runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Espersen (DF), 2009-04-24:
Det, hr. Høgni Hoydal sagde, er aldeles ikke blevet påvist.
Det var, som om det var et videnskabeligt bevis på, at sådan var det.
Det er jo klart, at ethvert menneske på den her Guds grønne jord er et produkt af sin historie.
Det er meget, meget væsentligt at sige, at vi alle sammen er en del af en historie, og det er Grønland også, og også af en kolonihistorie.
Men det er jo hr. Høgni Hoydal, der nu gør Grønland til et offer, altså sætter dem i offerrollen, hvor man så ikke må have lov til noget som helst.
Altså, skulle man ikke kunne kritisere de gamle britiske kolonier, hvis man har lyst til det, for det, der foregår lige nu?
Selvfølgelig skal vi altid gå tilbage til 1721, inden vi starter en debat i Folketinget, om et vestligt land!
Det er jo det, Grønland er.
Det er netop os, der betragter Grønland som ligeberettiget.
Vi gider ikke betragte dem som ofre.
Vi siger: Det er et vestligt land, det er et rigt land, og gennemsnitsindkomsten for familier er stort set den samme som i Danmark.
Der er ingen grund til at betragte Grønland som offer.
Det er jo pinagtigt at høre hr. Høgni Hoydal stå og udstille det grønlandske folk som en flok ofre.
Hvordan kan han være det bekendt?
Høgni Hoydal (T), 2009-04-24:
Jeg vil gerne klart afvise, at jeg på nogen måde har gjort Grønland til et offer.
Det, jeg nævnte i min tale, var, at når man nu debatterer det her i Folketinget - altså debatterer Grønland, og det kunne være Færøerne eller De Vestindiske Øer - og når det gælder om at tage ansvar, betyder det også, synes jeg, at man selv må reflektere over, hvilket ansvar man selv har for udviklingen.
Men min pointe er præcis den omvendte: at Grønland og det grønlandske folk ikke er ofre og ikke bør være ofre.
Men det mener jeg, at de bliver gjort til, hvis de stadig væk sættes under administration, og hvis budskabet er, at de ikke skal have ansvaret for deres egen politiske, sociale og økonomiske udvikling.
Så det vil jeg gerne klart afvise.
Hr. Søren Espersen må have misforstået mig, eller også har jeg været uklar, hvis han har forstået det på den måde.
Søren Espersen (DF), 2009-04-24:
De sande ofre i den her sag - det er derfor, vi står her - er de grønlandske børn.
Det er store dele af de grønlandske børn, der er ofrene.
At Hans Egede så landede i Godthåb den 21. juni 1721, hvad kommer det det smør ved?
Vi kan da godt starte med Adam og Eva, hver eneste gang vi har en debat her i Folketinget, men det er jo grotesk at bruge tid på det.
Høgni Hoydal (T), 2009-04-24:
Præcis den her sidste replik ville jeg gerne have brugt meget mere tid på.
Men jeg synes, at det igen bekræfter, at vi kæmper med Dansk Folkepartis billede - for jeg skærer ikke alle danske partier eller danskere over en kam - og den udlægning, hr. Søren Espersen har, hvorefter Danmark er et ideelt samfund, der aldrig har lavet en eneste fejl; hvis alle bare kopierede Danmark, ville alt være godt.
Det er det, jeg advarer imod, for det bliver også brugt imod andre folk i sådan en debat som den her.
Jeg har ikke nogen interesse i at gå ind i en større dialog om Danmarks kolonihistorie i Grønland, men at påstå, at Danmark ikke får noget ud af forholdet, er virkelig et fortegnet billede og et forkert billede.
Jeg taler ikke om Hans Egede i 1721, jeg taler om dagen i dag.
Danmark får stadig væk meget ud af at have Grønland inden for sit såkaldte enhedsrige.
Det får man i international politik, det får man i hele sin internationale position, og det er vel også det, vi til dels debatterer her i dag i forbindelse med børns forhold i Grønland.
Line Barfod (EL), 2009-04-24:
Jeg synes, det er rigtig fint, når organisationer, der har forstand på området, når eksperter og politikere, de offentligt ansatte, der skal udføre opgaverne, og de frivillige organisationer, der skal arbejde med det, sætter sig sammen og finder løsninger.
Det synes jeg er rigtig fint.
Jeg synes, at det ville være godt, hvis man også fra flertallets side herhjemme begyndte at ville bruge det noget mere og også lytte til nogle af de forslag, der kommer.
