runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carina Christensen (KF), 2008-11-19:
Jeg vil sige, at jeg da også ærgrer mig over, at vi har 1 mio. kr. stående til aktiviteter, som kunne være gået til de her forfulgte forfattere.
Jeg synes, det ville være rigtig godt, hvis vi havde en eller to fribyer i gang her i Danmark allerede nu.
Men det ændrer ikke ved, at jeg synes, at den ordning, vi har lavet, er den rigtige.
Jeg mener, det er en helt rigtig måde, vi har skruet ordningen sammen på her i Danmark, fordi vi kan se, at den fungerer med succes i så mange andre byer verden over.
Der er kun to lande, hvor det har været nødvendigt at gå ind og give en medfinansiering fra statens side; alle de andre steder har byerne sagt: Der er så stor prestige forbundet med at være en friby, der er så meget godt i det for os, at vi ønsker at være en del af det.
Og der tror jeg også at vi ender her i Danmark.
Vi kan se, at der er meget stor positiv interesse fra mange byers side.
Århus er den, der er længst.
Den har meldt sig ind i fribynetværket, og den har fundet de første 0,5 mio. kr.
Jeg tror på, at man også vil finde den sidste del af finansieringen og så formentlig blive den første friby, vi får, eller der kan være andre, der kommer tilbage.
Men interessen er der, og den måde, vi har skruet ordningen sammen på, fungerer med stor succes i andre lande.
Det kan den også her i Danmark.
Carina Christensen (KF), 2008-11-19:
Fribyordningen er som bekendt et tilbud til danske byer om at huse en forfulgt forfatter.
Der er tale om et tilbud og en mulighed og altså ikke noget pålæg til byerne.
Det, staten har bidraget med i den sammenhæng, har været at tilvejebringe den lovgivning, der gør det muligt for de danske byer at blive fribyer, plus 1 mio. kr. årligt til en støtteordning til aktiviteter i forbindelse med opholdet, og det synes jeg egentlig er ganske flot.
Det var det første skridt, og herefter er det op til byerne at overveje, om de så vil benytte sig af den mulighed.
Sådan fungerer det også i langt de fleste andre lande, der har fribyer.
Byerne finansierer selv ordningen, altså forfatternes ophold, og søger derudover støtte fra fonde, institutioner, private donorer, virksomheder, regioner, EU - der er talrige muligheder.
I Frankfurt har man fået det til at fungere siden 1997, Hannover har haft en velfungerende fribyordning siden år 2000, og Norwich i England har også fået en ordning for godt et år siden - bare for at nævne nogle eksempler på byer, der selv har fået ordningen i gang.
Fribyordningen har på nuværende tidspunkt kun eksisteret i 4 måneder her i landet, og det kan man ikke sige er ret lang tid i forhold til at se på, om ordningen kommer til at fungere.
I fribylovens bemærkninger er der opstillet nogle succeskriterier for evalueringen af fribyordningen, som skal finde sted inden udgangen af 2009, dvs. om lidt mere end et år.
På den baggrund må jeg fremhæve det positive i, at Århus Kommune nu har udmeldt, at de vil melde sig ind i det internationale fribynetværk, ICORN.
Det må jeg se som et tegn på, at Århus mener det her alvorligt, og at man arbejder videre med fribyordningen.
Jeg tror stadig på, at danske byer vil tilslutte sig, og at det kommer til at fungere i Danmark, men det tager naturligt nok noget tid.
Men lad os nu give kommunerne den tid til at tænke visionært omkring fribyområdet, til at undersøge deres finansieringsmuligheder og til at finde inspiration hos de andre fribyer.
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-11-19:
Mange tak.
Fru Carina Christensen var jo ikke kulturminister på det tidspunkt, hvor situationen blev diskuteret, men jeg er helt sikker på, at kulturministeren - på samme måde som mig - husker, hvordan statsministeren i sidste års åbningtale stod og sagde, at Danmark nu ville indføre en fribyordning, at man også ville strække hånden ud, som andre lande har gjort, til forfulgte kulturmedarbejdere, der arbejder rundtomkring i andre lande.
