runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Man siger nogle gange, at debatter i Folketingssalen ikke nytter.
Jeg synes, at hr. Troels Lund Poulsens sidste tale var et tegn på, at det faktisk nytter.
Bemærkede man det?
Vi nåede til en erkendelse af, at ikke alt er godt.
Det var ærgerligt, at hr. Troels Lund Poulsen ikke tog det med i sin ordførertale, nemlig at der er nogle ting, der faktisk ikke fungerer efter 5½ år med den borgerlige regering.
Ellers var det også meningsløst at starte arbejdet med en kvalitetsreform.
Det er jo en indirekte erkendelse af, at på hovedvelfærdstrækkene er der nogle ting, der ikke lykkes.
Tak for det.
Jeg synes altid, man skal kvittere, når en politisk modstander indrømmer, at der er nogle ting, der ikke lykkes godt nok.
Jeg tror så i øvrigt også, det er klogt, for alle, jeg rejser rundt til, har den erfaring, at der mangler penge til at løse de fundamentale opgaver, hvor samfundet er gået hen og er stivnet under den nuværende regering på den måde, at den stigende rigdom jo slet ikke kommer til gavn for de fælles ting, vi har.
Og jeg tror, at folk undrer sig over, at et så rigt samfund som vores ikke har råd til at sikre ordentlige forhold for de syge, sikre ordentlige forhold for de gamle, sikre velfungerende daginstitutioner og skoler.
Det er det, folk efterlyser, og jeg vil godt igen rose hr. Troels Lund Poulsen for at erkende, at det er det, regeringen fuldstændig har overset i de første 5½ år.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-31:
Jeg vil gerne sige til hr. Villy Søvndal, at jeg færdes meget rundtom i det ganske land, og jeg gør en stor indsats for at komme så meget rundt som overhovedet muligt.
Og det er heldigvis ikke kun mig, der gør det, det gør alle medlemmer af Venstres folketingsgruppe.
Men lad mig så også sige til hr. Villy Søvndal, at vi jo netop også har sat arbejdet i gang omkring en kvalitetsreform.
Det har vi gjort bl.a. for at se på, om den offentlige service ikke kan forbedres, om der ikke er ting, der kan gøres anderledes.
Og det er jo faktisk en ganske modig beslutning, at man som regering selv er med til at udvikle det samfund, som man har ansvaret for.
Vi erkender, at der da kan være områder, hvor det kan gøres anderledes.
Der kan være ting, der skal laves på en anderledes måde.
Men det er jo, fordi vi vil være med til at gøre det bedst mulige for den enkelte.
Og så må jeg så sige til hr. Villy Søvndal, at alle de postulater, som hr. Villy Søvndal kom med i åbningsdebatten i oktober måned 2006 om, hvor store nedskæringer der ville være, jo aldrig nogen sinde er blevet en realitet, for da man så, hvordan budgetterne endte, så endte det jo et helt andet sted.
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Jeg tror, at der, hvor hr. Troels Lund Poulsen går rent galt i byen – det er nok, fordi han har fået travlt, efter han er blevet ordfører og ikke længere har så meget tid til at tage rundt i landet, som da vi tog rundt sammen – er, når der skal kigges på virkeligheden i stedet for talkolonner.
Altså, man kan godt kigge på talkolonner, og så kan man i hvert fald konstatere ifølge den kommunale budgetredegørelse, at den mængde af hjemmehjælp, hver enkelt ældre får, er faldet under den her regering.
Man kan også konstatere ifølge den kommunale budgetredegørelse, at elevtimetallet i folkeskolen er faldet.
Man kan også konstatere ifølge den kommunale budgetredegørelse, at udgiften pr. barn i daginstitution er faldet.
Det er et udtryk for, at servicen er faldet – det var jo derfor, folk var så vrede sidste efterår.
Og der vil jeg godt spørge hr. Troels Lund Poulsen: Er det ikke klogere at tage bestik af virkeligheden?
Er det ikke klogere at være ude og se, hvordan det fungerer på sygehusene, på plejehjemmene, hos de ældre, på skolerne?
Og så kan hr. Troels Lund Poulsen jo ikke fastholde glansbilledet, fordi folks dagligdagserfaring er, at servicen falder under den nuværende regering.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-31:
Det var nok ikke forventningen, at hr. Villy Søvndal i dag skulle rose regeringen, og det har hr. Villy Søvndal jo levet op til.
