runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2013-04-09:
Jeg kan bekræfte, at det signal er der ingen af os der ønsker at sende.
Jeg har ikke samme fornøjelse som Venstres ordfører af at løbe på voldene til daglig, men jeg har alligevel nok en fornemmelse af, at der selvfølgelig er behov for at forfølge en del af de her sager.
Jeg er også enig i, at det vil være formålstjenligt, hvis vi, inden vi kommer til anden- og tredjebehandlingen, kunne have en politisk drøftelse af, hvad det så er for nogle sager, vi går videre med og ikke går videre med, i forhold til det fælles mål, vi har, om at få den gode proces, der har været og er sat i gang, ført til ende, også med lovliggørelsen af byggerierne som mål.
Karsten Lauritzen (V), 2013-04-09:
Jamen tak for det svar.
Men der kan jo være en forskel, og der tror jeg bare, at nogle af os er trygge ved, at det er noget, man tager under politisk behandling og træffer politisk beslutning om i stedet for bare administrativt at overlade det til de relevante myndigheder.
For man sender jo et signal, og det er måske det eneste, jeg sådan savner ministerens erkendelse af, altså af, at man sender et signal til nogle mennesker, som har fået rejst en sag om ulovligt byggeri under Christianialoven, om, at det så nu ikke er gældende længere.
De ville nok synes, at det var dejligt og rart, men det kan også opfattes, som om man belønner folk for at bygge ulovligt på fredede områder på Christianias volde, og der er vel ikke nogen af os, der ønsker at sende det signal.
Steen Gade (SF), 2013-04-09:
Tak for det, hr. formand.
Jeg taler på vegne af SF's ordfører på Christianiaområdet, fru Karina Lorentzen Dehnhardt, i dag.
Vi ser ophævelsen af loven som en naturlig forlængelse af den aftale, som Christiania og staten indgik i 2011.
Det opfatter jeg som vigtigt.
Jeg synes også, at det er vigtigt at sige, at ophævelsen her ser vi også som den samarbejdsmodel, der er nødvendig for at få det her til at gå på den rigtige måde.
Det spørgsmål, som der også er rejst fra nogle sider, er jo spørgsmålet om kriminalitet knyttet til Christianiaområdet.
Det er ikke – synes jeg – en del af forslaget som sådan, men derfor kan det godt være vigtigt lige at nævne det her, for det er jo tit sådan, at den offentlige debat handler om det.
Der er vi tilhængere af, at den indsats, der er aftalt og kører, føres igennem.
Der er jo ikke nogen steder i København og andre steder, hvor man ønsker, at der er helle i forhold til kriminalitet, og det gælder heller ikke Christiania.
Til sidst vil jeg bare sige, at i forhold til de dele om ulovligt byggeri osv. tror vi på at der er lavet en model, som kan fungere.
Det er jo ikke sådan, at det her er helt simpelt, men man skal jo så huske, at vi har haft en særlov i 41 år, og nu ophæver vi den.
Det er jo en proces, der har kørt i nogle år, også med nogle vanskeligheder og med ups and downs, men jeg tror faktisk, at det her er et bedre grundlag for at komme derhen, hvor vi skal hen, nemlig at vi har en bydel i København med meget specielle særkendetegn, hvor der også er et meget udviklet samarbejde blandt dem, der bor der på et andet grundlag end andre steder i byen, men hvor der også gælder de samme regler som i resten af samfundet.
Karsten Lauritzen (V), 2013-04-09:
Det handler jo om, og det ved hr. Per Clausen også udmærket godt, at hvis vi normaliserede lovgivningen, ville man jo ikke rette sig efter det.
Så siger hr. Per Clausen, at de gør det samme i Jylland – i hvert fald der, hvor hr. Per Clausen har kolonihavehus.
Men som jeg erindrer det, er Enhedslisten nogle af dem, der sådan er skarpest, i hvert fald når det handler om virksomheder.
Der skal man hive det store sanktionsredskab frem over for folk, der ikke overholder lovgivningen, når det handler om dyretransporter, når det handler om byggeri, når det handler om virksomheder i det hele taget.
Der skal folk mærke, hvor stor og magtfuld staten er.
Men når der er tale om Christiania, skal man have lov til at passe sig selv, for det er mangfoldighed.
Jeg ved godt, at hr. Per Clausen har mange vælgere derude, men jeg synes, det ville tjene hr. Per Clausen til ære at sige, at man skal behandles lige overalt i Danmark.
