runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-05-29:
Hvis det er fornuftigt at investere i alternative energiformer, vil det ske på et marked.
Sådan er det.
Jeg er bare nødt til at sige, at der åbenbart må være en uenighed mellem Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti, der bl.a. går på, at Liberal Alliance ikke synes, man skulle have lavet en energiaftale, der giver Enhedslisten vetoret over dansk energipolitik frem til 2020, som medfører, at der bliver et mindre arbejdsudbud, og som i øvrigt koster 3,5 mia. kr. i nye afgifter.
Det er så en uenighed, vi har mellem Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance.
Og så kunne jeg godt tænke mig at illustrere en pointe i al fredsommelighed.
I 2007 sagde FN's klimapanel, at temperaturen ville stige mellem 1,8 og 4,0 grader frem til år 2100.
Den 21. maj i år mente førende eksperter i det meget anerkendte tidsskrift Science, at det nu skal nedjusteres til mellem 0,9 og 2,0 grader, altså præcis det halve af, hvad FN's klimapanel mente for bare 6 år siden.
Så pas nu på med at gøre det her fuldstændig entydigt og religionsagtigt og lad os i stedet forholde os til de udfordringer, der er, løse de problemer, der måtte være, investere i ny klimavenlig teknologi.
Lars Barfoed (KF), 2013-05-29:
Hr. Simon Emil Ammitzbølls bemærkning om klimapolitikken giver mig anledning til at stille et spørgsmål.
For det er jo sådan, at den altovervejende del af sagkundskaben siger, at vi har et problem med stigende CO2-udledning i denne verden.
Det vil have konsekvenser for vores klima bl.a. i form af ændringer i vejret.
Vi kan få stormflod, vi kan få oversvømmelser.
Er det ikke sådan, at vi politikere må udvise ansvarlighed og rettidig omhu og imødegå det?
Dels ved at reducere CO2-udledningen, dels ved at foretage nogle investeringer i vores samfund, der imødegår de ulykkelige konsekvenser, som også koster rigtig mange penge, hvis de bliver en realitet, og ved at investere f.eks. i kloakering og alt muligt andet i det her samfund, så vi udviser den rettidige omhu.
Og hvis nu det var således, at det var et meget lille mindretal inden for videnskaben, som havde ret, og at det slet ikke betyder noget – i øvrigt er der selvfølgelig en vis usikkerhed om, hvor stor betydning det får – er det så ikke også sådan, at der under alle omstændigheder vil være begrænsede energiressourcer til rådighed i verden i fremtiden, og at det derfor er fornuftigt og, igen, rettidig omhu at investere i nye, alternative energiformer?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-05-29:
Punkt 1: For det første kan man ikke først fyre en løgn af og derefter sige, at det er forudsætningen for spørgsmålet.
Det giver ingen mening.
Så kan jeg jo ikke svare.
Punkt 2: Jeg synes, at jeg gerne vil oplyse om, at der på alle landets stationer bliver udleveret en avis, der hedder metroXpress.
Og forleden dag kunne man i den læse om bl.a. det her emne, hvor det netop fremgik, at det ikke bare er i en uendelighed, men at vi på nuværende tidspunkt siger 40.000 offentligt ansatte.
Det er vel fuldstændig på linje med, at Socialdemokraterne for halvandet år siden mente, at man ikke skulle have færre offentligt ansatte, og nu har medvirket til, at der er kommet 32.000 færre offentligt ansatte.
Så må man jo se på, om analysen ændrer sig, og hvis analysen ændrer sig, tager man bestik af det.
Thomas Danielsen (V), 2013-05-29:
Tak for det.
Nu ville jeg egentlig have spurgt Socialdemokraternes færøske kollega, hr. Sjúrður Skaale, men da det ikke er muligt, kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, hvad færingerne sådan ville kunne nævne som de tre ting, de er mest glade for at den danske regering har gjort for dem.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-05-29:
Jeg tror simpelt hen, at spørgsmålet blev stillet lidt for indviklet, i forhold til hvor sent det er.
Derfor fangede hr. Magnus Heunicke slet ikke mit spørgsmål, så det vil jeg bare lige stille helt enkelt.
Hvad var det for en realvækst i den offentlige sektor, Socialdemokratiet gik til valg på i efteråret 2011?
Hvad var det for en realvækst, som Socialdemokratiet fortalte danskerne, der skulle til for at sikre en tilstrækkelig vækst i de offentlige udgifter til bl.a. de udgifter, hr. Magnus Heunicke netop har talt om?
