runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2010-02-10:
Jamen hovedproblemet for regionerne er jo, at man starter bag målstregen så at sige.
Altså, man starter med et minus i den aftale, man har lavet med regeringen.
Man får ikke kompensation for stigende medicinpriser, i det omfang det er nødvendigt, og fordi der har været strejker og andet, har man sat fut i behandlingerne for at nå de mål, som regeringen selv har sat i aftalen.
Så kommer man ind i 2010, og en måned inde i 2010 står der et stort rundt nul på bundlinjen.
Der er det bare, vi spørger den mand, som har hovedansvaret for at lave de her aftaler, om han er tilfreds med det, om han kan afvise, at det vil have konsekvenser for den behandling, patienterne vil få på vores sygehuse, for det faktum, at der er behov for medarbejdere til at passe patienterne og give dem den nødvendige omsorg.
Der må vi bare konstatere, at vi i det her land har en finansminister, som fralægger sig ethvert ansvar for det kaos, vi ser på sygehusene nu, og som åbenbart er fuldstændig ligeglad med, at man har sat nogle mål for ventetider, at man har sat nogle mål for kræftbehandlinger, for hjertebehandlinger, men at der står et stort rundt nul på regionernes budgetter nu.
Det fralægger man sig totalt ansvaret for.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-02-10:
Jeg synes godt nok, at det er en fordrejning af kendsgerningerne.
Vi påtager os jo ansvaret, vi forhandler med regionerne.
Men jeg vil sige til hr. Morten Bødskov: Undskyld mig, det er ikke mig, der sidder og styrer det ude på den enkelte hospitalsafdeling, og jeg tror, at regionerne selv erkender, at de har et problem med økonomistyringen.
Selvfølgelig vedkender jeg mig, at vi har det samlede ansvar, men vi har jo regioner, og vi har kommuner, som træffer nogle selvstændige beslutninger, og sådan skal det naturligvis også være.
Når man har så store problemer, som man tilsyneladende har i Region Hovedstaden, så er det jo rigtigt, som hr. Morten Bødskov siger, at så er det patienterne og personalet, der betaler prisen for det, og det er da dybt utilfredsstillende.
Men det skal da ikke få mig til at sige, at jeg ikke synes, at det er et rigtigt system, at vi årligt indgår aftaler med regionerne.
For al aktivitet i det her samfund gælder det, at vi har en vis mængde ressourcer til rådighed, og dem skal vi så fordele, og når vi har fordelt de penge, forudsætter vi jo, at de enkelte ministerier, de enkelte styrelser, den enkelte kommune, den enkelte region kan styre de penge, de har.
Det er jo så desværre slået fejl i det her tilfælde, men der er et stort arbejde i gang for at rette op på det, og det giver mig håb om, at man kan udnytte den tilførsel af ekstra ressourcer i 2010, som vi har givet regionerne.
Rasmus Prehn (S), 2010-02-10:
Hvad mener ministeren vil være konsekvensen for kommunernes serviceniveau af, at der skal afskediges 10.000 medarbejdere i løbet af 2 år for at leve op til regeringens krav om nulvækst i kommunerne?
Morten Bødskov (S), 2010-02-10:
Nej, det er som sådan ikke så indviklet.
Det, vi bare gerne vil have finansministeren til at bekræfte, er, at nulvækst er lig med besparelser.
Og regeringens økonomiske strategi, svaret på krisen, er, at det er folkepensionisten, der skal have ringere hjemmehjælp, færre timer; det er, at det er børnene i folkeskolen, som måske skal klumpes lidt mere sammen i klassen – nu ved jeg godt, at den tidligere finansminister Thor Pedersen har sagt, at det ikke gør noget, for så får de bare flere venner – men det er ikke synspunkter, som Socialdemokraterne deler.
Det er udtryk for serviceforringelser.
Derfor er vi jo tilfredse med, at vi nu har fået regeringen til at erkende, at der vil være tale om også massive serviceforringelser som følge af kommunal nulvækst næste år.
Det er sådan set bare det meget enkle, vi beder finansministeren bekræfte: Man har truffet et valg i regeringen, og nulvækst er – i bedste fald, som man siger – for kommunerne lig med serviceforringelser for pensionisterne, for børnene i daginstitutionerne og for eleverne i folkeskolen.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-02-10:
Den internationale økonomiske krise og den lempelige finanspolitik, vi fører for at afbøde krisen, har skabt en helt ny situation for de offentlige finanser, hvor et overskud på 60 mia. kr. i 2008 nu er vendt til et forventet underskud på 95 mia. kr. i 2010.
