Søren Pind (V), 2016-04-14:
Jeg vil gerne takke ordførerne for den overvejende positive modtagelse af lovforslaget.
Der synes at være bred opbakning til regeringens forslag om at indføre en obligatorisk betænkningsperiode ved indgåelse af aftaler om kortfristede forbrugslån, de såkaldte kviklån.
Indledningsvis vil jeg gerne slå fast, at jeg som udgangspunkt mener, at det bør stå alle frit for at indgå de aftaler, de har lyst til.
Vores aftalefrihed er et helt grundlæggende princip, og det skal vi værne om.
Den obligatoriske betænkningsperiode, som regeringen foreslår med dette lovforslag, er udtryk for en balance mellem aftalefriheden på ene side og en nødvendig forbrugerbeskyttelse på den anden side.
Undersøgelsen viser, at mange forbrugere havner i økonomiske vanskeligheder, fordi de er blevet fristet af et hurtigt lån, som kreditgiverne udbetaler, straks efter at forbrugerne har anmodet om det via internettet eller sms.
Undersøgelsen viser også, at forbrugerne har svært ved at gennemskue konsekvenserne af den pågældende type lån.
For mange forbrugere viser lånet sig at være dyrere og sværere at betale tilbage end forventet, og det skyldes bl.a. den meget korte løbetid.
Den foreslåede obligatoriske betænkningsperiode skal give forbrugeren mulighed for at genoverveje lånet og sit lånebehov.
Der er tale om en slags cooling off-periode, på dansk afkølingsperiode, hvor forbrugeren får lånet lidt på afstand og får ro til at tænke sig om og overveje, om lånet nu også er nødvendigt.
Af samme grund indeholder lovforslaget også en forpligtelse for kreditgiver til ikke at kontakte forbrugeren vedrørende lånetilbuddet.
Hvis kreditgiver under betænkningsperioden igen og igen ringer eller skriver til forbrugeren om lånet, vil det modvirke den afkølingseffekt, som er formålet med betænkningsperioden.
Efter betænkningsperioden kan de forbrugere, som fortsat er interesseret i at optage det kortfristede forbrugslån, frit acceptere det modtagne lånetilbud.
Med andre ord afskæres ingen fra at optage lån, der sørges bare for, at der er en reel mulighed for at gå ind i en sådan kreditaftale med åbne øjne.
Derved opnås en balance mellem aftalefrihed og forbrugerbeskyttelse, som der angiveligt er behov for.
Med de bemærkninger skal jeg atter takke ordførerne for indlæggene.
Jeg ser frem til den videre behandling i Folketinget, og jeg står også til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, der måtte opstå – hvilket minder mig om, at hr. Simon Emil Ammitzbøll stillede mig et spørgsmål.
Og det er fuldstændig rigtigt, at kreditaftaleloven allerede indeholder kravet om, at kreditgiver skal give visse oplysninger til forbrugeren om kreditvurderingen.
Herudover skal markedsføringsloven overholdes, når kreditgivere reklamerer for, hvor nemt det er at optage de pågældende lån.
Jeg tror ikke, at en indskærpelse af de regler vil afhjælpe problemet med, at mange forbrugere havner i økonomiske vanskeligheder efter at have optaget kortfristede forbrugslån.
Forbrugerombudsmanden fører allerede tilsyn med kreditudbydernes overholdelse af reglerne, herunder især i forhold til deres markedsføring af de kortfristede forbrugslån, og som det fremgår af den rapport, jeg har nævnt, fra Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, indgås der alligevel en række aftaler om kortfristede forbrugslån med forbrugere, som ikke kan betale lånet tilbage.
På grund af de problemer, som rapporten har identificeret, på kviklånsmarkedet, er det vurderingen, at tiden er inde til, at der skal gøres yderligere i den sammenhæng, men ellers ser jeg i øvrigt frem til at klargøre besvarelserne på de spørgsmål, der måtte være under udvalgsbehandlingen.