runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benedikte Kiær (KF), 2010-03-03:
Jeg taler både om boliger, botilbud og skæve boliger osv.
Vi må også forholde os til, at der hos dem, der er hjemløse, er forskellige ønsker til, hvad det er for boligtilbud eller boliger, de har lyst til at bo i.
Jeg synes, det er meget konkret at fremhæve, at vi har sat os et ambitiøst mål.
Det her arbejdsprogram er under en uge gammelt, og det er et arbejde, vi er gået i gang med i Socialministeriet, og vi følger selvfølgelig op på den lange række af gode initiativer, som jeg jo også fremhævede i mit svar på spørgsmålet.
Der er faktisk god gang i etableringen af en række boliger og botilbud.
Det er en indsats, som vi vil holde fast på, også for at sikre os, at de unge, som f.eks. er på et herberg, ikke kommer til at sidde fast på et herberg.
Der er en lang række ting, vi skal i gang med, som følger op på de gode initiativer, som er iværksat, og som også viser sig at have en effekt.
Mette Frederiksen (S), 2010-03-03:
Det er jo et noget andet svar, ministeren giver nu, end det, ministeren antydede i sit første svar.
Jeg vil gerne sige meget klart, at som socialdemokrat synes jeg ikke, det er ambitiøst, at vi har unge mennesker i Danmark, der skal bo på herberg.
Jeg synes ikke, at det kan være omfattet af en ambition på hjemløseområdet, at mennesker skal bo på sociale institutioner, som er tænkt som ganske, ganske midlertidige og i virkeligheden som det allersidste i det sociale sikkerhedsnet.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren igen: Taler vi om varige boliger, som kan have alle de skæve udformninger, som varige boliger skal have, hvis de skal kunne huse alle hjemløse, eller taler vi også eksempelvis om herberger?
Benedikte Kiær (KF), 2010-03-03:
Jeg ser det som en central opgave at støtte op om personer og familier, så færrest mulige oplever sociale problemer som eksempelvis fattigdom, og jeg lytter naturligvis gerne til de sociale organisationer.
Men jeg mener ikke, vi skal indføre en fattigdomsgrænse i Danmark; det skyldes især, at lav indkomst ikke nødvendigvis er det samme som få personlige ressourcer.
Hvis vi kun kigger på indkomsten, risikerer vi at overse andre vigtige faktorer, som har betydning for den enkeltes situation, f.eks. boligforhold, uddannelsesniveau, beskæftigelsesmuligheder og sundhedssituationen.
I stedet vil regeringen udvikle nogle retvisende operative fattigdomsindikatorer, der gør det muligt at identificere de forskellige problemer, fattige familier og enkeltpersoner står over for.
Og jeg håber, de frivillige sociale organisationer vil tage positivt imod dette initiativ.
Samtidig vil regeringen forsøge at fjerne de barrierer, der forhindrer den enkelte i at udnytte samfundets mange muligheder; det kan bl.a. være gæld eller misbrug.
Regeringen har derfor igangsat en række initiativer, eksempelvis behandlingsgaranti på stof- og alkoholområdet, og regeringen har afsat penge til frivillig gældsrådgivning og indført en gældseftergivelsesordning for gæld til det offentlige.
Maja Panduro (S), 2010-03-03:
Og jeg tænkte: Vi har nu i så mange år måttet bruge en masse kræfter på at diskutere med Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti, om der findes fattige i Danmark, og endelig vil de måske omsider endda også være med til at gøre noget ved det.
Men for det første kan jeg jo så forstå, og det skal de sociale organisationer også, at der altså ikke er tale om nogen fattigdomsgrænse, men om sådan en eller anden række af lidt diffuse indikatorer, som man i øvrigt ikke rigtig vil løfte sløret for endnu, og for det andet blev jeg også lidt ked af det, da jeg kunne se, at der jo heller ikke står noget i regeringsgrundlaget om, hvad man så vil gøre for at løse fattigdomsproblemerne, ud over altså at lave de her indikatorer.
Jeg har det også sådan, at lige siden regeringsgrundlaget blev lagt frem, virker det, som om at ministeren har slået meget store krøller på sin tunge for at prøve at undgå at forholde sig til, om der findes økonomisk fattigdom i Danmark eller ej.
Det har været sådan lidt frem og tilbage, og jeg synes, det har været rigtig tæt på nogle gange, og ministerens partifælle, socialordfører Henriette Kjær, har jo endelig sagt for – ret præcist endda – 1 uge siden: Ja, der er økonomisk fattigdom i Danmark.
