runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2015-04-09:
Tak for det.
I forbindelse med behandlingen af Enhedslistens beslutningsforslag, B 68, om beskyttelse af befolkningen imod bisfenol A vil Venstre stemme imod forslaget.
Med beslutningsforslaget foreslår Enhedslisten, at Danmark skal følge DTU Fødevareinstituttets anbefaling for et tolerabelt dagligt indtag af bisfenol-A på 0,7 μg/kg kropsvægt/dag frem for EFSA'ʼs grænseværdi på 4 μg/kg kropsvægt/dag.
Derfor kan vi glæde os over, at Den Europæiske Fødevaresikkerhedsmyndighed EFSA har vurderet, at der ingen sundhedsrisiko er i forbindelse med det nuværende indtag af bisfenol A.
Tilmed ligger det nuværende indtag tre-fem gange lavere end den værdi for tolerabelt dagligt indtag af stoffet, som EFSA har fastlagt.
Dermed må det vurderes, at befolkningen er beskyttet tilstrækkeligt imod stoffet, altså på baggrund af de muligheder, der er til stede på nuværende tidspunkt.
Når Enhedslisten sætter spørgsmålstegn ved EFSA's risikovurdering og i stedet foretrækker DTU Fødevareinstituttets grænseværdi, er det til trods for, at EFSA's anbefaling er baseret på en omfattende gennemgang af et stort antal videnskabelige studier.
Her har EFSA også taget højde for DTU Fødevareinstituttets vurdering og kritik, må man regne med.
Institut for Fødevare- og Ressourceøkonomi på KU har beregnet, at forslaget vil betyde meromkostninger for erhvervet på 350 mio. kr., og det er svært på nuværende tidspunkt at finde alternativer til bisfenol A i produktionen.
Og en gennemførelse af Enhedslistens forslag vil kunne betyde, at producenterne udskifter til andre bisfenoler, som er dårligere undersøgt end bisfenol A.
Så på den baggrund stemmer Venstre imod forslaget.
Og så skulle jeg hilse fra De Konservative og sige, at de også stemmer imod.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-04-09:
Hvis man syntes, det var en god idé at give hele det her lovområde et eftersyn – det er så mere på det retspolitiske område – så man ikke kun ændrede sprogbruget, men man politisk fandt ud af, at man synes, der er nogle ting, der skal strammes op på, at der er nogle ting, der skal ændres substantielt i loven, så ville jeg da synes, det var en god idé.
Men jeg kan bare ikke se, hvad det skulle ændre at ændre sprogbrugen, andet end at man måske fik nogle helt andre problemer på nakken.
Fra SF's side vil vi meget gerne være med til at kigge på, om lovgivningen i forhold til overgreb på dyr er god nok – det ville så være vores retsordfører, der skulle tage sig af det, men det ved jeg, at hun gerne ville – altså når et dyr lider overlast, hvis der sker det et eller andet, men det vil være i det regi.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-04-09:
Jeg har bare en enkelt kort bemærkning, og jeg tror måske ikke nødvendigvis, at der er brug for en opfølgning.
Jeg vil egentlig bare takke for en konstruktiv tilgang til behandlingen af det her forslag og spørge hr. Per Clausen, om man kunne være indstillet på, at vi eventuelt kunne lave en fælles beretning på sådan et forslag, fordi hr. Per Clausen rejser jo en række gode problemstillinger, som om ikke andet kunne være værd at få undersøgt.
Det kunne jo også være udmøntningen af sådan et beslutningsforslag her, at det ikke nødvendigvis ender med, at hele Folketinget skal stemme ja til det, men man kunne sætte noget arbejde i gang, så man kunne arbejde hen imod at få undersøgt de problemstillinger, som bl.a. hr. Per Clausen nævner.
Kunne Enhedslisten være med på sådan en idé?
Per Clausen (EL), 2015-04-09:
Jeg har gjort det til en vane, at hver eneste gang folk foreslår, at man skal skrive en beretning, så svarer jeg altid positivt.
Det er sket en række gange, at der er kommet noget godt ud af det.
Det er også forholdsvis mange gange, at der ikke er kommet noget særligt ud af det.
Men det kan man jo afprøve.
