runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2014-11-11:
Mange tak for det.
Jeg vil gerne takke ordførerne for deres kommentarer til lovforslaget.
Det vil jo med virkning fra den 1. januar 2015 tilpasse dansk ret med henblik på at sikre anvendelsen af de ændringer af CO2-kvotedirektivet, som følger af den nye EU-forordning, som blev vedtaget den 16. april i år.
Reglerne i EU-forordningen omfatter først og fremmest en midlertidig undtagelse fra krav om overvågning, rapportering og returnering af kvoter til CO2-emissioner for flyvninger til og fra lande uden for EØS' område.
Undtagelsen gælder fra 2013 til og med 2016.
I 2016 skal undtagelsen revideres ud fra fremskridt i forhandlingerne om en international aftale under den internationale luftfartsorganisation.
En international aftale forventes at indeholde et fælles globalt markedsbaseret virkemiddel til reduktion af CO2-emissioner fra luftfart.
EU-forordningen indebærer desuden, at CO2-kvotedirektivets anvendelsesområde indskrænkes i perioden 2013-2020 ved at fritage flyvninger, der udføres af en ikkekommerciel luftfartsoperatør, hvis sammenlagte årlige emissioner er lavere end 1.000 t, og ved at der indføres forenklede procedurer for verifikation af små luftfartsoperatørers årlige CO2-emissioner.
Forslaget letter altså midlertidigt byrden for luftfartsoperatører omfattet af CO2-kvoteordningen.
Lovforslaget skal derudover sikre en enklere og mere korrekt implementering af EU-regler i Danmark, end det følger af den gældende CO2-kvotelov.
På dette punkt er der tale om en ændring af gennemførselsmetoden, idet en del regler flyttes til en bekendtgørelse.
De hovedelementer, der ændres i forhold til den gældende CO2-kvotelov, er en konsekvensændring af CO2-kvoteloven på de beskrevne punkter for at sikre anvendelsen af den nye EU-forordning; det er, at EU-harmoniserede regler flyttes fra CO2-kvoteloven til bekendtgørelsen; og det er, at der er justeringer og præciseringer af enkelte bestemmelser i den nye, gældende CO2-kvotelov.
Da reglerne tit ændrer sig på CO2-kvoteområdet, der samtidig er meget teknisk, foreslås det altså at flytte en række af CO2-kvotelovens bestemmelser til en bekendtgørelse, så der bliver en hjemmel for klima-, energi- og bygningsministeren til at gennemføre EU-reglerne på CO2-kvoteområdet på bekendtgørelsesniveau.
Det bemærkes – og det vil jeg gerne lægge meget vægt på – at forhandlinger om ændringer af EU-reglerne på CO2-kvoteområdet fortsat skal ske efter mandat indhentet i Folketinget.
Endelig foreslås det på baggrund af de foreløbige administrative erfaringer med CO2-kvoteloven, at der bliver lavet visse justeringer og præciseringer af gældende bestemmelser i CO2-kvoteloven.
Jeg er selvfølgelig glad for den interesse, der er blevet udtrykt for lovforslaget her i Tinget i dag, og jeg ser frem til at fortsætte drøftelserne om lovforslagets enkeltelementer i Klima-, Energi- og Bygningsudvalget.
Med disse bemærkninger vil jeg anmode om en velvillig behandling af lovforslaget.
Mike Legarth (KF), 2014-11-11:
Tak, hr. formand.
Også i Det Konservative Folkeparti har vi selvfølgelig den opfattelse, at det gælder om at have den nødvendige reduktion af al CO2-udledning, al forurening, som kan aftales på plads på gode og fair vilkår.
Det er jo sådan, at flytrafikken er verdensomspændende, og det var bedst, at der blev lavet en verdensomspændende aftale om det her på samme måde som med skibstrafik.
Det skal så foregå i IMO.
Det venter vi også på.
Hvis vi lokalt får aftalt nogle for skrappe regler, går det ud over konkurrenceevnen der, hvor det gælder, men ikke der, hvor det ikke gælder, og så vil aktiviteten jo flytte derud, og så kan man snyde med tingene.
Her er der aftalt et regelsæt.
Der er nu nogle ting, som bliver udsat, og nogle ting, der bliver ændret.
De forskellige ting, der her er angivet i lovforslaget, bakker vi op om, men stadig væk under den forudsætning, at vi skal have det her kvotesystem til at virke på den lange bane.