Hvad var det for et tal?
Jeg tror, at mange danskere gerne vil vide det, når man nu har sådan en eller anden teoretisk debat flyvende rundt om 0,8 og 0,65 og 0,0.
Hvad var det, Socialdemokratiet i valgkampen 2011 mente, der skulle til en realvækst frem til 2020, for at man havde penge nok i den offentlige kasse?
Edmund Joensen (SP), 2013-05-29:
Altså, hvad man er mindst glad for eller mest glad for?
Mindst – nej?
Der er så meget snak, jeg kan knap høre, hvad der bliver sagt.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-29:
Statsministeren sagde tidligere i dag, at det går fremad i EU.
Det kan undre en, for der er lige kommet nye tal, der viser, at ungdomsarbejdsløsheden i gennemsnit i EU-landene er oppe på 23,5 pct.
Det går jo lige præcis ikke fremad; det går den forkerte vej.
Hvorfor fortsætte med at være på den forkerte vej?
Vi er alle sammen enige om, at det var en fejl med boligboblen.
Venstre og Konservative opførte sig uansvarligt i 00'erne, men det er ikke det, vi taler om nu.
Nu taler vi om at lave det, som vi snakkede om før valget, nemlig offentlige investeringer i arbejdspladser.
Hvorfor vil Socialdemokraterne ikke være med til det?
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
Nej, der skal ikke prøves noget nyt, hvis man forestiller sig, at man så skal slippe tøjlerne for dansk økonomi og lade den løbe løbsk.
Så tror jeg, man må sige, at det har vi faktisk prøvet.
Sådan en regering har vi ikke nu; vi har en regering, som vil bevæge Danmark fremad, men gør det, i takt med at pengene er der.
Derfor har vi nu det største investeringsniveau i 30 år.
Men det er ikke sådan, at vi bare slipper tøjlerne, for så kan vi risikere, at den troværdighed og tryghed, der er om danskernes økonomi, vil forsvinde.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-29:
Tak for det.
Da Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti havde magten i Danmark, lavede de reformer og velfærdsnedskæringer, og der var høj arbejdsløshed.
Nu har regeringen lavet reformer og velfærdsnedskæringer, og der er stadig høj arbejdsløshed.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre Socialdemokraterne om, er: Skal vi ikke prøve noget nyt?
Er det ikke på tide at lave investeringer og få skabt arbejdspladser – eksempelvis ved at lade kommunerne slippe ud af det jerngreb, der er lige nu, lade dem bryde byggestoppet og få skabt tusinder af private arbejdspladser, private arbejdspladser, som vi alle sammen går og håber snart kan blive skabt?
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
Det er jo ikke en teoretisk diskussion om nogle procentsatser.
Det handler jo om, om vi har penge til at følge med de krav, som kommer, hvis man vil have et velfærdssamfund fremover, og jeg synes, at jeg tit hører, at det vil man fra Dansk Folkepartis side, og derfor er det jo, at vi mangler et svar på, hvorfor det så er, man vil have den her nulvækst.
Det, vi kan se, er, at hvis man skal følge med den demografi, som kommer, plus de større udgifter til medicin og til sundhedssystemet, så skal vi i hvert fald op i nærheden af 0,8.
Der siger jeg at vi kommer derop omkring.
Vi kommer ikke til at bruge mange penge, men vi kommer til at have en beskeden kontrolleret vækst i den offentlige sektor.
Det er vores politik.
Venstre, Liberal Alliance, Konservative og deres venner vil have nulvækst.
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
Det andet er så også, at vi får nogle større sundhedsudgifter.
Formentlig fordi vi lever længere, skal man også have udgifter til det, men også, fordi vi kan se, at generelt stiger sundhedsudgifterne, fordi vi hele tiden får bedre medicin, bedre strålekanoner og alt det andet, og det skal selvfølgelig følge med, så vi er sikre på at få den allerallerbedste behandling.
Derfor er vi nødt til at have en vækst i den offentlige sektor, men vi planlægger selvfølgelig efter, hvor mange penge der er i kassen, og det, vi har lagt frem nu her, er en meget beskeden vækst – det indrømmer jeg.
Det er en vækst, som ligger under 0,8.
Den ligger på 0,65 frem til 2020, men hr. Thulesen Dahl går jo til valg med hr. Lars Løkke Rasmussens nulvækst.