Og problemet er jo, at lovgivningen de facto ikke gælder derude i øjeblikket.
Per Clausen (EL), 2013-04-09:
Jeg synes i grunden, at det er et lidt særpræget borgerligt standpunkt, at løsningen på, at man ikke overholder lovgivningen, er, at man får en særlov.
Jeg synes faktisk, man skal insistere på, at lovgivningen skal overholdes.
Den måde, hvorpå man så sikrer, at lovgivningen overholdes, vil tit være, at man gør det på en måde, hvor man så også har et rimeligt samarbejde med de mennesker, der bor i et område, et samarbejde om, hvordan man kan udvikle området.
Det synes jeg sådan set lidt er det, der bliver lagt op til, ved at man normaliserer lovgivningen på det her område.
Jeg vil bare sige, at Enhedslisten i al almindelighed synes, at det der med at have frihed til at indrette sig på utraditionelle måder skal man have mulighed for, medmindre naturligvis at man ødelægger natur og miljø og ødelægger tingene for andre mennesker.
Karsten Lauritzen (V), 2013-04-09:
Jamen til det sidste kan jeg sige, at det er jeg helt enig med hr. Per Clausen i, men pointen er jo, at de samme regler skal gælde for alle.
Hr. Per Clausen siger, at loven skal overholdes.
O.k., altså der er jo tætte kontakter mellem dem, der ejer Christiania, og hr. Per Clausens parti.
De deler også mange synspunkter i forhold til legalisering af hash og andre ting.
Må jeg så anbefale, at hr. Per Clausen fra Folketingets talerstol klart og tydeligt siger: Ja, det duer selvfølgelig ikke, at der bygges ulovligt, og ja, o.k., hvis der er blevet bygget ulovligt nogle enkelte steder, må vi finde en mindelig løsning på det.
Men det virker, som om hr. Per Clausen slet ikke anerkender, at lige siden man indgik aftalen og christianitterne overtog Christiania, er der kommet et sandt byggeboom ude på Christiania.
Og det er jo lidt et signal fra christianitterne til Folketinget om, at man ikke tager Folketinget og den aftale, vi har indgået, seriøst.
Synes hr. Per Clausen ikke, at det er et problem?
Per Clausen (EL), 2013-04-09:
Det er mit indtryk, at der foregår et fornuftigt samarbejde mellem Christiania og staten om at få løst de udfordringer, der er.
Så vil jeg da sige til hr. Karsten Lauritzen og andre, at jeg faktisk synes, det ville være et stort fremskridt, hvis det var, som det er på Christiania, hvor der sælges hash og ikke andre stoffer, i hele København, frem for sådan som det er i København i dag, hvor man jo har adgang til langt alvorligere og langt farligere stoffer i hele byen.
Så på den måde synes jeg at Christiania for så vidt er et foregangssted.
Tænk, hvis vi var i stand til at have en hovedstad, som var fri for hårde stoffer.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-04-09:
Tak for det.
Vores ordfører, hr. Villum Christensen, kunne ikke være her.
Jeg glæder mig voldsomt over at være blevet ordfører på det her forslag, som jo hedder forslag til lov om ophævelse af lov.
Prøv bare lige at smage på det: forslag til lov om ophævelse af lov.
Det er nærmest historieskrivning, det sker ikke hver dag.
Og i vort parti går vi bestemt ind for, at man kan ophæve love uden nødvendigvis i samme åndedrag at indføre en ny.
Så på den måde er det faktisk rigtig godt.
Jeg tror ikke, at de fleste af Liberal Alliances vælgere findes på Christiania, så jeg kan ikke blive beskyldt for noget lignende ved alligevel at sige, at vi går helt og fuldt ind for at ophæve den her lov.
Man kan nemlig altid diskutere, om det er nu eller senere, hvornår tiden er moden.
Det har der været arbejdet for længe.
Det er rimeligt at sige, at nu sker der en normalisering, og så må myndighederne jo arbejde med Christiania efter præcis samme regler, som man gør det i resten af Danmark.
Derfor glæder vi os – altså ud over at vi laver historieskrivning – over, at vi fjerner en lov.
Det er en stor dag i folkestyret her.
Og så er det faktisk også rigtigt set, at det er nu, at man bør gøre det.
Så vi tilslutter os lovforslaget.
Mike Legarth (KF), 2013-04-09:
Tak, hr. formand.
