runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2014-05-13:
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget, da vi jo også er en del af sygedagpengeaftalen.
Hos De Konservative er vi tilhængere af reformer, og vi mener, at det er på tide, at der også bliver gjort noget ved sygedagpengene, hvilket et bredt flertal bakker op om i Folketingssalen her i dag.
Det allervigtigste for os er, at sygedagpengemodtagerne med den her aftale nu får en økonomisk tryghed under hele sygdomsforløbet.
Det er helt afgørende for os, at man ikke efter 52 uger bare væltes ud over kanten uden forsørgelse.
Det giver sygedagpengemodtagerne et sikkerhedsnet, og det er vi utrolig glade for.
Jobafklaringsforløbet følger parallelt med de ressourceforløb, der er lavet i forbindelse med førtidspensionsreformen og fleksjobreformen, og det er også vigtigt, at kommunerne tilvejebringe en individuel, håndholdt, helhedsorienteret og ikke mindst rehabiliterende indsats og tager fat på sammen med borgeren at få nedbrudt de barrierer, der kan være for at indgå på arbejdsmarkedet.
Vi er også meget optaget af, at personer, som er syge, fra nu af skal have deres situation vurderet efter 5 måneder.
Det er rigtig vigtigt, at revurderingstidspunktet er blevet fremrykket, for det vil medføre, at flere danskere vil komme i arbejde i stedet for at blive efterladt på offentlig forsørgelse, og det er i sig selv en kæmpe gevinst ved den her reform.
Selv om en tidlig indsats er rigtig vigtig, er det jo ikke nok i sig selv, og det, at der nu indføres en helt ny opfølgningsmodel med en indbygget mulighed for at kunne bruge sådan en fast track-løsning – for nu at bruge et godt dansk udtryk – vil betyde, at virksomheder eller borgere kan få kommunen til at iværksætte en ekstraordinær tidlig indsats, hvis der er risiko for et længerevarende sygdomsforløb.
På den måde kan den her indsats komme i gang meget tidligere end ellers, og det glæder vi os over.
Det er nemlig et rigtig godt tiltag at prioritere dem, der har hjælp behov, og dem, der er de mest syge.
Det er helt, som det skal være.
Ligeledes bifalder vi, at der i lovforslaget eksplicit bliver lagt vægt på, at indsatsen fremover skal tage udgangspunkt i den sygemeldtes behov i forhold til at vende tilbage til arbejdsmarkedet.
Det indebærer bl.a., at de digitale muligheder skal udnyttes bedre for dermed at skabe et mere effektiv sygedagpengesystem.
For os Konservative er det altså også et kardinalpunkt, at vi nu får den her nye forlængelsesmulighed, som sikrer at personer, som har en livstruende sygdom, på baggrund af en konkret lægelig vurdering kan fortsætte på sygedagpenge uden tidsbegrænsning.
Med en ny ottende forlængelsesmulighed tager aftalen altså særlig hånd om de borgere, der er ramt af en alvorlig livstruende sygdom som eksempelvis kræft.
Alt i alt er det altså en god aftale for de syge, som får et økonomisk sikkerhedsnet og en individuel, håndholdt indsats, og i og med at vi er et af forligspartierne, kan Konservative naturligvis også bakke op om lovforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-13:
Tak til ministeren.
Hvornår har Enhedslistens sagt, at man bare skulle ophæve varighedsbegrænsningen for sygedagpengene og så ikke foretage sig andet i forhold til de syge?
Altså, ministeren skyder Enhedslisten i skoene, at vi ikke skulle mene, at man skal foretage en øget indsats med helhedsorienteret sagsbehandling og alle de andre gode ting, der er beskrevet her.
Hvornår har Enhedslisten givet udtryk for det synspunkt?
Kan ministeren bekræfte, at man sagtens kan igangsætte en tidligere opfølgning og en helhedsorienteret indsats uden at forringe de sygemeldtes indtægtsgrundlag?