Det svar mangler vi jo at få fra Dansk Folkeparti.
Hvordan kan det være, at man hoppede i gyngen med de borgerlige partiers nulvækst, når man siger, at man vil have en meget højere vækst?
Hvad er logikken i det?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-05-29:
Jeg er lettere forvirret, og jeg håber, at hr. Magnus Heunicke kan afhjælpe det, fordi jeg kan huske, at jeg i folketingsvalgkampen for halvandet års tid siden stod for en økonomisk politik frem til 2020, som blev beskyldt for at være udtryk for, at jeg ville skære ned i den offentlige sektor, og jeg ville skære ned i kernevelfærden, fordi jeg opererede med en realvækst på 0,8 pct. frem til 2020.
Nu kan jeg forstå, at det, at man godt nok fra regeringens side har en realvækst, der er lavere end det, som jeg dengang blev beskyldt for ville medføre nedskæringer i kernevelfærden, nu ikke er udtryk for at skære ned i kernevelfærden.
Det er det, der forvirrer mig lidt, så derfor har jeg et enkelt spørgsmål til hr. Magnus Heunicke for lige at få sat det hele på plads.
I 2011, da vi gik til folketingsvalg, og jeg kom med den der realvækst på 0,8, som var udtryk for i følge hr. Magnus Heunicke nedskæringer og massakrer, og hvad der ellers blev sagt, hvad var det da, hr. Magnus Heunicke og Socialdemokratiet mente, der skulle til for at sikre tilstrækkeligt rum for kernevelfærden?
Hvad var det for en realvækst, som Socialdemokratiet opererede med og sagde til danskerne var nødvendig frem til 2020?
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
Jamen vi har ambitioner om at modernisere den offentlige sektor.
Det har vi jo skrevet i vores planer, og vi har ambitioner om en omfattende modernisering af den offentlige sektor, fordi vi skal køre længere på literen.
Det er også det, jeg hører Venstre sige.
Selvfølgelig skal vi gøre det.
Spørgsmålet er så bare, hvor meget længere man kan køre på literen.
Jeg kan konstatere, at umiddelbart før valget i 2011, da man præsenterede sin 2020-plan, sagde man altså, at der kan være nulvækst.
Men nulvækst til 2020 vil betyde nedskæringer i kernevelfærden.
De ord – nedskæringer i kernevelfærd – er åbenbart noget, man vælger ikke at kunne høre.
Nedskæringer i kernevelfærd – hvor er det?
Kristian Jensen (V), 2013-05-29:
Jeg kan forstå, at hr. Magnus Heunicke virker noget træt, forvirret og uoplagt, når kan skal svare på spørgsmålet.
Det kan også være ubehageligt at skulle svare på det.
Jeg citerer sådan set bare tal fra regeringens egen budgetredegørelse, der kom her i maj måned, og som viser, at antallet af offentligt ansatte fra 2010-2012, altså over 3 år, er faldet med 25.700 personer.
Alligevel kan hr. Magnus Heunicke ikke nævne eksempler på, at det giver dårligere velfærd, fordi det jo godt kan klares i enkelte år.
Hvad nu, hvis man har ambitioner om at modernisere den offentlige sektor og få den til at gå længere på literen, som vi har under folkeskoledebatten i øjeblikket.
Kunne man så ikke også have en ambition om at bevare et højt niveau i velfærdssamfundet?
Så jeg vil sige til hr. Magnus Heunicke: Hvis det er sådan, at der er en matematisk lighed mellem antallet af offentlige ansatte og ringere velfærd,
hvor er det så, velfærden er blevet ringere i de sidste 3 år?
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
Vi har rundt regnet det største investeringsniveau i 30 år her i landet, og en del af det er jo uden for statsbudgettet.
Det handler om f.eks. Femern, altså brugerbetalte infrastrukturprojekter, som vi har fremrykket, alt hvad vi overhovedet kan, og vi gør, hvad vi kan for at sikre, at det foregår på danske løn- og arbejdsvilkår.
Så vi gør alt, hvad der er muligt inden for de rammer, vi har.
Man kan så diskutere, om vi så skal bryde rammerne.
Skal vi sige til EU: Nej, den klub er ikke noget for os mere?
Hvis man godt vil sige det, så held og lykke med det.
