runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Men det er sådan, at der bl.a. er nogle EU-krav, vi skal leve op til.
Det er jo også baggrunden for, at regeringen fører en stram økonomisk politik.
Når man ser på de 2 år, vi nu har lavet finanslove for, altså for 2012 og 2013, giver det sådan set en gennemsnitlig vækst på omkring de 0,8 pct., hvis jeg ikke regner helt skævt.
Det, vi har sagt i vores 2020-plan, er også fremadrettet.
Der skal være en begrænset vækst i den offentlige sektor, ja, men en vækst i det offentlige, som ligger i omegnen af de her 0,8 pct.
Det synes jeg sådan set er ret klar tale.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-12-18:
I valgkampen 2011 kørte der jo busser rundt her i København med store plakater, hvorpå der stod, at billetpriserne skulle nedsættes med 40 pct., og de var underskrevet af SF.
Det var altså et valgløfte fra SF.
Så havde jeg og mange andre jo troet, at de vil blive sat ned med finansloven for 2012, men der skete intet, der skete det modsatte.
Så havde vi jo regnet med, at det så ville ske med finansloven for 2013.
Tværtimod sker der det modsatte nu, nemlig at billetpriserne stiger med 3,5 pct. for pendlerne.
Hvorfor er det forslag ikke med i finansloven?
Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Jeg ved ikke, om det er, fordi spørgeren ikke har fulgt med i dagspressen – ellers vil jeg gerne sende et klip – for det har jo fremgået af dagspressen de seneste dage, at nu sænker man sådan set prisen på det, der hedder off peak-kørsel, i den kollektive trafik
med 20 pct.
20 pct. er immer væk en sjat, det er jo cirka halvvejen.
Det synes jeg da sådan set er ret godt, når vi er halvvejs inde i valgperioden.
Jeg ville da gerne se, om hr. Flemming Damgaard Larsen kunne levere noget tilsvarende.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-12-18:
Det er jo en meget, meget lille procentdel af befolkningen, der har mulighed for at køre i bus og tog på de tidspunkter.
Man kan jo kun gøre det nogle ganske få timer om dagen.
Men pendlerne, altså dem, der skal slæbe pengene hjem til det danske samfund, bliver straffet med at skulle betale 3,5 pct. ekstra i billetpriser.
Kan ordføreren ikke se, at den er helt gal, og at det viser, at et valgløfte ikke er blevet indfriet?
Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Jeg er da glad for, at ordføreren nu pludselig godt kan huske, at vi rent faktisk sænker priserne med 20 pct. i den her off peak-kørsel.
Det synes jeg sådan set er ret interessant, og jeg vil da gerne genopfriske erindringen ved at sige, at det sådan set er en sænkelse af priserne med 20 pct. i off peak-perioden.
Jeg synes faktisk, at det er et vigtigt skridt i retning af at styrke den kollektive trafik.
Det er jo noget, vi desværre ikke har set de sidste 10 år, hvor den borgerlige regering sad ved magten.
Men nu sænker vi rent faktisk priserne ved off peak-kørsel og det synes jeg faktisk er et markant løft.
Det vil jo netop også tilgodese de mange, som af den ene eller den anden grund kan benytte sig af den offentlige transport i den periode.
Christian Juhl (EL), 2012-12-18:
Jeg vil gerne fortsætte lidt med debatten om regeringens egne prognoser.
Arbejdsløsheden stiger trods indsatsen.
Hvad har SF tænkt sig, at vi skal gøre?
Skal vi lave en kickstart mere inden den 1.7.?
Skal vi sørge for, at dagpengereglerne er i orden til dem, der falder ud efter den 1.7., eller hvad skal vi gøre?
Skal vi ikke have et eller andet beredskab?
Én ting er, at der er lavet en finanslov, en anden ting er, at jeg synes, at midlerne, vi har brugt i den finanslov, langtfra slår til i den meget alvorlige situation, som prognoserne antyder der er.
Jeg vil gerne høre SF's bud på det.
Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Jeg er sådan set enig i, at det er en alvorlig situation.
Det er det da altid, når der er over 150.000 danskere, der står uden for arbejdsmarkedet.
Der er da ikke nogen, der kan være tilfreds med det.
Jeg synes omvendt, at vi bliver nødt til at have proportionerne på plads.
