Villum Christensen (LA), 2016-05-12:
Tak for en redegørelse, hvor regeringen nu synes at betræde lidt mere fornuftsbetonede veje i energipolitikken.
Det ses tydeligt af prioriteringerne, af de afsnit, der får lidt mere fylde, og det ses af ordvalget på forskellige områder.
Der er jo heller ikke rigtig grund til at forcere udbygningen yderligere, når der henses til, at de fleste 2020-mål er nået, for så vidt angår CO2-reduktion og andelen af vedvarende energi.
Det er jo så sket, samtidig med at kassen er tom.
Den er jo mere end tom.
Det betyder forhåbentlig også, at regeringen tager sig sammen og nu får udsat eller helt stoppet Kriegers Flak og de kystnære vindmøller.
Det er jo netop disse meget dyre vindmølleparker, der udgør hovedproblemet i PSO-afgiftens himmelflugt, og det er især disse parker, som vil fylde mere i den fremtidige fremskrivning.
Det kan vi jo se af tal, vi får fra Energistyrelsen.
Så er det jo underligt at være optaget af, at omkostningerne ikke må være for høje, og så samtidig sætte store, dyre projekter i gang, der gør, at de bliver endnu højere.
I betragtning af PSO-problemets størrelse kan jeg måske godt undre mig over, at den 24 sider lange rapport kun har ofret fire og en halv linje på PSO-afgiftens traktatstridighed.
Det er jo krumtappen eller på en eller anden måde hjørnestenen i energiforliget, som her er blevet underkendt.
Der diskuteres, på hvilken måde problemet kan løses, nemlig ved at lægge afgiften over på finansloven.
Her kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren, om sådan en ordning er godkendt af EU.
Umiddelbart er det for mig svært at forstå, hvorledes konkurrenceforvridningen mindskes af, at staten opkræver beløbet på finansloven, frem for at det er en statslig styrelse, altså Energinet.dk, der opkræver beløbet på elregningen.
I ingen af tilfældene får udenlandske elproducenter tilskud, der svarer til tilskuddet til den danske producent, selv om man i begge tilfælde handler på det danske marked.
Men det får vi nok en redegørelse for på et tidspunkt.
Endelig skal jeg notere mig, at ministeren ikke har fundet anledning til at påpege muligheden for at arbejde med teknologineutrale ordninger som f.eks. certifikatordningerne, som er langt billigere, og som vil betyde, at man ikke kommer i den situation, at man skal akutopbremse for ansøgningerne, som tilfældet var med solcellerne forleden.
Vi er nu i den absurde situation, at vi støtter en meget dyr CO2-reduktion ved at koncentrere os så meget om vind og siger nej til solceller, hvor priserne bare rasler ned.
Målet skulle vel være at nedbringe CO2-udledningen på den billigste måde.
Det er vel hovedmålet.
Det er jo ikke godt købmandskab, og det problem håber jeg at ministeren vil adressere, ligesom jeg også ser tilløb til det i den nylig offentliggjorte afgiftsanalyse eller delanalyse, som det hedder, og ligesom jeg ved forskellige lejligheder har hørt ministeren tale positivt om mere teknologineutrale ordninger i et markedsbaseret system.
Det får vi nemlig brug for.
Vi skal have mere marked, mere forskning og udvikling til gengæld for mindre planøkonomi.
Det er den retning, vi skal gå i i fremtiden, og det er den eneste måde, vi kan få billigere løsninger på.
Jeg har vel ikke nødig at sige, at det også indbefatter thorium, som vi diskuterede i går, som en ny teknologi.
Vi skal ikke herindefra sidde og pinpointe, hvad der er rigtigt og forkert.
Vi skal lade teknologierne konkurrere mod hinanden.
Med disse bemærkninger har jeg tilbage at takke for redegørelsen, som klart går i en bedre retning end det, vi har set de senere år.