Eigil Andersen (SF), 2011-02-08:
Liberal Alliance vil afskaffe efterlønnen for faglærte, ufaglærte og andre, og det er jo ikke nogen hemmelighed for nogen, at det er et forslag, SF er imod.
Vi mener, at det vil være meget uretfærdigt over for både fysisk og psykisk nedslidte lønmodtagere i Danmark, hvis man fjerner den her rettighed for den enkelte.
Man tror, og man påstår, at man på den her måde, ved at afskaffe efterlønnen, kan spare 16 mia. kr.
De 16 mia. kr. vil Liberal Alliance så forære til de 700.000 danskere, der tjener mest, og det vil man gøre efter devisen: allermest til de allerrigeste.
Tag efterlønnen fra social- og sundhedsassistenten og 3F'eren, der ellers havde planlagt at gå på efterløn, når de blev 60 år, og giv topskattelettelser til 4-millioner-kroners-indkomster på hver 75.000 kr. eller mere.
Det er Liberal Alliances forslag.
Man fristes næsten til at spørge, om socialog sundhedsassistenten og 3F'eren selv skal pumpe deres cykel og cykle rundt i velhaverkvartererne med kæmpe villaer og så aflevere deres efterløn til topindkomstfamilierne.
SF står for det modsatte af det, som Liberal Alliance her foreslår.
SF vil ikke afskaffe efterlønnen og den lige ret til en aktiv tredje alder for at få råd til skattelettelser til de højeste indkomstgrupper.
Vi vil tværtimod sikre, at der er råd til bl.a. efterlønnen, f.eks. gennem en millionærskat, men også en hel del andre ting.
I øvrigt er det sådan, at man slet ikke vil opnå en besparelse på 16 mia. kr., sådan som det påstås.
Der er ikke så mange efterlønnere at spare væk i fremtiden, som Liberal Alliance tror.
I fremtiden vil antallet af efterlønnere falde drastisk af sig selv.
I 2020 vil der være ca. 70.000 efterlønnere – det tal er langt mere rigtigt end de næsten 110.000, som spareregnestykket med 16 mia. kr. siger.
Allerede her, på grund af det lavere antal efterlønsmodtagere, der vil være i 2020, er der så røget 6 mia. kr. af det beløb, som man påstår kan spares.
Men heller ikke de sidste 10 mia. kr. er nogen sikker besparelse.
Inden for de nærmeste år vil der ikke være nogen nævneværdig besparelse for de offentlige kasser ved at afskaffe efterlønnen.
Så længe vi har krise og massearbejdsløshed, er der desværre i forvejen rigeligt med arbejdsløse i alle faggrupper – det gælder ikke mindst de faggrupper, som rent faktisk går på efterløn.
Arbejdsløsheden er i dag så høj, at befolkningsudviklingen med den ændrede aldersfordeling med færre unge ikke afskaffer arbejdsløsheden, den reducerer den højst til omkring 100.000 i 2020.
Derfor vil der ikke være nogen større besparelse frem til 2020, hvis man afskaffer efterlønnen.
Der skal ganske vist betales til et færre antal efterlønsmodtagere, men til gengæld vil det stort set blive erstattet af ekstra udgifter til flere modtagere af arbejdsløshedsdagpenge, kontanthjælp, sygedagpenge, førtidspension m.v. En afskaffelse af efterlønnen vil derfor ikke give os bedre råd til vore børns daginstitutioner eller vore forældres hjemmehjælp og heller ikke give os bedre råd til usympatiske topskattelettelser til hr. Anders Samuelsen, hr. Simon Emil Ammitzbøll og den konservative partileder, vores nuværende justitsminister.
Jeg vil bruge det sidste minuts penge her til at sige lidt om, hvad man kunne gøre i stedet for at gøre det mere tillokkende for ældre lønmodtagere at arbejde efter det fyldte 60 år.
Der er jeg enig med en del af de betragtninger, som Dansk Folkepartis ordfører kom med.
Socialdemokratiet og SF har foreslået, at man skal kunne tjene 60.000 kr. som efterlønsmodtager, uden at der modregnes i efterlønnen.
De første 60.000 kr. er uden modregning.
Det vil gøre, at flere vil arbejde.
F.eks. kunne man fritage efterlønsmodtagere, der har deltidsjob, fra den generelle regel om, at man i alderen 60-62 år modregnes i efterlønnen for arbejdsmarkedspensioner, som ikke engang er udbetalt.
Endelig kan jeg sige, at man i Norge har lavet en stor seniorpolitisk satsning, som har været utrolig succesfuld.
Den model burde vi efterligne og dermed inspirere mange arbejdsgivere til, at de værdsætter deres ældre medarbejdere mere, anerkender deres indsats og tilbyder dem forskellige seniorordninger, f.eks. på deltid, hvor man så kan supplere med efterlønnen, og hvor arbejdsgiveren kunne fortsætte med at betale fuldt pensionsbidrag.