Vi er i hvert fald ikke afvisende over for at arbejde videre med den problemstilling, som rejses i det her beslutningsforslag.
Mette Bock (LA), 2015-04-09:
Jeg skal undlade at gå ind i motivforskning for baggrunden for, at DF har fremsat det her beslutningsforslag.
Det har DF selvfølgelig til enhver tid ret til at gøre, uanset hvad motiverne måtte være.
I Liberal Alliance er vi modstandere af, at dyr skal mishandles.
Vi betragter dyr som levende væsener, men vi går også ind for, at vi skal forenkle vores lovgivning og ikke bare fylde ovenpå, fordi det kan have en eller anden signalgivning, som i virkeligheden ikke tjener det formål, som måske var intentionen bag.
Vi mener i Liberal Alliance, at den nødvendige beskyttelse af dyr allerede finder sted, og det sker i dyreværnslovens § 1, som foreskriver, at dyr skal behandles forsvarligt og beskyttes bedst muligt mod smerte, lidelse, angst, varigt men og væsentlig ulempe, og dermed finder Liberal Alliance altså, at det fremsatte beslutningsforslag er overflødigt og i virkeligheden måske i den sidste ende er med til at skabe uoverskuelighed i lovgivningen.
Erling Bonnesen (V), 2015-04-09:
Tak for det, og tak for muligheden for også lige at kunne nå at komme med nu på den her B 53 fremsat af Dansk Folkeparti.
I forbindelse med behandlingen af det her beslutningsforslag om at betragte dyr som levende væsener i lovgivningen vil Venstre støtte, at vi får set nærmere på dette.
Det er også allerede fremgået af debatten indtil nu.
Hvad betyder det?
Hvad kan der lægges af forskellige analyser på det?
Det kunne være godt at få det afklaret.
Med beslutningsforslaget foreslås det at foretage ændringer i lovgivningen og administrative forskrifter, således at dyr omtales som levende væsener og ikke som ting.
Forslaget kommer på baggrund af, at dyr i den nuværende lovgivning benævnes som ting, og at mishandling af dyr betragtes som hærværk ifølge § 291, stk. 1, der foreskriver, at den, der ødelægger, beskadiger eller bortskaffer ting, der tilhører en anden, straffes med bøde eller fængsel indtil 1 år og 6 måneder.
Dyr skal behandles som dyr og ikke som ting, og derfor skal de konkrete formuleringer i forbindelse med udarbejdelse af eventuel lovgivning på området overvejes nærmere.
Det understreges, at der med dette beslutningsforslag ikke er tale om, at strafferammerne for overgreb på dyr ændres, og vi vil under udvalgsbehandlingen selvfølgelig stille et par spørgsmål for at få afklaret de forskellige ting nærmere.
Vi har også allerede set, at man i andre lande har foretaget ændringer i lovgivningen, så dyr ikke længere betragtes som ting, og vi mener, at vi i Danmark bør se på det samme og få det undersøgt nærmere.
Så skulle jeg hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de er af samme opfattelse.
Per Clausen (EL), 2015-04-09:
Jeg vil bare spørge hr. Erling Bonnesen, om det er en betingelse for, at Venstre støtter forslaget, at det på ingen måde fører til forbedret dyrevelfærd.
For det var sådan, jeg forstod hr. Erling Bonnesen: at Venstre var indstillet på at støtte det her, bare det ikke fik nogen konsekvenser.
Dan Jørgensen (S), 2015-04-09:
Jeg har ikke mulighed for kvalificeret at komme med en tidshorisont, ligesom jeg faktisk heller ikke tror, at hr. Per Clausen – med al respekt for hr. Per Clausen – vil have mulighed for det, eftersom der jo ikke findes erfaringer.
Selv i Frankrig, hvor man har vedtaget den her lovgivning, er det jo meget, meget tvivlsomt, hvordan den skal implementeres, og om den kan implementeres.
Men det, jeg siger ganske tydeligt, er jo, at det skal foregå så hurtigt som muligt, men også forsvarligt.
Jeg må sige, at jeg tror, at hr. Per Clausen skal lede længe, hvis han vil have en mere tilfredsstillende og klar tilkendegivelse end den, jeg har givet her, nemlig at jeg er enig i formålet.
