runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2010-05-31:
Jamen jeg skal ikke vurdere, hvad hver enkelt er blevet spurgt om, og hvad de har svaret, for jeg har ikke læst den undersøgelse, som hr. Eigil Andersen har.
Men jeg har da set, at aviserne også på et tidspunkt har lavet undersøgelser om SF's troværdighed, og om den er blevet skadet eller ikke er blevet skadet med det, som SF vil gøre.
Jeg kan garantere hr. Eigil Andersen for, at det er noget så nemt at love og love og sige: Hvis vi kommer til, får I alle de goder her, vi vil slet ikke stramme op eller nogen ting, vi vil bare give og give og give.
Det er meget nemmere, men at tage ansvaret for en økonomisk politik kan somme tider være hårdt.
Eigil Andersen (SF), 2010-05-31:
Det er vi absolut villige til i SF, og det kommer også til at ske efter næste valg, er jeg overbevist om.
Den 6. maj stemte vi her i Folketinget om at halvere dagpengeperioden.
Dansk Folkeparti var et af de partier, der for 3 uger siden stemte imod, at den skulle halveres, og nu har man altså så en anden mening.
Tydeligere kan det jo ikke belyses, at man har en dobbeltmoralsk holdning til de her ting.
I den debat, der var forud for afstemningen, det var så den 6. april, sagde hr. Bent Bøgsted som ordfører: »I Dansk Folkeparti kan vi ikke se nogen grund til at halvere dagpengeperioden.«
»Dansk Folkeparti kan ikke støtte en halvering, netop fordi vi ikke kan se noget formål med det.«
»Man regner med, at bare man halverer dagpengeperioden, er man også sikker på, at de, der falder ud efter 2 år, har fået job.
Sådan er virkeligheden ikke.«
Hvad er årsagen til, at det, som Dansk Folkeparti ikke mente der var nogen grund til at gøre for 3 uger siden, mener man nu pludselig er det eneste rigtige?
Bent Bøgsted (DF), 2010-05-31:
Man kan sige, at det komiske i det her er, at det ikke er Dansk Folkeparti, der går ud med en skræmmekampagne om, at der er så og så mange, der havner på kontanthjælp eller ryger helt ud af systemet.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-05-31:
Det er jo lidt interessant, for når man læser det lovforslag, vi så behandler i dag, er der jo nogle, der alligevel har forholdt sig til virkeligheden.
I hvert fald var det jo også det, hr. Bent Bøgsted sagde dengang, nemlig at det jo ikke er alle, der får et job, at der er nogle, der falder ud.
Der er afsat ikke mindre end 1,3 mia. kr. til at dække den omkostning, der bliver, til de mennesker, der skal på bistand, på kontanthjælp efterfølgende.
Og det tyder jo på, at der ikke er nogen af de her forudsætninger, der er ændret; det er bare Dansk Folkeparti, der har ændret holdning.
Så kan jeg forstå på debatten, at når man ikke har taget hensyn til, om folk kommer på kontanthjælp, og man heller ikke har tænkt over, at der er nogle, der får problemer med deres efterløn, så har Dansk Folkeparti overhovedet ikke tænkt sig om, da de kom med det her forslag.
Maja Panduro (S), 2010-05-31:
Så konklusionen på hr. Bent Bøgsteds svar må altså være, at man tror på, at det hjælper at tæve folk, at man tror på, at det hjælper at slå folk, der ligger ned – så dukker der pludselig et arbejde op til dem.
For er realiteten ikke, at vi stadig væk har massive arbejdsløshedsproblemer i Danmark?
F.eks. kan vi i Østjylland, hvor jeg kommer fra, se, at vi har fem ledige pr. ledig stilling, der bliver slået op.
Hvilke job er det, Dansk Folkeparti forestiller sig folk nu bare kan gå ud og plukke, efter at de har fået nogle gode økonomiske incitamenter af Dansk Folkeparti og deres venner i regeringen?
