runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Bruus (S), 2015-08-26:
Nu henviser skatteministeren også til det samråd, vi havde om denne sag, og i det samråd – og jeg kan ikke citere det fuldstændig ordret, men jeg mener bestemt, at jeg husker det korrekt – gav skatteministeren udtryk for, at det jo er helt naturligt, at den ordning, der blev indført i en tid med lavkonjunktur, selvfølgelig vil have en markant mindre effekt i en tid med højkonjunktur.
Skatteministeren gav også på det samråd meget klart udtryk for, at det jo var Dansk Byggeris tal, og dem kan man så have en politisk diskussion om og henvise til, men det var sådan set ikke nogle tal, regeringen på den måde skulle stå på mål for.
Nu står skatteministeren så og siger, at han forstår, at Dansk Byggeri stadig væk står fast på det tal og henviser til det, som om det er et sagligt grundlag.
Det er jo noget lidt andet end den argumentation, der sådan set var i samrådet.
Så vil skatteministeren ikke bekræfte det, skatteministeren sagde på samrådet, nemlig at den her ordning selvfølgelig har en meget mindre effekt ved højkonjunktur end ved lavkonjunktur?
Karsten Lauritzen (V), 2015-08-26:
Det er jobeffekten, men der er jo en fortrængning, og det ved hr. Jesper Petersen udmærket godt.
Så begge dele kan sådan set godt være rigtige.
Det ved jeg godt at hr. Jesper Petersen ikke ønsker at indrømme.
Men Dansk Byggeri står jo på mål for deres tal, og de har så sent som for et par dage siden sagt, at de bestemt mener, at deres tal er rigtige.
Så jeg vil da anbefale hr. Jesper Petersen at gå i clinch med Dansk Byggeri for at udfordre dem med hensyn til deres tal.
Det er jo sådan, at når vi laver om på ting, kan det betyde, at der bliver nedlagt nogle jobs et sted, og så bliver der skabt nogle et andet sted.
Der har det bare været vigtigt for os i regeringen og i Venstre, at de jobs, som bliver skabt særlig i de tyndtbefolkede områder som følge af boligjobordningen, håndværkerfradraget, kan opretholdes.
Jesper Petersen (S), 2015-08-26:
Jeg forestiller mig ikke, at Venstre ville bruge så mange kræfter på at kommunikere, hvis de alene henvendte sig til andre folketingsmedlemmer.
Jeg går ud fra, at når man har skrevet et debatindlæg i Nordjyske, som skatteministeren har gjort, var det ikke, fordi det var noget, der var henvendt til mig, men noget, der var henvendt til vælgerne.
Man siger på Venstres vegne, at boligjobordningen vil give 5.000 arbejdspladser.
Og når hr. Lars Løkke Rasmussen, nu statsminister, sagde det bl.a. her i Folketinget, var det ikke bare til os andre her, der skulle kunne regne ud, hvilke organisationer der mon havde ment hvad, uden at der i øvrigt blev henvist til det.
Men han siger med sig selv som afsender, at der er 5.000 arbejdspladser, som forsvinder, hvis man ikke forlænger boligjobordningen.
Skatteministeren kan ikke få sig selv til at sige det, fordi han ikke vil undergrave sin egen statsminister, men alle de svar, der er afgivet, siger klokkeklart: Det passede ikke, man fordrejede det bevidst.
Så skatteministeren skal egentlig bare bekræfte, at tallet er 600, altså at det er korrekt, at skatteministeren har oplyst, at det er 600, der er tallet, og ikke 5.000, for, hvad det vil have af jobeffekt.
Karsten Lauritzen (V), 2015-08-26:
Jeg tror, at hvis man kigger på, hvem der har lavet vurderinger af jobeffekten af boligjobordningen og er kommet frem til tallet 5.000, ser man, at det kun er Dansk Byggeri.
Jeg kender hr. Jesper Petersen, han er en dygtig parlamentariker og ganske intelligent, så jeg tror, at hr. Jesper Petersen roligt kunne have regnet ud, at det er Dansk Byggeris tal, der bliver henvist til, og jeg mener, at der absolut intet er i vejen med de henvisninger, der har været foretaget.
Så skal jeg bare om sort arbejde sige, at sort arbejde-effekten, som det fremgår af nogle af svarene, immervæk er 300 mio. kr., så det er dog noget.
Det er ikke fuldstændig uvæsentligt.
