runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen J. Klint (S), 2014-04-01:
Jeg er sådan set også erstatningsordfører, for vores ordfører på forslaget, hr. Flemming Møller Mortensen, er også blevet forhindret i at deltage i førstebehandlingen.
Når vi nu har hørt Venstre tale om, at det er et mangeårigt problem, der nu bliver løst, har jeg egentlig lyst til at være lidt uartig og starte med at sige, at det da så var godt, at der kom en anden regering til, der har kunnet forhandle og har opnået enighed om det.
Men spøg til side – det her er jo dyb alvor.
Lovforslaget er netop en udmøntning af en fælles aftale mellem partierne og regeringen om, at man skal have en bedre tilrettelæggelse af fælles hjælpeordninger for borgere, som ifølge sundhedslovgivningen har ret til respirationsbehandling, og som ifølge lov om social service, altså serviceloven, har ret til hjælp.
Det er jo uholdbart, at der – fordi man som patient ifølge to lovgivninger har ret til hjælp – kommer to hold ansatte, som man selv er arbejdsgiver for.
På den måde kan man jo godt deles om det praktiske i det – det er jo både i sundhedsmæssigt og socialt regi – uden at give afkald på myndighedsansvaret.
Det er vigtigt at få sagt i dag, at det jo er kommunen, der er myndighed, hvad angår serviceloven, og at det er sundhedsvæsenet, der er myndighed, hvad angår sundhedsloven, og det giver så borgerne en højere grad af frihed.
Det er måske en overdrivelse at gå med på Venstres slogan om det frie valg, men det giver borgerne et friere valg i forhold til at vælge nogle personer, der kan det hele, for man skal jo have en særlig uddannelse for at være respirationshjælper, og det er jo ikke alle, der har det, så der vil være nogle kvalifikationsbegrænsninger på det, for at borgeren kan få en tilfredsstillende hjælp.
Jeg synes også, det er værd at rose ministeriet for, at selv om der var en politisk aftale på tværs af så mange partier, har man faktisk lagt øre til svarene i det høringsforløb, der har været.
Det er rigtig godt, at man – selv om der er en politisk aftale – også lytter og kan se, at det er godt, at der er en offentlig høringsproces, som er med til at kvalitetssikre et lovforslag.
Hele lovforslagets område skal evalueres i 2017, så det vil sige, at vi nu har et par år til at se på, hvilke forbedringer der er i den model, vi løber i gang i dag.
På vegne af Socialdemokraterne kan jeg kun anbefale at stemme ja til lovforslaget, når vi når dertil.
Villum Christensen (LA), 2014-04-01:
Der er ingen tvivl om, at der er videnskabsmænd, der er knyttet til klimapanelet.
Men det helt kritiske ved klimapanelet er, at det foregår lukket, og at kritikerne er udelukket.
Det er to fuldstændig centrale forhold.
Man kan sagtens plukke ud af videnskaben, lidt der og lidt der, og det kan være videnskabeligt hver for sig, og så kan man lægge det sammen og sige, at videnskaben siger det.
Men til det her med – det hører man tit i debatten – at det er formuleret som en fast videnskab, der siger det, vil jeg sige, at det er det jo ikke, for kritikerne kommer ikke til orde.
Man kan lave masser af analyser over, hvor de her folk kommer fra, og det er jo givet, at rigtig, rigtig mange altså er rekrutteret fra Verdensnaturfonden og fra Greenpeace, og så bliver det altså ikke videnskab; så bliver det mere et politisk projekt end et videnskabeligt projekt.
Dermed ikke sagt, at der ikke sidder videnskabsfolk.
Men hvis man plukker i bestemte holdninger, så bliver det, der kommer ud af det, jo politisk – netop fordi det ikke er transparent, og fordi kritikken holdes udenfor.
Mikkel Dencker (DF), 2014-04-01:
Jeg har hæftet mig ved, at ministeren siger, at regeringens målsætning er et lavemissionssamfund i år 2050.
Det synes jeg jo er en lille forskel fra, hvad regeringen plejer at sige, nemlig at man vil have et fossilfrit Danmark i 2050, så kan ministeren redegøre for, om der er en forskel, og om der er en ny politik, simpelt hen: Går regeringen ind for et fossilfrit samfund i 2050 – ja eller nej?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2014-04-01:
For mig er det en lille smule semantisk.
