runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johs. Poulsen (RV), 2009-03-26:
Som det allerede er blevet sagt, er der her tale om en bred politisk aftale mellem Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti, SF, De Radikale og regeringspartierne om en ny organisering af affaldssektoren.
Og vi må sige, at der her er tale om en aftale, som i hvert fald på en række punkter betyder, at man fortsat kan have en fornuftig drift af affaldsområdet i fremtiden.
Jeg kan ikke lade være med at tænke lidt på, at den forrige ordfører, den konservative ordfører, hr. Per Ørum Jørgensen, jo nærmest lød, som om han havde fortrudt den aftale, han her har indgået.
For han ville egentlig gerne have en runde mere, og han syntes egentlig ikke, at kommunerne skulle have en rolle at spille på det her område.
Det skal de jo, fordi nogle af os har den opfattelse, at det er fornuftigt at udnytte en række af de store samfundsmæssige investeringer, vi nu engang har foretaget.
Hvorfor kaste dem i grams?
Hvorfor ikke udnytte dem fornuftigt samfundsmæssigt?
Hvorfor i øvrigt ikke også imødekomme de dele af erhvervslivet, specielt de affaldsproducenter, som også gerne vil kunne aflevere til kommunale anlæg, afhængigt af hvor de agerer rundtomkring i landet?
Så det er lidt pudsigt at høre den konservative ordfører stå her på talerstolen og nærmest give udtryk for, at han har fortrudt det, vi nu har aftalt her, og som altså har en række fornuftige elementer i sig.
Jeg kunne næsten ikke lade være med at tænke tilbage på det forrige punkt.
Havde det dog været så vel, at den konservative ordfører også havde fortrudt på det område.
Så kunne man måske være kommet i gang med en fornuftig debat der, men sådan er det så ikke.
Vi mener, det er en fornuftig aftale, der er opnået.
Der har været forskellige indgangsvinkler, men vi mener, der er opnået en fornuftig aftale, der betyder, at man fortsat udnytter de faciliteter og de ressourcer, som vi har her i landet, på en hensigtsmæssig måde og endda på en sådan måde, at det er til gavn for de store dele af erhvervslivet, som er affaldsproducenter.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-03-26:
Tak, hr. formand.
Dette lovforslag rummer en række gode elementer.
Jeg synes, det er værd at fremhæve, at der er væsentlige regelforenklinger i forhold til det regime, vi kender i dag, at der bliver en større gennemsigtighed, men også, at det er et lovforslag, der er med til at styrke virksomhedernes konkurrenceevne, ved at den samlede besparelse som følge af faldende affaldsgebyrer og -priser, og også ved at der er færre administrative byrder, forventes at blive omkring 130 mio. kr. om året.
Det synes vi er væsentligt og en styrke.
Også det, at man øger konkurrencen på genanvendelsesområdet må forventes at have en positiv effekt i den retning, så vi stiller danske virksomheder ganske godt.
men vi anerkender, at der med lovforslaget jo er taget et væsentligt skridt i den rigtige retning, og derfor synes vi, at det er noget, vi selvfølgelig skal arbejde videre på, og se på, om det ikke vil være hensigtsmæssigt, at det, når vi snakker om genanvendeligt affald, er private, der skal løse den opgave.
Det er jeg sikker på at man kan, også med en kvalitet, så det ville gavne danske virksomheder generelt. Vi er også tilfredse med, at der i forbindelse med det gebyr, som virksomhederne skal betale for at bruge de kommunale genbrugspladser, er kigget lidt på de forskellige brancher.
Vi har fundet et fornuftigt snit på det, og det var absolut ikke en let øvelse.
Men grundlæggende rummer dette lovforslag gode elementer, og vi kan fra konservativ side også støtte det.
Steen Gade (SF), 2009-03-26:
SF støtter også lovforslaget og har også været med i den aftale, der ligger bag.
Igen har vi jo et forslag, der har haft en lidt længere gang, måske også lidt længere, end det skulle have haft, i forhold til at vi jo også skal have implementeret EU's affaldsstrategi.