Og jeg har da en forhåbning om, at vi med de partier, der står bag den nye aftale om en ny og grønnere boligjobordning, kan være med til at sikre, at den i højere grad kan fortrænge og mindske det sorte arbejde.
Jesper Petersen (S), 2015-08-26:
Tak for det.
Det er dejligt, at skatteministeren endelig besluttede sig for, at han godt vil være med til at diskutere det i dag.
Jeg synes egentlig, at jeg ret nøgternt i indledningen af min tale gav udtryk for, hvad Socialdemokratiets holdning var, nemlig at det var et godt konjunkturpolitisk redskab, og at det var vigtigt at bruge det i de år, hvor krisen kradsede mest, men det er det ikke længere.
Der skal man jo som politiker også være opgaven moden og standse konjunkturpolitiske tiltag, når der ikke længere er behov for dem, også selv om de er populære.
Hele argumentationen for, hvorfor man har en boligjobordning, handlede jo om arbejdspladser og beskæftigelse.
Det er den samme argumentation, som Venstre har brugt.
Igen og igen har det handlet om at skabe arbejdspladser, og nu, hvor man må erkende, at det ikke giver så meget længere, er det nogle andre ting.
Skatteministeriets egen evaluering siger, at det har en meget lille effekt på sort arbejde, og man må nu selv medgive, at det er meget få arbejdspladser, den giver, til et ret stort beløb.
Det, jeg egentlig gerne ville frem til – nu følte jeg lige behov for at replicere efter de ting, skatteministeren sagde – er, at det altså ikke var rigtigt, da Venstre, både statsministeren og skatteministeren selv og fru Inger Støjberg, der nu er minister, sagde, at det var 5.000 arbejdspladser, der ville være gevinsten, og at der altså ikke var henvisninger til Dansk Byggeri.
De citater, vi har læst op, er altså noget, man selv siger på Venstres vegne uden at henvise til Dansk Byggeri.
Så jeg vil bare bede skatteministeren medgive, at det ikke var korrekt, og at tallet nu er 600, ikke 5.000.
Karsten Lauritzen (V), 2015-08-26:
[Udfald af lyd]
... og jeg vil gerne gentage, at man jo skal finde de her penge, og dem tror jeg det er muligt at finde på finansloven.
Der er nogle, der har sagt, at det her så er penge, der kommer fra nedskæringer på udlændingeområdet, og der kan jeg meget klart sige, at det ikke er tilfældet, for de partier, der er med til at ændre vores udlændingelovgivning og tilvejebringe et provenu ad den vej, har besluttet, at de penge skal gå til jobreform 2 – nemlig en skattereform, der sikrer, at det bedre kan betale sig at arbejde.
Martin Lidegaard (RV), 2015-08-26:
Til gengæld vil jeg gerne spørge skatteministeren om næste år – og det er helt i forlængelse af Liberal Alliances spørgsmål – og næste år igen.
Der er der så ikke nogen udisponerede reserver, tværtimod skal der nu findes penge, og det må jo betyde – og det er sådan mere i forhold til de partier, der vælger at støtte den her ordning – at der ikke er nogen gratis omgang her.
Der skal skæres et andet sted for at få råd til at lave den her ordning.
Er det ikke korrekt forstået?
Karsten Lauritzen (V), 2015-08-26:
Altså, de svar, der er givet under ministeransvar, står selvfølgelig til troende, og det, der står i lovforslaget, er rigtigt.
Og det er i 2015 finansieret af udisponerede reserver.
For 2016 og 2017 skal vi så finde pengene et fornuftigt sted på finansloven, og jeg har ikke grund til andet end at tro på, det kan lade sig gøre.
Og jeg glæder mig til at invitere de partier, der gerne vil være med til at gøre ordningen grønnere, til forhandling her i efteråret, så vi kan få et lovforslag fremsat her i Folketingssalen, der gør, at ordningen ikke blot eksisterer i år, men altså også i de to følgende år.
Martin Lidegaard (RV), 2015-08-26:
Mange tak.
Jeg må sige, at det at få den her ordning til at fremstå som sådan en socialt hjælpende hånd til yderdistrikterne i Danmark er på grænsen til at være misvisende, når alle tal klokkeklart viser, at det er en hånd til de mest velhavende danskere, og at det primært er de faglærte håndværkere, der får glæde af den, ikke de ufaglærte arbejdere.
Men det, som jeg egentlig vil spørge skatteministeren om, er, at af lovgrundlaget fremgår det, at ordningen finansieres af udisponerede reserver på finansloven for 2015.