Bent Bøgsted (DF), 2010-05-31:
Jeg ved jo ikke lige, om jeg vil kalde det, vi har i dag, massiv ledighed.
Når vi har lavere ledighed, end vi havde i 2006, når vi har lavere ledighed, end vi havde i 1998, hvor Socialdemokratiet lavede et indgreb i dagpengene, når vi har lavere ledighed end i 1995, hvor Socialdemokratiet lavede et indgreb i dagpengene, så ved jeg ikke rigtig, om man så kan kalde det massiv ledighed.
Men når vi ser på tallene fra jobnet, som er dem, der blev henvist til, og undersøgelserne af hvilke job der ligger på jobnet, så er det rigtigt, at der er fem om hvert job, der er i Østjylland.
Det er fuldstændig korrekt, for det er det, undersøgelsen viser.
Men det, undersøgelsen ikke viser, er jo, at arbejdsgiverne ikke er særlig flinke til at lægge deres job på nettet.
De venter på, at der kommer nogle ud og spørger efter et job.
De venter på, at de får den rigtige kontakt, og det er derfor, vi laver den indsats mod langtidsledighed, hvor vi skal have virksomhedskonsulenter ud og snakke med virksomhederne og finde ud af, hvor de ledige job er, og så matche de ledige til de job.
Det er den indsats, vi også laver.
Jeg vil sige til hr. Lennart Damsbo-Andersen, at virkeligheden er sådan, at virkeligheden forandres hele tiden; det er fakta.
Der sker forandring hele tiden, og det gør der også i politik.
Fra den 6. april til i dag har vi fået en pakke med en massiv indsats for langtidsledige på plads, og det er en udvikling, der er sket efter.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-05-31:
Jamen så er det jo meget godt, at det er min tur nu, for jeg sidder her med referatet fra det møde, hvor vi behandlede B 130; det var den 6. april.
Der siger hr. Bent Bøgsted om beskæftigelseseffekten, at der bliver øget med 10.000 personer: »Noget af det, man så glemmer i den forbindelse, er selvfølgelig også, at der vil være en hel del af dem, der mister dagpengene på den måde, der vil ryge ud af systemet, og som måske ikke lige kan finde et job.
Det bliver der ikke taget hensyn til.
Man regner med, at bare man halverer dagpengeperioden, er man også sikker på, at de, der falder ud efter 2 år, har fået job.«
Bent Bøgsted (DF), 2010-05-31:
Jeg har også sagt tidligere, at hvis vi gør den rigtige indsats, betyder det ikke så meget, om det er 2 eller 4 år, for så er der ikke særlig mange, der kommer til at gå ledig i så lang tid.
Vi kan også se på tallene, at langt over 80 pct. er i beskæftigelse igen, når man når til udgangen af 2-års-perioden.
Så det er jo ikke sådan, at der ikke sker en udvikling på arbejdsmarkedet.
Det forventer jeg også klart vil ske i her.
Per Clausen (EL), 2010-05-31:
Nu er det jo ikke, fordi jeg i udgangspunktet nærer større tillid til tal, der kommer fra ministre i den her regering, end hr. Bent Bøgsted gør.
Men jeg synes bare, at det er bemærkelsesværdigt, at de tal, vi alle sammen kan læse, og som viser, at man klart opererer med, at der er flere mennesker, der vil komme på kontanthjælp, flere mennesker, der vil ryge helt ud af systemet, ikke gør noget indtryk på hr. Bent Bøgsted.
Han siger, at det nok går anderledes.
Er det sådan, at hr. Bent Bøgsted nu tror på – i modsætning til hvad han tidligere har troet – at hvis man bare forkorter dagpengeperioden, kommer der flere arbejdspladser?
Hr. Bent Bøgsted har tidligere helt klart sagt, at det havde han ingen som helst tiltro til.
Der troede han overhovedet ikke at der var nogen sammenhæng.