Thomas Danielsen (V), 2014-11-11:
Tak for det, formand.
L 48 er et forslag til lov om ændring af lov om elforsyning, lov om naturgasforsyning, lov om tilskud til fremme af vedvarende energi i virksomheders produktionsprocesser, biobrændstofloven og lov om fremme af besparelser i energiforbruget.
En del af lovforslaget er en opfølgning på dele af aftaler om vækstpakken fra 2014, som regeringen, Dansk Folkeparti, Socialistisk Folkeparti, Enhedslisten og Venstre indgik.
Det betyder, at vi gennemfører de dele af aftalen, der omhandler den generelle erhvervsrettede lempelse af betalingen til PSO for elektricitet, afskaffelse af tilskudsordningen for ikkekvoteomfattet elproduktion og afskaffelse af PSO-betalingen for gas.
Det glæder Venstre, at denne dagsorden, som vi længe har forsøgt at italesætte over for regeringen, nu vinder gehør.
Det er altafgørende for de danske virksomheders konkurrenceevne, at vi sikrer en lempelse af den samlede PSO-byrde.
Med dette lovforslag indføres det derudover, at iblandingsprocenten for biobrændstoffer kan fraviges, således at de virksomheder, der er omfattet af biobrændstofloven, får mulighed for at fravige kravet til iblandingsprocenten med op til et halvt procentpoint, mod at afvigelsen udlignes i det efterfølgende kalenderår.
Endelig betyder lovforslaget, at slutkunder for el, gas, varmt vand, varme og køling sikres ret til at få en faktura baseret på det faktiske forbrug.
Det er alt sammen ting, der flytter Danmarks energipolitik i den rigtige retning, hvorfor Venstre støtter forslaget.
Jens Joel (S), 2014-11-11:
Tak for det.
I den sammenhæng er det selvfølgelig vigtigt, at man også målretter det så meget som muligt, og derfor er det med den her, kan man sige, generelle lettelse samtidig sikret, at det går til de virksomheder, som er på et marked, hvor de konkurrerer, og ikke til husholdningerne, fordi der for dem er lavet en kompensationsordning eller en modgående effekt.
Desuden er der jo afskaffelse af PSO'en for gas.
Det er klart, at den støtte har været nødvendig for opgraderingen til naturgassystemet og andre ting, f.eks. for biogas.
Den opgave findes jo stadig væk, og derfor vil den fremover blive finansieret via finansloven, kan man sige, fra en anden kasse, men vi nedsætter PSO'en for at hjælpe virksomhederne i den her sammenhæng, og så finder vi pengene et andet sted.
Ligeledes er der den afskaffelse, som også er blevet nævnt, af tilskudsordningen til ikkekvoteomfattet elproduktion, som jo i virkeligheden er blevet en lille smule omsonst, fordi den er opstået med udgangspunkt i, at der var nogle elproducenter inden for kvotesektoren, som fik tildelt gratis kvoter.
Det gør de jo ikke længere, og så er der i den forstand ikke nogen grund til at kompensere folk, som er uden for kvotesystemet, for at nogle af dem, der er inden for, får gratis kvoter.
Det er en lille smule teknisk, men generelt set er der bred politisk enighed om det her, fordi det flytter, som det allerede er blevet sagt nogle gange, vores erhvervsliv i den rigtige retning i forhold til at være konkurrencedygtige, samtidig med at det jo beskytter det PSO-system og det system, vi har, for at støtte den grønne omstilling herhjemme, som vi også ønsker at tage hånd om.
Socialdemokraterne støtter selvfølgelig forslaget og ser frem til udvalgsbehandlingen.
Mikkel Dencker (DF), 2014-11-11:
Lovforslaget her er jo en del af implementeringen af den vækstpakke, som blev aftalt her i sommer mellem regeringen og en række partier i Folketinget, deriblandt Dansk Folkeparti.
Og derfor tror jeg ikke, jeg overrasker nogen ved at sige, at Dansk Folkeparti selvfølgelig støtter lovforslaget her, når det er en del af en aftale, vi er med i.
Dansk Folkeparti havde sammen med andre partier igennem længere tid her i foråret set med bekymring på, at PSO'en netop var steget alt for voldsomt – mere end forudsat, da vi indgik energiaftalen tilbage i 2012 – og derfor var blevet en belastning for vores erhvervslivs konkurrenceevne over for udlandet.
Potentielt kunne det også føre til tab af arbejdspladser i Danmark, hvis vi fastholdt så høj en PSO.