Faktisk er jeg ikke bare enig; jeg har allerede iværksat tiltag, der skal føre hen til at få beskyttet forbrugerne bedre, end det er tilfældet i dag.
Per Clausen (EL), 2015-04-09:
Det forstår jeg ikke, for jeg synes faktisk, at hr. Erling Bonnesen tager forbehold i det, han siger, nemlig at man kan kigge det igennem, fordi man ikke ønsker at sende et forkert signal.
Men hvad nu hvis det, man sender, ikke er et forkert signal, men der faktisk er tale om, at vi har en lovgivning, som er for slap i forhold til at reagere på, at dyr bliver behandlet dårligt, og at det måske kunne blive meget tydeligt, når man diskuterer dyr ud fra den synsvinkel, der er her?
Er det sådan, at så vil Venstre godt være med til at stramme lovgivningen i forhold til dyrevelfærd?
Erling Bonnesen (V), 2015-04-09:
Så lad os da, hvis der ellers skulle være flertal for det, tage en nærmere snak om det i udvalget, altså hvis det når dertil.
Dan Jørgensen (S), 2015-04-09:
Jeg er enig med Enhedslisten i, at vi skal sørge for, at forbrugernes indtag sænkes, så ingen er udsat for mere end det niveau, som DTU anser for sikkert.
Det kan være fristende at indføre nationale særregler for bisfenol A i fødevarekontaktmaterialer, som de har gjort i Frankrig, men det er ikke nødvendigvis den bedste løsning.
Der findes desværre i dag ikke tilgængelige sikre alternativer til alle anvendelser af bisfenol A, og der er derfor en risiko for, at bisfenol A erstattes med noget, der er værre, eller som slet ikke er undersøgt.
Vi skal huske, at Danmark allerede har særligt skrappe regler for anvendelsen af bisfenol A i alle typer fødevarekontaktmaterialer beregnet til mad til børn under 3 år, jeg vil derfor hellere sænke befolkningens eksponering for bisfenol A med andre midler end at indføre yderligere danske særregler for stoffet.
Bisfenol A anvendes bl.a. i visse plasttyper, i indersidelakken på konservesdåser og i kasseboner.
EFSA har i januar offentliggjort en ny risikovurdering af bisfenol A, hvor de sætter det tolerable daglige indtag, TDI, ned fra 50 µg pr. kilo kropsvægt pr. dag til 4 µg pr. kilo kropsvægt pr. dag.
Det er sådan, det opgøres.
DTU har i deres vurdering fra februar taget højde for de samme effekter, som EFSA har med i deres fastsættelse af et tolerabelt niveau.
Men DTU mener i modsætning til EFSA, at TDI'en skal ned på 0,7 µg.
Forskellen skyldes først og fremmest forskellige vurderinger af usikkerhederne i beregningerne.
Befolkningens eksponering ligger i gennemsnit under DTU's værdi, men der er enkelte højeksponerede grupper, der udsættes for mere.
Jeg mener, vi skal lade forskernes uenighed komme forbrugerne til gode og nedbringe befolkningens eksponering for stoffet.
Det gøres bedst og hurtigst ved at udfase brugen af bisfenol A i fødevarekontaktmaterialer, hvor sikre alternativer er tilgængelige.
Jeg har derfor bedt Fødevarestyrelsen om at indlede en proces med erhvervet, så vi sammen kan finde den bedste metode til hurtigst muligt at få nedbragt indholdet af bisfenol A.
Jeg er glad for, at erhvervet allerede nu arbejder på at reducere anvendelsen.
Bisfenol A-indholdet i plast kan allerede i dag erstattes af andre plasttyper, og erfaringer fra Frankrig viser, at de typer anvendelser, som jeg refererede til tidligere, hvor der ikke er alternativer, kun – i gåseøjne – drejer sig om omkring 10 pct. i forbindelse med fødevarer på dåse.
Det er altså omkring 10 pct., hvor der mangler sikre alternativer.
Tidsrammen for udfasning vil blive fastsat i dialog med erhvervet.
Det er selvfølgelig vigtigt, at erhvervet har den tid, der skal til, men det er også vigtigt, at det foregår så hurtigt som muligt.
