runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2008-09-09:
Der er næppe nogen tvivl om for dem, der ved, hvad hr. Jacob Jensen har stået fadder til for nylig, nemlig vel sagtens det mest ultraliberale erhvervspolitiske udspil, der er lavet i Venstres historie, at Socialdemokraterne ligger til venstre for Venstre og hr. Jacob Jensen.
Det er der, forskellen er.
Vi har sagt, at vi vil lave en oliefond, som kan sikre, at man får et nyt syn på værdien af offentlige investeringer.
I stedet for som nu, hvor regeringen nedprioriterer investeringerne i den kollektive trafik, skubber en enorm pukkel foran sig af renovering af vores veje, udbygning af vores vejnet med det resultat, at tusindvis af arbejdsår hvert eneste år går tabt i køer, i busser og på veje, så vil vi faktisk investere penge i det.
Vi foreslår en lidt langsommere gældsafvikling samtidig med, at man laver de her mere samfundsrentable investeringer, som vil give et meget, meget stort afkast på sigt.
Det er det, der er forskellen.
Der er penge i skidtet, det kan svare sig at investere i en velfungerende offentlig sektor.
Jeg er godt klar over, at det vel nærmest kræver en kulturel omvæltning, ikke mindst for hr. Jacob Jensen med det udspil, han lige har stået fadder til, men det er trods alt Socialdemokraternes synspunkt, så vi ligger til venstre for hr. Jacob Jensen, det er der bestemt ingen tvivl om.
Jacob Jensen (V), 2008-09-09:
Det var så en lang historie om alt det gode, som Socialdemokraterne ønsker at gøre.
Er der ikke tale om et venstreskred, altså en venstreorienteret retning i forbindelse med det forslag til finanslov, som Socialdemokraterne nu fremlægger?
Kan hr. Morten Bødskov ikke give mig ret i det?
Morten Bødskov (S), 2008-09-09:
Socialdemokraterne har fremlagt et fuldt finansieret og meget ansvarligt finanslovudspil, som sikrer, at vi kan fastholde den høje beskæftigelse, vi har haft hidtil, og som sikrer, at vi fortsat kan have den vækst, vi også har haft hidtil.
Regeringen har fremlagt et finanslovforslag, der intet er i, og som genindfører SP-ordningen, og dermed gambler man med muligheden for at få flere kastet ud i arbejdsløshed.
At Socialdemokraterne så selvfølgelig er glade for alle de venner, vi har, giver sig selv.
Og vi er glade for alle, der bakker op om socialdemokratiske synspunkter, det giver også sig selv.
At man kan have lidt større problemer på den borgerlige fløj i de her dage, må man selv tumle med, men for Socialdemokraternes vedkommende er linjen fuldstændig klar.
Det handler om, at vi skal bruge den økonomiske politik til at stimulere mulighederne for at sikre en fortsat høj beskæftigelse, en fortsat høj vækst, investere i den grundlæggende velfærd - sundhed, børn og ældre - og give kommunerne mulighed for at udskifte de uhumske toiletter, de nedslidte skolelokaler, som regeringen lovede befolkningen før folketingsvalget, men som de intet har fået gjort ud af efter folketingsvalget.
Jacob Jensen (V), 2008-09-09:
Lidt i forlængelse af det tidligere spørgsmål vil jeg sige, at jeg også før frokost noterede mig en bemærkning fra Enhedslistens hr. Frank Aaen, som med tilfredshed hilste den retning velkommen, som hr. Frank Aaen så Socialdemokraterne bevægede sig i, altså hr. Frank Aaens retning, en mere venstreorienteret retning.
Så jeg vil sådan set blot høre, om hr. Morten Bødskov er enig i hr. Frank Aaens analyse, som jeg selv i øvrigt også deler, nemlig at man fra Socialdemokratiets side lægger en mere venstreorienteret finanslov frem og dermed bevæger sig i hr. Frank Aaens retning.
Morten Bødskov (S), 2008-09-09:
Det er ikke bundlinjen.
Det, regeringen gør, er, at man undlader at give en skattelettelse, men giver så en skattelettelse på en anden bane uanset hvordan man fremstiller det.
