runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2012-03-14:
Det, jeg nok spurgte til, var, hvem det egentlig er, der tegner regeringens politik, for det, som SF's ligestillingsordfører og Socialdemokraternes ligestillingsordfører så sent som i går sagde på TV 2 News om, at der skulle indføres kvoter,
Det var egentlig bare derfor, jeg i mindelighed bad om et klart svar.
Jeg synes da, at det var dejligt at høre, at ministeren ikke i lighed med sine partifæller synes, at »Charter for flere kvinder i ledelse« og »Operation Kædereaktion« var dårlige initiativer fra den tidligere regering.
Det kan jo have noget at gøre med, at ligestillingsministeren ikke sad i Folketinget før sidste valg og derfor ikke har fulgt debatten.
Men som tidligere ordfører på området har jeg fulgt debatten, og, som jeg sagde, kan jeg nærmest ikke komme i tanker om nogen ord af negativ karakter, som ikke blev sat på den indsats, som vi gjorde.
Derfor vil jeg da egentlig gerne rose ministeren for nu så helhjertet at sige, at »Charter for flere kvinder i ledelse« og »Operation Kædereaktion« sådan set var virkningsfulde instrumenter, som man kan bygge videre på, og som ministeren agter at bygge videre på.
Men bare for sådan helt konkret at forstå det: Afviser ministeren det, Socialdemokraternes og SF's ordførere sagde i går, om, at der kommer kvoter?
Christian Langballe (DF), 2012-03-14:
Jeg vil godt stille spørgsmålet igen, for man kan jo altid rubricere folk derhen, hvor man gerne vil have dem, og sige, at de enten tilhører den ene eller den anden fløj, og det er jeg sådan set ikke interesseret i.
Mit spørgsmål går på den danske folkekirke som trossamfund, og jeg vil jo mene, at man også fra kirkeministerens side har tromlet hen over folkekirken på en uskøn måde, og jeg har også sat spørgsmålstegn ved, om det er helt medholdeligt i forhold til grundloven, men det er et andet spørgsmål. Det her lovforslag drejer sig jo ikke om, hvorvidt de homoseksuelle kan få lov til at gå i kirke – det er der ikke nogen som helst der har sagt at de ikke må – det drejer sig for mit vedkommende om, at et ægteskab er mellem mand og kvinde.
Manu Sareen (RV), 2012-03-14:
Jeg synes, at der var mange spørgsmål, så jeg har skrevet dem ned.
Ordføreren startede med at sige, at man ikke er imod homofile, og jeg er glad for, at man ikke er imod homoseksuelle i Dansk Folkeparti.
Det er rigtigt.
Jeg er kommet på fornavn med dem, det er Frands og Brian, og de tilhører den kirkelige højrefløj, som igennem 20 år langsomt har været ved at danne frikirker, frimenigheder og så fremdeles.
Så er der to, der siger, at det er på grund af homoseksuelle.
De har også problemer med kvindelige præster.
De har også problemer med at vie fraskilte.
Jeg synes, at de skulle blive, for folkekirken er rummelig, og folkekirken har også plads til dem.
Men de siger: Vi vil ikke blive, for der er ikke plads til dem.
Så er det fuldstændig korrekt, at Danmarks Radio har lavet en undersøgelse, der siger, at 10 pct. overvejer deres medlemskab, hvis vi indfører homovielser.
Det svarer lidt til, at jeg, da jeg var i Aarhus, fik at vide, at hvis jeg indførte homovielser, ville jeg blive truet med dommedag.
10 pct. er dommedag.
Jeg kan huske, nej, jeg kan ikke huske det, men jeg har fået at vide, at i 1948, hvor man også fik kvindelige præster, var der den samme uro – i 1948, hvor man lige pludselig skulle til at forholde sig til nogle andre ting.
Der var massive protester, underskriftsindsamlinger osv., men lige pludselig står vi i en situation meget kort tid efter, hvor vi ikke kan forestille os en folkekirke uden kvindelige præster.
Jeg ved, at ordføreren læser Kristeligt Dagblad, og jeg tror nok, at det også var formanden for Præsteforeningen, som der sagde, at han regner med, at op mod 75 pct. af præsterne bakker op om det her.
Der er også blevet lavet en undersøgelse tidligere, der viser, at op mod 75 pct. af præsterne bakker op om det her, og at det samme gør 73 pct. af danskerne.
