runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2011-11-23:
Det er jo en interessant situation, at regeringen nu konkluderer, at det at lade folk beholde nogle flere af deres egne penge ikke virker, så nu tager man pengene fra dem og bruger dem for dem, samtidig med at det sådan set allerede nu kan ses, hvad konklusionen er.
Der er økonomer, der udtaler sig i samme artikel og siger: Jamen det er jo, fordi man ikke har en tillid til, at den såkaldte kickstart vil bidrage, når den sammenholdes med, at man samtidig vil plukke danskerne for så mange penge.
Jeg mener jo egentlig ikke, at det interessante er, om regeringen vil lægge afgift på sure asier eller rødkål – det er jo teknik – for der er alligevel kun danskerne til at betale pengene.
Og det er jo derfor, de nu bremser op og siger: Vi er bekymrede for vores egen økonomi.
Det er egentlig det budskab, danskerne giver finansministeren, og der er ingen refleksion over det andet end, at man har måttet give Enhedslisten nogle gaver, og det skal man bruge nogle skattekroner til at finansiere.
Hvordan virkeligheden så ser ud derude, ser jo ikke ud til at påvirke finansministeren.
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Jeg har to ting.
For det første tror jeg, det er en god idé, når man vil citere andre mennesker, særlig økonomer, at man så citerer dem i stedet for sådan at gengive løst, hvad man synes de har sagt.
Og som jeg hørte det, hr. Peter Christensen fik sagt her, var det ikke noget citat.
For det er en grundlæggende usaglig påstand, og det tror jeg også godt hr. Peter Christensen ved.
Forbrugerne reagerer på en alvorlig økonomisk situation.
De reagerer realistisk, de drager en anden konklusion på udviklingen i økonomien, end hvad Venstre forsøgte at gøre gældende i valgkampen, og det kan man jo ikke bebrejde dem.
De peger på, at forholdene ikke var, som Venstre forsøgte at gøre gældende.
Og det, regeringen siger i den sammenhæng, er, at så må vi finde løsninger, men det bliver svære løsninger, for de involverer, at vi betaler regningerne krone til krone.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-23:
Jeg er jo selvfølgelig glad for, at finansministeren altså bekræfter min udlægning og også bekræfter, at regeringen arbejder med en omlægning.
Jeg er så noget chokeret over, at finansministeren ikke mener, at der er nogen sammenhæng mellem at sige politisk, at man arbejder på en omlægning af bilafgifterne, og så den adfærd, forbrugerne udviser i forhold til at købe biler.
Resultatet er, at man risikerer at gå ud at købe en bil i dag, som om kort tid bliver sat ned i pris, fordi regeringen har lavet en afgiftsomlægning, med det resultat, at man altså har købt en bil for dyrt og måske har gæld i bilen, der gør, at man har svært ved at få den solgt igen på et tidspunkt til en brugtvognspris, der er bare rimelig set i forhold til det, man har købt den for.
Finansministeren må da erkende, at her spiller regeringen med noget meget, meget vigtigt i forhold til forbrugernes økonomi.
Kristian Jensen (V), 2011-11-23:
Regeringen har i den forløbne weekend indgået en finanslovaftale, som i høj grad lægger op til at gøre det dyrere at være dansker.
Da finansministeren fremlagde regeringens eget udspil, kunne vi høre, at der var blevet lagt stor vægt på, at der var en forbrugertillidskrise, og at manglende forbrugertillid faktisk var et stort problem.
Og vi har senest set en ny undersøgelse, der viste, at forbrugerne er gået endnu mere i sort, at de ikke er optimistiske.
Så er det, at jeg har svært ved at forstå, hvad det præcis er i regeringens finanslovaftale, der så at sige ændrer det oplæg, som regeringen overtog fra VK-regeringen, til noget værre i forhold til forbrugerne med de nye skatter og afgifter, der bliver opkrævet.
Hvis man går en tur og ser på den danske detailhandel, vil man se, at der er en meget sort situation.
Der er mange butikker, der har levet på de reserver og den opsparing, der måtte have været.
Man kan se, at de i øjeblikket stadig ligger markant under det niveau, der skal være for en rentabel forretning, så der er behov for at få stimuleret forbrugernes lyst til at bruge den opsparing, der har været igennem de seneste år.
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Jamen spørgsmålet kan besvares utrolig enkelt.
