runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2008-01-22:
Jeg kan forstå på hr. Kristian Pihl Lorentzen, at regeringspartierne sammen med Dansk Folkeparti og Ny Alliance nu har et ambitiøst mål om at reducere CO2-udslippet så meget, som det er muligt uden at genere bilerne og den økonomiske vækst.
Jeg vil bare spørge hr. Kristian Pihl Lorentzen, om det også er udtryk for, at regeringen har skiftet politik - altså at regeringen fra at have en meget præcis målsætning om, at der skal ske et fald i CO2-udslippet på 25 pct. fra 1988 til 2030, nu er gået over til at have en ambitiøs målsætning om, at CO2-udslippet skal reduceres så meget som muligt.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-01-22:
Det er korrekt, at vi ikke ønsker at fastsætte faste procentsatser, som jeg også redegjorde for i min ordførertale, og det gør vi jo ikke, fordi vi for det første ikke mener, det er særlig dynamisk.
Vi vil hellere iværksætte en række konkrete initiativer, som der er lagt op til med Infrastrukturkommissionens rapport, og som regeringen lægger op til med den strategiplan, der fremlægges her i løbet 2008.
For det andet er det også værd at hæfte sig ved, at det pejlemærke, som regeringen har udstukket for 2030, jo fortsat er gældende som et pejlemærke.
Men jeg har noteret mig, at regeringens strategi for reduktion af CO2 fra transporten sigter mod 2020, så alene af den grund er der årsag til at fastsætte en ny målsætning.
Men jeg mener også, at Enhedslisten bør forholde sig til, at hvis vi bare sætter sådan en målsætning uden skelen til, hvad transporten i øvrigt betyder for al vores velfærd, har Enhedslisten et problem, for mig bekendt går Enhedslisten kraftigt ind for, at vi skal have mest mulig velfærd.
Per Clausen (EL), 2008-01-22:
Jeg kan forstå, at hr. Kristian Pihl Lorentzen mener, regeringen var udynamisk, da den i 2007 fremlagde et forslag om, at det her skulle være målsætningen.
Så siger hr. Kristian Pihl Lorentzen, at fordi målet nu er 2020, er det klart, at vi skal have en ny målsætning.
Men problemet er jo ikke, at hr. Kristian Pihl Lorentzen vil have en ny målsætning.
Problemet er, at hr. Kristian Pihl Lorentzen ingen målsætning vil have, bortset fra en målsætning om at vi skal reducere CO2-udslippet så meget, som det er muligt, når vi skal sikre bilernes frihed fremover og også sikre, at der er plads til den økonomiske vækst.
Pointen er vel, at for hr. Kristian Pihl Lorentzen er CO2-udslippet noget, hvor vi gør det så godt, som vi kan, når vi har taget hensyn til alt det, vi synes er vigtigt.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-01-22:
Jeg kan bekræfte, at vi tager hensyn til transportens betydning for vores velfærd - ja.
Men ikke desto mindre har vi en ambitiøs tilgang til det her, og som jeg har redegjort for, er der en lang række konkrete initiativer, som vi ønsker at iværksætte.
Nu afventer vi så regeringens samlede strategi på området.
Da regeringen fastsatte det her pejlemærke, var den ikke udynamisk, tværtimod.
Tingene udvikler sig hurtigt, og jeg synes, hr. Per Clausen skulle hilse det velkommen, at både statsministeren, transportministeren og klimaministeren, som der også står i regeringsgrundlaget, er ambitiøse på det her punkt.
Jeg synes, hr. Per Clausen med spænding og store forventninger skulle afvente, hvad der kommer på området, uden at lægge sig fast på stereotype procentsatser.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-01-22:
Tak for et godt indlæg.
Jeg synes, der er mange gode toner fra Ny Alliance i forhold til nogle af de virkemidler, vi skal til at bruge i transporten, bl.a. også, som ordføreren lægger op til, trængselsafgifter.
Det er vi meget enige i, og det kunne være en af de ting, vi tog fat på i den kommende tid, fordi det kunne være spændende at se, hvad regeringen vil være med til på det område.
Men ordføreren siger også, at det væsentlige må være at formulere et samlet mål for klimaet, og at man ikke kan dele det op i forskellige sektorer.
Nu er det jo desværre det, der sker, når vi forhandler konkret, for så forhandler vi jo et mål på energiområdet og et mål på transportområdet, som er de to områder, der yder størst bidrag til Danmarks CO2-udledning.
