runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-02-07:
Jo, det ville da være helt vidunderligt, hvis partibogen heller ikke spillede nogen rolle, men jeg tror, det er rimelig naivt at forestille sig det.
Og jeg er i hvert fald ret overbevist om, at det ikke ville sikres med det, hr. Morten Messerschmidt har foreslået.
Men jeg er åben over for, at vi diskuterer et eller andet, hvor man siger, at man sikrer, at de regler, der er om høj faglig kompetence og uafhængighed osv., er så præcise og klare som overhovedet muligt.
Jeg ved bare ikke, om det flytter noget, for så skal vi da i hvert tilfælde se på, om vi rent faktisk er utilfredse med de regler, der allerede nu i EU regulerer den uafhængighed, som kommissæren skal have, for ellers laver vi bare dobbeltregler.
Jeg er ikke enig i at sige, at det fungerer udemokratisk.
Jeg mener, at der kan gøres mere med henblik på åbenhed og demokratisering end det, der gøres i øjeblikket.
Men jeg er ikke enig i, at det er udemokratisk.
Det er en meget særlig konstruktion, som vi har med EU, og som ikke kendes andre steder fra.
Vi har en Kommission, som p.t. består af en person fra hvert medlemsland, og som har initiativretten.
Både Rådet og Europa-Parlamentet deltager i selve lovgivningsprocessen på europæisk plan.
Men hvis nu Kommissionen ikke skulle have initiativretten, hvem skulle så have den?
Skulle det være ministrene fra landene, skulle det være Europa-Parlamentet, eller skulle det være de enkelte lande?
Det er et vigtigt sted at sætte ind.
Per Clausen (EL), 2008-02-07:
Jeg tror nok, at i hvert fald den sidste ordveksling har gjort det klart for mig, hvad det var, jeg hele tiden nok mente var et problem i Dansk Folkepartis forslag.
Og nu kan jeg forstå, hvad det er: Det er troen på den politikløse Kommission.
Men jeg er ikke helt opmærksom på, om fru Anne Grete Holmsgaard deler troen på den politikløse Kommission, for fru Anne Grete Holmsgaard sagde: Det er vigtigt, at Kommissionen tager udgangspunkt i EU's interesser og ikke i nationale interesser.
Så vil jeg bare spørge fru Anne Grete Holmsgaard, om det ikke er korrekt, at såvel nationale interesser som EU-interesser udmøntes på baggrund af nogle politiske holdninger, og at det underlige ved Europa-Kommissionen derfor sådan set er, at vi har en slags kombination af et embedsmandsapparat og et politikapparat, som er svært gennemskueligt, og som fungerer udemokratisk, og at det sådan set er kernen i problemet med Europa-Kommissionen.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-02-19:
Derfor bliver mit spørgsmål også ganske enkelt: Vil det sige, at det netop for at have helheden dækket ind er nødvendigt, at også arbejdsmiljøet fremgår af økologimærket og dermed også af formålsparagraffen - er det rigtigt forstået?
Tina Nedergaard (V), 2008-02-19:
Det anerkender jeg fuldt ud, når det gælder dyrevelfærd, når det gælder natur, og når det gælder miljø.
Det er sådan set det, der karakteriserer økologien.
Men jeg synes immer væk, at der dog er forskel på at forholde sig til det aspekt og på at forholde sig til, hvordan medarbejdere behandles i danske virksomheder.
Det er der, hvor jeg synes at det er væsentligt med nogle nationale minimumsstandarder, uafhængigt af hvor man er ansat.
Når hr. Kristen Touborg så gør det modsatte gældende, nemlig at man synes, at der skal gælde særlig gode og favorable vilkår inden for økologien, savner jeg simpelt hen en begrundelse for, hvorfor det skal være særlig godt at være ansat inden for de økologiske brug frem for andre.
Vores udgangspunkt er, at det er hele niveauet, der samlet set hele tiden skal løftes, sådan som regeringen også har lagt op til gennem flere år.
Kristen Touborg (SF), 2008-02-19:
Hvis jeg skal forstå Venstres ordfører derhen, at det er et tilsagn om, at man vil se på arbejdsmiljøforholdene i øvrigt og forbedre dem generelt og under hensyntagen til det her, så vil det da være ganske udmærket.
Det er, som jeg har sagt et par gange, nogle helhedstanker, man gør sig som økolog, og derfor er det sådan, at man ønsker, at det hele vejen rundt er i orden med den produktion, man har.