Det, at man undlader at give en skattelettelse, men så giver en personlig skattelettelse, er samlet set en skattelettelse, og det er Socialdemokraterne imod, og vi føler fuld opbakning fra den nu tidligere formand for Det Konservative Folkeparti, som jo har gjort det til sit livsprojekt at sige, at der var tale om reelle skattelettelser - det er vi helt enige i - og dem har vi fra starten sagt at vi er uenige i og vil så bruge dem til en massiv investering i vores sundhed.
Det synes vi at Venstres kommunalordfører skulle lytte lidt mere til.
Jeg er helt sikker på, at vi ikke er de eneste, som har bidt mærke i, hvad konsekvenserne er af regeringens generelt meget, meget snævre vækstvilkår med hensyn til regionernes mulighed for at udvikle vores sundhedsvæsen.
Der sker en gradvis nedslidning af vores sundhedsvæsen, og bruger man den reelle skattelettelse, som der er tale om her, til at investere i den grundlæggende sundhed, ja, så kan vi løfte sundhedsvæsenet ud af den krise, som regeringen har bragt det i.
Altså, som jeg har sagt tidligere, og som jeg også fornemmer har været fremført af De Konservative, er det, der er tale om, at man, selv om man undlader at give en skattelettelse, giver en anden.
Det er Socialdemokraterne imod.
De midler mener vi er bedre anvendt til at udbygge vores velfærd, og det har vi så gjort i det finanslovforslag, som vi fremlagde i går.
Resultatet er en markant styrkelse af vores sundhedsvæsen.
Når det så handler om, at vi så at sige vil fratage folk incitamentet til at arbejde, skulle man måske prøve at blade et par sider længere hen i det socialdemokratiske forslag, for så vil man se, at vi vil hæve bundfradraget for efterlønnere, pensionister og førtidspensionister i øvrigt, for at få givet dem en ekstra motivation for at blive længere på arbejdsmarkedet.
Der er en række andre forhold i det socialdemokratiske forslag, som er med til at sikre, at vi får udvidet arbejdsstyrken.
Det er det, vi synes er det rigtige svar også på den situation, som vi står i lige nu i dansk økonomi.
Louise Schack Elholm (V), 2008-09-09:
Kan ordføreren bekræfte, at vi har en rekordlav ledighed, og kan ordføreren ligeledes bekræfte, at Socialdemokraterne ønsker at hæve en skat på trods af det, der er vedtaget?
Morten Bødskov (S), 2008-09-09:
Jeg må indrømme, at jeg stadig væk ikke helt forstår, hvad hr. Kristian Thulesen Dahl taler om.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-09-09:
Jeg står med forsiden af Politiken her.
Det er altid godt at slå det op, der henvises til.
Der siger jeg som finansordfører: »Der var lagt op til, at kommunerne skulle have de samme penge til anlægsinvesteringer i 2009, som de har haft de foregående år.
Vores frygt er jo, at den måde, man styrer kommunerne på, betyder, at de reelt ikke når det anlægsniveau, som er forudsat, og det er én diskussion i det her.
Spørgsmålet er, om budgetlægningen i kommunerne betyder, at man reelt kommer til at disponere færre penge, altså bruge færre penge på anlægsinvesteringer næste år end det, der har været hele baggrunden for aftalen.
Og det er præcis det, Politiken også helt fair beskriver på forsiden af avisen den pågældende dag.
Der ligger det klart i aftalen, at en større del end det, man har brugt tidligere, skal bruges lige præcis på de områder.
Det skal kommunerne så selvfølgelig gøre, når det er en del af aftalen.
Vi vil i finanslovforhandlingerne have fokus på, om det rent faktisk sker, så vi får den investering i børneinstitutioner, folkeskoler og ældrepleje, som vi hele tiden har forudsat sker.
Det vil vi ikke være i tvivl om, når vi er færdige med forhandlingen.
Så vil vi have sikkerhed for, at det rent faktisk også sker i praksis.
Morten Bødskov (S), 2008-09-09:
Jeg sidder og bliver lidt forvirret over, hvad det er, Dansk Folkeparti mener, når hr. Kristian Thulesen Dahl gør sig til fortaler for, at der skal ske flere investeringer i daginstitutioner og skoler.
Tidligere har hr. Kristian Thulesen Dahl jo været ude at sige, at Dansk Folkeparti mente at have andre beregninger, som efter hans opfattelse betød, at kommunerne havde 3 mia. kr. mindre i det samlede anlægsbudget til næste år, end de havde i år.