Der er flere elementer i finansloven, som gavner i den sammenhæng, spørgeren sigter til.
Først og fremmest tror jeg det er vigtigt helt grundlæggende at holde fast i, at det, der ligger i finanslovforslaget, er en realistisk vurdering af den økonomiske situation.
Altså, vi overtog ikke et fallitbo, men en økonomi i en alvorlig situation og med et stort underskud.
Det var større, end vi havde fået oplyst, og det viste sig, at de optimistiske tilkendegivelser, vi havde fået under valgkampen, om, at man nu var ude af krisen, var forkerte.
Og jeg tror, at det, forbrugerne nu reagerer på, er realiteterne og ikke den skatte- og afgiftspakke, der er fremlagt af regeringen.
De reagerer på de realiteter, man kan se, når man kigger ud ad vinduet, nemlig økonomien i resten af Europa, nøgletallene i Danmark, og der er frygt for at miste sit arbejde, frygt for, at det går baglæns med dansk økonomi og med den globale økonomi.
Der har regeringen en realistisk indstilling; vi siger tingene, som de er, i stedet for at skabe en afstand imellem de realiteter, alle og enhver kan forvisse sig om ved at kigge på virkeligheden, og det, man taler om i dansk politik.
Det er det ene.
Og det bidrager positivt.
Jeg står ikke her i dag og siger – det har jeg ikke sagt på noget tidspunkt – at det i sig selv er noget, jeg kan garantere ændrer situationen.
Situationen er alvorlig, men det skubber i den rigtige retning.
Kristian Jensen (V), 2011-11-23:
Jeg er glad for, at regeringen nu siger tingene, som de er, i modsætning til dengang, hvor den ikke var regering, og hvor man ikke sagde tingene, som de var.
Jeg synes sådan set ikke, der var så meget svar på mit spørgsmål, for ministeren siger, at forbrugerne reagerer på omverdenen, og det er sådan set rigtigt nok.
Forbrugerne reagerer på, at det går langsomt med den europæiske økonomi, men så forstår jeg bare ikke, hvorfor man oven i den stigende mistillid, som forbrugerne har, lægger yderligere skatter og afgifter for 5 mia. kr.
Der sker noget inden for byggesektoren i den aftale om fremrykning af f.eks. det almennyttige boligbyggeri, som vi har lavet i fællesskab, det er korrekt.
Men for butikkerne, for serviceerhvervene er den eneste ting, som de får ud af finansloven, at der for det første kommer øgede skatter og afgifter, så der bliver mindre mulighed for handel og serviceopgaver.
Og det andet er, at på de områder, hvor man øger skatter og afgifter, er man med til at flytte en stor del af handelen syd for grænsen.
Så jeg kan godt forstå, at forbrugertilliden er nede.
Jeg vil gerne have et svar på, hvad man har tænkt sig at gøre ved det.
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Det er jo simpelt hen ikke en korrekt gengivelse af helt elementære økonomiske sammenhænge, hr. Kristian Jensen kommer med.
Det er jo ikke sådan, at det, når man foretager en kickstart og centrerer noget af kickstarten i bygge- og anlægssektoren, så kun har effekt i bygge- og anlægssektoren.
Det spreder sig jo til resten af økonomien, og det tror jeg at hr. Kristian Jensen udmærket godt ved med den baggrund, han har som økonomisk fagminister i den tidligere regering.
Hr. Kristian Jensen har jo i den regering, han sad i, selv eksperimenteret med at løse krisen ved hjælp af store, ufinansierede skattelettelser.
Nu siger vi tingene som de er, nemlig at der ikke er nogen nemme løsninger, og at hvis man skal tage nogle nye initiativer i Danmark, skal de finansieres krone til krone, f.eks. når man investerer i bedre uddannelse og sundhed, og det må alle bidrage til.
Kristian Jensen (V), 2011-11-23:
Jeg er ked af, at finansministeren fraviger princippet om at sige tingene, som de er.
Det er jo ikke korrekt, når det bliver sagt, at der er givet ufinansierede skattelettelser.
Skattereformen i 2009 var fuldt finansieret; skattereformen i 2007 var fuldt finansieret, og forårspakken i 2004 var faktisk med til at skabe en økonomisk kickstart, der gjorde, at vi langt hurtigere end resten af Europa kom ind i et positivt konjunkturforløb.
Jeg kunne godt tænke mig, at der blev givet et svar.
