runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2014-04-29:
Tak til statsministeren for de afrundende bemærkninger.
Jeg synes også, det klædte statsministeren, at man tog nogle af de vigtige kritikpunkter, som var kommet, specielt fra de nordatlantiske folketingsmedlemmer, op, så tak for det.
Det var da i hvert fald et godt eksempel på en vilje til dialog.
Jeg vil gerne spørge lidt mere ind til det her med forsoningskommissionen og det med de juridisk faderløse børn.
I KNR-Nyheder den 29. august er statsministeren citeret for følgende: Vi har ikke behov for forsoning.
Man kunne også have sagt: Vi har ikke behov for forsoning, men jeg har fuld respekt for, at det er en diskussion, der optager det grønlandske folk.
Hvad mener statsministeren egentlig med et sådant svar?
Betyder det, at statsministeren mener, at der ikke er tale om, at Danmark gennem tiderne – vi kan sætte et årstal på, 1900, og vi kan gå længere tilbage; det kan vi drøfte – på noget tidspunkt har begået nogle handlinger over for det grønlandske folk, som kunne give anledning til nogle følelser, nogle traumer, nogle problemer, som det grønlandske folk gerne vil diskutere med Danmark?
Er det det, der ligger i sådan en bemærkning?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-04-29:
Jeg tror, vi alle sammen kigger på nogle af de begivenheder, der har været i vores fælles historie, og er parate til at betegne dem som nogle ulykkelige begivenheder, hvor vi har handlet på en måde, som vi ikke ville have handlet på i dag.
Men når jeg bliver spurgt om det her med en forsoningskommission, må jeg sige, at jeg hele vejen igennem har opfattet det som et grønlandsk initiativ.
Vi har selvfølgelig fuld respekt for, at grønlænderne tager det initiativ, men landsstyret har også meget klart lagt op til, at det er et grønlandsk projekt med et kommissorium, som udarbejdes i Grønland, og det synes jeg at vi skal have respekt for.
Det er jo også sådan, at hvis der på nogen måde bliver behov for, at vi finder dokumenter eller gør noget andet i Danmark, så gør vi naturligvis gerne det, men som jeg har forstået den forsoningskommission, er det et grønlandsk projekt med et kommissorium, som udarbejdes i Grønland.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-29:
Jamen vil det sige, at statsministeren ikke mener, det er berettiget, når der fra grønlandsk side bliver sagt, at man er ked af, at Danmark ikke har vist vilje til dialog om det her?
Og mener statsministeren ikke, at det faktisk ville være en rigtig god idé, at vi drøftede nogle af de eksempler, som statsministeren så kalder ulykkelige, men som jeg måske ville kalde alvorlige fejltagelser, måske ligefrem overgreb fra Danmarks side på den grønlandske befolkning?
Ville det ikke være gavnligt for rigsfællesskabets fremtid, at vi ligesom fik ryddet op i det og fik sat nogle ord på de ting?
Doris Jakobsen (SIU), 2014-04-29:
Generelt er der interesse for yderligere samarbejde inden for rigsfællesskabet, og det er positivt.
Men jeg er skuffet over, at man accepterer forskelsbehandling, og især at statsministeren har ignoreret landsstyreformandens henvendelser om kompensationsmuligheder for de børn, hvis fædre er døde.
Så hvorfor ønsker man, at rigsfællesskabet bliver stærkere, samtidig med at man ignorerer landsstyreformandens henvendelser?
Der mener jeg at samarbejdet mellem Grønland og Danmark er blevet svækket.
Selv om vi har forskellige interesser og holdninger, mener jeg, at det er uacceptabelt, at man lukker øjnene for regeringslederens henvendelser, da jeg mener, at regeringslederen ikke er hvem som helst – det er jo landets leder.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-04-29:
Jeg stiller mig helt uforstående over for den diskussion om, hvorvidt man skulle have ignoreret henvendelser.
Jeg mener, at det her er et spørgsmål, som jeg har diskuteret med landsstyreformanden – det gjorde jeg så sent som i januar i år.
Jeg tilkendegav klart regeringens holdning i det her spørgsmål, også i forhold til kompensationsspørgsmålet, og som jeg ser det, som regeringen ser det, er der ikke kommet nye oplysninger frem, som ændrer ved regeringens holdning.
Doris Jakobsen (SIU), 2014-04-29:
Vi ved jo, at statsministeren har sagt, at man fra regeringens side mener, at denne sag er afsluttet.
