runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mike Legarth (KF), 2008-05-27:
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Med hensyn til den første del, som forbyder sms-lån, mener vi, at mobiltelefonen er en af de nye teknologiske landvindinger, og dem vil der komme mange andre af, så vi er nødt til at ændre vores samfund i takt med udviklingen.
Derfor er sms-lån måske, og personligt formoder jeg det, en del af fremtiden.
Forslagets anden del om et loft over de årlige ÅOP'er kan vi heller ikke støtte.
Som vi har hørt af andre, er det sådan, at når man laver et loft, bliver der netop en tendens til, at det er her, man placerer sin indtjening, og det synes vi ikke er rigtigt.
Udgangspunktet for sagen her er Sverige, hvor der er problemer med sms-lån.
Men de har ikke den samme brugerbeskyttelseslov, som vi har, så man kan ikke direkte sammenligne med forholdene i Danmark.
Men alligevel synes jeg, det er passende, at man får set på, om brugerbeskyttelsen er tilstrækkelig.
Jeg hørte før en ordfører nævne noget om problematikken i forbindelse med underskrivning af lån.
Hvis det løber over 3 måneder, skal det i dag underskrives på det medie, hvor man tager lånet, uanset om det er på sms eller på internettet.
Alt i alt synes jeg, det er hensigtsmæssigt, at vi er opmærksomme på, om der er nogle ting, vi ikke er bekendt med.
Forbrugerombudsmanden har sat en proces i gang og har indkaldt Forbrugerrådet og branchen til et møde, og der vil blive kørt en kampagne, hvor man gør opmærksom på, hvad ÅOP er.
Det er jo en formel til at beregne, hvad det koster at låne de penge, der tales om, og det skal vi åbenbart gøre mere klart for alle, så man selv kan vurdere.
Vi går ind for det personlige ansvar og mener ikke, vi skal lovgive om de her ting, og derfor afviser vi forslaget.
Colette L. Brix (DF), 2008-05-27:
Dansk Folkeparti kan forstå, at Socialdemokraterne vil gøre mere for at sikre forbrugerne mod forbrugslån med astronomisk høje årlige omkostninger i procent.
Det er svært at være uenig i budskabet, men i Dansk Folkeparti mener vi ikke, at svaret er at lovgive sig ud af problemet.
Dansk Folkeparti ser ikke et forbud mod sms-lån som en holdbar løsning.
Det kan godt være, at lånene er særdeles urentable for dem, der tager dem, men man må som forbruger forstå og acceptere, at man skal betale en noget højere rente, når man optager et lån ved at sende en sms en sen nattetime, end når man får et lån mandag morgen i sin bank.
Når det er sagt, skal der selvfølgelig være orden i sagerne, og der er et behov for at gå området efter.
Dansk Folkeparti er bevidst om, at Forbrugerombudsmanden sammen med organisationerne har igangsat initiativer, der skal belyse problematikken og få fastlagt bedre skik på området.
Vi synes derfor også, det er bedst at overlade eventuelle initiativer til ham.
Forbrugerombudsmanden har bl.a. tidligere politianmeldt et af firmaerne bag sms-lånene for ikke at følge den gældende lovgivning om oplysninger om ÅOP.
Samtidig mener Dansk Folkeparti, at en mere rigtig vej at gå vil være at se nærmere på, hvorvidt mere stramme regler for god skik skal udvides til i højere grad at dække sms-lån og forbrugslån.
Det vil betyde, at firmaer, der udbyder kviklån og lignende, i højere grad skal følge samme retningslinjer som almindelige finansielle virksomheder.
Forslaget om at lægge et loft over den tilladte ÅOP er Dansk Folkeparti ikke enig i.
Ud over at man som forbruger skal være opmærksom, risikerer man ved at lægge et loft over lånene, at flere långivere lægger sig på loftet, da det bliver acceptabelt at ligge dér.
Forslaget vil derfor få den modsatte effekt af den påtænkte.
Det vil være en glidebane, der faktisk vil skade forbrugerne, der generelt vil komme til at betale en højere ÅOP.
Med disse kommentarer kan Dansk Folkeparti ikke stemme for beslutningsforslaget.
Men vi må følge tæt, hvad Forbrugerombudsmanden kommer med på området.
Jacob Jensen (V), 2008-05-27:
Først var der en kritik fra Socialdemokraternes side af SU-lånene, og de afdragsfrie lån ville Socialdemokraterne i hvert fald en overgang heller ikke gå med til.