Jeg tror ikke, at der er nogen politikere herinde, der har så megen opbakning til deres politik.
Så nej, jeg tror ikke, at det vil splitte folkekirken.
Christian Langballe (DF), 2012-03-14:
Det er jo i dag, at forslaget om de homofile vielser i folkekirken er blevet fremsat.
Jeg vil egentlig godt selv indlede med at sige, at vi har været imod de homofile vielser, men at det jo ikke drejer sig om, at vi er ude efter de homoseksuelle.
Vi synes jo i Dansk Folkeparti, at de rettigheder, som homoseksuelle har fået på lige vilkår med andre, er gode og fine, og at det er et fremskridt, at de homoseksuelle ikke længere behøver at krybe langs murene, men kan sige, hvad de er, og være der.
Men vores indvending har drejet sig om, hvad et ægteskab er, og jeg tror også godt, at kirkeministeren ved, at det er det, der har været debatten.
Der er uenighed blandt biskopperne, der er flere præster, der overvejer at tage deres afsked, 10 pct. af medlemmerne af folkekirken overvejer deres medlemskab, så det, jeg gerne vil spørge kirkeministeren om, er, om kirkeministeren ikke er bekymret for, at han kan komme til at stå som den, der kom til at splitte folkekirken ad, ikke blot ved lovforslaget, men også ved den proces, som jeg mener har været uskøn.
Jeg mener, at man kunne have været tilbøjelig til at lytte noget mere til de indvendinger, der kom, i stedet for at det blev hastet igennem på den måde, det gjorde.
Men mit spørgsmål er, om kirkeministeren ikke er bekymret for, at det her faktisk kan splitte folkekirken.
Manu Sareen (RV), 2012-03-14:
Nu synes jeg faktisk ordføreren bliver meget mere konkret, for jeg synes rent faktisk, det var meget hypotetisk før.
Det er fuldstændig rigtigt, at der har været en stor debat om kvoter i Danmark, og det er også fuldstændig rigtigt, at der har været tale om, at det kunne være et mål for at få flere kvinder ind i bestyrelser.
Der står også i regeringsgrundlaget, at vi vil gå ind at kigge på kvoter, altså hvilke forskellige modeller der har været og også er, og det synes jeg ikke der på nogen som helst måde er noget odiøst i.
Diskussionen tager bare hele tiden udgangspunkt i den norske model, hvor man taler om at tvangsopløse firmaer og indføre en tvungen 40-procents-kvote, som jeg ved ordføreren selvfølgelig kender alt til.
Lad mig sige det klart: Det er der ikke på nogen som helst måde planer om.
Inger Støjberg (V), 2012-03-14:
Det her er jo ikke spor hypotetisk, for det er jo sådan, at en stribe ordførere fra regeringspartierne jo har været ude at bekræfte, at der kommer kvoter.
Så enten står ministeren nu og underløber sine egne ordførere, eller også siger ministeren ikke, hvad der egentlig arbejdes med i regeringen.
Jeg kan bare for at citere to sige, at det jo er sådan, at fru Özlem Sara Cekic fra SF i Politiken den 4. marts i år siger, at vi skal kigge på, hvordan man indfører kvoter i Danmark.
Der er jo ikke så meget at tage fejl af, vil jeg sige til ministeren.
Det er også sådan, at hr. Rasmus Horn Langhoff den 13. marts til Danmarks Radio siger: Jeg tror ikke, vi kommer uden om lovgivning på området.
Kvoter er hverken populære eller kønne, men de virker, og det er det vigtigste.
Så der er sådan set ikke så meget at tage fejl af.
Enten underløber ministeren sine egne ordførere nu, eller også siger ministeren ikke, hvad der arbejdes med i regeringen.
Og det vil jeg egentlig bare bede ministeren om at sige
: Hvad er hvad, hvad er op, og hvad er ned?
Manu Sareen (RV), 2012-03-14:
For det første hørte jeg ikke ministeren tale om kvoter i Danmark.
Jeg hørte ikke ministeren sige, at der ville komme kvoter.
Jeg hørte ministeren sige, at vi arbejder på et forslag, som kommer på et senere tidspunkt i år, som vi har sagt hele vejen igennem.
Så jeg hører ikke noget konkret forslag fra ministeren om, at der skulle komme kvoter.
Hele spørgsmålets forudsætning er jo netop, at der er kvoter, men det er der jo ikke, så derfor bliver det igen desværre hypotetisk.
