Kristian Jensen (V), 2007-03-29:
Socialdemokratiet har fremsat forslag om at indføre en vejbenyttelsesafgift for lastbiler over 12 t, og provenuet skal anvendes til en generel omlægning af bilafgifterne.
Baggrunden for forslaget er ifølge forslagsstillerne, at Tyskland har en kilometerbestemt afgift på tunge køretøjer, og tysk vognmandskørsel i Danmark er derfor i forslagsstillernes øjne mildt beskattet i forhold til dansk vognmandskørsel i Tyskland.
Det fremføres, at der ved at indføre en tilsvarende dansk afgift kan rettes op på den aktuelle skævhed mellem de to lande, og samtidig vil det styrke brugen af transport på jernbane.
Forslagsstillerne henviser til, at en omlægning af bilafgifterne er en del af regeringsgrundlaget.
En afgift baseret på retten til at bruge vejnettet i et bestemt tidsrum – f.eks. i 1 år – kaldes ofte en vejbenyttelsesafgift.
Den type afgifter har vi for tunge køretøjer i Danmark.
I Tyskland eksisterer en afgift, også kaldet en Maut, der er baseret på det faktiske antal kørte kilometer.
Den type afgifter kaldes ofte for vejafgifter.
Jeg forstår på forslagsstillerne, at det er sådan en vejafgift, der ønskes indført i Danmark.
Først må jeg gentage, at kørsel med tunge køretøjer allerede er beskattet i Danmark.
Biler på 12 t eller derover skal købe vejbeviser, de såkaldte eurovignetter, der giver betaleren ret til at bruge det danske vejnet i en specificeret periode.
Det gælder både danske og udenlandske køretøjer.
Da afgiften er etableret i et samarbejde med Beneluxlandene og Sverige, giver den samtidig den danske chauffør ret til at køre i disse lande, og omvendt kører de andre landes chauffører i Danmark, når de har betalt i hjemlandet.
Den danske vejbenyttelsesafgift fungerer meget effektivt, og i 2005 var provenuet 456 mio. kr., og omkostningerne til systemet var ganske begrænset.
Desuden har systemet kørt i en del år og er dermed en velfungerende regulering for Danmark.
Skal der omvendt indføres en vejafgift, der baserer sig på antallet af kørte kilometer, er man nødt til at overveje, om en ny afgift vil være lige så velfungerende.
Det er Skatteministeriets vurdering, at udgifterne til etablering og drift af systemet sandsynligvis vil kunne blive store set i forhold til et tilvejebragt provenu.
Det skyldes, at der skal udvikles og etableres et helt nyt teknisk system, der består af både centralt udstyr og elektroniske enheder i hver enkelt lastbil.
Desuden er opgaven forbundet med omkostninger til kontrol.
Det vil samtidig være vigtigt at huske på, at meromkostninger ved systemet skal afholdes af nogen.
I første omgang vil afgiften skulle pålægges transportørerne, men vil i sidste ende blive væltet over på forbrugerne.
Forslagsstillerne begrunder vejafgiften med, at der eksisterer en skævhed mellem afgiftsniveauet i Danmark og Tyskland.
Tysk kørsel i Danmark er omvendt mildt beskattet på grund af den lavere danske vejbenyttelsesafgift.
Jeg mener ikke, at man sådan kan sammenligne de to systemer.
Som jeg nævnte i indledningen, er det netop meget forskellige strukturer.
Samtidig kan man ikke isoleret se på danske og tyske vognmænd.
Systemerne overholder EU’s krav om ikke at diskriminere på tværs af nationalitet.
En vognmand fra Danmark, der kører sydpå, ville skulle betale i både Danmark og Tyskland, og det er helt uafhængigt af, hvilket nationalitetsmærke lastbilen har.
Der er derfor ikke nogen begrundelse for at sætte afgiftsniveauerne ens, og som omtalt vil det desuden medføre, at meromkostningerne ved transport pålægges forbrugerne.
Det mener jeg ikke ville være en god idé.
Forslagsstillerne fremfører også, at andre lande har eller planlægger at indføre kilometerbaserede vejafgifter.
Dertil skal siges, at regeringen følger udgiften nøje.
En teknisk udfordring vil således være, hvordan man sikrer, at alle køretøjer udstyres med elektroniske enheder, der er nødvendige for, at systemet fungerer.
Udenlandske vognmænd, der kun kører en enkelt tur igennem Danmark og derfor ikke har installeret en elektronisk enhed, skal kunne tilbydes en løsning af de danske myndigheder.
I f.eks. Tyskland har det været meget omkostningskrævende at løse det problem.
Forslaget nævner også et nyt EU-direktiv, der muliggør indførelsen af vejafgifter og sænker grænsen for, hvilke køretøjer der skal omfattes.
Der er det altså vigtigt for mig at understrege, at direktivet giver mulighed for, men ikke noget pålæg om at indføre kørselsbaserede vejafgifter.
Hvis man skulle gøre det, stilles der trods alt nogle krav til, hvordan afgiften skal konstrueres, så nationale systemer ikke virker forvridende i forhold til hinanden.
Et argument for en ny vejafgift er tilsyneladende, at den efter forslagsstillerens vurdering vil fremme brug af transport på jernbane, da vejtransport gøres relativt dyrere.
Andelen af godstransport med jernbane er i dag meget lille, og det er næppe klart, at en vejafgift nødvendigvis vil overflytte gods til bane uden at være uforholdsmæssig dyr og omkostningskrævende.
Det vil kræve en nærmere forundersøgelse af trafikmønstrene, hvis man på et tidspunkt skulle overveje at indføre en sådan vejafgift.
De argumenter, jeg har nævnt her, gør, at jeg ikke ser behov for, at der indføres en ny vejafgift baseret på kørte kilometer, som det foreslås.
Regeringen kan ikke støtte forslaget.
Jeg kunne ikke helt skelne, om det var en ros for at gøre noget omkring kapitalfonde eller en kritik for ikke at gøre nok på andre områder, men det var måske en sammenblanding af tingene.
Jeg må sige, at hr. Frank Aaen jo starter med at begå den fejl at blande reguleringen af skattepligtig indkomst og skatteprovenu sammen.
Det er en forståelig og undskyldelig fejl fra hr. Frank Aaens side, for hr. Frank Aaen har tilsyneladende kun læst forsiden af Jyllands-Posten i lørdags, men ikke side 2 i tirsdags, hvor der var en rettelse, og hvor Jyllands-Posten beklagede, at de havde taget fejl af reguleringen af skattepligtig indkomst og det eventuelle skattemæssige provenu, der måtte være.
Der, hvor artiklen i det hele taget tager fejl, er, at den ikke tager højde for, at vi gennem den indsats, vi laver, har sikret, at der kommer flere penge i statskassen i form af skatteindtægter i 2006 end i noget tidligere år i danmarkshistorien.
Afstemning