Det gælder i forhold til natur, i forhold til miljøet, i forhold til arbejdsmiljø, dyrevelfærd osv.
Det er det, økologerne har givet udtryk for at de ønsker, og derfor er det sådan, ja.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-02-19:
Jeg vil sige til hr. Kristen Touborg, at økologimærket er det, der har gjort, at man har indgået nogle forpligtelser over for hinanden og dermed ligesom fortalt, hvad det er for nogle forhold, og hvad det er for nogle vilkår, der skal være, når vi taler om økologisk producerede varer.
Hvis vi skal have arbejdsmiljøet, altså de ansattes vilkår, med ind som et formål i loven, for at vi også kan få det i økologimærket, så er det vel her, det væsentlige ligger, nemlig at hvis vi skal have økologimærket gjort til et mærke, der også er respekt om, når det handler om arbejdsmiljø, er vi vel nødt til også at have arbejdsmiljøet skrevet ind i selve formålsparagraffen.
Det handler jo ikke om, at vi skal gøre det så specifikt, at vi skal sige: De der ting hører med, og de der ting hører ikke med.
Men vi skal sikre os, at vi sådan set har arbejdsmiljøet fuldt ud dækket ind, når det drejer sig om de økologiske produkter.
Kristen Touborg (SF), 2008-02-19:
Jamen det kunne sagtens være sådan, at der kunne være grund til at kigge på hele arbejdsmarkedsområdet, det skal jeg ikke kloge mig på sådan lige her og nu.
Der ligger en anbefaling fra udvalget, og så vil jeg bare henholde mig til, at det jo er sådan, at hele økologitanken hviler på, at man faktisk går videre end minimumslovgivningen.
Det er det, man har sagt også inden for det her område, nemlig at man ønsker at gøre det lidt bedre end det almindelige.
Det er sådan helhedsbetragtningen i økologien.
Tina Nedergaard (V), 2008-02-19:
[Lydudfald]
… interesse, så kan man sige det på den måde, at de økologiske brug til enhver tid jo kan lave skrappere krav til, hvordan de vil leve op til arbejdsmiljøreglerne, end lovgivningen gør.
Det er bare ikke helt det, vi drøfter.
Altså, jeg kommer simpelt hen i tvivl om, hvor vi står nu.
For så vidt at vi vidste, hvad forslaget fra hr. Kristen Touborg gik ud på, kunne vi forholde os til, hvilke fordele det var, at medarbejderne skulle have i de økologiske brug.
Men jeg er nødt til at vende tilbage til det, spørgsmålet går på: Altså, hvis der er nogle ting vedrørende arbejdsmiljøreglerne, som man mener bør forbedres, hvorfor skal det så kun gælde i forhold til økologiske brug?
Hvorfor er det ikke noget, man vil overføre til hele arbejdsmarkedet?
Altså, hvis det virkelig er noget godt og vigtigt for medarbejderne - og jeg er ikke på nogen måde ironisk - er det vel væsentligt, at alle, der er ansat i danske virksomheder, nyder godt af det, og ikke kun de, der arbejder inden for økologien.
Derfor er mit spørgsmål: Hvorfor ikke arbejde med det her i forhold til de generelle arbejdsmiljøregler, hvis man ønsker at forbedre nogle ting for medarbejderne?
Kristen Touborg (SF), 2008-02-19:
Efter min opfattelse er udtrykket »helt ude i hampen« altså et udmærket udtryk.
Det kunne oven i købet falde inden for økologilovgivningen, hvis det endelig var, så det har jeg ingen problemer med.
Først vil jeg godt sige, at det jo ikke er et hvilket som helst udvalg, der foreslår det her.
Men mit budskab er, at når man selv ønsker at gå videre på økologiområdet, synes jeg, vi skulle give mulighed for det og i hvert fald give mulighed for at undersøge, hvilke konsekvenser det vil få, og ikke bare læne sig tilbage som arbejdsmarkedsordfører og sige, at det her har vi gjort godt nok, så det er sådan set ingen grund til at gøre mere ved.
Det er en hel lang række organisationer, der foreslår det, så jeg er lidt uforstående over for, at man er så bedrevidende, at man end ikke vil diskutere det.
Jens Vibjerg (V), 2008-02-19:
Jamen vil det sige, at bare der er nogen, der kommer med en anbefaling, tager hr. Kristen Touborg den for gode varer?
Så kan jeg godt komme med mange gode anbefalinger til hr. Kristen Touborg, hvis det er den måde, hr. Kristen Touborg arbejder på.