Nu har ordføreren selvfølgelig det sidste spørgsmål, og så kunne det være fint, hvis det var et helt konkret spørgsmål, som jeg kunne svare på, for vi har ikke kvoter i Danmark, og der bliver, så vidt jeg ved, og som jeg også hørte ministeren sige, ikke svaret på, at der kommer et konkret forslag om kvoter.
Det, vi har sagt, og som vi også hører ministeren sige, er, at vi gerne vil have flere kvinder i bestyrelser, både de private og de offentlige, og det, vi har gjort fra starten af, er, at vi har samlet en masse erfaring fra de andre omkringliggende lande.
Vi har taget en runde i Danmark, hvor vi har talt med eksperter, vi har talt med fremdeles DI, DA og DJØF, og så har vi hørt dem: Prøv at høre her, kære venner, hvad siger I, hvad synes I kunne være en god dansk model?
Det har vi arbejdet på, men man kan ikke konkludere, at det bliver kvoter, specielt set i lyset af det, som jeg også hører den foregående spørger sige og måske også det, som ordføreren implicit taler om, nemlig om det skulle være den norske model osv., for det er der altså ingen planer om.
Inger Støjberg (V), 2012-03-14:
Det var sådan set relativt mange ord om et ret simpelt spørgsmål.
Og ministeren for ligestilling må da have gjort op med sig selv, hvordan kvinder i almindelighed vil have det med det.
Manu Sareen (RV), 2012-03-14:
Nu ved jeg ikke helt præcis, hvilken kvinde ordføreren taler om.
Jeg ved ikke, om det er en bestemt kvinde her i Danmark, ordføreren taler om.
Kvinder er meget, meget forskellige, ligesom mænd også er meget forskellige.
Da vi som bekendt ikke har kvoter i Danmark, må det blive et hypotetisk spørgsmål, og så bliver det selvfølgelig også et hypotetisk svar – det er klart, det kan ikke blive anderledes.
Mit svar må så være, at det kommer an på, hvilken slags kvinde det er, hvordan hun personligt har det med det.
Det er desværre det nærmeste, jeg kan komme på det her hypotetiske spørgsmål.
Inger Støjberg (V), 2012-03-14:
Hvordan tror ministeren den kvinde, der er blevet kvoteret ind i en bestyrelsen, vil have det med det?
Manu Sareen (RV), 2012-03-14:
Når jeg taler om den ene fløj og den anden fløj, er det simpelt hen, fordi den fløj, der bliver kaldt højrefløjen, selv kalder sig højrefløjen.
Jeg har spurgt dem, om vi ikke skulle kalde dem noget andet, men det siger de nej til; vi har også talt om det i samrådet.
Med hensyn til, at jeg skulle tromle hen over folkekirken og at det går for hurtigt, vil jeg sige, at det er jeg ikke enig i.
Når man tager ud i det kirkelige landskab, siger folk: Få nu landet den her debat.
Landsforeningen af Menighedsråd siger det også, og det samme gør præsterne: Få nu landet den her debat, så vi kan komme i gang med alle de andre gode ting, alt det andet arbejde, som vi gerne vi gå i gang med, og som interesserer os.
Og det kan f.eks. være de menighedsrådsvalg, som skal finde sted til november, eller det kan være det store arbejde omkring en ny styrelseslov for folkekirken, som vi skal i gang med, og som er meget større end det her, og som har meget større betydning.
Jeg tror ikke, at det vil splitte folkekirken, netop fordi vi har sagt til alle præster: Det her er fuldstændig frivilligt.
Hvis I ikke vil vie homoseksuelle, behøver I ikke at gøre det, for vi har respekt for jeres overbevisning.
Christian Langballe (DF), 2012-03-14:
Jamen altså, når jeg nu spørger, er det jo faktisk, fordi jeg er bekymret for folkekirkens fremtid, og jeg synes som sagt, at kirkeministeren har tromlet hen over folkekirken.
Der kan jo være en grund til, at debatten tager lang tid.
Der er sket ændringer igennem folkekirkens historie, men initiativet er som regel kommet fra folkekirken selv, f.eks. ved at der har været foretaget en overvejelse af behovet for at indføre nye ritualer.
