runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mike Legarth (KF), 2013-11-01:
Det, jeg hæfter mig ved, er, at vi har en god, veldrevet kommune på Frederiksberg, som også i forhold til alle nøgletal udmærker sig.
Jeg kan forstå, at der har man et rådighedsbeløb, man nu kan bruge til at sænke skatter og afgifter for, og jeg formoder, at man er kommet frem til, at den model, man har valgt, med, at man sænker kommuneskatten, er det rigtige for Frederiksberg, og det har jeg virkelig ikke nogen tanker om at blande mig i her fra Folketingets talerstol.
Jeg vil starte med at tage imod rosen i forhold til Høje Taastrup Kommune.
Det er jo ganske rigtigt hr. Michael Ziegler, der sidder som borgmester derude.
Det er en meget veldrevet kommune, som jeg ønsker held og lykke i valgkampen, og som har gjort det fremragende, og når vi sammenligner nøgletal – best practice, som vi kalder det – kan vi se, at her kan mange kommuner lære meget af Høje Taastrup.
De har gjort det, der er rigtigt for dem.
I forhold til at se på, hvordan der drives politik rundtomkring – vi så før, at Greve Kommune også udmærker sig ved at have en meget lav grundskyldspromille, og jeg synes, det er værd at anerkende her fra talerstolen, at det er godt, at borgerne i Greve skal betale så lidt som muligt – vil jeg sige, at jeg håber, at alle kommuner forsøger at bruge de penge, der er til rådighed, på bedst mulig måde til gavn for alle deres borgere.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-11-01:
Nu sagde jeg noget pænt før om to konservative kommuner, nemlig Gentofte og Greve, og jeg vil også gerne supplere med en tredje konservativ kommune, nemlig Høje Taastrup, hvor man til næste år sænker grundskyldspromillen.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-01:
Det ser vi også frem til.
Mike Legarth (KF), 2013-11-01:
Nu har vi jo fra konservativ side fremlagt vores 2020-plan, som rent faktisk flytter 62,8 mia. kr.
Vi finder altså besparelser på 62,8 mia. kr., og dem bruger vi så til fastfrysning af grundskyld, fjernelse af topskat, fjernelse af arveafgift, fjernelse af en række stopklodser og barrierer for det at drive virksomhed og skabe job og beskæftigelse.
Og den balance skal findes et eller andet sted.
Det er her, vi er landet.
Hvis vi sammen senere kan forstærke nogle af de elementer og finde en balance, der er mere passende, er vi da åbne over for den dialog.
Vi synes bare, vi har ramt rigtigt med vores oplæg.
Men jeg har jo forståelse for, at andre partier har en lidt anden mening og en lidt anden balancering, og jeg ser frem til de fremtidige drøftelser om det.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-01:
Jamen det forstår jeg godt.
Men så kunne Det Konservative Folkeparti jo bare være lidt mere ambitiøs.
Altså, Det Konservative Folkeparti benytter et udgiftsstop i den offentlige sektor som finansieringskilde, og inden for det udgiftsstop skal Det Konservative Folkeparti have penge til både den her fastfrysning af grundskylden og afskaffelse af topskatten og andre ting.
I Liberal Alliance mener vi jo godt, at den offentlige sektor kan blive mere effektiv, at den kan levere mere for de samme penge eller det samme for færre penge.
Og derfor har vi jo sagt, at der skal ske en effektivisering af den offentlige sektor.
Det er ikke nok blot at have et udgiftsstop; der skal være en udgiftsreduktion.
Og det giver jo så ifølge vores planer penge til mere end det, som Det Konservative Folkeparti har penge til.
Mike Legarth (KF), 2013-11-01:
Jeg er enig med ordføreren i problemstillingen i forhold til ejerlejligheder og huse, og vi vil gerne være med til at se på det og adressere den problemstilling.
Så vil jeg bare nævne, at årsagen til, at vi vælger den her model, hvor grundskylden dog stiger med inflationen – det koster 6,7 mia. kr. om året, når vi når frem til 2020 –
er, at vi skal opretholde balancen, så vi også kan have finansiering nok til at sænke skatten, fjerne topskatten og sådan nogle ting.
Derfor er det her, vi starter.
