runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-11-27:
Jeg ville bare sige tak for den socialdemokratiske ordførers tiltro til Enhedslistens solidaritet.
Det, som undrer mig, er, at Socialdemokraterne ikke kan bakke op om det ændringsforslag, som Enhedslisten lige præcis har stillet, og som går på, at det er staten, der fuldt overtager opgaven og udgifterne.
Vi har jo den triste situation, at vi har en diskrimination af lige præcis godsskibstransporten, som er den mest miljøvenlige, i forhold til lastbiltransporten, som jo ikke betaler for saltningen af vejene for at sikre, at der kan køres om vinteren.
Hvorfor Socialdemokraterne ikke støtter det her forslag, synes jeg er lidt underligt.
Vi har så valgt at sige, at vi stiller det her ændringsforslag, men vi siger også, at det er positivt, at der trods alt er en forbedring i det forslag, der kommer nu, så havnene slipper for at betale så meget, som de plejer at gøre.
Vi har haft den indstilling, at det er absurd, hvis man pålægger vestjyske havne, som aldrig bliver ramt af is, at skulle betale.
Bjarne Laustsen (S), 2012-11-27:
Solidaritet er for mig, at dem med de bredeste skuldre bærer de tungeste byrder.
Det kan da godt være, at Enhedslisten f.eks. synes, det er synd for Esbjerg Havn, at den skal betale lidt til fælles isbrydning i resten af landet.
Det synspunkt kan man godt have.
Dernæst vil jeg sige, at man stiller et ændringsforslag for at ændre på en situation, som hidtil har givet en indtægt til staten via brugerbetaling, og i stedet foreslår man, at det skal laves om til at være en skattebetaling.
Men man har ikke anvist, hvor pengene skal komme fra, for de skal jo givetvis komme et sted fra.
Hvis det ikke er vareejerne og dermed også rederierne, der skal betale, så må det være skatteborgerne, der skal betale.
Og hvem var det så lige, der skulle finansiere det?
Det har vi ikke set noget om i ændringsforslaget.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-11-27:
Nu er det jo sådan, at de her 6 mio. kr. skal findes i Forsvarsministeriets budget, som jeg mener beløber sig til over 20 mia. kr.
Derfor tror jeg helt ærligt, at Forsvarsministeriet sagtens ville være i stand til at finde 6 mio. kr., så man kunne sikre ordentlige forhold for skibstrafikken, så den ikke blev diskrimineret i forhold til den meget mere forurenende lastbiltrafik.
Så jeg håber, at Socialdemokraterne vil tænke sig om en ekstra gang, inden vi når til tredjebehandlingen.
Så ville det være dejligt, hvis vi her i salen ville få opbakning til Enhedslistens miljøvenlige og fine ændringsforslag.
Thomas Jensen (S), 2012-11-27:
Tak, formand.
Skatter og afgifter er de redskaber, vi bruger til at finansiere vores fælles velfærd.
Skoler, sygehuse og ældrepleje er alt sammen finansieret af et fælles bidrag fra hårdtarbejdende danskere.
Derfor skal det også være let for borgere og virksomheder at betale deres skat.
Skattelovgivningen og de tilhørende administrative regler skal altså være så enkle og effektive som muligt.
Det vil det her lovforslag bidrage til på en række forskellige områder af skattelovgivningen.
Som også Venstres ordfører anførte, er der en lang række forskellige tiltag i det her forslag, og der er hverken tid til eller mulighed for at gennemgå alle ændringerne her fra talerstolen i dag.
Men de områder, der er af meget teknisk karakter, skal vi nok komme til bunds i i udvalgsarbejdet, så jeg vil knytte nogle kommentarer til de sådan mere overordnede ændringer.
I forhold til årsopgørelsesordningen udvider vi eksempelvis den, så de helt små erhvervsdrivende får tilsendt én årsopgørelse og dermed slipper for bøvlet med at udfylde en selvangivelse.
Oplysningskortet afskaffes.
Det er jo sådan, at oplysningskortet sendes sammen med årsopgørelsen til 1 million borgere i dag, men det er kun 20.000 borgere, der reelt benytter det.
Derfor skal vi af med det overflødige bureaukrati.
Med hensyn til indberetning af udbytter af aktier stiller vi krav om, at indberetning af udbytter af aktier senest skal ske i måneden efter beslutningen om at foretage udlodning af aktier.