Det er ikke vores politik, og det bliver det heller aldrig, for vi er – sammen med vores nabolande og sammen med dem, vi handler med, nemlig først og fremmest EU – fuldstændig dybt afhængige af at komme ud af krisen sammen.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-05-29:
Jeg vil lægge ud med at takke ordføreren for at gå på talerstolen i anden runde, for der mangler jo i den grad svar fra Socialdemokraterne.
Har man tænkt sig, at Danmark skal være det fattigste land i Nordvesteuropa?
Det er jo det, der er udsigt til.
Det ser umiddelbart ikke ud, som om man har tænkt sig at tage initiativer, men jeg går ud fra, at ordføreren er gået op i anden runde, fordi Socialdemokraterne har summet lidt sammen og nu vil fortælle om, hvad det er for nogle initiativer, man egentlig har tænkt sig at tage for at gøre Danmark til et rigere land, så vi ikke skal være fattigere end svenskere, finner, nordmænd, islændinge, irere, englændere, tyskerne, østrigere, schweizere osv.
Det er da en skandale, at man ikke har gjort andet for at ændre den situation end at tro, at man stadig væk er oppositionsparti og at drille os andre.
Jacob Jensen (V), 2013-05-29:
Jeg synes, det er lidt tankevækkende, at ordføreren ikke engang kan sit eget partis politik.
Derfor vil jeg bare spørge, om ordføreren ikke kan bekræfte, at det var en markant stigning i den offentlige økonomi på 1,4 pct., som var det tal, man opererede med, og som man lovede danskerne – hvis man kom til magten, kunne vi se milliarderne vælte ud, vi kunne nærmest se bilerne køre over Storebæltsbroen fra Slotsholmen med milliarder ud til kommunerne.
Hvor er de penge blevet af, vil jeg spørge hr. Magnus Heunicke.
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
Jo, det kan man sagtens få.
Sådan historisk tilbageskuende er det helt rigtigt, at vi havde ønsket, at vi fik en større vækst i den offentlige sektor, end det viste sig at være muligt bagefter.
Vi har indgået nogle forlig, vi har lavet en masse reformer – sådan er det jo, når man laver politik: at man indgår nogle forlig, og så er det jo det muliges kunst, der gælder.
Det, vi har lagt frem nu, er en plan frem til 2020, der sikrer en vækst i den offentlige sektor på ca. 0, 65 pct., mens vi endnu ikke har hørt Venstres svar på, hvor der skal skæres ned i forhold til den nulvækst, man vil have.
Det kunne da være interessant, hvis man fra Venstres side kunne komme med det svar.
Jeg står fuldstændig på mål for vores politik, og den vil vi godt måles på.
Vi har lagt en politik frem, hvor vi betaler regningerne og sikrer, at der kan være en beskeden vækst i den offentlige sektor – og den er beskeden, men det er en vækst.
Venstre vil have nulvækst.
Hvor er det, man skal finde de penge?
Jacob Jensen (V), 2013-05-29:
Ligesom hr. Jan E. Jørgensen vil jeg også undskylde ordføreren, hvis han kan være lidt træt og uoplagt – det er jo en sen aftentime – men jeg vil alligevel tillade mig at stille et spørgsmål.
For jeg synes faktisk, at hr. Kristian Thulesen Dahl spurgte meget præcist og enkelt, men intet svar fik på et meget simpelt spørgsmål, nemlig det simple: Hvad var det for en realvækst i den offentlige økonomi, Socialdemokraterne havde stillet danskerne i udsigt før folketingsvalget i 2011?
Hvad var det for en realvækst, man stillede i udsigt, og hvad er det så for et bud på en realvækst, man giver efter valget?
Kan vi ikke lige få et stille, roligt og præcist svar på det simple spørgsmål?
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
Det er fuldstændig rigtigt, at der er blevet færre offentligt ansatte i en kortere periode, fordi vi har haft en periode, hvor regningerne skulle betales, hvor vi har været nødt til at skulle have pengene ind igen, før vi har kunnet og kan udvikle vores velfærdssamfund.
Det er jo ikke nogen hemmelighed.
Det er fuldstændig rigtigt.
Det er jo primært sket i vores kommuner, som jo for at leve op til aftalerne har haft et meget, meget stramt budget, og det vil sige, at det er de steder, hvor kommunerne leverer velfærd.
Det er fuldstændig rigtigt.
Det kan man jo se.
Det er der, hvor kommunerne leverer velfærd ude i vores skoler, de steder, hvor man leverer velfærd.