Men ud over al den her kritik vil jeg gerne sige noget om, at jeg synes, det er en god idé, at man debatterer rigsfællesskabet en gang om året.
Samtidig mener jeg også, at det ville være en god idé at flage med vores tre forskellige flag her i Tinget en gang om året for at vise respekt for vores rigsfællesskab.
Hvad synes statsministeren om det?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-04-29:
I forhold til det her med at holde møder er det faktisk lidt vigtigt for mig at få sagt, at det ikke er et spørgsmål om, at vi ikke ønsker at holde møder.
Derfor tror jeg, at man skal undlade at gøre diskussionen om kompensation til et spørgsmål om, at jeg ikke har ønsket at holde møder med landsstyreformanden.
Det handler om en politisk uenighed.
Derfor vil jeg også godt understrege, at man jo godt kunne overveje i Grønland selv at gå ind i kompensationen, og at det ikke kun er et dansk anliggende at diskutere det her med kompensation.
Det er også derfor, at vi er så ivrige efter at få det her lovforslag lagt frem.
Det er derfor, vi har arbejdet seriøst og grundigt med det her forslag, og jeg mener, at vi nu har et lovforslag, som vil forbedre de juridisk faderløses situation.
I forhold til flagningen vil jeg anbefale, at man drøfter sagen med Folketingets formand og Præsidiet i øvrigt.
Jeg mener grundlæggende, der mangler ord om fremtidens begivenheder.
Jeg håber, at vores fællesskab, vores rigsfællesskab, fremover kan koncentrere sig om fremtidens udfordringer, frem for at det kun kommer til at handle om fortidens begivenheder.
Det er derfor, jeg siger, at vi har fuld respekt for, at det her er et grønlandsk projekt med et kommissorium, som udarbejdes i Grønland, men fra dansk side, fra regeringens side, er vi mest optaget af nutidens og fremtidens udfordringer, og at vi fortsætter det gode samarbejde.
Mike Legarth (KF), 2014-04-29:
Tak for kommentaren.
Jeg er helt enig i, at vi der har en fælles opfattelse og en fælles dagsorden om at få gjort det mere tydeligt.
Jeg synes nu, at der dér, hvor jeg har haft min gang, er stor opmærksomhed om Færøerne, og at der er stor opmærksomhed om Grønland.
Og vi skal få det til at fungere så godt som overhovedet muligt.
Søren Espersen (DF), 2014-04-29:
Det er et spørgsmål, jeg retter til fru Sara Olsvig, fordi hun også sidder i Grønlands Landsting og dermed er grønlandspolitiker så at sige på hjemmebanen.
Jeg havde en underlig oplevelse forleden, hvor jeg sendte et spørgsmål til vores miljøminister og bad hende om at spørge sin grønlandske kollega om, hvornår der skete noget i forhold til alle de der mange grimme lossepladser, der ligger rundtomkring i den grønlandske natur, og fik det svar fra miljøministeren, at det spørgsmål ville hun ikke stille til sin grønlandske kollega, fordi det var et område, som var hjemtaget.
Jeg vil egentlig høre fru Sara Olsvigs bemærkning til det.
Sara Olsvig (IA), 2014-04-29:
Jeg vil svare sådan, at vi jo heller ikke spørger, hvordan det går med jeres miljøforurening her i Danmark, selv om vi selvfølgelig interesserer os for det.
Så hvis det handler om de lossepladser, som håndterer ganske almindeligt hverdagsaffald, så kan jeg egentlig godt forstå, at man ikke har villet spørge.
Jeg kunne så godt tænke mig, at man måske havde en mere løbende dialog mellem Grønland og Danmark om den slags fælles interesser, for jeg mener ikke, at det er nok, at vi kun har et rigsmøde og en folketingsdebat.
Der ville det undre mig meget, hvis det er det, men nu er jeg ikke helt sikker på, om det er almindelige bylossepladser, der tales om, eller om det er andet affald.
Doris Jakobsen (SIU), 2014-04-29:
Tak for svaret.
Sara Olsvig (IA), 2014-04-29:
Jamen hvis det handler om ganske almindelige lossepladser ved byerne, vil jeg da foreslå, at ordføreren tager fat i Frednings- og Miljøudvalget, som jeg f.eks. selv er medlem af, i Inatsisartut.
Det er lige præcis nogle af de spørgsmål, vi arbejder med.
Så kan vi have en parlamentarisk dialog om også de spørgsmål.
