Pernille Skipper (EL), 2012-05-03:
Tak for det.
Vores ordfører på dette lovforslag, fru Johanne Schmidt-Nielsen, kunne desværre ikke være her i dag, så jeg vil læse en ordførertale op på hendes vegne.
Det her lovforslag indfører et nyt klagenævn, udlændingenævnet, som får kompetence til at behandle klager over afslag på familiesammenføring og en række andre afgørelser truffet af Udlændingestyrelsen.
Forbedret retssikkerhed på udlændingeområdet er mere end tiltrængt, så det nye udlændingenævn må hilses velkommen.
Når det er sagt, kan man naturligvis diskutere, hvor uafhængigt nævnet bliver.
Nævnet skal bestå af en dommer, som er formand, og desuden et medlem indstillet af Advokatrådet og et medlem indstillet af enten Justitsministeriet eller Beskæftigelsesministeriet.
De to nævnte ministerier er ressortministerier for de myndigheder, som har truffet de afgørelser, der klages over, så man kan med god ret, som Institut for Menneskerettigheder gør i sit høringssvar, spørge, om det ikke ville styrke nævnets uafhængighed, hvis man så bort fra de ministerielle repræsentanter ved sammensætningen af nævnet.
Enhedslisten har i den forbindelse og i forbindelse med behandlingen af lovforslaget gennem Udvalget for Udlændinge- og Integrationspolitik stillet nogle spørgsmål om nævnets sammensætning, og dem glæder vi os til at få justitsministerens svar på.
Det er glædeligt, at udlændingenævnet ikke blot, som det var bebudet i regeringsgrundlaget i oktober 2011, kan behandle klager over afslag på familiesammenføring, men også kan behandle klager i en række andre sager.
Der er som nævnt i allerhøjeste grad brug for bedre klageadgang på udlændingeområdet, og det er ikke kun, når det gælder familiesammenføring.
På den baggrund undrer det os, at lovforslaget ikke inddrager klager over afslag på humanitær opholdstilladelse i nævnets kompetencer.
Humanitære organisationer som f.eks. Dansk Flygtningehjælp og dansk Røde Kors efterlyser i deres høringssvar en klageadgang i sager om humanitært ophold, og etableringen af udlændingenævnet kunne være en god anledning til at etablere en sådan.
Det fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, at formanden for udlændingenævnet i hvert fald på længere sigt alene og uden inddragelse af andre af nævnets medlemmer kan afgøre en betydelig del af den samlede sagsmængde, og at der kun, hvis der er særlige grunde, skal finde en mundtlig sagsbehandling sted, hvor sagens parter indkaldes til et nævnsmøde.
Enhedslisten er helt med på, at man skal sikre en smidig og hurtig sagsbehandling, men vi vil godt rejse spørgsmålet, om ikke for megen udnyttelse af den såkaldte formandskompetence og for megen skriftlighed i behandlingen, uden at klageren bliver hørt mundtligt, kan gå ud over retssikkerheden eller ud over klagerens oplevelse af retssikkerheden.
Det vil vi interessere os nærmere for i udvalgsbehandlingen.
Alt i alt mener vi, at det er godt med det nye klageorgan.
Det er et skridt i den rigtige retning, og vi glæder os til under udvalgsbehandlingen at få belyst, om uafhængigheden og retssikkerheden i konstruktionen kan styrkes.
Det andet element, som lovforslaget indeholder, er, at udlændinge fremover skal have boet i 3 år i Danmark for at få valgret til regionsråd og kommunalbestyrelser frem for som i dag i 4 år.
Højrefløjen indskrænkede valgretten for udlændinge i 2010 ved at forlænge perioden, og det har bestemt ikke efter Enhedslistens mening gavnet integrationen eller demokratiforståelsen i Danmark.
Med den nye regel på 3 år lægger vi os på samme niveau som Norge og Sverige, hvilket illustrerer, at Danmark med det nye flertal i Folketinget også på det her punkt tager et lille skridt væk fra et internationalt ry som et lukket og ekskluderende samfund i forhold til flygtninge og indvandrere.
Denne del af lovforslaget støtter Enhedslisten selvfølgelig helhjertet.