runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2007-01-17:
Jamen det er godt at høre, at der er kommet en ny status, den har jeg ikke nået at se endnu, det er rigtigt nok, den er så åbenbart kommet lige her i dag.
Den glæder jeg mig til at læse.
Nu har vi så endnu en gang fået en beklagelse fra ministeren til de stakler, som må sidde i de forældede tog, som burde have været bortrangeret eller solgt eller i hvert fald have været væk fra det danske skinnenet for længst.
Der er kun beklagelse fra ministerens side.
Jeg kan godt forstå, at man selvfølgelig ikke kan trylle tog frem.
Men kan de pendlere, der sidder i de gamle røde, nu til dels blåmalede tog, få at vide, hvor lang tid de skal blive ved med at sidde i de tog?
Hvornår kan man rulle det sidste gamle røde tog væk fra Sydbanen og Nordvestbanen?
Og jeg har beklaget det masser af gange, det er jeg da glad for at hr. Magnus Heunicke i hvert fald har bemærket.
Rasmus Prehn (S), 2007-01-17:
Jeg kan ikke lade være at ærgre mig kraftigt over, at vi har en minister, som nu i 5 år har haft ansvaret for jernbanedriften i Danmark, og at vi så alligevel skal opleve, at ministeren i dag bliver ved med at skyde skylden på alle andre end sig selv.
Jeg synes stadig væk, der mangler helt konkrete tiltag, som ministeren kunne iværksætte, f.eks. prioritere skinneudskiftningen i Nordjylland noget før, så det sker allerede i 2007 eller 2008, så man kan sikre, at vi kan få en hastighed, der bare kommer op på, hvordan det var for 50 år siden.
For det er jo i det område, der har været de allerstørste forsinkelser.
Og der bruger man jo endnu længere tid, fordi man ikke kan køre nord for Aalborg og tit og ofte må tage bus i stedet for og sådan nogle ting.
Med hensyn til togmateriellet har ministeren også haft mulighed for at bede DSB leje togmateriel til at sætte ind, så man ikke skulle have samme nedslidte togmateriel, som det, der køres med på Sydbanen.
Jeg vil gerne have, at ministeren kommer med nogle konkrete tiltag for at sikre, at togene ikke bliver ved med at være lige så langsomme som for 50 år siden.
Jeg har svaret på det i samråd adskillige gange, jeg har også svaret på skriftlige spørgsmål om det.
Det er rigtigt, at Banedanmark foretager en prioritering, når de udskifter skinnerne.
De udskifter på hovednettet først, og der synes jeg, at hr. Rasmus Prehn i al sin forfærdelig negative opfattelse af jernbanetrafikken i Danmark skal være opmærksom på, at siden vi har fået Storebæltsforbindelsen, er jernbanetrafikken f.eks. mellem København og Århus og mellem København og Jylland generelt mere end fordoblet, der er mere end dobbelt så mange mennesker, der rejser, og de fleste af dem rejser da heldigvis med stor tilfredshed.
Og jeg er næsten over for hr. Rasmus Prehn ked af at skulle fortælle, at regulariteten i øjeblikket går pænt opad, det går faktisk fremad uge for uge, og det er jeg selvfølgelig tilfreds med, selv om det er meget hyggeligt at komme og svare på de samme spørgsmål uafbrudt.
Rasmus Prehn (S), 2007-01-17:
Jeg er meget glad for at komme ind netop på det her tidspunkt, hvor ministeren giver udtryk for, at man ikke kunne se nogen effekt af det tilskud, som den tidligere socialdemokratiske regering gav til at holde priserne nede for.
Nu har jeg en fortid som bestyrelsesmedlem i Nordjyllands Trafikselskab, og der kan jeg i hvert fald fortælle, at for vores vedkommende var det sådan i Nordjylland, at da den socialdemokratiske regering gav et tilskud til at holde priserne nede for, havde vi faktisk en stigning i antallet af buspassagerer, hvorimod vi, da transportministeren kom til og fjernede tilskuddet og priserne steg, oplevede, at der var færre ruter, der blev opretholdt, at der var færre passagerer; der var i det hele taget en ringere service.