Den internationale krise har ramt Danmark, men hvis man ser på den ledighed, som vi nu ser i sydeuropæiske lande, med tårnhøje arbejdsløshedstal, særligt for de yngste er arbejdsløsheden eksploderet i lande som Spanien, Italien og Grækenland, så synes jeg da sådan set, at det understreger, at vi faktisk er lykkedes med i Danmark både at sikre de unge uddannelse og holde hånden under beskæftigelsen.
Det synes jeg faktisk er al ære værd.
Kunne det være bedre?
Ja, det kunne det sikkert.
Jeg tror, at vi alle sammen kunne ønske os, at der ikke var en international krise.
Jeg synes faktisk, at vi har formået at tage de nødvendige tiltag.
Akutjobpakken er et vigtigt skridt i den rigtige retning til rent faktisk at give nogle af dem, der i dag er ledige, muligheden for at komme ind på arbejdsmarkedet ved hjælp af akutjob eller alternativt at tage yderligere uddannelse, således at man kan få de kvalifikationer, der bliver efterspurgt på arbejdsmarkedet.
Jeg synes faktisk, at det er et rigtig vigtigt løft, som Enhedslisten jo også selv har været med til at tilslutte sig.
Endelig er der kickstarten, som leverer 20.000 nye arbejdspladser næste år.
Det er jeg faktisk glad for.
Christian Juhl (EL), 2012-12-18:
Nu hørte jeg, hr. Jonas Dahl igen rose akutjobpakkerne I og II.
Jeg er i tvivl om, om arbejdsløse synes, at det er nok så fantastisk, hvis de den 1.7. står uden arbejde, uden indtægt, uden nogen mulighed.
Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Jeg vil ikke stå her og diskutere en akutjobpakke IV.
Jeg vil da gerne høre, hvad det er for nogle forslag, Enhedslisten har i tankerne, men uden at vide det er det lidt svært for mig at forholde mig til det her fra talerstolen.
Jeg synes, at det er vigtigt at holde fast i, hvad det er, vi har lagt på bordet.
Der er en akutjobpakke, som skaber 12.500 akutjob for de langtidsledige, som i dag står til at falde uden for dagpengesystemet.
Det synes jeg faktisk er vigtigt.
Vi har en kickstart, som næste år skaber 20.000 arbejdspladser.
Det synes jeg er et andet centralt element.
Vi styrker uddannelsessystemet.
Vi giver bedre muligheder for, at folk og unge kan tage en uddannelse med den her finanslov.
Jeg synes, at alle tre elementer er helt centrale for rent faktisk at holde hånden under arbejdsmarkedet, sikre, at vi får et uddannelsesløft, som gør, at Danmark er parat.
Når krisen forhåbentlig letter sit tunge låg over Danmark og resten af Vesteuropa, må vi da så sandelig håbe, at Danmark står endnu bedre rustet, så vi alle kan få gavn af det.
Jeg tror, at det, den ledige gerne vil have den 1.7., er et arbejde.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-18:
Ja, der bliver jeg så hr. Thomas Jensen svar skyldig, for jeg kan ikke svare meget konkret på det spørgsmål.
Vi har en overordnet tilgang til det her om, at erhvervslivet i Danmark skal klare sig selv.
Der skal ikke være erhvervsstøtte af nogen særlig karakter.
Det kommer selvfølgelig an på, hvordan man definerer erhvervsstøtte.
Altså, der er noget erhvervsstøtte, som handler om, at danske virksomheder har nogle bestemte skattefordele, fordi de ellers ikke kan konkurrere med virksomheder i udlandet.
Det er ikke den erhvervsstøtte, vi først og fremmest vil afskaffe.
Den erhvervsstøtte, vi vil afskaffe, er primært den, hvor man giver en pose penge til bestemte virksomheder eller bestemte brancher.
Mike Legarth (KF), 2012-12-18:
Med hensyn til den private sektor og de virksomheder, der er reguleret af staten, har vi jo foretaget ny regulering især i den finansielle sektor.
Og kun der giver det jo mening, at vi forholder os til det frie marked, de private virksomheder, der eksisterer selvstændigt og på markedsvilkår: Det, der kan stå, består, og det, der ikke kan bestå, falder.
Sådan er markedsmekanismerne.
Det er det, der giver os, der er købere og forbrugere, de bedste varer og ydelser, fordi man konkurrerer med hinanden.