Her plejer vi jo normalt at sætte os ned og vurdere de forslag, der kommer, og vurdere, om de netop passer ind i det, vi arbejder med, men at begynde at blande arbejdsmiljølovgivningen ind i økologiområdet er jo helt ude i hampen.
Vi har en arbejdsmiljølovgivning, der gælder for alle, der er i arbejde her i samfundet, og hvis man nu skal til at have specielle regler for hvert enkelt fagområde, bliver det jo en jungle uden lige.
Ingen mennesker vil kunne finde ud af, hvordan de skal gebærde sig, så jeg synes rent faktisk, at inden ordføreren foreslår, at man skal begynde at lave nogle særregler for det økologiske område, skal ordføreren i hvert fald lige sætte sig ind i, hvad det handler om.
Kristen Touborg (SF), 2008-02-19:
Der ligger en anbefaling fra det rådgivende udvalg, og det er den anbefaling, jeg henholder mig til som ordfører.
Jens Vibjerg (V), 2008-02-19:
Ja tak.
I hvert fald som jeg hører det, foreslår ordføreren noget, som han ikke aner noget om indholdet af, og det er da lidt mærkeligt at stå her på Folketingets talerstol og foreslå nogle arbejdsmiljøregler, som man ikke kender indholdet af.
Var det ikke en idé, at ordføreren, inden han foreslår det, lige sætter sig ind i, hvad det handler om?
Var det ikke en god idé?
Bent Bøgsted (DF), 2008-02-19:
Jeg må jo indrømme, at jeg ikke sidder som fødevareordfører.
Jeg er godt nok med i Fødevareudvalget, men har været travlt beskæftiget med alt muligt på arbejdsmarkedsområdet, og det jo svært for os hernede i salen at forstå, hvad det er, hr. Kristen Touborg mener, når hr. Kristen Touborg ligesom ikke vil oplyse, hvad det er, man specielt gerne vil have, når det ikke ligger i arbejdsmiljølovgivningen i dag.
Knud Kristensen (KF), 2008-02-19:
L 73, som er et forslag til en økologilov, støtter Det Konservative Folkeparti fuldt ud.
Det betyder en modernisering af økologiloven og fødevareloven, som er blevet sammenskrevet i det nye lovforslag.
Der er en stigende interesse for produktion af økologiske produkter, og samtidig hermed er der også stor interesse for og en stigende efterspørgsel efter de økologisk producerede varer.
Det er understreget i lovforslaget, at der ved økologiske produktionsmetoder skal tages et særligt hensyn til miljø, natur og dyrevelfærd m.v.
Det understreges endvidere, at der skal være troværdighed omkring de økologiske produkter, og det giver sig udtryk i, at der udstedes en autorisation, som gælder for den pågældende virksomhed, som producerer økologivarer.
Ved misligholdelse af den økologiske bedrift, man er i besiddelse af, kan man miste sin autorisation og vil ikke på nogen måde kunne starte med en ny virksomhed.
En autorisation er en personlig ting, som man kan opnå.
Lovforslaget betyder endvidere, at forbrugerne kan være sikre på, at det er økologiske varer, de er forbrugere af, og at de kan være sikre på, at de varer, som de køber ind, er produceret under økologiske former.
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Eva Kjer Hansen (V), 2008-02-19:
Jeg har bare ikke forstået synspunktet, og jeg er uenig i synspunktet, for jeg synes, det er noget underligt noget at sige, at arbejdsmiljøet er vigtigere for de medarbejdere, der er i den økologiske produktion, end for de medarbejdere, der er inden for alle andre produktionsområder.
Der vil jeg altså fastholde at vi skal have et ensartet sæt af arbejdsmiljøregler, og at det er alle, der er forpligtede til at efterleve det regelsæt, der gælder.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-02-19:
Hr. Knud Kristensen kan sikkert nok regne ud, hvad det er, jeg vil spørge om.
For at understrege det lidt vil jeg citere fra Politiken den 18. februar: »Landbruget har en markant stigning i dødsulykker og i øvrigt en stigning på 30 procent i anmeldte arbejdsskader.
Jo flere rigtige og præcise data, vi har, jo bedre er vi i stand til at arbejde målrettet for at forbygge arbejdsskader«, siger Per Malmros.
»Og her er vi fremme ved et andet problem, som analysen peger på.