Det vil modvirke uberettigede refusioner af udbytteskat med deraf følgende provenutab for fællesskabet.
Som det også blev nævnt af Venstres ordfører i forhold til kapitalpensionen, bliver fradragsretten for indbetalinger til kapitalpensioner som led i skattereformen jo afskaffet med virkning fra den 1. januar 2013.
Samtidig er der mulighed for at overføre fradragsberettiget kapitalpension til kapitalpension uden fradragsret mod betaling af den afgift, som rettidige udbetalinger fra fradragsberettiget kapitalpension pålægges.
Det sker, uden at pensionskunder får lavere pension eller skal betale mere eller mindre i afgift.
Der er imidlertid et lille hul i de nye regler, som skal træde i kraft fra 1. januar.
Det er i reglerne for den afgiftsmæssige behandling af overførsler af kapitalpensioner, hvortil der er knyttet ufordelte midler.
Med lovforslaget lukkes det her hul i regelsættet, som træder i kraft den 1. januar 2013.
I den forbindelse er det værd at bide mærke i, at Forsikring & Pension i deres høringssvar skriver, og jeg citerer: På de givne præmisser er den fremlagte model acceptabel, også fordi den kan implementeres med færrest mulige omkostninger for kunderne i forhold til andre modeller, der har været foreslået.
Det er positivt med den her opbakning fra Forsikring & Pension.
Afsluttende vil jeg sige, at det her er et lovforslag, som sigter på at gøre skattelovgivningen enkel og effektiv, og det håber jeg da at der er flere partier der vil bakke op om her i dag.
Socialdemokraterne støtter forslaget.
Nadeem Farooq (RV), 2012-11-27:
Lovforslaget indeholder en lang række ændringer, som først og fremmest har et forenklende og teknisk sigte.
Således rummer forslaget et element om at få flere skattepligtige over på årsopgørelsesordningen i forlængelse af udviklingen væk fra selvangivelse og hen imod årsopgørelse for den enkeltes vedkommende.
Bare for at nævne et eksempel kan jeg nævne, at det får en positiv effekt for omtrent 100.000 mindre selvstændige erhvervsdrivende, som samtidig er lønmodtagere.
Derudover betyder lovforslaget, at oplysningskortet bliver afskaffet.
Endvidere rummer forslaget nye modeller for beregning af forskellige rentesatser, ligesom der sker en forhøjelse af bagatelgrænser i kildeskatteloven, og sådan kunne jeg blive ved.
Bare lige for at ridse overskrifterne op, kan jeg sige, at forslaget mest af alt rummer en lang række ajourføringer og tilpasninger, som er nødvendige i den løbende revision af skattepolitikken.
Radikale Venstre kan med disse bemærkninger støtte lovforslaget.
Jonas Dahl (SF), 2012-11-27:
Tak for ordet.
Lovforslaget er både meget omfattende og indeholder også en lang række forskellige elementer.
Det består jo primært, som flere ordførere også har været inde på, af tekniske og mere forenklende dele.
Et af elementerne i lovforslaget er, at flere skattepligtige kommer over på årsopgørelsesordningen frem for at skulle udfylde en egentlig selvangivelse.
Det er klart, at det er en forenkling, som letter bureaukratiet, men som i sidste ende også sikrer, at vi får en mere effektiv ordning ud af det.
Endvidere foreslås der en ny model til fastsættelse af størrelsen på renter i skatte- og afgiftslovgivningen.
I forslaget er der også et element, der lukker et alvorligt hul i skattelovgivningen, der vil gøre det muligt fra 1. januar delvist at konvertere en kapitalpension til udbetaling, som ellers er afgiftspligtig, til en helt skattefri udbetaling.
Så der er en lang række delforslag i det her, som for mig at se er vigtige opstramninger.
Det har flere ordførere også allerede været inde på.
Fra SF's side kan jeg da sige, at vi glæder os til et både konstruktivt og effektivt udvalgsarbejde, og vi støtter selvfølgelig lovforslaget fuldt ud.
Frank Aaen (EL), 2012-11-27:
Vi er glade for, at man lukker et skattehul i forbindelse med afskaffelse af fradragsret for kapitalpensioner og ændring af tidligere ordninger.
Vi synes også, det er fint, at reglerne om rentebetaling bliver harmoniseret og gjort klarere.
Alt i alt støtter vi lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-27:
Lovforslaget rummer en række forenklinger, som er til gavn for alle parter.
