runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2008-01-30:
Jeg mener altså stadig væk, at regeringen bryder sit løfte, og jeg mener, at det er fuldstændig uærligt, at man står her og siger, at man giver nu forældrene bedre børnepasning, når det eneste, man reelt set gør, er at gå ind og fjerne nogle af de lukkedage, man selv har pålagt dem.
Det gør jo ikke hverdagen i børnehaverne bedre, at man holder åbent de dage, hvor regeringen selv tidligere har truffet beslutning om at holde lukket.
Helt almindelige fredage, helt almindelige mandage, helt almindelige onsdage skal forældre i dag ud og finde pasning til deres børn, fordi der på grund af besparelser i kommunerne holdes lukket i børnehaver og på fritidshjem og dagplejesteder, hvor børn bliver passet.
Det kan simpelt hen ikke være rigtigt.
Hverdagen bliver ikke bedre af, at man nu laver de her småting om.
Så vil jeg bare sige, at jeg altså synes, at det er grove løjer at blive ved med at sige, at den her ene milliard kroner nu kommer med kvalitetsreformen.
Den milliard kroner var lovet væk til børnefamilierne.
Den har lovet væk til flere voksne, den var lovet væk til bedre lokaler, den var lovet væk til alt det andet.
Der er jo ikke noget med, at det bliver bedre for børnene, bare fordi man nu begynder at finansiere forskelligt, hvordan man lønner dem, der tager uddannelser inden for institutionerne.
Når jeg siger det, henviser jeg til, at BUPL har været ude at sige, at der ikke er nogen børn, der vil få det bedre, bare fordi ansættelsesvilkårene for dem, der arbejder, bliver forbedret.
Det bliver der ikke mere tid til, det bliver der jo ikke flere hænder til.
Tværtimod er der under den her regering blevet færre hænder i børnehaverne.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-01-30:
Jeg forstår slet ikke den her diskussion om gamle og nye penge.
Altså penge, der ikke har været brugt før, er nye.
Jamen det er de, sådan er det.
Altså, sådan er det.
Hvis vi ser på kvalitetsreformen, kan man sige, at den er et udtryk for en samlet strategi, der skal løfte kvaliteten i hele den offentlige sektor.
Den koster - inden for den paraply - godt 12 mia. kr.
Nogle af de initiativer går hånd i hånd med andre initiativer, som i øvrigt også er forankret andetsteds.
Det er det, der hedder synergi, og det er der ikke noget odiøst i.
Det er altså en mærkelig tankegang det der med, at man kun skal sidde og farve pengesedlerne.
Altså, med hensyn til penge, der ikke har været brugt ude i virkeligheden endnu - den virkelighed, man ønsker at tage patent på - tror jeg, man har en oplevelse af, at når penge, der ikke har været brugt før, bruges, så er de nye.
Så får man noget for dem.
Hvis der er nogle pædagoger, der får et uddannelsesløft, repræsenterer det da en værdi.
Hvis der er nogle daginstitutioner, der før holdt lukket, så det generede folk i arbejde, hvis virksomheden ikke holdt lukket, repræsenterer det da en værdi.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-01-30:
Altså, jeg tror ikke, at mange børnefamilier var i tvivl om, at her blev tilført noget nyt, men det blev der jo altså ikke.
Det er sådan set gamle penge, man helt åbenbart bruger en gang til, og det er vel et spørgsmål, om man kan være det bekendt.
jo mere i tvivl bliver man selvfølgelig om indholdet.
Men at man ligefrem skal bruge gamle penge, som var lovet i forvejen, til at følge op på kataloget, er vel nærmest det, man kalder uanstændigt.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-01-30:
Jeg tror, at det, der interesserer børnefamilierne, sådan set er de vilkår, under hvilke de bringer deres børn frem i livet i forbindelse med daginstitutioner, skoler, fritidsaktiviteter.
Om det, at man f.eks. møder en mere kvalificeret pædagog, har sit afsæt i, at man har gennemført en forespørgselsdebat i Folketinget og har fremsat et forslag til vedtagelse om det, eller har sit afsæt i, at der er indgået en trepartsaftale eller en kommuneøkonomiaftale eller der er vedtaget en lov, tror jeg egentlig ikke rigtig interesserer.
Altså, jeg tror sådan set, at det, der interesserer, ligesom er effekten af det.
