runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Ellemann (V), 2011-01-27:
Jeg mener sådan set, jeg har været meget klar i mælet og har taget udgangspunkt i aftalen »Grøn Vækst 2.0«, hvor jeg personligt var til stede under forhandlingerne, og der står ganske klart i vedtagelsen fra »Grøn Vækst 2.0«, at regeringen og Dansk Folkeparti holder fast i målsætningen om en reduktion på 19.000 t kvælstof i 2015.
Vi har aktuelt nogle vandplaner i høring nu, og de adresserer de 9.000 t.
Derudover vil vi gerne blive klogere på de 10.000 t, og vi vil gerne tage samfundsøkonomiske og erhvervsøkonomiske aspekter med ind i den her diskussion – da virkeligheden ser anderledes ud dags dato, end den gjorde tilbage i 2008, hvor man lavede aftalen – netop med henblik på, at vi altså oplever et erhverv i en vanskelig økonomisk situation.
Det er sådan set den klare besked, der ligger i det.
For så at leve op til EU's vandrammedirektiv er det jo rigtigt, at det skal ske over flere planperioder: Der er en første planperiode, der kører frem til 2015, og så er der en næste til 2020 og en til 2027.
Og der er jo ikke tale om, at man bare beslutter sig for, at det skal være elastik i metermål.
Hvis man har brug for længere tid til nogle af indsatserne, ja, så skal man redegøre for, hvad begrundelsen er for det.
Mette Gjerskov (S), 2011-01-27:
Jeg synes da, at hvis der er nogen, der har leveret politisk plat, så er det fødevareministeren, når man læser hans udtalelser i bl.a. Effektivt Landbrug, hvor han siger, at ålegræsværktøjet er kasseret.
Jeg har ikke set noget dementi fra ham, men jeg vil så til gengæld sige, at vi alle sammen er enige om, at det ikke er det allermest optimale.
Det er nu engang bare det bedste, vi har
, og indtil vi har fundet noget bedre, er det det, vi bruger – det hører jeg ministeren sige.
Og så er den diskussion måske lukket, det kan jeg måske få ministeren til at bekræfte.
En anden ting er, at ministeren siger, at hun gerne vil undersøge så mange ting.
Det er da fair nok.
Miljøministeren har overtaget en stinker på skrivebordet fra den tidligere miljøminister, og regeringen har haft 10 år til at undersøge det; det har regeringen undladt at gøre.
Men vil miljøministeren i nogle af alle de undersøgelser så tage nogle af vores forslag med, altså f.eks. i forhold til at lave lokale kvælstofreduktioner og lave pesticidreduktioner på bedriftsniveau?
Når ministeren vil undersøge alt det andet, vil hun så også undersøge vores forslag?
Per Clausen (EL), 2011-01-27:
Men når nordjyske landmænd har givet udtryk for nogle forhåbninger, fordi de havde fået det indtryk, at de sidste 10.000 t behøvede man nok ikke at levere i 2015, så er det helt forkert; Venstre står urokkelig fast på, at det skal leveres i 2015.
Det er jeg sådan set meget glad for at høre, fordi så er der jo enighed om det.
Men derudover vil jeg så igen spørge hr. Eyvind Vesselbo om, om ikke han synes, det er mærkeligt at blive ved med at snakke om, at man skal finde en anden målemetode end ålegræsmetoden, når den kritik, der er kommet fra Landbrug & Fødevarer er blevet tilbagevist af Danmarks Miljøundersøgelser.
Altså: Er det sådan, at hr. Eyvind Vesselbo ikke tror på de ypperlige rådgivere, som regeringen omgiver sig med?
Mette Gjerskov (S), 2011-01-27:
Jeg vil da selvfølgelig starte med at sige tak for debatten.
Det blev så ikke helt en naturdebat, men det blev i høj grad en taldebat, og det synes jeg egentlig er lidt ærgerligt.
Men samtidig er det jo også meget vigtigt, at vi får de tal på plads, så alle ved, hvad det er, de har at holde sig til.
Normalt er det jo sådan, at når vi laver lovgivning herinde i Folketinget, så undersøger vi tingene først, regeringen på sin side og oppositionen på sin side, og når vi så har undersøgt tingene og gransket videnskaben nøje, lægger vi forslag frem. I den her situation, med vandog naturplanerne, har man haft 10 år til at granske tingene, og derefter sendte man vand- og naturplanerne i en teknisk høring, som gav anledning til en yderligere granskning.
