runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Knud Kristensen (KF), 2009-05-14:
Det var jo lige præcis det, som var interessant i hr. Flemming Bonnes tale, nemlig at vi skal have flyttet noget ud.
Derfor synes jeg, det ville være rimeligt, at hr. Flemming Bonne tog udgangspunkt i den landdistriktsrapport, som der foreligger nu, og som er positiv og fremadrettet.
Og det, vi nu mangler, for netop at kunne gøre det, som hr. Flemming Bonne eftersøger, er at opfordre kommunalbestyrelserne til at udarbejde deres første nye kommuneplan, der lægger nogle rammer for, at de faktisk kan gennemføre det.
Jeg synes, det er rimeligt, at man opfordrer til, at kommunerne gør det, i stedet for at rette kritikken mod det, som regeringen har gennemført strålende indtil nu.
Det håber jeg at hr. Flemming Bonne vil give mig ret i.
Så vil jeg sige en ting mere, og det er, at vi kun løser arbejdsløsheden ved, at vi får gang i eksporten igen.
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at man, som hr. Flemming Bonne står og siger, bare skal lægge noget mere ud til landdistrikterne.
Det er eksporten, det handler om også.
Lene Hansen (S), 2009-05-14:
Tak - og tak for evalueringen af min tale.
Det er altid interessant at høre, hvad andre synes om det, man nu har arbejdet med.
Det, jeg kritiserer mest, er den mangel på resultatopgørelse, jeg synes der er.
Der er ingen effekt- og resultatmåling i de her redegørelser.
Det er sådan set nok min væsentligste indvending.
Ud over det peger jeg selvfølgelig på en lang række problemstillinger, som ordføreren jo heller ikke afviser eksisterer.
Men at sige, at yderområderne og udkantskommunerne har det godt, finder jeg rent faktisk er en grov overdrivelse ud fra de tal, jeg fremførte fra talerstolen.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-14:
Jeg har lyst til at sige, at jeg tror, at mange kommuner virkelig arbejder reelt og realistisk med at udarbejde kommuneplaner, og der skal også nok komme noget fornuftigt ud af det - noget planlægning, som gavner både by og land inden for deres kommunegrænser.
Det, der er mit problem i den forbindelse, er, at kommunerne jo ikke kan sidde og være herre over, om der er politi til rådighed.
De er jo underlagt et politiforlig og en politireform, hvor politihovedsæderne er centraliseret og flyttet væk fra lokalområderne.
De er underlagt nogle sygehus- og sundhedsplaner, som centraliserer hele vores sundhedsvæsen og flytter viden fra udkantsområderne og længere ind i landet, og derfor mister kommunerne de borgere, som vil jobbe på disse store arbejdspladser.
Derfor er det et spørgsmål om at flytte noget viden den anden vej.
Britta Schall Holberg (V), 2009-05-14:
Jeg forstår, at hr. Flemming Bonne gerne vil have flyttet arbejdspladser ud i lokalområderne og dermed flyttet viden ud, og det er vi jo fra regeringspartiernes side meget enige i.
Jeg synes bare, jeg manglede en kvittering for, at regeringen faktisk i forbindelse med kommunalreformen har gjort en stor indsats for at få flyttet viden og statslige arbejdspladser ud, bl.a. skattecentre, miljøcentre, datacentre og andet.
Så der er jo flyttet utrolig mange mennesker ud i lokalområderne og dermed også skabt en viden, som landdistrikterne kan bygge videre på.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-14:
Jeg ved nu ikke, hvor meget der er flyttet ud.
Men jeg er enig i, at der er blevet flyttet rundt.
Jeg bor f.eks. helt nede i udkanten af Lolland, og mit regionale hovedsæde ligger oppe midt på Sjælland; det hænger jo slet ikke sammen set med mine øjne.
Og det er jo ikke sådan, at man der, hvor jeg kommer fra, har fået glæde af noget af det her.
Så derfor bruger jeg udtrykket, at man har flyttet nogle ting rundt, og det er der nogen der har fået glæde af, og så er der andre, der er blevet tabere på det.
Sådan er det.
Britta Schall Holberg (V), 2009-05-14:
Ordføreren står og siger, at vi mangler arbejdspladser, og at vi mangler, at statslige arbejdspladser bliver flyttet ud; så må ordføreren da også acceptere, anerkende, at regeringen rent faktisk har flyttet en masse arbejdspladser ud til netop de lokalområder, som hr. Flemming Bonne står og taler om, og dermed også flyttet den viden ud, som er fundamentet for, at disse landdistrikter og landområder er i stand til at klare sig også i fremtiden.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-14:
Jeg må fastholde, at der ikke er flyttet nye arbejdspladser ud.
