runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-13:
Ja, eller hvor mange penge man kunne få imellem hænderne, og hvor mange ekstra arbejdspladser der kunne skabes, ifald man lavede en ordentlig skattereform, jævnfør de tanker, som vismændene har beskrevet, eller som vi for så vidt har forsøgt at byde på med vores eget udspil.
Så jeg er da helt enig med hr. Peter Christensen i, at vælgerne selvfølgelig skal vide, hvad det er for en politik, man gerne vil forfølge, og som man står for.
Så nej, jeg synes såmænd ikke, det er specielt ubehageligt at stå at snakke bogstaver.
Jeg synes bare ikke, det er særlig konstruktivt.
Det korte af det lange er, at vi vil sænke skatten på arbejde.
Vi vil bryde skattestoppet og sænke skatten på arbejde, det er en meget central del af vores politik, og det håber jeg sandelig også at vælgerne vil huske på valgdagen.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-13:
Men det er da naturligvis forkert at give en stor, ufinansieret skattelettelse på et tidspunkt, hvor konjunkturerne er sådan, at der – om man så må sige – er risiko for overophedning.
Definitionen for mig på overophedning er, at lønningerne stiger kraftigt, hvilket naturligvis er tilfredsstillende for dem, der skal have lønnen, men vi ved alle sammen, at der er grænser for, hvor meget lønningerne kan stige, hvis man vil føre en ansvarlig politik.
Morten Østergaard (RV), 2006-12-13:
I Det Radikale Venstre arbejder vi med visionen om det kreative Danmark, og jeg synes, at den konservative skattepolitik er et fantastisk udtryk for en imponerende kreativitet.
Hvis man ønsker, at skatten på den sidst tjente krone skal sættes ned, skal det naturligvis ske gennem en skattereform.
Der behøver hr. Christian Wedell-Neergaard jo ikke at tro mine ord, jeg kan bare henvise til statsministeren, som efter Venstres gruppemøde sagde, at for at sige det meget ligeud, er der mangel på arbejdskraft, og det vil være aldeles ryggesløst at give en skattelettelse, som man så bagefter skulle hive ind igen med skatte- og afgiftsforhøjelser, fordi økonomien bliver overophedet.
En ryggesløs skattepolitik, er det det bud, som Det Konservative Folkeparti har i dag, eller er man villig til at anvise, hvordan man har tænkt sig at bringe indkomstskatten ned til de 50 pct. på en økonomisk ansvarlig måde?
I sine tidligere svar til hr. Morten Helveg Petersen var hr. Christian Wedell-Neergaard meget optaget af at sammenligne med den politik, som den tidligere regering førte på skatteområdet.
Hvad foregik der i 1990'erne?
Ja, der faldt marginalskatten for dem med høje, mellemstore og lave indkomster med ca. 5 pct. på grund af de reformer, der blev lavet.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-13:
Jeg kan ikke bekræfte det, hr. Arbo-Bæhr siger, og det er simpelt hen, fordi jeg ikke kender de tal, hr. Arbo-Bæhr henviser til.
Derfor kan jeg heller ikke bekræfte de tal, som hr. Arbo-Bæhr kommer med for antallet af fattige.
Men jeg sagde jo netop, at hvad angår bl.a. spørgsmålet om psykisk syge, så er der et problem.
Det problem er der taget hånd om, der er skabt nye løsninger, nye muligheder, og der er bl.a. afsat flere penge til behandlingsgaranti for psykisk syge, der er lavet et helt politikområde med satspuljemidler osv., som alt sammen skal være medvirkende til at tilgodese den gruppe, som hr. Arbo-Bæhr taler om.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-12-13:
Det var sådan et af de gode, gamle svar: Hvis det er fakta, så benægter jeg fakta.
Men jeg kunne godt tænke mig, at hr. Christian WedellNeergaard så i det mindste indrømmede én ting, nemlig at det er en måde at tale udenom på i forbindelse med de her fattigdomstal, når man siger: Nå ja, men det er jo også studerende, der bare er det i en midlertidig periode og får det bedre.
