runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2013-04-16:
Jeg er fuldstændig med på, at Dansk Folkeparti formentlig også tænker, at deres holdning afspejler det, der er bedst for barnet, og der har Dansk Folkeparti den holdning, at af en eller anden grund – den har jeg ikke forstået endnu, men det kan være, at jeg en dag blive klogere – er det bedre for barnet, hvis far og mor er far og mor og ikke mor og mor.
Der er åbenbart et eller andet med køn, som er afgørende for den kærlighed, barnet får, og den omsorg, det får i løbet af opvæksten.
Fred være med det i forhold til Dansk Folkepartis holdning.
Når jeg siger, at det her handler om, hvad der er bedst for barnet, er det jo netop, fordi der ude i den virkelige verden – vi har talt om den en del gange, men det er, som om vi skal tale om den lidt mere – findes børn, som har to mødre, og hvis de går fra hinanden, eller hvis den ene, den biologiske mor, dør, så opstår der en kasteboldsituation, fordi det barn ikke klart har ret til begge sine mødre i dag.
Og det her handler jo netop om at sørge for, at børn ikke bliver kastebold, men har klare rettigheder til deres forældre.
Martin Henriksen (DF), 2013-04-16:
Der er mulighed for stedbarnsadoption i dag, også i forhold til lesbiske.
Men jeg er glad for, at vi trods alt er kommet det skridt videre, at fru Pernille Skipper ikke længere omtaler Dansk Folkepartis holdning på en måde, så det ikke skulle være i barnets interesse.
Og jeg synes, det kunne være rigtig befriende, hvis man fra talerstolen kunne få en tilkendegivelse af det, som man ser ved så mange andre lejligheder – det tror jeg nu nok at de fleste kan gennemskue, men det ville være befriende at få en tilkendegivelse af det – nemlig at det her handler om de voksnes rettigheder.
Det handler om de voksnes rettigheder, og det er jo det hensyn, man varetager.
Så det er de voksnes rettigheder, man tager udgangspunkt i.
Jeg beder bare fru Pernille Skipper om at vise en lille åbning, en lille smule forståelse over for, at hvis det, som Enhedslisten har som politik, og som i hvert fald dele af Det Radikale Venstre har som politik – de vil så ikke komme herned i dag og forsvare deres politik – nemlig at der skal være mulighed for, at tre eller fire kan være forældre til barnet, så vil det i en situation, hvor de personer går fra hinanden, have dybt negative konsekvenser for barnet, fordi det bliver kastebold.
Én ting er, at man i dag kan risikere at blive kastebold, hvis ens forældre bliver skilt, men nu kan man risikere at blive kastebold mellem mange flere forskellige partnere, og det er da ikke i barnets interesse.
Pernille Skipper (EL), 2013-04-16:
Jeg vil først og fremmest gerne lige præcisere, at det, jeg sagde, var, at jeg anerkender, at Dansk Folkeparti tror, at de tager udgangspunkt i barnets interesse.
Jeg er så på ingen måde enig i, at det, som Dansk Folkeparti ønsker at gennemføre, er til barnets bedste, hvor man åbenbart skal være gift i en hellig kirke, mand og kvinde, før man kan opdrage et barn og give det et godt liv.
Det er så, hvad det er.
Men jeg er med på, at Dansk Folkeparti tror, at det er til barnets bedste.
Det handler om at få nedskrevet nogle regler, sådan at de mennesker, der lever i den virkelige verden, de børn, der lever i den virkelige verden, og som har to mødre, også har ret til begge de to mødre, hvis der sker noget.
Og det er jo derfor, vi laver forældreansvarslovgivning; det er netop for at sikre, at børnene har ret til de forældre, dem, der giver dem kærlighed og omsorg, dem, som de er knyttet til.
Og så vil vi ikke herinde sætte os til dommer over, hvilket køn de forældre har, som børnene nu engang elsker, men kun give dem ret til at bevare kontakten til dem.
Tom Behnke (KF), 2013-04-16:
Det vil jeg gerne kvittere for, og jeg vil også gerne kvittere for, at der rent faktisk blev gjort noget og der skete en forandring.
Ministeren siger så i forhold til beskæftigelsen, at det formentlig kun skyldes, at vi var i opgangstider, men det er jeg ikke enig i.