Bare lige for at være helt sikker: Det, hr. Kristian Thulesen Dahl mener, er, at den andel af de 15 mia. kr., som kommunerne får næste år, skal være større, for så vidt angår det, de bruger til daginstitutioner og skoler.
Underforstået: Mener hr. Kristian Thulesen Dahl stadig væk, at niveauet på de 15 mia. kr. er for lavt, eller er det den andel af de 15 mia. kr., der går til daginstitutioner og skoler, som hr. Kristian Thulesen Dahl vil udvide?
For hvis det er det sidste, så tror jeg godt nok, at der er mange kommuner, som bliver rigtig skuffet i forhold til, hvad hr. Kristian Thulesen Dahl bl.a. tidligere har sagt på forsiden af Politiken.
Og så er der ikke tale om et opgør med anlægsloftet og nye beregningsforudsætninger, men så er der tale om historisk lave anlægsniveauer, men hvor rammen til de ting, som Dansk Folkeparti ønsker sig, bare bliver udvidet.
Og konsekvensen bliver neddrosling af andre anlægsinvesteringer i kommunerne.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-09-09:
To ting: Da vi trådte ind i forliget, var det i erkendelse af, at et meget, meget stort flertal i Folketinget ville fortsætte denne ordning med eller uden vores deltagelse.
Det stod krystalklart, det var hr. Mogens Lykketoft, der var en meget central forhandler i hele det spil.
Derfor valgte vi at gå med, fordi vi sagde, at det er bedre, vi er med til at fordele pengene og har indflydelse på det, end at vi bare sidder og ser, at andre partier gør det.
Den anden ting, jeg vil sige, er, at vi optræder altså ordentligt i Folketinget.
Det er helt normal kutyme her på Christiansborg, at man respekterer de forlig, der er indgået.
Dem holder man, og når de slutter, er det enten, fordi de er tidsbegrænsede og udløber eller man i forbindelse med folketingsvalg siger som parti, at man ikke vil være bundet af forliget efter et valg, og det respekterer vi selvfølgelig.
Frank Aaen (EL), 2008-09-09:
Jamen jeg takker da for erkendelsen af, at man nu gennem en årrække har været med til at udhule pensioner, dagpenge, efterløn og andre ydelser, og at man nu vil prøve at ændre på det.
Det er jo fint nok, at man prøver at rette op på de fejl, man har været med til at lave.
Men med hensyn til forliget vil jeg sige, at hvis man ikke opsiger eller i hvert fald siger, at man er parat til at opsige forliget, kan der jo ikke dannes noget flertal uden om regeringen i den her sag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-09-09:
I forhold til det første spørgsmål: Når vi foreslår det, skal det gælde for alle.
Så er det ikke kun folkepensionister og førtidspensionister.
De fylder ganske meget, så det er et eksempel, men når vi foreslår det, er det alle de grupper, der oplever, at de får kappet noget af deres regulering.
Til det andet spørgsmål: Jamen vi vil jo ikke opsige et forlig, som det ikke giver nogen mening at opsige.
Det, vi gør, når vi har et forslag til en ændring, er at tage det op blandt forligspartierne, og jeg annoncerer her i dag, at når vi mødes og diskuterer i satspuljeforligskredsen, vi vil bringe det her op til debat og høre reaktionen.
Hvis det, at vi siger, at det her er vores politik, og nu træder vi ud af forliget, blot medfører, at alle de andre partier viderefører forliget, så fortsætter det med at være nøjagtig, som det var den dag, vi trådte ind, og så vil vi da hellere være med til at fordele pengene, så vi har indflydelse på, hvad pengene går til.
Men det jo ikke det samme som ikke at forsøge at få en diskussion i forligskredsen om, hvorvidt vi kunne blive enige om at ændre kurs.
Kunne vi f.eks. blive enige om som en første del at sige, at i 2009 laver vi en højere regulering for de folk, og så finder man så de penge, man ellers ville have fundet til udsatte grupper, på den almindelige finanslov - så mener jeg, vi er kommet et skridt på vejen.
Frank Aaen (EL), 2008-09-09:
Ja tak.