Kan jeg så forstå ordførerens tale sådan, at når man ikke i virkeligheden er villig til at lave et reduktionsmål i forhold til transportsektoren, og at det måske i virkeligheden kan variere lidt, så skal vi måske være mere benhårde i forhold til energisektoren?
Er det Ny Alliances målsætning?
Anders Samuelsen (NY), 2008-01-22:
Og så skal vi kigge de forskellige sektorer igennem for at se, hvor vi mest effektivt opnår den målsætning for færrest mulige penge.
For det er jo klart, at hver gang vi bruger penge på det her område, er vi nødt til at tage dem fra andre områder, f.eks. sundhedsvæsenet eller vores uddannelsessystem.
Derfor er det nødvendigt, at vi kigger på tværs.
Det kan sagtens være sådan, at det hen over f.eks. de næste 5 år skifter på grund af teknologiske landvindinger, så det mål, man måske ville sætte op i dag - jf. det mål, man satte op i 1988 - viser sig at være helt ude af trit med den teknologiske udvikling, som giver nogle helt andre muligheder.
Så vil det da være helt tosset at have lagt sig benhårdt fast på et bestemt mål, hvis det - i modsætning til, hvis man satsede, investerede og stillede kravene på andre områder - i bund og grund er at hælde penge ud af vinduet.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-01-22:
De beregninger, der har været på trafikområdet, f.eks. i forhold til investeringer i den kollektive trafik, viser jo, at det i virkeligheden kan oppebære sig selv.
Hvis man investerer i gode skinner og hurtigere tog, så kan togene i virkeligheden køre flere gange frem og tilbage, og så får vi i virkeligheden flere passagerer transporteret og derfor også flere indtægter til at kunne lave de her forbedringer.
Så mange af de her investeringer eller udfordringer på trafikområdet kan bære udgifterne i sig selv.
Ordføreren vælger selv at nævne især trængslen og GPS-systemet, og det er jo i virkeligheden et af de områder, hvor jeg tror vi har en mulighed for få indtægter til trafikområdet.
Men lad det nu ligge.
Jeg noterede mig bare, at ordføreren siger, at målet er gammelt og er tilbage fra 1988.
Der vil jeg bare gøre ordføreren opmærksom på, at det her mål ikke er gammelt.
Det her mål er bekræftet af regeringens strategi for bæredygtig udvikling »Grønt ansvar« fra 2007.
Det kan godt være, at et halvt år er lang tid, men det er i hvert fald ikke gammelt.
Anders Samuelsen (NY), 2008-01-22:
Jamen selv det mål tog udgangspunkt i 1988-mål.
Og fordi VK-regeringen skriver noget ind, behøver Ny Alliance ikke at stå bag det.
Vi kan faktisk godt tillade os at sige tingene, som vi mener de er, nemlig at det er væsentligt at have et helhedssyn på det her og hele tiden fokusere på, hvor vi får mest muligt ud af de penge, som vi investerer, og som vi skal investere i det her område, sådan at vi sikrer, at vi mest effektivt og hurtigst muligt når frem til de reduktioner, som vi alle sammen kan være enige om - og sådan, at vi i bund og grund imødekommer naturen og klimaet og besvarer spørgsmålet om, hvor vi skal gøre det, på samme måde som naturen og klimaet ville besvare det, nemlig ved at sige, at det er lige meget, bare vi gør det!
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-01-22:
Jeg er glad for, at vi egentlig som sådan har haft en konstruktiv debat.
Desværre må jeg så beklage, at regeringspartierne ikke vil være med til en fælles vedtagelse, der bekræfter deres egen politik om trafik og klima.
Vi har jo et politisk ansvar i Folketinget for at sætte klare målsætninger, ikke kun i forhold til hvordan trafikken skal udvikle sig, men i forhold til hvordan trafik og klima skal udvikle sig.
Derfor er det meget trist, synes jeg, at det ikke er muligt at få regeringspartierne med til en vedtagelse, der klart forpligter på, at man arbejder for et pejlemærke med en reduktion på 25 pct. af CO2-udslippet med udgangspunkt i 1988.
Jeg vil gerne rose regeringen for, at man fremlægger en investeringsplan for trafik og klima.
Det er der ingen tvivl om at vi har behov for.