Jeg vil bare gøre hr. Christian Wedell-Neergaard opmærksom på, at i de tal, jeg nævnte, som er tal, der kommer fra Det Økonomiske Råd, og som netop er blevet offentliggjort, har man netop udskilt de studerende; de uddannelsessøgende er ikke med i de tal.
Kan vi ikke få det bekræftet som et minimum for at vise, at hr. Christian Wedell-Neergaard i det mindste følger bare lidt med i, hvad det er for nogle mennesker, der er fattige i Danmark?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-13:
Altså, jeg har aldrig sagt, at de fattige har fået det bedre, jeg har sagt, at opsvinget kommer alle til gode, og at store grupper i samfundet, herunder selvstændige, studerende og folk med deltidsarbejde, har fået flere muligheder for at bringe sig ud af en situation, hvor de har en meget lav indkomst.
Heldigvis er 50 pct. af dem, som er ramt af lavindkomst – lad os så kalde det det – ude, når året er omme.
Så der er skabt en helt ny mobilitet, en helt ny mulighed for at få arbejde, og da arbejdsmarkedet står og skriger på arbejdskraft, har der heller aldrig været flere muligheder end i dag for at skaffe sig et arbejde.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-12-13:
Hr. Christian Wedell-Neergaard har efter min bedste overbevisning et meget lemfældigt forhold til spørgsmålet om fattigdom, når han kan stå på denne talerstol og sige, at de fattige har fået det bedre, vel vidende, at der i dagens Danmark er 165.000 fattige, vel vidende, at der alene siden 2001 er kommet 10.000 flere i gruppen af fattige, selv hvis vi tager de laveste fattigdomsgrænser ifølge Det Økonomiske Råd, og vel vidende, at en stor gruppe af de mennesker, der for nylig er blevet fattige, er dem, der er ramt af starthjælp, dem, der er ramt af kontanthjælpsloftet, det er folk, der er fattige.
Når man snakker om, at det går så godt for den borgerlige politik i Danmark, hvorfor vil hr. Christian Wedell-Neergaard så ikke bare stå ved, at det er et resultat af den borgerlige politik, at fattigdommen og uligheden vokser?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-13:
Vi har indgået en aftale med Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre, Venstre og Dansk Folkeparti om velstand og velfærd, hvor der jo er afsat penge til, at flere kan få en uddannelse.
95 pct. af en ungdomsårgang skal have en ungdomsuddannelse, 50 pct. af en årgang skal have en mellemlang eller lang videregående uddannelse, og der skal sikres beskæftigelse.
Derfor er der afsat penge til bedre integration, og bedre integration betyder også mere uddannelse.
Så jeg må sige, at jeg kender slet ikke analysen
om a-mennesker og b-mennesker, den må jeg afvise.
Vi skal have så mange som muligt med med henblik på at forbedre deres muligheder.
Henrik Sass Larsen (S), 2006-12-13:
Jeg forstår den konservative ordfører sådan, at hvis der kommer et råderum, vil man bruge det råderum både til velfærd og skattelettelser, men man vil også, hvis der kommer et råderum, give skattelettelser i indeværende regeringsperiode.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-13:
Der er ikke nogen, som vil opleve en nedgang i deres velfærd som følge af skattelettelser.
Der er givet en skattelettelse i 2004 via forårspakken, som jo var på ca. 10 mia. kr., og som er en af grundene til det nuværende opsving, som har lagt hele fundamentet for den vækst, vi ser, og som jo gør, at den samlede samfundskage bliver større og større, og dermed at vi kommer nærmere og nærmere, at der er et råderum.
Så det er en meget positiv situation.
Vi har naturligvis brugerbetaling på en række områder.
Vi har nedsat brugerbetalingen på børnepasning, og vi har afvist at gøre skolemad gratis, vi har brugerbetaling på medicin – og alt sammen, kan man sige, er af historiske grunde.
Vi vil da ikke afvise en diskussion af fordelingen i forbindelse med de her spørgsmål om brugerbetaling, men generelt set ønsker vi ikke en stigende brugerbetaling, så det vil være fuldstændig forkert at tegne det billede.
Jeg takker for svaret.
Jeg vil indrømme, at forbruget i Danmark er i top; vi har alle sammen fået vores første fladskærmsfjernsyn, men jeg står her med en flad fornemmelse som folketingsmedlem.
