runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2015-04-07:
Så går jeg også ud fra, at fru Mette Bock mener, at det vil være en rigtig god idé at få løst det problem, sådan som Røde Kors også anbefaler, altså at man netop beder Tyrkiet om at hjælpe med at få de der ting ind, for det er dem, der bevogter grænsen; det er dem, der er forhindringen for, at man kan komme videre med det her problem.
Det er jo ikke flygtningene, vi snakker om; vi snakker om nødhjælpen.
Det er vel helt okay, at det også kommer ind, uanset om man skriver »kræver« eller »ønsker«, eller hvad man skriver.
Det var bare det, der var totalt fraværende i ministerens besvarelse.
Han havde mange generelle ønsker, men ikke noget konkret ønske i forhold til det konkrete problem.
Det er jo et konkret problem, der eksisterer dernede.
Det er jo ikke noget abstrakt.
Mette Bock (LA), 2015-04-07:
Det er jeg ikke uenig med Røde Kors i, og fra Liberal Alliances side støtter vi også det danske bidrag, der kommer nu i forhold til minerydning i området.
Christian Juhl (EL), 2015-04-07:
Jeg vil gerne høre, om fru Mette Bock er uenig med Røde Kors i vurderingen af, at der er et behov for at komme over grænsen, og at der er et behov for at få nødhjælp ind.
Der er sandsynligvis også behov for at få mineryddere ind, endda i et temmelig stort antal.
Mette Bock (LA), 2015-04-07:
Jeg tror nu alligevel, at ordføreren overvurderer Liberal Alliances indflydelse.
Jeg kan ikke se, at der er nogen som helst modsætning i det her.
Vi ønsker alle – samtlige partier i Folketinget har i dag givet udtryk for det – at der skal kunne ydes nødhjælp i Kobani og omkring Kobani, og at det skal gøres muligt for flygtningene at vende tilbage.
Enhedslisten har bare et behov for at have sit eget selvstændige forslag til vedtagelse, hvor vi pålægger den danske regering at kræve, at grænserne åbnes.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-07:
FN kommer ikke med en anden anbefaling.
FN's siger til flygtningene: Lad være med at vende tilbage, før minerne er ryddet og ligene er fjernet.
Men minerne kan ikke blive ryddet, og ligene kan ikke blive fjernet, før der bliver åbnet for, at det materiel, det skal gøres med, kan komme ind.
Så situationen er jo den, at vi må se, om Liberal Alliance i dag har modet til at kalde en spade for en spade og kræve af den tyrkiske regering, at de åbner grænsen.
Og der står det mig fuldstændig uklart, hvorfor Liberal Alliance ikke tør kræve det af den tyrkiske regering.
Hvorfor har man ikke modet til at kræve det, når man samtidig gang på gang står her i Folketingssalen og siger, at flygtningene skal hjælpes i nærområderne?
Altså, flygtningene kan jo ikke blive hjulpet i nærområderne, hvis ikke Liberal Alliance har modet til at kræve, at den tyrkiske regering skal sikre, at det kan ske.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-04-07:
Jeg synes, at det krav ligger i regeringens forslag til vedtagelse.
Jeg synes, at det rent ud sagt er noget pindehuggeri, som Enhedslisten er ude i her.
Jeg må tilstå, at det synes jeg det er, og jeg er helt uforstående over for, at man kører det op på den her måde.
Jeg synes i og for sig, at der sådan set er bred enighed om den danske Tyrkietslinje her i Folketinget, og det er en kritisk holdning til det, hvis man ikke vil være med til at genopbygge Kobani, hvis man blokerer for at sende Røde Kors ind osv., og det ligger da helt klart i det, som både blev sagt af ministeren og også står i det her forslag til vedtagelse.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-07:
Tak for det.
Ordføreren for Liberal Alliance synes, det er for meget, at Enhedslisten svinger sig op til at kræve, at flygtningene kan vende hjem, og at kræve, at Kobani kan genopbygges.
Altså, undskyld, jeg kan huske, fra dengang vi stod herinde og Kobani var ved at falde, at der under åbningsdebatten var et forslag fra Liberal Alliance, der gik på, at flygtningene lige præcis skulle hjælpes i det her område i stedet for at hjælpes i Danmark.
Det må da være at svinge sig op til noget stort på et tidspunkt, hvor bomberne faldt ned over byen.