SF tror, at det kan lade sig gøre, men kun, hvis vi tager problemet alvorligt.
Her skal vi benytte alle tænkelige virkemidler, som transportministeren også var inde på: ny teknologi, mere kollektiv trafik, større fysisk planlægning, så vi ikke får brug for øget mobilitet.
Allerede i 1991 fremlagde den tidligere borgerlige regering jo scenarieberegninger for det; og i arbejdsnotatet var det tydeligt, at det faktisk var muligt med en 25 pct. reduktion af CO2-udledningen inden 2030.
Men notatet gjorde det også klart, at alle virkemidler skulle i spil.
Notatet var faktisk så vidtgående at sige, at vi måske skulle diskutere en 50 pct. reduktion af CO2-udslippet, for det var måske så langt, vi skulle gå på det område.
Det var man så ikke villig til.
I dag, hvor vi har langt mere teknologi i spil, burde det i virkeligheden være muligt at snakke om 25 pct. reduktion af trafikken.
Venstre mener, at det er totalt urealistisk med en CO2-målsætning på trafikområdet.
Derfor vil vi selvfølgelig fortsætte med yderligere at presse regeringen til at forpligte sig konkret til, at CO2 ikke kun er noget, man snakker om på pressemøder, men i virkeligheden også er noget, man er villig til at forpligte sig til i Folketinget.
Men tak for en interessant debat.
Carina Christensen (KF), 2008-01-22:
Jeg forstår, at Enhedslisten gennem årene har fremsat mange beslutningsforslag om undersøgelse af baneanlæg og om genoptagelse af togtrafikken på tidligere banestrækninger.
Jeg synes, der her er tale om et forslag, der beskæftiger sig med en relevant problemstilling.
Der er to elementer i forslaget.
Den første og centrale del er forslaget om at analysere fuldførelsen af dobbeltsporet i Sønderjylland.
Jeg vil gerne anerkende, at banekapaciteten i Sønderjylland er en problemstilling, som der må være fokus på.
Strækningen gennem Sønderjylland er vigtig for import- og eksporttrafik på bane, og den er central for passagertogforbindelserne til og fra Sønderjylland.
Men det er lige så klart, at problemet vil blive reduceret med åbning af en fast forbindelse over Femern.
Regeringen har i forhold til dobbeltsporet i Sønderjylland tit fremhævet sammenhængen med en fast forbindelse over Femern.
Holdningen har været, at hvis der ikke inden for en kort årrække blev truffet beslutning om en fast forbindelse, ville der med sikkerhed opstå et behov for at fuldføre dobbeltsporet i Sønderjylland.
Nu er der indgået en principaftale om Femern Bælt, men dermed er det ikke givet, at der ikke er brug for et dobbeltspor i Sønderjylland.
Uanset Femern Bælt vil strækningen gennem Sønderjylland fremdeles være den forbindelse, der kobler erhvervslivet i det vestlige Danmark op på det europæiske banegodsnet.
Jeg noterer mig i den sammenhæng, at Infrastrukturkommissionen anbefaler, at der gennemføres en analyse af behovet for og omkostningerne ved at forbedre den jysk-fynske opkobling på det europæiske banegodsnet.
I forbindelse med opstillingen af en handlingsplan for fremtidens godstransport er det bl.a. også en målsætning at styrke mulighederne for gods på jernbane.
Det er et af de tiltag, der skal bidrage til at reducere transportsektorens energiforbrug og CO2-udledning.
Og i den forbindelse er det naturligvis vigtigt at analysere de flaskehalse på infrastrukturen, som spiller en rolle for banegodstrafikken.
Regeringen vil derfor analysere mulighederne og behovet for etablering af dobbeltsporet i Sønderjylland, og det vil ske som led i opstillingen af en statslig investeringsplan, som regeringen som omtalt fremlægger senere på året.
Det andet element i forslaget omhandler godsbanen mellem Tønder og Tinglev.
Her handler det ganske vist også om godstrafik på bane, men i en ganske anden og meget lille skala.
Når der ikke er truffet beslutning om en istandsættelse af den bane, beror det på en simpel prioritering.
Det er vurderet, at de økonomiske midler, som er til rådighed, kan anvendes bedre på de fungerende dele af banenettet.
Som det fremgår, stiller jeg mig egentlig positiv over for de centrale dele af indholdet i beslutningsforslaget, men det gælder til gengæld ikke fremgangsmåden.
