runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Adelsteen (DF), 2012-10-23:
Man skal selvfølgelig passe på med at henvise til en artikel, der viser sig at være så forkert, og det beklager jeg, for det er jo ikke fair – synes jeg.
Så den er parkeret.
Det gør vi ikke mere ud af her.
Men må jeg så spørge ordføreren: Hvis man har de her kvoteordninger, er der så flere mænd, der vælger at blive pædagoger?
For det er jo også et eller andet sted en kvoteordning på uddannelsesstederne, hvor man siger, at her ønsker vi rent faktisk at få flere mænd ind eller her ønsker vi at få flere kvinder ind, så vi laver sådan en kvoteordning, kan man sige.
Ved ordføreren noget om det?
Jeg ved det ikke, og det er da fair nok, hvis man ikke ved det, men jeg sidder bare sådan og tænker på, at det forslag, vi behandler, kører decideret på ledelse, og hver gang, vi har diskuteret ligestilling eller kvoter, eller hvad vi nu skal kalde alt det her, bliver det altid en diskussion om flere kvinder i ledelse. Man kan jo godt gøre det mere nuanceret og sige, at i stedet for at vi tvinger – som jeg synes at det her er – virksomhederne eller ejerne til ikke at få lov til selv at vælge, hvem de ønsker i deres bestyrelser eller på deres ledelsesgange, for det skal være ud fra et bestemt køn, kunne vi måske gøre nogle andre tiltag for at fremme, at vi godt vil gøre op med det kønsopdelte arbejdsmarked, hvilket jeg for så vidt sagtens kan være enig i, men jeg synes samtidig, at man skal respektere det personlige valg.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-10-23:
Jeg er jo nødt til lige at berigtige noget.
Det er rigtigt, at jeg var med i en udsendelse, der hed »På den anden side«, hvor der var en daginstitution, der hedder Jordkloden, der blev omtalt, og den bruger både han og hun og pige og dreng og på alle mulige måder kønsmæssige betegnelser, og det synes jeg er rigtig fint, og det vil jeg rigtig gerne have, at vi bliver ved med at bruge i Danmark, fordi her har vi piger og drenge og mænd og kvinder.
Så det er bare, fordi jeg er nødt til at berigtige, at ordføreren har fået forkert fat i, hvad den her institution overhovedet handler om.
Det har DR's journalist på netavisen så også, fordi jeg tror ikke, at vedkommende har set udsendelsen.
Det har de færreste.
Men man kan jo altid bare tage en overskrift videre, hvor der står, at Det Radikale Venstre vil have flere kønsneutrale børnehaver.
Det Radikale Venstre vil ikke have flere kønsneutrale børnehaver og har aldrig nogen sinde sagt det, heller ikke i den udsendelse.
Så hvis vi nu kunne parkere den for en stund, så skal jeg svare på, hvad ordføreren spørger om, nemlig om vi vil have flere mænd i daginstitutionerne.
Det vil jeg rigtig gerne, og jeg kender også rigtig mange daginstitutioner, der har sat sig mål om det og arbejder aktivt for det.
Det er endda sådan, at der findes kvoter på visse uddannelsesinstitutioner, der lukker flere mænd ind som pædagoger, netop fordi de gerne vil have flere mandlige pædagoger og derfor giver dem adgang forud for kvinder med et højere gennemsnit.
Pia Adelsteen (DF), 2012-10-23:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at stille det samme spørgsmål, som jeg stillede til den socialdemokratiske ordfører: Hvorfor starter man ikke i bunden?
Den 15. oktober læste jeg på DR's hjemmeside, at Det Radikale Venstre ønskede flere kønsneutrale børnehaver.
Det læste jeg.
Og jeg læste, at ordføreren havde udtalt, at det, man kørte ude på en institution, der vistnok hedder Jordkloden, hvor man ikke siger piger og drenge og han og hun og alt det der, var rigtig interessant, og dem ønskede man altså flere af.
Derfor vil jeg spørge: Sådan nogle steder skal der så være fifty-fifty mænd og kvinder eller hvad?
Hvad mener ordføreren om det?
Og hvorfor ikke starte i bunden?
