runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-14:
Der er ikke nogen kommuner i Danmark, der skal sejle deres egen sø.
Derfor har man faktisk igennem mange, mange årtier i Danmark haft noget, der hedder Kommunernes Landsforening; det er talerøret for kommunerne, og det er også talerøret for de folkevalgte i de forskellige kommuner.
Derfor synes jeg selvfølgelig også, at man skal gøre tingene i den rigtige rækkefølge.
Nogle af de ting, der bliver skitseret, er jo, at vi har et Finansieringsudvalg, som kigger på de her problematikker på den lange bane, bl.a. det omkring kommuner, der påberåber sig, at de er blevet underkompenseret på det socialøkonomiske område - og andre er så underkompenseret på andre områder.
Men det kan man ikke ændre på kort sigt, det er desværre ikke muligt.
Det er jo sådan, at der er lovforslag, som er på vej igennem Folketinget nu, bl.a. L 189, som tager udgangspunkt i de ting, som vi her og nu kan se ikke er rimelige og retfærdige, og som derfor selvfølgelig skal ændres allerede nu.
Men belysningen af de her andre ting, som ligger i Finansieringsudvalgets regi, er altså lidt på den lange bane, fordi vi er nødt til at have 3 regnskabsår for bedre at kunne kigge på, hvad det egentlig er, der er sket i kommunerne i forbindelse med de 3 års økonomi, for at få et samlet billede af, hvad der er op, og hvad der er ned.
Line Barfod (EL), 2009-05-14:
Vi står i en økonomisk krise, som ordføreren også var lidt inde på, som jo ikke bare betyder, at det finansielle system er brudt sammen, fordi man har ladet markedskræfterne få lov til at råde og ladet grådigheden få lov til at løbe løbsk, men som for rigtig mange mennesker i høj grad betyder, at de er blevet arbejdsløse, og endnu flere er bange for at blive arbejdsløse.
Et af de rigtig store problemer, vi står med, er de mange unge, der nu oplever, hvad ungdomsarbejdsløshed er, unge, som bliver færdige med deres håndværkeruddannelse og går direkte ud i arbejdsløshed, eller som ikke kan komme i gang med deres uddannelse eller ikke kan færdiggøre den.
Vil De Konservative være med til, at vi bruger muligheden, som vi har lige nu i forhold til forhandlinger med kommuner og regioner, for at sige: Vi sætter penge af til at fremrykke de mange offentlige investeringer og renoveringer, som vi ved der er brug for, og så sikrer vi, at disse unge kommer i gang, så vi ikke taber en hel ungdomsårgang på gulvet, som man gjorde, sidst vi havde en stor ungdomsarbejdsløshed, men at vi faktisk sikrer, at de her unge kan komme i arbejde?
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-14:
Derfor er det jo ikke bare sådan sort eller hvidt, sådan som ordføreren siger, nej, det er et enten-eller.
Jeg vil gerne sige, at jeg ikke som ordfører sagde, at Dansk Folkeparti var konsekvent modstander af puljeordninger, det, jeg sagde, var, at vi vil kigge på puljeordninger fra gang til gang, fordi vi kan se, at nogle puljeordninger af kommunerne er blevet misbrugt til, at man bevidst har nedskåret budgetterne for bagefter at få penge ind over nogle puljeordninger, og så har man på den måde været kreative for at få andel i puljer, som man måske ikke var berettiget til ud fra det, der var formålet med at nedsætte puljen.
Så sagde jeg: Skal puljerne til, skal puljerne selvfølgelig nøje beskrives, således at vi sikrer os imod misbrug og andre former for kreativitet fra kommunernes side.
Det var det, jeg sagde.
Vi er ikke modstandere af puljer generelt.
Lene Hansen (S), 2009-05-14:
Den her forespørgsel handler jo om andet end økonomi.
Den handler jo faktisk også om det kommunale selvstyre, og det er så den vinkel, jeg har på mine spørgsmål.