Med hensyn til den offentlige sektor har vi sagt, at vi vil bevare den offentlige sektors størrelse i den form, den har i dag, og så vil vi lade den private sektor vokse.
Det er et meget fornuftigt synspunkt, som vil være til gavn for nationaløkonomien.
Thomas Jensen (S), 2012-12-18:
Jeg må sige, at de danske aviser jo ikke ligefrem konkurrerer med udenlandske aviser, i hvert fald ikke i særlig udpræget grad.
Så hvis vi skal følge den analogi, som der lige kom her fra hr. Ole Birk Olesen, vil det betyde, at vi skal afskaffe momsfritagelsen for dagspressen i Danmark.
Er det det, Liberal Alliance er ude på?
Per Clausen (EL), 2012-12-18:
Men det, der er årsagen til, at det er relevant at tage det op i dag, er jo, at da finansloven blev forhandlet, havde vi en anden forventning til den økonomiske udvikling i 2012 end den, der har vist sig, da der kom den økonomiske redegørelse.
Det skyldes bl.a., at kommunerne ikke har brugt de her 8 mia. kr.
Så mit spørgsmål til finansministeren er bare: Jamen hvis det var forsvarligt og ansvarligt at bruge dem i 2012, er det så ikke også forsvarligt og ansvarligt at bruge dem i 2013, og er det derfor ikke i dette tilfælde kun et spørgsmål om, hvorvidt man vil tage et ekstra politisk initiativ for at øge beskæftigelsen?
Bjarne Corydon (S), 2012-12-18:
Det er jo generelt sådan, at rammerne for kommunernes økonomi fastlægges i kommuneaftalerne, og det er et samlet billede.
Man ser både på driftsudgifterne og anlægsudgifterne, og man gør det i en aftalemæssig sammenhæng.
Det kommer vi også til at gøre fremadrettet.
Bent Bøgsted (DF), 2012-12-18:
Tak, formand.
I Beskæftigelsesministeriet har man vurderet, at de investeringer på det offentlige område, der sker fra nu af og frem til 2020, giver 20.000-25.000 job hvert år, altså fra nu af og fremad.
Hvordan hænger det, at der bliver skabt 20.000-25.000 job, så sammen med, at finansministeren har sagt, at ledigheden vil stige yderligere i 2013?
Hvis der bliver skabt 20.000-25.000 job i 2013 og ledigheden vil stige,
hvor mange job er det så, der forsvinder?
Vi har jo hørt lidt om, hvor der kunne forsvinde nogle job.
Det var jo bl.a. i forbindelse med afskaffelse af håndværkerfradraget og sådan flere forskellige ting.
Men hvor mange job regner finansministeren så med at der forsvinder i 2013, altså når beskæftigelsesministeren siger, at der kommer en stigning på 20.000-25.000 job?
Bjarne Corydon (S), 2012-12-18:
Jeg tror generelt, hvis jeg altså forstår spørgsmålet rigtigt, man må sige, at når man ser på de beregninger, der lægges frem, de prognoser, der bliver lavet af mit ministerium og andre økonomiske ministerier, så hænger de mekanismer, der beskrives, sådan ud fra et fagligt udgangspunkt ikke på nærmest nogen som helst måde sammen med det, der optager spørgeren og flere andre spørgere her i dag.
Man regner med en mere dæmpet, mat økonomisk udvikling i Danmark, jo først og fremmest på baggrund af at den internationale udvikling er så svag og så usikker, at det naturligvis hos forbrugerne og hos virksomhederne skaber en vis forsigtighed, en vis frygt for fremtiden, der gør, at man holder igen med investeringer og forbrug.
Jeg husker ikke at have set grænsehandelen, boligjobordningen eller andet nævnt som nogen væsentlig faktor, i hvert fald ikke i nogen af de prognoser, jeg har set udarbejdet.
Bent Bøgsted (DF), 2012-12-18:
Men altså, ifølge det, der står i det fra Beskæftigelsesministeriet, vurderer man, at de her 176 mia. kr., der bliver smidt ud i offentlige investeringer, skaber de her 20.000-25.000 nye job hvert år frem til 2020.
Og når finansministeren så siger, at vi skal se en yderligere stigning i ledigheden i 2013, må der jo være et problem i 2013, der ikke rigtig hænger sammen med det andet.
For enten holder de tal fra Beskæftigelsesministeriet ikke, eller også vil vi se et ret stort fald i antallet af job i 2013, altså for at der kan komme en stigning i ledigheden.