Det er ofte nogle rigtig gode forslag, som kan bruges og anvendes.
Jeg tror, at vi er nødt til at sikre, at det er grønlandske politikere, der er ansvarlige.
Den bedste måde at sikre nogle bedre vilkår for børnene i Grønland er, at vi hele tiden presser på og siger, at det er grønlandske politikere, der har ansvaret.
De skal gøre noget for at løfte det ansvar, ligesom jeg håber, at grønlandske politikere vil begynde at lave en kritisk dialog i forhold til Danmark og det, at vi ikke løfter vores ansvar.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2009-04-24:
Jeg kan til hr. Henrik Brodersens beroligelse sige, at også dette spørgsmål er beskrevet i den rapport, som hr. Henrik Brodersen spurgte om jeg anerkendte.
Altså, en lillebitte del, måske 3-4 pct. af de adspurgte var unge teenagere, der var på slankekur.
Så også det problem er belyst.
Søren Espersen (DF), 2009-04-24:
Men for en familie, som er langt ude, som er alkoholiseret eller er narkomaner og har børn, som så er omsorgssvigtede, er medicinen altså ikke at give dem nogle flere penge.
Det er bare en erkendelse og en bekræftelse af det, jeg gerne vil have.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2009-04-24:
Det er fuldstændig rigtigt, at penge ikke løser alt og slet ikke alkoholproblemer.
Der findes faktisk ikke nogen narkomaner i Grønland, men alkoholproblemer og hashproblemer kan ikke løses, ved at man giver penge, for de går bare til flere øl og flere gram hash.
Men der er allerede en indsats i gang i Grønland mod alkoholproblemer, og det er den indsats, som jeg henstiller til regeringerne i Grønland og Danmark at man forstærker, for bag alle de problemer, som de nødstedte børn har, ligger der i ni ud af ti tilfælde - hvis ikke ti ud af ti tilfælde - et markant alkoholproblem eller et markant hashproblem i det pågældende hjem.
Derfor er det vigtigt, at vi gør en forstærket indsats i behandlingen af alkoholramte og hashramte, i skærpelsen af kontrollen med indførsel af illegale stoffer i Grønland og i oprettelsen af børnehuse.
Line Barfod (EL), 2009-04-24:
Jeg er enig i, at alkohol- og hashproblemer er store og kan have stor betydning.
Men det udspringer jo ofte af en stor social ulighed og fattigdom.
Det er jo vigtigt også at gøre noget ved årsagerne, og derfor vil jeg gerne spørge hr. Lars-Emil Johansen, hvorfor han og hans parti, der har siddet på magten, siden hjemmestyret blev indført, har fastholdt, at man skal have en flad skat i Grønland, og ikke har villet være med til at få gjort noget ved den store ulighed, der, så vidt jeg har forstået, er større end i USA.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2009-04-24:
Nu skal jeg igen lige erindre om, at skattepolitik også er et grønlandsk anliggende, og det skal selvfølgelig diskuteres i Grønland.
Når det er sagt, vil jeg gerne sige, at jeg ikke tror, at problemet ligger imellem Siumut og IA med hensyn til at finde en skattepolitik, der udligner de store økonomiske uligheder i samfundet.
Jeg tror snarere, at det var, fordi der i Nordlyskoalitionen, som blev stiftet, så vidt jeg husker, i maj 2005, var en tredje part i regeringen, der ikke var enig i det.
Som sagt har det ikke kunnet lade sig gøre indtil nu.
Selv med IA i landsstyrekoalitionen og med IA på finansministerposten og dermed også skatteministerposten har det ikke været muligt at indføre det.
Så Siumut har et stort ansvar, ja, men vi er ikke alene om det.
Line Barfod (EL), 2009-04-24:
Jeg har intet ønske om, at Folketinget skal bestemme skattepolitik eller andre former for politik i Grønland, men jeg mener faktisk, at det er vigtigt at have en dialog.
Og for at kunne have en dialog om, hvad det er, der kan gøres, er det vigtigt også at prøve at få noget viden på nogle områder.
Derfor synes jeg, det er vigtigt.
For mig er social ulighed en stærkt medvirkende årsag til, at der er fattigdom, at der er alkoholproblemer osv.
Det er den viden, jeg har fået igen og igen fra eksperter, og det, som jeg kan se både i Danmark og Grønland og i andre lande.
