runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2006-12-08:
Jeg har lovet at redegøre for vores stilling her ved andenbehandlingen.
Det er ikke på grund af den forestående højtid, juletiden, eller på grund af at jeg synes, at regeringen er særlig god til at få det samarbejdende folkestyre til at fungere, at vi bakker op.
Da vi så kom til fiskeriudviklingen, viste det sig, at man gjorde nøjagtig det samme.
Det havde jeg så lejlighed til under første behandling at sige noget om.
Når Socialdemokratiet imidlertid gerne vil have lov at stemme for lovforslaget, skyldes det ikke de ting, jeg har omtalt tidligere, men at vi synes, at det er for vigtig en sag at overlade til regeringen og til Dansk Folkeparti alene at afgøre.
Jeg har stillet et par spørgsmål under udvalgsarbejdet.
Det ene drejede sig om, at der var utrolig mange ministerbemyndigelser i loven.
Jeg har spurgt, om det er muligt at få reduceret dem.
Ministeren har svaret, at det er det ikke.
Det kan så også være en af grundene til at gå med ind i det her, for så går jeg ud fra, at vi også fremover bliver inviteret til forhandlinger om det her, når vi vælger at støtte lovforslaget.
Det andet spørgsmål var, om regeringen havde hjemtaget alle de midler, man kunne, fra EU.
Vi ved jo, at der i regeringsgrundlaget står, at man på landbrugsområdet vil hjemtage fuld refusion så meget, det kan lade sig gøre.
I den forbindelse har jeg også spurgt, om det er muligt at hjemtage maksimalt af midler, og det svarer man sådan set på.
Men jeg vil godt lige have, at ministeren eventuelt heroppefra forklarer, om det er netto- eller bruttobeløb, vi taler om.
Med hensyn til f.eks. private havne, der også nu kan få tilskud, hvad der er vældig godt, vil jeg gerne spørge, om de beløb, som kommunerne skyder ind, er regnet med.
Dernæst kommer der altså også penge fra nogle af de private havne, og der kommer også fra kommunerne.
Derfor dette spørgsmål til fødevareministeren, om det er netto- eller bruttobeløb, vi taler om.
Vi synes, det er for vigtig en sag at overlade til regeringen og Dansk Folkeparti alene, og vi ser jo også for os, at vi snart får et regeringsskifte, hvorefter vi får nogle andre konstellationer.
Derfor er det for vigtig en sag at overlade til regeringen og Dansk Folkeparti alene.
Vi har fået opfordringer fra Dansk Fisk, fiskerierhvervet, fra alle aktører på området til, at vi går ind og støtter op om den sag her.
Det gør vi selvfølgelig gerne.
Vi håber også, at regeringen lytter til de argumenter, vi kommer med i fremtiden i forbindelse med den lov.
Vi er enige i, at dansk fiskeri er inde i en omstillingsproces, der betyder, at vi ikke præcis kan vide, hvordan det kommer til at gå med de nye fartøjskvoteandele osv. osv.
Men det er vigtigt for erhvervet og de arbejdspladser, der er, at der er et bredt grundlag at arbejde på.
De initiativer, der er lagt op til, synes vi sådan set ikke er så tossede endda.
Men det her er jo en lov, der kører over flere finansår, derfor vil vi gerne tilkendegive her ved anden behandling, at vi støtter lovforslaget.
Erling Bonnesen (V), 2006-12-08:
Det er vigtigt, at man, kan man sige, får hele paletten til rådighed, når man skal vurdere den eksisterende ordning.
Helt fra starten var tanken bag ordningen, at man som ældre kunne komme i den situation, at man ikke kunne klare at blive siddende i sit hus – et hus, man havde ejet i mange år og fået afdraget, men ikke nødvendigvis måske har likviditeten til at betale ejendomsskatten.
Det var indgangsvinklen til det, og det er det afgørende for det.
Det er jo ikke os i Venstre, der har opstillet kriterierne i SF-forslaget, så vi synes samlet set, at ordningen fungerer udmærket, og vi ser ingen grund til at ændre den på nuværende tidspunkt.
Poul Nødgaard (DF), 2006-12-08:
Jeg vil først beklage, at jeg ikke har kunnet være til stede i salen under hele den her seance, der har været om det her lovforslag.
Det blev genstand for en indgående behandling ved førstebehandlingen, og dengang var der også en stor ordduel.
