, der har en uddannelse - hvad enten de har fået den i Danmark eller i udlandet - kommer og arbejder.
Men vi har absolut ikke noget ønske om, at nogle kommer under falske forudsætninger; at nogle tror, de får noget, som de alligevel ikke får.
Vi har heller ikke noget ønske om, at det forhold, at man gratis kan tage en erhvervsuddannelse i Danmark, bruges som et smuthul i udlændingelovgivningen - et smuthul, hvorigennem man kan komme til Danmark i tilfælde, hvor man ellers ikke kunne få opholdstilladelse.
Vi er meget opmærksomme på det.
Det kan diskuteres, om det er rimeligt, at man frit kan komme og uddanne sig på de videregående uddannelser, mens der er stærke restriktioner på erhvervsuddannelserne.
Det er derfor, vi har de særlig skrappe regler for erhvervsuddannelserne.
Det kan godt være, at vi skal se på reglerne, og det kan man jo gøre på flere måder.
Man kan diskutere, om det behøver at være gratis, og man kan diskutere, om man behøver at have denne begrænsning på 1 år.
Jeg vil love hr. Bjarne Laustsen, at vi følger udviklingen med stor opmærksomhed, og der er ikke noget, der får lov at gå ufortalt hen, hvis der er noget kritisabelt.
Bjarne Laustsen (S), 2008-05-28:
Det er jeg glad for at høre.
Vi skal jo også have et samråd om det - på tirsdag, tror jeg - hvor vi får lejlighed til at bore lidt i det, og jeg har stillet en lang række skriftlige spørgsmål, som jeg håber på at der er svaret på inden da.
For det, det ser ud til, er, at de kommer hertil, bliver lokket hertil under dække af at skulle have en uddannelse.
I mellemtiden bliver de også blanket af af uddannelsesinstitutionerne, der tager en meget, meget høj lejepris for nogle i nogle tilfælde usle boliger og den slags ting, og det gentager sig også, når de kommer derud, hvor de skal være, hos praktikværterne.
Med hensyn til hele det der specielle forhold, som vi har været fælles om, fordi vi jo gerne vil have flere til at tage en uddannelse og få arbejdsgiverne til at betale noget mere til det fælles system, har vi jo her et system, hvor lige nøjagtig de, der aftager de folk her, betaler minimalt i forhold til, hvad de får igen.
Vi har jo eksempler på, at en landmand har haft 11 praktikanter.
Han har høstet 11 praktikpladspræmier a 20.000 kr.
Jeg synes, det er så mistænkeligt, og jeg er glad for, at ministeren siger, at man er opmærksom på det.
For vi kan være enige om, at landbruget skal have den arbejdskraft, man har behov for, men der er jo intet til hinder for, at man i forhold til østaftalen kan få alle de polakker, litauere, alle mulige folk, man vil have; man skal bare betale prisen for det.
Og så skal vi lade være med at bruge vores uddannelsessystem til at gøre nogle ting, som ikke er rimelige og fair, for det her er jo et indirekte tilskud til et bestemt erhverv, som andre arbejdsgivere betaler, når vi taler om AER.
Er det ikke korrekt?
Bertel Haarder (V), 2008-05-28:
Sådan er reglerne.
Men jeg er lige så optaget som hr. Bjarne Laustsen af at få kigget de regler efter i sømmene, og jeg kan da fortælle, at jeg også har haft en foreløbig dialog med integrationsministeren om det, og hun er selvfølgelig klar til at se på reglerne, hvis de er mindre rimelige.
Men vi kan jo ikke beholde det nuværende meget gavmilde regelsæt over for dem, der kommer, og så bare udvide perioden, sådan at det, i stedet for at det kan foregå i 1 år, kan foregå i 2, 3 og 4 år.
Det er jeg helt opmærksom på, og hvis vi derfor på den ene side skal liberalisere, så må vi stramme på den anden side, og det er den balance, vi skal have fundet.
Jeg tvivler ikke på, at hr. Bjarne Laustsen har bedt mig i samråd som så ofte før, og jeg kommer gerne.
Bjarne Laustsen (S), 2008-05-28:
Ministeren sagde på det åbne samråd, vi havde sidste gang, at hvis man har modtaget nogle penge - det kunne være i taxameter eller i AER-bidrag - og det senere hen viser sig, at de arrangementer er ulovlige, så skal pengene betales tilbage.
I det konkrete tilfælde, hvor skolen så har måttet betale penge tilbage, fordi uddannelsen ikke var lovlig, så er der et kontant spørgsmål.
På Borris Landbrugsskole har man det jo sådan, at man tilbageholder lønnen i 4 måneder til de praktikanter - de får slet ikke pengene - og så får skolen dem efterfølgende.
Så det kontante spørgsmål er: Hvis uddannelsen er ulovlig og der ikke har været grundlag for det, skal praktikværterne så betale det AER-bidrag tilbage, som de fået?