Det vil jo betyde, at der bliver flere ledige end de her 25.000 job, der vil blive skabt i 2013.
Og det er det, jeg ikke rigtig kan forstå samspillet i, for det betyder så, at der vil komme et ret så stort fald i beskæftigelsen eller en ret så stor stigning i ledigheden her i 2013.
Bjarne Corydon (S), 2012-12-18:
Mange tak.
Nu er det generelt sådan med vores økonomi, at den er så dynamisk, at der jo hvert år skabes ganske mange job og også forsvinder ganske mange job i stedet for.
Ellers må man vel bare sige, at spørgeren på sin egen måde har formået at forklare nogle af de fundamentale sammenhænge, der er rent økonomisk, når man fører krisepolitik.
I en situation, hvor forbrugerne holder tilbage, hvor virksomhederne holder tilbage på grund af forsigtighed og frygt, er det vigtigt, at man sætter ind med investeringer, så man alligevel holder en hånd under beskæftigelsen, altså så man har to modgående bevægelser.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-12-18:
Det er således, at regeringen nu har lavet en aftale om, at billetpriserne i den kollektive trafik, bus og tog, skal stige 3,5 pct.
Det er i hvert fald konsekvensen – det er ikke lige det, der står i aftalen, men det er altså konsekvensen – for ganske almindelige pendlere.
Og som et lille plaster på såret har man nogle ganske få timer midt på dagen, hvor andre mennesker, der ikke har behov for at bruge kollektiv trafik lige så meget, kan få billetten til nedsat pris. Synes finansministeren ikke, at det er meget uartigt over for de pendlere, som hver dag tager på arbejde for at tjene penge til føden og til at betale den skat, som i øvrigt er steget meget kraftigt under den nuværende regering, at de nu skal betale ekstra høje billetpriser, til trods for at regeringen lovede det modsatte?
Bjarne Corydon (S), 2012-12-18:
Det synes jeg egentlig er interessant, for jeg havde jo lejlighed til at forhandle en finanslov med Venstres finansordfører, og jeg husker ikke noget forslag om billigere billetpriser ved den lejlighed.
Nu kan man jo godt fra Venstres side bringe ting på bane, man ikke finansierer, det sker lejlighedsvis, men ingen af delene gjorde sig gældende.
Så hvis man fra hr. Flemming Damgaard Larsens side ser det som en uartighed, i forhold til hvad der sker med billetpriserne i Danmark, må man jo tage et internt seminar i Venstre om det.
Det, jeg kan sige fra regeringens side, er, at der er fundet penge til at sænke billetpriserne ganske markant i forbindelse med en aftale, som Venstre desværre ikke ønskede at deltage i.
Så det er vel realiteterne.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-12-18:
Altså: Uartigheden består i, at regeringspartierne i valgkampen lovede en markant nedsættelse af billetpriserne i den kollektive trafik – i busser og tog – og nu ser vi konsekvensen af den politik, man fører.
Det er det stik modsatte, der sker, i forhold til de pendlere, der hver dag må drage på arbejde for at tjene til føden og til skatten, og for at tjene de ekstra penge ind, de skal betale i ekstra skat på grund af de høje skatter og afgifter og de stigninger, der er sket.
Det er det, jeg har spurgt om: Om ikke det er uartigt, at man lover noget, og så holder man det ikke og rammer i stedet for pendlerne.
Bjarne Corydon (S), 2012-12-18:
Nu er det jo sådan med de lønmodtagergrupper, spørgeren sigter til her, at lige præcis de grupper i lige præcis de her år får en skattelettelse som sådan en ekstra håndsrækning i forhold til det ansvar, man løfter, når man går på arbejde og støtter fællesskabet – på baggrund af vores initiativ.
Og så er det sådan, at vi har et forsigtighedsprincip, når det gælder den økonomiske politik, og det vil sige, at vi ikke gennemfører udgifter, der ikke er finansieret, i modsætning til Venstre.
Derfor har vi fundet penge til en markant sænkning af billetpriserne, men ikke i fuldstændig bred forstand.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-12-18:
Jeg vil egentlig gerne tilbage til boligjobordningen, for både finansministeren og hans partifæller har i mange sammenhænge gjort alt for at negligere effekten af boligjobordningen, men den har, hvis man spørger Dansk Byggeri, skabt langt over 5.000 job i bygge- og anlægssektoren, og den har været med til at holde hånden under en lang række af de folk, der ellers ville være presset ud i arbejdsløshed.