Det, man kan sige om buspassagerer, er jo ikke, at de er de bedst stillede i det danske samfund.
Det er jo ikke direktøren eller den almindelige lønmodtager med en god løn, der har råd til en bil, nej, det er den studerende, det er den ældre, det er invalidepensionisten, det er den arbejdsløse, det er børnene, der skal i skole osv.
Det er dem, der benytter sig af det her tilbud.
Der er så kommet en markant ringere service, fordi det, at der er færre, der benytter sig af busserne, betyder, at man mange steder må nedlægge ruter, så man får en ringere service.
Og det er altså den politik, som transportministeren har på samvittigheden.
Det var derfor, vi fjernede dem, så enkelt var det.
Og det var ikke sådan, at vi puttede dem i statskassen.
Vi brugte dem som sagt til skinnerne, til de første forbedringer, som så desværre ikke var tilstrækkelige, som jeg har bekræftet adskillige gange.
Jeg er jo af den opfattelse, at det har haft en effekt, og i hvert fald kan man sige, at det generelle billede ude i landet er, at der er blevet færre busruter, at priserne er steget, og at folk har fået en ringere service.
Jeg synes jo, at man i stedet for at udhule den kollektive trafik skulle styrke den, fordi der er en masse mennesker i det danske samfund, som ikke har råd til en bil og mulighed for at benytte sig af det.
Transportministeren er i den privilegerede situation, at han også er energiminister, så han må jo vide, hvad det er, det handler om.
Derfor kunne det være interessant, hvis han kunne få de to ministerier til at hænge sammen på en måde, hvor han satte massivt ind på at sikre en meget mere prisbillig og komfortabel service for togog buspassagererne, og samtidig sikrede, at vi kunne løse et miljø- og energiproblem ved at sætte priserne ned.
Men jeg må altså gentage for hr. Rasmus Prehn – det bliver kun gentagelser, og det kommer jo sikkert til at ske mange gange endnu, og det er jo også fint – at det, at der er færre passagerer, kan have masser af andre årsager, uendelig mange andre årsager; det må man da vide, når man sidder i en bestyrelse.
Det er da også et spørgsmål om, hvordan bestyrelsen lægger sine ruter, om, hvordan man ønsker at drive selskabet, og hvad det er, man vil som bestyrelse.
Man kan jo ikke, fordi man sidder i en bestyrelse, bare fraskrive sig ansvaret, på grund af at man har fået en brøkdel mindre i Nordjylland af 350 mio. kr.
Mogens Jensen (S), 2007-01-17:
Jeg tror, vi er rigtig mange mennesker, der har prøvet at være i den situation, at vi gerne ville til en koncert eller en fodboldkamp og billetterne bare har været udsolgt på no time, og at vi ikke kunne komme igennem på telefonen eller ved billetlugen, for så ganske kort tid efter at kunne konstatere på nettet eller andre steder, at nu blev de samme billetter udbudt igen, bare til en totalt ublu overpris.
Det er jo den trafik, der skal stoppes med det her lovforslag, og det kan Socialdemokraterne selvfølgelig kun helhjertet bakke op om.
Der er sket meget siden 1919, hvor den gamle lov stammer fra, og det er jo på tide, at vi nu får bragt den lov i overensstemmelse med virkeligheden her i 2007.
Lovforslaget er tilrettelagt så fleksibelt, at det ikke rammer alle de mange gode aktiviteter, hvor billetter jo videresælges som led i en turpakke eller på anden måde videreformidles, og lovforslaget rammer heller ikke, hvis billetter videresælges til samme pris eller en lavere pris.
Jeg synes også, det er fornuftigt, at loven lægger op til en kriminalisering af både det at udbyde og sælge billetter til overpris.
Jeg tror, at det er helt nødvendigt, hvis loven skal kunne praktiseres, at selve det, at man blot har udbudt billetterne til overpris, altså også er omfattet af en kriminalisering.
Jeg har også bemærket, at alle aktører på det her område, på kultur- og idrætsområdet, som har med arrangementer, salg og udbud at gøre, bakker fuldstændig op om det her lovforslag, og på den baggrund kan Socialdemokraterne også støtte forslaget.
