Flemming Møller Mortensen (S), 2015-05-05:
Tak for det.
Vores rigsfællesskab er helt unikt, og vi Socialdemokrater anser det for at være meget værdifuldt.
Tænk på de mange unge, der fra Færøerne og Grønland kommer her til Danmark for at studere, eller de mange danskere, der drager til Grønland og Færøerne for at arbejde.
De er med til at bringe os tættere sammen.
Der er samtidig meget store forskelle landene imellem, og derfor kan det ikke tydeligt nok udtrykkes, at hvert enkelt land er meget unikt, og at landene ikke tåler at blive sammenlignet.
Men det er også grunden til, at vi har så meget at byde på hver for sig.
Forskellighed gør stærk, siger man generelt.
Et mangfoldigt rigsfællesskab gør derfor også, at vi både udadtil og indadtil kommer til at stå væsentlig stærkere.
Derfor synes vi Socialdemokrater, at vi skal værne om rigsfællesskabet, ligesom vi skal være med til at videreudvikle rigsfællesskabet og sikre et ligeværdigt fællesskab.
Økonomi: Både Grønland og Færøerne står over for økonomiske udfordringer, som statsministeren har redegjort mere for i detaljer.
Der er udfordringer i forhold til et strukturelt underskud på budgettet, aldrende befolkning, lav vækst – især gældende for Grønland – og et ledighedsproblem, også særlig gældende for Grønland.
Til gengæld har Færøerne, som vi også har drøftet her i salen tidligere, en udfordring i forhold til fraflytning, og de har også en udfordring, i forhold til at rigtig mange fra Færøerne arbejder uden for Færøerne og dermed ikke betaler så meget i skat til den færøske økonomi, som man godt kunne tænke sig.
Vores samarbejde bygger på selvstyreloven og hjemmestyreloven og den kompetencefordeling, der ligger i de her love.
Selvstyret har derfor ansvaret for den økonomiske politik, herunder at gennemføre de nødvendige reformer, der sikrer nye indtægter.
Fra dansk side er vi naturligvis også interesseret i en sund økonomi i Grønland og på Færøerne.
Det er kun godt for alle parter og også for rigsfællesskabet.
Jeg vil derfor også gerne udtrykke min tilfredshed med, at både Færøerne og Grønland har målsætninger om at skabe en balance i økonomien og bruger meget energi på det i deres politiske arbejde.
Desuden er jeg også tilfreds med, at den danske regering vil tilbyde rådgivning og administrativ bistand i forhold til den økonomiske situation, såfremt det ønskes af Grønland og Færøerne, ligesom det er positivt, at den nedsatte dansk-grønlandske arbejdsgruppe tidligere i år offentliggjorde en rapport om fremme af kommercielt erhvervssamarbejde mellem Grønland og Danmark.
Det er jeg enig i.
Det er her, de store potentialer ligger.
Sidst jeg var på Færøerne, drøftede vi også muligheden for et øget turistfremstød på Færøerne, og det blev udtrykt, at Færøerne, til trods for at de ikke kan ændre på de klimatiske forhold, gerne ville gøre, at turistsæsonen kunne blive noget længere.
En anden ting, vi har diskuteret her i Folketingssalen, som er utrolig væsentlig, og som statsministeren også har været inde på, er, at der er sat fokus på eventuelle grænsehindringer både inden for rigsfællesskabet, men også inden for Norden.
Det er vigtigt, at vi får fokuseret på de barrierer og hindringer, der måtte være, fordi vi ønsker at øge mobiliteten for borgere og for virksomheder.
Arbejdsgruppen gør sit arbejde færdigt nu her i løbet af 2015, og det bliver spændende at gribe udfordringen derfra.
Det er ikke rart at læse en artikel i Information den 12. april 2015 under overskriften: Der er ingen prestige i at være grønlænder.
Det er en artikel, som fortæller om, hvordan det er at komme fra Grønland og være socialt udsat og komme til Danmark og opleve de problemer og udfordringer, der er ved at komme til en anden del af rigsfællesskabet med de problemer, man måtte have med fra Grønland.
Jeg ved godt, at de socialt udsatte grønlændere udgør en mindre del af det samlede antal grønlændere i Danmark, men det er utrolig vigtigt, at vi får fokuseret på dem, som har særlige udfordringer og problemer.
Regeringen har styrket initiativerne netop for de udsatte grønlændere i Danmark.