Regeringen har sammen med Dansk Folkeparti været meget effektiv med hensyn til at indføre stramninger på udlændingeområdet.
Den har strammet så meget, at folk efterhånden har meget svært ved at trække vejret.
Mange fra den gruppe er ikke i beskæftigelse i samme grad som deres danske medborgere.
Mange unge fra den gruppe får ikke mellemlange og videregående uddannelser, og der er ved at opstå parallelsamfund i Danmark.
Det er både uheldigt og meget farligt efter vores mening.
Hvad har Det Konservative Folkeparti tænkt sig at gøre i 2007 for at modvirke, at uligheden mellem befolkningsgrupperne og i samfundet i det hele taget ikke bliver større, end den er nu?
Per Clausen (EL), 2006-12-13:
Det er rigtigt, at vi i det samråd, der var i dag, måtte konstatere, at miljøministeren ikke ved, hvor meget der bliver skåret ned på vandmiljøovervågningen i de kommende år.
Men hun kunne naturligvis ikke bestride det udsagn, der var kommet fra underdirektøren i Danmarks Miljøundersøgelser, og det overrasker mig ikke, så det er nok sådan, det er.
Jeg kunne forstå på hr. Christian WedellNeergaard, at han var stolt af den indsats, som den konservative familie- og forbrugerminister har ydet, og det er jo sympatisk at være stolt af sine egne.
Det andet, jeg godt vil spørge hr. Christian Wedell-Neergaard om,
er: Er det sådan, at Det Konservative Folkeparti mener, at man har nået ambitionen for kvalitet i den offentlige sektor, når medarbejderne siger, at arbejdet er under al kritik, og når Rigsrevisionen siger, at der er en manglende sammenhæng mellem de ressourcer, der er stillet til rådighed, og de faglige mål, der stilles op?
Er det den ambition, Det Konservative Folkeparti har for den offentlige sektor?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-13:
For det første synes jeg, at Enhedslisten på den mest usympatiske måde er ude efter min skalp, når jeg som landmand modtager EU-tilskud.
Jeg siger jo, at det drejer sig om 70.000 modtagere i mange forskellige situationer som selvstændige.
Det er ordentligt og anstændigt.
Derudover vil jeg sige, at vi jo lige har deltaget i et samråd i frokostpausen med miljøministeren, som bestrider, at det betyder, at overvågningsindsatsen er nedsat.
Og vi havde i morges en deputation fra DHI, som påviste, at man med effektiviseringer og forbedringer kan foretage en helt anden og meget mere omfattende overvågning end den, man foretager i dag, og derved skabe gode resultater for miljøet.
Man kan få dagens miljømelding, var udsigten, og det synes jeg er meget visionært.
Per Clausen (EL), 2006-12-13:
Jeg tror i grunden, hr. Christian Wedell-Neergaard i virkeligheden godt er klar over, hvor ganske få mennesker i Danmark som har gavn, virkelig gavn af EU-støtteordningerne, og som virkelig har gavn af de lettelser på jordskatterne for landmændene, som De Konservative sammen med Venstre og Dansk Folkeparti gennemfører.
Jeg tror, han er klar over, at det i virkeligheden er ganske få mennesker, som har det store udbytte af det.
Det andet, som jeg godt vil spørge hr. Christian Wedell-Neergaard om, drejer sig om kommunalreformen.
Der nævnte hr. Wedell-Neergaard jo, at det ville blive en god tid, når den trådte i kraft, og det kan da godt være, at det bliver det på nogle områder.
Nu har jeg beskæftiget mig en lille smule med miljøet, og der kunne jeg i Berlingske Tidende den 24. oktober 2006 læse, at underdirektør i Danmarks Miljøundersøgelser, Torben Moth Iversen, bekræfter, at eksperterne for tiden arbejder med en plan, der indebærer en kraftig reduktion af vandmiljøovervågningen.
Det vil altså sige, at når kommunalreformen bliver gennemført og vandmiljøovervågningen bliver flyttet fra amterne til staten, bliver der gennemført en kraftig reduktion.
