Rasmus Prehn (S), 2016-03-01:
Fra socialdemokratisk side har vi med rigtig stor interesse læst regeringens forslag til lov om ændring af godskørselsloven.
Der er ikke nogen tvivl om, at der i længere tid har været et behov for at få strammet op på det her område.
Der har været et behov for at få sikret, at den retstilstand, vi kendte, inden vi fik højesteretsdommen den 4. februar 2015, blev bragt tilbage til det udgangspunkt, der var før.
Det har været vigtigt fra socialdemokratisk side, at vi kunne sikre en situation, hvor der var en landsdækkende, repræsentativ overenskomst, der kunne sikre, at dem, der arbejder som chauffører, kan få ordentlige løn- og arbejdsvilkår.
Mens vi var i regering, mens vi havde transportministerposten, fremsatte vi et forslag, der kunne sikre, at den retstilstand blev bragt tilbage på sporet igen.
Det nåede vi ikke at få behandlet færdigt.
Så kom folketingsvalget den 18. juni.
Da vi så vendte tilbage i den nye samling her i efteråret, spurgte vi i flere omgange regeringen, om ikke tiden var inde til at genfremsætte det lovforslag, der havde været under den socialdemokratiske regering, og vi fik mange henholdende svar: Nu måtte vi vente på, at lovkataloget kom, og andet.
Til sidst tænkte vi, at det ikke ville blive ved med at gå.
Så vi valgte fra socialdemokratisk side sammen med resten af oppositionen at genfremsætte det lovforslag, der havde været før valget, i den her folketingssamling.
Det havde vi en god debat om op mod jul den 17. december 2015, hvor vi foreslog, at man gennemførte det forslag og fik retableret retstilstanden på det her område.
Det var der en rigtig god debat om her i Folketingssalen.
Vi havde også tilkendegivelser fra Dansk Folkeparti om, at man var enig i intentionerne.
Ja, selv Venstre gav udtryk for, at man også langt hen ad vejen var enig i intentionerne, men man valgte ikke at støtte vores lovforslag.
Nu har man så i mellemtiden lavet det her forslag, L 118, som skulle være det samme, og som har de samme intentioner.
Men jeg vil sige, at når man læser forslaget igennem, bliver det tydeligt, at der først og fremmest er tale om en afværgedagsorden.
Det bliver tydeligt, når man går ind og kigger i de forskellige høringssvar, der er givet.
Der er givet rigtig mange høringssvar, og det er overraskende at læse, at organisationer, som jo traditionelt støtter regeringen, er kritiske over for det her forslag.
Der er et høringssvar fra Dansk Arbejdsgiverforening.
Der er et høringssvar fra DTL.
Der er et høringssvar fra Dansk Industri.
De er altså kritiske, og de giver udtryk for, at vi stadig væk kan have den her situation, hvor vi risikerer en såkaldt køkkenbordsoverenskomst, også selv om det her lovforslag bliver vedtaget.
Vi kan altså have en situation, hvor man kan lave en overenskomst, som alene indeholder ren provisionsløn med, hvad deraf følger af usikkerhed om kørslen på vejene og andet.
Derfor er vi stærkt tvivlende over for det her forslag.
Jeg ved godt, at vi fra socialdemokratisk side sagde, da vi behandlede L 72, at vi var åbne over for at lytte til alternativer og ændringsforslag, og at vi sådan set var åbne over for en juridisk undervognsbehandling i ministeriets synshal.
Men noget tyder altså på, at ministeren i stedet for har kørt det ind til den værste perlegrusmekaniker, hvor man har fået jappet noget igennem, som slet ikke er dækkende i forhold til det, der var intentionen, og det er vi fra socialdemokratisk side ærgerlige over.
Så vi kan sige så meget, at intentionen i lovforslaget er vi helt enige i fra socialdemokratisk side, men den konkrete lovtekst bliver vi skeptiske over for, når selv Dansk Arbejdsgiverforening, Dansk Industri og DTL rejser kritik af det.
Derfor vil vi opfordre til, at man i det videre udvalgsarbejde får fundet en formulering, hvor også de interesseorganisationer føler sig dækket ind.
Der håber vi meget at Dansk Folkeparti, som jo i den grad har markeret sig i den her sag, vil hjælpe os med at finde en formulering, som også de her interesseorganisationer kan se sig selv i.