Jeg ved ikke, om man skal oprette en mulighed for danske parlamentarikere for at stille spørgsmål til grønlandske ministre indirekte, sådan som hr. Søren Espersen foreslår, men jeg synes, at der skal være en øget dialog.
Det er ikke nok med rigsmøder en gang om året eller en folketingsdebat, som vi nu heldigvis har en gang om året.
Man kunne også godt se på at have en mere løbende debat på nogle af de andre områder, som sikkert ikke berøres på et rigsmøde.
Jeg er ikke sikker på, at man berører lossepladser på et rigsmøde, men det kunne være, miljøministeren løbende kunne have nogle møder om andre spørgsmål, som kunne blive bragt op.
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-04-29:
Også mange tak for indlægget her fra fru Sara Olsvig.
Jeg vil bare lige bede om en uddybning.
Fru Sara Olsvig nævnte noget om råstoffer, nemlig at det ikke måtte blive en sovepude.
Så jeg kunne bare godt lige tænke mig at få noget lidt mere præcist og måske også lidt mere konkret at vide om udtalelsen om, at råstoffer ikke skal definere forholdet mellem Grønland og Danmark.
Sara Olsvig (IA), 2014-04-29:
Det mener jeg både i forhold til det interne forhold i Grønland, men også i forhold til forholdet mellem Grønland og Danmark.
I forhold til det interne i Grønland har jeg efterlyst, at vi putter lige så mange ressourcer og lige så meget energi i at snakke om alle mulige andre erhvervsområder end råstoffer og fiskeri.
Der er så meget, som kan udvikles, men som vi ikke udvikler i tilstrækkelig grad.
Vi bruger en masse energi på at snakke om udvinding af råstoffer, uden at det indtil videre har haft nogen større økonomisk virkning i Grønland.
Vi ved jo heller ikke med hundrede procents sikkerhed, at det får en stor økonomisk virkning.
Det håber vi jo alle sammen på, men det har det ikke gjort indtil videre, og vi ved heller ikke, om de investeringer, vi har brug for, for at realisere råstofområdet, kommer.
Så derfor bør vi også lægge rigtig meget energi i at udvikle andre erhvervsområder.
I forhold til forholdet mellem Grønland og Danmark synes jeg bare at vi i de seneste år har hørt rigtig meget om råstoffer og har glemt andre sagsområder såsom retsvæsenet og kriminalforsorgen.
Socialt udsatte grønlænderes vilkår er også noget, vi har måttet kæmpe for år efter år.
Det er ikke noget, man automatisk ser på fra det danske Folketings og de danske medlemmers side, og det ærgrer mig.
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-04-29:
Ja, og lige præcis i den forbindelse kunne jeg måske godt tænke mig at få sat lidt flere ord på, hvilken indsats der skal til på uddannelsesområdet.
Hvad er der brug for, og hvornår vil vi vide, at vi er nået lidt tættere på målet?
Sara Olsvig (IA), 2014-04-29:
Helt generelt er der jo et stort behov for uddannelse i Grønland.
Vi lever stadig væk med en situation, hvor alt for få har en videregående uddannelse, hvor rigtig, rigtig mange af vores ledige er ufaglærte, og hvor vi generelt har rigtig, rigtig meget brug for, at der bliver opkvalificeret, så vi kan tage de gode jobs, og så vi ikke står i den situation, som vi f.eks. gør nu, hvor vi er nødt til at importere en hel del arbejdskraft for at besætte arbejdspladser.
Så uddannelse er virkelig nøglen til, at vi kommer til at stå på egne ben, og det er noget, jeg tror fuldt og fast på.
Derfor skal vi også arbejde rigtig meget med uddannelsesområdet.
Søren Espersen (DF), 2014-04-29:
Jeg er helt enig i, at der skal ryddes op.
Det synes jeg også sker i øjeblikket, det er f.eks. sket på Grønnedal.
Det er ikke det, vi snakker om.
Det er princippet om, hvorvidt vi som folketingspolitikere indirekte kan stille et spørgsmål til det grønlandske Landsting og vice versa.
Jeg går faktisk ind for det.
Jeg går ind for, at vi skal have rettigheden til herfra indirekte at stille spørgsmål gennem vores regering til den grønlandske regering, ligesom jeg går ind for, at grønlandske og færøske politikere skal have lejlighed til indirekte at stille spørgsmål hertil.