Det er jo altid spændende at høre Dansk Folkeparti fra talerstolen her i Folketinget give deres mening til kende om det kommunale selvstyre.
Jeg har ved tidligere lejligheder hørt hr. Kristian Thulesen Dahl fra talerstolen sige, at det kommunale selvstyre sådan set ikke er noget, Dansk Folkeparti sætter særlig højt.
Der er andre stærke kræfter i borgerlig-liberale kredse, der egentlig er ved at gøre op med det kommunale selvstyre, med tankegangen om det kommunale selvstyre.
Det kan man læse bl.a. i CEPOS' udgivelser.
Har Dansk Folkeparti ændret holdning til det kommunale selvstyre?
Ser man noget værdifuldt i at beholde det kommunale selvstyre?
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-14:
Det er jo altså nu engang sådan her i Folketinget, at man skal se på det hele som et samlet billede.
Beskæftigelsesområdet og spørgsmålet om, hvor den indsats skal ligge henne, er en del af det, der bliver flyttet rent økonomisk over DUT-princippet, Det Udvidede Totalbalanceprincip.
Det gør selvfølgelig også, at nogle kommuner vil få en lille overkompensation, andre vil få en lille underkompensation.
Det ser vi også inden for alle mulige andre områder i hele det kommunale udligningssystem.
Mange kommuner bliver overkompenseret på det sociale område, andre bliver det på det kulturelle, nogle bliver det på noget helt tredje.
Alle de forskellige over- og underkompensationer betyder i sidste ende, at alle kommuner har et råderum til at råde og regere, og det vil de også fremover have.
Jo, det kan man såmænd godt sige, men jeg vil så også have lov til at sige, at nu refererer hr. Rasmus Prehn til nogle ting, som er kommet fra regeringen, og Dansk Folkeparti er ikke en del af regeringen.
Vi er en del af det parlamentariske grundlag, og vi skal ikke stå her fra Folketingets talerstol og kloge os på, hvorfor Venstre og De Konservative har ment dit eller dat.
Vi er faktisk et selvstændigt parti, og vi fokuserer på vores egen politik frem for på andres.
Og det kan man måske anbefale Socialdemokraterne også at begynde på.
For jeg synes jo netop, som jeg også var inde på i mit første svar til hr. Rasmus Prehn, at der er steder, hvor man med rette kan begrunde, at der skal foretages besparelser og skabes rationaler, for at man kan bruge de penge, der bliver frigivet andre steder inden for den kommunale service.
Og det synes jeg at mange kommuner har været rigtig gode til at gøre, og det ligger altså i den opgave, det er at være kommunalpolitiker, nemlig at man både skal råde og regere, og man skal også være med til at finde nogle holdbare, langsigtede løsninger.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-14:
Ordføreren siger så, at en del af de vanskeligheder består i at tage højde for de forskelligheder, der er kommunerne imellem.
Vil Dansk Folkeparti her kunne give et tilsagn om, at man vil medvirke til, at der findes løsninger på forskellighederne - dvs. på den ene side være med til at finde løsninger for de kommuner, som er i vækst, og som ikke har haft mulighed for at foretage de velfærdsinvesteringer, der skal til for at tage imod de nye tilflyttere, og på den anden side være med til at skabe en økonomi, som gør, at de skæve og dårligt stillede kommuner i samme situation kan investere i at udvikle sig og blive stærkere kommuner?
Kan vi få det tilsagn?
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-14:
Det, som jeg var inde på i min ordførertale, var jo netop, at vi også skal respektere, at der i kommunerne er forskelligheder, både kulturelt og rent udfordringsmæssigt med hensyn til deres geografiske beliggenhed osv.
Der ligger mange ting, som man skal fokusere på.
Men der er det altså, at vi i Dansk Folkeparti synes, at de her ting også skal ligge decentralt, når det drejer sig om at tage beslutningerne.