Lad os tage det andet element, som jeg nævnte, og som jo ikke har noget at gøre med, om der er opgangstider eller ej, tværtimod måske endda, nemlig at der var en historisk stor andel af udlændinge, som var under uddannelse under den borgerlige regering – historisk stor; der er aldrig set så stor en andel, som gik ind og tog sig en uddannelse.
Og det har jo ikke så meget at gøre med, om der er økonomiske opgangstider – tværtimod, for så er det fristende at tage arbejde i stedet for at tage en uddannelse.
Så er det ikke også korrekt, at der havde vi et historisk højt antal, som rent faktisk tog en uddannelse?
Karen Hækkerup (S), 2013-04-16:
Jeg kan ikke tallene på stående fod, men jeg vil gerne oversende dem skriftligt.
Man skal også passe på med at sige indvandring og især lige med hensyn til en ting, for der er utrolig stor forskel også inden for indvandrergrupper.
Folk kommer fra forskellige steder, de har forskellige kulturelle baggrunde, forskellige værdier og forskellige normer med sig.
Når jeg kigger ud over integrationsudfordringen på uddannelsesområdet, vil jeg sige, at en af de store udfordringer, som vi har, handler om de unge mænd.
Vi har nogle kvinder, som er rigtig gode – unge piger, der i den grad er dygtige, som er med, og som bliver uddannet langt bedre end alle os andre, og hatten af for det.
Men vi har altså et efterslæb, når det drejer sig om de unge drenge.
Jeg har den holdning til det, at vi skal identificere alle de efterslæb og alle de udfordringer, der er, og så skal vi forsøge at finde løsninger til dem.
Det skal vi finde i folkeskolereformen, det skal vi finde i de reformer, vi laver af ungdomsuddannelserne, og det skal vi gøre, når vi taler om, hvordan vi inddrager forældre og får forældre med i den dialog, der er, om, hvordan de påtager sig forældreansvaret, også for nogle af de børn, der har svært ved at følge med i skolen.
Inger Støjberg (V), 2013-04-16:
Ministeren sagde lige før, at indvandrerne var nogle af de første, der mistede arbejde, da krisen tog fat i Danmark.
Karen Hækkerup (S), 2013-04-16:
Det, vi kan se, når vi kigger på beskæftigelsestallene er, at der var rigtig mange, der kom ind på arbejdsmarkedet i den tid, der var, op til at krisen ramte os.
Vi kan så også se, at det var nogle af de første, der forlod arbejdsmarkedet igen.
Inger Støjberg (V), 2013-04-16:
Jeg kan godt forstå, ministeren ikke kan fortælle, hvilket dokument hun har læst det i, for det er nemlig ikke korrekt.
Rent faktisk var det sådan, at rigtig mange indvandrere holdt fast i arbejdet relativt lang tid.
Det kan der jo være flere årsager til, både at indvandrerne i høj grad var beskæftiget i servicefagene, og at det måske ikke var dem, der først blev ramt, og at vi har en række indvandrere, der er utrolig dedikeret til deres arbejde, og derfor var de faktisk ikke de første, der blev afskediget.
Det er jo også lige præcis beviset på det, hr. Tom Behnke siger, nemlig at den indvandrerpolitik, som den borgerlige regering førte, med hensyn til netop beskæftigelse og uddannelse, havde en mærkbar og positiv virkning.
Jeg synes ærlig talt det ville klæde ministeren at sige i dag fra talerstolen, at der var en positiv effekt af den politik, som den borgerlige regering førte.
Og så kan jeg jo bare tilføje: Desværre kan man ikke sige det samme om den nye socialdemokratiske regerings politik.
Karen Hækkerup (S), 2013-04-16:
Jeg læser lige op fra mit beredskab for at få klarhed over, præcis hvad der står: Fra 2000 til 2008 kom flere indvandrere og efterkommere med ikkevestlig oprindelse i beskæftigelse.
Det skyldtes i høj grad de gode økonomiske konjunkturer.
Fra 2008 til 2011 var beskæftigelsesfrekvensen blandt nydanskere faldende.
Fra 2011 til 2012 – hvor Danmarks Statistiks nyeste tal stammer fra – er beskæftigelsesfrekvensen heldigvis steget lidt igen.