Louise Frevert (DF), 2007-01-17:
Det er egentlig utroligt, at den nuværende lov har virket lige siden 1919, og man må jo sige, det faktisk er på tide, at der kommer en revurdering og en ny ordning på det her område.
Internettet har jo gjort, at der er en helt anden tilgængelighed, end der var eksempelvis med billetter for bare 10 år siden, og jeg tror, at med det her lovforslag bliver det også sværere for billethajerne at distribuere deres ulovlige billetter over nettet.
Det, jeg er særdeles glad for i det her lovforslag, er, at man kan gribe ind, inden billetterne kommer på gaden og kommer i salg, men når de bliver udbudt over nettet.
Desuden ved vi også, at det nok måske kan blive svært i længden at dæmme helt op for det, og det tror jeg alle partier herinde også er klar over, men hvis man ikke gør noget, så vil der jo være frit valg på alle hylder.
Derfor er det klart, at med lovforslaget her og nogle tiltag, som det indebærer, er det den eneste rigtig farbare vej at gå.
Så det faktum, at der til stadighed bliver en større tilgængelighed, og hvor fanskarer og publikum strømmer til specielt koncertbegivenheder med store stjerner, gør, at jeg tror, at forslaget er meget fint, og i Dansk Folkeparti støtter vi det selvfølgelig.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-01-17:
Det her lovforslag er udtryk for sund fornuft, og jeg synes, det er prisværdigt, at kulturministeren nu tager initiativ til, at en lov fra 1919 bliver moderniseret.
Det er ikke godt for kulturen, og det er ikke godt for arrangementerne, at der ikke er gennemsigtighed omkring den slags ting, så derfor støtter vi varmt forslaget.
Jeg er i øvrigt også glad for den håndhævelsesbestemmelse, man har lavet, hvor man laver et fremrykket tidspunkt for, hvornår der er sket en overtrædelse.
Før har man kun fokuseret på selve salget af en billet med videresalg for øje uden aftale, nu fokuserer man også på, at den udbydes.
Det giver politiet nogle bedre muligheder for at komme det her, som vi alle sammen er imod, til livs.
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-01-17:
Der er sagt mange fornuftige ting af kollegerne i tidligere indlæg, så dem skal jeg ikke gentage.
Jeg skal bare sige, at jeg synes, det her forslag er udtryk for sund fornuft, nemlig at man får en opstramning på det her område, og SF kan støtte lovforslaget.
Per Clausen (EL), 2007-01-17:
Det kan jo være en anelse vanskeligt at finde sådan en vinkel på det her forslag, der ikke er benyttet allerede, når man nu også synes – og det synes vi også i Enhedslisten – at det er et rigtig fornuftigt forslag.
For det er jo rigtigt, at det her forslag er fornuftigt ud fra nogle retssikkerhedsmæssige hensyn, for det er selvfølgelig ikke holdbart, at vi havde en lovgivning, der var blevet så gammel, at der efterhånden var opstået tvivl om, hvorvidt den kunne eller ikke kunne gennemføres.
Og det er jo rigtigt, som Venstres ordfører var inde på, at det, der satte fokus på det her, var begivenhederne omkring Roskildefestivalen sidste år, hvor man jo i Roskilde Politi sagde, at man ikke kunne finde ud af at administrere det her.
Det gav anledning til lidt debat også mellem mig og justitsministeren om, om det nu var politimesteren i Roskilde, der bestemte, om landets love gjaldt i Roskilde eller ej.
Enden på det blev jo, at kulturministeren allerede på det tidspunkt lovede at ville fremsætte et forslag til fornyelse og forbedring af den eksisterende lovgivning.
Det svar gemte jeg meget omhyggeligt, for jeg tænkte, at jeg kunne få brug for ved lejlighed at minde kulturministeren om det.
Jeg fandt det da også, da jeg skulle i gang med at forberede mig til det her lovforslag, men jeg må jo konstatere, at ministeren har levet op til sine løfter.
Man tillader det, der fornuftigvis bør tillades, og forbyder alle de former for udnyttelse af det her, som kan eksistere, og man laver nogle opstramninger, som gør, at lovgivningen reelt kan få betydning.