Der er flyttet rundt på nogle arbejdspladser.
Det er ikke sådan, at staten og statsadministrationen og det, der er foregået omkring Slotsholmen her, er blevet mindre.
Tværtimod, vil jeg sige; det bliver jo større og større.
Så vi ser gerne, at der bliver flyttet endnu mere ud.
Med hensyn til det, der er flyttet ud, er det sket i forbindelse med amternes nedlæggelse, og man skulle så have placeret nogle forskellige miljøcentre og sådan nogle ting.
Men det er ikke samlet set en styrkelse af udkantsområderne.
Rasmus Prehn (S), 2009-05-14:
Venstres ordfører giver udtryk for, at det er de lokale kræfter, der skal løfte opgaven, og det lyder jo enormt fascinerende og også meget positivt, men man kunne måske også fristes til at sige, at det også er en måde at fralægge sig ansvaret på her fra Christiansborgs side i forhold til de opgaver, der er, hvis det alene er lokalt, man skal løfte opgaverne.
Hvis vi rent faktisk lytter til Landdistrikternes Fællesråd, som jo er lokale kræfter, der har involveret sig – i øvrigt med en hel del medlemmer af Venstre – i det organisatoriske arbejde, efterlyser de jo en meget mere aktiv indsats fra Christiansborgs side i forhold til at løfte nogle af de her ting.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre Venstres melding med hensyn til nogle af de ting, som vi også fra socialdemokratisk side og fra SF's side har lanceret i vores fælles forslag til vedtagelse, nemlig det med et særligt uddannelsestaxameter til de områder, som ikke har del i væksten.
Og hvad med offentlige arbejdspladser i udkantsområderne?
Og endelig hvad med den mangel på læger, vi oplever rundtomkring i de udkantsområder, vi har, hvor det bliver stadig sværere at få veluddannede læger nok?
Skulle man gøre noget særligt for at uddanne flere læger måske endda på nogle af de universiteter, som ikke har lægeuddannelser i øjeblikket?
Jens Kirk (V), 2009-05-14:
Jeg vil sige til hr. Rasmus Prehn, at om uddannelsescentre kan man vel sige, at allerede nu har vi universiteter, vi har Syddansk Universitet, vi har en akse, der siger Århus, Herning, en akse er lagt derude.
Det vigtigste i den forbindelse er vel, at vi sørger for, at der også er infrastruktur, som kan medføre, at selv om man vil bo hjemme måske 50 km derfra - kan man fortsat komme på de centre dagligt og også komme hjem dagligt, hvis man ønsker det, så man ikke ligefrem tvinges til at flytte.
Når først de unge er flyttet fra et område, er der jo en tendens til, at de ikke kommer hjem, før de i hvert fald er kommet nogle år op i alderen.
Med hensyn til lægehuse tror jeg, at man skal lytte lidt til, hvad de også har snakket om i Region Midtjylland, og jeg tror også andre steder - var det ikke Mors, vi har hørt det fra - at der bygger kommunen, eller regionen sørger for, at der er nogle lægehuse til rådighed for lægerne, fuldt moderne, og så søger lægerne det.
Jeg tror endda, jeg har hørt, at det oppe på Mors eller et andet sted er blevet en meget stor succes.
Der var mange ansøgninger.
Rasmus Prehn (S), 2009-05-14:
Netop med hensyn til lægehuse
har det jo virkelig været en lang proces at give regionerne lov til, at man kunne etablere de her lægehuse.
Der har regeringen strittet imod i forhold til at give en fuldmagt til regionerne, så man kunne etablere det her.
Så der har altså været et langt socialdemokratisk pres for at få den her opgave løftet.
Men det er rigtigt, at det er et skridt i den rigtige retning.
Jeg tænkte nu nok så meget også på at få uddannet læger, som har lyst til at bosætte sig i nogle af de her områder.
Der tænker jeg lidt på, at vi jo bl.a. har Aalborg Universitet, hvor man jo i forvejen har en industriel lægeuddannelse, men man kan ikke få lov til at uddanne almindelige læger, og det har man interesse i.
Var det ikke en måde at gøre det på at løfte den uddannelse?
Så kunne man også få flere til at uddanne sig som læger dér og dermed også passe de ledige lægejob, der bl.a. er i Nordjylland.