Og det sidste spørgsmål er: Hvordan vil ministeren sikre, at der med hendes lovforslag rent faktisk sker en forbedring af indsatsen for de sygemeldte?
Jeg henholder mig til svaret i høringsnotatet, hvor der står, at der ikke er sat penge af til det.
Mette Frederiksen (S), 2014-05-13:
Jeg er ikke sikker på, at jeg kan nå at svare på så mange spørgsmål så hurtigt.
Men jeg vil sige, at det her jo minder om forløb, vi har prøvet før, det gjaldt f.eks. også i reformen af førtidspensionsområdet, hvor Enhedslisten siger: Minister – som regel er det arbejdsminister, jeg bliver tiltalt med – hvor er der mange gode ting i den her reform, hvor er det godt, at der nu bliver brugt flere penge på den aktive indsats, hvor er det godt, I kommer tidligere i gang, hvor er det godt med det tværfaglige, men vi vil så ikke være med til den anden del af det.
Jeg tror ikke, der er nogen vej udenom, at hvis vi gerne vil skabe forbedringerne, så bliver vi også nødt til at finde pengene dertil.
Og vi kan ikke bare gå tilbage til altid at trække pengene fra de steder, hvor vi har gjort det tidligere; der skal også tænkes anderledes.
Jeg synes, at det fine ved den model, vi lægger frem her, er, at vi både får håndteret de mennesker, der har en livstruende sygdom, som i dag kommer i klemme, og samtidig får fremrykket indsatsen og får den gjort mere tværfaglig for dem, der har behovet derfor.
Jeg siger ikke, at den indtægt, man kommer til at have i et jobafklaringsforløb, er høj, men jeg mener, det er hævet over enhver tvivl, at det er bedre at være sikker på at kunne komme i et jobafklaringsforløb med en tilhørende ydelse end at leve med den usikkerhed, der gælder for sygemeldte i dag, nemlig at man helt kan miste sit forsørgelsesgrundlag.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-13:
Jeg tror, at den grundlæggende forskel mellem Enhedslisten og de andre partier i den her sag er trukket tydeligt op.
Enhedslisten er modstander af, at det er de syge selv, der skal betale for de forbedringer, man indfører.
Jeg vil gerne bede ministeren forklare, hvornår Enhedslisten har givet udtryk for, at man bare skulle ophæve varighedsbegrænsningen for sygedagpenge og så ikke foretage sig noget i forhold til de syge for at hjælpe dem hurtigere igennem sygdomsforløbet, så de bliver raske og kan komme i arbejde.
Hvornår har Enhedslisten givet udtryk for det?
For det var faktisk det, ministeren skød mig i skoene i sit tidligere indlæg.
Så det vil jeg gerne have dokumenteret, hvis vi skulle have givet udtryk for noget sådant.
Jeg mener godt, ministeren kan nå at svare på, om hun kan bekræfte, at man sagtens kan igangsætte en tidlig opfølgning uden at forringe de sygemeldtes indtægtsgrundlag.
Og hvordan vil ministeren sikre, at hendes lovforslag rent faktisk fører til en forbedring i form af de her jobafklaringsforløb, som der ikke er sat penge af til?
Mette Frederiksen (S), 2014-05-13:
Jamen jeg skal være ærlig og sige, at jeg ikke har hørt det særlig stærkt udtrykt fra Enhedslistens side, at den aktive indsats er lige så vigtig som det, at varighedsbegrænsningen bortfalder.
Men det er selvfølgelig kun positivt, hvis vi er enige i den sag.
Og så må man jo omvendt kvittere for, at det faktisk er lykkedes os nu at finde en model, hvor der kommer en tidligere indsats til dem, der har behov for det.
Så er der det andet spørgsmål, som er helt væsentligt, og som er helt relevant også at stille her i salen i dag, nemlig hvordan vi vil sikre, at det kommer til at ske.