Det er det, vi lægger ud med, for at vi også kan have finansiering til balancen på den længere bane.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-01:
Som sagt, hvis der er tale om ulovligheder, bør også Dansk Folkeparti fremsætte forslag om, at der bliver lavet en kommissionsundersøgelse af de Venstreministre, der ulovligt har opkrævet ejendomsskatter.
Det er en meget, meget alvorlig sag, og så stiller sagen sig da fuldstændig anderledes end den vurdering, vi har af det.
Så er der tale om en kommissionsundersøgelse, der er tale om en rigsretssag i givet fald, og derfor synes jeg, at man skal tage det her lidt mere alvorligt og stoppe med at sige, at det bare er os, der bare har betalt kammeradvokaten for hvad som helst.
Jeg har ikke nogen politisk interesse i det her overhovedet, fordi det ikke er mig som skatteminister, der har et problem her, men jeg synes sådan set, at det er rimeligt nok i forhold til boligejerne, i forhold til det her Folketing, i forhold til hvordan vi diskuterer det her i Folketinget, at vi ligesom vejer vores ord lidt mere nøjagtigt end det, som vi hører her fra Dansk Folkeparti og fra Liberal Alliance.
Det er en meget, meget alvorlig sag at beskylde tidligere ministre for at administrere en lov ulovligt.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-01:
Jeg kan forstå, at regeringen ikke ønsker at tilbagebetale de ejendomsskatter, der er blevet opkrævet for meget i forhold til ejendommenes reelle værdi, fordi SKAT har sjusket med vurderingen af ejendommenes værdi.
Jeg synes, det er rigtig, rigtig ærgerligt, at regeringen på den måde føler sig i sin gode ret til bare at beholde penge, som man slet ikke har ret til, og som rettelig tilkommer de folk, der har betalt for meget i skat.
Jeg forstår på det hele, at det er regeringens undskyldning, at man har fået sin egen advokat, som man betaler for at repræsentere sig i forskellige sager, til at hævde, at man ikke har gjort noget ulovligt.
Hvor stor troværdighed har det, at det er ens egen advokat, som man har bedt om at undersøge lovligheden af det her?
Dernæst vil jeg spørge: Det står direkte i vores grundlov i § 43, at ingen skat kan pålægges, forandres eller ophæves uden ved lov –
ved hvilken lov har regeringen haft ret til at opkræve for meget i skat?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-01:
Som jeg sagde: Jo længere tid, du går tilbage, jo vanskeligere er det at ramme præcist, for du er ude i at skulle forsøge at ramme så godt som muligt.
Det vil sige, at der er nogle, der får penge, de ikke skulle have haft, mens andre ikke får de penge, de skulle have haft.
Ligegyldigt hvor godt du laver det, når du tilbageregner, er det sådan, at du de første år kan gøre det rimelig præcist, tror jeg nok, men jo længere tid, du går tilbage,
Det giver jo sig selv, fordi boligerne kan have ændret sig, og der er meget forskellig prisudvikling i forskellige områder, som man er nødt til at køre ind i de her computermodeller, som man bruger til det her.
Så det er vanskeligt.
Nej, det er ikke økonomi.
Det er, fordi det simpelt hen ikke bliver et retfærdigt system.
Og igen vil jeg spørge: Har Venstre gennemtænkt konsekvenserne af den melding, de giver her i dag?
Finn Sørensen (EL), 2013-11-01:
Jamen jeg vil bare sige, at enten har det ikke været tydeligt nok, eller også er jeg ikke god nok til at læse.
Jeg kan altså ikke finde det i teksten.
Men i hvert fald tak for den del af opklaringen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-11-01:
Det vil sige, at det altså er sådan for skatteministeren, at principper afhænger af, hvad de koster – eller hvad?
For hvis regeringen mener, at de boligejere, der er med i et nyt vurderingssystem og har betalt for meget efter det gamle system, skal kompenseres, men kun tilbage til 2011, så er det jo åbenbart økonomiske grunde og ikke, hvordan man sikrer den bedste vurdering, der er afgørende.
Og det forstår jeg bare ikke.
Jeg forstår ikke, hvorfor skatteministeren mener, at det er naturligt at gå tilbage til 2011, men ikke at gå længere tilbage.
Det forekommer mig noget mærkeligt at lave den skillelinje, som skatteministeren gør.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-01:
Jeg synes virkelig, det her er interessant.