Jeg vil bare gerne have det helt på det rene nu, hvor jeg står i salen med landets socialminister over for mig: Mener ministeren, at der findes økonomisk fattigdom i Danmark?
Ja eller nej?
Benedikte Kiær (KF), 2010-03-03:
Jeg har sådan set
ved andre lejligheder svaret på, hvorvidt der findes nogen, der oplever fattigdom i Danmark, og der har jeg sagt: Ja, der er nogle, der oplever fattigdom i Danmark.
Og det er netop det, vi skal have fokus på.
At det er diffuse fattigdomsindikatorer, kan man ikke sige noget om endnu, fordi vi faktisk først nu er gået i gang med at skulle udvikle de her fattigdomsindikatorer.
At der ikke er nævnt nogen initiativer i regeringens arbejdsprogram, skyldes jo simpelt hen, at vi som den første fase skal til at få udviklet de her fattigdomsindikatorer, og så skal vi følge op på dem med handling.
Den ene målsætning er, at unge som udgangspunkt ikke skal opholde sig på et forsorgshjem, men tilbydes andre løsninger efter serviceloven eller almenboligloven.
En anden målsætning er, at ophold på et forsorgshjem eller herberg ikke bør vare mere end 3-4 måneder for borgere, der er parate til at flytte i en bolig med den fornødne støtte.
Så jeg vil godt sige: Det er nogle af de ting – de fire målsætninger, der er i vores hjemløsestrategi – som danner grundlaget for den strategi, vi lægger fremadrettet, og det er det, der ligger til grund for at kunne tilbyde nogle boliger, som selvfølgelig også er varierede; for alle har jo forskellige ønsker.
Ja, jeg nævner nogle af de gode initiativer og forslag, som har været iværksat gennem de senere år, og grunden til, at jeg fremhæver dem, er jo netop, at det er nogle initiativer, vi skal fortsætte med at have fast fokus på, og som vi skal gå ind og styrke.
Nu er det et arbejdsprogram, der er lagt frem – der ligger ikke nogen konkrete løsningsmodeller i det arbejdsprogram, som regeringen har lagt frem.
Det er jo noget, vi skal arbejde med, og der kan jeg glæde spørgeren med, at det er et arbejde, som vi ser frem til i Socialministeriet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-03-03:
Skattereformen er underfinansieret de første år for at stimulere økonomien, og det er jo i fuld overensstemmelse med de anbefalinger, der er givet af Det Økonomiske Råd.
De kortsigtede virkninger skal ses i sammenhæng med frigivelsen af SP-opsparingen, som jo også var en del af forårspakke 2.0.
Frigivelsen af SP-midlerne indebærer en styrkelse af de offentlige finanser på kort sigt, fordi der betales en afgift af de beløb, som frigives.
Skattereformen og frigivelsen af SP-midlerne har tilsammen en umiddelbar gældsvirkning på skønsmæssigt 0,5 mia. kr. ved udgangen af 2010.
Det er altså 0,5 mia. kr. ud af den samlede stigning i gælden, siden den globale krise satte ind, på godt 140 mia. kr., altså udviklingen fra 2008 til 2010.
Til sammenligning kan jeg oplyse, at en forøgelse af de offentlige investeringer har samme kortsigtede beskæftigelsesvirkning og en umiddelbar gældsvirkning på i omegnen af 15 mia. kr.
Frank Aaen (EL), 2010-03-03:
Nu har vi hørt en lang debat, både oppe i Finansudvalget tidligere og her i salen, om, at regeringen har bragt vores økonomi derhen, at vi skal til at spare 24 mia. kr., og så prøver man hele tiden at give krisen skylden for, at det er gået så galt, og at det går så galt.
Altså, man kunne måske bruge nogle af de penge anderledes fremadrettet.
Fremadrettet er det sådan, at godt nok siger man, at skattereformen er finansieret på lang sigt, men umiddelbart er der et minus i skattelettelser specielt til de rigeste – herunder til en bankdirektør i Danske Bank på mere end 500.000 kr. om året – på 44 mia. kr. samlet set.
Mit spørgsmål til ministeren er: Var det ikke bedre?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-03-03:
Af de debatter, vi har haft tidligere i dag, dels her i spørgetiden, dels i Finansudvalget, er det jo fremgået, at gælden i 2008 var blevet til en nettoformue, så de skattereformer, der er blevet gennemført, har altså ikke forarmet landet.