Skal jeg forstå hr. Lars-Emil Johansens svar sådan, at Siumut går ind for, at man skal have en progressiv beskatning, fremover vil arbejde for en progressiv beskatning og ikke vil modsætte sig, at man gør noget ved den store sociale ulighed i Grønland?
Lars-Emil Johansen (SIU), 2009-04-24:
Men hvad Siumut gør i dag hjemme i Grønland, og hvad Siumut gør efter valget, kan jeg naturligvis ikke udstede nogen garanti for, alene af den grund at jeg slet ikke deltager i den valgkamp, som der jo længe har været.
Det var en kendsgerning, at valget skulle være i år, og det var et spørgsmål om, om det skulle være i juni, juli, august eller september.
Det er ikke noget, der er kommet som en overraskelse.
Som sagt kan jeg ikke garantere for, hvad Grønland gør, men jeg vil gerne medvirke til, at Udvalget vedrørende Grønlandske Forhold kan mødes med det relevante udvalg i Grønland efter det afholdte landstingsvalg.
Henrik Brodersen (DF), 2009-04-24:
Jeg står bare og tænker, at det så ikke har været nok.
Jeg vil bare spørge ordføreren helt stilfærdigt, om han anerkender og accepterer indholdet af den rapport, der ligger, om de sultne og udsatte børn i Grønland.
Jeg spørger, for på et tidspunkt har jeg hørt hr. Lars-Emil Johansen sige, at man muligvis skulle tage den der rapport med et gran salt, for nogle af dem, der var blevet spurgt i undersøgelsen, var unge teenagepiger, som jo var på slankekur for at holde den slanke linje.
Hvis jeg har misforstået det, kan ordføreren jo sikkert irettesætte mig.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-28:
Jeg skal bare lige høre, om det her forslag er i overensstemmelse med skattestoppet, for det er jo et spørgsmål om, at man her altså i forbindelse med skattereformen finansierer en forhøjelse af nogle sociale ydelser.
Jeg skal bare forstå, om det her forslag ligger inden for rammerne af skattestoppet.
Ellen Trane Nørby (V), 2009-04-28:
Som alle, der har fulgt debatten om skattereformen, ved, så har der i forbindelse med skattereformen været et vindue - hvis man går ind på Venstres hjemmeside, kan man se, at det gamle skattestop, som talte frem til aftalen blev indgået, blev stoppet og nu tæller igen.
Derfor ligger det her forslag selvfølgelig inden for de regler, der er med hensyn til skattestoppet, og det her forslag er en del af den samlede reform, der er blevet lavet, og vil jo også fremadrettet være en del af en politik, hvor Venstre går ind for et skattestop.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-28:
Jamen det udenomssvar bruger jeg så til at få bekræftet, at forslaget er et brud med det skattestop, som Venstre gik til valg på, fordi man som sagt ophævede skattestoppet for at kunne lave det.
Så skal jeg bare forstå, hvorfor man vælger at bryde det lige netop på det her område, for hvis man synes, at der i skattereformen er en balance, der er skæv i forhold til nogle af dem med de laveste indkomster, hvorfor så kun lige gøre noget på det her område?
Siden man åbenbart her vil finansiere en ydelsesforhøjelse med skattekroner, er der så ikke andre mennesker, andre på overførselsindkomster, som er tilsvarende ringe stillede - det kunne f.eks. være kontanthjælpsmodtagere eller starthjælpsmodtagere - man kunne gøre det samme for?
Meta Fuglsang (SF), 2009-04-28:
Jeg vil gerne spørge lidt ind til afgrænsningen af den personkreds, som det her lovforslag omfatter, for det drejer sig jo som nævnt om folkepensionister og førtidspensionister på gammel ordning.
Jeg vil gerne spørge: Hvad er baggrunden for, at førtidspensionister på ny ordning ikke er omfattet af det her?
De må jo også trænge til et eller andet økonomisk løft.
Ellen Trane Nørby (V), 2009-04-28:
Dette lovforslag, L 194, er en del af forårspakke 2.0, som er indgået mellem Dansk Folkeparti og regeringen.
Det er et forslag, som hæver pensionsbidraget for op mod 900.000 pensionister her i Danmark, og det er dermed også med til at sikre, at de også får en stor økonomisk gevinst ud af den skattereform, som regeringen og Dansk Folkeparti er blevet enige om.