Jeg kan ikke huske, hvor mange omgange vi har tilbage, men nu forsøger jeg igen: Hvad er det, der ligger i finansloven, bortset fra skatte- og afgiftsstigninger på 5 mia. kr., der vil få den almindelige forbruger til at have mere tillid og bruge af den store opsparing, der er blevet oparbejdet de senere år?
Når man kigger på tallene fra den finansielle sektor, kan man se, at der faktisk er blevet foretaget opsparing blandt de amindelige danskere.
Det burde på et eller andet tidspunkt udløses i et forbrug, det siger enhver økonomisk teori, og det ville være godt, hvis man fik stimuleret det forbrug, for det ville skabe arbejdspladser i stedet for at koste arbejdspladser.
Så hvad ligger der i regeringens finanslov, der stimulerer den almindelige danskers forbrugertillid?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Jamen det forholder sig jo, præcis som hr. Kristian Jensen siger.
Mange danskere har en ganske stor opsparing eller vælger aktivt at holde tilbage med forbruget – ikke fordi man for så vidt mangler overskud i sin økonomi, eller fordi man ikke kan betale 15 øre mere for en Filur-is, når pengene skal bruges til bedre sundhed, men fordi man ikke tror på fremtiden, fordi man anser den økonomiske situation for at være langt mere alvorlig, end hr. Kristian Jensens formand, den tidligere statsminister, gjorde gældende i valgkampen, og fordi man er bekymret for beskæftigelsesudsigterne.
Derfor har vi heldigvis fået en regering, som gør noget, når det gælder job og beskæftigelse, hvilket Venstre, så vidt jeg forstår, i et eller andet omfang støtter, selv om det har været svært at finde ud af undervejs.
Men det er da glædeligt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-23:
Se, nu har vi jo fået regeringens finanslovaftale, det samlede finanslovforslag for 2012, og ja, der er mange ting i den, men der er specielt én ting, jeg lige hæfter mig ved ikke er med i finanslovaftalen, og som jeg gerne vil høre finansministerens holdning til hvorfor ikke er kommet med, og det er en afgiftsomlægning på biler.
Sagen er jo, at den 19. oktober kunne vi læse i Berlingske Tidende, at Socialdemokratiets energi- og klimaordfører, fru Pernille Rosenkrantz-Theil, lancerede et meget, meget stort, omsiggribende forslag til ændring af bilafgifterne.
Det var et meget vidtrækkende udspil, der ville gøre, at der ville blive vendt op og ned på de afgifter, vi kender i dag, altså gøre de miljøurigtige biler, hvis man kan kalde dem det, meget, meget dyrere, og de mindre, miljørigtige biler meget billigere.
Sagen er, at når man annoncerer sådan noget og endda gør det i en artikel i Berlingske Tidende den 19. oktober, hvor det fremgår, at hun har partiledelsens tilladelse til at komme med et sådant udspil – hvad vi jo også må gå ud fra, når man kommer med så stort et udspil – samtidig med at skatteministeren i samme artikel bekræfter, at regeringen forbereder et udspil til en omlægning af bilafgifterne, så ved vi jo godt, hvordan det kan påvirke bilsalget i Danmark.
Altså, skal man ud at købe bil i en tid, hvor man ved, at regeringen arbejder på en omlægning, gør man det nok kun, hvis man skal købe en meget dyr og miljøurigtig bil, for den vil blive dyrere, mens man måske venter med at købe den miljørigtige bil.
Det vil sige, at det jo påvirker adfærden i en ugunstig retning.
Så jeg vil spørge finansministeren: Når man har lanceret sådan noget som det her forud for finanslovforhandlingerne, hvorfor sikrer man sig så ikke, at man har fået en fælles forståelse for en omlægning, man kan gå ud at fortælle om, og at man så får lavet den omlægning, så forbrugerne ved, hvad de har at gøre godt med?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Det er jo fuldstændig korrekt, at det er en del af regeringens planer at lægge op til og at foretage en omlægning af bilbeskatningen i Danmark.
Det kommer regeringen med et samlet oplæg til, når det oplæg er færdigt.
Det er også korrekt, at Socialdemokratiets energiordfører har gjort holdninger gældende i den sammenhæng, hvilket jeg synes er helt udmærket.
De holdninger, der er gjort gældende, dækker ikke et endeligt oplæg fra regeringens side.