Altså, hvis Liberal Alliance kan svinge sig så højt op, når man har lavet lidt politisk spin før en åbningsdebat, så undrer det mig meget, at man ikke fra Liberal Alliances side kan svinge sig op til i dag at kræve noget så banalt, som at den tyrkiske regering åbner for humanitær hjælp og genopbygningsmateriale til den by, som ISIL har ødelagt.
I sidste uge lige inden påske havde vi i Folketinget og i Udenrigsudvalget besøg af Aisha Abdullah, der er en af de ledende kvinder i modstanden i Kobani.
Hun fortalte, at målet for kurderne i Syrien ikke er en selvstændig stat, det er et demokratisk Syrien.
Det er ærgerligt, at Søren Espersen ikke deltog i det møde, fordi den frygt, som Søren Espersen har forståelse for at Tyrkiet har, jo er en frygt, som er ubegrundet.
Det spørgsmål, som vi tager stilling til i dag, er jo, om der skal lægges et pres, om vi fra Folketingets side skal kræve, at der åbnes ind til Kobani, eller om vi fra Folketingets side ikke skal kræve det, men bare håbe, at det sker.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre Dansk Folkepartis ordfører: Hvorfor vil Dansk Folkeparti ikke være med til at lægge et pres på den tyrkiske regering i den her afgørende sag, som jo vil føre til, at flygtninge kan hjælpes i nærområderne, altså en politik, som Dansk Folkeparti tit taler om, men som det jo også er vigtigt, man handler på – og her har man en chance.
Morten Bødskov (S), 2015-04-07:
Hr. Christian Juhl har jo f.eks. lige hørt landets udenrigsminister stå og sige, at når han er i dialog med Tyrkiet, taler han om det her.
Det synes jeg er den rigtige måde at håndtere det på, fordi det er den måde, man kan skabe en sammenhængende indsats, og det er det, der er nødvendigt her.
Det her er en opgave af et omfang, som jo altså desværre er enormt, og derfor er det vigtigt, at vi går i samlet flok og vi benytter os af de muligheder for dialog, således at vi sikrer, at den indsats, vi gør, rammer plet, om man vil, og bliver så god som overhovedet muligt.
Christian Juhl (EL), 2015-04-07:
Ja, og når så proppen i flasken i øjeblikket er Tyrkiets lukning af grænsen, hvad er så grunden til, at man kredser omkring det problem og ikke tør tage fat i det og sige det direkte og i stedet for siger, det gør vi herunder dit og herunder dat.
Hvad er grunden til, at Socialdemokraterne ikke vil være med til direkte og åbent at sige til tyrkerne: Der er et problem her; vi skal ind og have sikret området, vi skal ind og gøre klar til, at folk kan vende tilbage.
Morten Bødskov (S), 2015-04-07:
Når forholdene tillader det – ja, så er det jo eksempelvis en refleksion over de bekymringer, som kommer fra FN.
Jeg går ud fra, at Enhedslisten også synes, at det er helt på sin plads, at man sikrer, at hvis man skal tilbage til Kobani, skal det jo ikke være, om man vil, med livet som indsats.
Der skal være ryddet op, der skal være klar til genopbygning, der skal være en koordineret og sammenhængende indsats, og det er jo det, det internationale samfund står bag.
Det må jeg sige – mener jeg og Socialdemokratiet – er den helt rigtige måde at håndtere det spørgsmål på.
Christian Juhl (EL), 2015-04-07:
Når forholdene tillader, står der.
Morten Bødskov (S), 2015-04-07:
Det er derfor, jeg ikke forstår, hvorfor Enhedslisten ikke bakker op om det forslag til vedtagelse, som er fremlagt fra alle andre partier i Folketinget end Enhedslisten.
Nu læser jeg lige to afsnit op, fordi de faktisk indeholder det, som hr. Nikolaj Villumsen siger.
Det var det første.
Det næste og mindst lige så vigtige er: »Folketinget lægger samtidig vægt på, at landene i regionen, herunder Tyrkiet, bidrager aktivt og konstruktivt til en forbedring af situationen.« Der er ikke ret meget forskel på det, der står her, og det, hr. Nikolaj Villumsen sagde, og derfor synes jeg, at Enhedslisten jo skulle tage og tilslutte sig det forslag til vedtagelse.
Det ville være godt, at der ville være bred enighed, også i det her spørgsmål, i Folketinget.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-07:
Nu er det 2½ måned siden, at ISIL blev jaget ud af Kobani.