Og nu må jeg så forstå, at de skridt, der er taget, f.eks. til at opkvalificere det faglige personale, er fuldstændig effektløse, altså, at det ikke har nogen effekt i forhold til børnene og familierne og sådan noget, at det åbenbart nærmest er spild af penge.
Og initiativet om at tage et opgør med de tilfældige lukkedage, som ikke indgår i nogen gennemtænkt pædagogisk sammenhæng eller på anden vis, er også nærmest lidt ligegyldigt.
Altså, jeg må bare sige, at det er en tankegang, jeg slet ikke forstår.
Det, jeg forstår, er, at 1 milliard er 1 milliard, og den skal ligesom måles på, om den kan rulles ud på bordet i klingende mønt.
Og det kan den.
Og det er vi godt i gang med.
Vi har udmøntet den ene halvdel, og derfor har børnefamilierne jo heller ikke skullet vente til slutningen af valgperioden; den ene halvdel er faktisk udmøntet i den første del af den her beregnede valgperiode på 4 år.
Igen må jeg sige, når hr. Morten Bødskov siger, at de danske børnefamilier har svært ved at forstå det ene og det andet og sådan noget, at det ved jeg ikke, om hr. Morten Bødskov er nærmere til at vurdere, end jeg er.
Altså, jeg er selv del af en børnefamilie; jeg har slet ikke svært ved at forstå det.
Og jeg synes ikke, man tilfører debatten noget som helst nyt; man bringer jo ikke nogen nye oplysninger frem, som ikke også var kendte, da vi sidst mødte vælgerne for ganske kort tid siden.
Og det kan i hvert fald ikke være alle.
Jeg ved jo ikke præcis, det kan jo være, at børnefamilierne systematisk er gået uden om regeringen, det kan selvfølgelig godt være, men det tror jeg nu ikke.
Så jeg må jo bare gentage, hvad jeg her har sagt, nemlig at vi selvfølgelig vedstår de løfter, vi har afgivet, og at vi også er i gang med at indfri dem.
Og hvis Socialdemokratiet ønsker at deltage i udmøntningen af kvalitetsreformen, jamen så er det jo fint for mig.
Morten Bødskov (S), 2008-01-30:
Kan vi ikke anbefale finansministeren, at man så bibringer os noget nyt, og noget nyt kunne være, at næste gang, man afgiver løfter, udgiver man også lige en fremmedordbog, hvor det så står defineret, hvordan regeringen eksempelvis fortolker begreber som akut behandling af livstruende sygdomme, og at man kommer med en meget stram fortolkning af løftet til børnefamilierne, altså, hvad det betyder?
Vi har den opfattelse, at når man lover 2 mia. kr. til børnefamilierne, og regeringschefen siger, at børnefamilierne ikke skal vente til afslutningen af valgperioden, og der så kommer et valg der i midten det kan man jo sige er o.k., der er så sket et afbræk - så kommer de jo alligevel til at vente, og nu bliver pengene brugt på noget andet.
Det fortalte man jo ikke børnefamilierne.
Altså, det er jo bare det, der er virkeligheden.
Det tror jeg virkelig er en stor overraskelse for mange børnefamilier.
Der er jo det, finansministeren står her og siger i dag, og det er da en nyhed.
Altså, finansministeren fortsætter med at tale sort og tale udenom.
Det er jo bare soleklart, at der blev lovet 2 mia. kr. til børnefamilierne i valget 2005.
Statsministeren har sågar garanteret, at børnefamilierne ikke skulle vente til udgangen af valgperioden, før de her 2 mia. kr. blev lagt på bordet.
Og det er bare det, vi har svært ved at forstå.
Hvorfor vil man fra finansministerens side ikke acceptere, at man har brudt et løfte?
Hvis det nu var sådan, at der ikke havde været afholdt valg her i november måned, ja, så havde man jo været i slutningen af valgperioden.
Statsministeren garanterede, at børnefamilierne ikke skulle vente til slutningen af valgperioden.
Så der er brudt et løfte.
I november går man til valg på en kvalitetsreform, hvor man så mener, at man vil gøre noget helt vildt stort i forbindelse med lukkedage.
Beregninger har så vist, at det ambitionsniveau, regeringen lægger op til, i gennemsnit vil reducere antallet af lukkedage med ½ dag, tror jeg, det er.
Og det er bare det, jeg tror, utrolig mange børnefamilier har svært ved at forstå, nemlig at der altså her er tale om et gedigent løftebrud over for børnefamilierne.
