Jacob Jensen (V), 2015-12-16:
Tak for det.
Jeg var lige på spring til at tage den vedtagelsestekst med op, men Dansk Folkepartis ordfører fik den heldigvis med, og det er jo vigtigt, for det er en del af forhandlingen.
Som det jo nok er enhver bekendt, er der indgået en finanslovsaftale, hvoraf det fremgår, at man vil lave en reform af boligydelsesområdet.
Det er et område, hvor der årligt bliver brugt i omegnen af 10 mia. kr., og det er udgifter, der er stærkt stigende på grund af den mekanisme, der ligger i forhold til fremskrivningen.
Man vil regulere eller kigge på at harmonisere fremskrivningen af priserne for boligydelsen, så den harmonerer med det, som man eksempelvis fremskriver boligsikringen med.
Man har kigget på det beregningstekniske tillæg, der tidligere har været indført.
Man har kigget på at indføre et loft over den maksimale husleje, der kan indgå i beregningen af boligydelsen.
Så har man kigget på, at egenbetalingen skal sættes ned, så man netop får den sociale profil, der har været efterspurgt, i forhold til hvilke husstandsindkomster der skal levere og hvem der ikke skal, men tværtimod skal have et løft, og kigget på, hvordan det ville komme til at se ud.
Så har der også været en dialog om, og det er også det, der fremgår af forslaget til vedtagelse, der er fremsat af en samlet borgerlig lejr, at regeringen skal have en snak med Kommunernes Landsforening om – og det er sådan set det, der er hele pointen – hvordan man i fremtiden får lavet billigere ældreboliger, så huslejen, der skal betales af den ældre, bliver lavere.
For det, det vel egentlig kommer an på for den ældre, er: Hvad har man i hånden, når man har betalt udgiften til sin bolig?
Der er det ikke så interessant, sådan som jeg oplever det, om man får det ene i ydelse og til gengæld skal betale noget andet i husleje.
Der må det være interessant at se på, hvad der er tilbage, når man har trukket de to tal fra hinanden.
Det ser vi selvfølgelig meget frem til.
Men der er selvfølgelig indkommet, og det er ikke nogen hemmelighed, forskellige høringssvar med nogle forskellige typeeksempler.
Og man kan sige, at nogle af dem i en vis udstrækning måske har været rigtige, mens andre har været forkerte.
Men ikke desto mindre er der rejst nogle spørgsmål, som har skabt en usikkerhed om, hvorvidt den politiske intention, som der er enighed om blandt forligspartierne, blev indfriet med den valgte model.
Derfor er det blandt forligspartierne aftalt, at vi skubber selve lovforslaget, som så skal gennemføres efter nytår, eller der skal vi i hvert fald tale om, hvordan vi gennemfører det, så vi netop får bedre tid til at få kigget de her eksempler igennem
: Er der noget i dem, og i givet fald hvordan?
Og hvordan bliver den politiske intention realiseret?
Det synes jeg egentlig er udtryk for, at vi har et demokrati, der virker.
Jeg ved godt, at vi en gang imellem herinde bliver kritiseret for, at vi ikke lytter til, hvad der sker uden for de her tykke mure; vi er os selv nok og er bedrevidende.
Men her har vi til gengæld valgt at sige, at der er nogle høringssvar, som berettiget giver noget kritik.
Den kritik tager vi til os, og den vil vi gerne efterprøve og lytte til.
Så ved jeg godt, at der går Christiansborgkuller i den.
Det skal selvfølgelig også kritiseres.
Men det tager vi sådan set med sindsro i den forstand, at vi synes, det er vigtigt, når der er en politisk aftale og der bliver lavet lovforslag, at der er den proces, at man som interessent – i det her tilfælde er det så Ældre Sagen – kan rejse nogle spørgsmål, som vi så seriøst tager til os og vurderer, og at det sker på en ordentlig og redelig måde.
Det er det, der i den her sammenhæng har været processen, og det er en fremgangsmåde, som vi i Venstre selvfølgelig helt kan støtte.
Og jeg noterer selvfølgelig, at det så ikke er en samlet opposition, der har den modsatte opfattelse, men vi er en samlet borgerlig lejr, der står helt bag ved de intentioner, der har været tænkt.
Og vi skal nok finde en løsning på det.
Det er i hvert fald sikkert og vist, som også hr. René Christensen giver udtryk for, at vi også er af den opfattelse, at det ikke er sådan, at pensionister pr. definition er en svag gruppe, sådan som nogle har givet udtryk for.
Vi synes, det er vigtigt, at man netop kigger på, hvad det er for en økonomi, der er til rådighed, og ikke på, hvad det er for et offentligt tilskud fra staten, der bliver givet.
Det må være det interessante og det centrale, og det står vi selvfølgelig fuldstændig bag, og derfor ser vi også frem til den dialog, som vi skal have i forligskredsen, og også til den dialog, som regeringen skal have med Kommunernes Landsforening, om at sikre økonomisk overkommelige ældreboliger for fremtiden.