Altså, i 2½ måned har den syriske regering holdt grænsen lukket – grænsen lukket – selv om der, da jeg var dernede for 3 uger siden, havde været folk, der gerne ville rydde miner, der var blevet afvist.
Hvorfor skal der ikke lægges et pres?
Hvorfor skal der ikke lægges et politisk pres på den tyrkiske regering, som Europarådets kongres for regionale og lokale myndigheder jo har besluttet?
Hvorfor ikke lægge et pres, så grænsen kan blive åbnet og FN kan komme i en situation, hvor man kan fortælle flygtningene, at de kan vende tilbage?
For gør vi ikke noget, kan flygtningene jo aldrig vende tilbage.
Søren Espersen (DF), 2015-04-07:
Altså, jeg har ikke udtrykt nogen forståelse for Tyrkiets holdning.
Jeg har bare forklaret, hvordan tyrkerne ser på det, ligesom jeg har forsøgt at forklare, hvordan de andre parter i den her sag ser på det.
Og som nævnt vil jeg sige, at det pres, der skal lægges på tyrkerne i forbindelse med måske at åbne op for, at man kan få byggematerialer sendt af sted osv., synes jeg allerede er indeholdt i det store forslag til vedtagelse, som et flertal i Folketinget er klar til at stemme for.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-07:
Tak for det.
Der er jo ingen tvivl om, at når man fra regeringens side fremsætter et forslag til vedtagelse og siger, at man gerne vil have Kobani genopbygget og gøre det muligt for flygtningene at vende tilbage, at der så ikke er et modsætningsforhold til, at Tyrkiet åbner grænsen. Problemet er jo bare, om Tyrkiet vil åbne grænsen, og det er der, hvor det undrer mig, at SF ikke vil støtte det forslag til vedtagelse, som jeg har lagt frem, som siger det her med, at der skal kræves af Tyrkiet, at grænsen åbnes.
Hvorfor vil SF ikke det?
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-04-07:
Jeg står her på vegne af vores udenrigsordfører, Zenia Stampe, som desværre ikke kunne være her i dag.
Jeg vil gerne indlede med at takke Enhedslisten for at rejse forespørgselsdebatten, der både er aktuel og meget relevant.
Men som udenrigsministerens besvarelse vidner om, er det også en meget kompleks sag.
For selv om kurderne og koalitionen vandt slaget om Kobani, er byen endnu ikke sikker nok til, at flygtningene kan vende tilbage.
Det skyldes dels byens generelle tilstand, ikke mindst risikoen for miner, dels de fortsatte kampe, der foregår i oplandet til Kobani.
Kobanikantonens ledelse har således slået fast, at byens indbyggere først kan vende tilbage, når bomber og sprængladninger er fjernet.
Dette arbejde har derfor højeste prioritet, og danske organisationer bidrager heldigvis også hertil med støtte fra Danmark.
Perspektivet er naturligvis, at flygtningene skal vende tilbage, også gerne hurtigst muligt, men det er samtidig vigtigt at fastholde princippet om, at flygtninge ikke skal sendes tilbage til usikre forhold – og Kobani er stadig karakteriseret ved stor usikkerhed.
Men vi vil følge udviklingen tæt og støtte op om sikringen og genopbygningen af Kobani, og Det Radikale Venstre støtter det forslag til vedtagelse, som blev læst op af hr. Morten Bødskov.
Søren Espersen (DF), 2015-04-07:
Men jeg har forstået, at næsten 15.000, måske 20.000, er vendt tilbage fra en flygtningetilværelse i Tyrkiet til området omkring Kobani.
Så det må også indikere, at der er noget at vende tilbage til.
Jeg vil så sige, at man tit skal lade noget tage den tid, det tager.
Den situation er jo ikke afklaret endnu i det nordlige Syrien; der er ingen, der aner, hvornår krigshandlingerne egentlig standser.
Der er områder meget, meget tæt på byen Kobani, hvor IS står stærkt.
Og så længe situationen er sådan, er det meget vanskeligt at forestille sig en situation, hvor Danmark skulle komme ind og medvirke til en civil opbygning af sådan en by.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-04-07:
Jeg vil sige, at nu ved Søren Espersen så, at den påstand, som Tyrkiet kommer med, om, at kurderne vil løsrive sig fra resten af Syrien, er forkert, og den er jo også grunden til, at man så kan handle.