Nu påstår finansministeren så, at det har været tanken hele tiden, altså at den anden milliard, som kommer til udbetaling til børnefamilierne, skal gå til at finansiere trepartsaftalen, hørte jeg finansministeren sige.
Det er en nyhed.
Det tror jeg ikke at mange børnefamilier var opmærksomme på, da de blev lovet 2 mia. kr. i valgkampen 2005.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-01-30:
Det er altså en helt fantastisk tagen patent på den danske folkesjæl, at man kan stå her og gøre rede for, hvad folk tænker og føler og tror.
Altså, vi har jo indrettet et demokrati i Danmark, sådan at hver enkelt dansker selv kan tilkendegive, hvad man mener, og man gør det via sin stemmeseddel.
Der var valg for kort tid siden.
Fru Karen Hækkerup tilfører ikke den her debat noget som helst nyt.
Hvis det var sådan, at fru Karen Hækkerup havde ret i sin antagelse om, at danskerne følte, at de havde været udsat for et eller anden demokratisk overgreb eller løftebrud eller noget sådant,
så ville rollerne nok have været fordelt anderledes.
Vi er i gang med fuldstændig at indfri det, vi har lovet, og vi har i øvrigt en trackrekord på det her børneområde, som vi sagtens kan være stolte af, om end vi heller ikke her er helt i mål.
Vi har afsat den ene milliard og er på vej med den anden; vi har nedsat forældrebetalingen ganske markant; vi har indført en barseludligningsordning; vi har lavet børnemiljøvurderinger; vi har indført pasningsgaranti; vi har skabt et friere valg; vi har skabt bedre vilkår for de studerende, der har børn.
Altså, på en række konkrete områder har den her regering skabt resultater på børneområdet.
Og vi er sådan set også i fuld gang med at indfri det, vi lovede dengang, nemlig at der skulle afsættes 2 mia. kr.
Den ene milliard er bragt i spil, den anden milliard bringes i spil.
Karen Hækkerup (S), 2008-01-30:
Jo, men jeg kan så bare sige, at det jo ikke er, fordi vi ikke mener, at det bliver bedre, at flere pædagoger har en uddannelse; det går vi stærkt ind for.
Vi synes bare, det er noget fup at bilde forældrene ind, at det var de penge, man lovede dem tidligere, da man lovede de 2 mia. kr.
Det var nemlig ikke det, man lovede.
Det med kvalitetsreformen er jo noget, man først har fundet på siden hen.
Valgløftet var til at forbedre kvaliteten for børnene, og selv om der selvfølgelig er en sammenhæng, så var det ikke den oprindelige hensigt med den milliard.
Det vil altså sige, at folk ikke mener, at der er den sammenhæng mellem den trepartsaftale, man har lavet med BUPL, og de kvalitetsreformforhandlinger, man nu vil til at lave, som finansministeren siger der er.
Jeg mener, at når man har lovet at give nogle penge, så skal man holde sit løfte, alt andet er uærligt.
Og når man har lovet at ville forbedre forholdene for børnene, så skal man gøre det.
Så er det selvfølgelig fint, at man sideløbende sørger for at opkvalificere pædagogerne, og at man sørger for, at de studerende kan få bedre forhold under deres uddannelse.
Men det, der var behov for, var jo også flere hænder til at passe børnene.
Og der må man jo bare sige, hvis man kigger på tallene og ser på, hvordan det ser ud lige nu i børnehaverne, i forhold til hvordan det var, da den socialdemokratisk ledede regering var der, så er der jo mange flere børn i dag pr. voksen i børnehaverne.
Man kan sige, at antallet af voksne i vuggestuerne er faldet med 7 pct., i børnehaverne med 10 pct. og i de aldersintegrerede institutioner med 6 pct.
Det vil altså sige, at der er flere børn pr. voksen i dag, end der var engang.
Det synes jeg bare ikke man kan være bekendt, og derfor synes jeg, det ville klæde regeringen at sige: Vi er altså kede af det, vi fik ikke holdt det løfte, vi havde givet, nu vil vi prøve på en anden måde.
Sig det dog ærligt, det tror jeg mange vil kunne forstå.
Hvad folk ikke kan forstå
er, at man genbruger de samme penge, de samme puljer, så folk skal blive helt blå i hovederne, når de skal finde ud af, hvad det er for nogle penge og puljer, der bliver talt om.
Sig det dog, som det er.
Så kan folk forstå det, og så kan man måske også bedre acceptere, at der var et løfte, der ikke holdt.