Hvorfor sørger man ikke for at få flere mandlige børnehavepædagoger, sådan at vores børn vokser op med, at man altså kan blive, hvad man vil, man behøver ikke at kigge på de der kønsstereotype forestillinger, som jeg er helt sikker på at ordføreren synes det er, når vi hver især sådan har det her kønsbestemte arbejdsmarked?
Hvad synes ordføreren om det?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-10-23:
Vi fremlægger jo ikke lovforslag, som vi ikke tror virker.
Vi tror, at det her kommer til at virke, at det betyder, at virksomhederne vil arbejde for at få flere kvinder i bestyrelser og ledelse.
Det er der, som ordføreren og andre ordførere fra oppositionen har understreget, allerede mange virksomheder, der gør, men det her lovforslag skal få endnu flere til at arbejde med at sætte mål.
Det tror jeg på de kommer til.
Mai Henriksen (KF), 2012-10-23:
Det er jo sådan et klassisk ikkesvar.
Hvis det viser sig, at det stort set vil være status quo, hvis vi antager, at udviklingen om 4 år har været ikkeeksisterende, og at det her lovforslag ikke har betydet noget som helst,
vil Det Radikale Venstre så gå tilbage til kvoteforslaget, eller kan vi forvente mere ekstreme varianter af kvoteforslaget?
Nu fik vi så måltalsforslaget, som ligger her, og som jo er lidt en lightversion.
Vil De Radikale skrue endnu mere på skruen, hvis det her viser sig ikke at give noget som helst, altså ikke at være det columbusæg, som ministeren jo har udtrykt ønske og forhåbning om at det bliver?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-10-23:
Det, som jeg har sagt hele vejen igennem, er, at det her lovforslag er fleksibelt, fordi brancherne har forskellige rekrutteringsgrundlag.
Så fremskridt i enkelte brancher kan ikke måles ud fra samme mål: at alle skal gå 40 pct. frem.
Der vil være nogle steder i nogle brancher, hvor der – og det anerkender vi fuldt og helt – er meget få kvinder at rekruttere på nuværende tidspunkt.
Derfor vil det være fint, at man går en lillebitte smule frem, mens det selvfølgelig også derfor er rigtig vigtigt, at der bliver sat mål for arbejdet med at rekruttere flere kvinder til ledelseslagene i de her brancher.
Det er sådan set de mål, som er nogle af de allermest interessante mål i de her lovforslag.
Mai Henriksen (KF), 2012-10-23:
Jamen det her er en vældig interessant diskussion, for hvornår er noget ambitiøst nok?
Jeg kan forstå, at Det Radikale Venstre går vældig meget op i, at man skal sætte ambitiøse mål, men at det også skal være op til virksomhederne selv.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens forventning til, hvad andelen af kvinder på bestyrelsesposter eller på topposter måtte være om 4 år?
Altså, hvor langt skal vi rykke?
Når man laver sådan et stykke lovforberedende arbejde, må man alt andet lige have et eller andet mål for, hvad man ender ud med, og jeg kunne rigtig godt tænke mig at høre: Hvor ambitiøse er Det Radikale Venstre?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-10-23:
Se, så kommer vi selve substansen i lovforslaget og ikke blot min person eller lignende nærmere.
Og det er jeg rigtig interesseret i at stå på mål for, for jeg synes, at det her lovforslag netop skal være med til at fremme andelen af kvinder i ledelser og bestyrelser ved at give virksomhederne mulighed for at sætte konkrete mål for, hvordan de vil arbejde med at fremme det her.
Jeg vil ikke generelt udstille virksomheder; jeg vil udstille virksomheder, som ikke ønsker at sætte nogle mål.
Det var det, jeg svarede på, så det var ikke en generel betragtning, og det står jeg gerne på mål for.
Jeg synes, det er rigtig fornuftigt, at vi får flere kvinder i ledelser og bestyrelser.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-10-23:
Det er holdningen, jeg nedgør, og det står jeg så sandelig gerne på mål for, det er den politiske holdning.
Man kan jo ikke bare sige, at det er embedsværkets skyld, at vi i dag skal behandle L 2 og L 17 – det er jo ikke embedsmændenes skyld.
Nogle vil endda sige, at det er EU's skyld, at vi er kommet så langt.
Mange af os, der kommer fra det private erhvervsliv her i Danmark og har været ude på arbejdspladser og har været ansat som ledere i mellempositioner og alt mulig andet, kan simpelt hen ikke forstå en dyt af det her, for vi synes, at der er en god og fornuftig ledelse af danske virksomheder.