Frem for at tage stilling til hvert enkelt spørgsmål for sig lægger regeringen vægt på, at trafikinvesteringerne afvejes og prioriteres i en større sammenhæng.
En sådan lejlighed opstår netop i forbindelse med arbejdet med investeringsplanen senere i år, og på den baggrund kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Per Clausen (EL), 2008-01-22:
Jeg skal takke ministeren for en jo på mange måder positiv tilbagemelding.
Jeg vil sige til transportministeren, at når det trods alt kan være fornuftigt at tage disse forslag op som enkeltstående, er det jo også, fordi det giver en mulighed for at få en debat af de reelle forhold, der gør sig gældende.
Jeg vil bare spørge transportministeren, om hun ikke er enig med mig i, at der under alle omstændigheder er ganske meget trængsel på de her spor allerede i dag, og at et af de store problemer jo er - uanset om Femernforbindelsen skulle blive til noget eller ej - at udviklingen både i person- og godstrafikken jo vil gøre, at man vil komme til at stå i en meget, meget vanskelig situation omkring 2010, så der derfor er brug for at træffe en beslutning om at få etableret et dobbeltspor.
Carina Christensen (KF), 2008-01-22:
Jeg er sådan set enig i, at det er et område i Danmark, som vi skal have fokus på.
Det synes jeg også jeg kom omkring i mit indlæg.
Derfor synes jeg også, det er helt naturligt, at vi også har det forslag, som kommer her fra Enhedslisten, og som også er nævnt i Infrastrukturkommissionens rapport, med i prioriteringerne, når vi skal lave investeringsplanen til efteråret.
Per Clausen (EL), 2008-01-22:
Jeg vil så til gengæld sige, at jeg var lidt ked af ministerens holdning til Tønder-Tinglev-banen ud fra det synspunkt, at man selvfølgelig godt kan sige, at sammenlignet med mange store problemer i resten af Danmark er her tale om et lille problem, i hvert fald forstået på den måde, at det er et problem for en forholdsvis lille del af erhvervslivet og en forholdsvis lille gruppe mennesker.
Men er transportministeren ikke enig i, at vi også bliver nødt til at se på, hvordan vi kan sikre, at der er nogle fødelinjer til hovedlinjerne i det danske jernbanenet, og at det også kan være relevant at se på, hvordan man sikrer de tværgående forbindelser for de mennesker, der f.eks. bor i Tønderområdet og skal til Sønderborg eller omvendt?
Carina Christensen (KF), 2008-01-22:
Jamen jeg afviser sådan set ikke, at vi i forbindelse med arbejdet med investeringsplanen også kan kigge på problematikken vedrørende Tønder og Tinglev, men vi kommer ikke udenom, at vi i sidste ende skal foretage en prioritering.
Jeg mener, at vi skal have en behovsorienteret tilgang: Hvor får vi mest for pengene, hvor hjælper vi flest personer og flest virksomheder?
Den prioritering skal vi nødvendigvis lave i fællesskab, partierne imellem, til efteråret, når vi forhåbentlig kan blive enige om en plan for investeringsplanen.
Bente Dahl (RV), 2008-01-22:
Da ordføreren for Det Radikale Venstre, hr. Johs. Poulsen, er forhindret, er det mig, der holder De Radikales ordførertale.
Transportsektoren bidrager med en større og større andel af vores samlede CO2-udslip.
Mens det samlede CO2-udslip er reduceret med omkring 15 pct. siden 1988, er transportsektorens CO2-udslip steget støt gennem alle årene med i alt 30 pct.
Intet tyder på, at udviklingen vender, tværtimod fortsætter udbygningen af motorveje, mens jernbaneskinnerne knap nok bliver vedligeholdt og cykeltrafikken er under kraftig nedtrapning.
Det er alarmerende.
Hvis ikke vi får vendt udviklingen, får Danmark alvorlig svært ved at opfylde sine internationale klimaforpligtelser.
Men ikke nok med det: Hvert år dør omkring 4.000 danskere som følge af luftforurening fra transportsektoren.
Vi rører os ikke nok og spilder masser af gode arbejdstimer på motorvejene i kø.
Der er brug for nye løsninger i transportsektoren.
Der er mange oplagte muligheder for at reducere transportsektorens forbrug af fossile energikilder.
Det Radikale Venstre mener, at der skal investeres massivt i kollektiv transport.