Det får jo nok ikke den konsekvens, som fru Louise Frevert var inde på, at vi så er sikre på, at der ikke i fremtiden vil ske lovovertrædelser, for det vil der jo nok også på det her område, men det giver i hvert fald en mulighed for at gribe ind over for det.
I modsætning til hvad jeg plejer at sige, vil jeg den her gang ikke love nogen grundig udvalgsbehandling med mange interessante spørgsmål.
Jeg vil derimod love en hurtig udvalgsbehandling og at vi vil stemme for lovforslaget, når det kommer til tredje behandling.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2007-01-17:
Jeg vil sige, at jeg synes, det er dybt fornuftigt at revidere en lov fra 1919, det må være på tide, og under alle omstændigheder er det klogt at få en større gennemsigtighed på det her marked.
Jeg vil især gøre opmærksom på, at det er et problem med billethajerne, når det gælder billetter, som er offentligt subsidieret.
Det er forkert, at private kan tjene ekstra penge på kulturbegivenheder, som er offentligt støttet.
Så med de få ord vil jeg give Det Radikale Venstres varme tilslutning til lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 2007-01-17:
Artiklerne i Politiken viste, at der skete systematisk mishandling af fanger i den lejr, hvortil vi afleverede fanger, og det underbygger de rapporter, som ofre er kommet med, som journalister er kommet med, og som Amnesty International er kommet med.
Når vi er så interesserede i den her sag, er det bl.a., fordi vi skal være sikre på, at det ikke gentager sig, at Danmark udleverer fanger, der kan blive mishandlet.
Og jeg vil spørge statsministeren: Er det ikke sådan, at hvis der er fanger, der mener, at de er blevet mishandlet, efter at de har været i dansk varetægt og er blevet udleveret til en fangelejr i Afghanistan, så kan de fanger påberåbe sig, at Danmark har et erstatningsansvar, så vi må betale dem erstatning for men?
Magnus Heunicke (S), 2007-01-17:
Et spørgsmål, der er blevet gentaget mange gange af hr. Rasmus Prehn, er jo netop: Hvad vil ministeren gøre for at komme problemerne på Sydbanen til livs?
Sydbanen, som vi jo ved, belært af rapporten fra Rigsrevisionen, er den store taber i forbindelse med de helt skandaløse forsinkelser på IC4-projektet.
Har ministeren noget i posen, eller har han nogle forslag til at gøre livet lidt lettere for de stakler på Sydbanen, som altså benytter en bane, som giver overskud i statskassen, og som for længst skulle have skiftet de gamle røde, nu blåmalede tog ud – DSB siger, at de ikke kan levetidsforlænges mere, og de skulle allerede have været udfaset for længst, men de er der altså stadig væk?
Hvad kan ministeren gøre for at gøre livet lidt lettere for de pendlere, der må trækkes med de tog?
Og hr. Magnus Heunicke læser måske også det, jeg hver 14. dag sender ud om, hvordan det går i den rigtige retning.
Det, jeg skrev under i går, forlanger jeg ikke at hr. Magnus Heunicke har set i dag, men der er taget endnu flere betydelige skridt fremad mod at nærme sig målet.
Og det er det, der er årsagen til, at man rejser med ældre tog bl.a. på Sydbanen, hvad jeg har beklaget utallige gange.
Men jeg kan altså ikke trylle tog frem fra den ene dag til den anden, det tager et stykke tid.
Vi arbejder med det, og jeg kan sige, at vi arbejder hver eneste dag med det.
Helge Sander (V), 2007-01-17:
Jeg har hørt en masse om ideologi og en masse historier om fortid og nutid, men Bent Jensens kvalifikationer er der ikke mange der stiller spørgsmålstegn ved, og det vil jeg ej heller gøre.
For så vidt angår det andet, som hr. Rasmus Prehn nævner, må hr. Rasmus Prehn være kommet for sent, da vi startede spørgsmålet, for da redegjorde jeg jo meget, meget klart for, at det her er foregået fuldstændig efter de regler og den lovgivning, vi har, nemlig at vi også kan yde penge til selvstændige institutter og centre.