Hvorfor skal dem, der ejer en virksomhed, ikke også have lov til at bestemme over virksomheden?
Hvorfor skal vi lave nye regler, som betyder store millionkrav i nye administrative byrder?
Det er det, jeg anklager ordføreren for at stå her i dag og forherlige.
For det er det, der sker.
Man forherliger en elendig lov, som gør det endnu værre og endnu mere administrativt tungt at drive privat virksomhed i Danmark.
1.100 ihærdige danske virksomheder skal nu til at trækkes igennem det her.
Jeg hørte, at ordføreren sagde, at de skulle udstilles – det var det ord, der blev brugt: udstilles.
Jeg håber bare også, at folk, når de hører det her derhjemme, måske også forstår at udstille De Radikale.
Merete Riisager (LA), 2012-10-23:
Ordføreren siger, at vi lever i et stagneret, reaktionært samfund.
Sikken en udsøgt arrogance at udvise over for det samfund, som vi sidder her i Folketinget og arbejder for.
Ordføreren nævner nogle kvinder, som skulle efterspørge det her forslag, og der vil jeg da bare lige nævne for ordføreren, at de kvinder jo selv har skaffet sig en plads på toppen.
De får aldrig en post som bestyrelsestante, der er indsat, og som så kan sidde der på en kønsmæssig post uden at have nogen som helst reel indflydelse.
Det kommer ikke til at overgå de kvinder, men det kan komme til at overgå andre kvinder, hvis vi kører videre ad den vej, som regeringen er slået ind på her.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-10-23:
Jeg har i al ydmyghed selv været med til at stifte en forening, der opkøbte aktier i børsnoterede selskaber for at indgå i dialog med de pågældende virksomheders bestyrelser om behovet for mangfoldighed.
Og det er i hvert fald min erfaring, at der er rigtig mange danske virksomheder, som godt kan se, at der er et problem med manglende mangfoldighed i bestyrelseslokalerne.
Det anerkender jeg, og jeg er glad for, at vi som regering så også er med til at give et skub – forhåbentlig – til de virksomheder, som endnu ikke har set i lyset.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-10-23:
Ja, og jeg beklager, men naturen kaldte.
Danske virksomheder er i en benhård konkurrence – de er i en benhård konkurrence med andre virksomheder, og de er i en benhård konkurrence for at få de bedste medarbejdere, og de er villige til at betale en meget høj løn for at få de bedste medarbejdere.
Er det oprigtigt ordførerens opfattelse, at der sidder virksomhedsledere og siger: Nej, vi ofrer en konkurrencefordel, fordi vi hellere vil have en mand ansat?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-10-23:
Jeg kan forstå på den konservative ordfører, at ordføreren synes, at kendsgerninger – såsom den undersøgelse fra Handelshøjskolen i Aarhus, jeg refererede til – er med til at ødelægge en god diskussion.
Det er også fair nok.
Men jeg vover alligevel pelsen og siger, at når andre europæiske lande – hvoraf nogle klarer sig bedre end Danmark, hvad angår konkurrenceevne og produktivitet – vælger at satse benhårdt på større mangfoldighed i bestyrelseslokalerne, så er det sådan set primært af samfunds- og erhvervsøkonomiske årsager, frem for at man i de her europæiske lande kæmper en hård ligestillingskamp.
Så det er meget svært at argumentere imod, at flere forskellige kompetencer, der spiller op mod hinanden i en stærk dynamik, skulle have noget som helst ugunstigt i sig i forhold til erhvervslivet.
Det tror jeg også gør sig gældende i Danmark.
Mai Henriksen (KF), 2012-10-23:
Jamen så hørte jeg jo ikke forkert.
Jeg tror, at de fleste folketingsmedlemmer godt er klar over, at man kan udvælge en statistik sådan efter behov.
Altså, det er jo næsten umuligt ikke at finde noget statistik, som sådan passer ind i ens politiske overbevisning.
Jeg er ret overbevist om, at hvis jeg fik 25 minutter på Google, så kunne jeg også finde nogle undersøgelser, der sagde lige det modsatte.