Spørgsmålet er så: Hvad skal der ske fremadrettet, for regningen skal jo betales?
Selvfølgelig kan man i enkelte år have mindre vækst.
Det kan også lade sig gøre at have nulvækst i enkelte år.
Vi har jo set, at det kan lade sig gøre.
Men når jeg efterlyser svar på Venstres politik om nulvækst frem til 2020, er det, fordi jeg kunne læse i VK-regeringens egen plan, at nulvækst frem til 2020 vil betyde nedskæringer i kernevelfærden.
Det er de nedskæringer i kernevelfærden, som det kunne være så umådelig interessant nu efter så mange timers debat at få konkretiseret.
Hvad er det for nedskæringer i kernevelfærden, som Venstre planlægger at gennemføre?
Når man stiller sig op på talerstolen på sit landsråd og siger, at det er nulvækst, og nu flytter man Venstre – jeg tror, det var sådan, citatet lød derovrefra – så tror jeg, der er mange, der kunne tænke sig at vide, hvor man flytter Venstre hen.
Et sted, hvor der er nulvækst og nedskæringer på kernevelfærd – hvad er så det?
Jan E. Jørgensen (V), 2013-05-29:
Ja, nu er klokken mange, og hr. Magnus Heunicke skal være undskyldt, hvis han ikke helt fik fat på mit spørgsmål, men det, jeg spurgte om, var: Hvor har Socialdemokraterne måttet skære i velfærden for at få tingene til at hænge sammen med 25.700 færre offentligt ansatte?
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
Jeg var ikke enig i den politik, man førte i 00'erne.
Det er jo ikke nogen hemmelighed.
Vi kritiserede den politik, man førte i 00'erne.
Jeg synes også, historien har vist, at det var med rette at vi kritiserede den politik.
Det var jo brølende opgangstider, og når man har brølende opgangstider, konjunkturer, der vælter derudaf, så må man jo sige, at så ville en ansvarlig regering jo lytte til, hvad man kunne gøre for at sikre, at vi ikke rammes af den krise, som måtte vente forude.
Det var det, man ikke gjorde.
Det var den undladelsessynd, som man altså begik.
Derfor var vi uenige i den politik.
Det er fuldstændig rigtigt, vi var uenige i den politik, man førte op gennem 00'erne.
Nu er vi gået i gang med at rydde op.
Vi er i gang med at tage ansvar for at betale de regninger, der ligger, vi vil have Danmark fremad igen.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-05-29:
Dengang Venstre og Konservative sad i regering, blev der ansat lidt flere i den offentlige sektor, vist omkring 17.000, og dengang mente Socialdemokraterne, at det medførte voldsomme besparelser på den offentlige velfærd.
Nu, mens Socialdemokraterne har haft regeringsmagten, er der ikke kommet flere ansatte, der er sådan set kommet færre, helt præcist 25.700.
Kan hr. Magnus Heunicke fortælle mig, på hvilke områder det så har betydet, at man har måttet spare på velfærden, for når 17.000 flere giver besparelser, så må 25.000 færre vel give nogle virkelige voldsomme forringelser af velfærden – eller hvordan?
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
Vi er i øjeblikket i gang med at forhandle med mange af Folketingets partier om et løft af folkeskolen.
Det er jo, fordi vi i øjeblikket har en situation, hvor der er for få elever, der lærer tilstrækkeligt.
Der er simpelt hen for mange i hver klasse, som efter 10 års skolegang ikke kan læse, skrive og regne ordentligt.
Man kan mene, at det ikke betyder noget.
Men det betyder da alt, hvis vi skal kunne konkurrere med landene omkring os, at vores børn og unge mennesker får en uddannelse.
Det er jo en af vores veje til at sikre, at vores produktivitet bliver styrket.
Produktivitet handler om mange ting.
Det handler dels om lønkonkurrenceevne, men det handler jo også om, hvor dygtig arbejdskraften er her i landet.
Det er derfor, at vi investerer i uddannelse.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-05-29:
Det er jo netop trygheden for familierne, man desværre ikke tager vare på.
Jeg vil sige, at med det svar, jeg har fået, skulle man jo i virkeligheden også ønske sig, at der var en tredje, en fjerde og måske en femte runde, sådan at der var flere tænkepauser, så det kunne være, at Socialdemokraterne udviklede en politik, som så på et eller andet tidspunkt ville blive åbenbaret for os andre.