Dansk Folkeparti har i 7 år, mener jeg, været med i satspuljeforliget, som betyder, at pensioner, dagpenge til arbejdsløse og sygedagpenge år for år er sakket bagud i forhold til lønudviklingen.
Derfor har jeg to spørgsmål til hr. Thulesen Dahl: Skal det kun være pensionister og førtidspensionister, der skal undtages fra satstyveriet, som jeg kalder det?
Er det kun en del, eller er det alle, der skal omfattes, og vil Dansk Folkeparti i givet fald - for det kan jo blive nødvendigt - tage initiativ til at opsige forliget om satsreguleringen, hvis det er nødvendigt for at komme igennem med det her?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-09-09:
Det, vi har været med til at stå bag, er, at man skal have nogenlunde det samme forbrug i anlægsudgifter i kommunerne næste år, som man har haft de seneste år, men at andelen i det forbrug, lige præcis når det drejer sig om f.eks. børneinstitutioner og skoler, skal være forøget.
Og det har jo været, fordi vi har ment, at der er et større behov for at investere nogle flere kroner i lige præcis de offentlige institutioner, som hr. Ole Sohn nævner.
Det, jeg så siger i mit ordførerindlæg her, er, at vi vil bruge finanslovforhandlingerne til at få sikkerhed for, at det rent faktisk også giver sig udslag ude i virkeligheden, altså at man ude i den kommunale virkelighed så også bruger flere penge på bl.a. at renovere børneinstitutioner og skoler.
Nu henviste hr. Ole Sohn lige til Vejle kommune, hvor jeg har været med til at igangsætte renoveringen af en af de store folkeskoler inde i Vejle for 80 mio. kr.
Og det var en lokal prioritering, at det var vigtigt frem for nogle andre ting netop at få renoveret sådan en af de store skoler.
Det er vigtigt for os, at det arbejde foregår.
På min egen lokale folkeskole, der har været præget af fugtindtrængning osv., er den gamle fløj ved at blive endevendt lige for øjeblikket i forbindelse med en renovering.
Og det har været vigtigt for os, at sådan noget sker, for at børnene har ordentlige vilkår i skolen.
Det er bare for at understrege, at det fokus har vi; det arbejder vi på her i Folketinget, og det gør vi også lokalt.
Ole Sohn (SF), 2008-09-09:
Dansk Folkeparti har tillagt sig den samme tankegang eller fortrængning af virkeligheden, som Venstre og Konservative, for det, jeg spurgte om,
var sådan set ikke, hvad man ville ude i fremtiden.
Dansk Folkeparti har haft et hovedansvar for økonomien i 7 år, så det er jo ikke spørgsmålet, om man skal foretage den opbremsning næste år.
Virkeligheden er jo, at Dansk Folkeparti har lagt stemmer til en markant opbremsning af vores fælles forbrug i kommunerne, som primært rammer børn, daginstitutioner, folkeskoler og ældrepleje, som hr. Kristian Thulesen Dahl ganske rigtigt påpegede.
For det, hr. Kristian Thulesen Dahl efterlyser, nemlig ordentlige folkeskoler, ordentlige daginstitutioner og en ordentlig ældrepleje, halter jo, og det gør det jo, fordi Dansk Folkeparti sammen med V og K har prioriteret privatforbrug højere end det, der gør, at vores samfund kan fungere, og at almindelige lønmodtagere kan få passet deres børn på en ordentlig måde, mens de går på arbejde.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-09-09:
Umiddelbart skal man jo være glad, når man modtager ros.
Så blev jeg alligevel lidt betænkelig, da det var ros fra hr. Ole Sohn fra Socialistisk Folkeparti.
Men nok om det.
Nej, sådan ser vi ikke sammenhængen.
Og det gør vi ikke, fordi vi ikke ser nogen grund til at lave en voldsom opstramning af det offentlige forbrug på grund af den skattepakke, der blev lavet.
Vi skal jo også huske på, at skattepakken fra sidste år primært havde to ting i sig.
Den ene var det løfte, man havde givet om, at når ledigheden faldt, nedsatte man også det arbejdsmarkedsbidrag, som folk skulle indbetale.
Det løfte, som Socialdemokratiet havde været ude med, da man lavede den ordning, synes vi, at vi havde en forpligtelse til at føre ud i livet, så man altså også betaler mindre til ordningen, når der er færre ledige.