Der er ingen tvivl om, at det her lovforslag også vil være med til at forbedre de generelle økonomiske vilkår for pensionisterne, og særligt de pensionister, som er på den gamle førtidspensionsordning, vil blive tilgodeset på det her område.
Det er også derfor, Venstre varmt kan støtte lovforslaget L 194, og vi ser det som et synligt bevis på, at den skattereform, som regeringen har fremlagt, i høj grad har en social balance og i høj grad også har et fokus på den ældre del af vores befolkning.
Dermed de varmeste anbefalinger fra Venstres side, og vi ser frem til behandlingen af lovforslaget, som forhåbentlig også kan sætte fokus på den sociale lighed i den skattereform, som regeringen har fremlagt.
Der er jo mange lovforslag, som er en del af skattereformen.
Det her lovforslag er afgrænset til pensionerne på den gamle ordning i forhold til førtidspensionen, både til enlige og til gifte.
Det er klart, at når vi kigger på den nye førtidspension, er den jo en del af de førtidspensionsreformer, som vi netop er i gang med, og som SF også sidder med ved forhandlingsbordet om.
Så jeg går ud fra, at SF's ordfører på førtidspensionsreformområdet, som har siddet med ved alle de øvrige dialogmøder, også ved, hvorfor drøftelserne om den nye ordning i høj grad stadig væk er i gang, og at der er nogle meget store drøftelser om, hvordan den nye ordning for førtidspensionen skal se ud, og i det hele taget, hvordan førtidspensionen skal se ud fremadrettet.
Meta Fuglsang (SF), 2009-04-28:
Og det er jo sådan, at forårspakken indeholder andre elementer end det her, også nogle elementer, der trækker i den anden retning; som altså har en negativ konsekvens for pensionisternes økonomi.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren har en fornemmelse af, hvad det betyder i kroner og øre for pensionister, når man også indregner de negative virkninger, der er i den skattereform.
Her tænker jeg på den tilsyneladende fastfrysning af personfradraget, der sker, så det i hvert fald i det første år vil modvirke den positive gevinst, som kan komme af det her.
Ellen Trane Nørby (V), 2009-04-28:
Det er jo sådan, at skattereformen faktisk har en gavnlig effekt for samtlige danskere.
Det, der gør skattereformen så fantastisk, som den er, er, at den lader indkomstskatten falde med 29 mia. kr., og det betyder, at alle danskere får del i den - også pensionistgruppen.
Det her lovforslag, L 194, som vi behandler nu,
Vi taler om, at der er op mod 900.000, som egentlig vil få gavn af det lovforslag, vi behandler nu, og som også vil få et beløb på op mod 2.000 kr. om året.
Der er ingen tvivl om, at den grønne check også vil gavne pensionisterne, og at det hævede bundfradrag vil gavne pensionisterne.
Og for de pensionister, der stadig væk har en vis tilknytning til arbejdsmarkedet, er der ingen tvivl om, at de tidligere initiativer, som regeringen har taget, og som nu gør det muligt at tjene mere ved siden af pensionen, også vil have en gavnlig effekt for dem.
Det er jo interessant, at oppositionen ikke engang på en dag, hvor vejret er helt fantastisk udenfor, og hvor foråret for alvor har taget fat på Danmark, kan lade sig begejstre.
På trods af at vi her står og behandler et lovforslag, som giver pensionisterne - både de enlige og de samboende og førtidspensionisterne på den gamle ordning - et større rådighedsbeløb, så kan selv ikke det glæde Det Radikale Venstre.
Det kan da i høj grad godt forundre en god liberal politiker som mig selv, for jeg havde da egentlig håbet og forventet, at det her lovforslag kunne få en bred opbakning, også fra et parti som Det Radikale Venstre, fordi det jo i høj grad som en del af den skattereform, regeringen har fremlagt, går ind og sikrer, at alle får en økonomisk gevinst ud af skattereformen.
Og det her lovforslag er jo i høj grad udtryk for, at vi her går ind og løfter de ydelser, der bliver givet til pensionisterne.
Så jeg kan godt undre mig over, at den radikale ordfører er så pessimistisk, som han er.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-04-28:
Selvfølgelig er det ikke tilfredsstillende, at de mål, som har været sat, og de aftaler, der har været, ikke er blevet opfyldt.
Men så kan man jo så vælge at straffe, eller man kan vælge at sige: O.k., det er måske heller ikke den rigtige måde at gøre det her op på, vi kunne måske gøre det op på en bedre måde.