Og situationen er jo den, at der bare ikke står det, som Søren Espersen læser noget ind i det forslag til vedtagelse.
Der står bare ikke i det forslag til vedtagelse, som Dansk Folkeparti åbenbart vil stemme for, at man skal kræve af Tyrkiet, at de åbner grænsen – så hvorfor ikke det?
Altså, er det ikke grænseløst naivt at tro, at en tyrkisk regering, som i 2 ½ måned har holdt den her grænse lukket, lige pludselig skulle begynde at åbne den, hvis ikke vi kræver det?
Og burde Dansk Folkeparti ikke lige præcis kræve det, hvis man reelt mener noget med at sige, at flygtningene skal hjælpes i nærområdet?
Christian Juhl (EL), 2015-04-07:
Men i en situation, hvor man ikke engang kan komme ind og begynde at få sikret byen Kobani, i en situation, hvor nødhjælp ikke kan komme ind, og i en situation, hvor Tyrkiet holder grænserne lukket, er der så ikke en god grund til – selvfølgelig på en pæn og høflig måde – alligevel at sige til den NATO-allierede: Det ville være en rigtig god idé, hvis I åbnede de grænser, så vi kunne komme en lille smule videre og få endnu et åndehul til de ufattelig mange flygtninge, der er i området?
Søren Espersen (DF), 2015-04-07:
Jo, vi skal da bestemt sige, hvad vi mener, og det mener jeg også at vi altid har gjort fra Dansk Folkepartis side.
Men jeg må så sige, at der altså er væsentlig forskel på en NATO-allieret og et kommunistisk diktatur, som Kina er.
Sådan må det nu engang være: at man selvfølgelig taler med Tyrkiet på en anden måde, end man bør gøre med Kommunistkina, når det drejer sig om f.eks. Tibet.
Christian Juhl (EL), 2015-04-07:
I andre debatter – jeg husker f.eks. en debat om Kina – har vi altid skullet give vores mening konsekvent og meget klart til kende.
Hvad er grunden til, at Dansk Folkeparti skelner mellem NATO-allierede Tyrkiet og Kina?
Skulle vi ikke være konsekvente og klare i vores tale over for alle lande?
Søren Espersen (DF), 2015-04-07:
Men, altså,
jeg synes, at flygtninge i høj grad bliver hjulpet i nærområdet, både i Jordan og i Tyrkiet.
: Hvad deres indgang til det er, ved jeg ikke; jeg kan bare konstatere, at det kurdiske folk i vel et par hundrede år har forsøgt at få deres egen stat.
Det er nok det, som de fleste kurdere ønsker, kunne jeg forestille mig.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-04-08:
Jeg tror, det er åbenbart for enhver, at forudsætningerne for de forventede indtægter jo er skredet markant.
Regeringen må selv lave en nedskrivning i sin økonomiske redegørelse på 10,5 mia. kr. bare for indtægterne for 2 år – 10,5 milliarder færre kroner kommer der ind fra Nordsøen i løbet af blot 2 år.
Og så mener ministeren ikke, at det giver anledning til overvejelser.
Det ville da være befriende, hvis vi kunne få et svar på, hvor meget der med de nye forudsætninger, regeringen har lagt ind, så kommer ind på den skattestigning, som blev vedtaget med L 79 tilbage i 2012-13.
Det ville da være befriende.
Vil skatteministeren oplyse Folketinget om, hvordan provenuindtægterne på det lovforslag ser ud med de nye forudsætninger, som regeringen selv har lagt til grund i sin økonomiske redegørelse?
Benny Engelbrecht (S), 2015-04-08:
Man savner jo næsten, at spørgeren var med på det samråd, som blev afholdt i går, hvor dette også var et spørgsmål, der blev besvaret igen og igen.
Jeg skal minde om, at hr. Torsten Schack Pedersen også har klaget til Folketingets Præsidium, og det gik jo, som man måtte forvente, nemlig at klagen på jævnt dansk blev hældt ned ad brættet, og jeg skal derfor opfordre til, at spørgere generelt orienterer sig i mine tidligere svar.
Det er ikke sådan, at svaret ændrer sig, bare fordi man stiller spørgsmålet igen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-04-08:
Det er en regning, der ligger og venter, og så må vi jo se, om det er noget, regeringen har tænkt sig at gøre noget ved inden for en overskuelig fremtid, eller om det bare er noget, der skal ligge.