Derfor er vi også glade for, at vi sammen med regeringen og nogle andre partier har kunnet indgå den her aftale, som netop lemper PSO'en for erhvervslivet, for at styrke dansk erhvervslivs konkurrenceevne.
Vi mener, det er et rigtig godt skridt i den rigtige retning, og det glæder os, at regeringen har været lydhør, selv om det tog noget tid at råbe den op.
Lovforslaget indeholder også et par ændringer, som ligger uden for aftalen, men som også er ganske fornuftige, bl.a. at der ses lidt mere lempeligt på, hvordan ordningen for iblanding af biobrændstoffer i motorkøretøjers brændstof skal administreres.
Det er jo sådan, at der er et krav om, at der skal indblandes 5,75 pct. i motorbrændstof, og det kan fremover ifølge den her lov administreres mere fleksibelt, sådan at man ikke behøver at overholde kravet til punkt og prikke det ene år, hvis blot man kompenserer tilsvarende det efterfølgende år.
Det er godt for oliebranchen, og derfor kan vi også støtte, at det element er med.
Så samlet set er det et godt lovforslag.
Så derfor støtter Dansk Folkeparti med glæde lovforslaget.
Andreas Steenberg (RV), 2014-11-11:
I mange år talte man om, at Danmark ikke behøvede at have produktion mere.
Vi kunne udelukkende være dem, der planlagde, designede, markedsførte varerne, og så kunne alt blive produceret i nogle andre lande – troede man, for i dag kan alle se, at der skal gøres noget for at holde produktion i Danmark, for uden produktion forsvinder alt det andet også, det har vi set siden finanskrisen.
Regeringen har på den baggrund lavet to vækstplaner samt reformer af alt lige fra arbejdsmarkedet til erhvervsuddannelserne, og i sommer valgte vi at spille ud med at lette den såkaldte PSO-afgift, som er en byrde for rigtig mange energitunge virksomheder, og det, uden at det går ud over vores grønne ambitioner, som stadig er intakte.
Venstre, Dansk Folkeparti, Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten kom med i aftalen, og det vil jeg gerne takke for.
Jeg takker for det samarbejde, som vi har fundet her i Folketinget om den sag.
Lovforslaget, vi behandler nu, gennemfører en del af den aftale, vi lavede i sommer.
For at lette PSO-afgiften afskaffes det, der hedder tilskudsordningen til ikkekvoteomfattet elproduktion, som også går under navnet CO2-kompensationsordningen.
Den er i dag finansieret via PSO'en, og ved en afskaffelse kan man altså spare penge og nedsætte PSO'en.
Lovforslaget afskaffer også PSO'en på gas, hvilket er en del af aftalen fra i sommer.
Det betyder lavere elpriser for dem, der laver el på gas.
Lovforslaget indfører også nogle ændringer, som ikke er en del af vækstaftalen fra i sommer.
Bl.a. er det sådan i dag, at når der skal iblandes biobrændstof i benzinen, bliver det opgjort pr. år, om der har været det biobrændstof, der skal være, og nu får man altså lov til med det her forslag at kigge over flere år, om der har været det biobrændstof i, der skal være.
Det gør det nemmere for virksomhederne at overholde loven, og dermed bliver benzin og diesel billigere, end det ellers ville have været.
Der bliver også implementeret en del EU-ret med det her lovforslag, og så udvider man klageadgangene for forbrugerne over for Energinet.dk.
Radikale Venstre kan støtte lovforslaget, som det ligger, og glæder os til udvalgsbehandlingen.
Per Clausen (EL), 2014-11-11:
Det er jo rigtigt, som det er blevet sagt i debatten, at her er tale om en EU-forordning, som allerede gælder.
Der er også et enkelt element i det her lovforslag, der vil befri os for det fremover, for sådan lidt skjult nede i teksten er der en bemyndigelse til, at fremover klares ændringer af kvoteregulering i Danmark, ved at ministeren udsender en bekendtgørelse, og så bliver vi fri for at behandle det her i Folketinget.
Jeg vil gerne sige, at det er vi fra Enhedslistens side imod.
Man kan selvfølgelig godt argumentere for, at vi ikke skal bruge tid på det, men jeg synes nu alligevel, at de processer, der er, når man træffer beslutninger i EU, som automatisk gælder i Danmark, godt kunne trænge til lidt synliggørelse.
Og det kan sådan en behandling som den her jo trods alt føre til.