Det er et rent principielt spørgsmål om, om det var en idé at indføre det for at styrke rigsfællesskabet, eller om det ikke var det.
Kristian Jensen (V), 2014-04-29:
Så går vi fra det store rigsfællesskab til noget lidt mere tæt på og jordnært, nemlig muligheden for at kigge på, hvordan politikere bliver betalt for den indsats, de gør, og på, hvilket vederlag der skal være.
Vi er i Venstre rigtig glade for, at en række partier har skiftet holdning og nu er blevet tilhængere af at nedsætte en lønkommission, der kan kigge på, hvad der er den relevante aflønning – vederlæggelse, som det hedder – af den indsats, der gøres af borgmestre, regionsrådsformænd, folketingsmedlemmer og ministre.
Det er så det, der nu er lavet en relativt bred politisk aftale om.
Og det, der sker nu, er jo, at man beslutter at nedsætte en kommission, der efter næste valg skal komme med et forslag, der så efter det næste valg igen skal træde i kraft.
Så det er altså ikke noget med, at de politikere, der måtte sidde i Folketinget nu, som sådan skynder sig voldsomt i den her sag.
Det er vel mere et spørgsmål om, at man tager det tilløb, der skal til, sådan at hverken vi, der er medlemmer af Folketinget nu, og som nedsætter kommissionen, eller de, der måtte blive valgt eller genvalgt efter næste valg, og som vedtager kommissionens resultat, er dem, der får gavn af det.
Det gælder selvfølgelig tidsmæssigt tilsvarende for ministre, borgmestre og regionsrådsformænd.
Det synes jeg er en meget god løsning, og jeg håber derfor, at en bred kreds af partier – gerne bredere end den, der lavede aftalen – vil støtte op om beslutningsforslaget.
Sara Olsvig (IA), 2014-04-29:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om Liberal Alliance ikke har en holdning til sagen om juridisk faderløse.
Igen er spørgsmålet her, om Liberal Alliance mener, at der bliver en reel ligestilling af de berørte mennesker, når der nu i den nye lovændring er indbygget en ny forskelsbehandling, som afskærer dem, hvis fædre er afgået ved døden, når dødsboet er opgjort, fra en arv.
Hvad kunne Liberal Alliance foreslå man kunne gøre for at genoprette eller oprette en ligestilling også for de mennesker, der er afskåret fra arv?
Villum Christensen (LA), 2014-04-29:
Man kan selvfølgelig altid diskutere, om der er rimelighed eller ikke rimelighed, og der er nok en pointe i, at selvfølgelig er der noget at komme efter lige præcis her, men rimeligheden skal jo også gå på, om det overhovedet er muligt at lave en rimelig forvaltning af de her ting.
Det har jo flere gange været fremme, hvor juridisk indviklet det er, og det er jo ikke altid sådan, at alle problemer lader sig løse.
Den logik findes jo desværre ikke, for omkostningerne ved at søge at løse problemet kan gå hen og blive meget større, så vi får nogle andre urimeligheder.
Det her er jo ikke nemt stof.
Der er masser af dilemmaer i det, og det tror jeg også spørgeren udmærket godt ved.
Det har jo været fremme rigtig mange gange i debatten.
Sara Olsvig (IA), 2014-04-29:
Men f.eks. er det jo ikke fuldt ud afdækket, hvor mange mennesker der lige præcis er tale om her.
Er ordføreren så ikke enig i, at man måske burde sætte sig ned og se på, hvad forholdet lige præcis er, hvad det er for nogle løsningsmuligheder, der er realistiske, og hvad der ikke er realistisk?
For det har man jo ikke engang gjort.
Man har lavet en udredning, som er tilbage fra 2011, som siger, at der er et problem, og der er de og de historiske baggrunde for, at det problem er opstået, men man har ikke sat sig ned og set på, hvad man fremadrettet kunne gøre for at løse den forskelsbehandling og den yderligere nye forskelsbehandling, som kommer, selv om man vedtager det her lovforslag.
Kunne ordføreren forestille sig, at det var noget, man f.eks. kunne gøre fremadrettet?
Villum Christensen (LA), 2014-04-29:
Man kan jo altid diskutere, hvor meget man skal investere i at løse problemer.
Det er min bedste overbevisning, at regeringen vil strække sig rigtig langt for at få løst det her problem.
Det har vi også hørt flere gange i debatten, netop fordi det er så kompliceret stof, som det er, og jeg tror ikke, at der er ret mange, der ikke har lyst til at løse problemet.