Det kunne være en måde.
Så har jeg også et spørgsmål omkring offentlige arbejdspladser, om man skulle overveje at rykke nogle af dem ud til de områder, der ikke har del i væksten.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-14:
Det kan godt være, at jeg udtrykker mig meget uklart, men det, jeg sådan set plæderer for, er ikke, at der skal flyttes mange flere penge ud til udkantsområderne.
Jeg siger bare, at kommunerne, der ligger derude, skal have fair konkurrencevilkår; de skal som udgangspunkt kunne have en økonomi på lige fod med andre kommuner.
Så kan man tage den derfra og sige, at de dygtige kommuner får meget ud af pengene, mens de mindre dygtige får mindre ud af det.
Lad os få den konkurrencesituation - det vil vi gerne have - men udgangssituationen skal være forholdsvis ens og lige.
Det gælder specielt, når vi taler om kommuner i de områder, som er truet i den grad, som vi ser her.
Derudover har jeg jo ikke sagt, at der skal flyttes flere penge ud, men vi skal have flyttet noget viden derud og styrket nogle uddannelser i de områder, og det er jo noget helt andet.
Og der bruger vi jo pengene i forvejen.
Knud Kristensen (KF), 2009-05-14:
Nu kan man jo ikke påstå, at hr. Flemming Bonnes tale var særlig positiv - den var i stedet relativt negativ.
Hr. Flemming Bonne afsluttede med at sige, at ledigheden eksploderer, og vi er helt enige om, at det er uheldigt, men mener hr. Flemming Bonne virkelig, at man kan redde landets situation og løse hele vores nuværende arbejdsløshedsproblematik ved at tilføre landets yderområder nogle flere midler?
Jens Kirk (V), 2009-05-14:
Tak til hr. Flemming Bonne.
Det blev fremlagt mange ting og mange procenttal, og de er jo taknemlige.
For så er arbejdsløsheden på 2 pct. bagefter.
Det skal vi lige have i baghovedet, når vi hører de procenttal.
Jeg medgiver, at det er tragisk, når en familie - en eller begge forsørgere - bliver arbejdsløs.
Det er tragisk, og det skal vi finde en løsning på.
Men jeg synes, at man skal tage de procenttal sådan lidt med et gran salt.
Det spændende er jo her - jeg har lige læst i bogen om, hvor folketingspolitikere kommer fra - at hr. Bonne kommer fra Nakskov.
Det har jeg lige fundet ud af.
Og jeg har lige en pressemeddelelse her fra formanden for Erhvervsråd Lolland-Falster, Marie Louise Friderichsen, som skriver: Optimisme på Lolland-Falster, selv om der er fyringer.
Det er slet ikke, som det var i 1970'erne og 1980'erne.
Femern Bælt vil gøre noget andet, men helt klart skal vi ligesom have gang i noget andet, omstilling, uddannelse.
Men hvad er det, SF helt enkelt vil gøre, f.eks. hvis vi skal sige noget med hensyn til struktur i de gamle amter?
Kan vi flytte de der statslige arbejdspladser, eller er det bare noget, vi snakker om ved festlige lejligheder?
Kan det lade sig gøre i praksis?
Jeg spørger.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-14:
Nu, når der henvises til min hjemstavn og erhvervsrådets ganske udmærkede formand, vil jeg da afsløre over for hr. Jens Kirk, at jeg selv, efter fyringerne blev varslet på Vestas, har været med til at tale problemerne ned.
For de skal såmænd nok rejse sig igen, Vestas er et stort og et stærkt firma, de skal nok komme.
Men når vi kigger på situationen i forbindelse med krisen, er det, man skal være betænkelig, og så kan man ikke lade sig nøje med de her generelle lave ledighedstal.
Så bliver regeringen nødt til at forholde sig til, at ledigheden eksploderer.
Det er eksplosivt, og hvis ikke man sætter ind hurtigt, risikerer vi det, vi har set tidligere, nemlig at folk går hen og bliver ledige i for lang tid.
De mister tilknytningen til arbejdsmarkedet, og så får vi massive sociale problemer.
Det kan jeg ikke tænke mig at nogen kan have interesse i.
Jens Kirk (V), 2009-05-14:
Det er interessant, at hr. Flemming Bonne nævnte noget, som jeg mener er forkert.
Når man tager håndfast på bogen her og læser tabel 2 på side 36, ser man, at der står, at ungdomsuddannelserne er dårlige derude.