Synes hr. Christian WedellNeergaard, det er godt for miljøet?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-13:
På den måde er det jo klart, at det radikale forslag rammer nogle grupper, det rammer skattestoppet, det rammer den tryghed, vi har skabt, og derfor synes jeg, at det må afvises.
Vi ønsker at give en skattelettelse, og vi er enige med Det Radikale Venstre i analysen af, hvilken effekt en skattelettelse har.
Et råderum er jo en varig finansiering, som ikke betyder, at der skal ske besparelser på andre felter.
Derfor er råderum også den rigtige formulering, fordi det jo også bestrider den påstand, at vi sparer op til skattelettelser.
Det gør vi ikke, vi skaber et råderum til skattelettelser.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-13:
Jeg vil bede hr. Wedell-Neergaard tilgive mig, når jeg siger: Det er jo fri fantasi.
Det er jo fri fantasi at spekulere i, at der pludselig skulle opstå et eller andet råderum, der gør, at man markant kan sænke skatten på arbejdsindkomst uden at anvise en tilsvarende finansiering.
Det er jo fri fantasi at snakke om markante skattelettelser, samtidig med at man har skattestoppet, medmindre hr. Wedell-Neergaard vil stå her i dag og pege på, hvor man så skal finde den finansiering.
Det synes jeg kunne være spændende at høre.
Så kunne vi ikke få aflivet den der meget fantasifulde snak fra De Konservatives side om, hvordan man både skulle kunne kombinere skattestop og egentlige lettelser af indkomst skatten?
Det er jo fri fantasi, vil jeg sige til hr. Wedell-Neergaard.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-13:
Nej, det er jeg ikke enig i.
Skattestoppet betyder jo, at de grupper, som tidligere oplevede stigninger i skatter og afgifter, og som løbende fik ændret hele omkostningsmønsteret for familien, nu har en tryghed for, at det ikke sker.
Og derfor kan man sige, at det er nødvendigt at fastholde skattestoppet.
Når vi taler om skattelettelser, taler vi om skattelettelser og ikke om en skattereform, som er en omlægning af skatterne, hvor nogle får og nogle giver, og hvor ingen kan finde ud af det i sidste ende.
Men vi er jo naturligvis enige om effekten, nemlig at det fører til, at flere får et incitament til at gøre en ekstra indsats.
Ole Sohn (SF), 2006-12-13:
Det er godt nok en speciel fortolkning af ordet hemmelighed, jeg bliver udsat for her.
Nu har vi i to samfulde dage og aviserne gennem de sidste 14 dage diskuteret de drøftelser, der har været mellem SF og Socialdemokraterne.
De er ikke foregået i åbenhed, for vi har siddet på et kontor og diskuteret, men der er intet mærkeligt i, at vi gerne vil diskutere med Socialdemokraterne, Det Radikale Venstre og Enhedslisten om, hvordan vi på alle mulige måder kan medvirke til at skabe et klarere alternativ til den nuværende regering.
Det har SF sat sig for som bestræbelse, det har vi faktisk brugt et helt år på, og vi agter at bruge de kommende måneder og år, alt afhængigt af, hvornår valget kommer.
Helt frem til næste valg vil vi dag for dag for dag forsøge at udvikle et alternativ, så vælgerne kan se, at der er en anden vej end skattestoppets og det borgerlige flertals vej.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-13:
Jeg glæder mig sådan set over den konservative analyse af behovet for at sænke skatten på arbejde, men jeg synes, kæden hopper af, når man så hører, hvad det egentlig er, Det Konservative Folkeparti gerne vil gennemføre, for man siger på den ene side, at man vil have et skattestop, og på den anden side vil man sænke skatten på arbejde.
Og det, der er sket efter velfærdsaftalerne fra forsommeren, er jo i øvrigt, at der er kommet nogle nye befolkningsprognoser, der viser, at der fortsat er holdbarhedsproblemer på lang sigt i dansk økonomi.
Så mit spørgsmål til Det Konservative Folkeparti er: Hvordan i alverden skulle man kunne få det til at hænge sammen gerne at ville sænke skatten på arbejde og samtidig rende rundt og forsvare et skattestop, som jo primært er partiet Venstres opfindelse, men som en række partier desværre har tilsluttet sig?
