runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2012-02-02:
Vi har jo nogle gange her i Folketingssalen nogle lidt indforståede debatter.
Jeg ville i hvert fald godt kunne forstå, hvis der er nogen, der sidder og lytter til debatten, som vil undre sig over, at vi taler om DUT-krav og sådan noget, men det er jo altså det udvidede totalbalanceprincip, som betyder, at når vi pålægger kommunerne nogle større udgifter ved nogle lovændringer, skal vi også kompensere kommunerne.
Derfor vil jeg spørge ministeren: Hvad er det for reelle grunde, der er?
Når nu der er et bredt flertal her i Folketinget, jeg tror af alle partier, som tilkendegiver, at de gerne vil deltage i et bredt samarbejde og drøftelser med regeringen om den varige løsning, hvad er det så, der gør, at ministeren absolut vil gennemtrumfe en ordning her og nu med det smallest mulige flertal?
Der er for mig at se tid nok.
For det kan jo trods alt gøres hurtigt, vi har jo facts på bordet, så inden for nogle måneder kunne man nok finde en løsning.
Der er tid nok til at finde den løsning.
Hvorfor kan vi ikke lige give det den tid?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-02-02:
Tak for forklaringen om DUT, den var så præcis, at jeg tror, vi alle sammen kunne forstå den.
Også tak for De Konservatives tilsagn om at deltage i at få det her ordentligt gennemarbejdet.
Sådan nogle undersøgelser og gennemarbejdninger af ting skal ikke tage længere tid end højst nødvendigt, men jeg vil også gerne – så lang tid har jeg dog været transportminister – gøre opmærksom på, at det ikke nødvendigvis er en branche, hvor det er nemt at få alle ender til at mødes.
Hvis man tror, det er noget, man måske kan klare på et par uger, tror jeg faktisk, at man forregner sig lidt.
Men det forhindrer ikke, at jeg synes, vi skal gå i gang med det og lægge det pres på branchen, at et enigt Folketing gerne vil have det her meget nøje analyseret, også med henblik på ændringer.
Der er også andre, som jeg gav udtryk for før, men DUT-argumentet skal jeg ikke undervurdere, det er i givet fald et anseligt millionbeløb.
Lars Barfoed (KF), 2012-02-02:
Ja, det er sikkert et væsentligt beløb på sigt, men jeg har vanskeligt ved at tro, at der på kort sigt, altså inden for et halvt år, frem til sommeren f.eks., er så stærkt forøgede udgifter for kommuner og regioner forbundet med den lovændring, der blev gennemført i september, at det kan være noget som helst problem at afvente en sådan udvalgsrapport og så skride til en endelig lovgivning i stedet for i løbet af få uger at gennemtrumfe det her med et spinkelt flertal.
Men så må vi jo under udvalgsarbejdet få belyst nærmere, hvad det er for store udgifter, kommunerne på så kort sigt kan få som følge af det her, at ministeren føler sig tvunget til at gennemtrumfe det, hvis det fastholdes, også når vi er kommet lidt længere med arbejdet.
Bjarne Laustsen (S), 2012-02-02:
Jeg kunne forstå, at ordføreren har en hel masse spørgsmål, hun vil drøfte med ministeren, og det er jeg helt tryg ved at de finder ud af.
Venstre var meget optaget af at uddelegere ansvaret til kommunerne på det her område.
Hvorfor har man så ikke tillid til, at kommunerne selv løser den her opgave, i stedet for at der skal være rigide, firkantede regler herindefra?
Er der noget, der forhindrer kommunerne i at gøre nøjagtig det, som fru Ulla Tørnæs foreslår her?
Muligheden er der jo stadig væk.
Det, vi gør, er at give mulighed for en større fleksibilitet i indsatsen, og hvad kan Venstre have imod det?
Var det i øvrigt ikke også sådan, at både V og K stemte for L 46?
Hvad var forskellen på det forslag og det her?
Det handlede om samme emne.
Det skulle så finansiere nogle ting, som Venstre måske var interesseret i.
Det synes jeg da ville være rigtig interessant at få svar på.
Ulla Tørnæs (V), 2012-02-02:
Jeg synes, det er rørende at høre den hjertevarme, hvormed hr. Bjarne Laustsen beskriver det kommunale selvstyre.
Vi er ikke tilhængere af at forringe vilkårene, sådan som lovforslaget her lægger op til.