For SF har det været vigtigt, at vi får noget gennemskuelighed, at vi får en fornuftig, afbalanceret løsning på spørgsmålet om genanvendeligt affald, sådan at man kan sige, at virksomhederne står frit med hensyn til, om de fortsat vil aflevere det kommunalt eller de vil aflevere det til andre.
Det synes vi er vigtigt.
Det er også sådan, at vi faktisk mener, at der er brug for et kvalitetsløft i behandlingen af genanvendeligt affald, og at det er et område, hvor der faktisk er meget at hente ved at specialisere sig i at udvikle metoder til at genanvende.
Det er en del, som nogle måske vil sige til os bliver mere markedsgjort, og at det skal vi være skeptiske over for, men så vil jeg sige, at vi faktisk er meget optaget af, at der bliver mulighed for at genanvende affaldet bedre og finde nye områder, hvor vi skal i gang med genanvendelse.
Det betyder, at vi også skal have nye anlæg, større anlæg, som kan samle affaldet og sørge for, at vi får nogle fremskridt, sådan at vi ikke bare fortsætter med at producere affald til afbrænding, men i stedet for får udviklet alternativer.
Derfor vil vi også i det fortsatte arbejde lægge vægt på, når vi skal skrive betænkning her, og når der skal tænkes i bekendtgørelser, at få en grundig drøftelse af, hvilke sektorer vi skal kigge på for virkelig at sætte fokus på udvikling og teknologiudvikling inden for affaldsbehandling.
Det er det her jo overhovedet ikke løsningen på, men man kan sige, at her ligger en lille første forudsætning for, at man kan lave sådan en omstilling, som er en nødvendighed i fremtiden.
Det er ikke kun klimaudfordringen, der kræver helt ny tænkning, det gør affaldsproduktionen faktisk også.
Nu er vi så i en recessionsperiode, men den kunne jo så bruges til, at vi også fik tænkt igennem, at vi på det her område opfører os stort set lige så tosset, som vi gør på klimaområdet.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-03-26:
Fra Dansk Folkepartis side går det selvfølgelig også ud på at få en god affaldssektor.
Vi vil gerne have, at vi får en liberalisering af håndteringen af erhvervsaffaldet, og vi mener, at der er et potentiale for virksomhederne.
Når vi taler om genanvendeligt erhvervsaffald, er det vigtigt, at man har det, vi kalder frit valg, og at der ikke er nogen, der får monopol på nogen af de her ting.
Vi mener fra Dansk Folkepartis side, at vi vil gøre det lettere for borgerne og virksomhederne ved ligesom at sige, hvad det er, der skal ske på det her område, hvor vi skal hente vores ting, og hvordan det er, vi skal håndtere affaldet, og hvem vi kan levere til.
Som jeg sagde tidligere, har det også været et vigtigt emne for Dansk Folkeparti, at vi får ryddet op i de regler, der er rundtomkring i de forskellige kommuner, sådan at man får noget ensartethed, og så virksomhederne ikke skal ud og kæmpe med hver enkelt kommune om, hvad det lige er, der gælder på det her område.
Med hensyn til hvordan det her så skal organiseres, vil jeg sige - som vi har sagt før - at vi ønsker, at det skal være så åbent som overhovedet muligt netop med benchmarking og sammenlignelige ting i forbindelse med de forskellige virksomheder.
Så der har vi i hvert fald sagt, at benchmarking er en måde at gøre det mere åbent og sammenligneligt på.
Derfor mener vi også, at den samlede besparelse for virksomhederne kan blive ret stor, som vi ser det - omkring 130 mio. kr. om året.
Det er også en slags penge i den her tid med finanskrisen, som i hvert fald nogle vil påstå raser mere end den har gjort tidligere, og det tror jeg er ganske rigtigt.
Derfor gælder det om at finde nogle administrative lettelser for virksomhederne, hvor de får en kontant belønning ud af det også.
Vi har skabt både administrationslettelser, og vi har skabt mere gennemsigtighed, og derfor mener vi, vi er kommet utrolig langt i det her.