Her står jo sort på hvidt, at der faktisk er flere i Nordvestdanmark i hvert fald, der gennemfører en ungdomsuddannelse, end i landet som gennemsnit.
Vi er helt oppe på 87-88 pct. i de områder.
Og endelig kan vi sige, at den sociale arv jo også er brudt.
Den er næsten på højde med de andre i de områder, vi snakker om her.
Det er rigtigt, at der erhvervsfagligt set er en større del, der bliver det, og det er jo helt klart produktionsvirksomhederne, der ligesom mister eksportmuligheder, og derfor bliver arbejdsløsheden jo større der, end hvor vi har servicevirksomheder.
Men jeg synes, at hr. Bonne skulle læse lidt mere i den her.
Der står faktisk meget godt i den, som dokumenterer, at der er sket en masse ting, også ude i landdistrikterne, helt derude i Vestjylland, hvor jeg kommer fra.
Men hvad er det mere, hr. Bonne mener skal flyttes ud
Jeg spurgte til statslige arbejdspladser.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-14:
Jeg bliver nødt til at sige det på den måde, at det, vi gerne vil have flyttet ud, er statslige arbejdspladser, som samtidig flytter noget viden ud her fra Københavnsområdet eller fra Århusområdet.
For en vigtig forudsætning for, at udkantsområderne kan udvikle sig, er, at der tilføres noget viden, og at der bor nogle mennesker, som er i stand til at udvikle, iværksætte osv.
Det kan være mange typer af statslige arbejdspladser.
Jeg står ikke her og plæderer for en ny udflytning af SKAT eller sådan noget.
De behøver ikke at ligge i hovedstaden.
De skal bare være i en afstand, så de kan nås ved almindelig daglig pendling.
Jens Kirk (V), 2009-05-14:
Jeg skal tage det bagfra og sige, at offentlige arbejdspladser tror jeg ikke er det, der skal løfte området.
Det er, at der er blevet mulighed for ligesom at iværksætte noget produktion.
Det er produktion, der skal til.
Jeg tror ikke, at det er de offentlige arbejdspladser, der skal løfte de områder.
Det er, at alle ligesom kan se, at her har vi et godt sted at arbejde.
Vi har snakket meget om, at tomme landbrugsbygninger skulle bruges, og at det måske blev lettere at fortsætte i de bygninger.
Vi ved, at i landbrug må vi have 20 arbejdspladser, så hvorfor må vi ikke have mere end 6-7 på en nedlagt ejendom, hvor vi har en god og miljøvenlig produktion?
Det kunne vi måske også tænke lidt på.
Endelig skal jeg ikke gøre mig klog på lægehuse og Aalborg, men jeg ser gerne den her henvendelse til - det må vel være - forskningsministeren, hr. Helge Sander, om ikke vi skulle tænke på det.
Jeg tør ikke sige, hvor langt man vil komme med den.
Lene Hansen (S), 2009-05-14:
Både fødevareministeren og ordføreren henviser i deres taler til »Grøn Vækst«, og det er jo et forholdsvis nyt udspil, som man jo egentlig kun lige lidt overfladisk har fået kendskab til her.
Derfor er det sådan lidt overraskende, at man i debatten nu henviser til et forhandlingsoplæg, hvor forhandlingerne er i gang.
Jeg vil gerne spørge ordføreren om det punkt, der hedder et mere selvbærende landbrugserhverv.
Det dækker jo over, at kravet om selveje ophæves, så landbruget i højere grad får mulighed for at organisere sig i selskabsform.
Mener ordføreren, at det er fremmende for bosætningen på landet?
Jens Kirk (V), 2009-05-14:
Fru Lene Hansen nævnte selv, at Socialdemokraterne stemte imod landdistriktspakken, og at man stemte imod kommunalreformen.
Jeg kan ikke helt huske, hvordan det var med bloktilskuddet, men det er vel en kendsgerning, at som bloktilskuddet er nu, er der aldrig kommet så meget fra øst til vest, som der er kommet nu, så der er altså sket nogle forbedringer.
Jeg skal medgive, at der måske godt kunne gøres noget mere, men så skulle vi tage fra nogle andre.
Med hensyn til sygehusene vil jeg spørge, om fru Lene Hansen virkelig mener, at vi skal tilbage til, som det var før.
Vi ved, at for nogle år tilbage - det kan vi huske - skulle der kun 100.000 mennesker til at få opland til et sygehus.
Nu er vi vel der, hvor der skal 400.000 til et sygehus, fordi vi har mere apparatur og kan meget mere, vi kan altså alt.