Jeg havde ikke forestillet mig, at der skulle være så stor en diskussion om det, men lad det nu ligge.
Jeg husker, at det var den socialdemokratiske ordfører, hr. John Dyrby, der kørte frem med noget af det samme, som køres frem nu fra fru Line Barfods og andre ordføreres side.
Jeg føler nærmest, det er en form for hetz mod landbruget.
Jeg vil gerne gøre Enhedslistens ordfører opmærksom på, da det er hende, jeg retter henvendelse til her, at uden dansk landbrugs arbejde generation efter generation havde vi måske ikke stået i så god en situation i Danmark, som vi gør i øjeblikket.
Dansk landbrug har generation efter generation betydet alt for dette land og gør det også fortsat.
Det, der lægges op til nu, er jo ganske enkelt, at det provenutab, man får, ved at EU-tilskuddene nedsættes, gives der en tilsvarende nedsættelse i grundskyldpromillen for.
Er det noget at køre op på det plan og blande sammen med alverdens ting mellem himmel og jord?
Det synes jeg er helt utilstedeligt.
Man skal glæde sig over, at dansk erhvervsliv får en saltvandsindsprøjtning.
Jeg vil også gerne lige sige til sidst, at hvis vi endelig skal diskutere grundskyld, så er det et spørgsmål, om der overhovedet skal lægges grundskyld på dansk landbrug, for det ligger sådan ...
Line Barfod (EL), 2006-12-08:
Grunden til, at vi har haft denne diskussion i dag, er jo, at det er kommet frem, at der ikke er tale om, at landbruget mister tilskud.
Det, der er tale om, er bare, at de får en mindre stigning, end de havde forventet, stigningen er lavere, end de havde regnet med, og det kompenserer man så med en skattelettelse.
Det er det, vi har meget svært ved at forstå.
Jeg er enig i, at dansk landbrug har stor betydning.
Det er vigtigt, at vi får lavet nogle gode fødevarer, men jeg mener, at det skal ske på ordentlige vilkår.
Der er jo andre grupper, som også har stor betydning for vores samfund.
Hvis vi ikke havde nogle dygtige hjemmehjælpere til at tage sig af vores ældre, hvis vi ikke havde nogle dygtige pædagoger og pædagogmedhjælpere til at tage sig af vores børn og nogle dygtige social- og sundhedsassistenter og sygeplejersker og læger i vores sundhedsvæsen, så ville det jo heller ikke kunne hænge sammen i samfundet.
Men hvis de bliver syge og kommer på kontanthjælp, som er blevet skåret ned af Dansk Folkeparti og regeringen, går man jo ikke ind og giver dem en skattelettelse som kompensation for, at de ikke får den indtægt, de havde forventet.
Hvorfor har man lige præcis udvalgt sig godsejerne og de store landmænd som den gruppe, der ikke må have en lavere indkomststigning end forventet?
Det er bare det, jeg spørger om.
Poul Nødgaard (DF), 2006-12-08:
Jeg kan ikke klare det der udtryk godsejerne.
Det er ligesom sådan noget meget nedsættende at sige om folk, der driver store landbrug.
Den her lov kommer jo også i høj grad andre end godsejerne til gode, den kommer dansk landbrug til gode.
Og som jeg sagde i mit tidligere svar til fru Line Barfod, så ville vi gå i gang med en fuldstændig aftrapning af grundskyld for landbruget, hvis det stod til mig og Dansk Folkeparti.
Landbruget er et landbrugserhverv.
Skal man betale skat af den jord, man dyrker for at få en god indtægt til gavn for det danske samfund?
Men så længe der er et flertal her i Folketinget, der fortsat mener, at man skal have en vis grundskyldsbeskatning, så retter vi jo selvfølgelig ind efter det, men jeg så meget gerne, man begyndte en gradvis aftrapning af skat på landbrugsjord, det må jeg erkende.
Og det gælder ikke alene landbrug, også skovbrug og de beslægtede erhverv.
Jeg synes, diskussionen er fuldstændig absurd.
Og at blande det sammen med alt mellem himmel og jord i relation til ældre og børnepasning, og hvad ved jeg, er helt utilstedeligt.
Line Barfod (EL), 2006-12-08:
Til landbruget, kan jeg forstå på ordføreren, vil man gerne give store skattelettelser, også langt mere i skattelettelser, end regeringen har lagt op til her.
Og det vil sige, at der altså er undtagelser, når Dansk Folkeparti har været ude at love, at man ikke vil gå med til skattelettelser.