Det er jo positivt, og hvis det så bare var det, ville vi jo stemme for med stor glæde.
Desværre rummer lovforslaget også en masse andet.
Et andet element er, at SKAT skal kunne skønne gavers værdi.
Der kan vi næsten få en hel filosofisk diskussion ud af det, for hvis man nu har fået en gave, som er købt for 5.000 kr., men det faktisk ikke er en gave, man er rigtig glad for, har den så en værdi på 5.000 kr. for modtageren?
Hadegaver har jo ikke den værdi for modtageren, som de har ved indkøbet.
Det er jo det, der er meningen med dem, altså at man ikke skal kunne lide det, man får.
Alligevel skal man altså betale fuld skat.
Så er der øget afgift på kapitalpension.
Det er også noget, som vi ikke er tilhængere af.
Alt i alt rundes det her op til, at det vil indbringe 40 mio. kr. mere til statskassen, end hvis lovforslaget ikke var kommet.
Vi synes, at statskassen er stor nok i forvejen.
Vi vil sådan set gerne gøre den lidt mindre, så borgerne kan slippe billigere.
Så vi må lige afveje, om de positive forenklinger er gode nok, til at vi kan sluge resten, men det ser ikke godt ud, vil jeg sige.
Bjarne Laustsen (S), 2012-11-27:
Der har været brugerbetaling på det her, staten har opkrævet en isafgift, staten har sørget for at have isbrydere, der kunne bryde is, når det var nødvendigt.
Det er sket noget, jeg ved ikke, om det skyldes klimaforandringen.
Jeg nævnte i min ordførertale under førstebehandlingen, at der ikke har været isvinter siden 1995-96, og derfor kommer havnene og spørger, om de ikke kan blive fri for at betale der her penge.
Det er man så blevet de sidste 2 år.
Det er det, jeg gerne vil sikre.
Det håber jeg sker med det flertal, som jeg kan se tegner sig for det her med de ændringer, der nu kommer.
Derfor har vi haft den her debat om det.
Hvis man i dag har en indtægt fra vareejerne på 6 mio. kr. og i fremtiden får fuld finansiering via skatteborgerne, er der for mig et stort stykke, og det handler i hvert fald om, at det ikke er en særlig solidarisk ordning, Enhedslisten har tænkt på.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-27:
Jeg skal bare høre den socialdemokratiske ordfører om, hvad der sker, hvis man lægger en afgift på det at have ansatte.
Vil der så blive flere ansatte, altså flere, der er i beskæftigelse, eller vil der blive færre ansatte, altså større ledighed, når man pålægger en ny afgift på det at have ansatte?
Thomas Jensen (S), 2012-11-27:
Jeg tror, man skal lægge mærke til det, som hr. Eigil Andersen også nævnte i sin korte bemærkning lige før, nemlig at LO har beregnet, at udgifter til dårligt arbejdsmiljø koster det danske samfund 64 mia. kr. om året.
Det er en anselig bunke penge.
Det er det her lovforslag med til at bidrage til, og på den måde er det med til at sikre den økonomiske vækst og velfærd i Danmark på længere sigt.
Nu er det jo ikke en enkelt virksomhed eller en enkelt branche, der skal betale 300 mio. kr. i øgede afgifter.
Hvis vi gør det op sådan på nogle virksomheder inden for nogle bestemte brancher, så kommer den her afgift jo til at være på cirka 50 kr. om året pr. ansat, og inden for nogle andre brancher kan den være stigende op til ca. 590 kr., som jeg selv har angivet.
For nogle virksomheder vil det jo ikke komme til at betyde særlig meget, og for andre er der selvfølgelig en lidt højere afgift, og derfor vil det også komme til at virke efter hensigten, nemlig at man tænker: Hov, vi betaler den her afgift, fordi der i vores branche er flere arbejdsskader.
Dermed får den enkelte virksomhedsejer et indirekte incitament til at nedbringe antallet af arbejdsulykker.
Det er nemlig i et samfunds interesse, og selvfølgelig er det også af interesse for det enkelte menneske, som har en risiko for at få en arbejdsskade eller en erhvervssygdom.
De har jo en interesse i, at vi skal have nedbragt antallet af de her arbejdsskader og erhvervssygdomme.
Og samfundet som helhed vil om få år komme til at stå i den situation, at der vil være en masse arbejdsgivere, der råber og skriger på at få arbejdskraft.