Beskæftigelsesfrekvensen blandt nydanskere er dog fortsat betydelig lavere end blandt etniske danskere.
Jeg ved ikke, om man ud fra det kan redegøre for, at det ikke var nogle af de første, der mistede arbejdet.
Som jeg sagde, er det sådan set lidt ligegyldigt, hvilken baggrund man har.
Nogle af dem, som mistede arbejdet først, var nogle af dem, som manglede nogle kvalifikationer, og det tror jeg sådan set er præcis det samme.
Så vil jeg til fru Inger Støjbergs spørgsmål om, om det her ikke er en særlig gruppe, sige, at jo, det er det.
De udmærker sig bl.a. positivt ved at være ekstremt gode til at skabe selvstændige forretninger.
Der er et enormt netværk blandt mennesker, som har minoritetsbaggrund, og der er også en stærk gruppering af kvindelige selvstændige, noget, som vi i øvrigt har lidt sværere ved at få sparket i gang.
Så jo, der er mange forskelle og også positive ting at sige om kvindelige selvstændige.
Tom Behnke (KF), 2013-04-16:
Jeg tager ordet, for jeg synes simpelt hen, det er fantastisk, at ministeren evner først at hælde en kæmpe spandfuld mudder ud over den tidligere VK-regering og bagefter sige: Nu skal vi jo ikke grave grøfter!
Det er da imponerende, at man i en og samme sætning er i stand til at gøre det.
Som om den tidligere VK-regering intet gjorde i forhold til integrationsindsatsen.
Regeringen dengang havde rent faktisk en integrationsplan, og er det ikke korrekt, vil jeg spørge ministeren, at mens V og K havde regeringsmagten, opnåede man rent faktisk, at et historisk højt antal udlændinge kom i uddannelse eller i beskæftigelse?
Karen Hækkerup (S), 2013-04-16:
Jeg vil gerne sige, at vi allerede kender tallet: 15,7 mia. kr.
Og som jeg sagde tidligere, kommer det til at være et langt, sejt træk for at få ændret det – et langt, sejt træk, fordi efterslæbet på integrationsindsatsen er meget, meget stort.
Syv ud af ti af dem, som vi taler om, er under 18 år, og derfor bidrager de ikke.
Vi kommer til at kæmpe med det her i mange år, også fordi vi har en social arv, der også gør sig gældende i den her befolkningsgruppe, hvor vi har flere på førtidspension, flere på kontanthjælp, og hvor vi har problemer med at få folk fastholdt i uddannelse og arbejde.
Det er jo de problemer, vi gør noget ved.
Det er derfor, vi har taget fat med reformer, som vi har, og vi mener, de skal løses, også at de udfordringer, som mennesker, der er kommet hertil fra andre lande, har, skal løses ved de generelle reformer, altså ved en reform af førtidspension, af fleksjob, af kontanthjælp og af folkeskolen.
For det er jo der, de mennesker er, og det er der, vi skal sørge for at løfte og tage ansvar.
Så vil jeg gerne sige, at i søndags var det en ualmindelig fantastisk dag.
Vi havde statsborgerskabsdag, og det vil sige, at vi havde et telt ude på ridebanen, hvor mennesker, som er blevet tilbudt statsborgerskab, var inviteret til fest, hvor de kom, og hvor de sagde tak.
Jeg vil gerne sige, at fra regeringens side ser vi ikke noget som helst fremmed eller farligt ved, at mennesker, som er kommet hertil, og som har kæmpet hårdt for at opnå statsborgerskab, også får det.
Vi har strenge regler for at få lov at blive danske statsborgere, og jeg synes, at når folk lever op til dem, skal vi også fejre dem, bl.a. som vi gør med en statsborgerskabsdag.
Martin Henriksen (DF), 2013-04-16:
Vi har jo hørt det rigtig mange gange før, altså den argumentation, som ministeren kommer med, nemlig at nu er der en ny integrationsdagsorden og så bliver det hele meget bedre, og derfor bliver det også billigere.
Og at vi også kommer til at tjene nogle penge på indvandringen, bliver sikkert også argumentationen på et eller andet tidspunkt.