Og hr. Per Clausen må da medgive mig, at det et eller andet sted logisk set må være mere konstruktivt at se på, hvor meget man belaster, frem for hvor ofte man sprøjter.
Per Clausen (EL), 2009-04-28:
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om hr. Per Ørum Jørgensen kender en opgørelsesmetode, som ville have vist, at dansk landbrug ikke har øget sin anvendelse af pesticider.
Det synes jeg kunne være interessant at høre.
Så vil jeg bare sige til hr. Per Ørum Jørgensen, at jeg da er glad for, at Det Konservative Folkeparti fremover, når evalueringer giver dårligt resultat, vil være villige til at se på, om evalueringen er den rigtige metode, og snakke pænt og venligt til folk, sådan at de ikke føler sig straffet.
Det tror jeg der er mange som vil sætte pris på i fremtiden, hvis det bliver Det Konservative Folkepartis linje, når der kommer evalueringsresultater frem.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-04-28:
Jeg er ikke klar over, hvad hr. Per Clausen hentyder til afslutningsvis.
Jeg synes, det giver sund fornuft at kigge på, hvordan vi får løst problemet reelt.
Det kan godt være, at Enhedslisten har en anden tilgang til den problemstilling, vi drøfter nu, og mener - sammen med den øvrige venstrefløj - at det er straf, der skal til.
Det, jeg bare i al stilfærdighed prøver at fremføre her, er, at det da er en diskussion værd, om det nu er logisk, at man kigger på, hvor ofte man sprøjter på markerne, frem for at kigge på, hvor meget man reelt belaster.
Det synes jeg egentlig er en meget relevant diskussion.
Vi må også sige, at der jo er mange parametre, som netop har betydning for, hvad resultatet og outputtet er på de her undersøgelser og målinger.
Derfor synes jeg, det er relevant at indtænke tingene mere intelligent, end man måske gør i dag, og sammentænke hele problemstillingen vedrørende landbrug og natur på en ny og anderledes måde.
Bente Dahl (RV), 2009-04-28:
Da den radikale ordfører, hr. Johs. Poulsen, ikke kan være til stede i dag, er det mig, der på hans vegne skal meddele følgende: Det Radikale Venstre har en målsætning om, at dansk landbrug alt overvejende skal basere sig på økologiske dyrkningsprincipper. Derfor skal brugen af sprøjtegifte naturligvis udfases.
Vi er åbne over for alle ideer, vi er klar til at diskutere alle ideer.
Landbruget har desværre dokumenteret, at frivillige aftaler ikke er virkningsfulde.
Erhvervet har ikke levet op til de aftaler, de selv har indgået, om fald i forbruget af sprøjtegifte.
Derfor må der nødvendigvis udvikles andre og nye redskaber, som langt mere effektivt sænker forbruget af giftstoffer i landbrugsproduktionen.
Hvis det ikke i forbindelse med forhandlingerne om Grøn Vækst lykkes at udvikle og vedtage mere effektive instrumenter til at bekæmpe den nuværende alt for omfattende brug af sprøjtegifte, er Det Radikale Venstre klar til efterfølgende at gennemføre kvoter.
Vi vil derfor opfordre forslagsstillerne til at lade beslutningsforslaget leve i Miljø- og Planlægningsudvalget, indtil vi ved, hvordan resultatet af Grøn Vækst-forhandlingerne falder ud.
Vi anerkender i Det Radikale Venstre, at der findes flere dyrkningsmetoder.
Der findes en konventionel måde at dyrke landbrug på, hvor man anvender forskellige kemikalier til bekæmpelse af insektangreb og forskellige andre ting, og så findes der økologiske dyrkningsmetoder, hvor man har andre måder at foretage denne bekæmpelse på.
I Det Radikale Venstre går vi altså ind for over en periode at få indført de økologiske dyrkningsmetoder.
Vi er helt med på, at det tager den tid, det tager, men vi skal have lagt hele landbrugsproduktionen om.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-04-28:
Det bliver jo resultatet, hvis man går over til ren økologisk produktion.
Er det et offer, De Radikale vil bringe på hele fødevaremarkedet, at vi så må reducere mængden af fødevarer, vi kan producere worldwide?
Ja eller nej til det spørgsmål.
Bente Dahl (RV), 2009-04-28:
Det kan besvares meget mere uddybende end bare med et ja eller nej.