Vi har tværtimod kunnet afskaffe gælden, og jeg priser mig jo lykkelig over, at vi ikke har fulgt hr. Frank Aaens gode råd under opsvinget.
Socialdemokraterne bruger 2 kr., hver gang vi tjener 1 kr., og jeg tror, at hr. Frank Aaen bruger 10 kr., hver gang vi tjener 1 kr.
Det har vi så i stedet brugt til at afdrage på gælden, og det betød, at vi i 2008 havde en nettoformue.
Så kom den internationale krise, og den har – erkendt – slået os ud af kurs, og det er så den, vi vil korrigere nu.
Det er bare for lige også at bringe hr. Frank Aaen ud af den misforståelse, at de her skattereformer koster noget.
De bidrager tværtimod til løsningen og holdbarheden i Danmark.
Frank Aaen (EL), 2010-03-03:
Ministeren kan jo bare prøve at trylle og påstå mærkelige ting om Enhedslistens økonomiske politik, som ikke har noget hold i virkeligheden.
Sagen er, at ministeren erkender, at der nu mangler i hvert fald 24 mia. kr. i kassen, og der kan man jo enten vælge at bruge 24 mia. kr. til skattelettelser, eller man kan sige, at man vil spare.
Her siger regeringen, at man vil spare, og så er mit ganske enkle spørgsmål: Hvis der mangler 24 mia. kr., hvorfor så ikke aflyse nogle af de skattelettelser i de kommende 3-4 år, der særlig går til de rigeste, og som ikke er finansieret – det siger ministeren jo også?
Hvorfor ikke fjerne nogle af skattelettelserne til de rigeste i samfundet i stedet for at bede kommunerne om at spare på de ældre?
Thomas Jensen (S), 2010-03-03:
Og jeg skal oplæse spørgsmålet: Kan ministeren, som det fremgår af loven om plejeboliggarantien, garantere, at de ældre borgere, som i 2009 er blevet visiteret til en plejebolig, og som her i marts 2010 bliver visiteret til en plejebolig, kan få en plejebolig inden 2 måneder, som de har krav på, uanset hvilken kommune de bor i?
Frank Aaen (EL), 2010-03-03:
Vil ministeren oplyse, hvor meget han forventer at statens gæld vokser frem til 2015 på grund af regeringens skattereformer?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-03-03:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at skattereformen er underfinansieret i begyndelsen, fordi vi gerne vil stimulere økonomien.
Det er, fordi vi fulgte det råd, som de økonomiske vismænd kom med, nemlig at det var en god idé, at vi i de her år, hvor krisen rammer rigtig hårdt, pumper de her penge ud.
Og det er jo, fordi vores indsats i krisebekæmpelsen går på to ben.
Det ene ben er, at vi fører en lempelig finanspolitik, vi fremrykker offentlige investeringer, vi har udskudt kredittider osv.
Det er det ene ben, der gør, at vi sætter gang i økonomien.
Jeg tør slet ikke tænke tanken om, hvordan familierne havde reageret, hvis ikke vi havde givet den håndsrækning til økonomien.
Så vores politik går på to ben i den forbindelse, og skattereformen er fuldt finansieret.
Alle skattelettelser bliver indkrævet krone for krone, og når vi så kommer til 2015, vil den oven i købet bidrage med 5,5 mia. kr. til holdbarheden i den danske økonomi.
Det kan næsten ikke være bedre end det.
Frank Aaen (EL), 2010-03-03:
Hvor meget forventer ministeren, at statens renteudgifter stiger frem til 2015 på grund af underfinansieringen af regeringens skattereformer og de løbende underskud på statens finanser?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-03-03:
Regeringens skattereform i forårspakke 2.0 er som nævnt fuldt finansieret krone for krone.
Skattereformen er underfinansieret de første år for at styrke husholdningernes økonomi og for at øge beskæftigelsen.
Skattereformen og udbetalingen af SP-midlerne vil med udgangen af 2010 samlet set have øget den offentlige gæld med blot 500 mio. kr.
Det påvirker således stort set ikke renteudgifterne i 2010.
Ser man frem mod 2015, vil man se, at den samlede gældsvirkning er ca. 10 mia. kr., rentevirkningen af 10 mia. kr. er på ca. 500 mio. kr.
Det er således kun en meget lille del af den samlede stigning i renteudgifterne, idet renteudgifterne samlet set ventes at være øget med 16 mia. kr. i 2015 sammenlignet med Konvergensprogram 2008.