Det er, som om det bliver talt op, som om det er noget, man helst vil glemme, og sådan er det jo ikke.
Det tror jeg også spørgeren udmærket godt ved.
Det er jo ikke sådan.
Man vil gerne løse det, lige så godt man kan, men det er ikke nemt, og det er ikke alting i denne verden, der bare lader sig løse.
Sara Olsvig (IA), 2014-04-29:
Tak til ordføreren.
Det er rart at høre, at ordføreren kommer ind på mange af de områder, som ikke har været så meget oppe i løbet af dagen: hvalfangst, sælfangst og også aftalen mellem USA, Grønland og Danmark i Joint Committee.
Hvad vil Konservative konkret gøre, for at man får et bedre udbytte af aftalen med USA om Thule Air Base?
Og vil ordføreren lidt uddybe det, han kommer ind på i sin tale om det her?
Mike Legarth (KF), 2014-04-29:
Vi vil jo gerne bistå, understøtte og supportere så godt, vi overhovedet kan, men skal vi gå sådan mere konkret til værks, mener jeg nu, at det er de aktører, der er en del af den her forening, hvis vi kan kalde den det, og så i øvrigt vores ordfører til daglig, hr. Per Stig Møller, der skal sætte de betingelser og sætte den dagsorden efterfølgende.
Sara Olsvig (IA), 2014-04-29:
Ordføreren var i starten af sin tale også inde på forholdet til Arktis og forholdet i Arktis til Rusland og de ting, der sker i øjeblikket med Ukraine.
Hvad ser ordføreren som udfordringer i den forbindelse?
Altså, der sker nogle forskellige ting i det arktiske område, og vi ved f.eks., at det canadiske formandskab i Arktisk Råd har boykottet nogle møder i Arktisk Råd, fordi de skulle foregå i Rusland.
Det er der jo selvfølgelig, men præcis hvilke ser ordføreren at der er i forhold til det arktiske samarbejde og den situation, der er i øjeblikket i forhold til Rusland og Ukraine?
Mike Legarth (KF), 2014-04-29:
Jeg synes, at de udfordringer, der skal løses og er på dagsordenen, skal løses i Arktisk Råd.
Det er der, hvor problemerne er, de bedst håndteres.
Så skal jeg i øvrigt gøre opmærksom på, hvis der er nogen, der ikke har bemærket det, at jeg jo i dag taler for hr. Per Stig Møller, som ikke har været i stand til at være her.
Jeg synes, at det må være ham, som tager den dialog fremadrettet.
Doris Jakobsen (SIU), 2014-04-29:
Man nævnte manglende viden om Grønland fra dansk side, som ordføreren lige har nævnt, men jeg vil også pege på manglende interesse for rigsfællesskabsdebatten her i salen.
Der er jo kun få mennesker her i salen – desværre.
Jeg vil gerne sige, at det er dansk lovgivning, og ansvaret for de juridisk faderløse er hundrede procent dansk.
Jeg mener ikke, at Grønland skal være med til at finansiere i forhold til dette problem.
Vi mener, at der er forskelsbehandling for de grønlandske juridisk faderløse.
Når det er muligt for de danske borgere, hvorfor gælder det så ikke for grønlænderne?
Det er forskelsbehandling og en krænkelse.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-29:
Tak, og tak til ordføreren for et rigtig godt indlæg.
Ordføreren havde jo fat i en vigtig ting for vores rigsfællesskab, specielt i forhold til Grønland, og det er, at vi har forpligtet os – Danmark har jo forpligtet sig – til at samarbejde med Grønland på Grønlands vej frem mod selvstændighed.
Derfor er mit spørgsmål: Har ordføreren nogle sådan mere konkrete forslag til, hvad Danmark kunne gøre for at opfylde den rolle bedre, end vi gør i dag?
Sara Olsvig (IA), 2014-04-29:
Det er f.eks., som jeg har nævnt, at man udviser et større engagement og en større interesse, også fra de danske folketingsmedlemmers side, for at komme de mange problemer i forkøbet, som vi ser på f.eks. områder som retsvæsen og kriminalforsorg og andre sagsområder, som fortsat er dansk ansvar.
Det, jeg synes man ofte glemmer her, er, at vi rent faktisk i betænkningen til forslaget til selvstyrelov jo har en klar tekst, som siger, at sagsområder, som er dansk ansvar, skal højnes til et niveau, som tilsvarer det danske, før Grønland kan hjemtage dem.