Hvad angår genbrugspladserne, vil jeg sige, at vi jo har drøftet utrolig meget, hvordan vi skal åbne op, sådan at alle virksomheder får adgang til pladserne.
Og der har man i forhandlingerne fundet frem til, at køretøjer under 3.500 kg skal have adgang og kunne komme ind på genbrugspladsen, også selv om de har en trailer med.
Så vi kan sige, at vi i hvert fald som udgangspunkt er meget godt tilfredse med, at vi nu er kommet frem til, at vi får et system, som er mere eller mindre ens hele vejen rundt i Danmark, så vi ikke har, man kan kalde det kongestater, byråd, der sidder og beslutter deres egen praksis på området her.
Så vi er godt tilfredse, som det ligger her, og vi ser frem til udvalgsbehandlingen.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-03-26:
Her har vi så det andet resultat af regeringens initiativer på forsyningsområdet, nemlig en ny organisering af affaldssektoren.
Jeg er helt sikker på, at hr. Johs. Poulsen ikke denne gang vil spørge mig, hvorfor det har taget så lang tid at få den her lov igennem, for hr. Johs. Poulsen er jo med i forliget og kender derfor begrundelsen for, at det tager et stykke tid at få sådan nogle lovforslag bragt på plads, efter man har lavet en aftale.
Det her drejer sig om en liberalisering af affaldsområdet, hvor virksomhederne nu selv kan bestemme, hvilke udbydere af anlæg på genbrugsområdet man vil komme til, og der bliver mulighed for at overdrage ansvaret for affald til affaldsindsamlere, og virksomheden får adgang til de kommunale genbrugspladser mod at lade sig registrere og betale gebyr.
Der bliver også en del regelforenklinger på området, bl.a. er der lavet forslag til et helt nyt gebyrsystem, et retfærdigt gebyrsystem, som bliver et ensartet system for alle landets kommuner, dog med de variationer, der kan være i den enkelte kommune.
Men nu har kommunerne ikke længere den mulighed, at de kan bruge gebyrerne på affaldsområdet, på genbrugsområdet som en ekstraskat på erhvervslivet.
Der skal være årlig benchmarking for forbrændings- og deponeringsanlæg og krav om aflæggelse af funktionsopdelte regnskaber.
Så er det vigtigt, at alt det her med organiseringen, med gebyrerne også omkranses af, at vi ønsker at fremme den nyeste teknologi med hensyn til redskaber og krav til behandling af affald, altså miljøteknologier i forbindelse med affaldshåndtering.
Vi synes i Venstre, at den her lovgivning er nået meget, meget langt i retning af de ønsker, vi har haft på det her område, og derfor kan vi stemme for lovforslaget.
Per Clausen (EL), 2009-03-26:
I modsætning til, hvad hr. Johs. Poulsen går rundt og tror, er Enhedslisten i praktisk politik altid yderst pragmatisk.
Vi vil bøje os dybt i støvet for at stoppe den udvikling, vi har set i det danske samfund de sidste 20 år, hvor privatiseringer og liberaliseringer har været et grundprincip, også i de perioder, hvor Det Radikale Venstre har indgået i regeringer.
Det synes vi sådan set er lykkedes her, og så skal man ikke være bekymret for, at nogen måske synes, at man har været for ydmyg, for vi synes, det er et rigtig godt resultat.
Og jeg vil sige, at hr. Johs. Poulsen efter et kommende valg vil få brug for at sætte pris på, at Enhedslisten er et parti, der er nøjsomt, når det handler om at lade sig nøje med små forbedringer, men som til gengæld er helt uvillig til at acceptere forringelser.
Johs. Poulsen (RV), 2009-03-26:
Lad mig afslutningsvis så bare nøjes med at komme med en bemærkning til Enhedslistens tilgang, måske en lille smule i den spøgefulde afdeling, hvis det må være tilladt.
I alt fald har Enhedslisten i den her sag udvist meget, meget stor pragmatisme; den er af helt samme karakter som den, jeg også forstår at SF er godt i gang med på en række områder.