Jeg ved godt, det kan være lidt svært at finde den pressemeddelelse, som Socialdemokratiet sendte ud tilbage i oktober 2012, for den er fjernet fra partiets hjemmeside.
Der er heldigvis partiforeninger i partiet, der stadig væk har den liggende på deres hjemmeside, men man kan altså ikke finde den på Socialdemokratiets hjemmeside.
Så de planer, man havde tilbage i oktober 2012, om flere elbiler, har man så overhovedet ikke reageret på fra Socialdemokratiets side.
Regningen ligger stadig væk og venter, og så må vi se, hvem der får fornøjelsen af at samle den op.
Men så er det da slået fast.
Troels Ravn (S), 2015-04-08:
Tak for det.
Det er en helt speciel sag, der danner baggrund for denne lovændring af arkivloven, som vi står med her i dag.
Vi har heldigvis ikke tidligere haft en situation, hvor en offentlig forvaltning ulovligt har indsamlet data.
Jeg skal også sige, at jeg har fået rigtig mange henvendelser fra borgere, der er utrygge ved den her sag, og jeg vil gerne anerkende, at borgere retter henvendelse til politikere og udtrykker deres holdninger.
Det har jeg stor respekt for, og det er vigtigt, at vi i Danmark ikke blot har demokrati som styreform, men også som livsform.
Det viser den sag her med tydelighed.
Jeg vil så sige, at når personlige oplysninger og data bliver indsamlet og gemt, skal det naturligvis foregå efter nogle klart afgrænsede regler.
Derfor er det beklageligt, at Region Syddanmark har indsamlet data til DAMD-databasen ulovligt.
Patienters helbredsoplysninger er yderst følsomme oplysninger, og derfor skal de naturligvis også behandles med omhu.
For det er afgørende, at vi i Danmark er trygge ved at overlade vores personlige oplysninger til offentlige myndigheder.
Det gælder alt fra helbredsoplysninger til skatteoplysninger etc.
Vi skal som danskere selvfølgelig kunne have tillid til systemet.
Men selv om der er blevet begået fejl i indsamlingen – og det er der – betyder det ikke, at oplysningerne ikke stadig har værdi for eftertiden og de kommende generationer.
Det er nødvendigt, at også myndighedernes fejltrin bliver dokumenteret, så vi fremover vil kunne lære af de fejl, der desværre bliver begået.
Derfor skal vi også sikre, at oplysninger, der ikke er indsamlet på lovlig vis, ikke sidestilles med de øvrige oplysninger, som Rigsarkivet opbevarer, og det forsøger vi at tage hånd om med dette lovforslag.
Det skal fremover være muligt at skelne mellem ulovligt og lovligt indsamlet materiale på sundhedsområdet, når det først er indleveret til Rigsarkivet.
Derfor indeholder lovforslaget også en bestemmelse, der sikrer ulovligt indsamlede oplysninger en særlig databeskyttelse.
Således vil oplysningerne altså være utilgængelige i 120 år, hvorefter de i de næste 110 år kun vil være tilgængelige til særlige formål.
Jeg mener, at vi med denne løsning sikrer, at oplysninger med særlig værdi for samfundet ikke kasseres, men at vi samtidig tager hensyn til de mennesker, hvis personlige oplysninger er at finde i disse data.
Det er en god, rimelig balance i en svær situation.
Derfor støtter Socialdemokraterne forslaget.
Michael Aastrup Jensen (V), 2015-04-08:
Tak for det.
Som jeg sagde i min ordførertale, er det jo klart nu i dag, at der er et stort flertal imod Socialdemokratiet, Radikale Venstre og regeringens ønske om med al vold og magt at gemme de her data.
Jeg har bare det meget, meget korte spørgsmål: Gør det slet ikke indtryk, når der er så mange borgere, som retter henvendelse til os alle sammen – inklusive, går jeg ud fra, den socialdemokratiske ordfører – om, at det her er så personfølsomme data, at dem vil folk altså gerne have slettet; dem vil de ikke have skal gemmes for eftertiden?
Og gør det ikke også indtryk, når selv Region Syddanmark, som jo har haft ansvaret for databasen, faktisk også ønskede at slette dem, da de fandt ud af det?
Gør det slet ikke indtryk?