Som udgangspunkt vil vi også gerne støtte det her lovforslag, for det er jo en god dag, hvor vi kan ophæve den særlige Christianialov.
Vi har aldrig syntes, at det er hensigtsmæssigt, at man laver særlige vilkår og bestemmelser for en bestemt del af København.
Det er jo godt, vi nu kan få normaliseret det område, sådan at det kan komme til at fungere på et ordentligt retssikkerhedsmæssigt grundlag, hvor man ejer eller lejer den jord, man besidder, og hvor der sørges for, at forsyningen af el, varme, gas, vand og alting er inden for autoriserede normer, og at alt fungerer på samme måde som i resten af vores samfund.
Det hilser vi velkommen, og derfor vil vi meget gerne støtte ophævelsen af den her lov.
Det håber jeg også at vi kan, men der er jo altså det lille forbehold, at der pågår nogle byggesager, der er rejst tvivl om.
Hvor stort er det omfang?
Hvad er det reelle problem?
Det afventer jeg at få afklaret i udvalgsarbejdet, sådan at vi får sikkerhed for, at det er fuldstændig inden for skiven i forhold til det, vi har forventet, og det, vi har aftalt.
Og man kan roligt sige, at det forhandlingsforløb, der har været, har været ultralangt og meget kompliceret, frem og tilbage, hvor det er Folketinget, der har været den tålmodige part.
Derfor må vi selvfølgelig have en forventning om, at den aftale og de præmisser, vi har aftalt, bliver overholdt.
Men det har jeg altså også et håb om og en tiltro til.
Nu håber jeg, at ministeren i forbindelse med den tvivl, der er rejst om, at der skulle være sket brud på reglerne i nogle byggesager, her kan bekræfte, at der er styr på det.
For det vil være et forbehold, vi vil dyrke under udvalgsarbejdet.
Martin Lidegaard (RV), 2013-04-09:
Som udgangspunkt kan man sige, at sagerne består over for fonden.
Men det er rigtigt, at jeg da også tror, at mens det her har pågået og vi har haft en særlov, har vi jo, om jeg så må sige, registreret alle de ulovlige byggerier, der har været, stort som småt.
Jeg tror da, at der, hvis det er det, som Venstres ordfører fisker efter, er god ræson i, at vi sammen med Københavns Kommune og sammen med Kulturarvsstyrelsen nøje gennemgår, hvad det er for sager, man skal sanktionere – både gennem de økonomiske sanktionsmuligheder, vi har qua de aftaler, vi har lavet, og selvfølgelig også ved at se på, om det giver mening for Københavns Kommune skråstreg Kulturarvsstyrelsen at gå videre med det, når det ikke er Christianialoven, der, om jeg så må sige, er det juridiske udgangspunkt.
Det tror jeg da er en glimrende idé.
Karsten Lauritzen (V), 2013-04-09:
Først og fremmest vil jeg kvittere for ministerens imødekommelse af nogle af de bekymringer, som nogle af os har.
Og så må vi jo kigge på, hvilke sager der er, og give det lidt tid for at se, om man nu ikke i løbet af den kommende måneds tid eller halvanden, inden vi skal stemme om det her lovforslag, kunne få respekteret den aftale, vi har indgået, og som jo altså er indgået med åbne øjne fra Folketingets side med et bredt flertal, men under forudsætning af at det, der er aftalt, rent faktisk også bliver gennemført og i hvert fald forsøgt respekteret af christianitterne; det er måske det sidste, man kan være lidt bekymret for.
Så skal jeg bare høre, om ministeren ikke kan bekræfte, at i de fleste tilfælde vil man kunne rejse sagerne som huslejesager, fordi staten er ejer, men at der også kan være sager, hvor man vælger at sige, at der vil man ikke rejse nogen sag.
Det vil sige, at det ikke er sådan, at man automatisk overfører alle sagerne til Københavns Kommune, men med nogle af dem vil man selvfølgelig gøre det sådan.
Martin Lidegaard (RV), 2013-04-09:
Der må jeg bare sige, at jeg er stærkt uenig med Dansk Folkepartis ordfører.
Det, at vi har overdraget store dele af Christiania til christianitterne, at der bliver betalt husleje, hele den del med, at man nu ejer Christiania på normale vilkår og lever der og betaler på normale vilkår, er da en kæmpe forandring.