Men jeg vil bede hr. Villy Søvndal om også at forholde sig til den virkelighed, der findes rundtom i landet.
Jeg kan konstatere, at hr. Villy Søvndal åbenbart ikke færdes alle steder i det danske samfund.
For hvis man ser på, hvordan virkeligheden er, så har vi jo bl.a. tilført over 12 mia. kr. til det danske sundhedsvæsen for at gøre sundhedsbehandlingerne bedre.
Vi har aldrig nogen sinde opereret så mange patienter, som vi gør nu.
Vi har sikret et frit valg.
Vi har taget en lang række offensive initiativer for at blive bedre på velfærdsområdet, fordi vi føler, at der var et efterslæb fra den tidligere SR-regering, som hr. Villy Søvndal jo også havde et meget stort medansvar for, fordi SF var med til at støtte den daværende regering og den politik, de førte.
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Hr. Troels Lund Poulsen efterlyste ros.
Det er jo forståeligt, at regeringen godt kan trænge til noget ros – jeg vil sådan set også gerne kunne give det, men jeg synes, det er lidt svært.
Nu er det også lidt svært at komme til at rose, efter at hr. Troels Lund Poulsen sådan for alvor får gennemslagskraft, fordi det må man sige at hr. Troels Lund Poulsen jo mestrer fint selv.
Men hvis man kigger på det, der er vores fælles institutioner, så er det altså svært at rose regeringen.
Jeg var rundt sidste uge og besøgte seks sygehuse rundtom i Danmark.
Det var et billede af patienter, specielt ældre patienter på de medicinske afdelinger, der ligger ude og venter på gangene.
Det var et billede af sygehuse, der mangler sygeplejersker, mangler personale, og der vil jeg spørge hr. Troels Lund Poulsen: Er det virkelig tilfredsstillende efter 6 år ved magten?
Synes man, det sådan er lykkedes, og er det det, man efterlyser ros for?
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-31:
Igen må jeg sige til fru Helle Thorning-Schmidt, at fru Helle Thorning-Schmidt ikke ønsker at forholde sig til den virkelighed, som faktisk er gældende i Danmark.
Jeg brugte mit sidste svar til fru Helle Thorning-Schmidt til at konstatere, hvad det er, vi har gjort.
Vi har bl.a. massivt sikret, at ledigheden nu er meget lav, historisk lav.
Vi har været med til at sikre, at 123.000 personer er gået fra passiv overførsel til at blive aktive.
Derudover har vi også sikret en markant investering i det danske velfærdssamfund.
Vi har brugt de penge, som har været nødvendige for at investere i velfærdssamfundet.
Det er jeg glad for vi har, fordi det har været nødvendigt efter det samfund, som vi overtog fra hr. Poul Nyrup Rasmussen.
Hr. Poul Nyrup Rasmussen efterlod jo en lang række uløste problemer, som det var helt nødvendigt for den nuværende regering at tage fat på.
Det gjorde vi bevidst, det gjorde vi målrettet, fordi det var nødvendigt.
Og så må jeg sige til fru Helle Thorning Schmidt til sidst, at vi jo kommer til at diskutere den fremtidige økonomiske udvikling, når regeringen fremlægger sin 2015-plan.
Og der vil jeg selvfølgelig glæde mig til at høre, hvordan Socialdemokratiet ønsker at se den økonomiske udvikling, for vi jo har set, at Socialdemokratiet har haft meget divergerende holdninger til, hvordan den offentlige økonomi skulle udvikles, og der må vi bare sige, at der venter vi stadig væk og ser – vi har ikke fået noget svar endnu.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
33 mia. kr., det er rigtigt.
Men vil ordføreren så også samtidig anerkende, at vi har haft en historisk lav vækst i den offentlige sektor i de sidste 5 år?
Det er et meget enkelt spørgsmål: En historisk lav vækst, hvis man ser på tidligere tider?
Meget enkelt spørgsmål.
Og så skal jeg bare spørge: Synes ordføreren, det er tilfredsstillende, at der er kommet 43.000 flere på overførselsindkomst, eller synes ordføreren ikke, at det er en total falliterklæring for en regering, som tilsyneladende har givet op i forhold til at få mennesker i arbejde og blot lade væksten drive det hele?
Vi mener, det er en falliterklæring.
Et råderum falder ikke ned fra himlen, der skal en aktiv indsats til at få mennesker i arbejde.
Regeringen har forsømt integrationen.