Det er jo et kommunalt ansvar, for det er i den enkelte kommune, at sygedagpengeindsatsen skal tilrettelægges.
Jeg tror, at alle de partier, der står bag lovforslaget her, med meget, meget stor interesse vil følge med i, at det her bliver implementeret på den rigtige måde.
Jeg vil bare måske afslutningsvis sige, at alle vinder, når man laver den rigtige indsats på sygedagpengeområdet; det gør den enkelte sygemeldte, det gør kommunens økonomi i øvrigt, men det gør vi jo også som samfund, for vi har mange sygemeldinger i Danmark, og vi har alle sammen et meget, meget stort tab af værdi, både menneskeligt og økonomisk, hvis ikke vi får gjort noget ved den problemstilling.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-05-13:
Jeg mener sådan set, at det er en meget gavmild ydelse i den forstand, at den ikke er omfattet af ægtefælleafhængighed, at den er permanent.
Altså, man kan få den så lang tid, som det nu måtte tage, i princippet uendeligt, og det synes jeg – jeg tror ikke, der er nogen andre i mit parti, der har brugt den betegnelse, det vil jeg godt indrømme – er en meget, meget gavmild ydelse.
Ud fra den opfattelse, jeg har af et velfærdssamfund, skal det være sådan, at kan man forsørge sig selv, skal man forsørge sig selv.
Det er sådan og har altid været sådan, at kan man ikke forsørge sig selv, er man berettiget til en kontanthjælp.
Sådan var det også før.
Det synes jeg bare er et sundt princip, og det syntes Socialdemokrater i hvert fald i gamle dage også at det var.
Eigil Andersen (SF), 2014-05-13:
Når man havner på 0,0 kr., altså ingen indtægt, og en familie må gå fra hus og hjem, og når en familie bliver splittet på grund af økonomiske problemer – det er der mange eksempler på – så må jeg indrømme at jeg mener, man er havnet i et sort hul.
Men o.k., det mener Liberal Alliance ikke.
Hr. Joachim B. Olsen gav udtryk for under forhandlingerne, inden der blev indgået forlig, at den ydelse, man får efter det her nye forlig, bliver en luksusydelse.
Jeg vil gerne spørge Liberal Alliance, om man stadig væk mener det.
Efter mine begreber er det meget, meget langt fra en luksusydelse.
Mads Rørvig (V), 2014-05-13:
Tak for det.
Vi skal i dag behandle lovforslaget, der omhandler en udvidelse af den personkreds af studerende, som har adgang til rabat på offentlige transport, herunder adgang til ungdomskortordningen.
Det var jo en ordning, der startede under VK-regeringen som HyperCard-ordningen, og den er vi i sagens natur glade for i Venstre, og vi ser også positivt på ministerens forslag til at udvide den.
Ordningen giver i dag mulighed for billig offentlig transport for 16-19-årige, unge elever på ungdomsuddannelser og studerende ved videregående uddannelser.
I dag er det en betingelse for studerende ved videregående uddannelser for at få rabat, at de har søgt om og har ret til SU.
Lovforslaget her udvider adgangen til at få ungdomskort, således at alle studerende, der er indskrevet på en SU-berettiget videregående uddannelse, bliver berettiget til ungdomskort, uanset om de er berettiget til SU eller ej.
Det skulle endvidere bringe dansk lovgivning i overensstemmelse med EU-retten på baggrund af en dom, som EU-Domstolen kom med den 4. oktober 2012 i Kommissionens sag mod Østrig.
Den vil vi i udvalgsbehandlingen lige dykke lidt ned og bede om et juridisk notat fra ministeren om, så vi lige er helt på plads med, hvad der er op og ned i den, og hvad der bliver lagt til grund.
Lovforslaget indeholder yderligere en ændring, idet det nemlig foreslås at fjerne muligheden for at modtage befordringsgodtgørelse i perioder, hvor den studerende modtager undervisning, der hovedsagelig er planlagt som fjernundervisning.