I den situation, at det ikke lykkes at få lavet en sådan frivillig aftale, så vi opnår vores mål, vil jeg være villig til at genoverveje, om man kunne gå en anden vej a la den, som Enhedslisten foreslår.
Per Clausen (EL), 2015-04-09:
Nu forstår jeg, at fødevareministeren vil finde en bedre metode end den, de har valgt i Frankrig.
Den bedre metode handler så om, at man skal i dialog med erhvervet, og så skal erhvervet fortælle ministeren, hvornår de kan have udfaset bisfenol A, og så vil ministeren kalde det en aftale.
Har ministeren, når han kigger tilbage på historien om bisfenol A i Danmark, den oplevelse, at det er den måde, vi plejer at opnå resultater på?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide, for hvis jeg ser tilbage på historien om bisfenol A i Danmark, er det lige præcis igennem lovgivning, at vi har været i stand til både at påvirke EU-beslutningen, inspirere til beslutninger i Frankrig og såmænd også påvirke erhvervet til at finde alternativer.
Dan Jørgensen (S), 2015-04-09:
Jeg kan ikke referere til nogen erfaringer, for jeg har ikke nogen erfaringer.
Jeg er jo ganske ny på det her område.
Men jeg har erfaringer med at lave frivillige aftaler med erhvervet, hvor Enhedslisten også som udgangspunkt har forholdt sig skeptisk, men som alligevel er lykkedes.
Det regner jeg også med og håber på kan være tilfældet i den her omgang.
Per Clausen (EL), 2015-04-09:
Det hørte jeg godt at fødevareministeren sagde.
Det kan selvfølgelig være, at vi kan gøre den sætning så præcis, at den kan blive anvendelig.
Og er han ikke enig med mig i, at de 90 pct., som man i Frankrig har dokumenteret at der findes sikre alternativer for, bare skal væk, og at vi så skal have en plan for, hvor hurtigt vi kan afvikle de sidste 10 pct., og at det er det, det handler om?
Man kan jo godt komme med et bud på en eller en tidshorisont for det, for så kan vi da prøve at snakke om det.
Erling Bonnesen (V), 2015-04-09:
Jeg markerede det jo ret åbent.
Vi siger, at det signal, der sendes, ved at man betragter dem som ting i stedet for som dyr, kan misopfattes.
Jeg tilkendegav også, at det så var godt at prøve at få det kigget igennem engang og få det analyseret nærmere.
Så vi har ikke taget nogen forbehold af den art.
Per Clausen (EL), 2015-04-09:
Jeg har jo godt bemærket, at særlig branchen – der har jeg jo hørt tale om nogle store multinationale koncerner – har haft meget travlt med at fortælle os, at de har erstattet bisfenol A med noget, som nok er farligere.
Man kan synes, det er lidt særpræget, at der er en branche, som bliver pålagt et forbud mod at bruge bestemt produkt og så bagefter lidt halvhånligt siger til os: I skal ikke tro, det var en succes, for vi har fundet på noget, der nok er farligere.
Jeg tror, at hvis man er ærlig og går ind og laver en enkel analyse af det, vil det vise sig, at så kyniske er de ikke i virkelighedens verden, altså at man i virkelighedens verden en lang række steder har fundet sikre alternativer.
Og det er jo en af de ting, vi kan undersøge i udvalgsarbejdet.
Er det rigtigt, som ministeren vistnok antydede, at man i Frankrig har anvendt sikre alternativer på 90 pct. af området?
For så er der på den baggrund noget at handle på, synes jeg.
René Christensen (DF), 2015-04-09:
Nej, bestemt ikke.
Sidste gang var vi jo også helt klar til at sige, at vi har et forsigtighedsprincip i Danmark.
Man kan jo også gå foran, og når vi har gjort det, vil argumentet jo også være større, når man drager ud i verden, altså ned i EU, og arbejder for det.
Det er vi sådan set klar til, og det var også det, vi gjorde sidste gang.
Men derfor er det jo interessant, hvis vi i udvalgsarbejdet – altså at det ikke bare er et beslutningsforslag, der løber ud i sandet, for det synes Dansk Folkeparti faktisk det er for vigtigt til – fik skrevet noget, der faktisk pålægger både den nuværende regering og kommende regeringer at arbejde mere målrettet på at få udfaset de her produkter.