Og det, at man er begyndt at flytte de mest ulovlige huse, som har generet på voldene, det, at man i det hele taget har lavet aftaler, som kan sanktioneres fra statens side, hvis ikke de overholdes, er da helt nye tilstande.
Og her er der da grund til at sige, at æres den, der æres bør, så der skal den tidligere regering da roses for at have igangsat hele den proces og have fundet viljen til at sige: Nu giver vi altså fristaden og os selv lov til sammen at udvikle det her.
Det var en flot start, og jeg håber derfor også, at vi kan slutte den proces sammen.
Jeg synes omvendt, må jeg sige til Dansk Folkepartis ordfører, at det ville være et mærkeligt signal, hvis man ligesom opfattede det som en straf, hvis man lod være med at vedtage den her lov.
Det signal, man ville sende her, ville jo så være: Vi ønsker ikke at gøre Christiania til en normal del af samfundet, vi ønsker ikke at lovliggøre Christiania, vi ønsker at bevare en særlov.
Hvem er det lige, man straffer med det?
Det er da i hvert fald ikke Christiania, måske er det nærmere resten af samfundet.
Så jeg forstår slet ikke logikken i at koble det, at man er utilfreds med, ligesom jeg er, at der stadig er nogle problemer derude, som vi skal have løst, til, at man så ikke vil ophæve loven.
Den kobling forstår jeg simpelt hen ikke.
Vi er i den situation, at vi er i en langvarig, mangeårig proces med at få lavet en model for Christiania, der gør, at Danmark på den ene side kan bevare Christiania som det ganske unikke sted, det er, men at vi på den anden side får gjort op med de ting, som vi ikke kan leve med på Christiania, fordi de er ulovlige, eller fordi de generer andre.
Det er en løbende proces, og jeg synes, at vi er i en god proces med det, men vi er ikke i en fejlfri proces.
Det er da ikke tilfredsstillende.
Men vi har også brug for at kigge på, hvad det er for nogle ulovlige byggerier, hvilke er alvorlige, og løbende få diskuteret med christianitterne, hvordan vi kan få løst det her problem.
Mikkel Dencker (DF), 2013-04-09:
Tak til ministeren for hans indlæg her i diskussionen.
Men siden regeringen jo så åbenbart mener, at vi er nået så langt i normaliseringsprocessen, at der nu ikke længere behøver at være nogen særregler for Christiania, skal det så opfattes, som at regeringen er godt tilfreds med den måde, som tingenes tilstand er på på Christiania i øvrigt?
Mikkel Dencker (DF), 2013-04-09:
Ja, jeg undrer mig egentlig over, hvad det er, regeringen er tilfreds med i forhold til Christiania, for jeg kan da ikke se, at der er noget i praksis, der er ændret i forhold til situationen for 5 år siden eller for 10 år siden eller for 20 år siden.
Der er jo ikke noget i praksis, der er ændret.
Der er stadig væk ulovligt byggeri.
Der er stadig væk narkotikasalg.
Der er stadig væk masser af ting, der slet ikke fungerer på samme måde som i det omgivende samfund.
Måske er de begyndt at betale for elektricitet.
Det kan godt være.
Men det er måske også det eneste punkt, hvor det går normalt, for der er jo stadig væk den her kriminalitet med narkotikasalg, der er vagtværn, der er vold, der er skyderier, politiet har ikke adgang til Christiania.
Hvad er det, der er tilfredsstillende ved det?
På papiret er der altså sket den her overflytning af ejendomsretten, men det er da også det eneste, der er sket.
I praksis kan man jo ikke se nogen forskel.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-04-09:
Tak for det.
Ministeren siger også, at hun håber, det bliver til mere end en debat, som vi jo har haft her.
Jeg har godt hørt, at det kunne være godt at være på en bodega osv. og at komme der, hvor mennesker bor.
Det er jeg helt enig i er fremragende, men har ministeren gjort sig overvejelser om, hvilke initiativer der kunne iværksættes af regeringen, som jo direkte er forespørgslens adressat på det her område, for at styrke demokratiet og deltagelsen, som forespørgslen egentlig går på?
Margrethe Vestager (RV), 2013-04-09:
Jeg har ikke noget grundlag for at sige, at unge ikke gider at stemme.
Det, jeg har fået ud af Valgretskommissionens betænkning – og jeg sad da også et stykke tid, indtil jeg fik det privilegie at være minister – er, at der er unge, som helt banalt ikke ved, hvordan man gør, som er i tvivl, og som ikke synes, at et valgkort ligner en invitation, men netop ligner noget bureaukrati.