Sluttelig skal jeg gøre opmærksom på, at Venstre jo ikke er enig i finansieringen af forslaget, der jo er en del af det forlig, der kom umiddelbart efter skandalen om betalingsringen, hvor man tog leasingmilliarden fra bilisterne, men eftersom det er 18,5 mio. kr. i indeværende finansår, kan Venstre også godt finansiere dem inden for egne forslag i vores finanslovsforslag.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-13:
Jamen jeg er da ked af, at ordføreren synes, at tonen blev lidt spids.
Det er faktisk ikke med vilje, for jeg står ved det, jeg sagde i min ordførertale, nemlig at hr. Jens Joel jo i modsætning til visse andre har været ærlig omkring præmisserne for sin tilslutning til det her.
Det synes jeg er vigtigt, hvis vi skal have en ordentlig debat.
Det er også det, der har vist en afgørende forskel mellem os.
Så kan jeg bekræfte, at vi har lavet en lille aftale, der inden for de beskedne rammer, der var til rådighed dér, lapper en smule på det, så mennesker med en meget lille arbejdsevne, der er visiteret til fleksjob, eventuelt kan få nemmere ved at komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Det er jo den her aftale om fleksjobbonus, hvor vi på det seneste har rettet nogle klare uhensigtsmæssigheder.
Vi har sammen med beskæftigelsesministeren rettet nogle uhensigtsmæssigheder i den aftale, og det er jeg også tilfreds med.
Vi skal bare lade være med at overvurdere den, for det første er det samlede antal fleksjobbere, der er kommet i arbejde, jo ikke væsentlig forøget, og for det andet er der måske noget, der tyder på, at også den lille udmærkede aftale, vi har lavet om fleksjobbonus, måske medvirker til noget skævvridning, fordi de, der nu relativt blive tilgodeset i forhold til at få et fleksjob, er dem, der har en bonus med i baglommen.
Der skal vi løbende følge, hvordan det går med det.
Eigil Andersen (SF), 2014-05-13:
Det er jo tydeligt for dem, der følger med i den her debat, at der er ting her, som vi er enige om, og at der også er ting, som vi er uenige om.
Jeg vil gerne spørge til den problemstilling med, at man hidtil har kunnet havne på 0,0 kr. i indtægt, altså ingenting, samtidig med at man skal slås med sin alvorlige sygdom.
Er Enhedslistens ordfører, hr. Finn Sørensen, enig i, at det er en forfærdelig situation at havne på 0 kr. i indtægt?
Og er Enhedslistens ordfører enig i, at det da er et væsentligt fremskridt, et stort fremskridt, for den person, som fremover vil få 10.689 kr. pr. måned, og godt 14.000 kr., hvis man er forsørger, og at det er væsentlig bedre end 0 kr.?
For det er jo en katastrofe.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-13:
Det kan jeg klart bekræfte.
Det var jo derfor, vi gik til valg på det, vil jeg sige til hr. Eigil Andersen, og det løfte kunne Socialistisk Folkeparti og de to nuværende regeringspartier have indfriet sammen med Enhedslisten; man skrev det ovenikøbet selv ind i regeringsgrundlaget.
Jeg tror, hr. Eigil Andersen udmærket er klar over, at Enhedslisten betragter disse ting som fremskridt, men i modsætning til hr. Eigil Andersens parti har Enhedslisten altså en opfattelse af, at det ikke er de syge mennesker, der selv skal betale for de forbedringer.
Vi har også en opfattelse af, at det er fuldstændig forkert, at der skal være en forskelsbehandling af syge mennesker, som fastholdes, og som faktisk udbygges med det her lovforslag, nemlig en forskel mellem den gruppe syge, der kan få sygedagpenge, og så den gruppe, som må nøjes med en langt lavere sats.