Så er det jo spændende at høre, hvad der i øvrigt er af undtagelser til det løfte, som Dansk Folkeparti ellers var ude at give om, at man ikke vil acceptere skattelettelser.
Det vil man altså.
Det er meget rart at få det slået fast.
Ole Stavad (S), 2006-12-08:
Med den måde, som hr. Poul Nødgaard valgte at gå ind i debatten på, fik vi jo ikke mulighed for at gå i debat med ham.
Derfor kunne jeg heller ikke korrigere det, jeg mener hr. Poul Nødgaard sagde var et forkert grundlag for det, han gav udtryk for.
Det er tilgiveligt, da hr. Poul Nødgaard selvfølgelig af gode grunde, er jeg sikker på, ikke har kunnet være med under hele debatten.
Jeg vil sige til hr. Poul Nødgaard, at baggrunden for den her debat jo er nye oplysninger fra regeringen dateret den 21. november i forhold til det, man vidste under førstebehandlingen.
Det, vi ved nu, er, at med fødevareministerens egne tal, er de direkte EU-tilskud steget, så de var 5.452 mio. kr. i 2001, og ministeren angiver beløbet i 2006 til 7.274 mio. kr.
Hvad angår det, der står som begrundelse i lovforslaget, nemlig at de direkte tilskud til landbruget er faldet, og at man derfor ville kompensere, har vi nu oplysninger fra regeringen selv, der viser, at de direkte tilskud til landbruget er steget massivt med næsten 2 mia. kr. pr. år i løbende priser i den periode, vil jeg gerne sige til hr. Poul Nødgaard.
Når Dansk Folkeparti for et par måneder siden bekendtgjorde, at man nu prioriterede velfærd forud for skattelettelser, og når vi her for første gang siden den erklæring har et lovforslag, der har til formål at gennemføre skattelettelser til landbruget med en begrundelse, der ikke holder, er det jo aktuelt at spørge: Var det bare for sjov, Dansk Folkeparti sagde det, eller er man parat til at være økonomisk ansvarlig og sige: Vi skal prioritere, vi kan kun bruge pengene en gang, og hvis vi derfor bruger pengene til at gennemføre endnu en sænkning af landbrugets grundskyld, så har vi færre penge til at gøre det, som vi giver udtryk for at vi gerne vil, nemlig til at sikre, at vi også har råd til en ordentlig velfærd?
I Socialdemokratiet er vi parate til at prioritere.
Vi ved, vi kun kan bruge pengene en gang, og derfor stemmer vi imod det her forslag.
Gør Dansk Folkeparti det, har vi et beløb, vi kan bruge til at forbedre den velfærd, som vi i hvert fald mener der er behov for at vi sikrer på en bedre måde, end regeringen sammen med Dansk Folkeparti har været i stand til indtil nu.
Kristen Touborg (SF), 2006-12-08:
Jeg har et ønske om, at vi får sagen tilbage i udvalget, for jeg finder, at der er kommet nye oplysninger frem her i dag, og at vi har behov for at få en fornyet udvalgsbehandling.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1 og 2 vedtoges uden afstemning.
Morten Homann (SF), 2006-12-08:
Jeg vil godt med det samme sige, at jeg er meget åben over for at diskutere de konkrete grænser i lovforslaget.
Vi har forsøgt at lægge en grænse for, hvornår man skulle kunne bruge den her ordning, men hvis den grænse efter Venstres opfattelse skal lægges et andet sted – det var også noget af den melodi, vi hørte fra ministeren – vil jeg sige, at så er vi åbne over for det.
Så lad os drøfte, hvor grænsen skal lægges.
Men hvis man har en ordning, som er rettet mod folk, som ikke har likviditet til at betale deres ejendomsskatter, er mit spørgsmål: Hvorfor skal det kun gælde folk, når de er pensionister?
Hvorfor skal det ikke gælde folk i det hele taget?
Hvorfor skal pensionister have den her mulighed, når de ud fra enhver rimelig betragtning har rigeligt med penge til at betale deres ejendomsskatter med?
Er det ikke hr. Erling Bonnesen, som må genoverveje sin argumentation, når den er så meget ude af trit med den ordning, som vi rent faktisk har?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-08:
Jeg er altid så begejstret, når spørgere fra den øvrige opposition tillægger mig utrolige evner over for ministeren.