Jeg tror, at vi på tværs af alle partier er enige om ikke at ønske de her hormonforstyrrende stoffer i vores fødevareprodukter.
Derfor er der vel også behov for – når nu anledningen er der, og det vil jeg da gerne rose Enhedslisten for – at vi så faktisk får gjort noget ved det, altså når vi nu er ved det.
Og der kunne en beretning jo faktisk være rigtig god, også i forhold til at få sat arbejdet i gang med at se på, hvordan det egentlig er gået bagudrettet i forhold til det, vi har besluttet, og hvordan vi kan arbejde fremadrettet i forhold til den udfordring, vi har med bisfenol A og også andre produkter, vi har, som er hormonforstyrrende.
Per Clausen (EL), 2015-04-09:
Jo, så længe vi i Danmark og i virkeligheden også i EU har så slap en kemikalielovgivning, at konsekvensen af at forbyde et stof kan være, at man indfører et andet, som er farligere – og det er i grunden besynderligt, at man har så slap en lovgivning, men lad det være – så er det jo klart, at det i sig selv er et argument for, at man også skal anvende en dialogbaseret metode.
Og der er dialogen jo en rigtig, rigtig fin model, hvis det handler om at finde ud af, hvordan vi kommer et bestemt sted hen, men jeg tror bare, at vi, hvis man også overlader det til erhvervslivet og branchen at bestemme, hvor vi skal hen, så kommer til at stå i en svag position.
René Christensen (DF), 2015-04-09:
Jeg skal gøre det kort, og så skal vi nok tage resten i udvalget.
Men der er jo noget, der er interessant, og jeg vil også sige, hvis jeg sådan skal henvise til min ordførertale, at jeg og Dansk Folkeparti i hvert fald ikke har lagt op til, at man med det, der er sket med bisfenol A, så bare har fået noget, der var meget værre.
Nej, men vi har bare stadig væk fået noget.
Det, der er vigtigt, når man lovgiver, og når man sender nogle signaler til befolkningen om, at man nu har truffet nogle politiske beslutninger, der gør, at nogle fødevarer er blevet mere sikre, er jo også, at de så også skal være det, og det skal de også være i årene derefter, sådan at man ikke bare får udfaset noget og får noget andet ind, og så kan det godt være, at det er lidt mindre farligt, men det er stadig væk et hormonforstyrrende stof.
Der vil jeg da bare sige at Dansk Folkeparti på nuværende tidspunkt simpelt hen ikke er klædt på til at sige, at det er vi helt afklarede på.
Der skulle vi jo gerne have pålagt regeringen at levere det arbejde, så vi politisk kan arbejde videre med det om et stykke tid.
Per Clausen (EL), 2015-04-09:
Jeg tror, at hr. René Christensen har ret i, at hvis man skal beskæftige sig med kemikalier og udfasningen af farlige kemikalier, så er det hårdt arbejde at sætte sig ind i, hvordan det er, netop fordi rigtig mange af dem, der er eksperter, får en god løn for at varetage nogle andre interesser end befolkningens sundhedsinteresser.
Så det er jeg helt enig i, og jeg vil bare sige, at vi selvfølgelig skal have det arbejde og den dialog, for vi kommer nemlig ikke igennem med at lave skrappere regler på det her område, hvis vi ikke har fuldstændig styr på det faglige.
Men så vil jeg i øvrigt sige til hr. René Christensen, at jeg nu føler mig helt tryg ved, at de ting, som vi har lavet med hensyn til produkter til børn, er ting, som har forbedret de livsvilkår, som de børn har, og det synes jeg sådan set vi kan være glade for og stolte af at vi har været med til at gøre.
Jane Heitmann (V), 2015-04-09:
De fleste af os er rigtig glade for vores arbejde.
Vores arbejde er med til at skabe identitet, og det er med til at give os livsindhold.
Desværre står alt for mange på sidelinjen, uden for fællesskabet.
Ifølge OECD siger op mod 90 pct. af personer med psykiske sygdomme, at de ønsker at komme i arbejde.
Over halvdelen siger samtidig, at de ikke har fået nogen hjælp til det.