Jeg synes, det klæder et demokrati at invitere borgerne til at være en del af det, hvis de måske oplever, at det ikke er noget, som de er inviteret til.
Hvis det viser sig at være skadeligt eller virke modsat, gør vi noget andet næste gang, men jeg kan ikke se, hvad i alverden der skulle være til hinder for at handle aktivt ud fra alle de gode ord, vi plejer at sige i den her Folketingssal om at have et levende, inddragende, stort og aktivt demokrati, ved faktisk at gøre noget, nemlig at invitere nogle af de mennesker, som stemmer mindre end andre, til faktisk at være med.
Mikkel Dencker (DF), 2013-04-09:
Vi mener, at en høj valgdeltagelse er noget positivt, fordi det er et produkt af en stor interesse for demokratiet, ligesom en lav valgdeltagelse er et produkt af en begrænset interesse for demokratiet.
Så vi mener, at det er en succes, hvis man har en høj valgdeltagelse, som vi f.eks. har til folketingsvalgene.
Men det ikke er en succes for os, hvis folk stemmer bare for at stemme.
Vi så gerne, at det er på grund af en interesse for demokratiet og for vores samfund, at man får lyst til at stemme og deltage i det.
Så vil jeg så sige, at jeg er helt enig med det, som Dansk Folkepartis borgmesterkandidat i Vejle har sagt.
Det er en del af Dansk Folkepartis politik, at vi mener, at Danmark er danskernes land, og det er danskere, der skal have ret til at bestemme over det og dermed have stemmeret.
Rosa Lund (EL), 2013-04-09:
Det er jo sådan, at interessen for politik blandt unge under 30 er stigende, men det er valgdeltagelsen ikke.
Det vil sige, at der ikke nødvendigvis er en sammenhæng mellem det at interessere sig for politik og det at gå ned og stemme.
Jeg vil gerne høre ordføreren, om det, der måske holder de unge væk fra valgstederne, er den retorik, som blev lagt for dagen fra ordførerens kollega, om, at de unge er forkælede. Måske er det, fordi vi som politikere ikke rigtig interesserer os for dem, at de ikke går ned og stemmer.
Hvad er ordførerens holdning til det?
Mikkel Dencker (DF), 2013-04-09:
Som jeg har sagt til alle spørgere, der har været – det var så hr. Simon Kollerup før – mener jeg og Dansk Folkeparti, at valgdeltagelsen er et udtryk for interessen for demokratiet.
Så hvis man går ned og stemmer, er det, fordi man interesserer sig for det.
Det er den slutning, vi drager.
Den tror vi holder hos næsten alle vælgere.
Når folk vælger ikke at stemme, er det, fordi de grundlæggende ikke interesserer sig for det, eller måske fordi de er godt tilfredse og ikke ser nogen anledning til at lave om på den måde, kan man sige, som deres kommune eller land er blevet styret på hidtil.
Så det er den måde, vi tror tingene hænger sammen på.
Det er den rækkefølge, vi tror folk gør deres ræsonnementer i.
Rosa Lund (EL), 2013-04-09:
Tak, men mener ordføreren så ikke, at vi har et problem i dag, når det er så få unge, der går ned og stemmer?
Mikkel Dencker (DF), 2013-04-09:
Målsætningen for os er at få flere til at interessere sig for demokratiet og deltage i det.
Så kommer valgdeltagelsen bagefter som et produkt af interessen.
Så vi vil gerne være med til at stimulere til øget interesse, mere viden om demokratiet, og derfor kunne man jo godt have flere samfundsfagstimer i skolerne.
Det er der nogle, der foreslår.
Det var en mulighed.
Der er også mange andre muligheder.
Men vi vil gerne stimulere en interesse, så kommer valgdeltagelsen helt automatisk bagefter, tror jeg.
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-04-09:
Ja, nu sagde DF's ordfører om spørgsmålet om, hvorvidt udlændinge skulle have vanskeligere ved at stemme eller måske slet ikke have mulighed for at stemme, at valget jo er til for danskerne, det er jo danskernes land.
Altså, det provokerer mig ikke bare en lillebitte smule, det provokerer mig faktisk rimelig meget: Vi har her at gøre med en masse mennesker, som bidrager til det danske samfund – som betaler skat til det danske samfund – og som på den måde godt kan være en del af fællesskabet, men når der så skal træffes beslutning om, hvordan de skattekroner skal bruges, synes Dansk Folkeparti lige pludselig ikke, at de er værdige til at være en del af fællesskabet.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens holdning til og uddybning af.