Og når jeg siger granskning, tror jeg egentlig, at der på det tidspunkt mest var tale om en diskussion i Venstres gruppeværelse, men det er jo også en slags granskning.
Efter det sender man det i offentlig høring, og der står vi så nu.
Det er vældig positivt med en offentlig høring, men en offentlig høring handler jo om, at vi selvfølgelig alle sammen skal blive klogere, at folk kan forholde sig til, hvad det egentlig er, vi går og laver herinde i Folketinget, og komme med deres gode forslag.
Det, der sker nu, er så, at alt er i spil igen.
Der er stort set ikke noget i vand- og naturplanerne, der ikke er i spil igen.
Vi har meget svært ved at få et klart svar om de 19.000 t.
Jeg synes, at jeg det ene øjeblik hører, at de står fuldstændig fast, og det næste øjeblik er de 10.000 t sendt i udvalg.
Det udvalg kan jo ende med både det ene og det andet og med mere og med mindre.
Altså, over halvdelen af den kvælstofreduktion er i spil.
Det er jo ikke at give borgerne klare forventninger til, hvad det er, vi render rundt og laver herinde i Folketinget.
Der er noget andet, der så for alvor er kommet i spil her den sidste uges tid, nemlig da fødevareministeren pludselig gik ud og sagde: Vi kasserer ålegræsværktøjet.
Det er et værktøj, som man har brugt i vandplanerne i, ja, 20 år i hvert fald, så lang tid tilbage kan jeg huske.
Og i 20 år har man også diskuteret ålegræsset som værktøj.
Der er kommet et spritnyt notat fra Danmarks Miljøundersøgelser, dem, der rådgiver regeringen og især miljøministeren i miljøspørgsmål, og de siger fuldstændig klart: Ålegræsværktøjet er ikke det mest optimale, men det bedst mulige.
Hvem er det så, vi skal tro på?
Er det fødevareministeren, eller er det miljøministeren?
Nu kan jeg se, at det ser ud til, jeg skal skynde mig lidt at blive færdig, så jeg vil bare sige, at jeg synes, det er ærgerligt, at de forslag, vi kommer med, ikke kan undersøges i alle de udvalg, ministeren nedsætter.
Det er kun alle de borgerlige forslag, der kan undersøges, og det synes jeg er ærgerligt.
Men tak for debatten.
Karen Ellemann (V), 2011-01-27:
Jeg synes, jeg har besvaret det her ganske tydeligt.
Ålegræsmetoden som målemetode er et af flere af de her såkaldte kvalitetselementer, som ifølge vandrammedirektivet skal bruges ved vurdering af, om direktivets miljømål er opfyldt.
På nuværende tidspunkt, dags dato, findes der ikke alternativer, som kan bruges hele vejen rundt.
Der er tale om en metode, som er det bedst tænkelige nu og her, og det er den metode, de eksisterende planer er bygget på.
Men det ændrer jo ikke ved, at vi befinder os i en verden i fremdrift, og derfor er vi altså ikke fuldstændig døve og blinde for det, så hvis der findes andre og bedre målemetoder, skal vi da være tossede, hvis vi ikke også undersøger det og får det belyst.
Det er korrekt, at der er kritikere, som har været ude at sige: Vi er ikke sikre på, om ålegræsværktøjet er det rigtige fremadrettet.
Derfor vil vi gerne undersøge det, det er det, vi har tilkendegivet, det er det, der ligger i den arbejdsgruppe, som Naturstyrelsen er i gang med.
Morten Østergaard (RV), 2011-01-27:
Men det, der så synes at være så løjerligt, er jo, at det tilsyneladende er noget sjuskeri, der er foregået i regeringskontorerne i tiden op til, at man lagde »Grøn Vækst« frem, og inden man lavede aftalen.
Er det ikke et besynderligt signal at sende, at man står her, næsten to år – halvandet år i hvert fald – efter den oprindelige aftale er indgået, og så er det bedste svar, man kan give i en vedtagelse om, hvordan det går med det: Vi har nu nedsat nogle arbejdsgrupper for at kvalificere grundlaget yderligere?
Har man truffet beslutninger i forbindelse med indgåelse af det oprindelige »Grøn Vækst«-forlig på et ukvalificeret grundlag?
Karen Ellemann (V), 2011-01-27:
Jeg synes overhovedet ikke, det stritter i hver sin retning.