Så vidt jeg har forstået på finansministerens udspil, er der ikke nogen udisponerede reserver, men tværtimod et betydelig større hul, end man havde forventet.
Så spørgsmålet er, hvad der egentlig skal finansiere ordningen her.
Karsten Lauritzen (V), 2015-08-26:
Jamen jeg tror da også, jeg har refereret til Dansk Byggeris tal.
Og jeg synes egentlig, at dem, der har hørt bl.a. hr. Jens Joel og den socialdemokratiske skatteordfører her fra Folketingets talerstol referere til samrådet, skulle gå ind og se samrådet, for det er en fuldstændig forkert udlægning af tingene.
Der er intet i vejen med de henvisninger, der har været til Dansk Byggeris tal.
Det er nogle beregninger, Dansk Byggeri har.
Det er nogle beregninger, Dansk Byggeri står på mål for, og derfor er det også helt i orden at henvise til dem.
Jens Joel (S), 2015-08-26:
Kan skatteministeren så ikke forklare mig, hvorfor man før valget refererede til Dansk Byggeris tal og man nu refererer til nogle andre tal?
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-08-26:
Næh, det vil jeg ikke benægte, men samtidig har der jo været krig i Syrien, og jeg vil gerne høre, om de partier, som nu går ind for det her lovforslag, overhovedet ikke mener, at flygtningestrømmen har noget som helst at gøre med krigen i Syrien
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-08-26:
Tak for det.
Nu har vi jo hørt en del fra venstrefløjen benægte, at starthjælpen skulle have haft nogen betydning for, hvor mange indvandrere eller flygtninge der er kommet til Danmark, og derfor bliver jeg bare nødt til at spørge Ulla Sandbæk, om hun virkelig vil benægte, at 3.500 er færre end 12.500.
For det var jo sådan set det, der var faktum: Der kom ca. 12.500 til Danmark, før den forrige regering trådte til, og det tal nåede så ned på 3.500, da vi var nede på det mindste tal.
Jeg vil bare høre, om fru Ulla Sandbæk vil benægte det.
Martin Henriksen (DF), 2015-08-26:
Tak for det.
For Dansk Folkeparti er det helt afgørende, at vi nu gennemfører nogle tiltag, som begrænser tilstrømningen til Danmark, især tilstrømningen via asylsystemet.
Nu er vi i gang og prøver at få bedre styr på indvandringen.
Og det her er de første skridt på vejen.
Vi er ikke nået i havn, men vi er på vej.
Vi ser gerne for først, at det her lovforslag bliver vedtaget.
Det er nogle spændende afstemninger, vi har i Folketingssalen, det skal jo lige være på plads først, og så ser vi gerne, at de her regler også kommer til at gælde for dem, der kom til landet og fik en opholdstilladelse under den tidligere regering, for vi synes, det er rimeligt, at de også bliver ramt af lovforslaget.
Vi ønsker også, at vi skal have et generelt serviceeftersyn af asylområdet og bl.a. af familiesammenføringsområdet, fordi der simpelt hen er behov for, at vi tager yderligere initiativer i forhold til at få indvandringen under kontrol.
Som vi også sagde fra Dansk Folkepartis side, da vi lavede aftalen, så betragter vi det her som en god begyndelse, men det er, hvis det står til os, kun en begyndelse.
Den indvandring, også via asylsystemet, som vi har set igennem mange år, presser vores kultur, presser vores økonomi, og det er også en diskussion, der handler om, at hvis vi vil have råd til velfærd, til et ordentligt sundhedsvæsen osv., så bliver vi nødt til at prioritere, og udlændingepolitik handler også om at prioritere økonomisk.
Så hvis dette lovforslag bliver vedtaget, er det et skridt på vejen, og det vil ubetinget være godt for Danmark.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-08-26:
Altså, nu er det muligt, at fru Ulla Sandbæk har en opfattelse af, hvornår der er opstået krig i Syrien, som er anderledes end min, men så vidt jeg husker, var der ikke krig i Syrien, da den forrige regering, altså den tidligere VK-regering, regerede, om man så må sige.
Så jeg kan ikke se, hvordan det skulle have påvirket asylsøgertallet i perioden fra 2001 til 2011, men lad nu det ligge.
Men er faktum ikke, at Alternativet, altså det parti, som fru Ulla Sandbæk repræsenterer, i virkeligheden slet ikke kan se noget problem i, at der kommer tusindvis flere flygtninge til Danmark, end der har gjort tidligere?