Frank Aaen (EL), 2010-03-03:
Det ændrer ikke ved det, som regeringen selv har oplyst over for Folketinget, nemlig at i 2010, 2011, 2012, 2013, 2014 og 2015 gives der skattelettelser, hovedsagelig til de rigeste, på 44 mia. kr. Selv om man så indregner, at man har en vis finansiering, er der stadig væk et underskud ifølge regeringens egne beregninger på 20 mia. kr.
Så er det bare, jeg spørger: Er det klogt at skabe et underskud på 20 mia. kr., samtidig med at man går ud og siger til kommunerne, at de skal spare 24 mia. kr.?
Hvis man derimod sparer 24 mia kr. ude i kommunerne, vil det straks få en effekt på beskæftigelsen, nemlig fyringer.
Så både ud fra et statsfinansielt synspunkt og ud fra et beskæftigelsesmæssigt synspunkt er det en helt forkert prioritering at give skattelettelser til de rigeste, samtidig med at man siger, at kommunerne skal spare.
Nu må jeg læse op fra regeringens egne oplysninger.
Skattereformen, som man kalder forårspakke 2.0, har i 2010 et underskud – en skattelettelse – på 14 mia. kr. Den har et underskud – en skattelettelse – på 11,4 mia. kr. i 2011 osv.
Hvorfor kigger man ikke på den udskrivning fra statskassen i stedet for at kigge på de 24 mia. kr., man nu vil have kommunerne til at spare?
Jeg synes, det er asocialt.
Jeg synes, det er urimeligt, at man siger til kommunerne, der i forvejen er hårdt pressede, at de skal spare noget mere, at de skal skære ned, samtidig med at man læsser 500.000 kr. ud i skattelettelser til en enkelt bankdirektør og alle de andre rige.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-03-03:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at virkningen af den lempelige finanspolitik, herunder underfinansieringen af skattereformen i 2010, 2011 og 2012, sammenholdt med de meget lave renteudgifter, vi har i øjeblikket, sikrer, at ledigheden er 80.000 personer lavere, end hvis vi ikke havde gjort noget.
Det er et meget væsentligt bidrag.
Jeg synes, at det er en meget vigtig ting, som regeringen har gjort her, og som er muliggjort, fordi vi i de gode år førte en ansvarlig økonomisk politik, hvor vi kunne lægge penge til side og nedbringe gælden, sådan at vi til sidst havde en nettoformue.
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at skattereformen – det er jeg nødt til at blive ved med at gentage – er underfinansieret i 2010, 2011 og 2012, men fra 2013 og frem styrker skattereformen de offentlige finanser, også før indregning af eventuelle adfærdsændringer.
Jeg tror sådan set, at dem, der har fulgt den her spørgetime, er fuldt ud klar over, hvordan regeringen vil gribe den her opgave an.
Men jeg er bare nødt til igen at tage fat i de falske påstande, der er om skattereformen.
Jeg er ked af, at hr. Jens Peter Vernersen gentager dem, for sidste onsdag, hvor vi havde en tilsvarende debat hernede, var Socialdemokratiets finansordfører, hr. Morten Bødskov, til stede, og der sagde hr. Morten Bødskov, og nu citerer jeg fra udskriften af Folketingets forhandlinger: »… jeg taler om en underfinansieret skattereform, fordi finansieringen først kommer ad åre« – og så tilføjer han – »og den er fuldt finansieret – det respekterer vi ...«.
Det glædede jeg mig sådan set over sidste gang, for der fik vi jo slået fast af Socialdemokratiet selv, at skattereformen er finansieret.
Nu kan jeg bare mærke, at hr. Jens Peter Vernersen har fået tilbagefald igen, men det håber jeg så vi kan rette op på næste onsdag, når vi mødes igen til de samme spørgsmål om de samme emner.
Nanna Westerby (SF), 2010-03-03:
Jeg er næsten klar over, at ministeren agter at videreføre sin forgængers politik.
Men det, jeg spurgte om, var, om ministeren virkelig synes, det er en god idé at skære 150 mio. kr., som man ikke – det får vi syn for sagen for nu – kan hente ind på effektiviseringer, og som er rene nedskæringer på erhvervsskolerne i en tid, hvor der er for højt frafald, og hvor der er alt for få, der tager en ungdomsuddannelse.
Jeg er jo helt enig i, at man skal lave effektiviseringer.
