Benny Engelbrecht (S), 2012-10-25:
Det er en sag, som har optaget Socialdemokraterne i flere år, og som især et forhenværende medlem af dette ting, hr. Jens Christian Lund, har arbejdet særdeles hårdt for.
Der er tale om en byrdelettelse, der ikke blot kan måles af akademikere, men som kan føles i virkeligheden af håndværksmestrene og den lille produktionsvirksomhed, der får det lidt lettere, uden at vi vel at mærke slækker på myndighedskontrollen.
Regeringen har den klare ambition at føre Danmark sikkert gennem krisen.
Det sker ikke ved at læne sig tilbage og vente på, at tingene ændrer sig af sig selv, tværtimod.
Vi skal handle, vi skal skabe vækst og arbejdspladser, og derfor er det afgørende, at vi aktivt og målrettet sørger for at sikre erhvervslivet gode og fornuftige rammebetingelser at agere inden for.
Det er baggrunden for, at vi ikke vil pålægge virksomhederne større administrative byrder end allerhøjst nødvendigt.
Tværtimod vil vi lette dem, men ikke med en såkaldt papirtiger.
Papirtigeren var bestemt ikke en udrydningstruet art under den tidligere regering, og den er kendetegnet ved, at der nok kan beregnes en administrativ lettelse ved hjælp af akademiske metoder, men at det i virkeligheden ikke gør den store forskel.
Næh, ingen papirtiger her, formålet med ændringen af årsregnskabsloven er tværtimod at give en faktisk og praktisk lettelse af byrder og en mindskelse af bureaukratiet for mindre danske virksomheder.
Konkret indføres en såkaldt erklæringsstandard, som de virksomheder, der er omfattet af lovforslaget, kan benytte sig af.
Det betyder kort sagt, at en lille virksomhed ikke længere skal revideres efter samme målestok som Mærsk eller Danfoss, men uden at myndighedskontrollen udvandes.
Erklæringsstandarden vil være særligt tilpasset forholdene i mindre virksomheder, og for de små virksomheder, der fravælger revisionen, vil det betyde, at de formelle oplysningsforpligtelser vil blive væsentlig mere enkle og let tilgængelige, end de er i dag.
Ændringen vil betyde, at de forhold, der er relevante for regnskaberne i de enkelte virksomheder, fortsat bliver kontrolleret, men samtidig slipper man for at kontrollere de forhold, der udelukkende er interessante i større virksomheder.
Ændring af årsregnskabsloven er led i den målrettede regulering for erhvervsdrivende, som regeringen præsenterede i foråret, og som hænger sammen med det arbejde, der laves i Virksomhedsforum for enklere regler.
Her er formålet netop at sikre et mere enkelt regelsæt og dermed give virksomhederne bedre mulighed for at leve op til kravene fra det offentlige.
Den anden del af forslaget omhandler revisorloven og har til formål at skabe overensstemmelse mellem dansk lovgivning og internationale normer og EU-standarder om offentlig kvalitetskontrol af revisionsvirksomheder, som også min ærede kollega fra Venstre var inde på.
Det er utrolig vigtigt at sikre, at der internationalt er tiltro til danske virksomheder og deres årsrapporter og regnskaber.
Derfor er det nødvendigt at skabe fælles fodslag med resten af Europa, så vi sikrer, at danske virksomheder fortsat er internationalt konkurrencedygtige.
Helt konkret vil det betyde, at den offentlige kvalitetskontrol af revisionsvirksomheder bliver ændret, så kontrollen af bl.a. børsnoterede og finansielle virksomheder fremover skal udføres af offentligt ansatte kvalitetskontrollanter i stedet for af praktiserende revisorer.
Kontrollanterne skal udføre kvalitetskontrollerne på vegne af Revisortilsynet og på den måde sikre, at kontrollen stemmer overens med internationale normer.
Det aktuelle forslag til ændring af årsregnskabsloven og revisorloven vil altså for det første betyde bedre rammebetingelser for mindre virksomheder i form af mindre bureaukrati, og for det andet vil det sikre, at den danske lovgivning stemmer overens med internationale normer og standarder om offentligt tilsyn, og dermed sikre danske virksomheders internationale konkurrenceevne.
Socialdemokraterne tilslutter sig naturligvis lovforslaget.