Nej, vi er ikke tilhængere af, at det skal være op til kommunerne, hvilke tilbud man vil give de ledige, når det handler om, hvor ofte de har krav på at komme i et aktiveringstilbud.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Bjarne Laustsen: Hvor mange kommuner tror hr. Bjarne Laustsen vil operere ud over de minimumsrettigheder, som nu bliver forringet?
Det kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Bjarne Laustsen om.
Hvor mange kommuner forventer Socialdemokraterne og dermed regeringen vil handle ud over det, der nu fastsættes her?
Bjarne Laustsen (S), 2012-02-02:
Det får ordføreren rigtig god lejlighed til efter spisepausen, for så bytter vi nemlig roller.
Men indtil videre synes jeg det vil klæde fru Ulla Tørnæs at svare på de spørgsmål, som jeg stiller på Socialdemokratiets vegne, og det handler om: Er det ikke sådan med det her lovforslag, at kommunerne kan gøre nøjagtig det samme, som de gør i dag?
Det, vi gør, er, at vi efterkommer et ønske fra kommunernes side om at få noget mindre bureaukrati.
Vi er enige i, at det kommunale selvstyre fungerer, og som ordfører på området sagde jeg, at kommunerne ikke skulle have den her opgave, men det har de nu engang fået, og Venstre er gået videre og har lagt mere til.
Men når det er sådan og kommunerne kommer og spørger, om de ikke kan få lov til at få mere fleksibilitet i indsatsen, fordi der sandsynligvis er nogle, der skal have en mere håndholdt indsats end andre, behøver vi ikke at have de der firkantede, rigide regler.
Og hvis man tager Venstre på ordet og siger: Jamen vi er heller ikke interesseret i de regler, for vi har haft så og så mange jobansøgninger hver uge og alt det der med pipfuglekurser osv. osv., er det så ikke fornuftigt at give en større fleksibilitet til kommunerne?
Det er det, det drejer sig om.
Ulla Tørnæs (V), 2012-02-02:
Jeg vil bare sige, at for Venstres vedkommende handler det om de ledige.
For mig og for Venstre handler det om at sikre, at de ledige har de rettigheder, som vi mener de skal have, og det vil sige, at de har retten til at komme i aktivering, hvis de har været uden for arbejdsmarkedet i minimum 6 måneder.
Det er det, de har i dag.
Det vil hr. Bjarne Laustsen lave om på – af hensyn til kommunerne – sådan at man skal have været ledig i 12 måneder for at have krav på at komme i aktivering.
Det er jeg godt nok overrasket over at hr. Bjarne Laustsen vil gøre.
Så vil jeg bare lige sige, at det her med den håndholdte indsats er jeg varm tilhænger af, og derfor fik jeg det også forhandlet på plads i forbindelse med de satspuljeforhandlinger, vi havde før jul, hvor der netop blev afsat ekstraordinære midler til, at kommunerne kan lave en håndholdt indsats over for de allersvageste ledige.
Så det er i gang.
Her er det selve loven om den aktive beskæftigelsespolitik, hr. Bjarne Laustsen går ind og ændrer i.
Og jeg må tilstå, at jeg godt nok er overrasket over, at Socialdemokraternes udgangspunkt her er kommunerne og ikke den ledige.
Det er jeg dybt, dybt uenig i.
Bjarne Laustsen (S), 2012-02-02:
Tak, hr. formand.
Der er jo forskellige indgangsvinkler til det.
Nu hørte vi tidligere Venstres ordfører harcelere over, at man ændrer på reglerne.
Derfor havde jeg jo lejlighed til at spørge Venstres ordfører, om det bare var rigide regler, eller om det var en ordentlig og effektiv indsats for at få den gruppe af folk i arbejde.
Vi har også tidligere noteret, at Rigsrevisionen gav den daværende regering en meget, meget skrap irettesættelse for, at man havde spildt rigtig mange penge på det her område, hvor man havde fået alt for lidt ud af det.
Vi synes, at når kommunerne har den her opgave, så tør vi også godt sige, at det kommunale selvstyre gerne må have lov til at fungere.
Vi har tillid til, at de folk, som folk selv har valgt, med borgmesteren i spidsen går ind og laver en indsats på det her område.
Jeg vil gerne opleve se den kommune, der – hvis der kommer et ungt menneske og siger: Jeg vil gerne i aktivering fra dag et – siger, at det kan man ikke klare.