Men jeg kunne godt tænke mig at stille et andet spørgsmål, og det er jo, fordi ordføreren sagde, at det her vil være til gavn for erhvervslivet.
Så tænker jeg: Til hvilken gavn skulle det være?
For hvis man læser ministeriets bemærkninger til lovforslaget, kan man se, at det anslås, at det her lovforslag kommer til at koste 18 mio. kr.
Når man læser en del af høringssvarene, kan man se, at det tal er betragtelig højere.
Det er betænkeligt, at vi i en tid, hvor vi mangler arbejdspladser, mangler vækst, mangler, at der kommer gang i hjulene – som statsministeren sikkert ville udtrykke sig – indfører de her nye økonomiske og administrative byrder, som jo betyder, at virksomhederne i højere grad kommer til at sidde og rapportere og registrere frem for at gøre det, de rent faktisk er gode til, nemlig at drive forretning.
Så kan man spørge, om det har betydning for den enkelte virksomhed.
Ja, det har betydning for den enkelte.
Det kan betyde faldende omsætning, og det kan i sidste ende betyde fyring af medarbejdere.
Jeg tror, at hvis man kæder det her sammen med de dagpengemodtagere, der falder ud af systemet her pr. 1. januar, så mangler vi altså en forklaring på, hvorfor det er til gavn for erhvervslivet, at de 18 mio. kr. i øgede omkostninger lige pludselig skal betales.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-10-23:
I hvert fald befinder jeg mig i det røde felt, det ligger helt fast.
Så det er en faktuel kendsgerning, at det af og til er relationerne, netværket, kendskabet, vanen og traditionen – og dermed også af og til kønnet – der vejer på linje med kvalifikationer og måske endda vejer tungere end kvalifikationer og kompetencer.
Det synes jeg er ærgerligt.
Jeg synes, det er ærgerligt, at vi sender flere kvinder ud at sidde i andre europæiske landes virksomhedsbestyrelser, når vi kunne gøre god brug af de dygtige og kreative kvinder herhjemme.
Mai Henriksen (KF), 2012-10-23:
Jamen nu kan det godt være, at jeg hørte helt forkert, men jeg hørte ordføreren sige, at der er nogle mænd, som sidder på de poster, som de nu engang er ansat i eller udpeget til, fordi de er mænd.
Jeg troede jo, det var kompetencer, det skulle handle om.
Det har jeg hørt ordførerne fra bl.a. Socialdemokratiet og fra De Radikale sige, altså
at det må og skal være kompetencer, det hele handler om.
Men nu handler det lige pludselig om, at vi skal have de dårlige mænd ud, så vi får de dygtige kvinder ind.
Hvis det var blevet sagt om kvinder, så ville hele salen jo have været oppe i det røde felt.
Nu er det så tilfældigvis mændene, det handler om.
Altså, kære ordfører, sig til mig, at jeg hørte forkert.
Det må jeg have gjort.
Fatma Øktem (V), 2012-10-23:
Jamen så på baggrund af, at man kan skrive nul på som måltal, og at de her tal muligvis ikke ændrer sig, vil SF så arbejde for, at der kommer centralt fastsatte måltal?
Altså, lukker vi den her med det her, hvor det er op til den enkelte virksomhed at sætte sine egne måltal, eller kan vi forvente, at SF om 3, 4 år arbejder for, at der skal komme faste måltal for, hvor mange kvinder, der skal være?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-10-23:
I SF har vi i mange år hejst et flag for, at vi skal have en stærkere virksomhedskultur gennem den mangfoldighed, der tilsiger, at det ikke kun er 5, 10 eller 15 pct. af bestyrelsesposterne eller stillingerne i virksomhedsledelserne, der er besat af det ene køn.
Det synspunkt har vi hele tiden stået på mål for, og den dag i dag vil jeg gerne som ligestillingsordfører for SF stå på mål for, at det er helt utilstrækkeligt med 19 pct. kvinder i danske virksomhedsledelser og på bestyrelsesposter.
Fatma Øktem (V), 2012-10-23:
Mange tak.