Man har ingen svar på, hvordan Danmark skal undgå at ende med at være det fattigste land i Nordvesteuropa.
Hr. Magnus Heunicke taler om tømmermænd, men det er jo som en alkoholiker, der bruger reparationsbajere i stedet for at gøre noget ved det og komme videre og blive alkoholfri.
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
Man har fat i noget af det rigtige.
Det er sjældent, at man har det, og det skal jeg da rose Liberal Alliance for.
Der ramte krisen os hårdere.
Vi tabte flere arbejdspladser.
Vi havde en større nedgang i BNP, som er det, hr. Simon Emil Ammitzbøll taler om.
Vi kan også se nu, at tømmermændene også slår hårdere.
Vi har sværere ved at komme ud af krisen end vores nabolande.
Det er jo en sandhed.
Det er jo rigtigt.
Hvorfor ramte krisen så os hårdere, og hvad skete der?
Det er vi jo forpligtet til at lære af.
Det var jo, fordi man fuldstændig ignorerede advarslerne.
Der kom stribevis af advarsler fra vismændene, Nationalbanken og økonomer, som fik at vide, at de bare skulle skrive lærebøgerne om.
De advarsler skulle man ikke have overhørt.
Nu har vi så situationen, hvor vi skal fremad igen, og det kommer til at foregå på en måde – man kan sagtens side og synes, at det går for langsomt – hvor vi ikke giver køb på trygheden, stabiliteten og sikkerheden omkring dansk økonomi.
Kristian Jensen (V), 2013-05-29:
Så kan jeg starte med at få afklaret en myte, som tilsyneladende har brændt sig fast i Socialdemokratiet.
Venstre går ikke ind for at fyre offentligt ansatte.
Venstre går ind for at have en offentlig sektor, der har den størrelse, vi ser i dag, hvor vi gerne skulle bruge de ressourcer, der er, på en mere intelligent måde, så vi kan løfte det kvalitets- og serviceniveau, der er, for vores borgere.
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Nu skal vi passe på, at det ikke ender, ligesom vismændene siger at det ender i 2015, med et minus på 1.000, vil jeg bare sige – altså færre arbejdspladser.
Jeg vil bare sige til fru Ellen Trane Nørby, at så er Venstres politik jo klar.
Den er et angreb på kernevelfærdsydelser, og den er et forsøg på at indføre løntilstande i Danmark, som svarer til dem, man har i Tyskland – 40-50 kr. i timen.
Det er det perspektiv, som Venstre opstiller nu; det er det, vi skal have i fremtiden i Danmark.
Det er Venstres vision og drøm for Danmark: til angreb på kernevelfærden og timelønninger på 40-50 kr.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
Nej, for det handler sådan set om at vælge.
Man kan godt sige det ene tal eller det andet tal eller det tredje tal, det er i sidste ende et valg.
Og vi må bare konstatere, at verden ser anderledes ud; finanskrisen har sat sig dybere spor i landene, hvilket betyder, at der er nogle lande – ikke de europæiske lande, men asiatiske økonomier, de nye vækstøkonomier – som faktisk begynder at buldre derudad, og som har fået gang i væksten.
Hvis vi skal kobles på det vækstlokomotiv, hvis vi skal sikre danske arbejdspladser, så er vi nødt til at gøre noget helt fundamentalt ved vores konkurrenceevne; så er vi nødt til at lempe nogle af de skatter og afgifter, der gør, at industriarbejderens job i dag flytter ud af landet.
Derfor vælger vi at prioritere.
Vi har sådan set også sagt meget klart og tydeligt, at det er et valg, vi har truffet.
Vi har valgt at prioritere, bl.a. inden for den offentlige sektor, hvor vi mener at vi i morgen med en pris- og lønregulering ikke skal have flere penge, end vi har i dag, fordi vi skal gøre det bedre.
Vi har valgt at prioritere arbejdspladser, danske arbejdspladser, og vækst over et øget offentligt forbrug.
Det er et valg.
Hr. Per Clausen kan være uenig, men det er et valg, vi har truffet, fordi vi kerer os om danske arbejdspladser.
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Jeg kan forstå, at da den nuværende regering overtog den gamle regerings mål for vækst i den offentlige sektor, blev det helt, helt usædvanlig urealistisk og ufornuftigt at have de 0,8 pct. som mål.
Til gengæld er det nu blevet rigtig fornuftigt at have et mål, som Venstre før valget sagde ville føre til et angreb på kernevelfærden.