Eigil Andersen (SF), 2012-11-27:
De 64 mia. kr., som dårligt arbejdsmiljø koster det danske samfund om året, er fortrinsvis en udgift for det offentlige, vil jeg sige.
Det har været sådan i årevis, at det har været den samfundsmæssige udgift.
Noget af det er også en arbejdsgiverudgift, det skal siges.
Men da det har været sådan i årevis og antallet af arbejdsulykker og tilfælde af erhvervssygdomme i store træk er uændret, det er i hvert fald ikke faldende, tyder alt jo på, at der ikke er tilstrækkelige økonomiske incitamenter og andre ting til at få et ordentligt arbejdsmiljø.
Så må man jo lægge sin hjerne i blød og spørge sig selv, hvordan vi kan skabe ting, der gør, at der bliver arbejdet mere for at forbedre arbejdsmiljøet.
Der er jo et skæbnefællesskab inden for brancherne, og så må de her brancher arbejde med at forbedre deres arbejdsmiljø, og så vil deres arbejdsskadeafgift også blive mindre.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-11-27:
I den forbindelse går jeg også ind for, at vi får et bedre arbejdsmiljø.
Det her er bare ikke redskabet.
Jeg tror ikke, at det her løser noget.
Hr. Thomas Jensen sagde jo selv, at det her er et indirekte incitament.
Det er ikke et direkte incitament.
Et direkte incitament ville gøre, at de med det samme kunne se, at de får noget ud af det.
En virksomhed har også nogle automatiske positive incitamentsstrukturer, fordi de kan se, de får en bedre økonomi af, at de kan fastholde nogle gode medarbejdere, som pludselig ikke skal gå på sygedagpenge eller er væk for bestandig, fordi de måske ikke kommer tilbage til arbejdsmarkedet.
Der synes jeg man kunne sætte meget mere direkte ind.
Hvis der er rigtig mange arbejdsulykker i den branche, så ville jeg sætte ind der i stedet for.
Kan man se, at der er dårlig afskærmning ved maskinerne på møbelfabrikkerne, skal der da sættes nogle regler op for, hvordan man sørger for at få tjek på afskærmningen.
Der er mange gode tiltag, man kan gøre, og som er meget mere direkte end en indirekte løsning, som skulle virke forebyggende ved at lægge en afgift på en erstatning, som er blevet udbetalt på grund af en skade, der er sket mange år tilbage.
Det tror jeg ikke på virker.
Jeg er enig i budskabet om, at vi skal gøre noget for at forbedre arbejdsmiljøet.
Men med den her del af lovgivningen tror jeg ikke, at noget lykkes.
Eigil Andersen (SF), 2012-11-27:
Når vi på årsbasis har over 31.000 arbejdsulykker og over 22.000 anmeldte tilfælde af erhvervssygdomme, nytter det jo desværre ikke noget at henvise til, at de eksisterende ordninger er tilstrækkelige til, at man kan få et bedre arbejdsmiljø.
Det er jo åbenlyst ikke tilstrækkeligt.
Derfor må man jo finde på noget mere.
Jeg er enig med hr. Dennis Flydtkjær i det, der bliver sagt om forskellige eksempler fra stillads- og byggeområdet og andre ting.
Men der skal en bred vifte af initiativer til, og det her er så et af dem.
Men jeg vil godt spørge, om Dansk Folkeparti vil medvirke til ved siden af det her at indføre en belønningsordning, der gør, at konkrete virksomheder, som får et godt arbejdsmiljø, kan få noget ud af det økonomisk.
For det er det, der ligger i det udvalgsarbejde, der skal foregå.
Vil Dansk Folkeparti være med til at lave en sådan belønningsordning for arbejdspladser, både offentlige og private?
Brian Mikkelsen (KF), 2012-11-27:
Derfor er det interessant at høre om det ræsonnement, der ligger bag sådan et forslag.
For på den ene side mener regeringen – dermed så også Socialdemokraterne – at når man lægger en økonomisk sanktion på 300 mio. kr. ned over virksomhederne, så er der et økonomisk incitament til at forbedre arbejdsmiljøet.
Det siger høringssvarene at der ikke er for det brancheorienterede.
Det kan man jo så diskutere, og jeg hører også hr. Thomas Jensen som konstruktiv i sin søgen efter at finde den rigtige metode til at få forbedret arbejdsmiljøet, hvilket vi alle sammen er for.