Regeringen har fået flere mennesker på overførselsindkomst.
Det vil jeg gerne bede ordføreren om at kommentere.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-31:
Det må desværre være nødvendigt at komme med endnu et par forbrugeroplysninger til fru Helle Thorning-Schmidt i forhold til det, som fru Helle Thorning-Schmidt bliver ved med at fremture med.
35 mia. kr. er der altså investeret i offentlige serviceforbedringer siden 2001.
Ergo må debatten om, hvorvidt der er investeret ekstra midler i den offentlige sektor stoppe fra Socialdemokratiets side
, fordi nu har vi så for første gang en accept af: Ja, der er investeret massivt i den offentlige velfærd.
Det er lykkedes at flytte 123.000 fra passiv overførsel til at blive aktive i det danske samfund.
Det er lykkedes, fordi vi gør en målrettet indsats for at få flere mennesker i arbejde.
Aldrig har ledigheden været så lav som nu
, fordi vi har en meget sund økonomi.
Og lad mig give fru Helle Thorning-Schmidt et helt konkret eksempel.
Også for dem, der har det
allersværest, nemlig kontanthjælpsmodtagerne,
er det lykkedes at nedbringe antallet.
Det er jo en meget, meget stor succes, for det er med til at gøre, at folk, der er på kontanthjælp, faktisk kommer videre i livet og kommer ind på arbejdsmarkedet.
Det er vi glade for.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
I forhold til væksten i den offentlige sektor vil jeg sige til hr. Troels Lund Poulsen, at jeg godt kan forstå, at man har lyst til at tale om de 31 mia. kr. eller 33 mia. kr., som det jo i virkeligheden er.
Men sandheden er, at i de sidste 6 år, vi havde regeringsansvaret, var der en realvækst i den offentlige sektor på 2,3 pct.
I de år regeringen har siddet, har der været en realvækst på 1,3 pct., som jo sådan set også svarer meget godt til de målsætninger, regeringen selv har lagt.
Så sandheden er enkel: Der er en historisk lav vækst i den offentlige sektor, og det er naturligvis det, de mange tusindvis af danskere oplever, når de oplever flere lukkedage, genoptræning, der ikke virker, kræftbehandling, der ikke virker.
De mærker virkeligheden, så hr. Troels Lund Poulsen skal ikke belære mig om virkeligheden, det mærker danskerne fuldstændig derude.
Men jeg vil godt vende tilbage til skatten.
Skal det her forstås sådan, at når der er et råderum i dansk økonomi, så vil regeringen foretrække at gå i gang med skattelettelser?
Det vil sige, at investeringer og yderligere velfærd ikke ligger på regeringens dagsorden – råderummet skal bruges til skattelettelser.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-31:
Men inden vi kommer til det meget enkle svar til fru Helle Thorning-Schmidt, er det nok på sin plads lige at give fru Helle Thorning-Schmidt et indblik i den virkelighed, der faktisk er gældende i Danmark.
Og hvad er det så for en virkelighed, der faktisk er gældende i Danmark?
Det er, at vi siden 2001 har tilført 35 mia. kr. – 35 mia. kr. er der blevet tilført i offentlige serviceforbedringer.
Det er en markant investering på en lang række af de områder, som vi som Venstrefolk synes var nødvendige at opprioritere.
Det er på sundhed, det er på uddannelse, det er på ældreområdet.
Kl. 9.55
Så hele det skræmmebillede om, at den offentlige sektor er udsultet, er simpelt hen forkert.
Det er en forkert myte, og den har ikke hold i virkeligheden.
Vi har derimod investeret, fordi vi syntes, det var nødvendigt, fordi vi syntes, det var påkrævet.
Og så til sidst til spørgsmålet om råderum fra fru Helle Thorning-Schmidt vil jeg sige det meget simpelt.
Hvis man er i tvivl, så kan man læse, hvad der står i regeringsgrundlaget, som jo er meget klart, nemlig at vi arbejder for at sætte skatten ned, såfremt der er et økonomisk råderum til det.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Hr. Troels Lund Poulsen har nu indført os i lykkeland, og jeg kan mærke, at han ikke er specielt inspireret af skatteministeren, som siger, at nu må det altså være på tide, at regeringen tager ansvar for egne handlinger, nu kan man ikke længere skyde på den forrige regering.
Det er knap 6 år siden, men det har ikke gjort indtryk på ordføreren.
Vi hører nu, at der er en stor vækst i den offentlige sektor.