Det, som så står tilbage, er, at kirkeministeren pålægger folkekirken et vielsesritual for homoseksuelle, og der må jeg bare sige, at vi ikke er enige i det i Dansk Folkeparti, ikke fordi vi har noget imod de homoseksuelle, men simpelt hen fordi et ægteskab kirkeligt forstået er mellem mand og kvinde, som sigter på at stifte familie.
Og der er altså noget, som de homoseksuelle ikke kan, nemlig at få børn – det håber jeg at vi er enige om.
Manu Sareen (RV), 2012-03-14:
Jeg fik ikke lige helt fanget, hvad det præcise spørgsmål var, men så prøver jeg at svare på alle de ting eller anklager, der blev fremsat.
Med hensyn til at »Charter for flere kvinder i ledelse« og »Operation Kædereaktion« skulle være så dårlige, må jeg sige, at jeg ikke på nogen som helst måde har været ude at undsige dem.
Tværtimod har jeg været ude at sige, at de er helt fantastiske, og at det er noget, som vi kommer til at fortsætte med.
»Charter for flere kvinder i ledelse« er desværre sandet lidt til, og det er noget, som vi har påtaget os at skrue lidt op for ved at gå ind og identificere, hvad det er, der gør, at det er sandet til.
Noget kunne tyde på, at de, som er ansvarlige for det i de forskellige virksomheder, enten siger op eller har fået nye stillinger, eller hvad det nu kan være.
Så det kommer vi til at fortsætte – ingen tvivl om det.
Med hensyn til det, ordføreren siger i sin tale, nemlig at det svinger sådan lidt og man ikke kan få et konkret svar, vil jeg sige, at det vel også er, fordi vi meget ærligt har sagt og jeg meget, meget ærligt har sagt: Prøv at høre, vi er ved at arbejde på en model, og vi er midt i en proces.
I går holdt jeg et møde med DI og også med Ambassadørnetværket, netop for at samle informationer.
Og vi er sådan langsomt gået i krig med at prøve at finde en model for Danmark – det, som jeg også har kaldt en dansk model.
Jeg har også hele vejen igennem sagt, at den her model kommer senest til efteråret.
Det er også derfor, at man, når jeg har været så klar vedrørende den her proces, et eller andet sted i virkeligheden heller ikke kan forvente, at jeg kan svare helt præcist, altså når vi er midt i processen.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-03-14:
Jamen så lad mig tage fat der, hvor ministeren netop stoppede, med at tale om positive initiativer, benchmarking, altså at man skulle forpligte sig og så tilbagerapportere.
Det er jo det, der er hele essensen i den tidligere regerings »Charter for flere kvinder i ledelse«, hvor man i positivt samarbejde med erhvervslivet går ind og fremmer en større mangfoldighed, fordi vi ved, det kan betale sig på bundlinjen.
Det er jo det, Det Radikale Venstre, Socialdemokraterne og SF gennem årene har kritiseret.
Jeg kan slet ikke komme i tanker om de udskældsord af første grad, som ikke er blevet sat på de initiativer, som den tidligere regering tog i forbindelse med »Charter for flere kvinder i ledelse«, »Operation Kædereaktion« og nogle af de andre positive mekanismer.
Til gengæld har jo ikke skortet på socialdemokrater, SF'ere og radikale, der har sagt, at når de kom til, ville det blive kvoter.
Derfor synes jeg egentlig, ligestillingsministeren burde være lidt mere præcis i sine svar her i dag, for det er ærlig talt sådan lidt et på den ene side og på den anden side-svar, uden at man egentlig kommer med nogen helt konkrete svar.
Det er ikke mere end 1 uge siden, at både SF's ordfører på området og Socialdemokraternes ordfører på området var ude at sige, at der kommer kvoter i Danmark.
Og i så fald lyder det da fint.
Men så kom da i det mindste med en anerkendelse af, at de initiativer, som den tidligere regering tog, sådan set var virkningsfulde og netop rummede en mangfoldighedsdagsorden, som var positivt fremadrettet, i stedet for at tro på, at tvangskvoter er svaret på alskens problemer i det her samfund.
Manu Sareen (RV), 2012-03-14:
Nu ved jeg ikke, hvilket valgløfte fru Mai Henriksen egentlig taler om, og det er jo ikke helt fair, for så vidt jeg ved, har vi fået skrevet ind i regeringsgrundlaget – og det er det, man skal forholde sig til – at vi vil arbejde på og arbejde for at gøre alt, hvad vi kan, for at få flere kvinder ind i bestyrelser.