Hvad angår partiet Venstre, som, så vidt jeg ved, regner med at få regeringsmagten efter næste folketingsvalg, vil jeg godt høre, om det vil indgå i Venstres økonomiske politik og i Venstres politik, at man vil give løfter til boligejere om, at de skal have tilbagebetaling helt tilbage til 2003 – vel vidende hvad det ville koste i form af klageudgifter, tilbagebetalingsudgifter, vel vidende at man ikke ville ramme særlig præcist.
Der er mange, der ville få noget, de måske ikke skulle have haft, andre, som ikke ville få noget, selv om de måske skulle have haft det.
Jeg vil godt høre, om Venstre har gennemtænkt konsekvenserne af den politik.
Har Venstre gennemtænkt konsekvenserne af den melding, de giver her i dag, altså at de sådan uden videre vil støtte Liberal Alliance i det forslag, de er kommet med her?
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-11-01:
Jeg vil godt følge op på det sidste spørgsmål: Altså, skatteministeren siger – og det er det udspil, som regeringen har – at er der nogle boligejere, der har betalt for meget i skat, når man nu får kigget systemet efter, så vil man godt godtgøre dem tilbage til 2011.
Skatteministeren siger, at det vil være noget vanskeligt at gå længere tilbage, men at man i teorien kunne gøre det.
Det synes jeg sådan set er en klar melding fra skatteministeren.
Det vil sige, at det også er praktisk muligt, og så handler det alene om politisk vilje.
Men hvorfor ikke længere? vil jeg spørge skatteministeren.
Hvorfor trækker regeringen en streg i sandet ved 2011?
Hvorfor ikke tilbage til 2003, hvor Rigsrevisionen kommer med sin kritik?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-01:
Jeg læser ikke i Rigsrevisionens rapport, at de påstår, at man har opkrævet ulovligt, at man har administreret ulovligt, og på det punkt er der faktisk er enighed mellem kammeradvokaten og Rigsrevisionen.
De er ude med en kritik, men det er jo vedrørende nogle helt andre ting omkring lovligheden, og som sagt vil det være dybt alvorligt for tidligere Venstreministre, hvis kammeradvokaten tager fejl i det – meget, meget alvorligt.
Men jeg opfatter det sådan set sådan, at kammeradvokaten ikke kan sætte spørgsmålstegn ved lovligheden af det, og i den forbindelse, at Rigsrevisionen sådan set heller ikke gør det, altså sådan som jeg læser det.
Hvor langt tilbage?
Jamen vi har foreslået 2011, og det mener vi er en rimelig måde at håndtere det her på.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-11-01:
Det mener vi bare ikke i Dansk Folkeparti.
Vi havde sådan set gerne set, at man fik undersøgt det her grundigt, så vi også havde en god vurdering af, om man har overholdt lovgivningen.
Rigsrevisionen har jo sådan set tydeligt sagt, at man ikke har gjort det.
Så jeg synes, at det er for nemt sluppet rundt om det bare at sige: Nu har min egen advokat frifundet mig, ergo er jeg da uskyldig.
Det synes jeg ikke klæder en skatteminister.
Jeg vil alligevel gerne spørge om en anden ting nu, hvor jeg har ordet, for jeg har jo kun to korte bemærkninger.
Hvor lang tid tilbage mener skatteministeren at borgerne skal have deres penge tilbage?
Er det rimeligt, at det kun er i 2013, altså det, man betaler for meget i ejendomsskat allerede nu?
Er det nok, eller skal det være tilbage til 2009, 2007 eller 2005?
Hvor langt skal man tilbage?
Skatteministeren er jo meget hurtig til at frikende SKAT selv ved at sige, at det her ikke har været nogen ulovlig opkrævning, men det står jo sådan set i loven, at vurderingerne skal være omkring 10 pct. under det, priserne er.
Så forstår jeg ikke, hvordan Rigsrevisionen kommer frem til, at vurderingerne faktisk skal være 41 pct. for høje, og at man så samtidig får kammeradvokaten til at undersøge SKAT selv, altså at ens egen advokat undersøger SKAT og så meget overraskende kommer med en frifindelse.
Jeg tror, at hvis man spørger samtlige forsvarsadvokater derude i samfundet, og de skal fortælle, om deres klienter er uskyldige eller ej, kommer de fleste frem til, at lige præcis deres klient er uskyldig.