Det er jeg altid lidt stolt og lidt beæret over.
Jeg gjorde jo det tilbage i 2003, at jeg stillede spørgsmål på baggrund af den debat, der kørte på det tidspunkt om de her ordninger, og står også med de spørgsmål og svar, der blev givet dengang, på, hvordan ordningerne præcis fungerede, hvilke beløb det var osv.
Og hvis man stiller spørgsmål igen, skal man selvfølgelig have svar.
Sådan fungerer Folketinget og den måde, vi behandler det på.
Så lad os nu prøve at se, om ikke det går, som fru Line Barfod ønsker, at der kan stilles spørgsmål under udvalgsbehandlingen, og der så kommer tilfredsstillende svar.
Ellers har vi jo en efterfølgende behandling her i salen, hvor vi kan komme tilbage til det.
Morten Homann (SF), 2006-12-08:
Nu får hr. Kristian Thulesen Dahl det jo til at lyde, som om det er fuldstændig ligegyldigt med den her ordning.
Det er jo ikke helt sandheden.
Altså, som hr. Ole Stavad refererede før, drejer det sig om beløb på over 3,5 mia. kr., som er indefrosset på den her ordning.
Og i og med at man har mulighed for at udskyde de her skatter på i princippet ubestemt tid, får den her rentemarginal jo en vis betydning, og det er ganske mange penge, som det offentlige, dvs. alle skatteydere, binder til lige netop den her ordning.
Jeg synes, at også Dansk Folkeparti burde spørge sig selv, om man synes, det er den rigtige måde at bruge de her penge på: at meget, meget velstående pensionister kan indefryse og på den måde få en rentefordel betalt af alle andre skatteydere, når vi i stedet for kunne bruge de penge på at lave forbedringer for nogle af de dårligst stillede, som rent faktisk har et stort behov for det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-08:
Jeg synes i virkeligheden, at hr. Morten Homann lige præcis nu er med til at puste det op, for nu taler han om de samlede indefrosne beløb og tager dermed overhovedet ikke stilling til, at der faktisk er rigtig mange af de pensionister, der bruger ordningen, for hvem den er overordentlig nødvendig.
Og jeg går da ikke ud fra, at SF vil være med til at give det billede, at det er der, problemet ligger.
Så der, hvor problemet er ifølge forslagsstillerne – det gik jeg da ud fra vi var enige om – er jo alene den andel, der ligger oppe i de store indkomster, der benytter sig af ordningen.
Og derfor skal man jo lave et skel i forhold til, hvad det så er for en andel af den samlede pose penge, der er en del af den her ordning, som relaterer sig til dem med de store indkomster.
Det er jo det, der er tale om.
Ud over det skal man for deres vedkommende se på rentemarginalen, der jo er det, det offentlige i virkeligheden taber ved, at ordningen er der.
Og det er derfor, at vi, når vi vurderer samlet set, siger, at det er den del, det drejer sig om over for at lave en differentiering og sige, at man på det her område skal begynde at operere med et skel mellem nogle pensionister og andre pensionister, og hvor folk begynder at spekulere eller kan spekulere i, hvor det lige ligger i forhold til grænsen og sådan noget.
Der synes vi ikke, at det er det bøvl værd, altså i forhold til, hvor mange penge man trækker ind på det her.
Der synes vi på nuværende tidspunkt, at det er bedre at lade ordningen være, som den er.
Line Barfod (EL), 2006-12-08:
Jeg er enig med hr. Kristian Thulesen Dahl i, at det er godt at have et vidensgrundlag for at have den her diskussion.
Og derfor vil jeg høre, om hr. Kristian Thulesen Dahl har adgang til nogle tal, som vi andre ikke har adgang til, og som siger noget om, hvordan det egentlig fordeler sig med de her over 3 mia. kr., der er indefrosset.
Hvad er det for nogle indkomstgrupper, der bruger det, hvordan er det fordelt osv.?
Jeg vil høre, om hr. Kristian Thulesen Dahl enten har fået de oplysninger, eller om han, hvis han ikke har dem, så vil være med til at sikre, at vi andre også kan få de oplysninger og dermed også hr. Kristian Thulesen Dahl selv.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-08:
Jeg kan oplyse, at jeg tidligere har interesseret mig for de her ting, fordi der har været debat om dem.
Det er jo ikke sådan, at det er første gang, Dansk Folkeparti interesserer sig for det her.