Det må man se på, når det kommer, og det arbejder vi med i øjeblikket.
Jeg noterer mig, at den her debat om omlægning af bilafgifterne har kørt i en årrække.
Det er muligt, jeg husker forkert, men som jeg forstår det, indgik man bredt en transportinfrastrukturaftale, hvor man lagde op til at se på muligheden for at indføre roadpricing i Danmark.
Så det er jo en debat, vi har haft løbende, og mange partier har været involveret i den.
Det kan være, jeg har forkerte oplysninger, men det er ikke mit indtryk, at der har været noget decideret boom i salget af firhjulstrækkere efter fru Pernille Rosenkrantz-Theils udmeldinger i Berlingske Tidende.
Christian Friis Bach (RV), 2011-11-23:
Jeg har hele tiden fokus på, hvor pengene gør nytte, og ikke kun på, hvor vi bruger dem, men også hvordan vi bruger dem.
Udfasningen af bistanden til Nicaragua fortsætter uændret, om end vi vil forsøge at etablere et regionalt menneskerettighedsprogram, som stadig væk kan fastholde et pres også på regeringen i Nicaragua, men bistanden udfases.
Der er rigtig mange gode eksempler.
I Afghanistan har 80 pct. af befolkningen nu adgang til primær sundhed, og antallet af skoleelever er tidoblet på 9 år – over en tredjedel af de skoleelever er piger.
Det er et fantastisk positivt resultat, dansk bistand har været med og har gjort en forskel.
Det skaber fred og stabilitet og fremgang i Afghanistan, og om noget kommer det til gavn for os selv.
Det kommer til gavn for de mange piger, der nu er i skole, og de mange børn, der får en uddannelse.
Det kommer søreme til gavn for selv.
Jeg er glad for, at spørgeren anerkender, at vi forsøger at gøre det intelligent.
Det er lige præcis det, vi gerne vil.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-11-23:
Statsministeren udtaler efter valget: »Der er to ting, som bliver til noget. Det ene er hjælpepakken til boligmarkedet, det andet er betalingsringen.
I øvrigt vil jeg afholde mig fra at gå yderligere i detaljer om, hvordan regeringsgrundlaget bliver, ...«
Må jeg forstå det på den måde, at det er i overensstemmelse med løftepolitiken, for dels er det jo afgivet efter valget, og dels er det jo så ikke et kerneløfte?
Så når statsministeren efter valget siger, at der er to ting, som bliver til noget, den ene hjælpepakken til boligmarkedet, den anden er betalingsringen, hvilken karakter har det så, vil jeg spørge statsministeren?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-11-23:
Når jeg og andre har fremhævet lige præcis de to løfter, er det – som jeg også sagde meget tydeligt til vælgerne – fordi vi på de her områder ikke går på kompromis.
Vi kommer ikke til at hæve boligskatten, og vi går ikke på kompromis med det her område.
Det har vi heller ikke gjort; vi hæver ikke boligbeskatningen.
Det var der mange der såede tvivl om, men det var præcis det, vi sagde før valget, som vi præcis har holdt efter valget, og det synes jeg er vigtigt.
Konsekvensen af hr. Claus Hjort Frederiksens tænkning ville jo være – og det tror jeg ikke at der er nogen der i fuldt alvor kan mene – at partierne kun må gå til valg på de ting, som de er hundrede procent sikre på, at de har 90 mandater til at kunne gennemføre.
Men det, der er situationen i Danmark, er, at man går til valg på den politik, som er ens partis politik, og at man derefter med parlamentets, Folketingets, sammensætning forsøger at gennemføre så meget af den politik som muligt.
Og vi ved alle sammen, at der skal 90 mandater til at få gennemført politikken, og har man ikke dem, må man jo gå i gang med kompromiset.
Jeg tror ikke, at det her er ukendt for hr. Claus Hjort Frederiksen; jeg tror, det er ganske kendt stof, men jeg tror næsten, at man lader, som om man ikke helt har forstået det.
Peter Christensen (V), 2011-11-23:
Hvad forventer ministeren, at jobeffekten af regeringens finanslovforslag inklusive fremrykningen af offentlige investeringer vil være i 2014 og 2015?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Vi har foretaget en beregning af jobeffekten for 2012 og 2013.
Det er dér, vi foretager en kickstart af dansk økonomi.