Er Alternativets politik ikke mere eller mindre den, at de bare skal have lov til at komme ind i landet?
Karina Adsbøl (DF), 2015-08-26:
Synes fru Johanne Schmidt-Nielsen ikke, at man diskriminerer danskerne ved, at flygtninge kommer foran i boligkøen?
Og så kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre: Hvor mange mener Enhedslisten, at Danmark kan tage imod?
Er det ikke bedre, og kan vi ikke hjælpe endnu flere, ved at hjælpe i nærområderne og styrke indsatsen der?
Det har der jo også været debat om.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-08-26:
Det er helt rigtigt, at kommunerne har pligt til at forsøge at skaffe en bolig til flygtning, der kommer hertil, hvilket er meget, meget svær opgave for kommunerne nu, hvor man laver den her meget lave ydelse.
Og jeg synes, det er så ærgerligt, at regeringen og i øvrigt også Dansk Folkeparti slet ikke er villige til at lytte til de mange borgmestre, som siger: Ved I hvad, regering, ved I hvad, højrefløj, I stiller os en fuldstændig umulig opgave.
Jeg er da i den grad enig med Dansk Folkeparti i, at der derudover er problemer med, at danskere ikke kan få billige boliger.
Derfor er jeg også bekymret over, at der er flere partier i den blå blok, som har talt om at ændre på huslejereguleringen.
Det vil betyde, at antallet af billige lejeboliger i Danmark vil blive mindsket i endnu højere grad.
Karina Adsbøl (DF), 2015-08-26:
Jeg vil egentlig gerne følge op på hr. Martin Knuths spørgsmål til ordføreren om, om Enhedslisten vil være med til at begrænse tilstrømningen.
Der har været diskussion og debat omkring boliger, men nu er det jo sådan, at Enhedslisten har været med til at give flygtninge et retskrav på en bolig.
Det vil sige, at de kommer foran vores unge studerende og vores pensionister i boligkøen og også får de billige boliger.
Så kan ordføreren bekræfte, at der altså er et loft over, hvor meget en flygtning må betale i husleje?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-08-26:
Jeg konstaterer, at man ikke har nogen som helst dokumentation for, at starthjælpen fik færre flygtninge til at komme til Danmark.
Man har til gengæld voldsomt meget dokumentation for, at det betød massive sociale problemer.
Jeg ville ønske, at der fandtes nul flygtninge i verden, og det er unægtelig svært at tage imod flygtninge; det er klart.
Dels har vi at gøre med mennesker, som ofte har voldsomme traumer i bagagen, dels har vi ofte at gøre med mennesker, som har en meget anderledes kultur end den danske.
Selvfølgelig ville jeg ønske, at der var nul flygtninge, men der er flygtninge, og spørgsmålet er, hvordan vi sikrer, at den integration, der kommer til at være af de flygtninge, bliver så god som overhovedet muligt.
Det, regeringen her gør, er at spænde ben for integrationen, og det får konsekvenser for hele det danske samfund – negative konsekvenser.
Det var to spørgsmål.
Det første spørgsmål tager jeg som en opfordring.
Jeg forstår det sådan, at Dansk Folkeparti til de kommende finanslovsforhandlinger vil gå til regeringen, nemlig Venstre, og sige, at man ønsker langt flere billige boliger og måske ovenikøbet en boliggaranti for danske studerende.
Det forslag vil Enhedslisten i den grad støtte, hvis det er det, Dansk Folkeparti her siger.
Dernæst er jeg glad for, at Dansk Folkeparti bringer nærområderne op, for et af de argumenter, man hele tiden får smidt i hovedet, er, at vi skal gøre noget i nærområderne.
Jeg er enig.
Mere end 95 pct. af verdens flygtninge er enten internt fordrevne eller bor i nærområderne.
Der er brug for massiv støtte i nærområderne, og derfor er det også så absurd, at Dansk Folkeparti ønsker at skære voldsomt i den udviklingsbistand, der netop går til at styrke nærområderne.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-08-26:
Selvfølgelig kan Alternativet se et problem i de store flygtningestrømme, og en af de måder, Alternativet ønsker at løse det på, er jo så at lade EU få et større ansvar.
Men Alternativet kan ikke se, at man kan holde flygtninge væk ved f.eks. at gøre dem fattige.
Vi tror ikke, det er sociale ydelser, som får flygtninge her til landet.