Nu går en del af det her forslag jo ud på, at man skal have en undersøgelse, der undersøger det hele til bunds, så man kommer rundt om hvert et hjørne af det.
Mener skatteministeren, at man er kommet det ved at få SKATs egen advokat til at undersøge det her?
Kunne der ikke være behov for, at man fik nogle andre til at tjekke det her.
Jeg synes jo ikke, at det er specielt tillidsskabende, at man får SKATs egen advokat til at undersøge det her.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-01:
Vi holder os til vurderingsloven.
Hvis hr. Ole Birk Olesen mener, at forskellige Venstreskatteministre har administreret vurderingsloven ulovligt – og det kan jeg forstå at han mener – synes jeg da, at han med det samme i det her Folketing skulle fremsætte forslag om, at der indledes en rigsretssag mod de pågældende Venstreministre.
For det er da indlysende nok, at opkræver man skatter ulovligt, går den ikke; så er det da en dybt, dybt alvorlig sag.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-01:
Jeg bad om et simpelt svar på et simpelt spørgsmål.
Hvilken lov tillader regeringen at opkræve mere i ejendomsskat af boligejerne, end værdien af deres ejendomme tilsiger?
Hvilken lov tillader, at man opkræver ejendomsskat af en højere værdi end den værdi, som boligerne faktisk har?
Hvilken lov tillader det?
Og hvis man gør det, hvordan kan det så forstås andet end som en ulovlighed?
For man har kun en lov, der giver en lov til at opkræve skat af ejendomsværdien – ikke en lov, der giver lov til at opkræve skat af ejendomsværdien plus et eller andet beløb.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-01:
Jeg tror, hr. Ole Birk Olesen lige skulle overveje nøje, hvad det er for argumenter han bruger i den her sammenhæng.
Han hævder, at kammeradvokatens analyse er utroværdig osv.
Det må vel betyde, at hr. Ole Birk Olesen mener, at der har været tale om en ulovlig opkrævning af skat.
Mener hr. Ole Birk Olesen det?
Det må man jo forstå ud fra det.
Hvis det er tilfældet, forstår jeg da ikke, hvorfor hr. Ole Birk Olesen og Liberal Alliance ikke har fremsat forslag om en kommissionsdomstol, der skal undersøge tidligere Venstreministres ulovlige opkrævning af skat.
Hvorfor foreslår han ikke en rigsretssag imod tidligere ministre, fordi de har opkrævet for meget i skat ulovligt?
Det gør han jo ikke, fordi han ved, at hans argumenter ikke hænger sammen.
Hvis der overhovedet skulle være nogen som helst logik – for ikke at sige anstændighed – i hr. Ole Birk Olesens argumenter, burde han da tage den konsekvens.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-01:
Hvis man gerne vil sørge for, at man ikke behøver at opkræve de 14 mia. kr. ekstra, skal man have en intention og en vilje til at gøre det.
Det er jo ikke noget, der bare sådan tilfældigvis kommer, og som Venstre så eventuelt vil tage imod med kyshånd, hvis det kommer.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-11-01:
Jeg kan godt forstå, at hr. Ole Birk Olesen siger det, han siger.
Nu skal man passe på med ikke at overfortolke.
Jeg forsøger at veje mine ord på en guldvægt, for det her er et særdeles vanskeligt spørgsmål.
Det, jeg siger, er, at under den nuværende regering sker der i hvert fald ikke noget.
Dermed ikke sagt, at jeg kan garantere, at der sker noget under en kommende regering, for vi går til valg på en politik, som vi kan gennemføre.
Vi ønsker ikke fra Venstres side at stå i en situation som den, Socialdemokraterne og SF har været i, hvor man har udstedt et hav af løfter, som man så bagefter har måttet rende fra.
Vi ønsker at fremstå troværdige, sådan at de forslag, vi lægger frem, også mens vi er i opposition, også er dem, vi gennemfører, når vi kommer i regering. Så jeg lover ikke, at der bliver gjort noget ved grundskyldsproblematikken, der koster kroner og øre i den kommende regeringsperiode.
Jeg lover heller ikke, at der ikke sker noget.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-11-01:
Vil det sige, at Venstre nu faktisk har et ønske om, når man kommer i regering – hvis man kommer i regering – at gøre noget i stil med det forslag, der ligger her fra De Konservative, om at fastfryse grundskylden, et forslag, som også Liberal Alliance har fremsat i en lidt anden form tidligere?