Når jeg forpligter mig til at prøve at nå en 40-procentsreduktion, agter jeg virkelig at indrette mine redskaber, sådan at vi også når det.
Vi er jo ikke underlagt et strafansvar, hvis vi havner på 39,7, eller hvis vi overdriver til 40,3.
Så på den måde synes jeg ikke, at målet er fastere end som så, men vi agter at indrette vores indsats efter at nå en 40-procentsreduktion.
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-04-01:
EU-Kommissionen har spillet ud med en målsætning om 40 pct. i 2030, og det har Parlamentet siden bakket op.
Hvordan kan det være, at der er så stort et hastværk med, at Danmark så skal være foran og skal løbe foran EU-målene?
Er det ikke sådan, at vi i virkeligheden når langt mere i forhold til klimaet ved at gøre en indsats internationalt, ikke mindst gennem EU, for at sikre, at EU får de høje danske målsætninger?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2014-04-01:
Men et af de redskaber, vi har valgt ved at gå forrest, er jo også, at vi dermed håber at øge vores gennemslagskraft i bl.a. EU, når vi snakker reduktioner, dels ved at sige, at vi selv har valgt at gå forrest, dels ved ved at gå forrest også at være med til at udvikle den teknologi, som andre lande så kan udnytte for at nå målet.
Så vores indsats er både politisk, og den er også meget praktisk, og vi håber selvfølgelig med vores indsats at bidrage til, at vi som verden hurtigere når til den målsætning, som blev udtrykt af FN's panel for nylig.
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-04-01:
Tak til ministeren.
Den konservative ordfører sagde, at det var hans opfattelse, at man skulle prøve at nå en 40-procentsmålsætning i 2020 – altså at man skulle prøve, om man kunne komme op på 40 pct. i 2020.
Deler ministeren den antagelse, at man skal prøve, om man kan komme op på 40 pct. i 2020, eller er det et fast mål, at man skal nå de 40 pct. i 2020?
Vil det sige, at man ønsker en 40-procentsmålsætning i 2020 uden at kende prisen?
Det vil sige, at man kommer med et lovforslag og med en målsætning om at nå 40 pct., uden at man har regnet på prisen.
Det gør man først efterfølgende.
Er det særlig seriøst?
Jens Joel (S), 2014-04-01:
Jeg vil sige tre ting: For det første var det ikke mig, der sagde, at det ikke er gratis; jeg citerede den tidligere Venstreklimaminister for at sige, at det ikke er gratis.
For det andet er en af pointerne med det her lovforslag jo, at vi skal have nogle eksperter til at hjælpe os med at finde ud af, hvad forskellige ting koster.
For det siger sig selv, at det ikke er alle løsninger for at nå 40 pct., som er lige gode.
Det, vi siger her, er, at vi sådan set godt vil lytte til sagkundskaben.
Vi vil godt lytte til dem, der ved noget om det her inden for transportsektoren, inden for bygningssektoren, og som har en klimafaglig ballast, så vi får mest muligt klima for pengene.
For det tredje får vi dermed også en omstilling, som ikke koster arbejdspladser, men som giver arbejdspladser.
Det er sådan set hele baggrunden for det her forslag.
Og derfor har vi jo sat et politisk pejlemærke.
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-04-01:
Jeg noterer mig, at ordføreren siger: Det er ikke gratis; det koster penge at nå en 40-procentsmålsætning i 2020.
Kan ordføreren afsløre, hvad det koster at nå den 40-procentsmålsætning i 2020, både i kroner og øre og i arbejdspladser?
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-04-01:
Når vi kigger på, hvad der er af beskæftigede inden for vindmøllesektoren og en lang række andre sektorer på energiområdet, kan vi se, at det har skabt danske arbejdspladser, og det ønsker vi også at gøre fremadrettet.
Men for os er det vigtigt, at der er en fornuftig balance, således at der både er plads til de grønne arbejdspladser og også plads til de virksomheder, som har et højt energiforbrug.
Christian Juhl (EL), 2014-04-01:
Lad os nu forestille os, at vi i Danmark havde et innovativt erhvervsliv, ikke kun gartnerne, men også andre, sådan at de brugte den nye situation til at tænke nyt – det er jo dog sket på klimaområdet, hele vindmølleindustrien bygger jo netop på, at der blev stillet krav til det her område – og at vi lige pludselig havde en eksportsektor her, der var større end griseavlen i Danmark.