Og så kan det jo også betyde, at vi alle sammen bliver konfronteret med, hvad vi gjorde eller ikke gjorde, da den EU-forordning, det handler om, kom igennem systemet.
I det her tilfælde er der jo faktisk tale om en forordning, som i flere omgange er blevet relativt grundigt diskuteret i Folketingets Europaudvalg.
Man kan have det synspunkt, om det her kvotesystem overhovedet er noget, der virker.
Indtil nu er der ikke ret meget dokumentation for det.
Alligevel har vi støttet, at flytrafikken skulle ind under det, og vi accepterede sådan set også, at man lavede den her udsættelse.
Det er lidt, sådan som hr. Steen Gade sagde det, at man skal være meget EU-begejstret for at finde en eller anden snedig og genial taktik eller strategi bag det her, men det var det, der skete.
Og selvfølgelig kan man godt håbe på, at det så fører til en international aftale, som kan begrænse væksten i flytrafikken, så vi kan få løst nogle klima- og miljøudfordringer, men optimist er jeg ikke.
Men når Enhedslisten stemmer imod det her lovforslag, er det grundlæggende, fordi det er sådan, at hvis vi vedtager det her, har vi besluttet, at fremover klares den slags bekendtgørelser fra ministerens side, så det bliver helt utydeligt for befolkningen, hvordan EU-forordninger sætter sig igennem, og det ser vi ingen grund til at understøtte.
Nick Hækkerup (S), 2014-11-12:
Det er løjerligt, at man skal høre på den gang tågesnak, når vi ved, at der nu er et flertal her i Folketinget, som har besluttet sig for at give 1,1 milliard gode danske kroner til at forbedre kræftbehandlingen i Danmark.
Det er rigtige penge – rigtige penge – og ikke penge, som bagefter bliver taget tilbage, fordi man har fundet en fiks finansieringsform, som det er tilfældet ved Venstres udspil, hvor der måske nok er 380 mio. kr. til næste år, men hvor man jo samtidig har sagt, at der så også skal hentes penge i regionerne, så der derfor slet ikke er de penge, som Venstre lægger op til.
Sophie Løhde (V), 2014-11-12:
Jeg har bemærket, at regeringen til næste år afsætter 180 mio. kr. ekstra til kræftområdet.
Vi foreslår at afsætte 380 mio. kr.
Det kan godt være, ministeren siger, at det ikke gør nogen forskelb – det tror jeg nu nok det gør.
Men det, jeg for alvor tror gør en forskel,
er i forhold til ambitionsniveauet på kræftområdet, både på den korte og på den lange bane, og tingene bliver jo ikke mere rigtige af, at ministeren gentager dem i en uendelighed.
Jeg synes, ministeren mangler at forholde sig til den udfordring, vi har på kræftområdet, og som hedder, at der er for mange kræftpatienter, som i dag ikke kommer igennem kræftpakkerne inden for de tider, som vi har stillet op.
Hvad vil regeringen gøre for at sikre, at vi får gjort noget ved de helt urimelige regionale forskelle, der er i forhold til kræftpatienternes adgang til den hurtige behandling?
Nick Hækkerup (S), 2014-11-12:
Det er friskt af spørgeren at sige, at den over en milliard kroner, som der nu er blevet lavet aftaler om at styrke kræftområdet med, ikke betyder noget.
Det er nærmest, som om spørgeren synes, at det er dejligt med de ventelister, som der er, fordi vi så kan stå her og have en polemik om det.
Jeg synes hellere, at vi skulle samles om at sige, at der er behov for at gøre noget i den her sammenhæng.
Jeg kan jo også konstatere, når jeg læser ned igennem Venstres forslag, at her har man – bortset fra den del, man har planket fra privathospitalerne – jo erklæret sig enig i de satsninger, som vi har lagt op til at der skal gøres på kræftområdet, nemlig at sikre tidlig, hurtig udredning, sikre bedre kapacitet til undersøgelse og sikre, at man hurtigere opdager og reagerer på mistanke om kræft.
Sophie Løhde (V), 2014-11-12:
Nu er der et flertal for, at vi ikke skal lave en kræftplan IV og ikke afsætte det store beløb til kræftområdet.
Nu kiggede jeg lidt på den seneste opgørelse, som Sundhedsstyrelsen og Statens Serum Institut jo monitorerer på kræftområdet, og der kan man se, at det drejer sig om, at det cirka er hver femte kræftpatient i Danmark – hver femte kræftpatient i Danmark – der er i dag venter for længe på at komme i behandling.