Den tidligere kulturminister hr. Brian Mikkelsen har på samme måde sagt, at det her var en stor og varm håndsrækning til dem, som var forfulgte, og at det burde vi gøre naturligvis i en ophedet debat herhjemme om ytringsfriheden.
Derfor har jeg nu også rejst spørgsmålet for kulturministeren, nemlig om det vitterlig er en indfrielse af det succeskriterium, som regeringen har lagt ned over fribyordningen.
Jeg har meget, meget vanskeligt ved at forstå det, hvis det virkelig kan være en siddende kulturministers ambitionsniveau og succeskriterium, som bliver indfriet.
For et faktum er jo, at sådan som vi har set hele ordningen blive blæst i gang, var der 11 byer, som udtrykte deres umiddelbare interesse.
3-4 byer var med i opløbet, og nu er det kun Århus, som har meldt sig ind ICORN, og man har gjort det under den forudsætning, at regeringen melder ud, at de er villige til at medfinansiere ordningen.
Derfor synes jeg, at det er utroligt, at kulturministeren står her og siger, at det er en forhåbning, at kommunerne vil leve op til den vision, de tidligere har givet udtryk for, men at regeringen ikke giver udtryk for noget, der kan give anledning til fornyet optimisme hos kommunerne om, at den vil komme dem i møde.
For høringssvarene viste med al tydelighed, da vi havde debatten under første, anden og tredje behandling her i Folketingssalen, at kommunerne var klar over, at finansieringen ville være et problem.
Alle er vidende om, i hvor høj grad kommunernes økonomi er presset, og derfor kan ikke undre nogen, at kommunerne har svært ved at finde den ene million kroner, det koster at skulle give husly og arbejdsro til en kunstner.
Carina Christensen (KF), 2008-11-19:
Jeg ønsker også, at den her fribyordning skal blive en succes, og jeg ønsker også, at der skal komme fribyer her i Danmark.
Jeg var ganske rigtigt ikke kulturminister, da ordningen blev etableret i sin tid, men jeg har absolut lige så store visioner for den her ordning, som der har været helt fra begyndelsen. Regeringen har gjort rigtig meget; først og fremmest har vi sikret, at lovgrundlaget for, at man kan etablere sig som friby her i landet, er til stede.
Vi har også afsat 1 mio. kr. til at støtte aktiviteter i forbindelse med forfatternes ophold, og vi har brugt lang tid på at skrue den her ordning rigtig godt og grundigt og fornuftigt sammen.
Vi har også brugt lang tid på at tænke finansieringen igennem, og der blev vi enige om, at vi ville gøre, ligesom man har gjort i andre lande, og der har man altså sagt, at det er kommunerne selv, at det er byerne selv, altså dem, der giver husly til de her forfattere, der finansierer selve forfatteropholdet, og at staten så kan give tilskud til aktiviteter.
Det fungerer fint i andre lande, og det bør også kunne fungere her i Danmark.
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-11-19:
Det, jeg jo slår på over for kulturministeren, er, at det er et meget letkøbt politisk argument at profilere sig på at sige, at lovgrundlaget nu er skabt.
Men det må dog være en af kulturministerens fornemste opgaver i den her sammenhæng at lytte eller gå i dialog med de kommuner, som tidligere har udtrykt deres interesse for at ville deltage.
Der var en meget bred opbakning til, at vi fra dansk side skulle få den her ordning til at blive en succes.
Vi skulle sende et signal - måske især fra dansk side - om, at vi vil ytringsfriheden, og at vi vil komme de her kulturarbejdere i møde.
Det, der kunne være forventningen, er som sagt dialogen med kommunerne og at lytte til det, der er deres argumenter derude.
Jeg synes ikke, at vi kan bruge kulturministerens udsagn her om, at der skal laves en evaluering ved udgangen af 2009.
Der hersker ingen tvivl om, at i den her situation som i mange andre situationer er interessen og opmærksomheden størst fra starten, og det er måske nu, at vi skal sørge for, at der bliver skabt nogle positive eksempler også i Danmark på den her ordning.
Mogens Jensen (S), 2008-11-19:
Nu siger ministeren, at hun ikke er så pessimistisk.
Hvad har ministeren at have sin optimisme i?