Jeg gør klart rede for, at de vandplaner, der er aktuelle nu, er ude i høring.
Reduktionen af de 9.000 t kvælstof er lavet på baggrund af måleværktøjet, der hedder ålegræs.
At vi så netop nedsætter et udvalg for at belyse det her, lytter til de kritikere, der er,
ser, om der også findes alternative målemetoder, når vi arbejder fremadrettet, altså med de kommende 10.000 t, kan jeg overhovedet ikke se der ligger nogen modsætning i.
Så den der vedtagelse, som der bliver refereret til, redegør jo lige præcis fremadrettet for de 10.000 t.
Morten Østergaard (RV), 2011-01-27:
Som sådan relativt udenforstående kan man blive noget rundtosset af det her med det ålegræsværktøj, for jeg har hørt skiftende ordførere i dag sige: Puha, man kan slet ikke sige noget om, hvorvidt det er det rigtige.
Ikke mindst den konservative ordfører var inde på det.
Hvis man så læser vedtagelsen her, vil man se, at der står, at man har nedsat en række arbejdsgrupper for at kvalificere grundlaget yderligere, bl.a. i forhold til ålegræsværktøjet.
Nu siger ministeren så, at det ligger helt fast, at det er det værktøj, man vil anvende i det fremadrettede arbejde.
Så er det ikke rimeligt nok, at der opstår en vis usikkerhed, når signalerne alene i dag og bare her i Folketingssalen med det skriftlige og det, der er sagt,
stritter så meget i hver sin retning?
Karen Ellemann (V), 2011-01-27:
Nu er kommissoriet sådan set ganske klart, i forhold til hvad vi undersøger vedrørende omsættelige kvoter.
Når jeg blot pointerer, at omsættelige kvoter jo alt andet lige får et lokalt islæt, så synes jeg sådan set det flugter ganske fint med det, man også ønsker.
Hvis det er et helt andet regime, er det i hvert fald ikke noget, jeg vil bekræfte nu og her.
I forhold til fødevareministerens udtalelser om ålegræsværktøjet må jeg bare sige, at jeg nok tror, at man har fået dem udlagt lidt anderledes, end hvad fødevareministeren rent faktisk sagde, men i hvert fald vil jeg da sige, og det har jeg bekræftet nu her, at der på nuværende tidspunkt ikke findes alternativer, som kan bruges hele landet rundt, og at der er tale om en ganske fornuftig og robust metode.
Men jeg vil også oplyse, at Naturstyrelsen selvfølgelig er i løbende dialog med de eksperter, som har fremsat kritik af ålegræsværktøjet.
Det er også derfor jeg siger at vi fremadrettet har den her arbejdsgruppe, som ser nærmere på anvendelsen af ålegræs.
Den afrapporterer i øvrigt her i løbet af foråret, sådan at vi kan få afsluttet den her diskussion og ligesom komme videre.
Mette Gjerskov (S), 2011-01-27:
Men fødevareministeren har jo altså været ude at love, at det var kasseret, ålegræsværktøjet.
Det synes jeg at jeg har brug for en kommentar til.
Så vil jeg sige, at det, vi foreslår, altså er lokale kvælstofkvoter.
Det, regeringen har foreslået, er jo ikke lokale kvælstofkvoter – det er omsættelige kvoter på landsplan.
Når vi taler om lokale kvoter, mener vi, at man i et vandopland konstaterer – netop i vand- og naturplanernes ånd – hvor meget kvælstof vandet kan tåle her, og så er det inden for det område, man laver lokale kvoter.
Det er en helt anden tankegang.
Men jeg vil gerne bede ministeren om at bekræfte, at de forslag, som vi er kommet med, og som vi faktisk tror kan give et bæredygtigt landbrug, også vil blive taget med ind og undersøgt ligesom alle de andre ting, der åbenbart skal undersøges.
Karen Ellemann (V), 2011-01-27:
Jeg skal nå at svare på to ting her, lad mig starte med kvoterne.
Et af de udvalg, der netop undersøger, er jo et udvalg, der ser på omsættelige kvælstofkvoter, og det siger sig selv, at når man arbejder med kvælstofkvoter, er det jo målrettet og lokalt, så derfor er det ikke svært for mig at sige ja til, at det faktisk er den måde, man ser det og arbejder med begrebet kvælstofkvoter på.