Det er det, der er sket her.
Der er nedsat en selvstændig og uafhængig bestyrelse, og det er denne bestyrelse, der har udpeget Bent Jensen.
Så der er ikke noget at komme efter.
Rasmus Prehn (S), 2007-01-17:
Det, jeg er bekymret over, er, at Bent Jensen tilsyneladende ikke tillægger sine egne faglige kvalifikationer den samme vægt som sit ideologiske korstog, sådan at han går på kompromis med det, der blandt andre historikere bliver opfattet som almindelig metode og almindelig fremfærd.
Han tilsidesætter simpelt hen almindelig praksis for at komme med beskyldninger mod navngivne personer.
Det er jeg bekymret over.
For så vidt angår det forskningsrådgivende system, er det rigtigt, at ministeren prøvede at give en forklaring.
Men jeg synes jo stadig væk, at det er bekymrende, at den selv samme minister, som i al almindelighed støtter det forskningsrådgivende system, har valgt i det her tilfælde at gå udenom og dermed sætte noget forskning i et kritisk lys, fordi det altid vil blive mistænkeliggjort for at være politisk styret, når man ikke har et uvildigt panel til at tage stilling til, hvem der skal forske, og hvordan den forskning skal foretages.
Helge Sander (V), 2007-01-17:
Som jeg hørte det, var det jo et utrolig spændende indlæg i eftermiddagens debat, som hr. Rasmus Prehn her kom med, nemlig at vi skal til at blande os i forskningen, blande os i den måde, hvorpå den foregår.
Derfor kan jeg kun fastslå, at jeg er lodret uenig i de synspunkter, hr. Rasmus Prehn her giver udtryk for, lodret uenig.
Per Clausen (EL), 2007-01-17:
Nu er jeg sådan set meget enig med videnskabsministeren i, at det ville være dejligt, hvis vi i Folketinget kunne lade være at blande os i, hvem der bliver ansat i den slags stillinger.
Men synes videnskabsministeren ikke, at det alligevel er bemærkelsesværdigt, at man i dette tilfælde og i øvrigt også i år i forbindelse med finansloven i et andet tilfælde vælger at gå uden om den almindelige forskningsrådgivning og lade en bestyrelse direkte nedsat af regeringen udpege en person til en opgave?
Så viser det sig, at den person, man udpeger, er fuldstændig enig i den beskrivelse, hr. Jesper Langballe, Dansk Folkepartis forskningspolitiske ordfører, gav af, hvad der var formålet med den nye undersøgelse.
Synes videnskabsministeren ikke, at det lugter betydelig mere af politisk indblanding i forskningen end det, hr. Magnus Heunicke og hr. Rasmus Prehn har givet udtryk for i dag?
Helge Sander (V), 2007-01-17:
Nej, det synes jeg ikke, for det sidste, jeg hørte fra hr. Rasmus Prehns side gik i retning af, at vi skulle ind og blande os i måden, hvorpå man forsker.
Med hensyn til fremgangsmåden ved bevillingen og centerets tilblivelse og udnævnelsen af Bent Jensen er det foregået fuldstændig efter bogen.
Så det er muligt, at hr. Per Clausen ikke umiddelbart har de samme holdninger, som han tillægger hr. Bent Jensen, men det er vel ikke det, vi diskuterer.
Per Clausen (EL), 2007-01-17:
Nu ved jeg ikke, hvilken bog videnskabsministeren læser op af, når han siger: Det her er efter bogen.
Det er i hvert fald ikke den sædvanlige måde at fordele forskningsmidler på i Danmark, hvor vi indtil nu har været enige om, at det skulle ske gennem forskningsrådene, også i de tilfælde, hvor man politisk blev enig om, at der var et forskningsområde.
Hr. Frank Aaens indsats for at få undersøgt de økonomiske forhold under anden verdenskrig har været nævnt.
Der gjorde man jo det, at da man var blevet enig om, at dette område skulle tilføres ekstra penge, så lod man forskningsrådene fordele midlerne.
Det har man valgt at lade være med at gøre her.
Man har valgt at afkorte afstanden mellem det politiske system og forskningen.