Det her er en ordning, der blev lanceret med brask og bram i en kæmpe kronik af to af regeringens ministre: Nu ville Danmark gøre noget for ytringsfriheden, nu ville Danmark gøre noget for de forfulgte forfattere og skribenter rundtomkring i verden.
Og hvad ser vi?
Ordningen har ikke fået én eneste forfatter eller skribent til Danmark.
Hvorfor?
Fordi regeringen meget dumstædigt holder fast i, at det ikke er statens opgave at være med til at finansiere kommunernes udgifter til ophold i den her forbindelse.
Vil ministeren ikke bekræfte, at det land, som var det første, der etablerede ordningen, nemlig Norge, lavede en ordning, hvor staten dækker en stor del af udgifterne, i forbindelse med at kommunerne etablerer sig som fribyer?
Det var jo, om man så må sige, grundmodellen, hovedmodellen for hele ordningen.
Hvorfor har man ikke lyttet til Norge og sørget for at få en ordning, der rent faktisk fungerer?
Carina Christensen (KF), 2008-11-19:
Til den første halvdel af spørgsmålet, nemlig hvad vi begrunder optimismen i: Det begrunder vi i, at der faktisk er en meget, meget stor interesse for den her ordning fra byer over hele Danmark.
Det er rigtigt, at der efter 4 måneder aktuelt ikke er nogen, der har meldt sig og sagt: Vi bliver Danmarks første friby.
Men der har været meget stor interesse, og jeg fornemmer også, det er noget, der bliver diskuteret i mange kommuner over hele landet.
Konkret kan vi se, at Århus Kommune nu har meldt sig ind i fribynetværket ICORN.
Vedrørende finansiering vil jeg sige - og det kan man bruge timer på at snakke frem og tilbage om - at i mange, mange andre lande fungerer det sådan, at de kommuner, der giver husly til forfatterne, er dem, der finansierer forfatteropholdet.
Sådan er det langt de fleste steder.
Der er 20 byer i verden i alt, der er fribyer, og det er rigtigt, at der er to steder, hvor det er staten, der går ind og giver en medfinansiering af opholdet.
Alle de andre steder kan de sagtens finde ud af det selv, og derfor mener jeg også godt, at det vil kunne lade sig gøre her i Danmark, og derfor har vi også brugt tid på at tilrettelægge ordningen, så den bliver, som vi ønsker den skal være.
Mogens Jensen (S), 2008-11-19:
Jeg vil bare fastholde, at det land, der har lagt, om man så må sige, grund til den første ordning, der overhovedet er etableret, er Norge.
De har skruet en model sammen fra starten af, der har fungeret, hvor kommunerne og staten enes om at klare finansieringen - også hvad angår forfatternes ophold.
Hvorfor i alverden kan Danmark ikke gå den vej?
Er det ikke sådan nogle pyntefjer, regeringen her forsøger sig med, på den store holdning og det store forsvar af ytringsfriheden, når man reelt etablerer en ordning, som ikke fungerer?
Vil ministeren ikke bekræfte, at kommunerne jo i samtlige høringssvar har sagt, at de er nødt til at have en statslig medfinansiering, hvis de skal etablere de her byer?
Det siger Århus også.
De har meldt sig ind i ICORN, men de får ikke etableret en ordning, hvis ikke staten medfinansierer.
Hvorfor lytter ministeren ikke til kommunerne, og hvorfor skal 1 mio. kr. stå og blive brugt på ingenting, når man faktisk kunne bruge den på måske at få de første en eller to eller tre forfattere til Danmark?
Jeg spørger bare.
Carina Christensen (KF), 2008-11-19:
Vedrørende kommunerne vil jeg sige, at jeg faktisk har haft en ganske tæt dialog med rigtig mange borgmestre om den her sag, og jeg er meget interesseret i at høre, hvad deres begrundelser er for indtil videre ikke at være med.
Det er også derfor, at vi i loven har besluttet at lave en evaluering ved udgangen af 2009.
Den har fungeret i 4 måneder nu, så det er meget, meget tidligt at begynde at lave store, drastiske ændringer i den her ordning.