Nu skal vi så diskutere sms-lånene, som Socialdemokraterne gerne vil forbyde.
Til det vil jeg sige, at det for Venstres vedkommende selvfølgelig er vigtigt, at man har frihed og frit valg med hensyn til at vælge muligheder frem for begrænsninger - også når det gælder om at vælge og tilpasse finansieringen af sit forbrug.
Vi mener i øvrigt også, at nye teknologier, som man vel godt kan betegne sms'er som værende, giver nogle muligheder i den her sammenhæng, som internettet jo tilsvarende har givet med netbanking og deslige.
Der følger selvfølgelig også med de nye muligheder et ansvar - ikke mindst et personligt ansvar - og vi synes også, det er vigtigt at understrege, at når man tager et lån, om det så er nede i banken eller gennem sms, følger der selvfølgelig et personligt ansvar med i forhold til de forpligtelser, som man hæfter for.
Ifølge Penge- og Pensionspanelet er omfanget af de såkaldte sms-lån til gruppen af 18-25-årige - foreløbig i hvert fald - beskedent.
Som også ministeren var inde på, er det ikke en svensk tilstand, vi er nået til endnu, men jeg synes egentlig, det er relevant nok, at vi kigger på, hvordan reglerne så er.
Det er så det, jeg kan notere mig at Forbrugerombudsmanden nu er gået i gang med at kigge på.
Ud over de meget omfangsrige beskyttelsesregler, vi har for området af finansielle produkter, med god skik-regler osv., synes vi egentlig, det er meget fint, at Forbrugerombudsmanden nu går ind i sagen og kigger på reglerne.
Det gør han jo så sammen med branchen i øvrigt.
Med hensyn til den anden del af forslaget om loft over de årlige omkostninger i procent mener vi også fra Venstres side i lighed med det, ministeren var inde på for et øjeblik siden, at vi nødig vil gå ud og sætte markedskræfterne ud af spil.
Det bør altså også på det her punkt være sådan, at prisen fastsættes efter udbud og efterspørgsel.
Det er derfor, at vi selvfølgelig lægger utrolig meget vægt på oplysning, men ikke begrænsning.
Jeg synes faktisk, at vi nu her, efter at vi har set Forbrugerombudsmandens anbefalinger, kan prøve at tale os til rette i Erhvervsudvalget og se på, hvad det er for anbefalinger, han måtte komme med, og så se, om vi eventuelt ud fra dem kan finde frem til en enighed om, hvad vi skal sætte ind over for, hvis vi føler det berettiget.
Men vi mener ikke, at det er fornuftigt på nuværende tidspunkt at gå ind og lave lovgivning, før Forbrugerombudsmanden har talt.
På den baggrund kan vi ikke støtte forslaget.
Colette L. Brix (DF), 2008-05-27:
Det var da rart at høre, at hr. Frank Aaen sagde, at der også er gode selvstændige.
Der er også skidte selvstændige.
Det er der jo overalt.
Der er gode folketingspolitikere, og der er knap så gode folketingspolitikere.
Og til det der med at holde nallerne for sig selv, vil jeg sige, at det da er fuldstændig rigtigt, at det skal man da helst, men vi kan jo bare ikke kontrollere alt og alle ned til mindste detalje.
Men når man begynder at have den der lidt mistroiske holdning til de selvstændige, så slår jeg altså bak, for jeg har også mit kendskab til området igennem 25 år, og jeg kan godt garantere, at det ikke er de ting, der ligger dem mest på sinde; det er altså at få gang i butikken og tjene nogle ordentlige penge - og i øvrigt også komme til at betale noget skat, for så tjener man jo netop penge.
Så det har ikke noget med det at gøre.
Lad være med at trække debatten ned på det der plan.
De mennesker har ikke fortjent det; det siger jeg bare.
Frank Aaen (EL), 2008-05-27:
Det er, fordi det sidste alligevel ikke skal have lov til at stå helt uimodsagt.
Altså, der er jo ingen tvivl om, at masser af mennesker laver et ganske almindeligt, fornuftigt, godt stykke arbejde, og jeg vil såmænd også gerne hjælpe dem, intet problem med mig.
Jeg synes bare, at man skal være opmærksom på, at der altså er rigtig mange, som, når de så får øje på forskellige begunstigelser, ikke kan lade være med at misbruge dem.