Jeg kan oplyse, at jobeffekten i 2012 bliver på 12.000 personer, dels i kraft af kickstarten, dels fordi det faktisk er sådan, at de øgede offentlige udgifter, der afholdes som følge af finanslovforslaget, mere end opvejer den negative beskæftigelseseffekt af øgede skatter og afgifter.
Peter Christensen (V), 2011-11-23:
Men når man fremrykker noget, må der jo være et eller andet tidspunkt, hvor den aktivitet så ikke er der, så regeringen må jo have gjort sig nogle overvejelser om, om det så er i 2014 eller i 2015, at den her effekt på de 12.000 personer altså ikke er der.
Det må regeringen da have gjort sig nogle overvejelser om.
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Nej, altså, jeg svarede faktisk relativt klart på spørgsmålet.
Der er ikke nogen tvivl om, at vi fuldstændig hæderligt tager højde for det, der er gennemført.
I det omfang, der er foretaget en gennemførelse af forslag, der medfører en begrænset svækkelse af arbejdsudbuddet, tager vi højde for det problem i forbindelse med regeringens øvrige reformprogram.
Så enkelt er det.
Peter Christensen (V), 2011-11-23:
Det, finansministeren siger, er, at kickstarten isoleret set – og nu snakker vi ikke om den samlede finanslov – har en jobeffekt på 9.000 personer i 2012 og 12.000 personer i 2013.
Det er en samlet effekt på 21.000 personer.
Er det så i 2014?
Altså, når regeringen fremrykker noget, må den da kunne give et svar på, hvornår det er fremrykket fra.
For hvis ikke man kan sige, hvorfra man har taget det, og hvortil man har rykket det, har man vel bare løftet det samlede aktivitetsniveau grundlæggende.
Nu ved vi hvortil, men ikke hvorfra.
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Det har man jo taget fra de kommende år, altså fra 2014 og frem, hvor man isoleret set vil have et lavere investeringsniveau som følge af de fremrykninger, vi har foretaget.
Det er korrekt.
Men man har jo ikke tilrettelagt den samlede økonomiske politik for 2014 og frem endnu, og derfor kan man heller ikke sige noget om, hvad den samlede aktivitetsvirkning af den økonomiske politik i 2014 og frem vil være.
Jeg tror ikke, at de her mekanismer er sådan helt fremmede for spørgeren.
Altså, sådan som jeg forstod Venstre, havde man i sidste øjeblik før valget og i valgkampen den opfattelse, at det var nødvendigt at foretage en kickstart af dansk økonomi ved at fremrykke offentlige investeringer.
Så man må jo også i Venstre have drøftet problemstillingerne relativt indgående ved den lejlighed.
Det går jeg da i hvert fald ud fra.
Peter Christensen (V), 2011-11-23:
Jamen det undrer mig bare lidt, for jeg troede, at regeringen havde et overblik over, hvordan man havde tænkt sig, at de offentlige investeringer skulle forløbe, at der var en plan for det, og at man så sagde, at nu ville man fremrykke nogle af dem.
Men hvis man ikke kan fortælle, hvorfra de er blevet fremrykket, og hvilket år det så er, man vil få en noget mindre beskæftigelseseffekt, så betyder det vel bare, at man har øget det samlede investeringsniveau.
Det er vel også det, som vismændene dybest set er inde at påpege, nemlig at for at man overhovedet kan tale om fremrykning af offentlige investeringer, kræver det, at man har en oversigt over, hvordan man ellers havde tænkt sig, det skulle være.
For ellers er det bare et udgiftsdrivende instrument, vi dybest set har med at gøre.
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Jamen regeringen har en fuldstændig klar erkendelse af og har også givet en klar tilkendegivelse om, at når man fremrykker offentlige investeringer, så vil man senere skulle have et lavere investeringsniveau, end det ellers ville have været tilfældet.
Og dermed har det jo også en effekt på den økonomiske aktivitet.
Og det er jo sådan, man fører en aktiv finanspolitik, altså ved at man forsøger at lægge investeringstrykket i den periode, hvor der i øvrigt er pres på beskæftigelsen og stigende arbejdsløshed, hvilket der er i øjeblikket.
Jeg tror ikke, der er nogen, der kan være i tvivl om, at vi står i en svær økonomisk situation, hvor der er brug for, at man gør noget aktivt for at styrke beskæftigelsen.