Men det er da uærligt at blive ved med at sige, at man holder sine løfter, når det ikke passer.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-01-30:
Ja, der er noget, jeg ikke forstår.
For hvis ikke det er til fordel for børnene i pasningstilbuddene, at medarbejderne opkvalificeres i de fag, de virker i, så forstår jeg simpelt hen ikke, hvorfor vi skal bruge kræfter på at opkvalificere personalet; altså, det forstår jeg simpelt hen ikke.
Jeg forstår da heller ikke, hvorfor det er en socialdemokratisk såkaldt velfærdsrettighed i det her katalog over detailstyring at kommunerne, at man skal sætte standarder for, hvor stor en del af personalet der skal have en faglig uddannelse, hvis det er fuldstændig ligegyldigt.
Jeg forstår egentlig heller ikke, hvorfor landets forældre overhovedet ikke må mærke en kvalitet i forlængelse af kvalitetsreformen, altså at kvalitetsreformen øjensynlig skal holdes helt væk herfra, og at den slet ikke må adressere børnefamiliernes vilkår; ja, det forstår jeg ikke.
Jeg har altså det synspunkt, at når vi arbejder med kvalitet i den offentlige sektor, skal det jo komme alle til gavn, både de ældre, de unge og børnefamilierne, og at det så pludselig skulle være nærmest sådan kriminelt under en overskrift, der hedder kvalitetsreform, også at lave nogle tiltag, der adresserer ønsket om at lave kvalitetsløft på børnepasningsområdet, forstår jeg simpelt hen ikke.
Når jeg har nærstuderet Socialdemokratiets forslag i forbindelse med velfærdsrettigheder, synes jeg jo sådan set, at der her egentlig er nogle ting, der trækker i den retning, vi faktisk arbejder med, og jeg kan ikke genkende billedet af, at der skulle være tale om noget løftebrud.
Jeg har meget detaljeret gjort rede for, hvordan halvdelen af pengene er udmøntet, og hvordan den anden halvdel nu bliver bragt i spil.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-01-30:
Jeg kan godt høre på finansministeren, når han sådan bliver meget ivrig og forklarer partiets og regeringens politik, så er der virkelig noget galt.
Der er ikke nogen som helst tvivl om, at der bliver foldet en lang række muligheder ud fra den der kvalitetsreform.
Regeringen er kommet frem til den konklusion her efter valget, at vi ikke rigtig har råd til det, så nu må vi finde noget at bruge til at finansiere det med, som vi har lovet i forvejen.
Det er jo det enkle budskab.
Jeg bed mærke i, at forældrebetalingen var faldet, og det skulle også være rigtig godt for forældrene.
Finansministeren burde vide fra sin tid som indenrigsminister, at det, man gjorde ude i kommunerne, var, at man ændrede de ordninger, man havde til pasning af børn, så det blev skolepasningsordninger i stedet for.
Det er jo virkeligheden bare med ét eksempel, så man skal altså passe på, når man sådan markedsfører noget, at det ikke bliver falsk markedsføring.
Vi vil i hvert fald følge op på hvert eneste punkt, som man markedsførte før valget, for det må jo gælde efter valget også.
Klaus Hækkerup (S), 2008-01-31:
Nu hænger vores godsomsætning med udlandet jo meget, meget snævert sammen med vores økonomiske vækst og vores velstandsniveau og dermed også vore muligheder for at føre en ordentlig socialpolitik.
Enhedslisten argumenterer nu for, at man altså ikke vil være med til, at vi kan få en ordentlig godsomsætning, fordi det vil betyde transitgods igennem Danmark.
Hvor var vi henne i den her verden, hvis tyskerne sagde, at de ikke ville lave veje i Tyskland, for de kunne jo se, at det var danskere, der eksporterede til Italien, hvis franskmændene sagde, at de ikke ville lave veje i Frankrig, for de kunne jo se, at det var tyskere, der eksporterede til Spanien?
Sig mig engang, er Enhedslisten overhovedet ikke i stand til at hæve sig op over den danske andedam og prøve at se det her i bare lidt større perspektiv?
Per Clausen (EL), 2008-01-31:
Nu har Enhedslisten så mange principper, at hr. Klaus Hækkerup ikke behøver at pådutte os nogle ekstra.
Jeg vil sige til hr. Klaus Hækkerup, at svaret jo er, at når man etablerer en forbindelse og hele formålet er at sikre, at der bliver en større lastbiltrafik igennem Danmark, så vil vi ikke være med til det.