Nu har han skiftet holdning.
Nu er det blevet Dansk Folkepartis politik, at bare vi fratager de arbejdsløse dagpengene, kommer der flere arbejdspladser.
Hvad baserer hr. Bent Bøgsted det på?
Bent Bøgsted (DF), 2010-05-31:
Med den indsats, vi laver over for de langtidsledige, forventer jeg faktisk ikke, at de tal kommer til at holde stik.
Det tror jeg heller ikke at ministeren forventer.
Det kan hr. Per Clausen jo spørge ministeren om, om ministeren forventer, at de tal holder stik.
Man kan se på, hvordan det er sat op, og hvordan det vil være, hvis man bare lader stå til og man ikke laver en ekstra indsats for at hjælpe folk i beskæftigelse.
Hvis ikke man laver nogen som helst indsats og bare overlader det til folk selv at finde ud af, om de vil have et job, eller om de ikke vil have et job, så kunne det godt være, at de tal ville holde.
Det er jo sjældent, det kommer til at ske.
Det er tal, der bliver beregnet, og så forudsætter embedsmændene, at sådan kan de være.
Men de har måske heller ikke taget højde for, hvilken indsats der bliver lavet over for de ledige efterfølgende.
Da de lavede de beregninger, var pakken om langtidsledige ikke på plads.
Per Clausen (EL), 2010-05-31:
Nu nævnte hr. Bent Bøgsted det selv i et svar – det var nok til en socialdemokratisk taler – at nu skulle Socialdemokraterne ikke komme for godt i gang, for der var noget med hr. Poul Nyrup Rasmussen og et løftebrud i forbindelse med efterløn.
Jeg er helt enig med hr. Bent Bøgsted i, at det, Dansk Folkeparti er ude i her, tåler sammenligning.
Det er helt klart et udtryk for, at man siger noget inden et valg, man siger noget, lige indtil man går til sådan nogle forhandlinger, og så gør man det modsatte.
Det er formentlig inspireret af hr. Poul Nyrup Rasmussen, men det løftebrud fik jo nogle konsekvenser, som hr. Bent Bøgsted vel kan huske.
Så bare et enkelt spørgsmål til hr. Bent Bøgsted.
Når regeringen regner med, at det her kommer til at koste 1,3-1,4 mia. kr. i ekstra udbetalt kontanthjælp, er det så ikke udtryk for, at man forventer, at i tusindvis af mennesker, tusindvis af familier, vil ryge på kontanthjælp, og endnu flere formentlig vil ende med, at de overhovedet ikke får nogen som helst forsørgelse?
Bent Bøgsted (DF), 2010-05-31:
Jeg vil sige til hr. Magnus Heunicke, at det ikke er så enkelt igen at stå heroppe på talerstolen og besvare spørgsmål, der skal besvares af embedsmændene.
Det ved hr. Magnus Heunicke også udmærket.
I den situation her ved vi, at ordningen med seniorjob starter, når man er 55 år.
Så har man ret til at få et seniorjob, som man kan beholde, indtil man bliver 60 år.
Den ordning bliver der ikke rørt ved.
Det var en lov, der blev vedtaget i 2008, og det bliver der ikke rørt ved.
Er man under 55 år laver vi en massiv indsats, når vi kommer så langt, hvis man falder for grænsen på 2 år.
Nu er det sådan, at pr. 1. juli træder loven i kraft, og det betyder, at alle, der har under 2 års ledighed pr. 1. juli, har ret til 2 års dagpenge efterfølgende.
Har man gået ledig i længere end 2 år pr. 1. juli, er det de gamle regler, man kører videre efter.
Så enkelt er det.
Men til det her med at svare på det spørgsmål, som hr. Magnus Heunicke stiller, så det kan holde i retten, kan jeg sige, at det normalt er et spørgsmål, man stiller til ministeren til embedsmandsbesvarelse.