Der er mange steder i den offentlige sektor, hvor jeg rigtig gerne vil afbureaukratisere og effektivisere, men det nytter ikke noget, at man sidder inde bag lukkede døre i Finansministeriet og laver alle mulige effektiviseringsplaner, og det så viser sig, når man prøver at realisere dem i den virkelige verden, at det er fri fantasi, at de slet ikke holder stik.
Nu har vi de her tal fra Danske Erhvervsskoler – fra erhvervsskolerne selv – som siger: O.k., nu har vi prøvet, men det ser bare ikke ud til at holde vand.
Synes ministeren virkelig så, det er en god idé at lave det her i rene nedskæringer, og vil ministeren ikke stå ved, at hvis ikke effektiviseringerne er der, er det jo ikke effektiviseringspotentiale, så er det rene nedskæringer?
Jens Peter Vernersen (S), 2010-03-03:
Jeg sagde til ministeren, at hvis det var sådan, at man havde sendt regningen til dem, der har fået skattelettelserne, kunne det måske se lidt anderledes ud.
Det kunne f.eks. være ved at udskyde skattelettelserne på topskatten.
Men det gør man jo ikke.
Man sender ikke regningen til dem.
Det, man gør nu her, er, at man siger, at de, der har fået mindst ud af skattelettelserne, nemlig de ældre og de rigtig gamle, skal betale ikke bare deres forholdsmæssige andel af de 24 mia. kr., men meget mere, for der skal ikke skæres ned på hospitalerne, og det synes jeg sådan set er fornuftigt.
Det har man jo forsøgt at beskrive i det der konvergensprogram, hvor man jo netop siger, at pengene under alle omstændigheder skal på bordet, og her har vi i hvert fald et eksempel på, hvem der kommer til at betale.
Jeg tror ikke, at finansministeren er enig i det, men det er sådan set vilkårene.
Det er det, alle andre kan se.
Det er præcis det, som Bjarne Hastrup fra Ældre Sagen spørger til: Hvordan undgår man disse omfattende nedskæringer?
Virkeligheden er jo, at de kommer.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-03-03:
Det må virkelig runge inde i hans hoved.
Jeg står jo ikke og foregiver, at krisen ikke har konsekvenser.
Jeg tror, at den internationale økonomiske krise har ændret forudsætningerne ganske væsentligt i næsten alle samfund jorden rundt.
Vi kan så i Danmark være glade for, at vi i de sidste år har opført os økonomisk ansvarligt og har fået bragt vores gæld ud af verden, så vi kan lempe finanspolitikken.
Men når hr. Jens Peter Vernersen står og foregiver, at det, at samfundskagen bliver mindre, ikke har nogen konsekvenser, at man i hr. Jens Peter Vernersens model bare kan køre videre, som om ingenting er hændt, er det det, der er det tragiske og det dybt uansvarlige, for det er jo bare fortsat gældsætning.
Og tro mig, hvis det var så nemt, nemlig at vi bare skulle fortsætte med at stifte gæld, og så ville alle problemer i det danske samfund forsvinde, skulle jeg da være et skarn, hvis jeg ikke valgte den model.
Jeg ville selvfølgelig have valgt den, hvis jeg kunne,
men når jeg ikke har valgt den, er det nok, fordi det ikke er sandheden, at øget gældsætning automatisk får problemerne til at gå væk.
Det er jo derfor, at vi skal vælge en ansvarlig vej, og det betyder, at vi nu i god ro og orden sætter os ned og finder ud af, hvordan vi skal løse de her problemer.
Jens Peter Vernersen (S), 2010-03-03:
Er ministeren enig med formanden for Danmarks Lærerforening, Anders Bondo Christensen, når han siger, at »regeringens bebudede nulvækst vil betyde, at vi på folkeskoleområdet kommer til at opleve massive besparelser«?
Det er så et andet område, som jo er et af regeringens nøgleområder – har man sagt.
Så er det spørgsmålet, om det også er virkelighed.
Er ministeren enig med formanden for Danmarks Lærerforening, Anders Bondo Christensen, når han siger, at regeringens bebudede nulvækst vil betyde, at vi på folkeskoleområdet kommer til at opleve massive besparelser?
Frank Aaen (EL), 2010-03-03:
Vil ministeren oplyse, hvor meget han forventer, at statens gæld vokser frem til 2015 på grund af regeringens skattereformer?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-03-03:
Den internationale økonomiske krise har skabt en helt ny situation for de offentlige finanser.