Så kan det godt være, at hr. Mogens Jensen synes, det er fint at fremhæve Norge, som var det første sted, man lavede en fribyordning, og hvor man valgte at have en statslig medfinansiering af forfatteropholdene.
Men masser af andre steder i verden, langt, langt de fleste steder, hvor man har en fribyordning, er det altså byerne selv, der finansierer forfatternes ophold, og staten går så ind og kan støtte aktiviteterne, nøjagtig som vi har lagt op til her i Danmark.
Jeg er ikke så pessimistisk, som Socialdemokraterne tilsyneladende er i den her sag.
Jeg tror på, at det kan lade sig gøre, men det er rigtigt nok, at der lige nu ikke er nogen andre på banen end Århus, som jeg synes har sendt nogle meget, meget positive signaler.
Jeg må sige, at jeg ikke er så pessimistisk, som spørgeren er, når det handler om fribyordningen.
Jeg er enig i, at det er ærgerligt, at der ikke allerede nu er nogen, der har meldt sig på banen, det ville da have været dejligt.
Vi er 4 måneder inde i ordningen, og det er rigtigt, at der endnu ikke er nogen, der positivt har meldt sig ind.
Jeg har også været i dialog med kommunerne, og jeg har lyttet meget til dem, og det, vi til gengæld har oplevet, er, at der har været en rigtig, rigtig stor interesse fra mange byer for at komme med i fribyordningen.
Der er endnu ingen, der har valgt at prioritere at sætte midler af til det, men en by som f.eks. Århus har nu valgt at melde sig ind i fribynetværket - det, der hedder ICORN - og det synes jeg er et meget, meget positivt tegn fra Århus, som viser, at der er en meget stor interesse fra byens side for at komme med i fribyordningen.
De har også været villige til at afsætte 0,5 mio. kr., og så er der ikke langt til den million kroner, der er brug for.
Derfor tror jeg altså ikke, at der går lang tid, før vi kommer til at se den første friby også her i Danmark.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-11-19:
Hr. Kamal Qureshi er ikke kommet noget svar på, hvorledes politiet skal håndtere det, at de møder en mand, der besidder heroin, og om heroinen skal konfiskeres eller ej.
Intet svar.
Så jeg kan ikke forstå det anderledes, end at hr. Kamal Qureshi enten mener, at det skal være lovligt at besidde heroin, eller at politiet bare skal vende det blinde øje til ulovligheder.
Det kan en regering naturligvis ikke bakke op om.
Jacob Jensen (V), 2008-11-20:
Hvis Socialdemokraterne er meget, meget bekymrede - og det kunne jeg forstå på hr. John Dyrby Paulsen at Socialdemokraterne var - for et provenu på 50 mio. kr., så kan det jo ikke gå helt skidt i Danmark, må man gå ud fra.
Jeg skal bare spørge, om ikke ordføreren er opmærksom på, at der jo ikke er tale om en udvidet fradragsret, men at der blot er tale om en fremrykket fradragsret.
Jeg tror, at jeg misforstod det, eller også hørte jeg ikke ordentligt efter - og det skal jeg så beklage - da ordføreren var inde på, at der var tale om en betydelig udvidet fradragsret.
Det er jo ikke det, der er tale om.
Der er tale om den samme fradragsret, men til forskel fra tidligere bliver den fremrykket til tabsåret.
John Dyrby Paulsen (S), 2008-11-20:
Nogle gange kan jeg blive lidt nervøs, specielt når jeg hører Venstrefolk snakke om skattepolitikken.
For når det er sådan, at Venstre gerne vil investere i f.eks. skoler, siger man: Jamen de næste 10-20 år vil vi sætte f.eks. 10 mio. kr. af om året, og over 10 år bliver det så 100 mio. kr.
Så er det 100 mio. kr., man vil investere, og man glemmer ofte at fortælle, at det sker over 10 eller 20 år.
Men når vi så har et skatteforslag som dette, ifølge hvilket man giver penge ud til aktieejerne, er det lige pludselig meget begrænset, og det er hvert år.
Næ, sandheden er jo, vil jeg sige til hr. Jacob Jensen, at der står i lovforslaget, at det er 200 mio. kr. det første år, og så er det 50 mio. kr. om året.