Mikkel Dencker (DF), 2013-04-09:
Altså, jeg er slet ikke overrasket over, at ordføreren for Det Radikale Venstre fremfører det synspunkt, at det er provokerende for hende, at nogle mener, at Danmark er danskernes land.
Danmark er ikke svenskernes land og heller ikke amerikanernes land.
Det er det synspunkt, vi har i Dansk Folkeparti.
Det er muligt, det er anderledes hos Det Radikale Venstre, det tror jeg gerne.
Men vi mener, der er en sammenhæng mellem stemmeretten og det at være statsborger her i landet.
Og hvis man rejser hertil som udlænding og bosætter sig her, kan man søge om dansk statsborgerskab, når man lever op til nogle bestemte krav, og så får man stemmeretten.
Det er den vej, det kører.
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-04-09:
Så vil jeg gerne prøve at spørge i en lidt anden retning.
I forhold til det, hr. Hans Kristian Skibby tidligere var inde på under sit spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører, brugte han retorikken, at hvis det var, at de unge ikke gad bevæge sig til et givet valgsted – et bibliotek, eller hvor det nu kunne være kommunen havde valgt at have valgstederne – så havde de jo sådan set fået muligheden.
Så skulle man ikke gøre noget ved det.
Mener Dansk Folkeparti ikke, at vi har en forpligtelse til at invitere og måske udvide vores fællesskab til også at gøre mere opmærksom på, at der her rent faktisk er en mulighed for at få indflydelse på det danske fællesskab?
Mikkel Dencker (DF), 2013-04-09:
Jeg vil gerne understrege, at jeg er helt enig i det, som hr. Hans Kristian Skibby sagde før.
Og for dem, som så er fysisk forhindret på grund af handicap eller sygdom, er der også sat foranstaltninger op, så stemmeboksen kan komme til dem i stedet for omvendt.
Men der er nogle vælgere, som vælger ikke at stemme, og som er det, man kalder sofavælgere.
Det vil jeg ikke være med til at tilbyde.
Der er valgsteder geografisk fordelt rundt i landet, sådan at det er rimelig nemt tilgængeligt for alle vælgere, og sådan skal det blive ved med at være.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-04-09:
Jeg synes ikke, at det stod helt klart i ordførerens tale, hvad ordføreren og DF så mener, at der skal til.
Så har DF og ordføreren nogle konkrete forslag?
DF er jo med på at stille den her forespørgselsdebat.
Så ud over samfundsfag, har ordføreren så nogle andre konkrete ideer til, hvordan vi kan fremme den demokratiske deltagelse?
Mikkel Dencker (DF), 2013-04-09:
Jamen det er der da.
Der er f.eks., at man kan opfordre vælgerforeningerne til i højere grad at inddrage unge mennesker i deres arbejde.
Det gør vi også i den vælgerforening, som jeg selv er aktivt medlem af.
Så det kan jeg kun anbefale alle andre også at gøre.
Jeg mener bare, at man ikke behøver at iværksætte kæmpestore tiltag og lave ny lovgivning.
Tit handler det også bare om, at man opfordrer til at gøre nogle ting, og at der så bliver taget imod opfordringen, og at der måske bare ændres en lille praksis hist og her og inddrages nogle flere mennesker hist og her, hvilket er det, som udløser en øget interesse fra unge menneskers side.
Det behøver ikke være, at man begynder at etablere valgsteder rundtomkring.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-04-09:
O.k., så DF og hr. Dencker er enige i nogle af de forslag, der er kommet fra Valgretskommissionen, hvor ordføreren også selv har siddet.
Jeg synes bare, det var lidt uklart, om der i den situation, vi står i nu, i ordførerens øjne er et reelt problem, og om det er rigtig vigtigt, at vi igangsætter nogle initiativer.
Ordføreren har jo helt ret.
Så kan ordføreren svare på, om vi har et konkret og reelt problem, og om det er rigtig godt, at vi har fået nogle konkrete forslag til at prøve at ændre ved situationen – 28 af slagsen – eller skal vi lade det være op til de unge selv og sige, som ordførerens kollega sagde, at hvis folk ikke vil, så skal de da heller ikke nødvendigvis?