Flygtningene siger selv, at de kommer til Danmark, fordi vi er et demokrati, fordi de her kan være i sikkerhed, fordi vi har gratis skoler og gratis hospitaler – de nævner overhovedet ikke noget om sociale ydelser.
Så har vi jo altså underskrevet nogle FN-konventioner, som siger, at når folk kommer her og søger asyl, skal vi behandle deres asylansøgning.
Det kan vi ikke komme uden om, og vi bestemmer jo ikke selv, hvor mange mennesker der kommer og søger asyl.
Hvis de får det, vil de blive rigtig gode samfundsborgere.
Alternativet mener, at flygtningene kan blive en ressource for dette land, og så skal vi i øvrigt være anstændige, når vi modtager dem.
Alternativet mener, at de mennesker, som det lykkes at komme hertil uden at være druknet undervejs eller uden at dø af sult undervejs på grund af alle de barrierer, man stiller op, før de kommer til Danmark – altså dem, som kommer hertil og søger asyl, og som er berettiget til at få asyl efter internationale regler – skal have asyl.
Og jeg kan selvfølgelig ikke sætte noget tal på det, for jeg ved ikke, hvor mange der kommer til at drukne i morgen, eller hvor mange der ikke kommer ind i Grækenland eller ind i Makedonien, eller hvor de nu ellers prøver at trænge igennem for at komme hertil.
Marlene Harpsøe (DF), 2015-08-26:
Det her er jo en interessant debat, og jeg fornemmer ret klart på fru Ulla Sandbæk og Alternativet, at man er meget gavmild, og at man meget gerne vil åbne vores grænser for flere flygtninge fra rundtomkring i verden.
Så jeg vil meget gerne stille fru Ulla Sandbæk og Alternativet det meget nemme spørgsmål – det burde i hvert fald være nemt at svare på: Hvor mange flygtninge mener fru Ulla Sandbæk og Alternativet at vi i Danmark kan eller bør tage imod årligt?
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-08-26:
Ja naturligvis.
Det var det, jeg mente med at beskytte de internt fordrevne igennem FN, altså at man opretter netop flyveforbudszoner og korridorer, og at man beskytter de steder imod angreb fra IS med en FN-hær.
Det var den ene del af det.
Så det er helt klart, at flere penge ville hjælpe på situationen.
Man skal gøre begge dele.
Naser Khader (KF), 2015-08-26:
Man kan ikke beskytte de internt fordrevne med Marshallhjælp.
Man kan ikke give Islamisk Stat Marshallhjælp for at stoppe forfølgelsen af de internt fordrevne.
Hvad med flyveforbudszoner?
Hvad med humanitære korridorer?
Vil Alternativet arbejde for sådan et forslag?
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-08-26:
Det har vi jo desværre prøvet tidligere, og det er ikke lykkedes.
En anden ting kunne selvfølgelig være at lave en form for Marshallhjælp.
Men det, vi gør i Danmark, er foreløbig at skære ned på udviklingsbistanden, og det er i hvert fald ikke særlig fornuftigt.
Naser Khader (KF), 2015-08-26:
Flertallet af de flygtninge, der kommer til Danmark, er fra Syrien, og de syriske flygtninges historie starter ikke i Danmark, heller ikke i Grækenland eller i Tyrkiet eller ved Middelhavet, men i Syrien.
Har Alternativet et alternativt forslag til, hvordan vi stopper vanviddet i Syrien?
Hvordan stopper vi Assads tøndebomber mod de civile, hvilket skaber flygtninge, og Islamisk Stats vanvid?
Har I et forslag til, hvordan vi stopper vanviddet i Syrien?
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-08-26:
Sagen er jo ikke, om man bliver afvist til fødselsdagen.
Selvfølgelig bliver man ikke det.
Men forestil dig det barn, som kommer og ikke har en gave med.
Det er jo problemet for det barn, som ikke har en gave med.
I de lande, hvor flygtningene kommer fra, er man faktisk meget, meget stolte, og det er også derfor, at de flygtninge, som kommer, rigtig, rigtig gerne vil ud på arbejdsmarkedet.
De vil overhovedet ikke have sociale ydelser.
De vil gerne klare sig selv, og det at skulle sende et barn af sted uden en gave er ganske utænkeligt, og derfor bliver barnet bare hjemme.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-08-26:
Så langt rækker fantasien ikke.
Fantasien rækker heller ikke så langt som til at tro, at en dansk familie vil afvise en klassekammerat, fordi han ikke har en fødselsdagsgave med, fordi forældrene ikke kan betale det.