Det, der er løbende offentlig debat om, er typisk noget, vi interesserer os for og spørger ind til.
Sådan er det jo, og jeg er helt med på, at det skal være sådan, så vi kan få den viden, der måtte være tilgængelig, bragt ud til hele Folketinget.
Line Barfod (EL), 2006-12-08:
Jeg tror ikke, der er nogen tvivl, men jeg skal bare være sikker på, at der ikke er nogen tvivl om, at hr. Kristian Thulesen Dahl vil støtte os andre i, hvis vi stiller nogle spørgsmål for at få belyst det her område, at vi så også skal kunne få de oplysninger fra indenrigs- og sundhedsministeren.
Vi har jo tidligere på andre områder været ude for, at vi ikke kunne få svar på de spørgsmål, vi har stillet for at få faktuelle oplysninger.
Derfor vil jeg gerne høre, om hr. Kristian Thulesen Dahls tilsagn her er et tilsagn om, at vi skal have svar fra indenrigs- og sundhedsministeren, når vi stiller de spørgsmål under den kommende udvalgsbehandling.
Bente Dahl (RV), 2006-12-08:
Da den radikale ordfører ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne læse ordførertalen.
Det har vi private institutioner til.
Men da vi nu i en del år har haft en ordning, hvor ejere af fast ejendom kan få indefrosset deres ejendomsskat, når de er over 65 år, kan vi ikke med et hug afskaffe den.
I det forslag, SF kommer med her, er der en del positive elementer, men også en del, der kan sættes spørgsmålstegn ved.
Det positive er, at det nu ikke længere er alderskriteriet, der udløser retten til at få indefrosset ejendomsskat.
Vi er enige i, at det ikke er en social begivenhed at blive 65 år, og at det derfor ikke er rimeligt, at det i sig selv udløser retten til indefrysning af ejendomsskatten.
I stedet foreslår SF, at der skal fastlægges en indkomstgrænse på ca. 366.000 kr. i årlig husstandsindkomst for ægtepar og ca. 209.000 kr. for enlige.
Det skulle sikre, at det kun er personer med økonomisk behov, der kan benytte sig af den favorable ordning.
Det er imidlertid problematisk at knytte retten alene til indtægtsgrænser.
Man kan jo godt have en meget stor formue, som gør, at man ikke med rette kan siges at have et økonomisk behov.
Den del af forslaget vil vi gerne være med til at drøfte under udvalgsbehandlingen.
Vi finder, at forslaget om en markedsrente på de indefrosne beløb er et fornuftigt forslag.
Det er helt urimeligt, at kommunerne skal miste renteindtægter på ordningen, ikke mindst i tider, hvor presset på den kommunale økonomi er ekstremt stort.
Så den del af forslaget kan vi støtte.
Samlet går vi ind til udvalgsarbejdet med åben, men kritisk holdning til forslaget.
Line Barfod (EL), 2006-12-08:
Enhedslisten er som flere andre partier også positiv over for, at vi ser på den ordning, der er i dag.
Vi kan ikke umiddelbart støtte SF’s forslag, som det ligger, men vi synes, det er fornuftigt at få set på, hvad vi kan gøre for at ændre på ordningen.
For os er det meget vigtigt, at vi ikke laver forringelser for dem, der i dag har muligheden for at få indefrosset ejendomsskatterne, nemlig pensionisterne, forringelser, som kunne betyde, at de kunne risikere at blive sat ud af deres bolig.
Vi synes, det er fornuftigt at se på at udvide ordningen til, at der ikke længere er nogen aldersgrænse, men at ordningen kunne gælde for alle.
Vi synes så, at det er væsentligt i den forbindelse også at se på boligbeskatningen i det hele taget, som vi også var lidt inde på i går under finanslovdebatten, også foranlediget af vismandsrapporten.
Det er ret absurd med de meget store skattefrie gevinster, folk får på boligmarkedet i øjeblikket.
Derfor synes vi, det er fornuftigt at se på, om man i større omfang skal sige, at der, hvor man skal lægge beskatningen, er på gevinsten, når folk flytter fra huset, i stedet for at have den, mens folk bor der og måske ikke har råd til at betale og derfor risikerer at måtte gå fra hus og hjem.
Vi synes så også, det er fornuftigt at se på, om renten skal følge markedsrenten, så vi ikke ser de sager, som man hører om i øjeblikket, hvor folk jo i stort omfang bliver rådet til at bruge denne her lånemulighed hos kommunen i stedet for at låne i bank og hos kreditforeninger.