Vi må derfor i den kommende tid føre en stram finanspolitik, så vi kan få det store underskud ned.
Det er en virkelighed, som ingen økonomisk ansvarlige partier kan komme udenom.
Men lad mig understrege, at folkeskolens problem ikke er mangel på penge.
Det er måden, pengene bruges på, og der er behov for at se nærmere på dette område.
Vi har allerede en af verdens dyreste folkeskoler.
Regeringens ambition er derfor naturligt nok, at vi også skal have en af verdens bedste folkeskoler.
Derfor gennemfører vi et 360-graders-serviceeftersyn af den danske folkeskole, og det overordnede formål med serviceeftersynet er jo at afdække styrker og svagheder ved den danske folkeskole og så også komme med forslag til forbedringer.
Ambitionen med serviceeftersynet er således at få en endnu bedre folkeskole og få endnu mere ud af pengene, så vi kan få flere unge til at gennemføre en ungdomsuddannelse.
Der er masser af muligheder for bedre ressourceudnyttelse i folkeskolen.
Det understreges jo bl.a. af den enkle kendsgerning, at der er nogle kommuner, der bruger 50.000 kr. om året pr. elev, mens andre kommuner bruger 80.000 kr. pr. elev, og der tror jeg ikke man kan påvise, at der er en sammenhæng mellem beløbets størrelse og det resultat, der så kommer ud af det.
Disse forskelle afspejler jo, at nogle kommuner driver folkeskolen mere effektivt end andre.
Jens Peter Vernersen (S), 2010-03-03:
Med det svar er det jo fuldstændig rigtigt, hvad formanden for Danmarks Lærerforening, Anders Bondo Chrisitensen, siger til Ritzau her, nemlig at regeringens bebudede nulvækst på folkeskoleområdet kommer til at opleves som massive besparelser.
Det bekræfter ministeren, og når ministeren taler om hulhed osv., håber jeg også, at ministeren kan høre, hvordan det her runger.
At det drejer sig om besparelser på folkeskoleområdet, er jo da i hvert fald en indrømmelse, der er kommet i den her spørgetid, og det betyder altså, at folkeskolen skal betale en rigtig stor del af de 24 mia. kr., som regeringen skal finde.
Det er helt sikkert, at hvis den ikke kommer til at betale det, ligger der endnu et spørgsmål, nemlig hvor betalingen så skal ske.
Altså, 24 mia. kr. er jo ikke penge, man sådan henter ned fra træerne.
Det er rigtige menneskepenge, som skal samles op krone for krone.
Det er rigtigt, at der er forskellige priser på, hvad folkeskolerne koster, men der er jo altså også forskel på den elevsammensætning, man har i kommunerne.
Det går jeg ud fra at ministeren ved efter nu at have været minister siden 2001.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-03-03:
Vi kan se, at der i gennemsnit undervises i et omfang af 37 pct. ud af et gennemsnitsårsværk for lærere.
Lærernes forberedelse og andre opgaver kræver mere tid end selve undervisningen.
Nogle kommuner er også bedre til at sikre sig, at de får mere undervisning og tid til eleverne ud af lærernes arbejdstid, og det slår altså alt sammen ud i, at man får mere undervisning for de samme penge.
Så skal man også hele tiden overveje, om det faglige og pædagogiske udbytte står i forhold til de mange ressourcer, der anvendes, og det betyder jo også, at man skal nytænke f.eks. løsningen af de administrative opgaver på skoleområdet.
Der kunne f.eks. være fornuft i at samle administrative opgaver centralt i kommunen.
Men min pointe er sådan set, at man også på folkeskoleområdet kan frigøre ressourcer til gavn for eleverne og til gavn for indlæringen, og at vi jo i den opgave, vi har med at konsolidere økonomien, har masser af muligheder for fortsat at udvikle velfærdssamfundet.
Jens Peter Vernersen (S), 2010-03-03:
Der er jo en klar linje i det her: mindre rengøring, dårligere mad til de ældre, flere elever i klassen.
Det er konsekvensen af det, ministeren siger.
Det vil selvfølgelig løse nogle af problemerne og skabe nogle andre.
Men hvor stor en del af de 24 mia. kr. skal pålignes folkeskolerne?
De har jo i hvert fald heller ikke fået skattelettelser, så her bliver det altså også nogle andre, der kommer til at betale for de skattelettelser, som ministeren og jeg har fået.
Hvor stor en del af de 24 mia. kr. skal eleverne betale?