Til det andet om ålegræsværktøjet: Jeg er da glad for, og det har jeg også bemærket Socialdemokraternes ordfører også har været ude at sige, at ålegræsværktøjet er den lineal, det måleværktøj, som er det bedst anvendelige.
Det er sådan set også en del af en regeringsbeslutning, at man har brugt det, også i de vandplaner, der netop nu er ude i den brede høring.
Derfor er det vanskeligt at forestille sig, at man skulle finde en helt ny målestok at tage frem, men det ændrer ikke på, at jeg også fremadrettet siger: Man kan da have diskussionen om andre målemetoder, hvis der skulle findes nogle, der er endnu bedre.
Men det er jo korrekt set, at hele indsatsen i de her vandplaner, der nu er i høring, er baseret på ålegræsværktøjet.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-01-27:
Jo, jo, jeg er ikke i tvivl om, at hr. Morten Østergaard og Det Radikale Venstre vil hævde, at de lever op til alle forlig.
Og det lovforslag, som hr. Morten Østergaard henviser til, kommer ganske snart til anden behandling, så også dér lever vi op til det, vi har aftalt.
Men det, jeg egentlig spurgte om, var helt konkret i forbindelse med de her to punkter: Mener hr. Morten Østergaard, at man med de to punkter fuldt ud lever op til det forlig, der er indgået?
Morten Østergaard (RV), 2011-01-27:
Vi lever i sagens natur op til alle de forlig, vi har indgået, og de aftaler, vi har lavet.
Men det forhindrer os jo ikke i at fremføre, hvad vi har af synspunkter om, hvordan man burde gøre det.
Men jeg synes, det i virkeligheden er lidt friskt, at hr. Eyvind Vesselbo nu betræder netop den sti, for også der er regeringen jo fodslæbende og har meget vanskeligt ved selv at levere de lovforslag, der skal til, for at vi kan få gennemført de aftaler, vi har indgået.
For regeringens interesse, også på det område, synes mere at være det, der handler om at lempe og gøre tingene fleksible, men når det kommer til den anden halvdel af det, nemlig at sørge for at gennemføre de ting, der rent faktisk gør noget for miljøet, ja, så står man i stampe.
Og der har vi sagt: Tingene må gå hånd i hånd.
Det er jo det, der gør, at regeringen lige nu har problemer med at leve op til den aftale.
Det er jo tegn på en sønderlemmende kritik, at man nu siger, at man er nødt til at lytte til landbruget.
Jamen følte man sig ikke nødsaget til at lytte til landbruget, da man i august besluttede sig for, at det var et ministerudvalg, der skulle arbejde med det?
Da regeringen kom med et udspil i 2009 og indgik aftale i sommeren 2009, følte man sig ikke nødsaget til at lytte til landbruget på det tidspunkt?
Er det gået op for Venstre og Konservative, at der er et landbrug, som det var væsentligt at have en dialog med?
Hvorfor gør man det først nu, hvis ikke det handler om, at man ønsker at udskyde det?
Derfor vil jeg spørge hr. Tage Leegaard om det, jeg også spurgte hr. Eyvind Vesselbo om.
Hvis vi tager eksemplet med pesticidafgiften, vil hr. Tage Leegaard garantere, at det bliver vedtaget inden sommerferien?
For ellers bliver det ikke vedtaget i den her valgperiode.
Det kan jo ikke nås med grundloven i hånden, inden der skal være valg, hvis det først bliver til efteråret, og derfor må det være helt fair, også af hensyn til kommende generationer, at man siger, at man vil garantere, at i hvert fald det vedrørende pesticidafgiften, hvor landbruget er kompenseret, bliver gennemført i indeværende folketingssamling.
Tage Leegaard (KF), 2011-01-27:
Hvis man læser det her som værende en yderligere kvalificering, så synes jeg, at man har læst det forkert, og altså som om det er for at skubbe tiden.
Men jeg vil altså også sige, at hvis det, man gør med en så ambitiøs plan, som »Grøn Vækst« er, er at sige, at nu vedtager vi den i 2009 og gennemfører den i foråret 2010, så tror jeg, at det var blevet noget lastværk.
Nu tager vi den tid, der skal til, for at få det her diskuteret ordentligt igennem, til gavn for alle, såvel miljø som erhvervsliv.