Nu spurgte ordføreren fra Dansk Folkeparti om den samlede worldwideproduktion.
Det ligger overhovedet ikke i kortene, at verdensproduktionen af fødevarer går ned, fordi Danmark overgår til økologisk produktion.
Der sker det, når man går over til økologiske produktionsmetoder, at der kommer mange flere arbejdspladser.
Afgrøderne er også af en anden slags, det er afgrøder, som giver flere penge i omløb.
Der sker helt andre ting, som Dansk Folkepartis ordfører ikke har med i det spørgsmål, ordføreren stillede til mig.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-04-28:
Nu er det normalt ikke kutyme at stille spørgsmål, når man ikke er hovedordfører, men jeg tillader mig det alligevel, da fru Bente Dahl jo også selv stillede mig spørgsmål for lidt siden.
Jeg vil bare spørge fru Bente Dahl, om man ikke anerkender, at det f.eks. ikke altid er til at vide, hvornår det er, et insektangreb kommer ude i en kornmark.
Nu har vi f.eks. tørketid, og der kan jo være nogle år, man skal bruge sprøjtemidlet flere gange for at få slået insekterne tilbage - eller et rustangreb, eller hvad det end kunne være.
Så anerkender man ikke fra De Radikales side, at der kan være nogle gange, hvor man skal bruge de her ting?
Er det så ikke på høje tid, at man laver det her om?
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-04-28:
Nu var det fra starten af ikke Dansk Folkeparti, der ville have den her skattereform.
Vi gik jo hele tiden på valg på, at vi skulle have et skattestop, men da det så viste sig, at de andre partier ville have den her skatteforhandling, måtte vi gå med i den og så godt som muligt prøve at bære den igennem.
Vores mål har hele tiden været, at det i hvert fald ikke skulle være dem med de laveste indkomster, der skulle betale for gildet, hvis man f.eks. hævede grænsen for topskatten.
Derfor er vi også glade for, at vi netop har fået det her igennem med, at pensionstillægget bliver hævet, og samtidig har fået de grønne afgifter indkomstbestemt, som netop rammer de mennesker, som ville få mindst ud af, at topskattegrænsen blev hævet.
Meta Fuglsang (SF), 2009-04-28:
Jeg vil gerne spørge hr. Dennis Flydtkjær, om hr. Dennis Flydtkjær mener, at pensionisterne har fået nok ud af det her.
Og der mener jeg i kroner og øre, men også relativt; om det er tilfredsstillende, at forskellen på det, pensionisterne får ud af det, og det, som de rigeste får ud af det, bliver større, altså at afstanden mellem deres indkomster vokser, så den relative forskel bliver større.
Er det et tilfredsstillende resultat?
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-04-28:
Jeg kan da i hvert fald sige det sådan, at jeg er glad for, at vi får lavet en socialt velafbalanceret aftale, som jeg ser det.
Det er jo sådan, at skattesystemet er bygget op på en procentsats, og det er svært at lave det sådan, at folk, der får en løn på f.eks. 1 mio. kr., får det samme ud af det som en person, der ikke tjener ret meget.
Jeg har et eksempel med en på SU, der gik ind på den her hjemmeside og beregnede, hvor meget der skulle betales i skat.
Det viste sig så, at personen betalte 3.000 kr. i skat om året, fordi personen var på SU.
Hvis vedkommende skulle have det samme ud af det som direktøren, skulle personen faktisk have rigtig mange penge tilbage i skat, altså faktisk mere, end SU'en er på.
Så man er jo nødt til at tænke på, at når man gør det op via en procentsats, vil de, der tjener flest penge, også automatisk få mere ud af skattelettelsen, hvis vi f.eks. sænker skatten med 1 pct. Men jeg er da godt klar over, at SF mener, at vi alle sammen skal have det samme beløb, altså have en slags borgerlønssikring, eller at vi alle sammen skal have den samme slags røde cykel og de samme biler og de samme sko at gå i.
Sådan ser vi det bare ikke.
Meta Fuglsang (SF), 2009-04-28:
Jeg tager den sidste del af svaret som udtryk for, at hr. Dennis Flydtkjær ikke har sat sig helt ind i SF's politik, og det skal være ham undskyldt i den her sene stund.
Jeg vil gerne spørge til den sociale afbalancering, som hr. Dennis Flydtkjær nævner her.
Førtidspensionister på den ny ordning er ikke omfattet af det her.
Mener han, at det også er en del af den sociale afbalancering?