Der er undersøgelser, der viser, at tilknytningen til en arbejdsplads har en helbredende effekt i sig selv.
Men vi ved, at ubehandlede psykiske lidelser kan forlænge et sygdomsforløb, og at risikoen for, at man mister job og senere får problemer med at vende tilbage til arbejdsmarkedet, stiger markant.
Jeg har sammen med Venstres arbejdsmarkedsordfører, Hans Andersen, stillet følgende spørgsmål til sundheds- og forebyggelsesministeren og beskæftigelsesministeren:
Hvad kan ministrene oplyse om regeringens indsats og initiativer i forhold til at fastholde mennesker med depression og andre psykiske lidelser på arbejdsmarkedet?
Det har vi gjort, fordi vi fra politisk hold har en særlig forpligtelse til at tage hånd om en særlig sårbar gruppe ved at tage målrettede initiativer, som peger i den rigtige retning i forhold til fastholdelse og tilbagevenden til arbejdsmarkedet, men også at forebygge, at mennesker på grund af en psykisk lidelse holdes uden for fællesskabet.
Jane Heitmann (V), 2015-04-09:
Tak for det.
Jeg vil gerne indledningsvis sige tak til begge ministre for at møde op i salen her i dag og fremlægge regeringens synspunkter om, hvordan vi i fællesskab kan forbedre det psykiske arbejdsmiljø.
Det glæder mig meget med de tilkendegivelser, der er kommet fra samtlige partier i salen i dag, og det glæder mig også meget, at vi er enige.
Jeg synes måske, at man godt med en lille tilsnigelse kan sige, at det er helt unikt, at vi fra det yderste højre til det yderste venstre faktisk kan pege på nogle ting omkring det psykiske arbejdsmiljø, som vi er enige om, og som vi vil arbejde videre med.
Jeg ser frem til det videre arbejde og i allerhøjeste grad også det videre samarbejde.
Så tak for debatten.
René Christensen (DF), 2015-04-09:
Tak for det.
Jeg tror sådan set, ministeren på nogle områder har lagt en udmærket dagsorden med hensyn til dialogen med erhvervet.
For en del af løsningen her er jo ikke kun et have et forbud mod noget; en del af løsningen er også aftalen om alternativet, og derfor mener jeg faktisk, der her er to veje, som er parallelle, og det håber jeg også at Enhedslisten vil arbejde med, når vi nu tager det i udvalget.
Nu skal vi ikke starte debatten med, hvad vi skal gøre i udvalget, men jeg vil da sige, at vi fra Dansk Folkepartis side bakker ministeren op i, at der skal være en dialog med erhvervet.
Og det drejer sig ikke så meget om at diskutere, om vi vil have det her produkt, bisfenol A, eller vi ikke vil have det, men det drejer sig mere om noget andet.
Når der nu er en vis enighed om at det her er et produkt vi gerne vil udfase – for det fornemmer jeg faktisk et eller andet sted der er – mener ordføreren så ikke, at det er i sin orden at tale med erhvervet om, hvad alternativet skal være for at få en varig løsning?
Men altså, Dansk Folkeparti er også klar til at lave ændringsforslag; det gjorde vi jo sidste gang.
Det var Dansk Folkepartis ændringsforslag, der gjorde, at vi fik indført et forbud i Danmark, fordi vi jo, som vi altid gør, når vi ser et beslutningsforslag, kigger på det og spørger: Hvad synes vi er godt?
Hvis der er 40 pct., der er godt, hvorfor så ikke arbejde sammen om det og lægge det andet lidt væk og se, om vi kan lave noget politik?
Jeg mener faktisk godt, at vi kan lave noget politik på det forslag, der ligger her.
Det kan være en beretning, men det kan så sandelig også være et ændringsforslag, som vi tager i Folketingssalen, og så kan vi stemme om det her.
Men den er ikke nem, for der er faktisk nogle områder, hvor jeg tror, at vi, der sidder her i dag, måske ikke er hundrede procent oplyst, og det skal vi da i hvert fald give mulighed for at blive.
Og vi kan blive det på den korte bane, så det kan føre til et ændringsforslag eller en beretning, eller på den lange bane ved at beslutte noget, der skal ske i fremtiden.
Det er i hvert fald Dansk Folkepartis tilgang.