Magnus Heunicke (S), 2010-05-31:
Undskyld, skal jeg forstå det sådan, at Dansk Folkeparti er kommet med et forslag og har fået regeringen med på et forslag, som man slet ikke ved hvad betyder for rigtig mange danskere?
De går og er nervøse for deres jobfunktion, og de får måske pludselig en ny virkelighed, en ny økonomi, fordi det indgreb, som Dansk Folkeparti har fundet på, betyder, at deres efterløn måske er i fare.
Nu spørger jeg så Dansk Folkepartis ordfører om det her forslag, og hvad det betyder for den families økonomi.
Ordføreren siger, at det ved ordføreren ikke.
Bent Bøgsted (DF), 2010-05-31:
Jeg vil anbefale hr. Magnus Heunicke at sende spørgsmålet over til ministeren til besvarelse.
Maja Panduro (S), 2010-05-31:
Så der er altså ingen som helst problemer med at finde et arbejde.
Enhver kan, hvis man har lyst, gå ud og få sig et arbejde.
Det er udelukkende et udtryk for dovenskab og ugidelighed, hvis man er arbejdsløs i det her land og har brug for dagpenge, også ud over 2 år.
Er det det, som er Dansk Folkepartis holdning?
Bent Bøgsted (DF), 2010-05-31:
De ord ville jeg aldrig nogen sinde bruge om en ledig.
Jeg ved, at de ledige søger mange job, og at det ikke altid er lige let at finde et job.
Nu kan vi så se, at det går fremad igen.
Krisen er ved at klinge af, og forhåbentlig er der ikke et eller andet sydeuropæisk land, der kollapser, så det forstærker krisen.
Det har vi ikke så stor indflydelse på, men hvis Grækenland skulle gå nedenom og hjem, eller hvis Spanien skulle kollapse, har vi en helt anden situation.
Så er der ingen, der kan forudsige, hvad der vil ske.
Der har åbenbart ikke været nogen økonomer, der har kunnet forudse den her krise.
Nu er vi så på vej fremad.
Vi skal gøre en indsats for at få de ledige i beskæftigelse, og det er det, vi gør.
Men det er absolut ikke nemt bare lige at gå ud og finde et arbejde.
Det er mange gange et spørgsmål om at have de rigtige kontakter, at gøre den rigtige indsats fra jobcentrenes side.
Det kan heller ikke hjælpe noget, at der sidder en formand for Arbejdsmarkedsudvalget ude i kommunerne og siger: Nej, det kan vi ikke; det må vi ikke; det har vi ikke penge nok til; vi kan ikke gøre en ekstra indsats.
Det hører man tit, og det er også det, vi skal have rettet op på.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-05-31:
Jeg synes jo, at vi igennem de sidste par spørgsmål har fået klarlagt lidt, hvad Dansk Folkepartis motiv til at bringe det her ind til forhandlingsbordet har været.
Nu sagde hr. Bent Bøgsted i sin ordførertale, at Dansk Folkeparti sådan gik med til at halvere dagpengeperioden.
Jeg skal først bede hr. Bent Bøgsted om at bekræfte, at det vel var Dansk Folkeparti, der havde det her med ind til forhandlingsbordet og derfor traf et meget bevidst valg om, at det var det her, man ville, frem for at foretage nogle andre nedskæringer.
Derfor skal jeg bare høre: Hvad er det, som har overbevist hr. Bent Bøgsted om, at det her tjener et klart formål, nemlig at piske de ledige i arbejde?
For den 6. april 2010, siger hr. Bent Bøgsted følgende: »Dansk Folkeparti kan ikke støtte en halvering, netop fordi vi ikke kan se noget formål med det.
Vi er ikke overbevist om, at der skulle være nogle fordele ved en halvering, altså at det skulle give flere i beskæftigelse.«
Hvad er det, der har overbevist hr. Bent Bøgsted om, at det hjælper at piske de ledige?