Og vi synes faktisk, at vi, med den kommunalreform, som vi har været igennem, og den fuldmagt til at råde og reagere, der i dag ligger til kommunerne, har et fornuftigt grundlag.
Men det hindrer jo ikke, at vi i Dansk Folkeparti vil være med til, at der skal reageres fra Christiansborg, såfremt det kan ses nogle steder rundtomkring i det kommunalpolitiske landskab, at der er nogle ting, som kommunerne er dårlige til at gøre.
Så vil vi selvfølgelig også ty til det, der er logisk at gøre, nemlig at handle, således at det bliver bedre for borgerne at bosætte sig der.
Et godt eksempel er f.eks. loftet over prisen på ældremad, som vi jo kunne se var eksploderet til ganske urimelige højder mange steder.
Flemming Bonne (SF), 2009-05-14:
Det var nu ikke så meget det, mit spørgsmål gik på.
Det gik mere på, om Dansk Folkeparti vil medvirke til at sikre, at alle kommuner, uanset deres situation, ender med at kunne gå hjem med nogle budgetter, så de kan få det hele til at hænge ordentligt sammen.
Venstres ordfører, hr. Erling Bonnesen, var inde på, at han syntes, at KL faktisk skulle spille ud med et forslag om nogle puljer, som kunne opfange nogle af de skævheder, som er i det nuværende system.
Er det noget, Dansk Folkeparti vil være med til at støtte?
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-14:
Som jeg sagde i min ordførertale tidligere, er det jo altså sådan, at vi også gerne vil have lov til at afvente det udspil, der kommer efter de pågående forhandlinger, der er mellem regeringen og Kommunernes Landsforening.
Vi synes, det er fair, at tingene kommer den vej ind, og at vi så bagefter politisk tager stilling til dem.
Vi har set, at man i nogle kommuner har været lidt for kreative med at gøre sådan noget, og derfor synes vi, at man generelt skal passe på med at oprette nye puljesystemer, og skal de laves, og er de velbegrundede, så skal de selvfølgelig også klart konkretiseres, således at man er sikker på, at de ikke bliver misbrugt.
Thomas Adelskov (S), 2009-05-14:
Når man hører ordføreren, lyder det jo nærmest, som om kommunerne har valgfrihed til selv at træffe beslutninger og organisere serviceniveauet derefter.
Det er jo bare ikke virkeligheden; virkeligheden er, at kommunerne er hårdt økonomisk presset, og at regeringen og Dansk Folkeparti bliver ved med at sende nye regninger ud til kommunerne.
I øjeblikket behandler Folketinget et lovforslag, hvor man sender ansvaret for hele beskæftigelsesindsatsen ud til kommunerne, og det betyder, at en række kommuner vil stå med en forhøjet udgift næste år, hvis bare ledigheden når op på 120.000, hvad der jo ser ud til at være meget stor sandsynlighed for.
Lad mig nævne min egen kommune, Odsherred Kommune: Der vil man have et minus, dvs. et merforbrug på det område, der svarer til omkring otte hjemmehjælperstillinger.
Nu nævnte hr. Hans Kristian Skibby selv, at han er tidligere kommunalpolitiker.
Så skal jeg da nævne, at man i Hedensted Kommune har 3,3 mio. kr. i ekstraudgifter.
Det svarer vel til 10-11 hjemmehjælperstillinger.
Det er altså det, man skal ud at spare, fordi Dansk Folkeparti og regeringen bliver ved med at sende regninger ud til landets kommuner.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-14:
Altså, det er en mærkelig måde at argumentere på her i Folketinget.
Hvor mange hjemmehjælpere kunne det danske samfund have fået, hvis man havde bibeholdt formueskatten i Danmark?
Men det var altså sådan, at man under Poul Nyrup-regeringen afskaffede formueskatten i Danmark, og det var ikke med vores velsignelse, skulle jeg hilse og sige.