Sandheden er, at der har været en historisk lav vækst i den offentlige sektor i de sidste 6 år.
Sandheden er, som vi kan læse i Børsen i dag, »Regeringen dumper på job«, at 43.000 mennesker er kommet på overførselsindkomst, flere, end der var i 2000.
Det er alligevel en stor andel.
Sandheden er, at hvert andet barn, som er tosproget, ikke kan læse.
Men lad det nu ligge.
Hr. Troels Lund Poulsen er i dag optaget af, at vi får klare svar.
Så derfor vil jeg gerne stille et spørgsmål, som skulle være ganske enkelt at svare på: Hvis der er et råderum i dansk økonomi, er det så Venstres opfattelse, at det råderum først og fremmest skal bruges på skattelettelser, eller skal det først og fremmest bruges på at forbedre vores fælles velfærd?
Et meget enkelt spørgsmål til ordføreren.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-31:
Jeg skal på vegne af alle Folketingets partier, som traditionen foreskriver, bede statsministeren om at oplyse om den indenrigs- og udenrigspolitiske situation for at få en aktuel politisk debat, inden Folketinget går på sommerferie.
Marianne Jelved (RV), 2007-05-31:
Jeg kan konstatere, at hr. Troels Lund Poulsen overhovedet ikke svarer på noget som helst af, hvad jeg spørger om.
Jeg prøver en gang til, og nu gør jeg det meget enkelt.
Skattestoppet koster 1,5 mia. kr. år efter år.
Det kan man læse i Finansministeriets bøger.
Det behøver jeg ikke at få svar på.
Er hr. Troels Lund Poulsen enig i, at hvis ikke man brugte 1,5 mia. kr. af råderummet til skattestop, kunne man bruge 1,5 mia. kr. til at øge antallet af pædagoger i børnehaverne, hjemmehjælpere til de gamle og lærere til børnene i skolen?
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Beklager. ... at beskæftigelsesministeren tidligere har været inde på det meget stærke værdifællesskab mellem Venstre og Dansk Folkeparti, som man jo også mærker til daglig.
De Konservative har ikke på samme direkte måde givet udtryk for det der stærke værdifællesskab.
Skyldes det, at man ikke har nået det, eller skyldes det, at De Konservative ikke ser det samme stærke værdifællesskab i forhold til Dansk Folkeparti?
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-31:
Jeg er i hvert fald enig i, at den her regering prioriterer, at vi gør noget for offentlig velfærd, vil jeg sige til fru Marianne Jelved.
Det er også derfor, jeg gentagne gange i dag har haft mulighed for at give svar på, hvordan vi har prioriteret de 35 mia. kr., som vi har givet.
Så vil jeg også gerne slå helt fast, at fru Marianne Jelved og jeg ikke deler samme syn, hvad angår skattestoppet.
Skattestoppet er en helt vigtig grundsten i den politik, vi fører, og det er det, fordi vi gerne vil give en tryghed.
Vi ønsker ikke, at man skal til at brandskatte familier og danske lønmodtagere, som vi tidligere så.
Vi kan jo konstatere, at der var vi i en situation, hvor fru Marianne Jelved og den tidligere SR-regering helt bevidst ønskede at gå en anden vej, nemlig at det skulle være de danske skatteydere, der skulle være med til at betale gildet.
Jeg må jo blot konstatere, at det, der står tilbage, efter at fru Marianne Jelved har haft ordet, er, at Det Radikale Venstre vil vende tilbage til den politik, der blev ført under den tidligere SR-regering.
Det er selvfølgelig meget interessant og meget oplysende i den her debat, at vi nu endelig har fået klargjort, hvad det er for en økonomisk politik, der skal være gældende, nemlig at skattestoppet nu i dag er afgået ved døden, fordi fru Marianne Jelved har stillet det som et ultimativt krav for at støtte fru Helle Thorning-Schmidt.
Jeg synes da, det er oplysende, at vi i den her debat har fået det at vide.
Så må jeg bare sige, at det, vi oplevede under den tidligere SR-regering, jo netop var, at de, der kom til at betale, var de familier, som boede i egen bolig.
De, der blev udsat for konsekvenserne af de grønne afgifter, var hele den danske befolkning, fordi man ønskede at finansiere det danske velfærdssamfund udelukkende ved at sætte skatter og afgifter op hvert eneste år.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Skattestoppet skal bevares.