Der sidder altså også nogle ude i erhvervslivet, som faktisk har behov for, at vi træffer de rigtige, ordentlige og langsigtede løsninger, og jeg er helt med på – det har jeg også givet klart udtryk for – at vi skal have fundet frem til nogle løsninger, som vore børn og børnebørn kan være tjent med; det skal ingen være i tvivl om.
Det her skal ikke læses på andre måder, end at vi vil have det her gjort på en god og ordentlig måde, så vi kan se os selv i øjnene, den dag vi holder op som politikere.
Morten Østergaard (RV), 2011-01-27:
Til gengæld synes jeg, at hr. Tage Leegaard fortjener respekt for at have gjort en heroisk indsats for at prøve at dække over det smøleri, som regeringens arbejde jo er udtryk for.
Altså: Den 19. august 2008 nedsattes et ministerudvalg, og der gik så knap og nap 1 år, indtil april 2009, hvor man kom med et udspil.
Det er da en voldsom kritik, at man nu, og vi skriver 2011, så lang tid efter at have indgået aftalen den 16. juni 2009 fremlægger et forslag til vedtagelse, hvori der står, at man har brug for at kvalificere grundlaget yderligere.
Er hr. Tage Leegaard ikke enig i, at det, der er foregået i regeringens rækker indtil dato, er noget sjusk, når man først så lang tid efter et ministerudvalg, et udspil og siden hen en aftale tilsyneladende i januar 2011 fortsat har brug for at kvalificere grundlaget?
Tage Leegaard (KF), 2011-01-27:
Til det sidste vil jeg svare, at en del af løsningen sagtens kan være at opstemme vandløbene, en del af løsningen kan være at etablere stenrev i indfjorde, og en del af løsningen kan ligge i forbindelse med vådenge.
Jeg synes, vi skal have alle de løsningsforslag, som der er.
Det er jeg ret sikker på at hr. Steen Gade er enig med mig i.
Der er en hel masse virkemidler, som gør, at vi måske kan få gjort det her på en god og en ordentlig måde.
Det havde da været fantastisk, om vi havde været i gang med det her i 2003, men det var vi altså ikke.
Men nu sker der noget, nu gør vi noget.
Jeg vil så også lige bemærke, at vi faktisk i mellemtiden har sat arbejde i gang med at etablere en hel masse nationalparker og andre gode ting.
Jeg synes ikke, det er helt rigtigt, når man i det her spil vil prøve at fremstille det som en handlingslammet regering.
Så vil jeg lige slutte af med baseline.
Hvis det nu er sådan, at det kan bevises, at der virkelig er sket flere fremskridt med vandmiljøet, end de her eksperter siger der er, så synes jeg altså ikke vi skal slå landmændene oven i hovedet med, at de ikke har gjort nok.
Det fortjener de bare ikke.
Steen Gade (SF), 2011-01-27:
O.k., det var så det om EU.
Men så prøver jeg at læse op fra noget andet, som jeg ikke håber at jeg læser på samme måde som den mand, hr. Tage Leegaard taler om.
Hvad er så meningen med, at man nu skal kigge på ålegræsværktøjet, når vi godt ved – det har vi vidst i årevis – at vi sådan set ikke har noget andet at kigge på, og det er det eneste, vi kan gøre, og det eneste, vi har tradition for, og det eneste, vi har målt på i årevis?
Hvorfor skal baseline pludselig inddrages?
Og hvad betyder det, at vandløbsvedligeholdelse skal inddrages?
Altså, det betyder vel, at vi skal holde lidt op med at presse det igennem, at der er nogle vandløb, der ikke skal vedligeholdes så meget, eller hvad?
Tage Leegaard (KF), 2011-01-27:
Jeg siger, at hr. Steen Gade læser det her, som en vis mand læser Bibelen.
Steen Gade (SF), 2011-01-27:
På trods af at det bliver en taldiskussion, synes jeg alligevel, jeg vil nævne, at det er interessant, at hr. Tage Leegaard siger, at han står fast på de 19.000 t. Så er det bare, jeg spørger, om han tror, at det forslag til vedtagelse handler om det, for så er der nogen, der har snydt ham; så har hr. Dohrmann og hr. Vesselbo simpelt hen snydt ham, for det er ikke det, der står.
Man formulerer sig sådan, at man ikke engang skriver, at man er helt sikker på, at man vil leve op til EU's vandrammedirektiv, og der er en meget interessant formulering: Man udtrykker tillid til, at den danske vand- og naturplanlægning, som har fremmet et godt vandmiljø, og som ligger i den ambitiøse ende sammenlignet med de andre EU-lande, vil leve op til forpligtelserne i EU's vandramme- og Natura 2000-direktiver.