Den anden del er finansieret ved en indeksering af energiafgifterne, altså ved at de her såkaldt grønne afgifter kan stige med pristalsudviklingen.
De to elementer glemmer man tit at tage med ind, når man diskuterer det med skattejusteringer.
Men jeg har jo i mit indlæg redegjort for, at jeg ikke finder, at de to dele betyder, at vi skal lave en opbremsning af det offentlige forbrug.
Det er jo det, jeg også har forsøgt at redegøre for i forbindelse med de ting, som vi tager fat på for at være sikre på, at der investeres det nødvendige i f.eks. børnehaver, skoler og i ældreplejen.
Ole Sohn (SF), 2008-09-09:
Jeg vil starte med at rose hr. Kristian Thulesen Dahl for at have blik for, at der er nogle mangler i samfundet.
Og jeg synes, at ordføreren påpegede nogle af de mangler, der er i den kommunale og den regionale velfærd: på sygehusområdet, på folkeskoleområdet, på ældreområdet.
Så er spørgsmålet, om det måske er gået op for hr. Kristian Thulesen Dahl, at det var en knap så god idé, at Dansk Folkeparti lagde stemmer til V og K's pres for at lave skattelettelser.
For skattelettelserne er jo blevet betalt ved en voldsom opbremsning af det offentlige forbrug med det resultat, at bl.a. Vejle kommune, som jeg ved at hr. Kristian Thulesen Dahl kender lidt til, mangler 200 mio. kr. for at få dagen og vejen til at hænge sammen.
Men er det ikke også tid til selverkendelse og tid til at sige: Vi må erkende, at vi lavede en fejldisposition ved at pumpe for mange penge ud i det private forbrug på bekostning af den fælles velfærd?
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-09-09:
Tror ordføreren, at de initiativer, som her blev listet op af ordføreren, er tilstrækkelige som svar på den helt grundlæggende udfordring, det er at få 60.000 ekstra i arbejde frem mod år 2015?
Tror ordføreren ikke også, at det vil være relevant at kigge på skattereformer, at kigge på arbejdsmarkedsreformer, reformer, der gør, at det bliver nemmere og mere attraktivt for folk at komme udefra og gøre en indsats på det danske arbejdsmarked?
Jeg synes, at det er sympatiske initiativer, der bliver skitseret, men jeg spørger mig selv, om det virkelig er nok i forhold til den grundlæggende udfordring, som vi egentlig er fælles om, nemlig at få dansk økonomi på rette spor frem mod 2015.
Morten Bødskov (S), 2008-09-09:
Det er rigtig nok, at dansk økonomi er i en vanskelig situation nu.
Vi har udsigt til en lavere vækst, og vi har udsigt til et fald i beskæftigelsen.
Socialdemokraterne bidrager gerne til, at man kan fastholde en høj beskæftigelse og fastholde en høj vækst.
Det er derfor, vi har været ude og foreslå meget, meget målrettede investeringer, fremrykning af offentlige investeringer på det kommunale område og i infrastrukturen.
Det er meget målrettede investeringer i områder i dansk økonomi, hvor der er udsigt til større ledighed.
Det er det, der er den socialdemokratiske idé og en del af det svar, vi mener der er behov for nu.
Hvad vi så kan gøre på den lange bane, er Socialdemokraterne som sagt også klar til at se på.
Vi bidrager meget gerne med modeller til, hvordan man kan give folk muligheder for at gå fra deltid til fuld tid, hvordan man kan målrette og effektivisere aktiveringen af ledige, hvordan man kan gøre det muligt for flere voksne at få de her voksenlærlingepladser, og hvordan man kan få bugt med det alt, alt for store sygefravær.
Det medvirker vi gerne til, og vi tror faktisk, at der på langt sigt er rigtig meget at hente her.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-09-09:
Mit spørgsmål vedrører behovet for arbejdskraft og arbejdsudbud, og jeg kunne forstå, at den socialdemokratiske ordfører lægger vægt på nedbringelse af sygefravær som svar på, hvordan man skal få mere arbejdskraft og et højere arbejdskraftudbud.
Det er jo sympatisk og fornuftigt og vigtigt, at der sættes ind her, men er det tilstrækkeligt i den socialdemokratiske optik?