Per Clausen (EL), 2009-03-26:
Hvis det var sådan, at det eneste, Enhedslisten havde fået demonteret sammen med andre gode kræfter, var et umuligt projekt, så havde vi jo ikke opnået meget, for så var det jo bare brudt sammen og aldrig blevet til noget.
Min pointe er, at man, hvis man kigger ud i verden, kan se masser af eksempler på, at de faktisk er i stand til at drive vandforsyning ved hjælp af private firmaer på en ganske rigtigt uhensigtsmæssig og dårlig måde, og derfor turde vi altså ikke overlade det at forhandle det spørgsmål til resten af Folketingets partier, fordi vi også kan se, at det faktisk er lykkedes at gennemføre liberaliseringer og privatiseringer på en række andre områder.
Så må man bare sige, at Enhedslisten bestemt går ind for decentralisering, men på en række områder accepterer vi jo, at der er et vist tilsyn med den aktivitet, som kommunerne udøver.
Og så må vi opfatte det her som et tilsyn, som vi kan sige at man måske godt kunne have klaret med lidt mindre bureaukrati.
Det er selvfølgelig ærgerligt, at det, når det er liberalister, der skal gennemføre nogle ting, altid er nødvendigt at have lidt ekstra bureaukrati, men jeg tør slet ikke tænke på, hvor meget bureaukrati der var blevet, hvis det her område var blevet liberaliseret.
Prøv bare at se på de såkaldt afstatsliggjorte sektorer, telesektoren, energisektoren, og hvad det har ført til af bureaukrati - i øvrigt uden Enhedslistens medvirken.
Johs. Poulsen (RV), 2009-03-26:
Jeg vil sådan set
godt forsøge at følge hr. Per Clausens tankegang, for det er jo rigtigt, at det, man ville i gang med, i udgangspunktet - kan vi sige - var meget, meget fortænkt; man skrev rent faktisk, at opgaven med det her serviceeftersyn var at se på, om man eventuelt kunne gennemføre en eller anden form for udbud af vand.
Det vil altså sige, at man hos dem, der var idémagere til det her, havde en forestilling om, at levering af drikkevand f.eks. kunne sendes i udbud.
Jeg vil da gerne medgive, at det nok er lidt svært at forestille sig, at de, hvis de havde de billigste priser i Sønderjylland, så sendte det til Fyn og meget andet, så i den forstand kan man sige, at det er rigtigt, at Enhedslisten har fået afmonteret noget, der i sig selv var en fuldstændig umulig tankegang, men det er jo endt med, at der er blevet mere statslig styring og mindre decentral styring, og det er vel ikke normalt det, der er Enhedslistens tilgang til det.
Johs. Poulsen (RV), 2009-03-26:
Jeg er da ked af, at hr. Eyvind Vesselbo tilsyneladende ikke hørte efter, men det har jeg ikke sagt.
Det, den konservative ordfører spurgte om, var, hvad der er baggrunden for, at man ikke havde samme pris i sammenlignelige kommuner, og jeg forklarede så, at det kunne der være nogle grunde til at man ikke havde, og at det som oftest var sådan, at de faktisk ikke var sammenlignelige, når man kom nogle spadestik ned.
Så hr. Eyvind Vesselbo har misforstået det hele fuldstændig.
Så jeg har aldrig talt om samme pris.
Så det er nok ikke to forskellige lovforslag, vi står med.
Per Stig Møller (KF), 2009-03-26:
Ja, det er da ellers lykkedes mange steder.
Historien stod ikke fast i år 700.
Det ved jeg godt islamisternes ekstremister ønsker, men den har faktisk bevæget sig siden.
Der er mange totalitære regimer, der er blevet demokratiseret.
Atatürk, som Dansk Folkeparti går så kraftigt ind for, havde ikke noget demokrati.
Tyrkiet er altså et land med frie valg.
Vi kan tage andre lande, og for nu at blive i det islamiske område vil jeg sige, at Senegal er anerkendt som et land med frie og fair valg, men der er befolkningen altså muslimsk.
Tag Indonesien, der er anerkendt som et frit og fair demokrati, og som har verdens næststørste muslimske befolkning.
Så lad nu være med at forenkle det så meget.