Finansministeren sagde før, at der ikke er nogen steder i de økonomiske skrifter, hvor boligjobordningen er omtalt.
Det er jo sådan, at de økonomiske vismænd sådan set omtalte boligjobordningen som noget, der har en positiv effekt på beskæftigelsen i Danmark.
Jeg vil egentlig bare høre finansministeren: Hvad er det, finansministeren vil sige til de mange tusinde mennesker, der står til at miste deres job som følge af, at regeringen afskaffer boligjobordningen, og til de op mod 500, der står til ikke at kunne få den praktikplads, som ellers var sikret gennem boligjobordningen?
Hvad skal de nu?
Skal de også tage et akutjob?
Eller hvad er regeringens svar til dem?
Beskæftigelse skaber finansloven i hvert fald ikke på det punkt.
Bjarne Corydon (S), 2012-12-18:
Mange tak.
Jeg tror generelt ikke, at man skal holde sig til tal fra Dansk Byggeri, hvis man vil have den præcise vurdering af effekten af det her.
Jeg tror, at man skal holde sig til de tal, der kommer fra officielt uvildigt hold.
De siger noget andet og noget mere skeptisk i forhold til jobvindingen.
Det, der i hvert fald står fast, uanset hvilke tal man vælger at tro på, er, at der er tale om en ganske dyr ordning.
Vi diskuterede, at det ville koste 1,7 mia. kr. at videreføre den.
Det mener jeg ikke er den rigtige prioritering i den nuværende økonomiske situation.
Jeg mener, at effekten jo ville være, at vi ville bruge ganske mange penge i en situation, hvor der i øvrigt ikke er mange penge til rådighed efter 10 år med spørgerens parti ved roret, på at støtte noget arbejde, som for en stor dels vedkommende ville være blevet foretaget under alle omstændigheder.
Det gælder bl.a. for det arbejde, som jeg ville kunne få støtte til i min økonomi.
Det står vi fuldstændig ved.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-12-18:
Så det, der er finansministerens svar til de mange mennesker, der står til at miste deres arbejde i bygge- og anlægssektoren, er, at hvis de er rigtig heldige, bliver arbejdet udført alligevel.
Jeg synes måske, at det er lidt kendetegnende for den arrogance, som vi lidt oplever fra regeringens side, når det handler om at forholde sig aktivt til den stigende arbejdsløshed, der er i samfundet.
Man kunne måske også spørge finansministeren, om det ikke bare er endnu en indrømmelse af, at alle de tal, der tidligere kom fra finansministeren i »En fair løsning« og »Fair forandring« og en lang række andre ting, var lige så uholdbare som regeringens økonomiske prognoser, når det handler om dansk vækst.
Bjarne Corydon (S), 2012-12-18:
Der er vel det meget enkle forhold, at vi her til Folketingets finanslovdebat ikke skal tage kommuneforhandlingerne for 2014.
Dem tager jeg, i det omfang at det stadig væk er mig, der er finansminister, med kommunerne, når jeg mødes med dem til den tid.
Og det er rigtigt, at kommunerne udviser en voldsom tilbageholdenhed i de her år efter en årrække, hvor der ikke har været styr på budgetterne i den kommunale økonomi.
Det er naturligvis en udfordring at ramme præcist i forhold til det budget, man har lagt, men generelt at bebrejde kommunerne, at man lægger det med en vis forsigtighed og man overholder de budgetter, som ellers systematisk blev overskredet tidligere, er jeg ikke med på.
Per Clausen (EL), 2012-12-18:
Jeg takker da for finansministerens sidste bemærkning, for jeg var jo helt nervøs for, at en af vores ordførere havde indgået en aftale, jeg ikke havde opdaget.
Det ville jo ikke være godt.
Så er spørgsmålet til finansministeren bare: Hvis det var fornuftigt og forsvarligt at bruge dem i 2012 og de ikke blev brugt, hvorfor så ikke give kommunerne mulighed for at bruge de penge i 2013?