Jan E. Jørgensen (V), 2013-11-01:
Ja, jeg synes måske, at hr. Mike Legarth skulle rette kanonerne mod dem, som rent faktisk bestemmer noget lige for tiden, og det er jo altså regeringen og ikke Venstre.
Mike Legarth (KF), 2013-11-01:
Ja, jeg kan høre, at jeg taler med en ordfører, der ikke sætter sig ind i ret meget andet end sin egen verden, for vi fjerner også topskatten i vores 2020-plan.
Det er så ikke tilfældet Jeg kan så sige, at vi krone til krone har finansieret de tiltag, vi søsætter, herunder fastfrysning af grundskylden, og jeg undrer mig over, at Venstre ikke kan tilslutte sig det.
Ordføreren står og fører sig frem som den store talsmand for, at han vil gøre noget ved grundskylden, men reelt kan han ikke levere noget som helst andet end tomme ord.
Venstre svigter den her dagsorden, der bliver ikke gjort noget ved det.
Venstre taler, men handler ikke.
Anerkender ordføreren, at Det Konservative Folkeparti har afsat fuld dækning til finansiering af at fjerne stigninger i grundskylden, altså at indføre indholdet af det beslutningsforslag, der er fremsat, som fra 2020 koster 6,7 mia. kr. om året?
Anerkender Venstre det?
Brian Mikkelsen (KF), 2013-11-01:
Jeg synes, at ministeren flere gange bruger kammeradvokatens forklaring, taler om rigsretssager, hvis man ikke følger den og alle mulige andre ting.
Men det, vi taler om i dag i Folketingssalen, er jo det rimelige i, at staten har opkrævet for meget ejendomsskat af almindelige borgere.
Om det er uretmæssigt eller retmæssigt, kan man jo så diskutere, men uanset hvad er det jo konstaterbart, at en del danskere har betalt for meget i ejendomsskat siden 2003, jævnfør Rigsrevisionens undersøgelse.
Så det helt elementære spørgsmål til skatteministeren er jo, uanset hvad kammeradvokaten skriver eller ej, om det ikke politisk er rimeligt at sige, når man bor i et demokratisk retssamfund, at når nogen har betalt for meget i skatter eller afgifter – og i det her tilfælde i ejendomsskat, hvad enten det er grundværdi- eller ejendomsværdiskatten – så skal de selvfølgelig have de penge tilbage.
Og hvis man skal, hvorfor så stoppe ved 2011, som andre spørgere har været enige om at spørge om?
Hvorfor ikke gå tilbage til 2003, uanset at der er problemer med det?
Hvorfor ikke gå tilbage til 2003, hvor Rigsrevisionen påpeger at der er fejl fra?
Jan E. Jørgensen (V), 2013-11-01:
Jeg har ikke været De Konservatives forslag igennem i dybden, men jeg anerkender bestemt, at man har peget på, at man kan finde 6,7 mia. kr. til at sænke grundskylden.
Det er jo så et spørgsmål om prioritering, for de 6,7 mia. kr. kunne man så alternativt have brugt til f.eks. at fjerne topskatten med.
Finn Sørensen (EL), 2013-11-01:
Jeg skal bare høre ordføreren, om ordføreren er enig i, at det forslag, der ligger her fra Det Konservative Folkeparti, er en begrænsning af det kommunale selvstyre.
Ja, det er klart.
Hvis jeg har misforstået forslaget, skal jeg gerne komme med en undskyldning for min manglende evne til at læse, men det tror jeg da næppe at jeg har.
I så fald vil jeg bede ordføreren om, når ordføreren nu kommer på talerstolen for at sammenfatte forslaget, meget grundigt at forklare, hvad det går ud på, for jeg kan altså ikke læse ordene »fastfryser grundskylden på dens niveau i 2013« på anden måde, end at så er det ikke muligt at hæve grundskyldspromillerne, når de først er fastlagt en gang og kun bliver inflationssikret.
Det er vel også det, man kan læse, når man bladrer om på side 2 og ser i bemærkningerne til forslaget: Det Konservative Folkeparti mener, at grundskylden bør fryses fast på sit niveau for 2013, så denne voldsomme stigning i ejendomsskatterne undgås.
