Bertel Haarder (V), 2011-02-11:
I forespørgslens overskrift står der noget om, at vi skal drøfte forringelser af sygehusbetjeningen.
Jeg håber da ikke, at vi får forringelser af sygehusbetjeningen, når vi bruger 41,4 mia. kr. på 18 nye superakutsygehuse, og jeg håber da heller ikke, vi får forringelser, når vi hvert år øger bevillingerne, øger personalet.
Vi har siden 2009 fået 3.000 flere læger og 3.000 flere sygeplejersker, og udviklingen fortsætter, fordi sundhedsområdet er det eneste, der får lov til at vokse.
Så jeg håber da ikke, der er tale om forringelser af sygehusbetjeningen.
Formålet med hele specialeplanlægningen er jo at sikre, at alle patienter i hele Danmark tilbydes behandling af højeste kvalitet, uanset tidspunkt, behandlingssted og specialiseringsniveau.
Det forudsætter en samling af især den specialiserede og den akutte behandling på færre enheder, og denne samling giver forbedringer og ikke forringelser.
Sundhedsområdet har siden 2001 fået tilført mere end 21 mia. kr. årligt ud over pris- og lønstigninger.
Derudover løftes sundhedsområdet med 5 mia. kr. i perioden 2011-2013, og dertil kommer som nævnt de 41,8 mia. kr. over 10 år til anlæg.
Det er alt sammen kun forbedringer.
Men dele af befolkningen vil som følge af den forbedrede specialiserede behandling få længere til det nærmeste akuthospital.
Det skyldes, at der af hensyn til kvaliteten skal være et tilstrækkeligt patientvolumen, tilstrækkelig mange patienter, så speciallæger og andet personale kan opnå den nødvendige erfaring og rutine.
Det er jo øvelse, der gør mester, og hvis man ikke bruger kniven eller skalpellen, eller hvad det nu er, tilstrækkelig tit, så bruger man den ikke tilstrækkelig sikkert.
Det er ikke murstenene, bygningen eller skiltet, hvorpå der står »hospital«, der sikrer borgerne en god behandling af høj kvalitet.
Det, der sikrer den gode behandling af høj kvalitet, er det stærke team af læger med forskellige specialer, den nødvendige erfaring og det rette udstyr.
Vi giver borgerne en falsk tryghed, hvis vi ikke lytter til de lægefaglige anbefalinger om, at der skal være et tilstrækkeligt patientvolumen.
Men det er afgørende for regeringen, at der i alle dele af landet skal være tryghed, med hensyn til at man hurtigt kan komme i relevant sundhedsfaglig behandling, hvis man kommer til skade eller bliver akut syg.
Et fintmasket net af hurtig hjælp og nære sundhedstilbud er derfor fundamentet i den nye sygehusstruktur.
Dette såkaldte akutområde er et område, der heldigvis er præget af hastig udvikling.
Der er telemedicin og avanceret udstyr, som betyder, at ambulancebehandleren eller paramedicineren kan være i direkte kontakt med speciallægen inde på et af landets hjertecentre og starte behandlingen på stedet og undervejs til sygehuset.
En statusrapport fra regeringens akutudvalg fra november sidste år viser, at der i alle regioner er en markant udvidelse af den præhospitale indsats over de seneste år.
Der er f.eks. blevet langt flere lægebiler og akutbiler.
Akutudvalgets anbefalinger vedrører f.eks. visiteret adgang til akutsystemet, indførelse af sundhedsfaglig rådgivning og visitation ved opkald til 112 samt et bedre samarbejde mellem vagtlægeordningen og det øvrige akutsystem.
Disse og de øvrige forslag vil fremadrettet bidrage til løbende forbedringer på området. Regeringen og Dansk Folkeparti har afsat 600 mio. kr. til en styrket akutindsats i yderområder med lange afstande.
Med akutaftalen fra juni sidste år satte vi overskrifter på den overordnede fordeling af de 600 mio. kr.
Jeg er glad for i dag at kunne fortælle, at en lang række projekter landet over netop i aftes eller her til morgen har fået besked om, at de har fået penge fra denne akutpulje.
Hele 425 mio. kr. ud af de 600 mio. kr. er klar til fordeling.
De vil bl.a. gå til etablering af et fuldt udbygget sundheds- og akuthus i Nakskov og et sundhedscenter i Fakse, fire moderne lægehuse i Nordjylland, en ny akutbil i Præstø og en ændring af den nuværende lægebil i Region Nordjylland, så den bliver døgndækkende.
Og jeg vil også nævne tele- og videokommunikationsudstyr til ambulancer m.v. og en lang række ordninger med særlige førstehjælpere på øer og i yderområder.
Derfor forudsætter udmøntningen af de 180 mio. kr. en dialog med Region Midtjylland og de berørte kommuner om, hvordan regionen kan skabe en sådan tryghed for regionens borgere.
Denne dialog skal give sikkerhed for, at de mange penge giver et reelt løft i beredskabet, og for, at regionen fremadrettet forpligter sig til at fastholde trygheden i området.
Nordvestjyderne skal ikke frygte, at der pludselig flyttes endnu mere fra landsdelen, og at de mange ekstra penge fra staten bliver opvejet af, at regionen fjerner behandlingsmuligheder eller andet fra netop denne region.
I slutningen af januar uddelte vi knap 60 mio. kr. til etablering af en forsøgsordning med lægehelikopter med base i Karup.
Den nye lægehelikopter, som forventes at gå i luften til april, kommer i modsætning til helikopteren på Sjælland til at kunne flyve døgnet rundt.
Der vil være landingspladser osv., og det vil være et vigtigt supplement til det kørende beredskab, ikke mindst i et yderområde som det nordvestjyske.
Samlet set giver det altså 425 mio. kr. til en styrkelse af de nære sundhedstilbud og til sikring af hurtig hjælp.
For lægehuspuljen er der desuden en anden ansøgningsrunde med ansøgningsfrist den 25. februar.
Regeringen og Dansk Folkeparti er enige om at reservere i omegnen af 135 mio. kr. til fordeling i denne ansøgningsrunde.
Derudover er der så de 40 mio. kr. til uddannelse og andet.
Så det er en glædens dag i dag, og det er sådan set fint, at vi kan fejre denne uddeling af rigtig mange tryghedsskabende penge ved at drøfte et forslag fra Enhedslisten.
Det er jeg for en gangs skyld rigtig med på – eller rettere sagt, det er jeg jo altid, men i dag er jeg særlig med på det.