Det er slet ikke islam, vi diskuterer i dag, vi diskuterer Tyrkiet.
Jeg siger bare, at vi vil forhindre et islamistisk Tyrkiet, vi ønsker et europæisk Tyrkiet.
Og det er ikke rigtigt, at ting ikke kan forandre sig.
Per Clausen (EL), 2009-03-26:
Jeg synes, det var et meget opmuntrende indlæg, hr. Jørn Dohrmann holdt, for det demonstrerede jo, at der findes potentiale for EU-modstand inden for et hvilket som helst emne.
Og jeg må indrømme, at da jeg gik herned i dag, havde jeg ikke fantasi til at forestille mig, at lige præcis det her lovforslag skulle være sådan et slags frontforslag i vores fortsatte kamp mod EU's vederstyggeligheder, men opmuntret af hr. Dohrmann kan jeg bare sige, at der er mange ting, man kan tage op, hvor man kan kritisere EU, og ifølge hr. Dohrmann er det tilsyneladende grænseløst, hvad der kan lade sig gøre at beskylde EU for.
Der er tale om et EF-direktiv, som implementeres af den regering, vi har siddende.
Men på trods af det må man vel erkende, at en vedtagelse af det her lovforslag vil give naturen bedre vilkår, end den havde, før man fik det her lovforslag vedtaget.
Og det er på trods af de utallige milliarder, hr. Dohrmann har brugt på naturen i de senere år.
Det er alligevel lidt tankevækkende, at når det kommer til stykket, kan hele den flotte indsats, hr. Dohrmann har gjort, overskygges af et lille EF-direktiv.
For det er pointen her, at det her jo kommer oven i at gøre noget, som er bedre end det, hr. Jørn Dohrmann har opnået indtil nu.
Det synes jeg også er tankevækkende.
Men jeg er da glad for, at der findes EF-direktiver, der er i stand til at forbedre vores naturtilstand, når udgangspunktet jo ellers er, at vi lever i den tid, hvor ikke en fugl og alt muligt andet har lidt skade, og at hr. Jørn Dohrmann har gjort det endnu bedre siden.
Men Enhedslisten vil altså stemme for det her lovforslag.
Og så vil jeg komme med en tilføjelse, for der er rejst en række vigtige og væsentlige og relevante problemstillinger, som vil blive taget op i udvalgsarbejdet, og jeg må på baggrund af de indlæg, der har været af hr. Torben Hansen, hr. Steen Gade og hr. Johs. Poulsen, sige, at de åbenbart vil stille alle de spørgsmål, der er relevante at stille i den her sammenhæng, så jeg tager en pause.
Johs. Poulsen (RV), 2009-03-26:
Det Radikale Venstre hilser det her lovforslag velkommen, og vi gør det med samme begrundelse, som både ordførerne fra Socialdemokraterne og SF har været inde på.
Det, der er tale om, er jo i virkeligheden, at vi nu får pligten til at forvalte de naturbeskyttede områder præciseret på en betydelig stærkere måde.
Der har i nogle år været en debat i Danmark om, hvorvidt vi reelt opfyldte EU-direktiverne, og hvorvidt vi reelt levede op til de beskyttelsesintentioner, der lå i direktiverne.
Ikke mindst professor Peter Pagh har jo påpeget gang på gang, at den danske stat ikke levede op til direktiverne og ikke gennemførte tilstrækkelige beskyttelsestiltag i forhold til værdifulde naturområder og i forhold til habitatbeskyttelse, altså beskyttelse af enkelte truede dyrearter.
Jeg synes, der grund til at anerkende, at den debat, professor Peter Pagh bl.a. har været med til at rejse adskillige gange, trods alt resulterer i, at vi får den her præcisering af, at der skal ske yderligere tiltag for at leve op til direktiverne, således at beskyttelsen af værdifuld natur og af truede dyrearter bliver betydelig bedre.
Vi ved godt, at det ofte, når der laves regulering på en lang række områder, herunder også på landbrugsområdet, er naturen, som er hårdest presset.
En af grundene til, at man kan holde stand i en række af de vigtigste områder, er faktisk, at de er direktivbeskyttede.