Kan ordføreren så ikke forestille sig, at der ud af en ekstra indsats på det her område kunne vokse nye produktionsområder og nye arbejdspladser?
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-04-01:
Jeg kan i hvert fald konstatere, at eksempelvis i det fynske område, har det forhold, at vi er kommet op på en PSO-afgift på den anden side af 7 mia. kr., fået ganske alvorlige konsekvenser for de fynske gartnerier, hvoraf en lang række er tæt på at gå konkurs.
Det er jo bl.a. en af årsagerne til, at vi er nødt til at kigge på det her, nemlig at omkostningsniveauet simpelt hen er blevet rigtig, rigtig højt, og det koster danske arbejdspladser.
Christian Juhl (EL), 2014-04-01:
Der er jo mange situationer i løbet af livet, hvor man finder ud af, at hvis man gør en ekstra indsats, får man noget ekstra ud af det.
Jeg kunne forstå på hr. Christian Lilleholt, at han mener, at hvis man gør en ekstra indsats her, mister man noget.
Ordføreren sagde, at der var risiko for tab af arbejdspladser.
Er ordføreren helt sikker på, at det vil give tab af arbejdspladser at gøre en ekstra indsats på klimaområdet?
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-04-01:
Vi forhandler ikke energiaftalen fra Folketingets talerstol.
Det er en aftale, som vi har med regeringspartierne, og vi har bedt regeringspartierne om at få en drøftelse med klima- og energiministeren om nogle af målsætningerne for økonomien i aftalen, og det er det, der er målsætningen for os.
Jens Joel (S), 2014-04-01:
Tak for det.
Ja, jeg kan jo forstå på Venstres ordfører, at man i hvert fald ikke støtter en reduktion på 40 pct., altså at man synes, at det er rigtig meget, til trods for, som de tidligere spørgere jo har anskueliggjort, at vi ligger rigtig, rigtig højt.
Man kan også forstå på Venstres ordfører, at der er mange andre ting, vi heller ikke skal gøre, selv om Venstre egentlig havde sagt det.
Jeg undrede mig selv over det, da næstformanden i vores udvalg sagde i Berlingske, at man måske skulle udskyde eller aflyse en havvindmøllepark og andre ting, som vi egentlig har lavet aftaler om.
Når det på den måde er meget, meget svært at finde ud af, hvad Venstre vil, da man kun graver sig ned så at sige eller løber fra aftaler, man hidtil har indgået, kunne jeg da godt tænke mig at spørge Venstre – for det, vi diskuterer i dag, er jo sådan set et lovforslag, som vil sikre en saglig, velunderbygget og løbende debat om klimaindsatsen
Eller hvorfor siger man nej til en aftale, som jo faktisk ikke siger noget om, hvor meget eller hvordan vi skal reducere, men kun siger noget om, at vi skal diskutere det i Folketinget, at vi skal tage klimaproblematikken alvorligt, og at vi skal lægge en plan?
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-04-01:
Vi siger nej, fordi det her lovforslag er en udmøntning af en aftale mellem en række af Folketingets partier med regeringspartierne i spidsen, og den aftale betyder, at Danmark i 2020 skal reducere sit CO2-udslip med 40 pct.
Og vi ønsker ikke i Folketingssalen at lægge stemmer til en rammelov, som muliggør og forpligtiger os til i 2020 at reducere CO2-udslippet med 40 pct.
Jens Joel (S), 2014-04-01:
Jeg håber, at Venstre vil anerkende, at hvis et flertal i Folketinget ønsker at reducere CO2-udledningen med 40 pct. i 2020, så er det det, der kommer til at ske.
Men jeg håber også, at Venstres ordfører i al seriøsitet vil sige, at det jo ikke er det, der ligger i lovforslaget.
Det er det, der ligger i den politiske aftale, som et flertal har indgået.
Derfor savner jeg bare den anerkendelse fra Venstres side af, at det her lovforslag faktisk handler om, at vi skal diskutere klimaet seriøst, og ikke handler om de 40 pct., som man jo selvfølgelig kan blive nødt til at følge, hvis et flertal ønsker det.
Men er Venstres ordfører ikke enig i, at det faktisk ikke er det, der står i selve lovforslaget?
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-04-01:
[Lydudfald]
... men det, der er afgørende for Venstre her, er, at der med det her lovforslag, som jeg før sagde, skabes rammerne for, at der i 2020 kan ske en CO2-reduktion på 40 pct.