Ordføreren sagde i ordførertalen, at SF har været fortaler for kvoter, og jeg ved også, at ordføreren har været fortaler for det.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge, om ordføreren stadig væk går ind for et fast måltal for, hvor mange kvinder der skal sidde i ledelser og på topposter i bestyrelser.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-10-23:
Ordføreren er i hvert fald klar til til hver en tid at stå på mål for det her lovforslag, fordi jeg synes, det er en central pointe, at der er mere end 19 pct. af de danske veluddannede og kreative kvinder, der har både vilje, kompetence og kvalifikationer til at sidde på bestyrelsesposter og i virksomhedsledelser.
Og jeg er sikker på, at fru Merete Riisager, hvis hun skal være helt ærlig, vil give mig ret i, at der også sidder mænd på centrale poster i dag, som bl.a. sidder der, netop fordi de er mænd.
Merete Riisager (LA), 2012-10-23:
Nu ved jeg ikke, om ordføreren nogen sinde har arbejdet i en privat virksomhed eller bevæget sig op igennem hierarkiet i en privat virksomhed, men der er det jo bare sådan, at man får stjerner på skulderen ved det, man gør, ikke hvilket køn, man kommer ind med.
Er ordføreren klar til at stå på mål for det?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2012-10-23:
Det skulle være svar på den del.
I forhold til de kvinder, jeg refererede til før, så har de alle sammen gjort sig til talskvinder for forslag, der endog kunne gå videre end det nærværende.
Og det var bare for at svare på fru Merete Riisagers spørgsmål til den forrige ordfører.
Man kan i hvert fald være helt sikker på, at SF bliver ved med at koncentrere sig om, hvordan resultatet er, for vi er ikke så optaget af midler, som vi er af målet.
Vi er nemlig rigtig meget optaget af, at det her er et billede, der skal ændre sig, og det er derfor, at jeg med sindsro kan garantere Venstres ordfører, at hvis der ikke er sket et hammerslag i den her sag om 3, 4 eller 5 år, så står vi gerne på mål for at kigge på, hvad der så skal til.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-10-23:
Med hensyn til det der med, om man skal grine eller græde, vil jeg sige, at det kan man jo altid diskutere, men det er da lidt af et kuriosum, at det ser ud til, at det her lovforslag skal træde i kraft den 1. april; allerede der kan man da se, at vi er kommet godt i gang med det morsomme.
Men der er noget, jeg gerne vil spørge om endnu en gang.
Der er jo nu fra de danske erhvervsledere og de forskellige brancheorganisationers side osv. blevet lavet beregninger, der viser, hvad det her reelt vil medføre af nye økonomiske byrder for de danske virksomheder, altså de her 1.100 danske virksomheder, som set i forhold til L 17 står for skud.
For det var det, som ordføreren sagde.
Der vil jeg da gerne spørge ordføreren, for lige at få det helt på plads: Til hvilken gavn er det for den danske konkurrenceevne, at det nu ser ud til, at vi med denne lovgivning vil pålægge de danske selskaber endnu flere administrative byrder og endnu flere administrative udgifter?
Det har jeg meget svært ved at se logikken i.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-10-23:
Jamen hr. Hans Kristian Skibby må selv afgøre, om han har lyst til at grine eller græde; det vil jeg slet ikke blande mig i.
Det her er noget, vi gør, fordi vi er fuldstændig overbeviste om, at det vil være til gavn for Danmarks konkurrenceevne.
Vi mener, at det vil være til gavn for de danske virksomheder, hvis man får hele talentmassen i spil, ikke kun den mandlige del af talentmassen, men at man rent faktisk dobler talentmassen op og får mange flere kvalificerede kræfter i spil.
Vi er fuldstændig overbevist om, at man i et dejligt lille land som Danmark bliver nødt til at have hele talentmassen i spil, hvis man skal være konkurrencedygtig.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-10-23:
Tak, hr. formand.
Jeg må jo sige, at man næsten ikke ved, om man skal grine eller græde over, at vi her i Folketinget skal tage stilling til lovforslag af den her slags.
Ja, vi kan jo sige, at intentionerne er ganske fine, for man ønsker ligestilling, og man ønsker, at kvinderne skal have fremtrædende positioner i erhvervslivet og i det politiske liv og alle mulige andre steder; det synes jeg nu egentlig også de har, og jeg tror også, det er noget, der i årene fremover vil få endnu større betydning.
Men det helt dybsindige spørgsmål er jo, hvor meget de her to lovforslag overhovedet hjælper.