Finder hr. Knud Kristensen, at De Konservative på den baggrund ikke kan acceptere, at vi sådan set får alle de her ting frem i lyset, og at vi bruger økologien, når de økologiske landmænd selv er kommet frem til, at de sådan set får manifesteret, at de i hvert fald ikke er dem, der ikke anmelder deres arbejdsskader?
Synes hr. Knud Kristensen, at det er et urimeligt forlangende, når økologerne selv kommer og tilbyder, at det her skal de nok løse?
Eigil Andersen (SF), 2008-02-19:
Det er godt og fremadrettet, at arbejdsmarkedets parter har aftalt at oprette en kompetenceudviklingsfond og en uddannelsesfond.
Det er også meget positivt, at vi har et sted, nemlig ATP, som er meget billig i sin administration af diverse pensionsordninger, og som gør arbejdet så godt og billigt, at LO og Dansk Arbejdsgiverforening er interesseret i at lade ATP administrere indbetalinger m.v. til deres uddannelsesfond.
SF støtter derfor også, at loven ændres, så ATP får mulighed for at sige ja til opgaven fra sådanne uddannelsesfonde.
Bent Bøgsted (DF), 2008-02-19:
Vi fik jo en længere forklaring her om baggrunden for, hvorfor LO og DA har henvendt sig til beskæftigelsesministeren og anmodet om, at ATP kan få lov til at yde teknisk og administrativ hjælp og bistand til driften af kompetenceudviklingsfonde og uddannelsesfonde.
Det er også helt fint at høre baggrunden, men det har ikke som sådan noget at gøre med det lovforslag, vi behandler her.
Allerede i dag kan ATP jo yde hjælp til forskellige pensionsordninger i form af teknisk bistand, men da det ikke er omtalt i ATP's eksisterende muligheder, kræver det en lovændring.
Der er alene tale om varetagelse af administrativ og teknisk bistand til kompetenceudvikling og uddannelsesmæssige formål, og det er noget, der er oprettet ved kollektive aftaler.
Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-02-19:
En af de store opgaver ude på arbejdspladserne i dag er at få opkvalificeret de ansatte, så vores arbejdsstyrke vil blive meget dygtigere og også vil bevare lysten til hele tiden at udvikle sig.
Det er utrolig vigtigt for vores samfund at følge med udviklingen for at kunne stå imod globaliseringen, og det er også utrolig vigtigt, at vi sikrer, at vores arbejdsstyrke fortsat vil være blandt de dygtigste i verden.
Det lykkes kun, hvis den enkelte har lyst til det og også får mulighederne for det, og hvis de ansatte og virksomhederne ikke møder modstand mod mål, de sætter sig.
Derfor bliver der gjort et stort stykke arbejde ude i virksomhederne og i kommunerne for at holde fokus på videreuddannelse og kompetenceudvikling.
Det, at den enkelte bliver løftet og føler sig som en vigtig brik i virksomheden, betyder meget for den ansatte og i sidste ende for hele virksomheden.
Det forslag, som kommer fra DA og LO, viser klart og tydeligt den seriøsitet, der er omkring videreuddannelse og kompetenceudvikling.
Man ved også derude, at man skal løfte i flok, da det er en fordel for alle.
Derfor har DA og LO ved de seneste overenskomstforhandlinger besluttet at lave en central kompetenceudviklingsfond, som netop skal yde tilskud til virksomhedernes omkostninger i forbindelse med arbejdet med at få en afklaring af den enkeltes læse-, skrive- og regnefærdigheder samt deltagelse i videreuddannelse.
Det er en fond, som er en videreførelse af de kendte uddannelsesaftaler, som ligger på området, og som åbner mulighed for, at der igen kan ydes teknisk og administrativ bistand til tiltag på området.
For at gøre det lettere foreslår man så hermed, at ATP overtager den administrative del af fondene.
Socialdemokratiet sætter stor pris på det arbejde, man gør for at udvikle sine medarbejdere, og vi sætter også stor pris på den fælles forståelse for det arbejde, der er mellem overenskomstparterne.
Derfor er vi selvfølgelig interesseret i at støtte det her forslag og støtter samtidig, at der hermed åbnes op for muligheden for, at alle andre kan følge med.
Jens Vibjerg (V), 2008-02-19:
Det er LO og DA, der har anmodet om, at ATP får hjemmel til at yde teknisk og administrativ bistand til driften af kompetenceudviklingsfonde og uddannelsesfonde.
ATP kan i dag tilbyde en række ydelser til f.eks. pensionsordninger, barseludligningsordninger osv., men ATP har altså ikke lovlig hjemmel til at yde den bistand, når det gælder
disse kompetenceudviklings- og uddannelsesfonde.
