John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-10:
Det er jo i virkeligheden meget enkelt.
Vi sagde før valget, at der er to ting, der er helt afgørende.
Det er, at vi ikke rører ved boligskatterne, og at vi ikke lemper kravene for at komme ind i landet.
Det er klart, at vi har nogle andre ønsker,
det har vi også givet udtryk for i valgkampen.
Men det er også lige så soleklart, at man skal have 90 mandater for at gennemføre det.
Det er noget andet, hvis man, f.eks. som Dansk Folkeparti jo har gjort, tidligere gik meget ind for at bevare efterlønnen og alligevel ændrede den.
Jeg ved ikke, hvad Dansk Folkeparti har haft af krav, og hvad de har fået af modydelser fra den tidligere regering for at slippe det krav, men det er jo klart, at de to ting, vi har sagt, har vi ikke ændret.
Der er mange andre ting, vi gerne vil have ind i loven, men vi skal have 90 mandater for at have flertal i det her Folketing.
Og det er demokratiets spilleregler.
Sådan er det.
Det begræder jeg ikke.
Jeg konstaterer bare meget tørt, at det er regeringsgrundlaget, vi skal måles på.
Det er det, der er det vigtige, og det er det, der bliver det centrale dokument for udviklingen af Danmark i de næste år.
Se, økonomer kan være uenige, og de kan komme til mange forskellige resultater, men da Anders Fogh Rasmussen og Venstre tilbage i 2007 opfordrede økonomerne til at skrive lærebøgerne i økonomi om, var der vist ikke mange økonomer, der var enige i det synspunkt.
Det anfægtede ikke Venstre.
De fortsatte, som om partiet havde patent på den økonomiske sandhed – en holdning, der viste sig at være en fatal fejltagelse, og prisen for den fejltagelse betaler danskerne i dag i form af 150.000 mistede arbejdspladser, i form af ungdomsarbejdsløshed, i form af dyb krise og massiv usikkerhed om fremtiden.
Se, alle ved jo, at regeringen er tiltrådt på et meget vanskeligt tidspunkt.
Konjunkturerne ikke bare i Danmark, men i de fleste andre lande er svage.
Danske virksomheder har mistet i titusindvis af job.
Det er benhårdt for den, der står uden arbejde, det er svært for familien, og det koster samfundet dyrt.
Oven i købet er risikoen for fornyet tilbagegang til stede med den fortsatte uro på de finansielle markeder.
Familierne tøver med at bruge penge, fordi de er utrygge ved fremtiden.
De unge har svært ved at finde job, og der mangler praktikpladser.
Udviklingen skyldes bl.a. den internationale krise, men ikke kun den internationale krise.
Det var en økonomisk politik, der førte til overophedning af dansk økonomi.
Det var en økonomisk politik, der har været med til at gøre krisen i Danmark dybere og mere langvarig end i de lande, vi normalt sammenligner os med.
Den udvikling skal naturligvis stoppes, og jeg håber inderligt, at den nye oppositionen vil være med.
Vi skal genskabe troen på fremtiden, og regeringens første større udfordring er derfor at få skabt job og vækst i Danmark, og oplægget til finansloven er netop det, der tager den meget store udfordring op allerede fra starten.
Dansk økonomi er i ubalance, og underskuddet på statens finanser truer med at udhule vores velfærd.
Kassen er ikke bare tom, men der er tale om et gigantisk underskud.
Men det betyder jo ikke, at vi skal sætte os hen i hjørnet og vente på bedre tider.
Vi kan faktisk gøre noget.
Vi kan skabe arbejdspladser ved at fremrykke offentlige investeringer.
Vi kan kickstarte økonomien ved at fremrykke investeringsprojekter, der alligevel skulle have været gennemført senere, og gennemføre dem her og nu.
Det er ikke bare sund fornuft, men det er faktisk nødvendigt, og det er også godt købmandskab.
Derfor fremrykker vi investeringer i veje, i jernbaner og i anden infrastruktur.
Vi bakker op om kommunernes og regionernes ønske om ekstra store investeringer i de kommende 2 år.
Vi fremrykker investeringerne i kystbeskyttelse, og vi gør plads til investeringer i almene boliger via Landsbyggefonden.
Vi sætter gang i betalingsringen om København, og vi sætter massivt gang i energirenoveringerne i Danmark.
Med kickstarten skaber vi 9.000 ekstra job i 2012 og 13.000 ekstra job i 2013.
Det er mere, end VK lagde op til i deres vækstpakke, men det er helt nødvendigt, at vi er ambitiøse.
Det er et vigtigt signal om, at vi tager opgaven med at skabe job og vækst i Danmark alvorligt.
Det er et vigtigt signal til danskerne, og det er et vigtigt signal til udlandet.
En del af de seneste års økonomiske debatter har drejet sig om udbuddet af arbejdskraft, og vi vil gerne være med til at øge udbuddet af arbejdskraft i Danmark.
Men hvor Venstre og Konservative tror på, at når blot arbejdsudbuddet øges, følger der job med i lige så store mængder og lige så naturligt og lige så sikkert som amen i kirken, så ved vi på den hårde måde og fra den virkelige verden, at den sammenhæng ikke kommer af sig selv, og at den slet ikke kommer lige med det samme.