Er den konservative ordfører enig i, at skattestoppet gradvis udhuler de forbedringer af holdbarheden, som vi har vedtaget i fællesskab i forsommeren?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-13:
Det er korrekt, at miljøministeren ikke ville bide til bolle på, at der var fjernet 75 mio. kr. fra overvågningen, og det er nok, fordi det ikke passer.
Men det er rigtigt, at der et eller andet sted er noget, der skal ses efter, og derfor lovede miljøministeren jo også, at vi inden den 1. marts får en nøjere beskrivelse af overvågningsindsatsen i de kommende år.
Jeg er ked af at blive stillet et spørgsmål om de interne forhold i fødevarekontrollen, for jeg må naturligvis svare, at vi vil arbejde for et godt arbejdsmiljø; at kontrollen foregår på et fagligt baseret grundlag; at der er tid til at gennemføre en ordentlig kontrol; og at vi efterfølgende har mulighed for at evaluere, om den kontrol, der er foretaget, er tilstrækkelig.
Det vil være mit input til ledelsen i fødevarekontrollen.
Og hvis det er noget – hvad skal man sige? – der rejses tvivl om, altså at det er sådan, det er, må beskeden være, at så må man arbejde på, at forholdene bliver forbedret.
Jeg har med stor interesse lyttet til regeringspartiernes ordførere.
Hver gang man nævner et problem i vores samfund, ruller millionerne og milliarderne, og der er bevilget en masse til området.
Realiteten i vores samfund er, at der er nogle problemer.
Der er også nogle brugerbetalinger på forskellige områder, både på sundhedsområdet og i socialsektoren.
Når man skal have sit barn passet i daginstitution, når barnet skal have mad i skolen, når man skal hente receptpligtig medicin, er der en brugerbetaling.
Brugerbetaling på disse områder er kommet for at blive, er jeg virkelig bange for, hvis den her regering bliver siddende med Dansk Folkepartis støtte.
Det Konservative Folkeparti siger, at de også vil have skattelettelser ud over alle de her ting, og at det er dem, der betaler topskat, der skal have skattelettelser.
Hvem går det ud over, hvis man giver skattelettelser til dem, der har den allerbedste økonomi?
Jeg kan bekræfte, at det er Det Konservative Folkepartis politik.
Henrik Sass Larsen (S), 2006-12-13:
Skal man deraf udlede, at så er chancen for, at den bliver gennemført, minimal?
Et er jo, hvad man siger, man gerne vil gøre i Det Konservative
, et andet er, hvad der bliver regeringens politik, det plejer jo at slæbe lidt derhenad.
Men så lad mig spørge på en anden måde: Er det noget, som Det Konservative Folkeparti brænder så meget for, at man også agter at gennemføre det, når man nu sidder i regering?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-13:
Det er regeringens politik at lette skatten på arbejde, hvis der kommer et råderum.
Peter Christensen (V), 2006-12-13:
Det er så i orden.
Jeg kan godt forstå, at det er lidt ubehageligt for De Radikale at skulle forholde sig til sandheden fra hr. Naser Khader.
Men lad os så tage indholdet.
Det gør det jo bare endnu mere forvirrende, for det står klart, at De Radikale vil af med skattestoppet, men vi har lige hørt den socialdemokratiske finansordfører slå fast, at skattestoppet er ufravigeligt for Socialdemokraterne.
Hvordan ser De Radikale på det?
For modstanden mod skattestoppet er jo noget, der binder SF og De Radikale sammen.
Eller har man en forventning om, at man kan presse Socialdemokraterne?
Det synes jeg ikke er abstrakt.
Jeg synes faktisk, vælgerne har et krav på at have et overblik over, hvad det er, der i givet fald kan vente deres pengepung, når de går ind i stemmeboksen.
Hvis jeg var vælger, ville jeg i hvert fald gerne vide, om det kostede mig 10.000 kr. eller 20.000 kr., inden jeg satte mit kryds.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-13:
Jeg vil sige til hele denne her snak om regeringsdannelser, bogstaver og kombinationer som, jeg tror, det var finansministeren, der sagde det ved den tidligere tredjebehandling, at man nærmest skulle tro, at valget var udskrevet – eller et eller andet i den retning.