I dag siger man jo, kunne jeg forstå på Venstres ordfører, at det er et stort problem, at vi hæver grænsen op til 12 måneder.
I dag er der jo en 6-måneders-grænse.
Så må det jo være lige så forkert, og så må det jo være straksaktivering fra dag et, hvis det er det, Venstre vil.
Jeg vil da gerne høre Venstre, om det er det, man går efter.
Som sagt er det små ændringer.
Vi synes, at alt det, man efterlyser, er fornuftige ændringer.
Der er ikke noget som helst, der forhindrer kommunen i at lave en tidlig indsats og køre med nøjagtig de samme regler, som vi kender i dag.
Vi giver bare en mulighed for en større fleksibilitet, således, at der er nogle – og det ved vi – der har behov for en mere håndholdt indsats, en mere fast og kontant indsats, og andre kan måske godt gå og få lidt længere respit.
Det er udelukkende et spørgsmål om, hvordan man bruger ressourcerne mest fornuftigt.
Det synes vi at kommunerne skal have lov til, og derfor foreslår vi de her to ændringer.
Bent Bøgsted (DF), 2012-02-02:
Nu ved vi, at hr. Bjarne Laustsen har været med i lang tid herinde i Folketinget, og derfor vil jeg egentlig godt lige spørge hr. Bjarne Laustsen, om han kender § 2, nr. 2 og 3, § 95 og § 96 i lov om aktiv beskæftigelsesindsats.
Jamen så skal jeg oplyse hr. Bjarne Laustsen om, at det var det forlig, som hr. Bjarne Laustsen var med til at lave i 2002 om lov om aktiv beskæftigelsesindsats, hvor der netop står, at man skal i aktivering med de her 6 og 12 måneder, som der stod i et stort forlig tilbage i 2002.
Det trådte i kraft i 2003.
Det vil sige, at så vidt jeg tolker, og jeg har ikke hørt noget andet, så er det, vi arbejder med her, er indeholdt i lov om aktiv beskæftigelsesindsats og er dermed forligsbundet.
Bjarne Laustsen (S), 2012-02-02:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan jo godt huske, at vi sad ovre i det gamle Beskæftigelsesministerium, og at Dansk Folkeparti sad en etage højere oppe, fordi man ikke var med i kredsen, og først kom ned om morgenen og tilsluttede sig det, vi andre havde lavet.
Det var o.k., og det hedder jo »Flere i arbejde«.
Det har jeg ingen problemer med.
Det, der var problemet, var, at VKO ikke gav nogen tilbud, men i stedet for bare strammede kravene.
Man har simpelt hen skåret ned på uddannelsesindsatsen, og det har efter min mening været et stort problem i forhold til at få de unge mennesker i arbejde.
Alligevel gjorde man på nøjagtig samme grundlag det, at man gav kommunerne ansvaret for indsatsen for de forsikrede ledige ved siden af.
Så jeg er helt klar over, at der ligger nogle ting der, men ikke desto mindre er det jo kommunerne, der nu kommer og bl.a. siger, at det er fornuftigt, hvis vi får en mulighed for at lave en mere fleksibel indsats.
Jeg tvivler meget på, at der eventuelt skulle være tale om et muligt forligsbrud i den sag.
Det har jeg i hvert fald ikke hørt om før.
Ulla Tørnæs (V), 2012-02-02:
Såfremt det er omfattet af de paragraffer, som hr. Bent Bøgsted henviste til, mener hr. Bjarne Laustsen så ikke, at det rent faktisk er bundet af den aftale, som vi indgik?
Det kan der sådan set svares meget kort og præcist på, nemlig ja eller nej.
Bjarne Laustsen (S), 2012-02-02:
Jeg mener ikke, det er bundet af noget forlig, og det har været diskuteret rigtig meget.
Jeg kan huske, at jeg i forbindelse med forhandlingen om genopretningspakken kom med adskillige sager, hvor jeg kunne dokumentere, at den daværende beskæftigelsesminister, hr. Claus Hjort Frederiksen, havde sagt, at vi havde handlet de her ting af, men alligevel sagde man dengang fra den borgerlige regerings side, at de ikke var omfattet af det.
Så det er selvfølgelig noget, vi vil kigge på.
Men jeg vurderer det ikke sådan, at det er omfattet af det, og jeg mener, at vi kan lave en fleksibel indsats.
For det, der er sagens kerne, er netop, at det sagtens kan lade sig gøre alligevel.
Vi forbyder det jo ikke.