I min og Dansk Folkepartis optik vil det eneste, som det hjælper på, i hvert fald være, at vi øger udgifterne for landets virksomheder til bureaukrati, og at vi også øger arbejdsbyrden for rigtig mange offentlige virksomheder.
Der står jo alene i lovforslaget L 17, at man skønner, at den budgetmæssige virkning for virksomhederne samlet set vil være på godt 18 mio. kr. i øgede administrative byrder, fordi de nu skal til at redegøre for dit og dat.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om Socialdemokraterne vitterlig mener, at det her er noget, der vil give nogen som helst positiv effekt set i forhold til, at folk finder en naturlig plads på det danske arbejdsmarked.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-10-23:
Der er ikke noget i kvinders dna, der peger i retning af, at kvinder skulle tjene 18 pct. mindre end mænd.
Der er heller ikke noget i mænds dna, der peger i retning af, at de kun skulle kunne magte at tage 26 dages forældreorlov.
Der er andre ting, men selvfølgelig har vi det frie valg, og det er jo også en lidt større filosofisk diskussion, hr. Joachim B. Olsen lægger op til.
Selvfølgelig har vi alle sammen grundlæggende i et frit valg, men jeg tror, man skal være godt og grundigt blind, hvis ikke man kan se, at der altså også er ting, der påvirker vores valg.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-10-23:
Så ordføreren vil ikke anerkende, at mænd og kvinder helt frivilligt tager forskellige valg, altså at vi gennemsnitligt set har forskellige værdier, og at vi går efter forskellige ting i livet og prioriterer forskellige ting?
Er det noget, som ordføreren ikke vil anerkende?
Det kan så afspejle sig i, hvor mange af hvilket køn der sidder i en bestyrelse og i, hvilken løn mænd og kvinder sådan gennemsnitligt får.
Nu bragte ordføreren selv det her med mindre ambitioner op.
Jeg ved ikke, om han henviser til den artikel, som jeg var med til at skrive, hvor jeg udtalte om lønforskelle: »De store forskelle har bare ikke noget med ligeløn at gøre, mener Joachim B. Olsen.
Det skyldes kvindernes valg af uddannelse og arbejde, samt at mænd oftere end kvinder går efter lederjob og karriere«.
Er ordføreren uenig i, at det er sådan, det forholder sig?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-10-23:
Jo, enhver virksomhed vil så vidt muligt forsøge at få den bedst mulige kandidat.
Vi kan bare se en skævhed, og der er flere årsager til den skævhed, og årsagen er ikke, at kvinder i deres dna eller sådan pr. natur skulle være mindre ambitiøse end mænd.
Den køber jeg simpelt hen ikke, altså at det skulle være det, der gør det.
Men der er nogle strukturer i samfundet – bl.a. omkring, hvem der tager forældreorloven og andre ting – som gør, at vi kan se, at kvinder ikke er med, når det virkelig gælder i toppen af dansk erhvervsliv.
Og det handler ikke kun om den øverste top, det handler ikke kun om bestyrelsesarbejde, for vi kan jo også se, at kvinderne mangler i niveauet under, altså på direktionsgangene, hvor det ofte kan være relevant at rekruttere fra.
Så det er jo bl.a. også, fordi der simpelt hen mangler kvinder – eller er færre kvinder end mænd – der, hvor man gerne vil rekruttere fra.
Derfor synes jeg, at det her lovforslag er mere interessant end tidligere lovforslag, og det er også derfor, jeg synes, at det er den bedste model for at få flere kvinder i ledelse på europæisk plan, fordi vi så netop får gang i fødekæden.
Altså vi graver et spadestik dybere for at sikre, at der rent faktisk også er en masse talentfulde kvinder at rekruttere iblandt.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-10-23:
Ordføreren siger, at virksomhederne skal sætte sig ambitiøse mål.
Det gør de fleste virksomheder.
Altså, de er i en benhård konkurrence med andre virksomheder i Danmark og i udlandet.
Derfor har de en klar interesse i at få de absolut bedste medarbejdere, og de er også villige til at betale en høj løn til de medarbejdere.
Tror ordføreren oprigtigt, at virksomhederne i en sådan konkurrencesituation skeler til, om de ansætter kvinder eller mænd?
Tror ordføreren ikke, at virksomhederne går efter de absolut bedst kvalificerede medarbejdere?