Det er fornuftigt og ansvarligt, at vi i øjeblikket låner penge for at holde gang i samfundsøkonomien, men det giver os naturligvis en regning, der skal betales.
Vi må derfor i de kommende år føre en stram finanspolitik, så vi kan få det store underskud ned igen.
Det er jo en virkelighed, som ingen økonomisk ansvarlig kan komme uden om.
Vi kan så ikke i dag sætte et nøjagtigt tal på, hvor stor denne udfordring er, men vi ved, at selv om udfordringen er mindre i Danmark end i mange andre EU-lande, så kræver den en meget stram finanspolitik.
Derfor har jeg sagt til kommunerne, at de i bedste fald skal regne med nulvækst i rammen for deres serviceudgifter i 2011.
Det er nemlig indlysende, at den stramme offentlige økonomi også kommer til at omfatte kommunerne, for de har jo ansvaret for over halvdelen af de samlede offentlige udgifter.
Kommunernes budgetter udgør i 2010 i omegnen af 230 mia. kr.
Det er et historisk højt niveau, og det er resultatet af, at regeringens siden 2001 har prioriteret servicen i kommuner og regioner meget højt.
Kommunerne skal så skaffe sig et råderum, og der har vi jo lavet en gensidighedsaftale mellem regeringen og kommunerne om, at vi skal hjælpe hinanden med at frigøre ressourcer, faktisk 5 mia. kr., i kommunerne til bedre service i perioden 2009-2013.
Alle disse ting kan jo lade sig gøre ved at nedbringe sygefraværet, gennem mere effektiv administration, afbureaukratisering, digitalisering og nye måder at løse opgaverne på.
Så den virkelighed, vi står over for, kommer jo ikke bag på kommunerne.
KL har jo også udtrykt, at de udmærket, i modsætning til Socialdemokratiet, er klar over den økonomiske situation, landet er i, og det er så det, vi tager bestik af.
Rasmus Prehn (S), 2010-02-10:
Om det kan komme bag på folk, er jo et stort spørgsmål.
Det er jo ikke ret mange år siden, vi havde en finansminister fra samme regering, som sagde, at der var råd til at købe hele verden.
Det er jo heller ikke mere end 2 år siden, vi havde en folketingsvalgkamp, hvor regeringen sagde, at der var råd både til skattelettelser og til velfærd.
Nu har vi så et helt andet billede, og der kan jeg forstå på ministeren, at det i bedste fald er nulvækst.
Skal det forstås sådan, at det kan blive direkte minusvækst, vi skal ud i, sådan at det bliver endnu flere end 10.000 medarbejdere, der skal afskediges?
Er det sådan, det skal forstås?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-02-10:
Jeg fik jo for 14 dage siden, hvor jeg også stod her og besvarede spørgsmål, en mistanke om, at hr. Rasmus Prehn ikke er klar over, at der siden 2008 har været en krise, en økonomisk krise, i verden, som også har en indflydelse i Danmark.
Derfor er jeg nødt til at sige til hr. Rasmus Prehn, at der er sket nogle ting i verden, der gør, at økonomien ser anderledes ud.
Vi havde faktisk mere til gode, end vi skyldte væk, men den her krise og den beslutning, vi har truffet om, at vi så skånsomt som muligt skal igennem den økonomiske krise, gør, at vi må gå ud at låne nogle penge.
Det, jeg har sagt, og det, jeg sagde i den første uge i 2010, er, at kommunerne i 2011 skal indstille sig på, at der bliver økonomisk smalhals.
Det er en notorisk kendsgerning.
Det bliver der for kommunerne, det bliver der for staten, det bliver der for regionerne, ligesom det har været for mange andre virksomheder i det her land, som har måttet fyre folk på grund af krisen.
Rasmus Prehn (S), 2010-02-10:
Det med at erkende krisen, synes jeg simpelt hen ikke vi skal stå her og skændes om.
Det er jo en kendsgerning, at Socialdemokratiet var det parti her i Danmark, der var først til at forudse, at der kunne blive problemer, og at der skulle initiativer til for at undgå det her.
Så der er ingen grund til at stå og beskylde hverken mig eller andre for, at vi ikke er bevidste om krisen.
Det er vi fuldt ud bevidste om, men vi har en regering, som har lovet borgerne, at der var råd både til velfærd og til skattelettelser.
Nu har man altså så givet skattelettelser, og nu skal man så til at spare på kernevelfærden.
Det er altså færre pædagoger i børnehaverne, det er færre skolelærere i folkeskolen, det er færre SOSU-assistenter på plejehjemmene.