Og så vil vi også kigge på kvoter, altså på, om det kunne være et redskab.
Det er det, vi er ved at gøre nu.
Så vil jeg også lige sige, at kvoter jo er mange ting.
Vi taler jo hele tiden om de kvoter, der er i Norge – og det har vi gjort igennem de sidste 10 år – hvor der gælder tvangsopløsning, og hvor det skal være 40 pct.
Det kommer der ikke.
Men så er der mange andre ting.
Jeg ved, at den tidligere regering selv har været med til at give dispensation til Københavns Universitet, hvor man belønner, hvis der kommer flere.
Det har man jo gjort, og det er vel ud fra den tanke, at der er et problem.
Vi synes jo begge, at der er et problem, og det vil vi løse.
Jeg tror nok, at man i Belgien også sætter et måltal.
Det er jo også det, kvoter er et udtryk for, og så er det sådan, at de virksomheder, der er, skal leve op til det.
Og hvis ikke man lever op til det, skal man forklare, hvorfor man ikke har levet op til det.
Det er også en måde at gøre det på.
Der er faktisk rigtig mange måder at gøre det på.
Mai Henriksen (KF), 2012-03-14:
Men med det, ministeren lige siger, må vi jo forudsætte, at der er en stor søgning, og at det er, fordi kvinderne rent faktisk bliver udelukket.
Kvinderne er der jo ikke til de her stillinger.
Altså, jeg mener bare, at et enkelt valgløfte fra eller til vel ikke gør nogen forskel.
Ole Sohn (SF), 2012-03-14:
Jeg indrømmer, at der er blevet stillet om ikke ufattelig mange, så utallige spørgsmål fra Venstre om samme emne af forskellige personer.
Jeg husker ikke lige præcis, om det er til spørgeren eller til en af spørgerens kollegaer, men det er meddelt, at der i nær fremtid – og jeg kan sige det på den måde, at det er i meget, meget nær fremtid – bliver fremsat et forslag fra min side om, hvordan man i den grad kan sætte fokus på de administrative lettelser.
Og det er rigtigt, at det ikke indeholder et 3-årigt regelstop, for hvis man gør det, skal man dels give en lang række dispensationer, som specielt England har været nødt til at gøre, i forhold til EU-reglerne, dels sker der bare det, at når de 3 år er gået, kommer der en ophobning af administrative byrder.
Vi vil gå en helt anden vej, og jeg tror, spørgeren vil blive særdeles positivt overrasket, når spørgeren i nær fremtid ser regeringens forslag.
Manu Sareen (RV), 2012-03-14:
Jeg synes, at ordføreren lynhurtigt konkluderer, at der kommer kvoter.
Det, jeg sagde, er, at vi kommer til at kigge på nogle forskellige ting.
Det står der også i regeringsgrundlaget.
Men lad mig prøve at svare kort af hensyn til tiden.
Det er jeg ikke et sekund i tvivl om.
Jeg synes, at Københavns Universitet er et ganske godt eksempel på det.
Her har vi omkring 48 pct. kvindelige ph.d.er.
Når vi så kommer længere og længere op, kommer der færre og færre kvinder.
Det, der er interessant, er, at vi har omkring 16 pct. kvindelige professorer.
Når vi så spørger, hvorfor man ikke ansætter nogle kvinder, siger man – og det er også rigtigt nok: Det gør vi ud fra, hvad der er god forskning.
Det er jo fornuftigt nok.
Men der kan jo være nogle usynlige barrierer i, at alt jo bliver defineret af mænd.
Hvad god forskning er, bliver også defineret af mænd.
Og måske skal man bare have lidt hjælp til at kigge på alternative områder.
For jeg tror, at meget af det, vi snakker om her, også handler om at tænke alternativt og måske være opmærksom på de barrierer, der kan være nogle steder.
Mai Henriksen (KF), 2012-03-14:
Nu var det ledelseslag, som jeg egentlig nævnte, eksempelvis ledelseslagene i kommunerne.
Jeg kan forstå, at ministeren er ganske positiv over for også at tvinge ligestilling igennem i den offentlige sektor.
Så mit spørgsmål er: Hvornår kan vi så forvente kvoter i statsinstitutioner og eksempelvis også i kommuner?
Man må vel også forvente, at regeringen så også sætter ind, hvor den vil mene at der er problemer, altså hvor der er flere mænd, der er ledere, end kvinder –
det er jo et problem for regeringen – altså hvor problemet så er størst.