Bent Bøgsted (DF), 2010-05-31:
Jamen jeg skal da gerne bekræfte, at Dansk Folkeparti har bragt dagpengene i spil.
Vi stod med en genopretningspakke, og vi skulle tage ansvar for, hvordan vi fik Danmark rettet op igen.
Der ligger nogle krav fra EU’s side.
Socialdemokratiet går jo varmt ind for EU, Socialdemokratiet går varmt ind for, at vi skal være tilknyttet EU, og at vi også skal være tilknyttet euroen.
Det er det, der ligger i det.
Så kommer der et krav om, at vi skal finde besparelser på 24 mia. kr., og i den forbindelse bliver en pakke om at fastfryse overførselsindkomsterne bragt på banen, hvilket vi absolut ikke var vilde med.
Vi var heller ikke vilde med at se på dagpengene.
Det er ikke noget, vi har været vildt begejstret for.
Vi skulle træffe en beslutning om, hvorvidt vi skulle rette Danmark op, eller vi bare skulle lade det sejle.
Socialdemokratiet traf den beslutning, at de ikke ville være med til at rette Danmark op, og så var man færdig med forhandlingerne, og det var det.
Dansk Folkeparti har taget ansvaret for, at vi skal rette Danmark op.
Det kan koste nogle klø, og det kan det gøre i den her forbindelse, men vi tager ansvaret for at rette Danmark op igen.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-05-31:
Hr. Bent Bøgsted stiller det jo op, som om der er to veje ud af den her krise: Enten sparer vi på dagpengene og generer de ledige ved at sige, at nu skal de piskes gennem systemet, eller også sparer vi på overførselsindkomsterne gennem det, som regeringen har lagt frem om at fastfryse satserne.
Det var ligesom de to veje, der var, ifølge hr. Bent Bøgsted.
Det kunne jo være, at der var andre veje ud af krisen, og det kunne være, at hvis Dansk Folkeparti ikke havde medvirket til de ufinansierede skattelettelser, der er blevet givet over flere omgange under den her regeringsperiode, så ville man ikke stå med de samme store og massive problemer i dag, som nu gør, at Dansk Folkeparti altså ifølge hr. Bent Bøgsted har stået over for det her meget svære valg.
Men hr. Bent Bøgsted har altså skiftet mening siden den 6. april 2010, hvor man sagde, at der ikke var noget formål med en halvering af dagpengene, og at man ikke var overbevist om, at det skulle give flere i beskæftigelse.
Hvad er det, der har overbevist hr. Bent Bøgsted om, at nu er det at halvere dagpengeperioden altså det, der virker; at nu er det altså virkelig det, der kan få flere i beskæftigelse?
Bent Bøgsted (DF), 2010-05-31:
Jamen det, der ligger i det, er jo, at vi samtidig her i foråret har arbejdet med pakken om en massiv indsats over for langtidsledige, og en langtidsledig er en, der har gået ledig i mere end 1 år.
Den pakke har vi så fået overbevist ministeren om at vi skal have, og ministeren har været meget lydhør over for, hvad vi er kommet med på det område.
Da vi så så på, hvad vi kunne gøre i den forbindelse, hvad vi skulle gå med til for at rette Danmark op, så var vi absolut ikke begejstrede for at skulle lave et indgreb og fastfryse overførselsindkomsterne.
At lade forkortelsen af dagpengeperioden stå alene uden at gøre en indsats for at bringe de ledige beskæftigelse ville også være meget betænkeligt og noget, vi ikke ville bryde os om.
Nu kommer så den her pakke om en massiv indsats over for langtidsledige, og så mener vi absolut, at vi kan forsvare, at dagpengeperioden bliver sat ned til 2 år.
Sådan blev det bragt på banen.
Magnus Heunicke (S), 2010-05-31:
Det er jo interessant nok at få et indblik i forhandlingerne mellem Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti om, hvordan det sådan var.