Men det er bare sådan, at hvis man begynder at lave en beregning her i Folketinget, hvor alting skal omregnes i antal af hjemmehjælpere, så tror jeg faktisk, at vi alle sammen bliver lidt trætte af det, for det er ikke en rimelig måde at føre debatten på i Folketinget.
Thomas Adelskov (S), 2009-05-14:
Nu bliver der nok en senere lejlighed til at behandle Dansk Folkepartis forslag om at genindføre formueskatten.
Men lige nu og her taler vi om kommunernes økonomi, og jeg bliver bare nødt til at sige, at det jo ikke er korrekt, at det ikke har noget med virkeligheden at gøre.
Jeg tror endda, ordføreren brugte ordet fladpandet om den sammenligning, jeg lavede – at en ekstraudgift på 3,3 mio. kr. for en kommune svarer til omkring 10-11 hjemmehjælperstillinger.
Det er bare virkeligheden ude i kommunerne.
De får ikke flere penge, de har ikke mulighed for at hente flere penge andre steder, og Dansk Folkeparti og regeringen bliver ved med at sende regninger ud.
Det er ikke fladpandet; det er sådan set det, som kommunalpolitikerne sidder og kæmper med - alle de der ekstraregninger og mangel på økonomi, mangel på midler til at løfte opgaven.
Det synes jeg faktisk ikke man kan tillade sig at kalde fladpandet.
Jeg synes sådan set, at det er en alvorlig opgave.
Lars Christian Lilleholt (V), 2009-05-15:
Det er vi sådan set meget enige i.
Det er meget vigtigt, at det er gennemskueligt, hvad de samlede omkostninger er, også hvad angår vores miljø og vores klima.
Derfor er det også for os ganske fornuftigt, at der kommer en mærkningsordning via EU.
Det svenske formandskab har sat meget fokus på det her, som ministeren redegjorde for lige før, og vi forventer jo, at et færdigt mærke er klar allerede i 2012.
Derfor vil det være helt spildt med en national ordning inden.
Benny Engelbrecht (S), 2009-05-15:
En af de fordele, vi har i Danmark, er jo, at vi alle sammen et eller andet sted dybt inde i sjælen er jyder, når det kommer til stykket.
Hvis der er penge at spare,
handler vi også derefter.
Jeg går ud fra, at hr. Lars Christian Lilleholt også er enig med mig, når jeg siger, at hvis danskerne kan gennemskue den samlede pris, det, som man kalder total cost of ownership, i forbindelse med et elektronisk produkt, overvejer man også til fulde sit indkøb meget klart og nøje.
Dermed er det vel også i elektronikbranchens interesse at sikre, at danskerne har et gennemskueligt valg at træffe, altså at man, når man køber sit produkt, kan se, hvad det koster, også i energiforbrug.
På den måde kan man jo strengt taget
sælge et produkt, som er en kende dyrere, fordi det er mere energivenligt.
Så er det ikke også i branchens interesse, at de informationer, der findes i dag, også er tilgængelige?
Lars Christian Lilleholt (V), 2009-05-15:
Venstre må også afvise det her beslutningsforslag ganske enkelt ud fra, at vi synes, at det her område bør reguleres internationalt, og fordi det også er sådan, at EU er på vej med regulering på området på EU-niveau.
Det er efter vores opfattelse den rigtige vej at gå.
Hertil kommer også, at der i forvejen er en række mærker, som man kan tage i anvendelse, Enegy Star-mærket, Blomsten og Svanen og andre frivillige ordninger.
Venstre kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Connie Hedegaard (KF), 2009-05-15:
Jamen jeg er jo fuldstændig enig i sigtet, og derfor er det også vigtigt, at vi har nogle gennemskuelige energimærkningsordninger.
Og som det sikkert er spørgeren bekendt, har der lige i de her uger også været diskussion i EU om et bud på en ny energimærkningsordning.