Andreas Steenberg (RV), 2014-04-01:
Jeg står og bliver lidt forvirret, for jeg repræsenterer jo en landsdel, nemlig det midt- og vestjyske, her i Folketinget, hvor vi har rigtig mange arbejdspladser inden for vindmølleindustrien.
Alt i alt er der 28.000 job i vindmølleindustrien, og dér sidder de og dirrer lidt, for det jo ikke er sikkert, at Venstre overhovedet står ved det, Venstre trods alt har lagt stemmer til, nemlig energiforliget.
For i sidste uge var hr. Thomas Danielsen ude at sige, at vindmølleparkerne måske skulle droppes, og derfor er mit spørgsmål det simple: Kan ordføreren bare lige her i dag love, at Venstre står ved energiaftalen, eller fortælle, om Venstre er i gang med at forlade energiaftalen?
Camilla Hersom (RV), 2014-04-01:
Der er jo allerede blevet redegjort for detaljerne i lovforslaget, så det vil jeg ikke gentage.
Jeg vil nøjes med at sige, at Det Radikale Venstre synes, det er særdeles glædeligt, at alle partier kan bakke op om en fælles aftale for de hjælpeordninger, som tilbydes mennesker med kronisk respirationsinsufficiens.
Jeg tror, at alle kan sætte sig ind i, at hvis man er afhængig af et apparat for at kunne trække vejret og afhængig af hjælp for at sikre, at det apparat fungerer, og dermed også er afhængig af hjælp til en masse andre ting, er det et område, som er af allerallerstørste betydning for de mennesker, det vedrører.
Vi kan derfor varmt støtte de forbedringer, som lovforslaget efter vores opfattelse medfører.
Vi hilser også velkommen, at reglerne skal revideres efter 2 år, for det vil jo give os lejlighed til at vurdere, om reglerne så også virker efter hensigten.
Det Radikale Venstre kan støtte lovforslaget i sin helhed.
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-04-01:
Vi står ved energiaftalen, men vi har skrevet et brev, eller vores partileder har, sammen med de øvrige partiledere i blå blok med henblik på at kigge på energiaftalen og ikke mindst på omkostningsniveauet.
Siden vi indgik energiaftalen, er der sket ganske meget på energiområdet.
Prisen på de fossile brændsler er på et langt lavere niveau i dag, end da vi indgik aftalen for godt og vel 2½ år siden, og det betyder, at det er blevet langt dyrere at producere vedvarende energi i Danmark, og dermed er prisen på energiaftalen på et langt højere niveau, end da vi indgik aftalen, og derfor ønsker vi en genforhandling af energiaftalen.
Andreas Steenberg (RV), 2014-04-01:
Kunne vi så i dag – det har jo været umuligt i snart flere uger – få at vide, hvad det er, Venstre konkret vil?
Er det de 28.000 job i vindmølleindustrien, vi skal vinke farvel til, fordi Venstre vil droppe havvindmølleparkerne?
Er det biogassen?
Er det biomassen?
Hvad er det, Venstre konkret vil?
Kan vi få løftet sløret for det i dag, i stedet for at det bare bliver ved de her tynde overskrifter?
Jens Joel (S), 2014-04-01:
Jeg synes faktisk, det er rimelig seriøst at sige, hvad man gerne vil opnå rent politisk.
Så synes jeg ydermere, det er seriøst at stemme for en klimalov, som siger, at når vi træffer beslutninger om, hvad det rent faktisk er, der skal gøres, så lytter vi til nogle eksperter og handler ikke kun efter forgodtbefindende.
Den langsigtede dagsordenen – altså det der med at sige, hvad vi faktisk vil, også på lidt længere sigt – er det, der indtil nu har givet os en styrkeposition i Danmark.
Det er jo derfor, jeg kan undre mig såre over, at Venstre, som bryster sig meget af at skulle være erhvervslivets fortaler i den her situation, det ene år siger, de gerne vil være med til at lave en energiaftale, og det næste år render rundt og truer med at aflyse dele af den.
Det gør det meget svært.
Og det eneste, vi ved med hundrede procents sikkerhed, er, at den grønne omstilling bliver dyrere.
Mikkel Dencker (DF), 2014-04-01:
Jeg vil jo gerne høre ordføreren, om man i Socialdemokratiet har nogen mening om, hvem det her klimaråd skal bestå af.
Jeg har hørt, at det skal være eksperter, der har forstand på klima.