Løser det de grundlæggende problemer, som økonomien står over for, alene at forholde sig til sygefravær, eller hvilke andre redskaber og reformer kan der tages i anvendelse her?
Morten Bødskov (S), 2008-09-09:
Jamen holdningen er den, at Socialdemokraterne står ved skattestoppet, og fordi man undlader at give en skattelettelse - der er jo det, man gør med indekseringen, man undlader at give en skattelettelse, men giver en anden - ja, så er det jo stadig en skattelettelse.
Jeg forstår ikke, hvorfor hr. Lars Barfoed så hårdnakket forsøger at forfægte sit synspunkt, for han har i hele debatten om regeringens skattepakke gjort det til sin hofkamp at tale om, at det, der her var tale om, var reelle skattelettelser.
Det kan ikke komme som nogen overraskelse, at Socialdemokraterne er imod dem, fordi vi mener, at pengene er bedre anvendt på velfærd.
Lars Barfoed (KF), 2008-09-09:
Vi vil jo alle sammen gerne gøre sundhedsvæsenet bedre, og der har aldrig været investeret så meget i sundhedsvæsenet, som der er blevet under den her regering.
Så det er jo ikke der, vi er uenige.
Men hvis man nu vil sløjfe indkomstskattelettelsen på 5,4 mia. kr., som jo bl.a. er finansieret af indeksering af grønne afgifter, siger jeg bare: Hvis man mener noget med et skattestop, så må det jo være, fordi man så ikke længere vil indeksere de grønne afgifter, ellers er det en eklatant skattestigning, der bliver gennemført.
Morten Bødskov (S), 2008-09-09:
Nu hørte jeg ikke lige det sidste af det, hr. Lars Barfoed sagde, men jeg kan næsten regne det ud.
Altså, fordi man undlader at give en skattelettelse og giver en anden, så giver man stadig en skattelettelse.
Hr. Lars Barfoed har om nogen - om nogen, tør man vist roligt sige fra den her talerstol – været den mand, som med åben pande har kastet sig ind i den borgerlige diskussion, der var, da man lavede den her skattepakke, altså om der var tale om skatteomlægninger, eller der var tale om skattelettelser.
Så pointen er den, at undlader man at give en skattelettelse, men giver en anden, ja, så giver man faktisk stadig en skattelettelse.
Og Socialdemokraterne har fra starten sagt, at vi var imod at give de der skattelettelser, og derfor bruger vi målrettet de penge på vores sundhedsvæsen.
Så ville statsministeren eksempelvis ikke blive fanget, som han blev fanget i folketingsvalgkampen, af, at han nærmest nægtede, at patienterne lå på gangene.
Man ville ikke blive fanget af, at ventelisterne eksploderer på sundhedsområdet, og vi ville kunne løfte vores sundhedsvæsen ind i en ny tid.
Det er lige nøjagtig det, og jeg forstår godt, at det overrasker hr. Kristian Thulesen Dahl, for den verden bevæger hr. Kristian Thulesen Dahl sig ikke i, hvor man ser på: Hvad kan offentlige investeringer, anlægsinvesteringer, bidrage med samfundsøkonomisk?
Den debat forestiller jeg mig slet ikke at hr. Kristian Thulesen Dahl har haft med skiftende finansministre, når han har siddet til finanslovforhandlinger, for ser man på værdien af den offentlige bygningsmasse, ser man på, hvordan den her regering har villet investere i offentlige bygninger, veje, kollektiv trafik, ja, så kan man se, at det er gået én vej: nedad.
Det er det, Socialdemokraterne vil ændre, for vi tror på, at forrentningen af offentlige investeringer, eksempelvis udbygning af den kollektive trafik, udbygning af et bedre vejsystem, kan vise sig at give et bedre afkast end den rente, man betaler på udlandsgælden.
Så en lidt lavere afbetalingstakt og muligheden for at foretage lidt mere målrettede samfundsøkonomisk rentable investeringer er det, ideen går ud på, og jeg tror sådan set, at det er soleklart - det står sort på hvidt - hvad det er for nogle problemer, som den her regering har skabt.
I år bruges der i køer på veje og i tog 41.000 årsværk.
Hr. Kristian Thulesen Dahl skulle prøve at forestille sig, at man ikke skulle holde på vejene, men kunne komme på arbejde; det ville være meget rentabelt.