Men det, jeg bare ikke forstår, er – når nu ministeren har så stor tillid til sin egen politik og til, at det hele bliver så meget bedre – at vi så ikke må få lov til at følge udviklingen og se, om det også bliver bedre, og om vi rent faktisk ender med at få en indvandring, som er en overskudsforretning for Danmark.
Det er jo der, argumentationen lige pludselig begynder at halte lidt, for hvis man har så megen tillid til sin egen politik, burde man jo også have en interesse i løbende at lave beregninger på, hvad indvandringen så koster det danske samfund.
Kunne ministeren knytte en kommentar til den del?
Hvis man har så meget tillid til sin politik, så lad os da følge den og se, hvad tingene koster.
Karen Hækkerup (S), 2013-04-16:
Til det kan man sige flere ting: Først vil jeg sige, at jeg gerne vil følge udviklingen, og det er jo derfor, vi har lavet integrationsbarometret, så man tydeligt både på nationalt og lokalt plan kan følge med.
Det, der også var en del af den tidligere regerings aftale med Dansk Folkeparti, var, at man skulle blive ved med at beregne, også hvad udgifterne ville have været, hvis man ikke havde ændret udlændingereglerne tilbage i 2001 – eller hvad ved jeg, måske også andre gange.
Det synes jeg ikke er særlig relevant.
Nu har jeg hæftet mig ved, at det ikke står specifikt i Dansk Folkepartis beslutningsforslag, at det er præcis på den måde, man vil gøre det.
Der står bare, at de partier, der stemmer for, skal diskutere, præcis hvad der skal indgå i det, der skal beregnes.
For mig at se er det spild af gode kræfter.
Jeg vil hellere, at vi bruger vores ressourcer på at løse udfordringerne i stedet for på at have folk til at sidde og regne ud, hvad ting ville have kostet, hvis ikke man havde grebet ind en eller anden gang.
Martin Henriksen (DF), 2013-04-16:
Det er jo en underlig argumentation, især når ministeren selv henviser til, hvad der står i Dansk Folkepartis beslutningsforslag, hvor der sådan set står, at hvis det bliver vedtaget, skal man indkalde til politiske drøftelser med det formål at finde frem til en, gerne flere måder at beregne det her område på.
Så hvis ministeren synes, at den måde, som Dansk Folkeparti og den tidligere regering gjorde tingene på før, ikke er hensigtsmæssig, så kan man jo aftale sig frem til en ny måde at gøre tingene på.
Men det afviser ministeren jo fuldstændig.
Og dermed siger ministeren også, at vi ikke må vide, hvad der sker på området; at vi ikke må vide, hvilke omkostninger indvandringen påfører det danske samfund.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Jeg vil tillade mig at henvise til nogle tal fra Norge, der kom frem i weekenden, og hvoraf det fremgik, at hver gang en indvandrer fra et ikkevestligt land kommer til Norge, koster det den norske regering 4,1 mio. nkr. i fremtidige omkostninger.
Og så står der også i artiklen, som er fra BT, at omkring 15.400 ikkevestlige indvandrere kom til Norge i 2012, og at det betyder en nettoudgift på 63 – 63! – mia. nkr. Kunne det ikke være, at vi måske skulle til at være lidt obs på, hvilke udgifter indvandringen også påfører det danske samfund?
Karen Hækkerup (S), 2013-04-16:
Jeg er sådan set ikke enig i, at vi ikke følger med.
Som jeg redegjorde for, har vi integrationsbarometret.
Vi kommer sikkert også til at lave flere forskellige økonomiske betragtninger og analyser – det vil jeg slet ikke afvise – men jeg kan ikke støtte op om Dansk Folkepartis forslag og den måde, man gerne vil gøre det på.
Så vil jeg gerne sige: Vi kender allerede udgifterne, for de er jo lige blev udregnet, nemlig 15,7 mia. kr., altså små 16 mia. kr.
Og der hører så den forklaring med, at det tal er så ekstraordinært stort, fordi syv ud af ti i den her gruppe er under 18 år; det vil sige, at de går i børnehave, de går i skole, de går i fritidshjem, og de betaler ikke skat.
Derfor betyder de større udgifter end indtægter, for med den alder, de har, bidrager de ikke til samfundet.