Lad mig bare gøre opmærksom på, at de, der i sin tid deltog i selskabstømmeriet, hvor statskassen blev lempet for 2 mia. kr., stort set alle sammen var selvstændige erhvervsdrivende med under ti ansatte.
Det var det altså.
Vi ser i dag det der med, at nogle køber kæmpemæssige Mustanger, eller hvad de hedder, sportsbiler, og får sat gule plader på dem for at kunne køre op og ned ad Strandvejen hver søndag, fordi de synes, at det ser skideflot ud, og dermed altså undlader at betale en masse penge til statskassen i de afgifter, de burde betale, og det er altså ikke Mærsk McKinney Møller, der gør det, vel?
Det er små selvstændige.
Og det er ikke for på nogen måde at sige, at alle små selvstændige har en skidt karakter, jeg vil bare sige, at der er rigtig mange mennesker i det her samfund, som ikke kan holde nallerne væk, når de får øje på en fidus, og det er derfor, man er nødt til at få lavet om på hele det system, vi har i dag, med, at der er fiduser i skattelovgivningen og selskabslovgivningen, som gør, at mennesker kan berige sig.
Det var bare det, jeg prøvede at sige.
Så kan vi tage fat i det, og jeg vil meget gerne være med til at hjælpe fornuftige formål i gang.
Det var det, jeg prøvede at sige med, at vi faktisk støtter, at der er mulighed for at sætte økologi, vedvarende energi og andre fornuftige ting i gang, men ikke med de metoder, som bliver anvendt i dag, og som desværre så ofte bliver misbrugt.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-05-27:
En svensk undersøgelse viser, at 65 pct. af de unge, der siger ja til et sms-lån, fortryder umiddelbart efter.
Desværre kan man ikke fortryde, når fælden er klappet.
Det går især ud over de svage unge, de psykisk syge og unge på overførselsindkomster, der risikerer at få en kæmpe gæld, som de aldrig kommer ud af.
Vi politikere kan ikke bare se til, at skruppelløse låneudbydere udnytter disse personers svagheder.
Derfor må vi støtte Socialdemokraternes forslag om at forbyde sms-lånene.
Men jeg kan høre på ministeren, at det ikke umiddelbart virker, som om det er den vej, ministeren vil gå.
Vi håber så i stedet for, at ministeren vil støtte op om, at sms-lånene skal være sværere at få.
Her kan vi lære lidt af den tyske lovgivning, hvor man har lagt op til, at forbrugeren skal underskrive et lån skriftligt, så et enkelt klik på telefonen altså ikke længere er nok.
Det vil sige, at vi får adskilt lån og forbrug for at sikre forbrugerne.
Vi ser derfor frem til drøftelser med ministeren, for der er behov for strammere regler.
Ligeså er det altså også på tide, at vi får styr på renterne.
Mange af de let anløbne låneudbydere tilbyder til tider lån, hvor renten løber op i flere hundrede procent.
Det er simpelt hen ågeri.
Som reglerne er i dag, er det desværre svært at dømme dem, hvilket selvfølgelig betyder, at vi må stramme skruen, hvis vi skal styrke forbrugernes sikkerhed.
Derfor skal der sættes et loft over renten.
Vi ser gerne et årligt loft på renten på 20 pct., og derfor kan SF godt støtte op om Socialdemokraternes forslag.
Per Clausen (EL), 2008-05-27:
Hr. Per Ørum Jørgensen vil jo gerne diskutere fremadrettet og kun det, man kan blive enige om, og jeg kan også se på forslaget til vedtagelse, at så går det jo heller ikke så langt ud i fremtiden.
Men det gør jo også, at der er mulighed for at gøre ting bedre efter 2012, og det ser vi frem til.
Men jeg vil godt spørge hr. Per Ørum Jørgensen, om det ikke er rigtigt forstået, at når man ser tilbage på resultaterne af den nuværende regerings energipolitik, er vi nu i den situation, at CO2-udslippet stiger, at energiforbruget stiger, og at vindmølleudbygningen er gået i stå.
Det er sådan set konsekvensen af regeringens energipolitik indtil nu.
Så har man lavet en aftale med nogle andre partier, og så håber vi på, det bliver bedre.
Men en gang imellem er vi jo også nødt til at minde om, hvad konsekvenserne af politikken bliver, når det er hr. Per Ørum Jørgensen, der får lov til at bestemme.
Mette Gjerskov (S), 2008-05-27:
Jeg ved ikke, om det er den mest ambitiøse energiaftale, der nogen sinde er gennemført.