Det er svært at opfatte forslaget på anden måde, end at det forhindrer kommunerne i at regulere grundskyldspromillerne.
Men hvis jeg har misforstået det, vil jeg gerne lytte, og hvis jeg har misforstået det, vil jeg også gerne undskylde for den del.
Mike Legarth (KF), 2013-11-01:
Tak for underholdningsværdien, vil jeg sige til hr. Finn Sørensen, som jo selv henviser til, at underholdningsværdien er høj.
Jeg bliver afkrævet en undskyldning, fordi jeg har sagt noget, der strider mod noget, jeg har sagt tidligere.
Jeg havde jo været rød hovedet og havde været på knæ, hvis der var det mindste om det, men vil hr. Finn Sørensen være venlig at tage beslutningsforslaget.
Jeg citerer, og der er kun to sætninger: Regeringen pålægges inden udgangen af 2013 at fremsætte lovforslag, som med forbehold for ændringer i de kommunale grundskyldssatser fastfryser grundskylden på dens niveau i 2013, således at der herefter alene sker inflationsregulering.
Altså: Vi påvirker ikke det kommunale selvstyre, det er de bagvedliggende værdier, der ændres på, det, der hedder reguleringsmekanismen på de ca. 7 pct., vi vil fjerne og så alene inflationssikre.
Det kommunale selvstyre består, det påvirker vi ikke, naturligvis ikke.
Så nu håber jeg, at hr. Finn Sørensen er klar med en undskyldning for den urigtige påstand.
Finn Sørensen (EL), 2013-11-01:
Jeg vil gerne rose forslagsstillerne for, at de fremsætter forslaget, dels på grund af den klare melding om, hvordan det skal finansieres, dels på grund af det klare dementi af den kritik, som undertegnede og andre blev udsat for under behandlingen af det tidligere forslag, nemlig at vi kun var ude på at begrænse det kommunale selvstyre – så dermed også noget ros for underholdningsværdien.
Det fremgår jo klart af det her forslag, at det begrænser det kommunale selvstyre, fordi man fastfryser grundskylden på 2013-niveau, sådan at den kun reguleres med inflationen for at kompensere for inflationen, og det må jo klart være en begrænsning af det kommunale selvstyre, som i dag giver mulighed for udsving mellem et loft og en bund for opkrævning af grundskyld.
Så det vil jeg da gerne have at ordføreren kommer med en undskyldning for – jah, det er måske for meget forlangt – men så i hvert fald erkender, at der er nogle ting, der ikke rigtig hænger sammen i ordførerens kritik af undertegnede og undertegnedes parti, hvad det her angår.
Men når alt det her drilleri er overstået, og det skal jeg så nok skynde mig at gøre, er der jo et langt alvorligere indhold i det, og det er jo hele spørgsmålet om finansieringen.
Det fremgår jo klart og tydeligt i slutningen af forslaget, at det vil beløbe sig til et mindre provenu, som det hedder, på 6,7 mia. kr. årligt, når vi når frem til 2020.
Og ordføreren og ordførerens parti siger jo klart, at dette bør finansieres af en tilsvarende lavere stigning i det offentlige forbrug.
Nu er der jo efterhånden ikke ret mange andre steder at hente besparelser i det offentlige end på lønkroner.
Hvis man nu laver et forsigtigt regnestykke, der siger, at en offentligt ansat koster ca. 400.000 kr. i gennemsnit – det er nok lidt i overkanten, men så kan jeg da ikke beskyldes for at smøre for tykt på – vil det her forslag altså koste ca. 16.000 offentligt ansatte, der jo i dag er beskæftiget med at uddanne vores børn i skolerne, passe dem i daginstitutionerne, passe de gamle i hjemmene og på plejehjem.
Det er jo de grupper, der især indtil nu har holdt for, og det er jo også de store grupper af offentligt ansatte ude i kommunerne, inden for hvilke kommunerne synes at de har mulighed for at spare nogle penge.
Så tak for den, skal vi sige rygende pistol, der klart viser konsekvenserne af den politik med nulvækst i den offentlige sektor og skattelettelser, som ordførerens parti går ind for.
Det tror jeg hele Folketinget er.
Det skal diskuteres under næste punkt, så jeg skal jeg ikke gå længere ind i det her, men bare sige, at det, man foreslår her, er en pokkers dårlig løsning på det problem.