Vi vil være med til at sikre en udvikling af den danske infrastruktur, hvor hovedformålet er at sikre bedre betingelser for tog og skinner og bedre betingelser for den kollektive trafik.
Det ser vi ikke er formålet og heller ikke konsekvensen af det her forslag.
Klaus Hækkerup (S), 2008-01-31:
Jeg synes, at Enhedslisten nu har fået indført et nyt princip i vores prioritering af infrastrukturinvesteringerne.
Jeg forstår desuden, at Enhedslisten argumenterer med, at det projekt, vi nu taler om, vil gøre Danmark til et transitland, og derfor er Enhedslisten imod.
Det er jo en interessant betragtning.
Hvis nu strækningen over Storebælt benyttes meget af tyskere og meget af svenskere, gjorde den jo også Danmark til et transitland, så skulle den altså ikke være anlagt.
Er det, hvis 50 pct. af dem, man påregner vil benytte det, er udlændinge?
Er det, hvis det er 60 pct., eller hvis det er 40 pct.?
Hvad er Enhedslistens transitprocent, når man skal drøfte infrastrukturinvesteringer i Danmark?
Johs. Poulsen (RV), 2008-01-31:
Ja, i allerhøjeste grad, og det er vi jo ikke alene om, det er der rigtig mange andre, der også gør, det diskuteres jo i øjeblikket, og vi synes faktisk, det er ret sundt, at man diskuterer projekter af den her karakter ganske grundigt
Der er jo trafikforskere og andre med indsigt i emnet, som siger, at det ikke nødvendigvis er sådan, at de tal vil holde fremtidigt, og i al fald siger de, at det kunne være, det var klogere at lave en anden fast forbindelse end den, som er planlagt her, og det synes jeg er en helt reel diskussion at tage.
Nu er jeg helt på det rene med, hvor fru Vibeke Grave er valgt og kommer fra, og jeg synes selvfølgelig, det er udmærket, at man derfor ligesom siger, at vi af den grund skal gennemføre det her, koste, hvad det vil.
Jeg synes bare, at man må sige, at der er et yderligere perspektiv, hvor man må kigge på, hvad det her betyder med hensyn til Europaforbindelser for Danmark.
Der er vel også det perspektiv, hvis man endelig skal se lokalt på det, at også en anden type forbindelse mellem Danmark og Tyskland selvfølgelig vil opfylde ønsket om at få endnu bedre lokale forbindelser mellem det sydsjællandske, Lolland-Falster og København.
Uanset hvad man vælger, får man jo opfyldt det ønske, og det kan fru Vibeke Grave da glæde sig over.
Vibeke Grave (S), 2008-01-31:
Jeg vil godt holde lidt fast i det der realistiske, for det, der bliver sagt, må jo betyde, at det, der ligger på bordet i dag, ikke anerkendes, og på bordet i dag ligger der ikke noget om, at det her bare er en bro, man gennemfører, fordi man engang har besluttet det.
Der ligger jo rent faktisk i det, at den vil blive betalt tilbage på kortere tid, end man forventer, fordi der vil være et trafikpres, som er helt anderledes.
Derudover skal man da heller ikke negligere, at man får en ualmindelig meget bedre offentlig transport ned gennem Sjælland og Lolland-Falster, ved at vi får den her forbindelse, og det er da i hvert fald noget, nogle af os vil sætte rigtig meget pris på.
Sætter man spørgsmålstegn ved de prognoser, som også er blevet omtalt af Venstres ordfører, Socialdemokraternes ordfører osv.?
Per Clausen (EL), 2008-01-31:
Hvis det nu var sådan, at hr. Klaus Hækkerup tilhørte de Socialdemokrater, som interesserer sig for og beskæftiger sig seriøst med CO2-udslippet, og hvordan det bringes ned, ville han vide, at en af de ting, der er vigtige, for det første er en omlægning af transporten og for det andet en reduktion af transporten.
Vi har altså ikke som et led i løsningen af CO2-udslippet brug for at skabe mere transport og mulighed for mere transport, vi har brug for en omlægning, og vi har brug for en reduktion.
Pointen er så, at hr. Klaus Hækkerup bare begår den fejl, at han ikke ser transporten i sammenhæng med CO2-udslippet, og det er bemærkelsesværdigt, at der stadig findes socialdemokratiske ordførere inden for trafikområdet, der ikke gør det.