Hvis man fører det tal tilbage til 2008, får man noget, der ligger på den anden side af 1 mia. kr.
Ifølge den måde at regne på giver det jo i virkeligheden et meget betydeligt tilskud til aktieejere, specielt dem, der har spekuleret i det her - et meget betydeligt tilskud.
Det er vi ikke meget for i Socialdemokratiet.
Nu bliver det her hurtigt meget skatteteknisk.
Jeg er ikke helt enig.
Der er nogle nuancer i det, som ikke er rigtigt forstået.
Men det korte af det lange er jo, at provenutabet for det her vurderes til at være 200 mio. kr. i 2010 og derefter 50 mio. kr. i hvert af årene derefter.
Det kan man jo ikke bare overse, og det er det, vi angriber i den her sammenhæng.
Så kan vi diskutere det tekniske, men det er jo relativt ligegyldigt.
Det, der er det korte af det lange, er, at man giver det, der svarer til 1 mia. kr. i dag - og lidt mere endda - til aktieejerne.
Det er tabet for den fælles kasse, det skal den almindelige danske skatteborger betale, og det er det, der er urimeligt i det her forslag.
Jacob Jensen (V), 2008-11-20:
Men jeg skal bare alligevel prøve at spørge, om ikke ordføreren vil give mig ret i, at der jo ikke er tale om, at man udvider fradragsretten.
Jeg kunne forstå, at bl.a. Socialdemokraterne var meget bekymrede for, at man nu skulle til at give store skattelettelser til spekulanter.
Først vil jeg sige, at der formodentlig er tale om, at det jo er en bred aktiekultur, vi har herhjemme i Danmark, og godt for det.
Det er mange mennesker i landet, store som små, rige som fattige, som har nogle aktier, og som et eller andet sted vil få den her mulighed.
Men muligheden består ikke i en udvidet fradragsret, den består som sådan blot i, at man fremrykker fradragsretten fra - som tidligere - at være kildeartsbegrænset fradrag til nu at være et fradrag i det tabsår, vi taler om.
Det er altså ikke en udvidelse, men en fremrykning.
Eigil Andersen (SF), 2008-11-20:
Det kan være, at vi begynder at nærme os en åbning med det sidste, ministeren har sagt.
Altså, jeg tror, at den situation, vi står over for nu, er, at der vil blive en stigende arbejdsløshed, og også mere stigende, end eksperterne siger den er, desværre, og at det betyder, at arbejdsløsheden også vil vokse for ældre lønmodtagere.
Ministeren siger så, at man i dag godt kan give private løntilskudsjob til arbejdsløse over 55 år.
Men hvad er så grunden til, at man ikke definerer det, som EU-reglerne giver mulighed for, nemlig at man kan give løntilskudsjob ved kortere ledighed end 6 måneder til ledige over 50 år?
Det virker ulogisk, at man så ikke, når man hidtil har kunnet skønne i hvert enkelt tilfælde - og det kan man så ikke - udnytter de muligheder, som EU-reglerne giver, eventuelt i form af en bemyndigelsesbestemmelse, sådan som hr. Morten Østergaard siger.
Jacob Jensen (V), 2008-11-20:
Vedrørende forslaget her kan man sige, at der er tale om to elementer.
Det første element er en skattemæssig begrebstilpasning.
Der er tale om en tilpasning af begreberne, som blev indført i den finansielle lovgivning som følge af det såkaldte MiFID-direktiv.
Det drejer sig bl.a. om begreberne børsnoteret og optaget til handel på et reguleret marked.
Baggrunden for, at MiFID-direktivet blev indført, var, at der var opstået nye handelssystemer, hvor der kunne handles med værdipapirer uden for de mere traditionelle fondsbørser.
Der er således indført ét sæt fælles spilleregler og begrebsdefinitioner for alle forskellige typer handelspladser, hvilket vi i Venstre synes er ganske fornuftigt, både af hensyn til gennemskueligheden for investorerne og af hensyn til den mere handelsmæssige sikkerhed.
Forslaget her sikrer således, at de skattemæssige justeringer i forhold til de nye begreber bliver tilpasset.