Altså, en meget ambitiøs energiaftale er jo en energiaftale, som rækker mange år ud i fremtiden.
Det er det, både vi som politikere og erhvervslivet og borgeren har brug for.
Så om det er den mest ambitiøse energiaftale, skal jeg ikke kunne sige.
Men jeg bliver nødt til at spørge hr. Lars Christian Lilleholt: Hvordan kan Venstres ordfører overhovedet være i tvivl om, at vi naturligvis står bag energiaftalen?
Det har jeg stået og sagt i min ordførertale, det har jeg stået og sagt hele dagen.
Nej, de, der har prøvet at fifle med tingene i energiaftalen, er netop Venstres ministre.
Både miljøministeren og skatteministeren har hver for sig prøvet at fifle med aftalen.
Det er ikke lykkedes, tingene er nogenlunde faldet på plads.
Jeg siger bare, at vi bliver ved med at holde regeringen op på, at den aftale skal gennemføres.
Det er det, vi mener i Socialdemokratiet.
Lars Christian Lilleholt (V), 2008-05-27:
Der er i februar måned indgået en bred energipolitisk aftale.
Står Socialdemokratiet bag den aftale, eller står Socialdemokratiet ikke bag den aftale?
Og er Socialdemokratiet enig i, at den aftale, der er gennemført, er den mest ambitiøse energiaftale, der nogen sinde er gennemført i Danmark?
Mette Gjerskov (S), 2008-05-27:
I forhold til andelen af vedvarende energi vil jeg sige: Jo, man kan sikkert godt få lavet nogle tal, som siger, at gennemsnittet under vores regering var lavere, end gennemsnittet er i dag.
Men det er vel egentlig også meget naturligt med alle de ting, som vi satte i gang i vores regeringstid.
Jeg synes, det er værd at hæfte sig ved, at resultatet af de initiativer, som vi har sat i gang, og som handler om at øge andelen af vedvarende energi, jo står der endnu.
Vindmøllerne er der stadig væk, havvindmølleparkerne er der stadig væk.
Det kunne den nuværende regering ikke gøre noget ved.
At de så bremsede alt, hvad de ellers kunne komme i tanke om - bremsede havvindmølleparker, så vi nu står her i dag så mange år efter og bliver nødt til at konstatere, at det er blevet hundedyrt at investere i havvindmølleparker, i forhold til hvad det ville have kostet dengang - er jo ærgerligt.
Men jeg synes, det også er vigtigt, at vi får set lidt fremad og spurgt: Hvordan sikrer vi så, at regeringen for alvor lever op til ambitionerne, der ligger i energiaftalen?
Lars Christian Lilleholt (V), 2008-05-27:
Er det ikke korrekt, at andelen af vedvarende energi er steget med 0,9 pct. pr. år de seneste 7 år, mens den under den tidligere regering tilbage i 1990'erne kun steg med 0,7 pct. pr. år?
Per Clausen (EL), 2008-05-27:
Nu bemærkede jeg, at hr. Morten Messerschmidt sagde, at Dansk Folkeparti ikke går ind for, at man bruger mad til at producere biobrændsler.
Det er meget muligt, at Dansk Folkeparti ikke går ind for det, men konsekvensen af den politik, Dansk Folkeparti støtter, er, at det kommer man til, for man har jo lige præcis lagt en fast målsætning ned uden at have en certificering på plads, der kan forhindre, at det sker.
Det synes jeg er en vigtig ting.
En anden ting, som hr. Morten Messerschmidt tit gør meget ud af, er det med det omkostningseffektive, og jeg tror nok, at det er det med, at handelen med CO2-kvoter skulle være særlig omkostningseffektivt.
Jeg vil bare spørge hr. Morten Messerschmidt, om han mener, det er effektivt, når man i EU-landene opkøber kvoter i f.eks. Kina.
På den måde går en stor del af de penge, man giver, direkte ned i den kinesiske statskasse, og kineserne lover så ganske vist, at de nok skal bruge dem til noget med vedvarende energi bagefter - sammen med nogle af alle de andre penge, de bruger til det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om hr. Morten Messerschmidt mener, at det er sådan omkostningseffektivt.
Jeg vil godt sige, at en af de gode ting ved energiaftalen er, at den er forholdsvis kortsigtet, og det siger jeg, selv om det, vi har brug for, er en langsigtet energiplan.