Jeg er så fuldstændig enig med hr. Ole Stavad i, at det skal være staten, der bærer udgifterne ved det her, frem for at det er kommunerne, der får bundet en stor del af deres økonomi som tilgodehavender i borgernes ejendomme.
Samlet set vil vi altså meget gerne være med til at se nærmere på det, men vi kan ikke støtte forslaget, sådan som det ligger her.
Morten Homann (SF), 2006-12-08:
Jeg vil gerne sige tak for behandlingen og selvfølgelig især til de partier, som har været overvejende positive over for forslaget.
Det har jeg hørt at både Socialdemokraterne og Enhedslisten har været over for en række af elementerne i det.
Jeg har også hørt en del positive bemærkninger fra De Radikale.
Jeg skal sige med det samme, som jeg også har givet udtryk for i nogle af de korte bemærkninger, at det for SF ikke er afgørende, om den model, man vælger, kommer til at se præcis således ud.
Vores model består af flere elementer, som man kan vælge at kombinere på forskellige måder, og de konkrete beløbsgrænser synes jeg f.eks. også må være til diskussion.
Jeg vil også give bl.a. hr. Ole Stavad ret i, at man kunne tilføje et yderligere element, nemlig at i det omfang der skal være en lånemulighed, skal det ikke være på kommunernes regning, men at det må være en statslig opgave at løfte den sag.
Men jeg er som sagt åben over for at kunne gå videre med at tilpasse det her til de faktiske forhold og håber, at det kan lade sig gøre at samle flertal for forslaget, om ikke nu, så i hvert fald på et senere tidspunkt.
Jeg kunne forstå, at Dansk Folkeparti stadig er lidt åbne over for at se på den her problemstilling, og derfor håber jeg også, at det er muligt gennem udvalgsarbejdet at overbevise om, at vi skal have gjort noget ved denne ordning, sådan at den svarer til en virkelighed, hvor man ikke er svag, fordi man er gammel.
Vi har brug for at have nogle ordninger, der er målrettet dem, der har behov, i stedet for dem, der har en bestemt alder.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-08:
Vi har nogle ordninger, som er målrettet folk, der har lave indkomster, f.eks. ældrechecken.
Så har vi andre ordninger for pensionister og nu efter finanslovaftalen jo også nogle førtidspensionister, bl.a. influenzavaccinationen, som er et tilbud til alle uanset indkomst.
Så der er jo ordninger, der retter sig forskelligt.
Det, vi skal tage stilling til her, er, om vi skal ændre en eksisterende ordning, og hvor vi siger, at man ikke skal skyde gråspurve med kanoner.
Altså, man skal have proportionerne for øje og være bevidst om, at det, vi taler om her, er en rentemarginal.
Og de penge stillet over for at begynde at lave om på ordningen og lave differentieringer osv. er det, der får os til på nuværende tidspunkt at nå frem til, at vi ikke synes, man skal ændre ordningen.
Det er klart, at vi følger det, vi følger jo området.
Vi ser, hvor mange der benytter sig af ordningen og får glæde af den, og vi ser, hvilke indkomstgrupper det er og sådan noget, så vi følger det uafbrudt.
Men vi når bare frem til, når vi skal stille de her forhold op over for hinanden, at vi samlet set mener, at vi ikke skal ændre på ordningen på nuværende tidspunkt.
Erling Bonnesen (V), 2006-12-08:
Det ligger fast, at vi gerne vil hjælpe de ældre pensionister, som ikke har mulighed for at klare at betale deres ejendomsskat, som ordningen er i dag.
Kigger vi lidt nøjere på SF-forslaget, som det ligger, kan vi se, at det jo heller ikke er rimeligt, at man, hvis man sidder som et ungt menneske, der er ved at starte op på boligmarkedet og så kommer i den situation, at man måske ikke lige kan få budgettet til at hænge sammen, kan få udskydelse af ejendomsskattens betaling og så hænge på det i lang tid.
Men lad os nu se, når vi får udvalgsbehandlingen, hvilke argumenter der kan komme frem.
Dem skal man selvfølgelig altid lytte til.
Jeg noterer mig også, at høringssvarene m.v. synes at mangle, så det kunne jo være, at der kunne komme nogle oplysninger frem.
Det skal man altid være modtagelig for.
Men som det ligger nu, er det en afvisning.