Det er den hjemmel, som vi med dette lovforslag giver ATP.
Det ønsker arbejdsmarkedets parter, og vi ønsker i Venstre, at de skal have opfyldt det ønske, så derfor støtter Venstre lovforslaget.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-02-19:
Godt nok er kravene der, men det er sådan set efterlevelsen af de krav, det handler om.
Hvis man modtager sit økologimærke, forpligter man sig også til at opfylde de krav, der i dag eksisterer i lovgivningen.
Det håber jeg at ministeren har forstået.
Der er altså tale om, at man her indgår en gensidig aftale om, at man overholder de forpligtelser, som man har, for man kender konsekvenserne.
Eva Kjer Hansen (V), 2008-02-19:
Altså, det der med respekt for hinandens synspunkter afhænger jo meget af, hvilken argumentation man fører i marken.
Det problem, jeg har med hr. Ole Vagn Christensens ønske om, at arbejdsmiljøet eksplicit skal fremhæves i økologiloven, er, at jeg synes, at det er noget underligt noget, at man vil have, at det skal have nogle bestemte konsekvenser på et område og nogle andre på et andet område.
Den avisartikel, som hr. Ole Vagn Christensen har henvist til flere gange, omfatter jo landbruget som sådan.
Hvorfor er det så ikke til landbruget som sådan, at man vil stille nogle krav?
Hvorfor går Socialdemokraterne specifikt efter den der opsplitning med hensyn til, om det er konventionel eller økologisk landbrugsproduktion, der finder sted?
Ole Vagn Christensen (S), 2008-02-19:
Jeg er nødt til at kvittere for den bemærkning, der kom om os som forhandlere.
Det er da klart, at vi er villige til at indgå i forhandlinger om vores synspunkter, som vi også har lagt frem her.
Vi håber også ved det, at ministeren har udtrykt et ønske herom, at det også skal føre frem til, at der er en vis respekt for hinandens synspunkter, således at vi kan mødes og tage den nødvendige holmgang.
Enten er vi bagefter uenige, eller også er vi tilfredse eller utilfredse begge to, fordi vi sådan set ikke fik gennemført alt det, vi gerne ville.
Men så kan jeg heller ikke lade være med at stille det spørgsmål om arbejdsmiljøet, for her er det lagt op, som om der skal være en forskel på, om det er det ene sted eller det andet sted.
Det er ikke det, vi har talt for.
Vi har talt for respekten for, at man opfylder - og man ved, hvad det koster, hvis ikke man opfylder dem - de her bestemmelser, for dem har man sådan set vedgået, ved at man har sit økologimærke.
Line Barfod (EL), 2008-02-19:
Da vores ordfører på området, hr. Per Clausen, ikke kan være til stede, skal jeg bare meddele, at Enhedslisten også kan støtte lovforslaget.
Bente Dahl (RV), 2008-02-19:
Hvad nu, hvis vi havde den ambition, at 25 pct. af landbrugsarealet skulle være økologisk i 2023?
Hvad nu, hvis vi havde den ambition, at markedsandelen af de økologiske fødevarer skulle udgøre 25 pct. i 2023?
Hvad nu, hvis vi havde den ambition, at eksporten af økologiske fødevarer skulle udgøre 2-3 mia. kr. i 2023?
I Det Radikale Venstre er vi så ambitiøse.
Ligesom Sverige er kendt for Volvo, Finland for Nokia og Belgien for chokolade, skal Danmark være kendt for de sundeste, de mest velsmagende og de mest bæredygtige fødevarer.
Det fremsatte forslag om en økologilov er et skridt på vejen, men meget lidt ambitiøst.
Ikke overraskende mener vi, at der skal sættes flere og mere omfattende tiltag i værk for at komme vores vision i møde.
Med de regler og lovændringer, som regeringen lægger frem her, har regeringen til hensigt at lave en ramme.
Økologiloven skal være en ramme, der sikrer den fremtidige udvikling for økologien fra jord til bord.
Loven skal desuden medvirke til udbredelsen af økologisk produktion og imødekomme forbrugerens efterspørgsel efter økologiske produkter.
Endelig skal loven sikre økologiens troværdighed over for forbrugeren.
Det er vi selvfølgelig positive over for i Det Radikale Venstre, og derfor kan vi se en lang række udfordringer foran os: Vi kunne tage fat på omlægningsfremme, eksportfremme, forskning og forsøg, genetisk mangfoldighed - det giver nye råvarer og mindre biologisk sårbarhed.