Men jeg anerkender fuldstændig det synspunkt, som fru Mette Gjerskov giver udtryk for, at med det ambitionsniveau, der kunne opnås enighed med regeringen om, var det sikkert klogt at gøre den kort.
På den anden side tror jeg også, at det er vigtigt, at vi også på nuværende tidspunkt forsøger at præcisere, hvad det er for nogle krav, der må stilles til en kommende energiaftale med hensyn til målsætningsniveauet.
Det er jo ikke mindst vigtigt, når man tænker på, hvor lang tid der gik, sidst man skulle lave en ny energiplan.
Derfor var mine spørgsmål til fru Mette Gjerskov såmænd bare, om den megen snak om, at Danmark skal være foregangsland, ikke også betyder, at når man opererer med nogle rammer for, hvor meget de industrialiserede lande skal få deres CO2-udslip ned, er det vigtigt, at Danmarks målsætning ligger i top.
Mette Gjerskov (S), 2008-05-27:
Jeg er meget, meget enig med Enhedslistens ordfører i, at det er vigtigt, at vi har nogle ambitiøse mål for CO2-reduktionerne både på verdensplan, på EU-plan og i Danmark.
Jeg er meget, meget enig i det, og derfor er vi jo også meget enige om, at det er det, vi skal diskutere.
Det lykkedes ikke i forbindelse med energiaftalen at få indgået en aftale med regeringen, som var tilstrækkelig ambitiøs med hensyn til de langsigtede planer, og derfor gælder energiaftalen kun i 3 år.
Men det skal jo ikke forhindre os i fortsat at diskutere de langsigtede mål, ikke bare med Enhedslisten, men i høj grad også med regeringen.
Vi skal jo have nogle langsigtede mål, som vi alle sammen kan følge fremover.
Per Clausen (EL), 2008-05-27:
Jeg forstår nu ikke, at den socialdemokratiske ordfører er overrasket over, at hr. Morten Messerschmidt også i dette spørgsmål nærer større tillid til George Bush-administrationen end til FN.
Det er jo sådan set Dansk Folkepartis politiske linje i alle spørgsmål.
Det, jeg gerne vil spørge fru Mette Gjerskov om, er en sag, der rækker lidt ud over det energiforlig, som jeg selvfølgelig godt kunne bruge lidt tid på at stå og plukke i her, men jeg vil i stedet for spørge fru Mette Gjerskov, om hun ikke er enig i, at det er vigtigt, at vi også nu diskuterer, hvad det er for nogle målsætninger, vi skal have i den tid, der kommer efter energiforliget.
Vi har jo lige diskuteret målsætninger for CO2-udslip på det globale plan, og jeg har forstået det sådan, at Socialdemokraterne er enige i, at det også skal diskuteres i forhold til den danske plan.
Jeg vil spørge fru Mette Gjerskov, om hun ikke er enig med mig i, at de danske målsætninger for reduktion af CO2-udslippet må tage udgangspunkt i, at vi vil være et foregangsland.
Det vil sige, at når det i 2020 hedder 25-40 pct.s reduktion, må det i Danmark hedde 40 pct.s reduktion, og når det i 2050 hedder 50-80 pct.s reduktion, må det i Danmark hedde 80 pct.s reduktion i CO2-udslippet.
Mette Gjerskov (S), 2008-05-27:
Det vil sige, at de vedvarende energi-projekter, man ikke kunne nå at stoppe i 2001, da den nuværende regering kom til, blev gennemført, og det betyder, at vi har en højere andel af vedvarende energi i Danmark, end vi havde, da vi var i regering, og det er vi Socialdemokrater rigtig, rigtig glade for.
Det er vi rigtig glade for.
Men det er sådan set det eneste tal, som det er gået fremad med.
Alle andre tal er det gået ad hekkenfeldt til med.
CO2-udslippet er steget, og energiforbruget er steget.
Det er nogle bekymrende ting.
Men jeg synes egentlig ikke, at jeg i min ordførertale gjorde så meget ud af at trampe rundt i det.
Nej, det, jeg prøvede at trampe rundt i, var, at vi har en energiaftale nu, som gør, at vi i de kommende år måske kan få lavet noget virkelig godt for den danske energiindsats.
Vi har en mulighed for, at Danmark igen skal blive foregangsland, ved at gå ind og sørge for, at der sker en klimaindsats fra dansk side, så vi kan være stolte, når vi i 2009 skal se verden i øjnene.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-05-27:
Jeg stillede spørgsmålet: Er andelen af vedvarende energi steget under den nuværende regering?