Så når regeringen har et mål om at øge arbejdsudbuddet, så påtager vi os også en forpligtelse til at hjælpe med til at skabe job.
Sådan er det nemlig at være et ansvarligt parti.
I svære perioder skaber vi arbejde.
Vi sidder ikke passivt og venter på, at tingene bliver bedre helt af sig selv, for det gør de ikke.
Vi har arvet et meget stort underskud på de offentlige finanser.
Vi har også arvet et meget stort underskud på de menneskeområder, som vi sætter højt.
Alt for mange danske familier lever i fattigdom, og alt for mange børn oplever konsekvensen af fattigdom.
Vi tror ikke, at det bliver nemmere at få folk i arbejde, eller at det gør dem dygtigere at gøre dem fattigere, og vi vender os stærkt imod den absurde tanke, at børn får flere muligheder af, at deres familie bliver fattigere.
Sandheden er den stik modsatte.
Fattigdomsydelserne har givet Danmark et socialt underskud.
Det underskud retter finansloven op på ved at afskaffe fattigdomsydelserne.
I det hele taget er den sociale profil i finansloven fornuftig – set fra mit perspektiv – forstået på den måde at det er de laveste indkomster, der får mest ud af finansloven.
Vi forlænger f.eks. dagpengeperioden med op til et halvt år for forsikrede ledige, og vi forstærker indsatsen på praktikpladsområdet ved at skabe 1.500 nye skolepraktikpladser.
Det kommer ikke alene de unge mennesker til gavn nu, men også samfundet og erhvervslivet får glæde af det, når konjunkturerne vender.
Også på det retspolitiske område gør vi op med nogle af den tidligere regerings fejlskud.
Vi vil ikke sætte børn i fængsel, og derfor hæver vi den kriminelle lavalder til 15 år.
Det giver besparelser på knap 100 mio. kr. på 2 år, men vi gør det ikke for at spare; vi gør det, fordi vi inderligt er imod at sætte børn i fængsel.
På samme måde gør vi op med VK-regeringens aftale med Dansk Folkeparti om grænsebommene.
På den måde skærer vi den symbolpolitik, der var i grænsebommene, væk, men vi opretholder en effektiv udnyttelse af ressourcerne – også i forhold til den illegale import, der er, og det salg af varer, der ikke bliver told- og afgiftsbelagt.
Vi øger indsatsen over for de multinationale selskaber.
Ja – og set ud fra tidligere erfaringer giver det faktisk penge, så de flere ressourcer, vi bruger i SKAT, er en god investering.
Regeringen har jo så sagt tingene ligeud: Der er brug for at opkræve 5 mia. kr. ekstra i skat.
Samtidig finder vi midler til at afskaffe den udskældte multimedieskat.
Når vi hæver skatter og afgifter, får vi råd til en ekstra indsats, men vi får måske også en sundhedsmæssig effekt – ikke, at vi kan skrive det ind i finansloven, men det er vigtigt at holde fast i, at der med afgifterne på usunde fødevarer ikke kun er en økonomisk gevinst, men også en potentiel sundhedsmæssig gevinst.
Afgifterne er langt fra de eneste sundhedsmæssige effekter i finansloven.
Vi fjerner egenbetalingen for fertilitetsbehandling.
Vi vil gerne være med til, at der kommer flere nyfødte danskere, og der er ingen grund til at gøre det sværere, end det er i forvejen.
Desuden vil vi styrke kvaliteten i sundhedssektoren, og vi forlænger forsøgsordningen med akuthelikoptere i Karup og Ringsted.
Alt i alt har vi fundet 1,5 mia. kr. til at gøre det lettere og sundere at være dansker i fremtiden.
Se, regeringens forslag til finanslov for 2012 sætter en tyk streg under, at det er regeringsgrundlaget, der er det centrale for udviklingen af Danmark i de kommende år.
Regeringsgrundlaget er et kompromis mellem tre partier.
Men det burde ikke komme bag på nogen og slet ikke det tidligere VKO-flertal, at vi lever i et demokrati, hvor vi forhandler os til løsninger.
Derfor er det også det rene vrøvl, når oppositionen taler om løftebrud i forhold til valgkampen.
I et demokrati må man give for også at kunne tage, og man får det ikke altid, lige nøjagtig som man gerne vil have det.
Forhandlede og brede løsninger har det med at holde længere og har det med at være bedre.
Der er mange traditioner forbundet med folkestyret og finansloven.
En af dem er, at alle ansvarlige partier stemmer for en finanslov.
Det håber jeg at Venstre har skrevet sig bag øret.
Helt grundlæggende er Danmark jo et fantastisk land.
Det er et land for de mange og ikke blot for de få.
Vores fælles værdier er frihed for den enkelte, lige muligheder, fællesskab, respekt og tolerance.
Vi har meget at være stolte af, men vi har også meget, vi skal nå.
Vi har en lang rejse foran os, og regeringens finanslov er det første skridt på den rejse.