Henrik Høegh (V), 2008-01-31:
Nu tror jeg, at Danmarks geografiske placering gør, at man kommer til at se på Danmark, når man fra Norden kigger på, hvordan man får varer til Europa, så det tror jeg bliver lidt svært at ændre på i det danske Folketing.
Jeg har to spørgsmål: Hvordan synes hr. Per Clausen at det harmonerer med hans ønske om mere gods på tog og skinner, når dette her indebærer en brugerbetalt dobbelt elektrisk jernbane, som gør afstanden mellem København og Hamborg 160 km kortere?
Der kunne også, hvis man tog de miljømæssige briller på, være nogle væsentlige fordele ved at korte 160 km af strækningen; og det bliver altså en topmoderne jernbane, som betales af brugerne.
Hvordan synes hr. Per Clausen det harmonerer med frygten for at øge arbejdsløsheden, når erhvervsarealerne langs med den her rute i øjeblikket kan meldes udsolgt til virksomheder, der ønsker at etablere sig, når ruten er klar?
Per Clausen (EL), 2008-01-31:
Det afgørende spørgsmål er, netop når vi er i den situation, at vi befinder os et sted, hvor meget transport kommer til at gå igennem, hvordan vi så vil sikre, at den transport foregår.
Enhedslistens udgangspunkt er, at ved at etablere Femernforbindelsen, som den nu er foreslået, vil man sikre sig, at der kommer mere lastbiltrafik igennem Danmark, og det vil betyde, at lastbiltrafikken i Europa vil øges.
Det er vi faktisk ikke tilhængere af, så derfor er det for os helt indlysende, at vi ikke kan støtte Femernforbindelsen.
Henrik Høegh (V), 2008-01-31:
Jeg synes stadig væk ikke, at jeg har fået svar på, hvordan hr. Per Clausen forholder sig til, at det gods, der nu er på tog og skinner, skal køre 160 km kortere, og at det gør det mere attraktivt også fremadrettet at bruge tog og skinner.
Per Clausen (EL), 2008-01-31:
Jeg synes, at det er karakteristisk for den transportdebat, vi har i Danmark, at man aldrig ser helhederne.
Der findes jo et alternativ både til tog og til skinner, nemlig at godset bliver sejlet.
Miljømæssigt vil det være langt bedre, hvis en stor del af det gods, der skal transporteres fra Sverige til Tyskland, bliver sejlet i stedet for at blive transporteret via skinner eller via lastbiler.
Så realiteten er, at sammenhængen her, hvis man ser det i et CO2-udslip-perspektiv og et miljømæssigt perspektiv på den måde, som Enhedslisten beskriver det, er, at Femernforbindelsen, som den er planlagt, og som den formentlig bliver udført, vil være skadelig for miljøet.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-01-31:
Der kom et par budskaber fra hr. Per Clausen, som jeg ikke synes skal hænge i luften, fordi deres karakter er ret tvivlsom.
Hr. Per Clausen kom til at sige, at en eventuel fast forbindelse ville påvirke miljøet negativt - sådan hørte jeg det.
Der vil jeg så godt for det første i den forbindelse spørge, om hr. Per Clausen er enig i, at færger generelt medfører en større udledning af CO2, end hvis tog og biler stille og roligt ruller over en bro. Mener hr. Per Clausen for det andet, at investering i en moderne jernbane som den, der nu kommer mellem Ringsted og Rødby, og som får fuld turbo på på grund af Femernforbindelsen, vil virke negativt på miljøet?
Det kunne jeg godt tænke mig at få svar på.
Per Clausen (EL), 2008-01-31:
Det er klart, at isoleret set er investeringen i en elektrisk jernbane sydpå en god ting og en fordel.
Det behøver man ikke at være i tvivl om.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-01-31:
Når vi nu taler om vandmiljø, mener hr. Per Clausen så også, at Øresundsbroen og Storebæltsbroen medførte skader på miljøet?
Det er jo det, der sådan ligger i undertonen.
Endelig vil jeg spørge: Når nu der tales om øget arbejdsløshed på Lolland-Falster, er det dog den mest utrolige melding, jeg har hørt.
Hvorfra har hr. Per Clausen så belæg til at sige det?
Jeg kan oplyse om, at salget af erhvervsgrunde jo netop i det område i øjeblikket går forrygende, og det lugter da ikke ligefrem af arbejdsløshed.