Det er selvfølgelig også meget godt, men kunne det også være nogle, der havde et alternativt syn på de her ting, og som måske kunne udøve noget kritik over for det, som er den gode latin?
Det er jo velkendt, at blandt venstrefløjen og mange eksperter er det en bestemt opfattelse af klimasagen, som er den fremherskende, og som også er den, som regeringen kører efter.
Men kunne man forestille sig, at man i det her klimaråd også havde folk, som også var kloge, men som også kunne bidrage med nogle kritiske vinkler og ikke bare sang den samme sang, som alle de andre gør, f.eks. nogle fra Det Miljøøkonomiske Råd?
Det lytter vi altid til, men det er ikke altid, det er politisk ønskværdigt at gennemføre de forslag, der kommer derfra.
Så det afvejer vi på vores egen vægt.
Nogle gange foreslår vismændene jo, at man skal forhøje ejendomsskatterne ganske voldsomt.
Det går vi ikke ind for.
Vi går ind for skattestop.
Så det er jo et godt eksempel på, at det, som måske i en professors regnemaskine giver det bedste resultat, bare ikke er politisk ønskværdigt.
Per Clausen (EL), 2014-04-01:
Jeg ved godt, at Dansk Folkeparti går ind for skattestop og mere velfærd og forskellige andre ting, som økonomer har svært ved at få til at hænge sammen.
Jeg vil bare spørge hr. Mikkel Dencker, om det, der gør sig gældende her, er, at Dansk Folkeparti faktisk har den opfattelse, at det er en rigtig god idé at overlade klimaregningen, altså klimaforandringernes konsekvenser, til vores efterfølgere.
Det handler i virkeligheden bare om, at Dansk Folkeparti skal have nogle stemmer i morgen, og så må vores efterfølgere betale prisen i form af klimakatastrofer, og hvad de har af økonomiske og sociale omkostninger på langt sigt.
Mikkel Dencker (DF), 2014-04-01:
Jeg mener jo ikke, at der er nogen direkte sammenhæng mellem, om man i Danmark når en CO2-nedbringelse på 34 eller 40 pct., og så om der sker klimakatastrofer i fremtiden.
Danmarks CO2-udledning er så marginalt lille, at det ikke har noget som helst at skulle have sagt for klimaet på lang sigt.
Der tror jeg nok at hr. Per Clausen skal vende blikket mod nogle andre lande, som udleder væsentlig mere og har en meget større vækst i deres CO2-udledning.
Hvis der er nogen, der påvirker klimaet, så må det være dem.
Per Clausen (EL), 2014-04-01:
Skal jeg forstå hr. Mikkel Dencker sådan, at når Dansk Folkeparti ganske ofte afviser vismændenes forslag, så fører Dansk Folkeparti ikke den bedste økonomiske politik, men så fører de en ufornuftig økonomisk politik af ideologiske grunde?
For sådan må jeg forstå hr. Mikkel Denckers argumentation for, hvornår man støtter sig til vismændene, og hvornår man ikke gør det.
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-04-01:
Det gør man ikke sådan bare fra den ene dag til den næste.
Kan ordføreren sige noget om, hvad det er for nogle tiltag, der skal gennemføres?
Ordføreren taler jo meget om, hvad der skal gøres, at der skal sættes forskellige rammer, at der skal indberettes, oprettes klimaråd, og der skal gøres det ene og det andet, men hvilke tiltag skal der til for at nå en 40 pct.s CO2-reduktion i 2020?
Det savner jeg at høre lidt om.
Andreas Steenberg (RV), 2014-04-01:
Jamen et eksempel er jo den finanslovsaftale, vi indgik med hr. Lars Christian Lilleholts parti her i december måned, og som indeholdt en naturfond, som også indebærer nogle CO2-reduktioner.
Og på den måde vil regeringen løbende lægge nogle tiltag frem, som vil reducere CO2-udslippet, og det, som klimarådet skal, er jo at komme med nye ideer til, hvilke tiltag man kan tage i brug henover årene.
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-04-01:
I august måned præsenterede regeringen jo et katalog med 78 forskellige tiltag – højere afgifter på brændsler, fjernelse af kørselsfradraget og en lang række andre forskellige nye skatter og afgifter og nye pålæg til erhvervsliv og forbrugere.
Er det noget af det, vi skal have aktiveret igen?
Andreas Steenberg (RV), 2014-04-01:
Det var skræmmende nyheder, vi fik i går fra FN's klimapanel.