Det er jo den virkelighed, der er.
Nu kan jeg forstå, at det kan blive endnu værre end det regnestykke, vi her har fra AErådet, der siger 10.000 medarbejdere over 2 år, fordi det i bedste fald er nulvækst.
Det svarede ministeren ikke på.
Er det endnu flere medarbejdere, der er udsigt til der skal fyres med dertil efterfølgende ringere service for borgerne?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-02-10:
Lad mig så tage fat i Arbejderbevægelsens Erhvervsråds analyser.
De er direkte misvisende.
Nu kan jeg forstå, at hr. Rasmus Prehn bringer dem videre her.
Nulvækst i den kommunale økonomi betyder ikke massive besparelser eller fald i antallet af ansatte.
Hvis vi nu tager definitionen af nulvækst, så indebærer nulvækst, at kommunernes udgifter i kroner og øre vil stige med pris- og lønudviklingen.
Nulvækst indebærer altså, at kommunernes udgifter i kroner og øre stiger med udviklingen i priser og lønninger.
Dermed kan antallet af ansatte fastholdes, og kommunerne kan købe de samme varer som året før.
Mere kompliceret er det altså ikke.
Kernen i Arbejderbevægelsens Erhvervsråds hokuspokusargumentation er, at antallet af kommunalt ansatte vil vokse med 5.000 om året ved en realvækst på 0,9 pct.
Det er selvsagt en fejlagtig udlægning, som efter min opfattelse er direkte manipulerende.
Morten Bødskov (S), 2010-02-10:
Det vil altså sige, at vi har en finansminister, som nu mener – ligesom finansministeren før ikke mente, at der var nogen problemer for regionerne, på trods af de ikke har flere penge i kassen – at nulvækst for kommunerne er fuldstændig uden problemer.
Der vil ikke blive tale om, at der skal afskediges medarbejdere; der vil ikke blive tale om serviceforringelser af nogen art i kommunerne ved nulvækst.
Det synes jeg er et nyt og uhyre spændende argument fra finansministerens side.
Så jeg vil godt bede finansministeren bekræfte det, som jeg forstår han siger, nemlig at nulvækst ikke er lig med besparelser i kommunerne.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-02-10:
Nu er det, som hr. Morten Bødskov og hr. Rasmus Prehn kommer med her, jo hokuspokus.
Når jeg siger, at det bliver smalhals, når jeg siger, at en økonomisk krise er kommet ind over landet, når jeg siger, at vi skal låne 95 mia. kr. til aktiviteten i 2010, og at der bliver en regning at betale bagefter, så betyder det jo, at der bliver en regning at betale bagefter.
Det spørgsmål her er baseret på nogle beregninger fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, som efter min opfattelse er manipulerende.
Jeg har aldrig nogen sinde sagt, at alting går glat videre, som det har gjort indtil nu.
Det er jo det indtryk, hr. Rasmus Prehn og hr. Morten Bødskov giver, nemlig at hvis der var en socialdemokratisk regering, ville der gælde nogle helt andre økonomiske spilleregler her i samfundet.
Der må jeg bare sige: Sådan er virkeligheden ikke for regeringen, og det er så det ansvar, vi tager på os, men når man direkte møder op her med nogle manipulerende påstande, er jeg jo nødt til at tilbagevise dem, må jeg sige til hr. Morten Bødskov.
Mere indviklet er det jo ikke.
Inger Støjberg (V), 2010-02-10:
Jeg tror tværtimod, det er svært at se desperationen i mine øjne, for det her er jo ikke et spørgsmål om at prøve at skyde nogen foran sig, det her er faktisk et spørgsmål om at sige, at der er en række medarbejdere, som gør det utrolig godt.
Og det er også et spørgsmål om at sige, at det er mig, der skaber rammerne for, at de kan og har mulighed for at udføre deres job på den bedst mulige måde, nemlig ved at sørge for, at der er uddannelsesmuligheder.
Jeg listede i mit første svar en lang række af de uddannelsesmuligheder op, som der allerede er i dag, og jeg mener, at der er rigtig gode uddannelsesmuligheder, og der er jo især gode uddannelsesmuligheder for dem, der har allermest brug for det, nemlig de ufaglærte og dem med en forældet uddannelse, og de kan gå i gang med uddannelse på dagpenge allerede på dag et.
Derfor mener jeg, at når man samlet ser på de muligheder, der er for uddannelse, er der rigtig mange gode muligheder, og det, jeg så også tillader mig at sige, er, at jeg synes, at medarbejderne i jobcentrene er rigtig gode til målrettet at bruge de her uddannelsesmuligheder, der er.