Vi kan så få slået fast, at det var DF, som bragte det her forslag op for at komme af med nogle andre forslag, som partiet åbenbart endnu mindre kunne lide end det her forslag.
Vi har et spørgsmål, som jeg har lovet at bringe videre.
Det er fra et ægtepar, som jeg mødte i Næstved her i weekenden, som var utrolig nervøse netop over det her Dansk Folkepartis forslag, som man har fået regeringen med på, om at halvere dagpengeperioden.
Der var det tidligere sådan, at der kunne man fortsætte optjeningen, mens man var på dagpenge.
Men hvis man ryger ud af dagpengesystemet med de nye regler, den nye nedskæring, hvad betyder det så?
Inger Støjberg (V), 2010-05-31:
Jeg takker for hr. Anders Samuelsens klarsyn.
Det synes jeg er dejligt, og så vil jeg jo i spænding vente på det telefonnummer, som jeg skal have.
Nej, spøg til side, sagen er den, at vi har skullet finde en fornuftig løsning og en god og afbalanceret løsning på, hvordan vi får betalt den regning, der ligger på bordet foran os, for den massive indsats, som regeringen har gjort i forbindelse med den internationale finanskrise.
Den ligger der nu, og nu har vi fundet, synes jeg, en god og afbalanceret løsning, hvor alle kommer til at bidrage.
Anders Samuelsen (LA), 2010-05-31:
Jeg må sige, at jeg faktisk er en anelse rystet over det svar her.
Vil det sige, at det, som Liberal Alliance kunne se krystalklart for halvanden måned siden, nemlig at tiden var inde til at lave den her reform, var regeringen med alle dens embedsmænd, med hele sekretariatet ovre i Venstre og De Konservative ikke i stand til at se på det tidspunkt?
Men nu har man fået gjort regnebrættet op, og nu kan man pludselig godt se, at det er nødvendigt.
Er man virkelig så løst funderet fagligt, at man ikke kunne se det på det tidspunkt?
For så vil jeg da godt gøre ministeren den tjeneste at komme med telefonnummeret direkte til Liberal Alliances sekretariat, så man en anden gang kan få noget råd og vejledning i god tid, så man ikke pludselig skal stå her halvanden måned efter og erkende: Hov, der var da i øvrigt en regning, og derfor var den måde, vi slog Liberal Alliances forslag ned på sidste gang, helt forkert.
Er det virkelig er tilfældet, at man havde så dårligt et overblik for bare halvanden måned siden, at man var nødt til at banke Liberal Alliances forslag så kontant ned?
Ulla Tørnæs (V), 2010-05-31:
Jeg mener ikke, at det er forringelser.
Nu nævnte jeg det for hr. Morten Østergaard, og jeg har også nævnt det tidligere over for nogle af hr. Ole Hækkerups socialdemokratiske kollegaer – hvilket man totalt vil se bort fra, fordi man ikke ønskede at tage et medansvar – 1 bio. pund nemlig pakken vedrørende en ekstraordinær indsats for at bekæmpe langtidsledighed, og de to ting skal selvfølgelig ses i sammenhæng.
I det øjeblik vi afkorter dagpengeperioden, er der selvfølgelig brug for det løft, som Socialdemokraterne af partitaktiske grunde valgte at sige nej tak til at være med til at gennemføre.
Vi har afsat omkring 0,5 mia. kr. til en helt ekstraordinær indsats til netop at følge op på det, som hr. Ole Hækkerup her nævner.
Ole Hækkerup (S), 2010-05-31:
Kan ordføreren ikke selv se det himmelråbende i på den ene side at planlægge at fyre folk og på den anden side at planlægge og beslutte at gennemføre forringelser for dem, der er fyret?
Ulla Tørnæs (V), 2010-05-31:
Jamen det er simpelt hen fantastisk.