Så derfor arbejder vi jo også fra Grønlands side for at forbedre de her sagsområder, så de rent faktisk kommer til at være på et niveau, så de tilsvarer det danske.
Og det kan man ikke sige at retsvæsenet og kriminalforsorgen er på nuværende tidspunkt, bare som eksempler.
Der efterlyser jeg altså, at man fra de danske parlamentarikeres side, men også fra regeringens side er lidt mere proaktiv i forhold til at varetage det ansvar, der er der fra dansk side.
Doris Jakobsen (SIU), 2014-04-29:
Vi skal selvfølgelig gøre det på en ansvarlig måde, når vi skal til at udnytte vores naturressourcer.
Derfor har vi også en råstoflov, der siger, at man først skal være sikker på, at der ingen risiko er for mennesker og dyr.
Men vi vil selvfølgelig gerne tjene vores penge hurtigst muligt, fordi vi mangler økonomisk udvikling.
Derfor ønsker vi også, at vores selvstyrelov skal respekteres, også af de danske partier.
Vi har hjemtaget råstofområdet, og derfor mener vi også, at andre mineraler, inklusive sjældne jordarter, er et grønlandsk anliggende.
Søren Espersen (DF), 2014-04-29:
Det er så den del, der er uenighed om, og som man forsøger at løse.
Jeg vil bare gerne have en tilkendegivelse fra fru Doris Jakobsen af, at alle her i det her hus gerne vil have, at Grønland så hurtigt som muligt bliver økonomisk selvbåren, og at man gør alt, hvad man kan, så hurtigt som muligt.
Kan jeg ikke få en tilkendegivelse af det og af, at der ikke er nogen, der vil forsøge at forhindre eller forhale det?
Doris Jakobsen (SIU), 2014-04-29:
Vi vil som sagt gerne gøre det på en ansvarlig måde.
Vi behøver ikke at skynde os, bare fordi vi vil tjene de penge.
Vi vil som sagt gerne gøre det sikrest.
Men vi mener alligevel ikke, at vi skal vente i lang, lang tid.
Siden jeg var et barn, har jeg altid hørt om, at man skulle starte nogle storskalaprojekter, men vi venter stadig væk på dem.
Derfor kan man godt føle, at det på tide at gøre noget ved det.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-29:
Tak, og tak til ordføreren for et godt indlæg i vores debat her i dag.
Jeg vil gerne spørge lidt mere ind til den her diskussion om forsoningskommissionen.
Men hvilken form for dialog vil man gerne have med Danmark i forbindelse med den her forsoningskommission?
Søren Espersen (DF), 2014-04-29:
Siumuts ordfører antydede i sin tale, at der var kræfter, der forsøgte at forhale en storskalalov.
Er det rigtigt forstået, at ordføreren mener det?
Er ordføreren ikke enig i, at alle her faktisk er interesseret i, at Grønland så hurtigt som muligt bliver økonomisk selvbåren?
Eller misforstod jeg det?
Doris Jakobsen (SIU), 2014-04-29:
Vi har jo hørt, at de forsoningskommissioner, der har været i andre lande, f.eks. med deltagelse af de canadiske inuitter, har hjulpet vores stammefrænder ret meget.
Vi har jo også en del emner, som vi kan drøfte.
Man kan bare tage eksemplet med juridisk faderløse, men også de børn, der blev tvunget til at flytte til Danmark, så vi har noget at arbejde med.
Vi mener, at både Grønland og Danmark skal snakke sammen, så vi kan forstå hinanden og bearbejde disse følelser, så vi kan blive stærkere, så vi kan få selvstændighed i fremtiden.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-29:
Så kom der jo et par eksempler på emner.
Gælder det f.eks. også Danmarks ansvar for en meget, synes jeg i hvert fald, voldsom og meget hurtig industrialisering i 1950'erne, der jo sådan set gav det grønlandske samfund nogle udfordringer, som man stadig væk slås med?
Doris Jakobsen (SIU), 2014-04-29:
Altså, man kan tage flere eksempler.
Mange mennesker har fået deres følelser såret, men et af de nutidige problemer, som jeg har nævnt flere gange, er de juridisk faderløse.
Vi mener, at alle – også juridisk – skal have ret til en far, ligesom alle andre danskere har.
Vi mener, at lovgivningen skal gælde for alle, uanset om man er grønlænder eller dansker eller færing.
Det er disse nutidige problemer, som vi skal diskutere.