Det har vi gjort bl.a. ved satspuljeaftalen for 2013, hvor vi afsatte godt 13 mio. kr. over en fireårig periode til en strategi for indsatsen netop i forhold til udsatte grønlændere og deres børn i Danmark.
Strategien skal også sikre en bedre inklusion af socialt udsatte grønlændere i Danmark og på langt sigt være med til at nedbringe antallet.
Derudover har vi øget de permanente midler til de grønlandske huse, så husenes sociale projekter kan fortsætte også langsigtet.
Det er med til at holde rigsfællesskabet levende, også for de kommende generationer, og jeg er glad for, at der nu i dag er taget initiativer, bl.a. på undervisningsportalen emu.dk, og at der dér er oprettet særlige temasider med bl.a. sider til undervisningsforløb og materialer om rigsfællesskabet, om Færøerne og om Grønland, ligesom folkeskolereformen har fået indbygget elementer til bedring af kendskabet til rigsfællesskabet.
Det er nemlig vigtigt, at vi sikrer forståelsen for de borgere, som flytter på tværs af de tre dele af rigsfællesskabet, og at man dér møder en befolkning, som har et oplyst grundlag om det sted, man kommer fra.
Jeg vil slutte af med at nævne et par aktuelle sager.
For et par uger siden var jeg i Bruxelles sammen med en gruppe af danske folketingsmedlemmer og grønlandske folketingsmedlemmer.
Vi var nede for at tale med Kommissionen og parlamentarikere om forbud mod eksport af sælskind og inuitundtagelsen.
Som statsministeren og også Venstres ordfører har været inde på, er vi her i en meget klemt situation, men jeg kan meddele, at alle gode kræfter bliver samlet i den her sag, og at vi blev mødt med en meget stor forståelse, også fra kommissærens kontor.
Jeg kan ikke gøre andet end at håbe, at vi når i mål med, at eksporten af bæredygtigt grønlandsk sælskind kommer højt på dagsordenen og bliver profileret i den sammenhæng, som de sælskind fortjener, og at der vil være et marked, som har øjnene åbne for dem.
Den anden ting, jeg vil nævne, er, som statsministeren også har været inde på, den vanskelige situation i forhold til servicekontrakten omkring Thule Air Base, men der har jeg forhåbning om, at forhandlingerne, som foregår ovre i Udenrigsministeriet, også vil resultere i et godt udfald.
Fra socialdemokratisk side vil jeg gerne appellere til Præsidiet om at prøve at overveje, om man ikke i forhold til Færøerne, på lignende vis som man har i forhold til Grønland, måske kunne overveje at tage det op, sådan at der kunne laves orienteringsrejser her fra Folketinget.
Jeg er blevet mødt af flere af mine partifæller her i folketingsgruppen, som aldrig har været på Færøerne, og som over for mig som færøordfører har givet udtryk for, at det faktisk også for dem kan være lidt vanskeligt at indgå i drøftelsen og debatten, fordi de ikke har et indgående kendskab til det.
Jeg ved, og det er det, der er meddelt mig fra mange af mine gruppefæller, at de orienteringsrejser, som ligger til Grønland, i høj grad har været med til at skabe en fælles forståelse for det rigsfællesskab, som vi også varetager lovgivningen for her fra talerstolen.
Jeg skal læse et udkast til en vedtagelsestekst op, en vedtagelsestekst, som støttes af Venstre, Konservative, Liberal Alliance, Sambandflokken, Siumut, Radikale Venstre og Socialdemokraterne.
Teksten lyder sådan: Forslag til vedtagelse »Folketinget tager statsministerens redegørelse om rigsfællesskabet 2015 til efterretning.
Folketinget udtrykker stor glæde over rigsfællesskabet og understreger behovet for en løbende dialog om muligheder og udfordringer i rigsfællesskabet.
En god dialog er forudsætningen for et ligeværdigt og respektfuldt samarbejde mellem rigsfællesskabets parter.
Med henblik på fortsat at fremme udviklingen af rigsfællesskabet opfordrer Folketinget til, at samarbejdet mellem regeringen og landsstyrerne på Færøerne og i Grønland styrkes.
Folketinget konstaterer, at Færøerne og Grønland står over for økonomiske udfordringer bl.a. i forhold til at sikre en finanspolitisk holdbar udvikling.
Folketinget opfordrer regeringen til at holde sig orienteret om den økonomiske situation på Færøerne og i Grønland og inden for rammerne af og med respekt for hjemmestyre- og selvstyreordningerne at tilbyde samarbejde og administrativ bistand, såfremt Færøernes landsstyre og Naalakkersuisut ønsker det.