Altså, nu hører jeg igen et medlem af Socialdemokratiet, som fuldstændig ser bort fra alle de ændringer, der er sket i dagpengesystemet med den aktive arbejdsmarkedspolitik, alle de ændringer, der i dag betyder, at man jo har ret til aktivering og ret til at få forskellige ydelser hos jobcenteret med henblik på at sikre, at man kan vende tilbage i job.
Det gør sig også gældende for den 55-årige, som bliver afskediget fra et kommunalt job.
Da har man naturligvis nøjagtig de samme rettigheder og dermed også de samme muligheder for at kunne vende tilbage i job.
Det er jo det, der er hele formålet med de mange ændringer, de mange forbedringer i den aktive arbejdsmarkedspolitik, som vi har gennemført igennem årene.
Ole Hækkerup (S), 2010-05-31:
Ordføreren sagde lidt tidligere det her med, at der nok ville være lidt flere, der kom på kontanthjælp, og det ville også være mærkeligt andet, ellers ville der jo ikke være den besparelse, regeringen regner med.
Samtidig planlægger regeringen, at der skal fyres 8.000 i kommunerne, og det er næppe nyt for ordføreren, at en stor del af dem, der netop er i beskæftigelse i kommunerne, er sidst i 50'erne.
Det vil sige, at vi står i en situation, hvor regeringen planlægger, at der skal afskediges nogle folk i kommunerne, som man godt ved er 56-57 år, og samtidig indfører man så, at de kan få dagpenge i en meget kortere periode.
Mit spørgsmål til ordføreren er: Når man ser de to beslutninger sammen, hvor er så retfærdigheden i det?
Ulla Tørnæs (V), 2010-05-31:
Som jeg allerede har nævnt flere gange, svarer de her ændringer jo stort set til de ændringer, som vi fremlagde forslag til tilbage i 2008.
Men på grund af den daværende økonomiske situation og udsigten til, at ledigheden ville stige drastisk, valgte vi ikke at gennemføre det på daværende tidspunkt.
Det, jeg synes er vigtigt at understrege her – og det vil jeg sådan set gerne rose og anerkende hr. Morten Østergaard og Det Radikale Venstre for – er, at vi i fællesskab har strikket en pakke sammen til bekæmpelse af langtidsledighed, for tingene skal selvfølgelig ses i sammenhæng.
Afkortningen af dagpengeperioden betyder selvfølgelig, at der er brug for en helt ekstraordinær indsats for netop at sikre, at folk får de kvalifikationer og de kompetencer, som der er brug for, for at de kan vende tilbage til arbejdsmarkedet.
Noget af det har vi fundet svaret på i den pakke, som vi i fællesskab har strikket sammen i forbindelse med langtidsledighed, og tak til Det Radikale Venstre for det udviste mod til at være med i den pakke.
Man kan jo så undre sig over, at Socialdemokraterne valgte at tænke valgkamp og ikke tænke på de ledige.
Morten Østergaard (RV), 2010-05-31:
Jeg må sige, at jeg ikke håber, det er førtidspensionisterne og SU-modtagerne, der skal holde for, hvad angår de sidste 20 pct. af regningen.
Hvis det er det, Venstre forestiller sig, bliver det jo en dramatisk affære for de grupper, som godt kan begynde at ligge vågen om natten.
Derfor må der jo være andre reformer på tapetet.
Jeg kunne selvfølgelig nævne en diskussion om efterlønnen, men jeg ved, at man igen fra Venstres side straks vil slå syv kors for sig.
Det er derfor, jeg synes, at Venstres ordfører i dag i det mindste kunne mande sig op til at beklage, at den her reform kom som en trold af en æske, i stedet for at man havde taget en åben og ærlig debat med borgerne, vælgerne og med de andre partier i Folketinget om det.
Jeg synes, det er en sølle måde at lave reformer på.
Der synes jeg, at man skal forberede det noget grundigere, tage dialogen og gennemføre det i god ro og orden i stedet for som hasteforslag før en sommerferie.