Mette Gjerskov (S), 2008-05-27:
Jeg er fuldstændig enig i, at vi netop har arbejdet efter den målsætning, som jo også fremgik af vores forslag til vedtagelse ved en tidligere debat, nemlig at de rige lande, ilandene, skal påtage sig en reduktionsforpligtelse på 25-40 pct., som Enhedslistens ordfører netop gentager.
Og vi er meget enige i, at det også betyder, at vi i Danmark er nødt til at ligge i toppen af det.
Det er jo den eneste måde, vi kan være foregangsland på.
Det er jo lidt svært at være foregangsland, hvis man ligger og fedter nede omkring de 20 pct. og resten så skal reducere med 40 pct.
Det er der ikke meget foregangsland i.
Så det er fuldstændig korrekt, at vi skal ligge i toppen.
Jeg synes faktisk, at jeg var meget pæn og ordentlig i min ordførertale, og kan slet ikke forstå, hvordan Det Konservative Folkepartis ordfører i den grad er kommet op i det røde felt, for det kan jeg se.
Altså, den konservative ordfører taler med en ordfører fra oppositionen.
Vi er i opposition, og vi vedbliver med at være i opposition.
Vi har simpelt hen på det nærmeste en grundlovsmæssig pligt til at være kritisk over for en regering, og det er vi.
Vi vil gerne være sikre på, at de aftaler, der bliver indgået, også bliver gennemført.
Vi har brug for hver eneste dag, når vi står op, at sikre os, at det sker.
Det skete ikke, sidst vi indgik en energiaftale, men vi håber på, at det sker denne gang, og det har jeg sat mig for at arbejde på hver eneste dag.
Det synes jeg ikke der er noget problem i, og jeg synes heller ikke, at der er noget problem i, at jeg hårdnakket kritiserer, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti går ind og sørger for, at der kan bruges mere kul i Danmark.
Det er ikke noget, vi har en aftale om.
Det er noget, vi er rygende uenige om, og det kan vel ikke komme bag på Det Konservative Folkepartis ordfører.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-05-27:
Jeg kan bare gentage, at man i denne aftale har lavet en dispensation, og den har man lavet for ældreboliger, men man har ikke lavet nogen dispensation for energibesparende investeringer, selv om man har skrevet under på, at energiforbruget skal ned, og det får jo mig til at tænke: Sig mig, er det seriøst ment, at man vil have energiforbruget ned, eller er man mere ude på at straffe kommuner, som går foran og gør noget særligt, og som i øvrigt blev rost af klimaministeren, da de satte i det her i gang?
Morten Messerschmidt (DF), 2008-05-27:
Det er jo ikke rigtigt, at det kun lige er med hensyn til de energibesparende foranstaltninger, at det her ikke passer.
Tværtimod er det sådan, at hvis kommunerne gerne vil investere nogle penge i energibesparende foranstaltninger, og det kan der være rigtig mange gode grunde til, så har de lov til det, det skal bare ske inden for de aftaler, som kommunerne indgår med staten, med Finansministeriet.
Derfor må man bare spørge: Hvis fru Anne Grete Holmsgaard og hr. Villy Søvndal, og hvad vi ellers har på den fløj, en dag skulle sidde i de pågældende ministerier, vil de så sådan uden videre acceptere, at de aftaler, de indgår, ikke behøver at blive overholdt?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-05-27:
Nu er det sådan, at i den her aftale, der er indgået mellem Dansk Folkeparti og regeringen, er der dispensationsmuligheder for anlægsloftet.
Det gælder bare lige præcis ikke energibesparende foranstaltninger, selv om de tre samme partier har været med til at aftale, at energiforbruget skal ned.
Det er meget tankevækkende, synes jeg.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-05-27:
Jeg synes jo, at når nu fru Anne Grete Holmsgaard gør så meget ud af det her med kommunernes økonomi, er der grund til lige at præcisere, at det, som Dansk Folkeparti og regeringen har lagt op til, er, at kommunerne sådan set bare skal overholde deres anlægsbudgetter.
Derfor vil jeg bare gerne høre: Hvis nu fru Anne Grete Holmsgaards parti en dag skulle have held til at komme i regering, som jeg forstår er målsætningen, vil man så basere sin politik på, at de aftaler, man indgår med kommunerne, behøver parterne ikke at overholde?