Der skal satses på hybridbiler og cyklisme, og vi skal have afgiftssystemet til arbejde med os, så det altid kan svare sig at vælge de miljøvenlige transportløsninger.
Vi har alle muligheder for at knække transportsektorens CO2-kurve.
Det handler bare om at tænke visionært og frem for alt om at handle.
Alvoren er dog ved at gå op for regeringen, i hvert fald er retorikken på plads.
Regeringen offentliggjorde på Havreholm den 10. januar, at den vil nedbringe trafikkens CO2-udslip.
Vi glæder os meget over denne udmelding, men vi har brug for at se retorikken omsat til handling, og det har vi haft en del problemer med hidtil.
Det tyder da heldigvis på, at regeringen og oppositionen langt hen ad vejen har et fælles mål, også selv om regeringen har meget svært ved at bevæge sig fra skåltaleniveauet til konkret handling.
Det skal dog ikke afholde Det Radikale Venstre fra at afsøge alle muligheder for et bredt samarbejde hen over midten om konkrete løsninger.
Vi løfter gerne vores del af ansvaret.
Torben Hansen (S), 2008-01-22:
Det virker lidt som »hen til kommoden og tilbaws igen«, og nu kan jeg ikke finde ud af, hvor vi er henne, men jeg tror, vi er kommet tilbaws igen.
Det, jeg så skal forstå på fru Henriette Kjær, er, at man alligevel skal passe på med de der mål, men betyder det så, at det, der står om trafik i det bæredygtighedsoplæg, som den daværende konservative miljøminister udsendte i sommeren 2007, og som de 25 pct. er hentet fra, ikke længere er det, som man satser på?
For så synes jeg, at forvirringen lige nu må brede sig totalt ude i de små stuer.
Lige nu er det vist sådan vippet over til, at man nok ikke vil noget, men betyder det så, at de procentsatser osv., der står meget om igennem hele det oplæg om bæredygtig vækst, alligevel ikke gælder, fordi det er stereotypt og ikke særlig dynamisk?
For så er der mange ting, der skal luges ud her i den kommende periode.
Henriette Kjær (KF), 2008-01-22:
Altså, det, der er stridens kerne her, og det kan vi jo lige så godt se i øjnene, er, at dele af oppositionen mener, at der skal være et fast mål, og at der simpelt hen med vold og magt skal gøres alt for at nå det mål på 25 pct.s reduktion i 2030.
Der siger vi: Vi skal også have samfundet til at hænge sammen.
Hvis vi så kommer til at ligge på 23 pct., eller hvad ved jeg, skal det jo ikke være sådan, at vi skal træffe nogle forhastede beslutninger.
Jeg kan forstå, at Socialdemokraterne og andre mener, at vi skal have det der meget faste og bindende mål, når vi bevæger os ud ad den vej.
Det synes vi ikke er en ordentlig måde at føre politik på, da det kan bringe nogle i klemme.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-01-22:
Tak for indlægget.
Jeg noterede mig, at ordføreren slet ikke har valgt at forholde sig til CO2-målsætningen for trafikken.
Jeg vil gerne spørge, om det skyldes, at Det Konservative Folkeparti mener, at det, at pejlemærket for CO2-udslippet skal reduceres med 25 pct. i 2030, ikke er væsentligt i forhold til den klimaplan, der skal laves for trafik vedrørende trafikkens CO2-påvirkning, eller om det skyldes, at ordføreren mener, at det ligger så implicit i alting, at man faktisk slet ikke behøver at nævne det.
Eller har man måske i virkeligheden slet ikke nogen problemer med CO2-målsætningen?
Det var næsten det, jeg hørte ordføreren sige.
Henriette Kjær (KF), 2008-01-22:
Årsagen til, at jeg ikke sådan synes, at det var i dag, vi skulle stå og diskutere procenttal, er, at vi alle sammen er enige om, at CO2-udslippet skal nedbringes.
Regeringen har det pejlemærke, at CO2-udledningen skal nedbringes med 25 pct. i 2030.
Jeg har derfor i mit indlæg været mere operativ: Hvad kan vi så gøre for at få det CO2-udslip bragt ned?
Det er ret væsentligt, at vi begynder at diskutere det nu, så vi er enige om midlerne.