Vi har sådan set fra dansk side været enige med Europa-Parlamentet i, at det var bedst at bibeholde den, vi havde,
og jeg er enig med ordføreren i, at jo flere produkter, vi kan få ind i den energimærkningsordning, desto bedre.
Det er bl.a. der, jeg tror, man skal bruge ECO-design-direktivet som en virkelig løftestang for at få sat minimumskrav til stadig flere produkter, og så skal man have obligatorisk energimærkning oveni.
Så det kan på ingen måde skille os ad.
Der er vi fuldstændig enige.
Jeg mener bare, at det, hvis det virkelig skal batte noget, er bedst, at vi bruger kræfterne på, at EU's mærkningsordning kommer på plads, at det bliver gennemskueligt, at det bliver klart for forbrugerne, når man netop står dernede i situationen, som det blev nævnt.
Det er langt bedre end at bruge kræfterne på sådan en lidt forkølet dansk national ordning.
Benny Engelbrecht (S), 2009-05-15:
Vi er jo først og fremmest interesseret i en ting, og det er spørgsmålet om, hvordan vi rent faktisk sikrer, at danskerne har det oplyste valg.
Vi kan konstatere, at der på en lang række forbrugerelektroniske produkter allerede i dag ligger fuldstændig klar information om energiforbrug tilgængelig på hjemmesider.
Men det er meget vanskeligt, når danskeren skal ned i butikken og foretage valget, rent faktisk at træffe det oplyste valg.
Vi er ikke hardcore, for nu at bruge et udenlandsk udtryk, med hensyn til om det skal være præcis vores forslag, som går igennem.
Men ville det ikke være helt oplagt at finde en måde, hvorpå vi kan sikre, at forbrugerne i butikken har den information, der allerede i dag er tilgængelig, når valget skal træffes, altså om man nu skal vælge den ene eller den anden pc, den ene eller den anden spillemaskine, det ene eller det andet fjernsyn?
For som sagt ligger informationen der.
Det er dog de færreste, som går ind og undersøger informationerne på forhånd på en hjemmeside.
Connie Hedegaard (KF), 2009-05-15:
Det synes jeg er vigtigt man gør, altså at vi prøver at påvirke det, også så det bliver så effektivt og så markant som overhovedet muligt.
Men der er en fejl, tror jeg, i beslutningsforslaget, for det er beskrevet, som om der først vil kunne komme EU-regulering fra måske 2012 eller måske endnu senere.
Det er ikke de informationer, jeg har.
Det svenske formandskab, som jo overtager formandskabet i løbet af 6 uger, har sagt, at de vil sætte det her meget, meget højt på deres dagsorden.
De vil gøre, hvad de kan, for at det her bliver afsluttet inden dette års udgang.
Så der skulle vi altså have en politisk vedtagelse om energimærkning på EU-plan, og så vil det tage ca. 12 måneder at få det implementeret.
Men det er altså noget før det 2012, der er markeret her i forslaget.
Også det faktum gør jo, at jeg synes, at vi hellere skulle bruge kræfterne der.
Det synes jeg også jeg kunne høre på det sidste, hr. Benny Engelbrecht sagde, altså at han måske i virkeligheden er enig i det.
Benny Engelbrecht (S), 2009-05-15:
Jeg er i hvert fald glad for ministerens positive udsagn om grundprincipperne i det, som vi da i hvert fald kan være enige om.
Besparelsespotentialet inden for det private energiforbrug er jo enormt, især på forbrugerelektronikken.
Det må vi jo konstatere, og det kan Elsparefonden jo også klart vise over for os.
Der er et enormt potentiale.
Det er faktisk det største potentiale i husstanden, der findes.
Når vi foreslår det her, er det selvfølgelig også for at skabe nogle praktiske, konkrete løsninger, og også gerne på lidt kortere sigt.
For jeg går også ud fra, at ministeren er enig med mig i, at de EU-løsninger, der er på vej, desværre er lidt ude i fremtiden, bortset fra tv-delen, som det fuldstændig rigtigt siges.