Vi siger ikke, at man ikke må have lov til at give et tilbud.
Vi siger bare, at det er kommunen, der her får en bedre mulighed for at lave en fleksibel indsats i forhold til, at der er nogle rigide lovkrav, som det er i dag.
Nadeem Farooq (RV), 2012-02-02:
Nu har Venstre og Konservative i deres 10 års regeringstid jo overdænget kommunerne med papirbunker, papirbunker og atter papirbunker, så jeg kan godt se, det er svært lige pludselig at skulle holde op med det og skulle gå en lille smule den anden vej.
Altså, beskæftigelsesloven er så kompliceret – jeg har erfaret, at den fylder 27.000 sider – at de ude i jobcentrene ikke engang kan nå at administrere efter de nye regler, inden der kommer nye.
Mai Henriksen (KF), 2012-02-02:
Altså, nu synes jeg lige, at jeg læste i en af aviserne i dag, at man ikke må drille fra talerstolen.
Og jeg opfatter det jo som drilleri, når man allerede nu begynder at beklage sig over, hvad der skete dengang VK var i regering.
Det er ikke ment som et spørgsmål, men jeg reflekterer lidt over, hvor lang tid vi skal blive ved med at høre den klagesang.
Men jeg vil gerne stille et spørgsmål, for jeg vil jo gerne være en af dem, som er de konstruktive, og som ikke driller, når de står i salen.
Det kommer der ikke noget godt ud af.
Jeg vil gerne spørge, hvordan hr. Nadeem Farooq kan være sikker på, at f.eks. en socialt udsat borger, altså en af dem, som er i matchgruppe 3, rent faktisk vil profitere af først at få et tilbud efter 12 måneder frem for efter 6 måneder?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-02-02:
Jo, selvfølgelig gør den det.
For der er nogle, der kan blive aktiveret hurtigere, mens der er andre, der skal gøre noget andet imellem aktiveringerne.
Det er jo folk, der ikke er arbejdsmarkedsparate.
Der er nogle, der skal gå til noget andet, f.eks. på en højskole, der er nogle, der skal behandles for en form for misbrugsproblem, og der er nogle, som er syge og derfor skal behandles anderledes end dem, der er arbejdsmarkedsparate.
Ulla Tørnæs (V), 2012-02-02:
Nu kan jeg forstå, at det her med, at kommunerne bare kan gøre, hvad der rækker ud over minimumsbestemmelserne, også er et vigtigt argument for Enhedslisten for at stemme ja til det her lovforslag.
Derfor er det vel på sin plads at spørge Enhedslisten, hvor ofte Enhedslisten påregner at en ledig vil få et tilbud, der rækker ud over de minimumsbestemmelser, som Enhedslisten her er med til at sætte en endnu lavere standard for end det, der rent faktisk findes i dag.
Hvor ofte vil det ske?
Det vil jeg gerne spørge Enhedslistens ordfører om.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-02-02:
Først og fremmest er jeg overhovedet ikke enig i, at det er en lavere standard.
For det, vi skal prøve på, er at få folk i ordinært arbejde.
Og hvordan får vi folk i ordinært arbejde?
Er det bare gennem gentagen aktivering?
Vi ved jo godt, at der under den gamle regering blev skåret ned over for kommunerne.
Kender man nogen pedeller, som får ordinært arbejde i dag?
Det er, fordi jobbene i kommunerne i stadig højere grad bliver overtaget af aktiveringsjob i stedet for at være ordinære job.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-02-02:
Tak for det.
Jeg står her i stedet for hr. Joachim B. Olsen, som er vores ordfører på området, men som ikke har mulighed for at være her i dag.
Så det er måske begrænset, hvor dybt jeg kan gå ind i det her.
Men som Enhedslistens ordfører pegede på, er det jo netop en udmøntning af en del af finanslovaftalen.
Når det er det, bør enhver liberal jo være på vagt, for det var en uansvarlig finanslov, hvis nogen skulle have glemt det, med 100 mia. kr. i underskud, som vi i Liberal Alliance naturligvis valgte at stemme imod.
Nu er vi ikke imod alt muligt, og derfor vil jeg også gerne pege på det positive i det her forslag, for i Liberal Alliance ser vi sådan set gerne besparelser på det offentlige budget, mindre bureaukrati, mere personlig frihed til den enkelte borger.