Konklusionen i den rapport, der kom i går, var simpelt hen, at verden får svært ved at brødføde sin befolkning i de kommende årtier på grund af de klimaforandringer, vi mennesker har skabt igennem årtier og skaber over de kommende årtier på grund af vores høje CO2-udledning.
Klimaforandringerne vil ifølge rapporten mindske fødevareproduktionen, og det vil skabe yderligere fattigdom, hungersnød og konflikter i de fattigste egne af verden.
Jeg synes, det var meget skræmmende læsning, vi fik i går.
Derfor er jeg rigtig glad for, at Danmark både her i landet, men også i Europa og hele verden, fører en ambitiøs klimapolitik for at imødegå de forandringer, vi ser.
Vi har her i Danmark lagt op til, at energiforbruget skal dækkes fuldstændig af vedvarende energi i 2050, at vores el- og varmeforsyning skal dækkes af vedvarende energi allerede i 2035, at kul og oliefyr skal udfases i 2030, og som vi har besluttet, vil halvdelen af vores elforbrug komme fra vind allerede i 2020.
Sidst, men ikke mindst, har vi jo vedtaget meget bredt her i Folketinget, at vores udledning af drivhusgasser skal reduceres med 40 pct. i 2020 i forhold til 1990-niveau.
Jeg er meget glad for, at det er et bredt flertal her i Folketinget, som støtter op om de her mål.
Det lovforslag, vi behandler nu, skaber rammen for arbejdet hen imod de mål.
Der er tre hoveddele i lovforslaget: Der skal hvert femte år fremsættes mål for, hvad der skal ske med klimaet i de kommende 10 år.
Der nedsættes et klimaråd, der skal vurdere status for målsætningerne og samtidig analysere og anbefale, hvilke virkemidler den til enhver tid siddende regering bør tage i brug for at opnå målsætningerne.
Og som det tredje skal der hvert år laves en klimapolitisk redegørelse her til Folketinget.
Det er Radikale Venstres opfattelse, at den her lov vil sikre fremdrift i klimaindsatsen på en faglig og oplyst måde, under hensyn til både vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse.
Med den rapport, vi så i går, mener vi bestemt at der er brug for begge dele.
Derfor støtter vi varmt lovforslaget her.
Nej, det har vi afvist op til flere gange.
Vi vil ikke hæve skatter og afgifter, og vi vil heller ikke fjerne befordringsfradraget, så det er et klart nej til de virkemidler.
Jens Joel (S), 2014-04-01:
Altså, jeg tror nok, at spørgeren fra Dansk Folkeparti skal være lidt mere konkret, hvis man vil have et svar på det.
Altså, jeg ved ikke hundrede procent, hvad der menes med god latin, men det er selvfølgelig klart, at når man nedsætter et uafhængigt råd, skal det jo bestå af nogle folk, som har en faglig ballast.
Så vi skal sikre, at det er en bredt fagligt sammensat gruppe, og det handler ikke om, at de skal have en bestemt politisk observans eller et eller andet.
Tværtimod handler det jo om, at vi skal få nogle velkvalificerede eksperter på banen.
Så bliver der henvist til Det Miljøøkonomiske Råd, som jo findes, og som efter min forståelse fortsat vil findes, og derfor er det jo ikke noget med, at det er nogle, der bliver udelukket af den offentlige debat, eller at man, fordi man ikke sidder i klimarådet, ikke kan mene noget om de her ting.
Mikkel Dencker (DF), 2014-04-01:
Ja, jeg nævnte netop Det Miljøøkonomiske Råd, fordi der her er nogle eksperter – og ordføreren må jo medgive mig, at det er folk, der er meget kvalificerede, som sidder der – som netop har anlagt en kritisk vinkel på regeringens klimapolitik, og som prøver at afveje klimapolitikken i forhold til så mange andre hensyn, f.eks. hensynet til konkurrenceevnen, hensynet til arbejdspladser.
Jeg synes, det ville være sundt, hvis man også fik nogle af den type folk, som ikke er bange for at tale de folk imod, som hersker på toppen, med.
Det kan godt være, at det forholder sig sådan, men man skal også afveje de her ting i forhold til alle mulige andre hensyn, og der vil jeg bare foreslå, at man også tager en person fra Det Miljøøkonomiske Råd med i klimarådet.
Hvad mener Socialdemokratiet om det forslag?