Jeg må indrømme, at jeg synes, det er ret abstrakt at stå her og skulle diskutere regeringsdannelser.
Lad mig sige helt kort til hr. Peter Christensen, at vi ikke går ind i, hvem der skal danne regering med hvem og hele den der bogstavkombination.
Lad os dog se på indholdet, og lad os dog tage en indholdsdiskussion af, hvad det er for en vej, Danmark gerne skulle udvikle sig i retning ad.
Lad os tage en diskussion om skattestop og skattepolitik og det at sænke skatten på arbejde og den slags.
Det er der da langt mere perspektiv i end at strø alle mulige forskellige typer af bogstavkombinationer om sig.
Peter Christensen (V), 2006-12-13:
Sandheden skal høres fra børn og fulde folk, siger man.
Jeg tror nu, at det skal udvides til, at sandheden skal man høre fra børn, fulde folk og så hr. Naser Khader.
For han har jo sagt tydeligt, hvad vi er mange, der har vidst længe, at man jo ikke kan danne regering med et parti som SF, som er så økonomisk uansvarligt.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om hr. Morten Helveg Petersen er enig i, at det er udelukket for De Radikale at gå i regering med et økonomisk uansvarligt parti som SF.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-13:
Jeg tror ikke, at vi før er blevet beskyldt for at ville videreføre VKO's politik.
Det er i hvert fald nyt for mig.
Jeg vil nærmest sige tværtimod.
Vi vil en anden vej, og vi har fremlagt vores forskellige politiske krav for den anden vej, og det er mildest talt en anden politik end den, der føres i øjeblikket.
Så hr. Jørgen Arbo-Bæhr burde ikke være i tvivl om, at Det Radikale Venstre vil en fundamentalt anden politik end den, som føres i øjeblikket.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-12-13:
Det er jo et af den slags svar, som sådan rigtig holder sig inden for husets rammer.
»Vi står ved et forlig« – i øvrigt et forlig, der trådte i kraft tilbage i 1991.
Jeg kunne så godt tænke mig at vide – for at vi skal vide, hvor vi har Det Radikale Venstre – om Det Radikale Venstre ikke på noget tidspunkt vil opsige nogle af de mange forlig, som Det Radikale Venstre har indgået med regeringen, om Det Radikale Venstre virkelig vil være med til en fundamentalt anden politik end den, VKO-regeringen har ført, eller om Det Radikale Venstre blot vil videreføre den politik, for så kan vi jo i hvert fald ikke rigtig bruge Det Radikale Venstre i det flertal, som Enhedslisten vil være med i.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-13:
Nej, vi står ved den aftale, vi har på området.
Vi er med i det forlig, der er gældende om satspuljen, og finder, at skattestoppet, som vi nu så i øvrigt har diskuteret en stor del af dagen i dag, er den væsentligste årsag til ulighed og den udvikling, vi har set i ulighed gennem de senere år.
Så for os at se er det måske den væsentligste ting at gribe fat i, hvis man vil ind i en ulighedsdiskussion.
Men det korte svar på spørgsmålet er, at vi står ved det forlig, vi har indgået omkring satspuljen.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-12-13:
Nu har forudsætningen for hele den her debat, der har været i dag, jo på det nærmeste været, at vi efter næste valg vil slippe af med VKO-flertallet, det har i hvert fald været kendetegnende for indlæggene fra Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti, og det vil jo glæde Enhedslisten meget, rigtig, rigtig meget.
Men det næste skridt, når vi så kan få en anden regering end den, vi har i dag, handler så om, hvilken politik den nye regering vil føre.
Og i den forbindelse kunne jeg jo godt tænke mig at spørge Det Radikale Venstre, hvor langt de vil være med i f.eks. bekæmpelsen af fattigdom.
I den forbindelse vil jeg stille det helt præcise spørgsmål, om Det Radikale Venstre vil være med til, at vi i fremtiden får 100 pct. regulering af kontanthjælp, dagpenge, pensioner osv., at vi altså afskaffer den her satspulje, som jo pr. automatik fører til større og større ulighed i det her land.
Var det noget, vi kunne få Det Radikale Venstre med til?