Vi er sådan set ret enige om, at vi har det her pejlemærke, men vi vil ikke lægge os fast på et absolut og bindende mål, hvor regeringen bliver slået oven i hovedet, hvis ikke den når det, men vi har en ambition om at nå det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-01-22:
Jeg stiller mig lidt undrende over for ordførerens sidste bemærkning om, at de ikke vil lægge sig fast på sådan et bindende tal.
Regeringen har jo i sin strategi fra 2002 på det tidspunkt valgt at have en målsætning for CO2-udslippet.
Senere har man så i 2007 lavet det om til et pejlemærke, men så vil jeg gerne have, at ordføreren gør rede for, om et pejlemærke bare betyder et eller andet derudeomkring eller mellem 20 pct. og 30 pct. eller måske 15 pct.?
Eller er pejlemærket som med miljøministerens ord i virkeligheden bare et andet ord for målsætning?
Hvordan skal vi fortolke det her med pejlemærker?
Henriette Kjær (KF), 2008-01-22:
Det er det, der menes med det; det er det, vi har ambitioner om.
Det skal der ikke herske nogen tvivl om.
Derfor var jeg også, som jeg sagde, meget operativ i forhold til at sige: Hvad kan vi gøre for at nå det?
For vi mener det seriøst.
Det er ikke bare et tal, der er stillet op; det er faktisk et tal, vi forventer at nå.
Per Clausen (EL), 2008-01-22:
Jeg er meget glad for at høre fru Henriette Kjærs svar på det her spørgsmål, for jeg må nok sige, at det var lidt andre ord, vi hørte fra Venstres ordfører, men lidt nuancer skal der være plads til også mellem regeringspartier.
Det, jeg vil spørge fru Henriette Kjær om, er meget konkret, for fru Henriette Kjær har lagt meget vægt på brintbusser, og det kan jo kun glæde Enhedslisten, der ofte har talt varmt for brint.
Men er fru Henriette Kjær ikke enig med Enhedslisten om, at hvis brint skal være et drivmiddel, som - om man så må sige - er miljømæssigt forsvarligt, kræver det, at vi har udbygget den vedvarende energi, sådan at brinten baserer sig på vedvarende energi?
Henriette Kjær (KF), 2008-01-22:
Jo, det er sjovt, for der kan vi ikke kan være mere enige - vi Konservative og Enhedslisten - i det synspunkt, og det er jo ellers sjældent, at vi er enige om noget som helst.
Det er rigtigt, at hvis brint skal bruges som drivmiddel og være en ren teknologi, kræver det, at det bliver spaltet fra en vedvarende energikilde, og der siger vi, at det vil være oplagt at bruge noget af den overskudsstrøm, der kommer fra vindmøllerne.
Per Clausen (EL), 2008-01-22:
Er det så ikke også rigtigt, at hvis det skal have nogen mening på den halvlange sigt eller på lidt længere sigt, er det afgørende, at vi faktisk samtidig med at arbejde for brintbusser også opererer med nogle meget klare målsætninger om, hvordan vi udvikler produktionen af vindenergi i de kommende år?
Torben Hansen (S), 2008-01-22:
Jeg synes måske, at forvirringen er ved at brede sig lidt på nogle punkter.
Jeg kunne forstå på transportministeren, at de 25 pct. eksisterer nu som et pejlemærke.
Så kunne jeg forstå på Venstres ordfører, at det ikke er særlig dynamisk, at det bare er en stereotyp procentsats.
Nu kan jeg forstå på den konservative ordfører, at det agter man sådan set stadig væk at gøre, altså at de 25 pct. er gældende.
Vil det dermed betyde, at fru Henriette Kjær ikke er enig i Venstres ordførers bemærkninger om, at procentsatser bare er en stereotyp tilgang til tingene?
Henriette Kjær (KF), 2008-01-22:
Jeg tror ikke, at der er nogen folk, der er dumme, og hvis der er noget, man er nøjeregnende med, er det jo, hvis man kan spare nogle penge ved at køre fornuftigt.
Men jeg tror, at der er mange, der har travlt - det var lige præcis det, jeg sagde i min ordførertale - og der er ikke opladningsstationer rundtomkring.
Man er afhængig af, at der er et sted, man kan oplade, og hvis man ikke får gjort det, fordi man ikke har tid til det, kan det betyde, at man må slå over og køre på benzin, og så opnår man altså ikke den miljøgevinst, der var meningen.
Derfor siger jeg, at det skal undersøges nøje.