Hvis man dykker ned i tallene og også ser på, hvad organisationer som f.eks. Kræftens Bekæmpelse og andre siger til det her, så kan jeg da bl.a. se, at der står fremhævet her, at der ikke har været nogen overbevisende fremgang i de senere år.
Opgørelsen viser altså, at forskellene mellem regionerne vokser, og ergo er det gået den forkerte vej de sidste par år.
Hvad er regeringens svar for at få gjort noget ved den udvikling og dermed sørge for, at der er flere kræftpatienter, som kommer hurtigere i behandling i Danmark?
Nick Hækkerup (S), 2014-11-12:
Jeg er enig med Venstres ordfører i, at indførelsen af kræftpakkerne har været en god ting for de danske kræftpatienter.
Det tror jeg sådan set vi er enige om på tværs af Folketingets partier.
Og hvor er det godt, at de har bidraget til at reducere uligheden i sundhedsvæsenet.
Jeg forstår, at Venstre nu er begyndt at interessere sig for ulighed i sundhedsvæsenet.
Hvorfor klinger det så hult, at Venstres ordfører er bekymret, når hun taler om ulighed i sundhedsvæsenet?
Det er jo, fordi den tidligere VK-regering på lange stræk lige præcis skabte et A- og et B-hold på sundhedsområdet.
Det var VK-regeringen, der parkerede pensionister, folk med kroniske sygdomme, folk, der havde mistet deres arbejde, og folk med små indkomster på B-holdet – altså alle dem, der ikke kunne tegne en privat forsikring og springe køen over.
Det var Venstre, der ifølge Rigsrevisionen spildte millioner af danskernes skattekroner på at forgylde privathospitalerne, og det er de borgerlige, der i dag bliver ved med at tale om, at der skal være brugerbetaling, når man bliver syg og skal til lægen, hvilket vil føre til endnu mere ulighed og især ramme landets pensionister.
Vi vil have et sundhedsvæsen, hvor folk bliver behandlet efter, hvor syge de er, ikke efter hvor godt forsikret de er.
Vi vil have et sundhedsvæsen, hvor ingen borgere skal bekymre sig om, om de har råd til at blive behandlet, hvis de bliver ramt af sygdom.
Og det er vel præcis en af forskellene på os og jer.
Mens Venstre åbenbart gerne vil have ros for gamle gerninger, er jeg sådan set mere optaget af at tage fat på nogle af de uløste problemer.
Vi ved, at der er 10 års forskel på, hvor lang tid den dårligst stillede tredjedel af danske mænd lever i forhold til den bedst stillede tredjedel.
Der er masser at tage fat på, som giver mening i forhold til at forbedre vilkårene for almindelige mennesker – meget mere mening end at stå og tale om 10 år gamle beslutninger – og jeg synes, at vi skal tage den her kamp mod uligheden i vores sundhedsvæsen alvorligt.
Sophie Løhde (V), 2014-11-12:
Jeg har godt nok ikke set fjernsyn de sidste par timer, men man skulle da næsten tro, at folketingsvalgetvar udskrevet med den der omgang sniksnak og forsøg på skræmmekampagne mod Venstre, som sundhedsministeren en gang imellem ynder at hive frem af hatten.
Altså, kan vi ikke få zoomet ind på det, vi rent faktisk har stillet spørgsmål om, nemlig kræftbehandlingen?
Det kan godt være, ministeren synes, det er sjovt at underholde med alle mulige anekdoter, men vi er sådan set optaget af at sikre, at flere kræftpatienter får en hurtig behandling, og at vi dermed også får gjort noget ved ventetiderne på det her område, hvor der er udfordringer.
Jeg er så til gengæld rigtig glad for, at ministeren anerkender, at kræftpakkerne, som VK-regeringen i sin tid indførte, har givet nogle mærkbare resultater og i den grad også har været med til at øge ligheden i sundhed, ikke mindst for dem med kort eller ingen uddannelse.
Det, der så er det interessante videre frem, er jo, hvordan den her regering og sundhedsministeren synes man skal sikre, at færre kræftpatienter kommer til at opleve de ventetider, som vi jo desværre stadig væk ser på kræftområdet, og som ministeren enten ikke er optaget af, eller som han er mindre optaget af end at føre kampagne mod Venstre.