Og så når man frem til, siger jeg bare helt stilfærdigt, at ansætte en person, som er fuldstændig enig med Dansk Folkepartis forskningsordfører i, hvordan det her skal bedrives, og det synes jeg nok lugter en anelse.
Helge Sander (V), 2007-01-17:
Det er svært at svare ret meget på det, for det er jo en gentagelse af et synspunkt, som hr. Per Clausen her fremfører.
Jeg kan kun sige, at jeg selvfølgelig har fulgt, at der er blevet nedsat et selvstændigt center, og at man har udnævnt en bestyrelse.
Og det er den bestyrelse, der har ansat en leder, og så er det lederens opgave at ansætte de medarbejdere, der skal til for at udføre forskning efter de retningslinjer, som forskning skal følge i Danmark, så det har jeg ingen bemærkninger til.
Magnus Heunicke (S), 2007-01-17:
Det tjener jo næsten ikke noget formål, men jeg prøver alligevel lige at rette videnskabsministeren.
Naturligvis er det ikke Socialdemokratiets holdning, at vi skal have politisk styret forskning.
Det er jo netop motivet med det her spørgsmål at få det belyst og sørge for, at vi ikke får det.
Og det er netop derfor, vi er så store tilhængere af det forskningsrådgivende system, som sikrer, at der er lang afstand mellem det, politikerne har kunnet finde interessant, og det, forskerne synes er interessant – og den måde, som de griber sagen an på.
Derfor kan det jo godt være interessant at høre, hvad formålet, hvad motivet er bag at få lavet denne slags forskning.
Så længe ministeren nægter at svare på det, jamen så synes jeg, at man jo bare kan konkludere, at Venstre og De Konservative har deponeret deres værdigrundlag hos Dansk Folkeparti, og så er det dem, der definerer regeringens værdigrundlag.
Lad os nu høre videnskabsministeren: Hvad er formålet?
Er disse urimelige angreb på gamle fjender, som dem, vi så i Jyllands-Posten, det, vi skal bruge de her 10 mio. kr. til koldkrigsforskning på nu?
Helge Sander (V), 2007-01-17:
Jeg forholder mig til det grundlag, hvorpå forskningen foregår i Danmark, og der er der altså forskellige muligheder.
Som jeg ridsede op i det allerførste svar til hr. Magnus Heunicke, er der altså også en mulighed, der siger, at man kan etablere et institut, hvor man kan foretage den her forskning.
Og det er altså sket fuldstændig efter bogen, og derfor vil jeg ikke derudover gøre nogen bemærkning, jeg vil fastholde mit første svar til hr. Magnus Heunicke.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Rasmus Prehn (S), 2007-01-17:
»Ønsker ministeren, at Danmark skal være foregangsland i polarforskningen, og vil ministeren i forbindelse med det forestående polarår afsætte flere midler til polarforskningen?«
Skriftlig begrundelse
Ministeren bedes forholde sig til lederen i Jyllands-Posten fra 28. december 2006.
Det var faktisk sådan, at dagbladet Jyllands-Posten følte anledning til at kritisere regeringen meget voldsomt for ikke at prioritere polarforskning højere, end det har været tilfældet.
Men dagen før jeg skal stille mit spørgsmål i salen, kan jeg så se, at regeringen åbenbart har rykket sig i forhold til det her spørgsmål.
Hvorvidt det er Jyllands-Posten, der har adgang til at bestemme, hvad der skal forskes i i Danmark, eller det sker på foranledning af mit spørgsmål, at ministeren har syntes, at der skulle sættes penge af, kan jeg ikke sige, men jeg synes selvfølgelig, at det er vældig glædeligt, at det er sådan, at ministeren nu rykker sig.
Det, jeg kan undre mig over, er: Hvorfor fremgik det ikke af regeringens finanslov, at man ville prioritere det her område?
Var det en svipser?
Var det noget, som man havde glemt, havde man lige pludselig overset, at det var polarår i Danmark og i Grønland, hvor man skal forske i polarforskning?
Havde man overset det, eller hvordan forklarer ministeren, at man lige pludselig dukker op med ekstra 60 mio. kr. til det her område?