Ja, det gør vi da ved at få dem til at lykkes; ved at få dem til at få noget ud af at gå i skole; ved at få dem til at tage en uddannelse; ved at sørge for, at der er praktikpladser og pladser til dem på arbejdsmarkedet.
Det skal da være det, der er vores fokus, i stedet for at grave alle mulige grøfter, som andre har større interesse i.
Christian Langballe (DF), 2013-04-16:
Jeg synes, det er relevant at få afdækket økonomien og gøre det løbende.
Jeg mener faktisk, at når nu der er blevet lempet i den grad, som der er fra regeringens side på indvandrerområdet og med hensyn til flygtningeog integrationspolitikken, så er det afgørende, at man følger det sådan, at man kan se, hvad det rent faktisk medfører, også økonomisk.
Jeg kan huske, dengang det blev betragtet som dårlig opdragelse at stille spørgsmål med hensyn til tallene på integrationsområdet eller med hensyn til økonomien i det, og der vil jeg så bare sige: Jeg mener simpelt hen, at de danske skatteborgere har et krav på at vide, hvad det er, det koster, og om der er forskel f.eks. på ikkevestlig indvandring og vestlig indvandring – det ved vi jo at der er – og at det bliver afdækket hele tiden, så vi ved, hvad det er for en politik, der bliver ført på området.
Jeg forstår heller ikke, at social- og integrationsministeren ikke vil være med til en løbende afdækning af, hvad det her betyder.
Karen Hækkerup (S), 2013-04-16:
Det er rigtigt, at der er forskel på, om man kommer fra et vestligt land eller fra et mindre udviklet land, og de tal er også opgjort i de analyser og beregninger, der er lagt frem.
Så er der spørgsmålet om, om vi har lempet udlændingereglerne.
Nu skal jeg for lige at slå det fast starte med at sige, at det jo er justitsministeren, der har ressortansvaret for udlændingereglerne, og han redegør sådan set meget glimrende for reglerne selv, men jeg vil da gerne alligevel sige nogle få ting:
Jeg synes, at vi som land er forpligtet til at tage imod vores del af verdens flygtninge.
Der er mennesker derude, der har brug for, at der er folk, der vil tage imod og sørge for at tilbyde et nyt hjemland til mennesker, der bliver personligt forfulgt og ikke kan være i deres eget.
Derfor har vi et asylsystem, og det bakker jeg og regeringen varmt op om.
Den del af vores samfundsansvar og verdensborgeransvar tager vi.
Så er der spørgsmålet: Kommer der mange flere hertil ved familiesammenføring, og vil den stigning så fortsætte?
Altså, det kan konstateres, at antallet af asylansøgere har været stigende siden 2006 med en enkelt undtagelse, som var 2011, så det er altså ikke nogen ny tendens, at der kommer flere for at søge asyl.
Men det er i øvrigt meget mere interessant at se på, hvor mange der får asyl, end hvor mange der søger asyl.
Der blev givet i alt 2.585 opholdstilladelser på asylområdet i 2012, hvilket er 336 flere end i 2011.
For så vidt angår familiesammenføring, blev der i 2012 givet i alt 3.173 tilladelser, hvilket er på omtrent samme niveau som i 2011 og markant lavere, end det var i perioden 2009-10.
Christian Langballe (DF), 2013-04-16:
Altså, jeg imødeser jo i hvert fald, at de lempelser, man har lavet, også i forhold til loftet over kontanthjælpen og afskaffelsen af starthjælpen, kommer til at påføre os øgede udgifter på det område i betragtelig grad.
Nu refereres der til den her norske undersøgelse, som jo viser choktal, fordi det betyder, at velfærdssystemet bliver sat over for en udfordring og et pres, som ikke er kendt.
Jeg vil så i øvrigt sige, at det også kommer til at ske i Sverige, og det kommer til at ske i Danmark, og der vil jeg så bare sige: Jeg kan ikke forstå, hvorfor der ikke for Danmarks skyld, og for at man ved, hvad man betaler til i skat, laves en løbende afdækning af, hvor chokerende tal vi måske vil få i fremtiden, når resultatet af regeringens politik også begynder at komme for en dag.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2013-04-16:
Fru Pernille Skipper siger, at man lader parterne selv aftale, hvem der skal have forældremyndigheden over barnet, og det lyder jo fantastisk.