Troels Ravn (S), 2015-04-08:
Jo, det gør bestemt indtryk, og derfor refererer jeg også til den korrespondance, som jeg har haft med rigtig mange borgere, der har rettet henvendelse til mig i den her sag.
Det gør også indtryk, at omkring 17.000 mennesker faktisk har bedt om, at deres data bliver slettet.
Men vi står i en meget svær situation, og som jeg vurderer det, så kan vi ikke andet end at fremsætte det lovforslag, som det ligger her.
Hvis ministeren går imod arkivloven, vil ministeren begå et lovbrud.
Benny Engelbrecht (S), 2015-04-08:
Vi opfører os som regering på samme måde som tidligere regeringer, og hvis spørgeren kigger i det netop fremlagte konvergensprogram, der blev offentliggjort den 27. marts, vil han se, at det fremgår, at der er nye forudsætninger for oliepriserne.
Michael Aastrup Jensen (V), 2015-04-08:
Jamen nu er det her jo altså Folketinget, og Folketinget kan jo altså lave lovene om.
Det er også derfor, at vi fra blå bloks side vil fremsætte et beslutningsforslag, hvor vi jo klokkeklart går ind og siger, at de her data skal slettes.
Det kan selvfølgelig vedtages, ligesom regeringen jo, hvis de virkelig ville tænke på de her borgeres ve og vel, kunne have fremsat et andet lovforslag, som ville betyde, at dataene skulle slettes.
Men hvad har man gjort?
Man har fuldstændig imod alles ønske – i hvert fald de borgere, der er blevet registreret i alle de her data – sagt, at man hellere må gemme dem.
Og nu er det så, at man med vold og magt vil have det her lovforslag stemt igennem.
Man kunne altså godt, hvis man ville.
Man vil bare ikke.
Benny Engelbrecht (S), 2015-04-08:
Jeg må da i hvert fald først og fremmest konstatere, at der faktisk bliver solgt stadigt flere elbiler i Danmark, så det kan vi jo i fællesskab glæde os over.
Jeg glæder mig også over, at Venstre er så optaget af en løsning, som man er.
For min antagelse er selvfølgelig, at vi gerne skulle finde løsninger på det her område, som rækker langt ud i fremtiden.
Det synes jeg altid gøres bedst, hvis det er noget, man foretager sig i form af brede politiske aftaler.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-04-08:
Men altså, det er en bekræftelse af, at der ligger en ubetalt regning; der ligger efterhånden en række.
Det kan være, at ministeren er i gang med at skrue regningen lidt ned – ambitionsniveauet er i hvert fald noget anderledes end det, vi tidligere har hørt om fuld afgiftsfritagelse.
Ministeren siger, det kan være forskellige modeller, og det er sådan set en ret interessant melding.
Men uanset hvilken model man vælger, ligger der en regning, der skal samles op.
Jeg er selvfølgelig spændt på, om det er noget, regeringen har tænkt sig at præsentere, før vi kommer frem til et folketingsvalg.
Det ville jo være belejligt for regeringen at lægge den her i bunken sammen med andre regninger.
Men nu står det da i hvert fald lysende klart, at der ligger en regning, der er et finansieringsbehov, og foreløbig har regeringen så ikke nogen løsninger på, hvordan man finder pengene.
Benny Engelbrecht (S), 2015-04-08:
Når jeg et par gange har svaret, som jeg har gjort, er det selvfølgelig også, fordi jeg synes, det ville have været nærliggende, hvis Venstre havde tilkendegivet, at det her er man også interesseret i at finde en løsning på.
Det kan jeg så i hvert fald ikke høre en bekræftelse på, og det må vi så lade blæse i vinden.
Det kan man roligt forvisse sig om, og det vil selvfølgelig også blive fuldstændig finansieret.
Det er der heller ikke nogen tvivl om.
Det, der selvfølgelig kan være spørgsmålet, er, hvor bred en politisk aftale vi i givet fald kan lave desangående.
Men det må tiden jo vise.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-04-08:
Det næste spørgsmål lyder: Vil ministeren inden valget fremlægge en plan for alternativ finansiering af Togfonden DK, i lyset af at der er et lavere provenu fra omlægningen af nordsøbeskatningen end forudsat i aftalen om Togfonden DK på grund af en lavere oliepris?
Benny Engelbrecht (S), 2015-04-08:
Nej, Togfonden DK er finansieret inden for de mellemfristede politiske aftaler.