Mogens Jensen (S), 2013-04-02:
Radio- og fjernsynslovgivningen giver i dag ikke mulighed for, at Radioog tv-nævnet kan inddrage programtilladelser eller bestemme, at programvirksomhed skal indstilles, selv om en radio- eller tv-station med sin programvirksomhed fremmer terrorisme.
Det er jo et forhold, som det er blevet relevant at lovgive om i forlængelse af Københavns Byrets dom i straffesagen om Roj TV i januar 2012.
For Socialdemokraterne står det helt klart, at vi må sikre, at der kan skrides ind over for radio- og tv-stationer, som opfordrer til terrorisme.
Derfor støtter vi naturligvis også lovforslaget.
I forvejen har Radio- og tv-nævnet mulighed for at skride ind, hvis til tv- og radiostationer overtræder straffelovgivningen ved f.eks. i programmer at tilskynde til had på grund af race, køn, religion, nationalitet eller seksuel observans.
Og det må naturligvis også gælde, hvis programmer handler om at fremme terrorisme. Hvad menes der så med at fremme terrorisme?
Det vil også kunne være tilfældet, hvis en radio- eller tv-station hjælper personer eller grupper med at hverve eller træne andre til at begå terrorisme, eller hvis man på, som der står, en egnet måde giver råd om, hvordan en konkret terrorhandling planlægges eller udføres.
Derimod omfatter lovbestemmelserne ikke, hvis der i programmer forekommer rene sympatitilkendegivelser, da det naturligvis skal være muligt at kunne gengive synspunkter i befolkningen og i samfundet.
Det er også på den baggrund, at det i loven fastsættes, at Radio- og tv-nævnet udelukkende vil kunne stoppe programvirksomheden, hvis der er tale om en generel redaktionel beslutning eller der er tale om en redaktionel linje om at ville fremme terrorisme.
Loven sigter udelukkende på at kunne lukke stationer, der aktivt bidrager til at fremme terrorisme.
For at sikre de nødvendige kompetencer til at kunne behandle præcis den her type sager lægger loven op til, at man ved behandlingen af sagerne udvider Radio- og tv-nævnet med yderligere juridisk ekspertise, nemlig en byretsdommer, som udpeges af Den Danske Dommerforening, og et medlem med særlig strafferetlig indsigt, som udpeges af kulturministeren.
Endvidere giver loven mulighed for en hurtig domstolsprøvelse af Radioog tv-nævnets beslutninger om, hvorvidt reglerne om beskyttelse af mindreårige er overtrådt; om programmer må anses for at tilskynde til had på grund af race, køn, religion, nationalitet eller seksuel observans; om programmer må anses for at fremme terrorisme.
Den her særlige adgang til domstolsprøvelse består helt enkelt i, at den pågældende radio- eller tv-station blot skal begære sagen indbragt for retten, og så sker det.
Man er således ikke nødt til at anlægge en egen civil retssag.
Både dette og udvidelsen af Radio- og tv-nævnets juridiske kompetence handler naturligvis om at sikre retssikkerheden bedst muligt.
For Socialdemokraterne har lovforslaget derfor den rigtige og vigtige balance mellem at kunne forhindre, at radio- og tv-stationer medvirker til at fremme terrorisme, og samtidig sikre retssikkerheden.
Faktisk forbedres retssikkerheden for radio- og tv-stationerne, idet det i dag ikke er sådan, at der er særlig juridisk kompetence i nævnet eller for den sags skyld mulighed for domstolsprøvelse, når det gælder sager om tilskyndelse til had på grund af race, køn, religion, nationalitet eller seksuel observans.
Og som nævnt indledningsvis støtter Socialdemokraterne lovforslaget.