Det er for os tre centrale emner, og det er faktisk tre emner, som lovforslaget tager lidt fat i – besparelser, mindre bureaukrati, mere frihed.
Det er vi i Liberal Alliance glade for, og vi vil godt kvittere for, at lovforslaget så tager disse emner op.
Lovforslaget lægger på den anden side op til, at der ændres i de eksisterende regler for ledige og kontanthjælpsmodtagere efter 12 måneders ledighed i stedet for de nugældende 6 måneder, og i Liberal Alliance finder vi, at vi bør gøre mere for de ledige og ikke mindre.
Med det lovforslag er vi i den situation, at regeringen vil forringe indsatsen over for de ledige ved at lade de ledige gå i længere tid, uden at de har pligt til at komme videre.
Dette forhold er vi betænkelige ved, da det i sidste ende vil føre til mere varig ledighed, og det kan vi ikke støtte.
I Liberal Alliance mener vi, at det er fint, at kommunerne får mulighed for at tilrettelægge mere individuelle forløb for de unge kontanthjælpsmodtagere, men vi ser i Liberal Alliance ikke nogen grund til at ændre de gældende regler for at komme i beskæftigelse fra 6 til 12 måneder.
Det bør være i alles interesse, både kontanthjælpsmodtagere og samfundet som helhed, at de unge kontanthjælpsmodtagere kommer hurtigt væk fra ledighed, og det synes den foreslåede ændring ikke at sikre i tilstrækkelig grad.
Vi medgiver, at lovforslaget trækker lidt i begge retninger, men samlet set kan Liberal Alliance ikke støtte forslaget.
Mai Henriksen (KF), 2012-02-02:
De rettigheder, man får som borger i Danmark, følges af nogle tilsvarende pligter.
Når man læser lovforslaget, opdager man jo med det første, at ord er ganske taknemlige, for alle de klassiske klicheer og flotte ord er oplistet fra start.
Det er at undgå ufleksible standardkrav, det er at tale om en individuelt tilrettelagt indsats, større smidighed osv. osv.
Det lyder jo meget godt – ord er taknemlige.
Men hos De Konservative kan vi godt være nervøse ved, om de ledige i langt højere grad bliver ladt i stikken, og vi vil ikke være med til at forringe indsatsen.
Lad mig slå fast, at vi ikke deler den opfattelse, at vi skal spare penge på netop det område her, som lovforslaget lægger op til.
Knapt 200 mio. kr. vil blive sparet i 2012 med dette lovforslag, og vi ønsker at prioritere den aktive beskæftigelsesindsats – og en besparelse vil jo være lig en forringet indsats.
Derudover er vi også forundret over, at det her lovforslag kommer nu.
Nuvel, regeringen skal bruge nogle penge til at finansiere det her års finanslov, men det må vel også være den eneste grund til, at lovforslaget kommer nu.
Vi – en del ordførere – har sådan undervejs i debatten forsøgt at spørge lidt ind til regeringspartierne og nogle af de holdninger, der ligger bag det lovforslag, og hver eneste gang får vi at vide, at det jo kommer med den kommende kontanthjælpsreform.
Der er det jo interessant, at man altså vælger at lave lovforslag, som kommer sådan drypvis, inden forhandlingerne om kontanthjælpsreformen overhovedet er kommet i gang, og det er også derfor, at vi bliver forundret over, at vi jo ikke har været kaldt til forhandlinger om det her lovforslag – vi er ikke blevet præsenteret for det tidligere.
Og så kan det jo godt være, at beskæftigelsesministeren og de øvrige regeringspartier og deres ordførere kan have et godt billede af, hvordan den fremtidige beskæftigelsesindsats skal se ud, og hvordan det fremtidige kontanthjælpssystem skal se ud, men når man som parti ikke har været inddraget i de overvejelser og man kun får enkelte brikker serveret såsom den brik, vi altså behandler med det her lovforslag, så bliver man ikke en større støtte.
Når der så samtidig undervejs i debatten rent faktisk bliver stillet spørgsmål – om der er tale om forligsbrud – så er forvirringen total, og derfor kan De Konservative som udgangspunkt ikke støtte det lovforslag her.
Ulla Tørnæs (V), 2012-02-02:
For mig er der jo ikke nogen som helst tvivl om, at ministeren er blevet bedt om at finde finansiering til fjernelse af kontanthjælpsloftet, og det er alene årsagen til, at ministeren har fundet frem til disse to forringelser i indsatsen over for de svageste ledige.