Forskellen mellem hr. Eigil Andersens parti og mit parti er, at vi har en opfattelse af, at det ikke er de syge selv, der skal betale for de forbedringer, der indføres.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-05-13:
Vi førstebehandler i dag L 194 om en aftale om sygedagpengereformen, som vi sad og forhandlede i lang tid.
Noget af det vigtige i den her aftale set fra vores synspunkt er, at man har et fokus, der handler om en tidligere indsats, en jobrettet indsats, der handler om at få sygemeldte hurtigt tilbage på arbejdsmarkedet.
Det synes vi er rigtig godt.
Når vi er med i den her aftale, skyldes det hovedsagelig, at den efter vores opfattelse trækker i den rigtige retning i forhold til beskæftigelsen.
Det er et lille skridt; man forventer, at den her aftale øger beskæftigelsen med 1.700 personer.
Det er ikke alt i den her reform, som vi synes er lige godt.
Det var ikke vores intention, at der ikke skulle være nogen varighedsbegrænsning på, hvor lang tid man kunne få en offentlig ydelse.
Jeg synes, at noget af den retorik, som også bliver fremført i salen her, er enormt unuanceret.
Det har jo altid været sådan, at havde man ikke noget forsørgelsesgrundlag, var man berettiget til en kontanthjælp.
Sådan har det altid været.
Kunne ens ægtefælle ikke forsørge en, eller kunne man ikke selv, så var man berettiget til en kontanthjælp.
Så det at sige, at der var nogle, der faldt i et sort hul, er jo en sandhed med modifikationer.
Da vi synes, det er et godt princip, at hvis man kan forsørge sig selv, så forsørger man sig selv, så må vi sige, at der trædes et lille skridt væk fra det i den her aftale, og det er ikke noget af det, som vi kan lide i aftalen.
Eigil Andersen (SF), 2014-05-13:
Altså, der kan være forskellige vurderinger, og nu er der så diskussion med et forligsparti, kan jeg forstå.
Er ordføreren for Liberal Alliance enig i, at det er et faktum, at der er et stort antal mennesker, som hvert år er havnet på 0,0 kr. i indtægt, fordi varighedsbegrænsningen på sygedagpengene betød, at deres sygedagpenge stoppede?
Er ordføreren enig i, at et stort antal mennesker er havnet på 0,0 kr.?
Joachim B. Olsen (LA), 2014-05-13:
Jamen det er jo korrekt, at man godt kan havne i en situation, hvor man ikke er berettiget til en offentlig ydelse.
Men man er berettiget til en offentlig ydelse, hvis man ikke kan forsørge sig selv, og det vil sige, hvis man ikke har en ægtefælle, som kan forsørge en, eller hvis man ikke har midler, opsparing eller andre ting, der gør, at man kan forsørge sig selv.
Jeg prøver bare ligesom at sige, at det er noget unuanceret at sige, at det har været sådan tidligere, at man bare kunne havne i et sort hul i den forstand, at man ingen midler havde.
Det står i vores grundlov, at kan man ikke forsørge sig selv, er man berettiget til at få i det her tilfælde en kontanthjælp, og det var man også før.
Vi synes sådan set, det er et godt princip, at man forsørger sig selv, hvis man har muligheden for det, selv om det selvfølgelig er en svær situation.
Det anerkender vi da bestemt.
Derfor synes jeg sådan set også, og det skal være sagt til Enhedslisten, at det da er korrekt, at det jo ikke er sådan, at man har fjernet varighedsbegrænsningen på sygedagpengene med det her udspil.
Det har man ikke.
Trine Bramsen (S), 2014-05-13:
Tak for det.
Formålet med den nye organisering, som omtales i lovforslaget, er at sikre en mere effektiv og ensartet sagsbehandling i kriminalforsorgen.
Ensartethed er en grundpille i vores retssamfund, og derfor må man forvente samme behandling, uanset hvor i landet man afsoner og hvor man klager.
Lovforslaget indebærer, at de lokale institutioner samles i større enheder, såkaldte kriminalforsorgsområder.