Og det vil isoleret set bevirke, at man har lavere investeringer og dermed en lavere stimulering af beskæftigelsen senere hen.
Jamen det har regeringen sandelig da også et overblik over, og regeringen tilkendegiver også fuldstændig klart, at den fremrykning, der her foregår, isoleret set reducerer investeringsniveauet og dermed også beskæftigelsesvirkningen i årene fra 2014 og frem til 2020.
Det er klart.
Det, jeg så bare siger, er, at regeringens almindelige økonomiske politik fra 2014 og frem jo ikke er tilrettelagt nu.
Den følger jo af det reformprogram, vi har lagt frem, og af den nye 2020-plan, vi agter at gennemføre.
Så enkelt er det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-23:
Kan jeg opnå bare en lille, beskeden forståelse hos finansministeren for, at der godt kan sidde en dansker eller to ude i fædrelandet og tænke, at det var lige godt mærkeligt.
Altså, her stemmer man på nogle partier, man stemmer nogle nye til magten på baggrund af nogle meget kontante løfter, som endda er meget lokalt forankrede, man går ned på lokalt niveau i den enkelte kommune og siger præcis, hvor mange penge de i den pågældende kommune får ud af at stemme på S og SF.
Så stemmer man dem til magten for så at få at vide, at for så vidt angår 2012, er der ingen som helst ændringer.
Det, som lå i den gamle regerings økonomiske politik for kommunernes muligheder i 2012, er fuldstændig uforandret.
Der er ikke ændret en tøddel.
Kan jeg få bare lige den snert af forståelse – det tror jeg mange danskere vil se frem til – fra finansministeren for, at han kan se, at det godt kan få en eller to danskere til at tænke, at det var lige godt pokkers, for hvor blev det løfte af?
Bjarne Corydon (S), 2011-11-23:
Altså, nu har hr. Kristian Thulesen Dahl generelt en fin forståelse i næsten enhver sammenhæng.
Jeg synes altid, det er nemt at forstå det, hr. Kristian Thulesen Dahl siger.
Jeg synes også, at det er konsistent på egne præmisser, men jeg svarer nej til det konkrete spørgsmål.
Altså, der blev lagt et valgoplæg frem af Socialdemokraterne før valget.
Det kunne ikke gennemføres helt og fuldt, fordi der ikke var 90 mandater bag.
Så forhandlede man for at nå længst muligt, og nu er man nået frem til den situation, hvor der faktisk er skaffet penge til flere investeringer i kommunerne næste år, ved næste års forhandlinger om kommuneaftalerne for 2013.
Det er så en grundlæggende forskel i dansk politik, der er etableret der.
Nu er der finansiering.
Det er nogle af de ting, der debatteres meget i Danmark – kommunal velfærd, de store offentlige indsatsområder.
Det har vi leveret.
Spørgeren gør ofte gældende, at det er spørgeren også interesseret i at levere, og det henstår fuldstændig i det uvisse, hvordan det skulle kunne lade sig gøre.
Kristian Jensen (V), 2011-11-23:
Vil ministeren redegøre for sin opfattelse af den samlede finanslovaftales virkning på arbejdsudbuddet, og mener ministeren, at finanslovaftalernes virkning på arbejdsudbuddet er med til at gøre dansk økonomi mere holdbar?
Det kan godt være, at finansministeren mener, det er enkelt, men det er nu ikke særlig klart svaret.
Det er ikke særlig klart svaret, for jeg står egentlig og spørger om, hvorvidt de tal, der er i regeringens egen publikation, er indregnet i de negative virkninger på arbejdsudbuddet, der er kommet af finansloven nu.
Altså, skal vi forstå det sådan, at når der står, at man skal have 7.000 flere ud i arbejdsudbud ved en skattereform, så er det – med de minus 4.000, der er i aftalen om finansloven – nu 11.000, eller når der står, at man ved en lang række forskellige andre reformer af kontanthjælpssystem, fleksjobordning, førtidspension, regler for international rekruttering osv. osv. skal have 28.000 ud af det, ja, så skal man nu have 32.000 ud af det?
Altså, skal det minus, der er kommet ud af regeringens egen finanslovaftale, hvor man så at sige svækker dansk økonomi, hentes hjem ved, at de reformer, man har lagt op til, skal gøres endnu større, eller er der bare tale om en svækkelse af den langsigtede holdbarhed?