Der er absolut ingen tvivl i mit sind om, at det er sådan, det forholder sig.
Det bringer mig så til at spørge ministeren, hvorfor man så ikke bare har fjernet reglerne helt og ladet det være op til kommunerne, for så kunne man jo have sparet endnu flere penge.
Hvis kommunerne er så gode til at tilrettelægge lige præcis den indsats, der er brug for, og kontanthjælpsmodtagerne derfor ikke har brug for at have krav på at komme til en samtale, have krav på at komme i et aktiveringstilbud, så kunne ministeren jo bare have gennemført den ultimative version af det, nemlig at have fjernet regelsættet fuldstændig på det her område.
Mette Frederiksen (S), 2012-02-02:
Jeg vil gerne sige, at det her lovforslag ikke har noget at gøre med afskaffelsen af fattigdomsydelserne.
Vi har lavet en aftale sammen med Enhedslisten for finanslov 2012, en aftale om bedre vilkår for ledige.
Det lovforslag, vi taler om her, plus yderligere finansiering via centrale prioriteringer finansierer et løft af 6 ugers selvvalgt uddannelse, mulighed for opkvalificeringsjob til ledige ufaglærte og faglærte, en styrket indsats for ledige ordblinde og læse/skrivesvage, en styrkelse af varslingsindsatsen – det er altså der, hvor der er et større antal fyringer – bedre muligheder for uddannelse af ufaglærte ledige samt nogle øvrige initiativer.
Så jeg kan blankt afvise, at fattigdomsydelserne skulle være finansieret med det her.
Ulla Tørnæs (V), 2012-02-02:
Jamen jeg er da udmærket klar over, at det er ubekvemt for ministeren, at dette overhovedet nævnes, og at der drages en sammenhæng mellem de to forslag, og jeg havde ikke i min vildeste fantasi forestillet mig, at ministeren ville medgive, at det var sådan, sammenhængen var.
Men ikke desto mindre er det jo åbenlyst for enhver, at det her burde have været en del af den kommende reform af kontanthjælpen, som ministeren har annonceret.
I stedet for at man gennemfører det i huj og hast nu i forbindelse med en finanslovaftale, som er indgået med Enhedslisten, så burde det her jo have været en del af de elementer.
Det ville have været den seriøse tilgang til en kontanthjælpsreform, og det ville også have været den seriøse tilgang til at diskutere de elementer, som ministeren lægger op til at få gennemført i huj og hast her.
Så jeg kan alene – og det fastholder jeg – se det som en besked fra Finansministeriet og regeringens Økonomiudvalg om, at ministeren pålægges at finde finansiering til det forslag, som blev vedtaget før jul, om at fjerne loftet over kontanthjælpen.
Det er useriøst.
Mette Frederiksen (S), 2012-02-02:
Jeg synes altid, man skal være varsom med at beskylde hinanden for useriøsitet i Folketingssalen.
Vi kan have en politisk uenighed, og den er der tydeligvis på det her område, men der er vel ikke nogen grund til at beskylde hinanden for at være useriøse, fordi vi er uenige om, hvordan man laver den bedste beskæftigelsespolitik.
Jeg står her med aftalen om bedre vilkår for ledige, og jeg vil gerne læse højt: Som led i de samlede aftaler om finansloven for 2012 besluttede regeringen og Enhedslisten, at ledige skal have bedre vilkår.
De økonomiske konsekvenser af denne del af finanslovaftalen fremgår af tabel 1. Hvis man læser i tabel 1, vil man se, at det lovforslag, vi behandler i dag, finansierer, og der vil jeg gerne gentage: løft af 6 ugers selvvalgt uddannelse, sådan at ledige, der eksempelvis har behov for et certificeringskursus, nu vil kunne få det; der er mulighed for opkvalificeringsjob; der er flere midler til jobrotation; der er en styrket indsats for læse/stavesvage ordblinde.
Jeg bliver bare nødt til at sige, at jeg synes, det er initiativer, som vi kan være bekendt, og endda mere end det, som vi kan være stolte af.
Vi kan være stolte af i en svær økonomisk situation at tilvejebringe midler til de ledige, der eksempelvis har læse/stavevanskeligheder.
Det har været et højt prioriteret ønske fra Enhedslisten, som jeg til fulde deler.
Det er et enormt handicap, hvis man er ledig, at have svært ved at læse og skrive og regne.
Så det er i den forbindelse, finansieringen skal ses.