For den del, der har lidt mere materiel betydning, gælder, at forslaget vil udvide personers mulighed for at få fradrag for tab af børsnoterede aktier.
Det kunne der jo være nogle, der i hvert fald i øjeblikket var interesseret i.
Det vil efter vores opfattelse være med til at styrke småspareres interesse i at tage del i erhvervslivets udvikling som medejere og dermed også være med til at fremskaffe den nødvendige kapital gennem aktiekøb, som kan give virksomhederne fortsatte udviklingsmuligheder.
Med forslaget gives der fra 2010 fuld fradragsret i tabsåret, hvor tab skal fragå i aktieindkomst, og negativ aktieindkomst skal fradrages i skatten af anden indkomst.
Det betyder, at fradragsretten ændres fra et kildeartsbegrænset fradrag til et fuldt fradrag i tabsåret svarende til reglerne for unoterede aktier.
Der er dog den forudsætning for den fulde fradragsret, at SKAT bliver oplyst om erhvervelsen af aktierne.
Dermed kan der undgås spekulation ved køb og salg af aktier inden for samme år, hvor man så kunne glemme at selvangive eventuelle gevinster, men kun huske at påføre eventuelle fradrag ved tab.
Det synes vi fra Venstres side sådan set også er ganske fornuftigt, nemlig at man skal betale den skat, man skal - hverken mere eller mindre.
Ophævelsen af kildeartsbegrænsningen for modregning af tab på børsnoterede aktier svarer til en fremrykning af udnyttelsen af tabene, og denne fremrykning af fradragsretten giver i sagens natur et rentetab for staten og en rentegevinst for aktionærerne, som Skatteministeriet har estimeret til at være i omegnen af 50 mio. kr.
Alt i alt vil forslaget tilpasse skattereglerne til de nye begrebsanvendelser, som er indført med MiFID-direktivet, og aktiekulturen blandt helt almindelige danskere vil nu blive styrket yderligere med denne fremrykkede fradragsret for eventuelle tab på de børsnoterede aktier.
Denne aktiekultur er et væsentligt grundlag for, at virksomheder i Danmark får en kapitaltilførsel og dermed en fortsat udviklingsmulighed.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-20:
Jeg takker for den drejning, den beskæftigelsespolitiske diskussion har taget her i landet.
SF ønsker en udvidet adgang til det virkemiddel, som jeg jo i årevis har prædiket virker allerbedst, nemlig løntilskud hos private arbejdsgivere.
Det er da bare rigtig, rigtig godt, at SF nu opgiver den der gammeldags diskussion, og at vi nu ser på det.
Så det ser jeg da med glæde frem til i udvalgsbehandlingen.
Eigil Andersen (SF), 2008-11-20:
Det sidste referat af, hvad SF mener, gør og vil, er i hvert fald ikke rigtigt.
Det er rigtigt forstået, at vi ønsker færre løntilskudsjob taget som en generel ting, men det er lige så klart, at løntilskudsjob i visse situationer har et godt formål.
Jeg har her for et par måneder siden været i Vollsmose og set, hvordan det går vældig godt med at få indvandrere i arbejde, bl.a. gennem en løntilskudsmulighed.
Men jeg mener altså, at det for mit vedkommende skal rundes af med, at det er positivt, at der kan blive set på det under udvalgsarbejdet, og at det, som er det helt principielle i det her, er, at man hidtil har kunnet skønne behovet for den enkelte.
Det afskaffer EU, og det udløser så behovet for, at man får defineret nogle grupper og måske gør det i form af sådan en bemyndigelsesbestemmelse til ministeren.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-20:
Lad os da tage den drøftelse.
Det er bare meget overraskende for mig, at vi lige pludselig har en diskussion om, at jo flere der kan få løntilskud, jo bedre.
Det har jo ligesom været en anden diskussion end den, jeg har fornemmet har kørt indtil nu.
Men altså, i lyset af at det er et meget effektivt middel, og i lyset af at SF tilsyneladende ønsker endnu flere inddraget i løntilskudsordningen, vil jeg sige: Så lad os da se på det.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-11-20:
Det ser vi på under udvalgsarbejdet.