Men på den anden side erkender regeringen ikke det økonomiske incitament i, at det skal være billigere at producere i Danmark, altså at man ikke skal komme med nye skatter og afgifter.
På den ene side accepterer man det ræsonnement, der ligger i, at økonomi hjælper, nemlig i det her tilfælde til, at de tager sig sammen på arbejdsmiljøområdet, selv om kendsgerningen er, at det gør de nok ikke.
Men på den anden side erkender man ikke, at det her vil betyde faldende produktion i Danmark og færre danske arbejdspladser.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-11-27:
Nu skal vi jo først se sådan en belønningsordning, før vi kan tage endelig stilling til det.
Men det er jo klart, at det vil gøre lovforslaget meget bedre, hvis man laver en direkte påvirkning på de enkelte virksomheder, som har mange arbejdsskader og samtidig laver en belønningsordning til de virksomheder, som faktisk gør noget ved arbejdsmiljøet.
Men det er jo ikke en del af det her, og derfor er jeg modstander af det.
Der mangler netop nogle af de der initiativer.
Det er klart, at man kunne gøre det meget stærkere, hvis man både kunne lave en belønning til dem, der er dygtige, og samtidig direkte rammer dem, der ikke er det.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-27:
Kan hr. Eigil Andersen oplyse, om der findes lande i verden, der har et bedre arbejdsmiljø end Danmark?
Eigil Andersen (SF), 2012-11-27:
Det kan jeg godt, og eksemplet er meget nærliggende.
Det er nemlig Sverige.
Der har man cirka halvt så mange arbejdsulykker pr. antal ansatte inden for bygge- og anlægsbranchen, som man har i Danmark.
Det er også en af grundene til, at den nye regering har igangsat et udvalgsarbejde med deltagelse af arbejdsmarkedets parter og Arbejdstilsynet inden for bygge- og anlægsområdet i den hensigt at nedbringe antallet af arbejdsulykker.
Så der er bestemt eksempler på, at der er steder, hvor der er et bedre arbejdsmiljø.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-27:
Nu var min tanke, at ordføreren skulle holde sig generelt til arbejdsmiljøet og ikke til en helt konkret branche.
Jeg er sikker på, at der også kan findes brancher, hvor arbejdsmiljøet i Danmark er bedre end tilsvarende brancher i Sverige.
Det tror jeg godt jeg kan konstatere.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at hr. Eigil Andersen fortæller om 31.000 arbejdsskader om året i Danmark.
Har hr. Eigil Andersen et overblik over, hvor mange af de arbejdsskader der skyldes, at arbejdsgiveren ikke har stillet sikkerhedsudstyr til rådighed for medarbejderne eller har befalet medarbejderne at gøre ting, der var farlige osv., og et tilsvarende overblik over, hvor stor en andel af de arbejdsskader der skyldes, at medarbejderne selv ikke har overholdt de regler, som arbejdsgiveren har indskærpet over for dem?
Eigil Andersen (SF), 2012-11-27:
Når jeg nævnte bygge- og anlægsbranchen i Sverige, så vil jeg sige, at man skal være klar over, at bygge- og anlægsområdet er storproducent af arbejdsulykker, og det gælder også i Danmark.
Hver tredje måned er der razziaer i Danmark fra Arbejdstilsynets side, og konklusionen er hver eneste gang den samme, nemlig at det er livsfarligt at være på en sådan arbejdsplads.
Derfor har det faktisk en stor betydning.
Det er ikke nogen tilfældig branche.
Det er også den hårdest ramte branche, som vi har i Danmark.
Jeg sagde ikke, at der er 31.000 arbejdsskader i Danmark om året.
Jeg sagde, at der er over 31.000 arbejdsulykker, og at der bliver anmeldt over 22.000 erhvervssygdomme årligt.
Det giver et samlet arbejdsskadetal på mellem 53.000 og 54.000.
Jeg har ikke nogle tal, som belyser, hvordan det er fordelt i forholdet mellem arbejdsgivere og ansatte.
Men jeg ved, at langt hovedparten skyldes arbejdsgivere, som ikke har stillet nok sikkerhedsudstyr til rådighed, eller som har tilrettelagt arbejdet på en sådan måde, at det ikke kan lade sig gøre at overholde de regler, som gælder for det pågældende arbejde.
Frank Aaen (EL), 2012-11-27:
Arbejdsskadeproblemet er selvsagt meget stort, og som andre har nævnt, taler vi om en samfundsmæssig udgift på mere end 60 mia. kr.