F.eks. fortryder 43 pct. af danskerne den aftale, de indgik om at ægte et andet menneske for resten af livet.
Hvordan ser fru Pernille Skipper på den problemstilling, at man jo kan fortryde sådan en aftale med fatale konsekvenser for forældre såvel som for barn?
Pernille Skipper (EL), 2013-04-16:
Nu vender vi jo en lille smule tilbage til det her med den virkelige verden.
Det er, som om der nede i den ende af Folketingssalen er en særlig kuppel, og der foregår tingene så indeni.
I den lille kuppel findes der ikke familier i dag, uagtet hvordan lovgivningen ser ud, som består af to kvinder og måske endda af to kvinder og en mand og deres børn.
Det er den kuppel, som er i den del af Folketingssalen.
Derude er det altså virkelighed, og mange af dem er gode familier, de elsker deres børn, og børnene vokser op og bliver kærlige og får et godt liv.
Det kommer vi til at afspejle i dag i den her lovgivning.
Må jeg så ikke også sige, at det er fuldstændig rigtigt, at der kan komme en kendt donor og fortryde fuldstændig ligesom i det hellige ægteskab, som Dansk Folkeparti mener det er mellem en mand og en kvinde, som kan være ufrugtbare og kan få hjælp til at få et barn, bruge en kendt donor, og så kan donoren komme og fortryde.
Det er en skam, det er det, og der kan opstå sorg og ulykkelighed i den situation, men der er altså ikke forskel på den lovgivning, vi indfører i dag om to kvinder, og den lovgivning, som der er i dag, om en kvinde og en mand.
Den risiko er der.
Anne Baastrup (SF), 2013-04-16:
Det her forslag, som vi nu i fællesskab vedtager om en måneds tid, er faktisk ikke så ringe.
Vi har jo alle sammen på nethinden historier om institutioner for voksne, som er psykisk udviklingshæmmede eller har andre problemer; de er landet på avisernes forsider.
Vi kender alle historierne fra Tønder og Brønderslev, og hvad ved jeg, historier om børn, der er blevet behandlet rigtig, rigtig dårligt.
Vi ved alle, at når man anbringer et barn på en institution, så kan det også føre til rigtig, rigtig dårlige overskrifter.
Det er ikke godt for dansk socialpolitik.
Det er ikke godt for Danmark, og det er slet ikke godt for de mennesker, som samfundet skal tage vare på.
Derfor er det frygtelig vigtigt, dels at vi i enighed bredt får lavet et kvalitetsløft af de institutioner, plejefamilier med flere, som tager vare på vores borgere, dels at man løbende kan følge op på udviklingen i den enkelte institution: Er den i god gænge?
Er der økonomi?
Er det forsvarligt?
Vi vil fremover ikke se politikere i kommunalbestyrelserne, politikere i regionen – og slet ikke politikere herinde – rende forvirrede rundt og spørge, hvem det så er, der har ansvaret.
For nu vil vi løbende sikre, at det ansvar løftes, så vi kan have sikkerhed for, at det, når den her reform er foldet fuldstændig ud, rent faktisk også kan lade sig gøre at give det rigtige tilbud til de mennesker, der har behov for det, med vished om – herinde, i regionsrådene og i kommunalbestyrelserne – at det så også følges op af fagligt kompetente folk.
Derfor ser jeg frem til, at vi får vedtaget og gennemført den her lovgivning med virkning fra den 1. januar 2014.
Så vil der nok gå
et års tid, hvor den skal igennem alle de forskellige typer af godkendelser m.m., og der vil vi nok også få nogle småhistorier undervejs
Men så må vi også forvente, at det kommer til at køre på et højt kvalitetsniveau – uden at det nødvendigvis kommer til at koste flere penge i den enkelte institution.
For det handler jo meget om at udvikle kvaliteten hos den enkelte medarbejder og sørge for, at de pårørende og beboerne er ordentligt involveret.
Det er det, der skal til for at udvikle kvaliteten.
Jeg ser frem til, at den her tilsynsreform vil blive ført videre, og jeg er glad for, at hele Folketinget står bag.
Thyra Frank (LA), 2013-04-16:
Liberal Alliance kan – præcis som de øvrige folketingspartier – støtte L 205 og L 206.