Altså, hvordan kan man levere nogle svar på, hvad vi i fællesskab skal forsøge at gøre for at få gjort noget ved ventetiderne på kræftområdet og få gjort noget ved de helt uretfærdige regionale forskelle, der er i kræftbehandlingen i Danmark i dag?
Vi ser jo bl.a., hvis vi skal sammenligne nogle af regionerne, at kun 52 pct. af patienterne i Region Hovedstaden med kræft i nyren bliver opereret til tiden, mens det på samme område i Region Syddanmark er 83 pct.
Hvad er så regeringens svar på det?
Hvad er det, man vil gøre, for at flere regioner, flere sygehuse lever op til kravene i kræftpakkerne, så vi dermed får gjort noget ved ventetiderne og de store regionale forskelle på kræftområdet?
Så må vi håbe, at der kommer et svar på det spørgsmål.
Er ministeren enig i, at kræftpakkerne, som VK-regeringen indførte sammen med regionerne, i vid udstrækning har øget ligheden i sundhed for danskerne – ikke mindst for dem med kort eller ingen uddannelse?
Er ministeren enig i, at kræftpakkerne, som VK-regeringen indførte sammen med regionerne, i vid udstrækning har øget ligheden i sundhed for danskerne – ikke mindst for dem med kort eller ingen uddannelse?
Karin Nødgaard (DF), 2014-11-12:
Vil ministeren redegøre for, om det er i overensstemmelse med regeringens nyere lovgivningsinitiativer om rehabilitering og hjemmehjælp, at Københavns Kommunes sundheds- og omsorgsborgmester i medierne melder ud, at såfremt en borger ikke ønsker at deltage i et rehabiliteringsforløb, kan denne fratages sin hjemmehjælp?
Nick Hækkerup (S), 2014-11-12:
Det synes jeg lyder som et rimeligt hensyn.
Det kan godt være, spørgeren synes, at det er meget lang tid siden, men det synes jeg nu ikke.
Altså, citatet er tilbage fra den 14. september i år, så så lang tid tilbage er det heller ikke.
Med hensyn til det der med at tage et skridt frem og to tilbage vil jeg spørge, om det ikke lige præcis er det, man gør, når man siger, at der er 1 mia. kr. til regionerne til at forbedre sundhedsvæsenet, og så bagefter siger: Så snupper vi lige de 460 mio. kr. igen allerede til næste år?
Jeg synes, det er vigtigt at prøve at holde fast i proportionerne.
Det var det, jeg prøvede at give udtryk for, i forbindelse med at Venstre nu bekymrer sig om ulighed, nemlig at det jo tit er sådan, at det er de sidste dages hellige, som bliver de mest frelste.
Det er unægtelig det, man sidder tilbage med indtrykket af her.
Jeg synes, at de initiativer, som der nu er flertal for i Folketinget takket være SF og Enhedslisten og regeringen, og som kommer til at gøre en reel forskel for mennesker i Danmark med kræft, er værd at fremhæve.
Jeg synes, at det at give bedre redskaber til hurtigere at opdage kræft, det at give bedre muligheder for at reagere på kræft, det at give bedre kapacitet til undersøgelse af kræft alt sammen er elementer, som vil sikre, at kræftbehandlingen i Danmark bliver endnu bedre, end den er i forvejen.
Sophie Løhde (V), 2014-11-12:
Hold da op, ministeren har været langt ned i skufferne for at forsøge at finde et eller andet modsvar til det her.
Det er jo en ren tilståelsessag, når sundhedsministeren ikke engang synes, han skal besvare spørgsmålene, men i dag alene står og peger fingre ad andre og synes han skal finde et eller andet gammelt citat fra en borgmester vedrørende det kommunale område.
Altså hallo, vi snakker om sundhedsvæsenet!
Vi foreslår selvfølgelig ikke at tage et skridt frem til næste år for så at tage to skridt tilbage, det siger sig selv.
Og jeg vil sige, at jeg ikke tror, man kan anklage Venstre for at have et problem i forhold til at sige en ting før valget for bagefter at gøre det stik modsatte – om der er andre her i Folketingssalen, der måtte have et andet udgangspunkt og føle sig truffet i den forbindelse, må de jo selv svare for. Jeg mangler bare et klart svar fra regeringen: Hvorfor er det, man synes, det er så dårlig en idé at lave en kræftplan IV som foreslået af Venstre?
Hvad er det for en del af udviklingen på kræftområdet, som ministeren mener vi ikke skal tage højde for i forhold til planlægningen på sundhedsområdet?