Det, der er problemet i dansk økonomi og velfærd, er jo sådan set ikke, at danskerne betaler for lidt i skat.
Nej, det, der er problemet, er, at VKO-flertallet har holdt kommunerne i så stram en økonomisk spændetrøje, at de ikke har kunnet bruge det fornødne på den velfærd, som danskerne med rette forventer.
Danskerne ønsker ikke lukkedage.
De ønsker genoptræning, så de kan komme på arbejde igen.
De ønsker at få en kræftbehandling, så de rent faktisk kan overleve.
Det er ganske enkle krav, som danskerne har.
Det Konservative Folkeparti har nu sagt tydeligt, at de ikke ønsker at prioritere den velfærd.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-05-31:
Hvem der er bedst til at føre aktiv arbejdsmarkedspolitik, som bringer mennesker, der gerne vil og kan, ind på arbejdsmarkedet,
tror jeg virkeligheden dokumenterer.
Da Socialdemokratiet sammen med Det Radikale Venstre havde regeringsmagten i 1998, mente man ikke, man kunne komme længere ned, end hvad der svarede til hundrede nogle og firs tusind fuldtidsledige.
Så lavede man en opbremsning af økonomien.
Den borgerlige regering har bragt ledigheden væsentlig længere ned, langt under den strukturelle ledighed, som socialdemokratiske finansministre og beskæftigelsesministre dækkede sig under var umulig at komme ned under.
Så tallene taler deres eget tydelige sprog.
Jeg vil gerne vide: Hvad er det, der gemmer sig i forslaget til vedtagelse?
Nu skal væksten følge, hvad der i øvrigt gælder resten af samfundet.
Jamen i den borgerlige regerings tid har der jo været en højere vækst ude i kommunerne, end der har været på det statslige område.
Jeg vil gerne høre, præcis hvor mange milliarder det er, der skal tilføres kommunerne og regionerne ud over det, som de beder om, som de forhandler sig frem til ved frivillige aftaler med regeringen.
Skal skattestoppet fjernes?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Man må så undre sig over, hvorfor disse daglige krav om skattenedsættelser kommer hele tiden.
Det må jo også være begrundet i, at man ikke er tilfreds med, at arbejdsmarkedsindsatsen ikke har været bedre i en tid med så voldsom vækst, som vi har i det danske samfund.
Det Konservative Folkeparti vil så vælge skattelettelser.
Vi vælger andre veje til at få mennesker i arbejde.
Der er vi så forskellige.
Hvad angår kommunerne, ønsker vi, at væksten i den offentlige sektor skal følge med den vækst, vi i øvrigt har i samfundet.
Det er ganske enkelt, og det betyder, at vi i modsætning til regeringen, som har haft en vækst på 1,3 pct. i gennemsnit fra 2001 til 2007, vil op på en vækst, der følger væksten i samfundet i øvrigt.
I perioden 1996-2001 var væksten på 2,3 pct.
Det gennemhuller jo også fuldstændig de tal, som ordføreren, hr. Troels Lund Poulsen, har været her på talerstolen med, hvor han ti gange måtte nævne sine 33 mia. kr.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-05-31:
Jeg vælger at tro, at det er, fordi fru ThorningSchmidt ikke ved, hvad hun taler om, når hun udtaler sig, som hun gør.
For hvis man ser på, hvad der ligger under det her tal for overførselsindkomstmodtagere, som jo i forvejen er faldet, fordi vi har haft den fantastisk flotte vækstudvikling på arbejdsmarkedet, så gælder det jo, at der er flere børnefamilier, der har fået glæde af barseldagpenge, og der er nogle flere, der er kommet på efterløn.
Mig bekendt har det ikke ligefrem været der, Socialdemokraterne ville fjerne grundlaget for flere på overførselsindkomst.
Så jeg forstår slet ikke den påstand, fru Thorning-Schmidt kommer med.
Lad det nu ligge.
Det tror jeg er blevet udstillet for enhver.
Jeg vil gerne spørge: Hvad ligger der i det forslag til vedtagelse, fru ThorningSchmidt lige har præsenteret os for?
Hvor mange flere milliarder er det, der skal gives til kommuner og regioner?
Hvad er det, man har aftalt med kollegerne i Enhedslisten, SF og Det Radikale Venstre?
Kan vi få et bud på det, enten i form af en procentsats eller i milliarder kroner og øre?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Det, der er forfejlet, er, at det da er utroligt, at vi i en tid, hvor der er vækst i det danske samfund, og hvor der mangler hænder, skal konstatere, at 43.000 er kommet på overførselsindkomst.