Det er udgiften for samfundet.
For den enkelte er det selvfølgelig mildt sagt skidt at blive ramt af en arbejdsulykke eller en arbejdsskade.
Det gør, at mange, ud over den umiddelbare følge af skaderne, af ulykken, kan risikere at miste deres arbejde.
Der skal vi lige gøre hinanden opmærksom på, at vi stadig væk har et uløst problem her i Folketinget, selv om regeringen har sagt, at den vil løse det, nemlig det såkaldte dagpengehul.
Hvis man af den ene eller den anden grund har været syg i en længere periode, mister man sine dagpenge, og dermed står man helt uden forsørgelse, hvis man bor sammen med en eller man har en formue.
Det er en rigtig grim sag, hvor folk altså måske bliver ramt af en arbejdsulykke og så lidt over 1 ½ år efter oplever, at de står helt uden forsørgelse.
Så det er på mange forskellige niveauer en ganske alvorlig problemstilling, vi skal gøre noget ved.
Derfor støtter vi selvfølgelig det her lovforslag.
Det giver et lille incitament, særlig til nogle brancher, til at gøre noget mere for arbejdsmiljøet, men det er ikke der, hvor vi finder løsningen.
Det er stadig væk det, vi tror på.
Der er vi lidt liberalt indstillede i vores økonomiske tankegang – vi tror sådan set på, at hvis arbejdsgivere, der sviner med arbejdsmiljøet, får en økonomisk straf, tager de sig sammen, og får de modsat en belønning for at have et godt arbejdsmiljø, er de i meget højere grad indstillet på at få det.
Sådan hænger tingene sammen.
Det støtter vi også herfra.
Den form for indretning af det her vil vi meget gerne støtte, og vi håber, at der meget hurtigt findes en løsning med inddragelse af arbejdsmarkedets parter.
Vi støtter forslaget.
Nadeem Farooq (RV), 2012-11-27:
Tak for det.
Lovforslaget om arbejdsskadeafgiften er en udmøntning af en del af finanslovaftalen for 2012.
Dette forslag trækker i retning af, at arbejdsgiverne – relativt i forhold til i dag – får et større økonomisk incitament til at forbedre arbejdsmiljøet for derved at forebygge arbejdsskader.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at forud for dette lovforslag er der gået et langstrakt forløb med dialog med arbejdsmarkedets parter.
Jeg er tilfreds med, at Arbejdsmarkedets Erhvervssygdomssikring får en signifikant rolle ved opkrævning af arbejdsskadeafgiften; det mener jeg faktisk er den rigtige model.
Afgiften skal beregnes af henholdsvis de bidrag, som betales til Arbejdsmarkedets Erhvervssygdomssikring, og de arbejdsulykkeserstatninger etc., som er tilkendt af Arbejdsskadestyrelsen.
Den model, der foreligger nu, mener jeg er den bedst opnåelige givet den bundne opgave, som regeringen har stået over for, nemlig at skulle gennemføre arbejdsskadeafgiften.
Med hensyn til provenuet er det i bemærkningerne til lovforslaget tilkendegivet, at afgiftssatsen på 17 pct. vil blive drøftet på ny, hvis bidragene over tid bliver markant større.
Disse bemærkninger er jeg som radikal rimelig godt tilfreds med.
Radikale Venstre kan med disse bemærkninger støtte lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-27:
Det var jo et fint svar, det var bare ikke et svar på det spørgsmål, der blev stillet.
Spørgsmålet, der blev stillet, var: Når man lægger en ny afgift på det at have ansatte i en virksomhed, vil det så føre til flere ansatte, eller vil det føre til færre ansatte?
Thomas Jensen (S), 2012-11-27:
Nu er det her lovforslag så intelligent indrettet, at afgiftsniveauet indretter sig, alt efter hvor usikkert det er at gå på arbejde i de forskellige brancher.
Derfor er det også forskelligt, hvad afgiften vil være for forskellige brancher.
For dem tror jeg ikke det vil have den effekt, som hr. Ole Birk Olesen prøver at påpege.
Omvendt er der nogle brancher, hvor det er lidt dyrere, og der må man så sige, at guleroden for at forbedre arbejdsmiljøet og sænke antallet af arbejdsskader så også er så meget større.
Så hvis man lægger sig i selen for det, vil afgiften også falde over årene.