Bjarne Corydon (S), 2012-12-18:
Jo, men nu har hr. Erling Bonnesen jo en rigtig god juleferie foran sig, og der vil jeg bare råde til, at man benytter nogle af de lange aftener til at få læst sig igennem f.eks. Nationalbankens seneste vurdering af den økonomiske politik og de andre uvildige ting, der er skrevet om styringen af den økonomiske politik under den regering, hr. Erling Bonnesen selv støttede som medlem af Folketinget for Venstre, og så kan vi jo vende tilbage til debatten på den baggrund.
Jacob Jensen (V), 2012-12-18:
I forbindelse med at Økonomisk Redegørelse blev fremlagt i sidste uge, husker jeg, at økonomi- og indenrigsministeren udtalte noget i retning af, at det slet ikke gik, som regeringen forventede.
Det kan man jo rolig sige, når vi kom fra en situation i august måned, hvor regeringen havde forventet en fremgang i økonomien på 0,9 pct., til nu her ved årsskiftet, hvor situationen er, at vi må konstatere, at regeringen for 2012 lægger ud med, at det hedder -0,4 pct.
Derfor vil jeg godt spørge finansministeren, hvorfor finansministeren og regeringen stadig kalder den økonomiske politik, som regeringen står for, for en kickstart – jeg antog, at en kickstart var noget, hvor man ligesom startede og det kørte fremad – når nu faktum er, at regeringens politik har medført, at økonomien ikke går fremad, men går tilbage.
Bjarne Corydon (S), 2012-12-18:
Tak, formand.
Jamen præcis som i svaret til hr. Kristian Thulesen Dahl må jeg jo bare sige, at det har man set i en lang række lande, ikke mindst i USA som måske det mest prominente eksempel.
Man kan nærmest sådan tale om et Obamaproblem, ikke?
Det har vi naturligvis også her i Danmark, og jeg lever gerne med debatten om det.
Den kølige, faglige konklusion er jo bare, at havde vi ikke taget de initiativer, vi har taget for at støtte vækst og beskæftigelse med private og offentlige investeringer, havde vi stået i en langt vanskeligere situation på baggrund af en udvikling, der kommer til os udefra.
Det er jo det fagligt rigtige i den her sammenhæng, og det er det, vi skal forholde os til politisk.
Jacob Jensen (V), 2012-12-18:
Jeg synes bare, at man som regering må kalde tingene det, de er, og derfor synes jeg også, det ville være forkert at blive ved med at kalde noget, som kører baglæns, for en kickstart.
Altså, man må kalde en skovl for en skovl og en spade for en spade, og når vi nu i Økonomisk Redegørelse kan se, at faktum er, at økonomien er i backgear – den går ikke fremad, den er ikke startet, den kører baglæns – så synes jeg også, det ville klæde regeringen og finansministeren at kalde det det, som det er, og det er jo ikke en kickstart.
Bjarne Corydon (S), 2012-12-18:
Der hører jeg jo spørgeren være meget langt væk fra den faglige påstand, han kom med i første omgang.
Altså, det begreb, man bruger om det her internationalt, er, at man kalder det for en stimulus, altså et forsøg på at stimulere til øget vækst og beskæftigelse med investeringer i en situation, hvor konjunkturerne går ned, og hvor folk er arbejdsløse, uden at de i virkeligheden behøvede være det, hvis der var den efterspørgsel, som ville være naturlig og i ligevægt.
Det er da fundamentalt ansvarligt at gøre det i en situation, hvor man har en lav vækst og en lav beskæftigelse på grund af ting, der kommer udefra.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-12-18:
Tak, fru formand.
Finansministeren var jo meget inde på det her med beskæftigelsen, og at det var en stor prioritet hos regeringen, at vi skal sikre danske arbejdspladser, dels dem, der er her, dels nogle nye, som vi skal skabe.
Den holdning deler vi selvfølgelig i Dansk Folkeparti.
Men derfor kan man godt undre sig over nogle af de initiativer, som pågår, og bl.a. kan vi jo se, at antallet af østeuropæere, som har arbejde i Danmark, er stigende.
Vi kan også se, at regeringen synes, det er i orden, at der kommer 5.000 kinesere til Grønland for at arbejde.
Det er så den ene side af sagen.
Men den anden side af sagen er jo, at man også har valgt at gennemføre en lang række initiativer, bl.a. afskaffelse af boligjobordningen, og det læner sig op ad omkring 5.000 tabte arbejdspladser.
Synes finansministeren selv, at man med de her prioriteter i regeringen gør en god indsats for at sikre danske arbejdspladser?