I forhold til 2000 er 43.000 flere forsørget af samfundet.
Nu skal jeg ikke stille spørgsmål her, men man kunne da let få den tanke at spørge: Synes regeringen virkelig, det tal er tilfredsstillende?
Jeg synes ikke, det er tilfredsstillende.
Det kunne man have gjort langt, langt bedre.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-05-31:
Fru Helle Thorning-Schmidt sagde for et øjeblik siden, at regeringen har ført en fuldstændig forfejlet arbejdsmarkedspolitik.
Nu er fru Thorning-Schmidt jo ny i debatten her, og meget kan måske undskyldes på den konto, men jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad det er, der er så forfejlet ved enn arbejdsmarkedspolitik, der har ført til den laveste ledighed siden 1974.
Aldrig har så mange været i beskæftigelse.
Det er faldende kurver, både når det gælder kontanthjælpsmodtagere og arbejdsløshedsdagpengemodtagere.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Jeg må forstå spørgsmålet sådan, at Venstre er lodret imod de kvalitetsrettigheder, Socialdemokraterne har foreslået.
Vores kvalitetsrettigheder kræver ikke bureaukrati, og ordføreren må forklare mig, hvordan det kan kræve bureaukrati at give vores børn et sundt måltid mad i daginstitutionerne, hvordan det kan kræve bureaukrati, at der er flere voksne omkring vores børn i daginstitutionerne.
Det kræver ikke bureaukrati, det er en politisk prioritering, som Venstre nu klart og tydeligt har sagt at de ikke deler.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-31:
Jeg vil sige til fru Helle Thorning-Schmidt, at vi jo kommer til anden runde i eftermiddag, og der vil jeg bruge tiden på at besvare fru Helle Thorning-Schmidts spørgsmål, men nu er det jo fru Helle Thorning-Schmidt, man kan stille spørgsmål til, så det vil jeg benytte mig af.
Jeg har et meget kort spørgsmål til fru Helle Thorning-Schmidt vedrørende forslaget til vedtagelse og vedrørende detailregulering i forbindelse med kommunerne.
Hvordan hænger det sammen med det ambitiøse og også meget vidtforgrenede forslag, som fru Helle ThorningSchmidt har lanceret om minimumsstandarder?
For Venstre er det helt entydigt, at minimumsstandarder er en meget stor, bureaukratisk foranstaltning, som jo netop tager sigte på at bureaukratisere det endnu mere for den enkelte kommune.
Hvordan hænger det sammen?
Er forslagsstillerne enige om, hvorvidt der skal indføres minimumsstandarder eller ej?
For en god ordens skyld vil vi selvfølgelig også stille det spørgsmål til de andre, der er med på forslaget.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Socialdemokraterne vil fastholde skattestoppet i næste valgperiode.
Så vil vi samtidig gå i gang med at nedsætte en egentlig skattekommission, for vi tror på, at hvis vi skal ændre vores skattesystem, skal det ske med det bredest mulige flertal i Folketinget.
Vi skal ikke bare gå ind med knopskydninger på hele det her område.
Derfor kunne jeg da også godt tænke mig at vide: Hvis vi har problemer med skattestoppet, hvad har regeringen så?
Der er lige opstået et nyt parti, Ny Alliance, som tilsyneladende vil afskaffe skattestoppet, og De Konservative siger dagligt – jeg tror, vi har optalt det til omkring 30 gange inden for det sidste stykke tid – at de vil sætte skatten ned.
Hvad er egentlig Venstres skattepolitik i disse dage?
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-31:
Jeg vil gerne starte med at kvittere for, at fru Helle Thorning-Schmidt nu har bekræftet, at antallet på overførselsindkomst er faldet under den nuværende regering.
Så vil jeg gerne spørge fru Helle ThorningSchmidt om Socialdemokratiets holdning til skattestoppet.
Hvordan vil fru Helle ThorningSchmidt danne en regering med et parlamentarisk grundlag, der bl.a. – må man forvente – vil bestå af fru Marianne Jelveds parti, når man ser det i relation til de bemærkninger, som fru Marianne Jelved i dag er fremkommet med omkring skattestoppet?
Eller vil fru Helle Thorning-Schmidt i dag indrømme, at skattestoppet ikke længere indgår som en overvejelse for en eventuel SR-regering?