Der ligger et nyt direktiv, som er undervejs, og som endnu ikke er forelagt for Europaudvalget, men som selvfølgelig vil blive det.
Men tidsperspektivet i det går jeg ud fra vi vel alle sammen er interesserede i, og spørgsmålet er så, om vi på anden vis kan sparke til det her, så det går i den rigtige retning.
Connie Hedegaard (KF), 2009-05-15:
Formålet med forslaget, nemlig at gøre det nemmere for forbrugerne at vælge energirigtige og dermed klimavenlige produkter,
kan vi jo alle sammen støtte.
Det er vigtigt, at borgerne får de bedste muligheder for at tage et personligt ansvar, når de står og anskaffer sig nye ting, og det er sådan set ligegyldigt, hvad det er.
Energimærkningen kan give forbrugerne vejledning.
Det gør det nemmere at sende nogle meget klare signaler til industrien osv. osv.
Alt det kan vi jo ikke være uenige om, det har vi meget sympati for.
Det er jo unægtelig ikke den måde, vi plejer at gøre det på, de af os, der faktisk går ind for EU.
Der vil vi da normalt altid i fællesskab være enige om, at det er mere effektivt med europæiske ordninger end at have sådan en dansk særordning.
Hvis vi begynder at sige, at nej, nu kæmper vi ikke lige så meget for de fælles regler i EU, nu laver vi lige sådan en dansk særordning, udvander det jo hele ideen med det indre marked.
Man kunne så forstå det, hvis det var, fordi EU ikke interesserede sig for det her område eller vi ikke kunne komme igennem med nogen ting på det her område.
Men EU-arbejdet er jo i fuld gang.
Der ligger et nyt forslag til mærkning af tv.
Det er allerede fremsat af Kommissionen, og forberedelser er i gang for en række andre produkter og it-produkter.
Det er bl.a. qua det, der hedder ECO-design-direktivet.
Der er også andre ting, der bidrager til det her.
Så fremgår det af beslutningsforslaget, at man lige skulle få lavet sådan en dansk særordning.
Den skulle så lige laves inden udgangen af i år.
En sådan ordning ville bl.a. skulle, som det hedder, EU-notificeres, og bare det tager meget længere tid, end vi har i resten af i år.
Så det er meget, meget teoretisk, og dermed bliver forslaget her også meget urealistisk.
Tidsperspektivet alene gør det urealistisk.
Men jeg forstår altså simpelt hen heller ikke, hvorfor man ikke i stedet for bruger kræfterne sammen med os andre på at sikre en god europæisk mærkningsordning.
I øvrigt er det sådan, at hvor der er EU-regler, eller hvor fælles regler er under forberedelse, kan man slet ikke forvente at få accept af at lave national regulering.
Man kunne så sige, at det laver vi så frivilligt, men der må jeg bare advare mod, at vi nu skal have flere frivillige mærkningsordninger.
Vi har allerede Energy Star, vi har Elsparemærket, vi har Blomsten, vi har Svanen.
Der er ikke brug for flere frivillige ordninger.
Der er brug for noget obligatorisk, og det er det, EU arbejder på.
Det synes jeg ærlig talt vi skulle bakke op om, og derfor afviser regeringen det her forslag.
Benny Engelbrecht (S), 2009-05-15:
For at skabe det oplyste valg, kunne det så være en mulighed, hvis vi på tværs i Folketinget kunne nå til enighed, det kunne være i form af en beretning, som f.eks. går på en opfordring til branchen om at sikre, at de informationer, der allerede findes i dag - og skal vi ikke lige understrege, at informationer om energiforbrug allerede findes i dag - og at denne også skal stilles til rådighed for forbrugerne?
Der er intet, der forhindrer de erhvervsdrivende i at gøre det allerede i dag for at sikre danskerne et godt og oplyst valg.