Derfor er vi også af den opfattelse, som hr. Torben Hansen var inde på, at man skal være glad for EU-samarbejdet på det her punkt - det skal man i øvrigt også på en lang række andre punkter.
Det er også en af grundene til, at Det Radikale Venstre fuldt og helt og helhjertet forpligter sig til det europæiske samarbejde og siger: Det er altså af meget stor værdi for os.
Og vi må sige, at det samarbejde, som er på EU-niveau på natur- og miljøområdet, måske er et af de samarbejder, som har allerallerstørst værdi for os.
Her er et kontant resultat af det.
Det her betyder rent faktisk, at vi som sagt nu får præciseret, at beskyttelsen skal være stærkere i en række af de områder, hvor man ikke hidtil har levet tilstrækkeligt op til det.
Det er delvis et fælles ansvar i Folketinget, og jeg synes, det er positivt, at vi så herfra trods alt kan gøre det bedre, og vi må altså takke nogle af dem, der har været med til at påpege situationen, som den har været.
Sådan er det jo med debat.
Den medfører heldigvis, at vi nogle gange bliver klogere, og forhåbentlig også, at vi nogle gange så gør det rigtige fremadrettet, som der her lægges op til.
Jeg er enig i det, hr. Torben Hansen sagde om, at der er række enkeltelementer i forslaget, som vi under alle omstændigheder skal have belyst i udvalgsarbejdet.
Der er nogle steder, hvor vi skal vurdere, om det kan indrettes en lille smule anderledes, end der er lagt op til.
Den debat tager vi videre i udvalgsarbejdet.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-03-26:
Tak for det, formand.
Jeg synes måske indledningsvis, at der er grund til at anerkende Dansk Folkepartis hr. Jørn Dohrmanns nærmest rørende tale om alt det fantastiske, der er ved både hasselmus og flagermus.
Det var da en ny tilføjelse til dyrevelfærdspolitikken fra den kant, men forfriskende at høre.
Forslaget supplerer endvidere gennemførelsen af fuglebeskyttelsesdirektivets artikel 5 og 9, som beskytter vilde fugle i EU.
Man kan sige, at loveforslaget overvejende er af formel karakter og især præciserer miljøministerens pligt til at overholde og gennemføre fuglebeskyttelsesdirektivet samt habitatdirektivet.
Med dette lovforslag sikrer vi, at Danmark fuldt og helt lever op til de tidligere fremsatte lovforslag om vores pligt til at beskytte visse dyrearter.
Jeg synes, at det er en interessant debat, der har været, om, at det skulle være EU, der styrede vores dyre- og naturpolitik her i Danmark.
Jeg synes, hr. Torben Hansen måske skylder ikke mindst Det Konservative Folkeparti en kvittering for, at vi jo - senest ved sidste valgkamp har taget initiativet til at få udarbejdet en naturplan for Danmark, der ikke mindst er til glæde og gavn for dyrene; vi ønsker at sikre biodiversitet, mere kvalitet og også mere kvantitet, når det gælder vores natur.
Det synes jeg egentlig hr. Torben Hansen burde kvittere for i stedet for at hænge regeringspartierne ud for at være modstræbende.
Jeg synes også, at det i forbindelse med det her forslag er relevant at se på, hvem det åbenbart vil få konsekvenser for, og der er jo ingen tvivl om, at lodsejerne selvfølgelig er de berørte parter i forbindelse med det her lovforslag.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at Dansk Landbrug generelt ikke er særlig vild med erstatningsfri regulering, men mener, det er en uacceptabel reguleringsform.
Det synspunkt tror jeg alle kender fra Dansk Landbrugs side, men jeg synes, at det er værd at kvittere for, at man anerkender den løsning, der er fundet, så der kan gives tilskud til lodsejerne, hvis de skulle blive berørt af det her lovforslag, og det synes jeg er en god og konstruktiv måde, som landbruget har reageret på, også set i lyset af, at vi står over for en væsentlig grøn vækstplan, hvor Dansk Landbrug jo også har en helt central rolle.
Men fra konservativ side kan vi støtte dette forslag.