Er det så ikke rigtigt at sige, at det er præhospitalerne, der skal være i orden, og som f.eks. kan nå ud til Thyborøn eller andre steder, og ikke at vi skal flytte sygehusene ud, så vi ikke kan få læger til dem?
Er fru Lene Hansen ikke enig i det?
Lene Hansen (S), 2009-05-14:
Vi kan ikke skrue tiden tilbage, vil jeg sige til hr. Jens Kirk, det er vi jo nok helt klar over.
Det, jeg siger, er, at når man nedlægger de små sygehuse i yderområderne, bliver befolkningen efterladt med en form for utryghed, som vi landspolitikere bliver nødt til at adressere.
Man bliver nødt til at sætte det præhospitale beredskab i værk, før man lukker de små sygehuse ned, og det er nok det, det kniber med i øjeblikket.
Der skulle meget gerne være et beredskab klart den dag, hvor sygehusene lukker, det har befolkningen i yderområderne krav på.
Der er langt fra Hanstholm til Skejby.
Jens Kirk (V), 2009-05-14:
Der må jeg jo sige til fru Lene Hansen, at vi ved, at f.eks. Aalborg har et akutberedskab, og vi ved også, at der er lavet noget i Thisted, at der ligesom er kommet en afdeling der også, og der er altså ikke så langt fra Thisted til Hanstholm, vel 24 km eller sådan noget.
Fru Lene Hansen var inde på skolerne.
Vil det sige, at Socialdemokraterne virkelig mener, at uanset om der er 50 eller 60 elever på en skole, skal den fortsat være der?
Der må vel være en faglighed i det, det skal vel også være sådan, at forældrene ved og børnene kan føle, når de kommer ud af skolen, at de har lært det samme som på andre skoler.
Der kunne måske være noget i, at lærerne i stedet for kørte lidt rundt.
Men at sige, hvor stor en skole skal være, vil jeg nødig ind på - det er jeg enig i.
Men vi ved, at vi alle sammen kunne ønske os, at forældrene i kommuneskolerne måske var lige så aktive, som de er i friskolerne, hvor skolerne ellers dør, hvis ikke forældrene er aktive.
Det er vi enige om.
Men med hensyn til størrelsen er der altså et minimum, som vi skal respektere.
Endelig vil jeg sige, at bogbussen vel er lige så god som mange andre biblioteker, som mangler alle bøgerne.
Lene Hansen (S), 2009-05-14:
Med hensyn til skolestruktur er der selvfølgelig grænser for, hvor små skolerne kan være.
Altså, vi kan jo begge to huske dengang, hvor centralskolerne blev etableret og alle de små forskoler blev nedlagt.
Det afstedkom et ramaskrig, og det vil skolelukninger altid gøre.
Men jeg tror, at Socialdemokraterne er utrolig enige med SF i deres syn på det tilbud, der skal være i de mindre landsbysamfund.
Man bør oprette noget tryghedsskabende for befolkningen i de små landsbysamfund, f.eks. skoler med tilbud til de mindste børn.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-05-14:
Tak for det.
Som bosiddende i et af landdistrikterne og i et yderområde fik jeg faktisk spoleret noget af mit gode humør, som jeg havde med ind i salen, da jeg kom for et øjeblik siden, da jeg hørte fru Lene Hansens tale før.
For det er jo et meget mørkt og forstemmende udtryk og indtryk, der er tilbage.
Det gjorde mig egentlig lidt ked af det, for hvis vi tager kommuner som Thisted, Lemvig, Skjern, Ringkøbing og de områder, ser vi, at det måske lige nu er de mest progressive kommuner overhovedet på f.eks. klimaområdet med nogle meget, meget ambitiøse strategier for vedvarende energi, hvor man skaber nye grønne arbejdspladser, og inden for fødevareproduktion osv. er man utrolig innovativ.
Det er jo også en virkelighed, som er derude, og jeg synes måske, at fru Lene Hansen mangler det positive element i sin tale.
Jeg synes, at det var en lidt trist tale, vi hørte fra fru Lene Hansen.
Lene Hansen (S), 2009-05-14:
Når man skal påpege de udfordringer og problemer, som findes, bliver man jo nemt lidt ensidig.
Hvis jeg skulle pege på alt det positive, som sker i landets yderområder, tror jeg ikke, at et kvarter ville være nok.
Jeg synes også, at det er lidt ærgerligt sådan at få ord for at være sortseer, for der er jo reelle problemer i udkantsområderne.