Det sætter fagligheden i centrum og understøtter erfaringsudveksling på tværs af institutioner.
For os Socialdemokrater er det afgørende, at medarbejdere i den offentlige sektor, herunder kriminalforsorgen, har et stærkt fagligt miljø med rum til faglig udvikling og udveksling, og det understøttes også af det lovforslag, som vi behandler her i dag.
En indsats, som lovforslaget her i dag yderligere understøtter, er retten til at klage over alle afgørelser truffet lokalt.
Lovforslaget betyder, at adgangen til at klage over kriminalforsorgsområdernes afgørelser fremover vil omfatte afgørelser af mere indgribende karakter.
Øvrige afgørelser vil ikke længere være omfattet af klageadgangen.
Den indsatte vil fortsat kunne klage over en lang række afgørelser, der træffes som led i straffuldbyrdelsen, og derudover vil der også for nogle af de afgørelser, der flyttes fra direktoratet til områderne, ske en udvidelse af klageadgangen.
Visse typer afgørelser vil dog ikke længere være omfattet af klageadgangen.
Formålet med lovforslaget her er som nævnt at sikre en styrket kriminalforsorg gennem den foreslåede reorganisering.
For os Socialdemokrater er det afgørende, at vi er et retssamfund, hvor der gælder retssikkerhed, også for mennesker, der sidder i fængsel som følge af kriminalitet.
Det er vores klare vurdering, at dette lovforslag ikke vil forringe de indsattes vilkår, men gennem øget ensartethed i sagsbehandlingen vil styrke vilkårene samlet set.
Jeg vil gerne benytte lejligheden her til at takke ministeren for den tekniske gennemgang af lovforslaget, som ministeren har tilbudt.
Det er et kompliceret lovforslag, og derfor synes jeg også, at det er et rigtig godt initiativ, at ministeren har inviteret Folketingets ordførere til en teknisk gennemgang.
Med de ord skal jeg meddele, at vi Socialdemokrater støtter forslaget her.
Eigil Andersen (SF), 2014-05-13:
Jeg er da glad for, at hr. Finn Sørensen mener, at der er tale om et væsentligt fremskridt, når mennesker, der hidtil har fået 0 kr. i indtægt – og det har de udsigt til fremover – nu i stedet for får 10.689 kr. pr. måned eller godt 14.000 kr. pr. måned, hvis de er forsørgere.
Er hr. Finn Sørensen også enig i, at det er et stort fremskridt, at man fremover kan sige nej til en behandling, som har alvorlige bivirkninger – lykkepiller, farlige rygoperationer, fedmeoperationer osv. –
og er hr. Finn Sørensen enig i, at det er et væsentligt fremskridt, at man som alvorligt syg, muligvis livstruende, bevarer den fulde sygedagpengesats?
Karsten Lauritzen (V), 2014-05-13:
Jeg kan sige, at vi for Venstres vedkommende også er glade for tilbuddet om den tekniske gennemgang, som jo kan afklare nogle af tingene.
Det, jeg godt vil høre om den socialdemokratiske ordfører vil forholde sig til, er den problemstilling, jeg nævnte i min ordførertale, nemlig det her med de indsatte, som samarbejder med politiet, men som reelt bliver straffet for det i deres afsoningsforhold.
Det er noget, Retsudvalget har kigget på tidligere, og det viser sig, at der er et, vil jeg sige ret dårligt samarbejde mellem politiet og kriminalforsorgen – det er der i hvert fald noget der tyder på.
Og det er jo noget, der ville være oplagt – qua at det er noget, vi er enige om i udvalget er et problem – at vi så på samtidig.
Der vil jeg bare høre, om fru Trine Bramsen er af den holdning, som fru Trine Bramsen har været tidligere, nemlig at det må vi se på.
Udvalgsbehandlingen af det her lovforslag kunne så være en lejlighed til at gøre det, da det netop handler om organiseringen af ting i kriminalforsorgen.