Personligt synes jeg, det er syret, at man er nødt til at skrive det i et forslag til vedtagelse.
Jeg kan kun læse det, som om man godt ved, at det er lige på kanten.
Hvad siger hr. Tage Leegaard til, at han har været med til det?
Tage Leegaard (KF), 2011-01-27:
Nu er høringsfasen forbi i april, og så skal vi nok også fortælle, hvad det er, vi vil, og som sagt: Landmændene har faktisk bedt om at komme med i den her dialog.
I regeringen vil vi gerne gøre noget ved det, og jeg håber søreme også, at oppositionen, når vi får tingene ned i udvalget, gerne vil være med til at se positivt på det her, for det, vi jo egentlig skylder, er, at vi ikke afleverer en miljøregning i børneværelset.
Man vil hellere skændes med os i Folketinget, end man vil gøre noget ved det, hvorimod vi gerne vil ud i dialog med landmændene og gøre nogle ting ved miljøet, og det er faktisk det, vi har rigtig meget fart på med.
Mette Gjerskov (S), 2011-01-27:
Jeg er jo fuldstændig enig i, at politik ikke skal udvikles i dunkle tagkamre eller i skumle regeringslokaler, men det, der jo bare er problemet, er, at det jo er det, regeringen har gjort.
Det var jo det, regeringen gjorde med »Grøn Vækst«.
Da regeringen endelig var blevet enig og på det nærmeste havde myrdet hinanden inde i gruppelokalerne og kom ud med »Grøn Vækst«, hvor det var meningen, at vi så skulle have den store dialog – en ting var, at man ikke gad at tale med os i oppositionen, og at vi blev høvlet ud – så havde regeringen jo heller ikke talt med landbruget.
Hvis nu regeringen havde taget den dialog, inden regeringen traf beslutningen om »Grøn Vækst«, så kunne jo være, vi havde haft nogle lidt mere klare rammer.
Er problemet ikke, at regeringen har gjort det her i den forkerte rækkefølge?
Først har regeringen truffet en beslutning, og så bagefter vil regeringen have en dialog om noget, som er besluttet, hvilket er ensbetydende med, at ikke en eneste landmand i det her land aner, hvad fremtiden bringer.
Tage Leegaard (KF), 2011-01-27:
Jeg tror, at landbruget sætter rigtig meget pris på, at vi gerne vil gå i dialog med dem om at finde de helt rigtige måder at gøre det her på, vil jeg sige til fru Mette Gjerskov.
Det har de faktisk bedt os om.
Jeg tror, at landbruget efterspørger en god dialog, i stedet for at man sidder på et eller andet kontor på Højbro Plads og siger, at sådan her skal det nu nok være.
Lad os da gå ud at kigge på det vand, lad os da gå ud at måle på det vand.
Er ålegræsværktøjet bare et af mange værktøjer, jamen så lad os da prøve at se, om ikke vi kan finde nogle af de andre.
Og er vi helt sikre på, at det bare er ud af drænrørene, det hele kommer, for det er jeg nemlig ikke sikker på.
Det kan der også sås tvivl om.
Det vil jeg gerne være med til at prøve at se på, men der skal ikke herske tvivl om, at de 19.000 t ligger fast, og dem vil jeg være med til at finde.
Mette Gjerskov (S), 2011-01-27:
Hvis den konservative ordfører lige vil tillade mig et kort rids.
Det vil sige, at vi så fik besluttet vandmiljøplanen i 2000, hvorefter vi gik ned til de andre i EU og sagde: Nu skal I bare høre, vi skal have nogle meget ambitiøse regler.
Nu står vi så 10 år efter, og der er stadig væk ikke rigtig for alvor sket noget med de her vand- og naturplaner.
Nu er de så sendt i høring.
Så langt er vi kommet, efter at regeringen internt har diskuteret, diskuteret og diskuteret – så er de nu sendt i høring, endelig.
Og mens den høringsproces kører, sætter regeringen, som har sendt planerne i høring, selv spørgsmålstegn ved alverdens ting: Om ålegræs som værktøj, om kvælstoffet nu er det, det skal være, om basislinjen nu er i orden.
Er det ikke rigtig ærgerligt for dansk landbrug, at regeringen nu selv sætter spørgsmålstegn ved sin egen plan?