Der er befolkningstilbagegang, uddannelsesniveauet er ringere, end det er i landet som helhed, og uddannelsesprofilen er domineret af ufaglærte personer med en erhvervsfaglig uddannelse.
Der er en relativt lavere indkomst pr. indbygger sammenlignet med det øvrige land, og i tiåret op til 2005 har man simpelt hen oplevet et samlet fald i beskæftigelsen på over 5 pct., hvor hele landet oplevede en vækst på 3,8 pct., så der er da reelle problemer at adressere.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-05-14:
Jamen selvfølgelig er der udfordringer også i udkantsområderne og i landdistrikterne, det er der jo overalt i samfundet.
Sådan er verden jo nu engang indrettet.
Det er nok sådan at være opposition - nu har jeg jo ikke prøvet det og håber heller ikke, at jeg kommer til at prøve det foreløbig - at man skal være lidt sortseer i stedet for at fremhæve mange af de gode ting.
Jeg synes også, at det er fuldstændig forkert at skose regeringen for, at man kommunalt prioriterer at nedlægge nogle skoler og lægge nogle skoler sammen, nedlægge nogle busruter, som regionerne har ansvaret for, eller nogle biblioteker, som jo også er en kommunal opgave.
Jeg synes måske, at det er forkert et eller andet sted, at fru Lene Hansen skoser regeringen for den udvikling, da det jo er i det kommunale selvstyre, man foretager de prioriteringer.
Lene Hansen (S), 2009-05-14:
Det kommunale selvstyre er vel ligesom en marionetdukke; den udfører de bevægelser, man tillader at den udfører.
I øjeblikket er kommunerne jo bundet fast op af regeringen i en benhård økonomisk aftale, der simpelt hen tvinger kommunerne ud i nogle besparelser, som ingen kommunalpolitiker i virkeligheden ønsker.
Så det er jo regeringen, der har det overordnede ansvar.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-14:
Jeg tager det som et positivt tilsagn om, at vi kan drøfte det her videre.
Jeg er meget optaget af, at vi skal have gjort noget ved de ca. 10.000 ejendomme, der står og forfalder rundtom i vores smukke land, og jeg ser frem til, at vi kan forhandle videre om det.
Jens Kirk (V), 2009-05-14:
Man kan jo sige, at en betingelse for at have liv på landet også er, at de virksomheder, der ligger derude, herunder også landbruget, har nogle vilkår, som de kan leve under økonomisk.
I øjeblikket må vi sige - og vi har selvfølgelig en global krise - at der tror jeg, at de fleste landmænd vil sige, at de har underskud dagligt; de fleste vil sige det.
Derfor må vi se på, hvordan vi i grunden kan matche og klare os i en global konkurrence, som vi må sige der altid vil være der for os som eksportører.
Kunne vi få fremmed kapital ind på nogle områder - selvfølgelig fortsat med landbrugsuddannelsen som det styrende, men måske ikke med den samme procentvise ejerandel - er det måske en mulighed.
Det er det, der ligger i det.
Lene Hansen (S), 2009-05-14:
Jamen kan man nu være sikker på, at der vil bosætte sig en landmandsfamilie på alle de gårde, som man vil slå sammen til et selskab, et aktieselskab, eller hvad det nu skal være for en konstruktion.
Jeg forestiller mig, at det i nogle tilfælde vil blive et fjernstyret selskab, som sætter en mand ind, som så skal varetage den daglige forvaltning.
Jeg forestiller mig da ikke, at alle de gårde, der indgår i et fællesskab, et aktieselskab, vil kunne blive bemandet af landmænd. Jeg ser egentlig det her som en trussel imod bosætningen i landområderne.
Jeg ser det også lidt som en trussel imod naturplejen i landområderne, for altså, hvilke tilknytninger kan et fjernejerskab have til den jord, som landmanden i dag går og pusler om.
Jeg ved ikke, om ordføreren også kunne dele den bekymring.
Jens Kirk (V), 2009-05-14:
Nej, det kan han ikke, for det har vel altid været sådan, at hvis man skulle være landmand, skulle man faktisk også være lidt idealist.
Det der scenarie, som fru Lene Hansen beskriver, er vel sådan set det, vi har set både i øst og måske også noget i vest, i England, forpagtersystemet.
Derfor har jeg ikke de bekymringer.
Det kræver det simpelt hen i dag for at overholde alle de regler, vi har.
Så det tror jeg ikke at fru Lene Hansen skal være nervøs for.