Der er nok at tage fat på, men det nævner lovforslaget ikke så meget om, og det vil jeg kigge på i udvalgsarbejdet.
Jeg har andre gode eksempler på, hvad man kunne arbejde med.
I områder, hvor der er lav husdyrbelægning, kunne man støtte byggeriet af nye stalde i det åbne land, hvor der er mangel på økologiske produkter til økologisk fjerkræ-, kvæg- og svineproduktion, sådan at man får bygget nogle nye stalde dér i det åbne land, hvor vi mangler husdyr.
Vi har en skæv husdyrfordeling i Danmark på det økologiske område.
På denne måde vil vi nedsætte transportbehovet og CO2-udslippet, og vi vil få en hel række gode ting med.
I Det Radikale Venstre har vi sat 150 mio. kr. af på vores finanslovforslag, der lige nu forhandles.
Det er et beløb, der skal bruges til indfasning af den lange række forslag, vi har i vores økologiplan.
Hvor er regeringen henne i det?
Kan ministeren rokkes til at sætte midler af til forsøg med nye tiltag?
Hvordan tror regeringen at økologien kan udvikles, hvis ikke der gøres noget mere aktivt og satses nogle flere midler på det?
Vi er positive over for ethvert økologisk skridt i den rigtige retning, så vi stemmer for L 73, men det skal ikke være nogen hemmelighed, at jeg vil forsøge at få regeringen rokket flere skridt med i den økologiske retning under udvalgsbehandlingen.
Knud Kristensen (KF), 2008-02-19:
Jeg synes ikke, at vi fra Det Konservative Folkepartis side ser bort fra noget.
Jeg synes, jeg understreger, at man til hver en tid skal leve op til de arbejdsmiljøregler, der er hele vejen rundt.
Nu er det sådan, at jeg jo også har talt med økologer.
Der er jo egentlig mange økologer, og de større økologiske brug har jo også arbejdskraft, der kommer udefra og ind på den enkelte bedrift, og der må det være sådan, at vi har ét sæt arbejdsmiljøregler, der gælder for branchen som sådan, om det er det ene eller det andet.
Hvis der er nogle økologer, der gerne vil fremhæve nogle ting, synes jeg også, at der skal være frihed til, at man netop på det enkelte brug kan sætte nogle specielle regler op med en speciel etik omkring arbejdsmiljøproblematikken.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-02-19:
Jeg forstår ikke den bagstræveriske holdning hos hr. Knud Kristensen, når det er økologerne selv, der kommer og siger: Vi vil ikke have sådan et billede til at stå af os som det, der blev nævnt her.
Nej, vi vil være med til at leve op til at efterleve de regler, der eksisterer.
Det er på den baggrund, at vi har vores mærke.
Det er den måde, vi beskytter det mærke på, og det er den måde, vi giver det kvalitet på.
Jeg forstår faktisk ikke, at hr. Knud Kristensen afviser en sådan tankegang fra økologerne, nemlig at de faktisk vil være med til at styrke renommeet for økologien, og at man helt ser bort fra det fra De Konservatives side.
Knud Kristensen (KF), 2008-02-19:
Jeg vil sige til hr. Ole Vagn Christensen, at det er sådan, at det jo ikke er hørt endnu, at man med en økologilov også kan lave økologiarbejdsmiljøbestemmelser.
Jeg synes, at vi har nogle gode arbejdsmiljøbestemmelser, som dækker landbruget, som dækker erhvervet, og som dækker generelt hele vejen rundt.
Det, det handler om inden for landbruget, uanset om det er økologi, eller det er det traditionelle landbrug, er ganske enkelt, at man også får anmeldt de forskellige arbejdsskader, der sker.
Nu er økologi i dag, kan man sige, ikke alene nogle enkelte småbrug, men også større brug, som netop producerer økologiske varer, og derfor mener jeg, at det arbejdsmiljøprogram, som vi har, dækker landbruget, dækker det økologiske landbrug og dækker erhvervet som sådan.
Kristen Touborg (SF), 2008-02-19:
Jeg har ikke været specifikt inde på, hvad det er, man specielt ønsker, men jeg har snakket med Økologisk Landsforbund i går, og det var meget stort ønske fra forbundet, at anbefalingen kørte igennem.
Jeg kan henvise hr. Bent Bøgsted til at læse anbefalingen og derigennem se, hvad det er, man lægger vægt på.