Det er i hvert fald ikke det Danmark, jeg kender.
Og hvis Alternativet kender sådan et Danmark, hvor man vil blive afvist til en fødselsdag, fordi man ikke har en gave med til 20 kr., så vil jeg gerne have at vide, hvor det foregår henne.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-08-26:
Er det virkelig så vanskeligt at forestille sig, at man kan være så fattig, at en udgift på 20 kr. vælter hele budgettet?
For så fattige vil de mennesker, som vi nu udsætter for det her lovforslag, blive.
De vil ikke engang have råd til at give deres børn ordentlig mad.
Jamen det står jo i samtlige de høringssvar, vi har modtaget.
Det ved vi jo i dag.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-08-26:
Jeg tror, at hvis nogle tog til en flygtningelejr og fortalte, at det, der afgjorde, om man var fattig eller ej, var, hvorvidt man havde råd til at gå til børnefødselsdag, hvorvidt man havde råd til at komme på lejrskole, og hvorvidt man havde råd til at sende sit barn til fodboldtræning i KB, så ville de måske have lidt svært ved at forstå fattigdomsdiskussionen i Danmark, men lad det nu ligge, fordi det, fru Ulla Sandbæk siger, er positivt forkert.
Nu ved jeg ikke, hvor mange børn og i hvilken alder fru Ulla Sandbæk har, men jeg har selv et par stykker og kan fortælle, at eksempelvis med hensyn til sådan noget som børnefødselsdage er det jo sådan i det dejlige solidariske land, vi lever i, nemlig Danmark, er der simpelt hen sat en grænse for – det gør forældrene selv – hvor meget man bruger på en gave, og grænsen har hos os været 20 kr. For noget tid siden blev den så sat op til en halvtredser, men det er altså ikke noget, der vælter budgettet selv hos folk med meget små indkomster at sende barnet af sted til en børnefødselsdag.
Fodbold?
Man kan i langt de fleste kommuner få sociale fripas til at gå til fodbold.
Min søn kommer hjem fra lejrskole i dag, og vi har endnu ikke fået regningen, fordi det naturligvis er gratis, eftersom det er en del af undervisningen.
Det illustrerer vel også, at det, der får folkestrømme i bevægelse, ikke kun er et spørgsmål om at søge hen et sted, hvor man er fri for krig og forfølgelse, men også et spørgsmål om, hvor man på den ene eller anden vis, legalt eller illegalt, har mulighed for at give sin familie de bedste økonomiske vilkår, eller hvad?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-08-26:
Det synes jeg næsten at Venstres ordfører skulle spørge en migrationsforsker om.
Et bud, jeg har hørt, er, at der er et arbejdsmarked i England, hvor det er forholdsvis let, om jeg så må sige, at arbejde illegalt.
Naser Khader (KF), 2015-08-26:
Jeg står ved det, jeg har sagt, både til Jyllands-Posten, men også til DR's Orientering.
Det er det, vi siger til folk, når de er nyankomne, nemlig at så får de gratis sprogundervisning, og det står vi ved.
Men vi kan ikke stemme for Enhedslistens ændringsforslag af to årsager.
Det er dels det økonomiske, vi skal finde pengene, og dels er der ikke tale om et akut problem.
Det, vi vedtager i dag, omfatter dem, der kommer til Danmark efter den 1. september i år.
Her om ikke så længe skal vi i gang med forhandlinger om dem, der er her i forvejen.
Der kommer der til at blive sparet en del penge, og vi vil så bruge nogle af de penge på danskundervisning.
Jacob Mark (SF), 2015-08-26:
For SF har det sådan set også været en forudsætning fra starten, at når folk kommer til landet, får de de bedste muligheder for at lære dansk.
Og selv om det her er et forslag til en integrationsydelse, har vi tidligere argumenteret med, at det tværtimod er en eksklusionsydelse, fordi man netop ikke lærer sproget, man netop ikke får mulighed for at tage undervisning, hvis man starter på danskprøve 1.
Derfor kommer vi til at stemme for begge ændringsforslag, og vi synes sådan set, det er sådan en slags håndsrækning også til de politikere, som kalder det en integrationsydelse.
Jeg formoder, alle er enige om, at den bedste integration er, når man lærer sproget, og det gør man altså kun, hvis man har råd til at gå til undervisning.
Derfor kommer vi til at bakke op om de her to ændringsforslag.