Det kunne jo være i politiet og forsvaret.
Men problemet her er vel, at der på det nærmeste ikke er nok kvinder til rent faktisk at kunne opfylde sådanne kvoter.
Så hvor vil ministeren finde de kvinder, som skal forfremmes til at være ledere, når de ikke engang er ansat i politi eller forsvar?
Manu Sareen (RV), 2012-03-14:
Nu var det som bekendt den 8. marts i sidste uge, altså kvindernes internationale kampdag.
Der kommer ligestillingen i sagens natur på dagsordenen, og jeg mindes, at vi rigtig mange gange, også hvis man kigger i de avisartikler, der har været, selvfølgelig har kunnet se den problemstilling, som ordføreren, fru Mai Henriksen, rejser.
Det er fuldstændig rigtigt, at der også er det offentlige.
Og jeg er fuldstændig enig i, at det offentlige skal gå forrest; vi er oppe på omkring 22-23 pct., når det handler om kvindelige bestyrelsesmedlemmer.
Det, jeg også har sagt – det er derfor, jeg taler om den 8. marts – er: Lad os prøve at kigge på ligestillingslovens § 11, hvor der står, at man bør have en balanceret sammensætning i offentlige bestyrelser.
Lad os i det arbejde, vi har i øjeblikket og videre skal have, prøve at se, om det er muligt at omformulere det til et »skal«.
Det har man taget godt imod, og det arbejder vi på lige i øjeblikket.
Hvad der videre skal ske, altså hvordan vi skal lande det, ved jeg ikke.
Det skal vi arbejde på, og jeg har jo sagt hele tiden, at vi kommer med noget senest til efteråret, men vi arbejder på nogle modeller, der gør, at vi kan få flere kvinder i bestyrelser.
Vi har talt meget om de private bestyrelser, men her er det, som fru Mai Henriksen også siger, de offentlige bestyrelser.
Og der er jeg fuldstændig enig.
Vi skal gå forrest, og det kommer vi også til, når vi fremlægger et forslag senere i år.
Mai Henriksen (KF), 2012-03-14:
Tak for det.
Jeg kan forstå, at regeringen vil udarbejde lovforslag om kvoter for kvinder i virksomheders bestyrelser, og jeg kan starte med at sige, at De Konservative jo er stærke modstandere af et sådant forslag, dels fordi vi mener, det er unødig regulering for erhvervslivet, dels fordi vi mener, det er en misforstået ligestillingspolitik.
Manu Sareen (RV), 2012-03-14:
Jeg tror ikke, det vil splitte folkekirken, også fordi der er et stort flertal for de her vielser.
Jeg har ikke pålagt folkekirken det vielsesritual, og det ved ordføreren også udmærket godt.
Jeg har jo spurgt biskopperne, vi har jo alle sammen siddet sammen, og jeg har i øvrigt vist den pressemeddelelse, hvor der står, at alle biskopperne og jeg er enige om, at det er den her vej, man skal gå, og hvor ordlyden er nogenlunde således: Til trods for vores teologiske uenigheder vil et flertal bidrage til at komme med et vielsesritual.
Med hensyn til, at det er ægteskabsstiftende, vil jeg sige, at det jo er det, vi har snakket om masser af gange, og at det er et tolkningsspørgsmål.
Ordføreren tolker det udfra bekendelsesskrifterne som fuldstændig ægteskabsstiftende.
Jeg har jo været i dialog med biskopperne, især Københavns biskop, som rådgiver mig, og jeg har set de rapporter, der er blevet udfærdiget, og jeg har også talt med det kirkelige landskab, og de siger, at når man skal tolke bekendelsesskrifterne, skal man også gøre det i tiden.
De siger også, at det skal være teologisk kyndige, der skal gøre det, og derfor blander jeg mig ikke i det, men lader teologerne gøre det og lytter til dem, og de siger, at der ikke er noget til hinder for, at vi kan gøre, som vi gør.
Ordføreren startede med at sige, at han er meget bekymret for folkekirken.
Det synes jeg er meget rørende, og jeg ved at mange andre også er bekymrede, og jeg kan sige til ordføreren, at jeg ikke er bekymret, men at jeg lover, at jeg sammen med ordføreren og alle andre herinde nok skal passe så godt som overhovedet muligt på folkekirken – det er også en del af vores opgave.