Torben Hansen (S), 2010-02-10:
Jeg synes bestemt ikke, jeg er mismodig.
Jeg forsøger bare som socialdemokrat og optaget folketingsmedlem at være med til at prøve at se, hvordan vi kan sikre, at det her land også kan klare sig i konkurrencen om 5-8 år, og hvordan vi kan sikre, at de mange tusinde, der nu er blevet ledige inden for det seneste års tid, også får en chance for at komme tilbage på arbejdsmarkedet.
De arbejdspladser, der forsvinder i de her år, er jo nu engang nogle – det kan vi jo se – der desværre nok forsvinder for evigt, og det er især inden for det ufaglærte område, der er en del, der forsvinder, og som vi aldrig ser igen.
Det er derfor, Socialdemokratiet har stillet forslag om, at der skal oprettes 30.000 ekstra uddannelsespladser, hvor folk skal kunne tage uddannelse på dagpenge.
For så er vi da kommet et skridt videre i dag, og det behøver ministeren ikke at være så mismodig over.
Inger Støjberg (V), 2010-02-10:
Nu er det jo ikke mig, der ser mistrøstigt og lidt sort på tilværelsen; det er jo oppositionen, der gør det.
Men jeg vil gerne understrege, at jeg er helt fuldstændig enig med hr. Torben Hansen i, at uddannelse sådan set er den allerbedste vaccine mod ledighed, for vi ved, at det betyder rigtig meget for ens muligheder på arbejdsmarkedet netop at have en uddannelse.
Sådan synes jeg også det må være; jeg synes, det er den helt rette prioritering.
Så jeg kan ikke støtte hr. Torben Hansens forslag, som han fremlægger det i dag, men blot sige til hr. Torben Hansen, at han skulle glæde sig over, at der er så gode betingelser for, at netop ufaglærte kan gå i gang med en uddannelse.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-02-10:
Jeg kunne ikke lade være, for det drejer sig lidt om det samme som det, hr. Torben Hansen snakker om, nemlig at der er nogle tal, der siger, at når den her krise er ovre, har vi ca. 140.000 ufaglærte, som egentlig ikke har noget job, fordi der ikke er noget job til dem.
Det er jo et kæmpeproblem.
Mener ministeren ikke, det er et problem, og hvad vil ministeren generelt gøre ved det – 140.000 ufaglærte?
Inger Støjberg (V), 2010-02-10:
Jamen de ufaglærte, som hr. Leif Lahn Jensen netop taler om, er jo de ufaglærte, som har så gode betingelser for at komme i gang med en uddannelse.
Det er netop det, som jeg også synes er den helt rette prioritering, som jeg også redegjorde for lige før, for det må være sådan, at der bliver bakket godt op om og støttet godt op om de mennesker, som er kommet ud på arbejdsmarkedet på den måde, at de ikke har fået taget en uddannelse i ungdomsårene, men måske har fået lyst til det, da de er blevet lidt ældre.
Derfor er betingelserne netop så gode, som de er, og jeg er helt enig med hr. Leif Lahn Jensen i, at det er vigtigt, at vi gør, hvad vi kan, for at der ikke bliver et mismatch på arbejdsmarkedet.
Og det er sådan set det mismatch, hr. Leif Lahn Jensen også peger på.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-02-10:
Så ministeren mener, at alle de der fantastiske tiltag, som ministeren jo står og praler af, sagtens kan løse problemet og gøre, at de her 140.000 kommer i uddannelse, hvis de selv vil.
Det er faktisk det, ministeren siger.
Inger Støjberg (V), 2010-02-10:
Jeg forstår egentlig ikke rigtig, hvorfor mismodet på den måde breder sig hos hr. Torben Hansen, for der er sådan set ingen grund til at være så mismodig og mistrøstig, som hr. Torben Hansen er i dag.
Det er jo sådan, at reglerne er indrettet på den måde, at hvis man er ufaglært, kan man stort set gå i gang med en uddannelse på dagpenge på dag et.
Det er jo lige nøjagtig den gruppe, hr. Torben Hansen henviser til.
Hr. Torben Hansen nævner jo netop selv de ufaglærte, og jeg er fuldstændig enig med hr. Torben Hansen i, at det er ekstremt vigtigt at få netop ufaglærte i gang med en uddannelse.
Jeg er også meget bevidst om, at det for en række ufaglærte kan være svært at komme i gang med at tage en uddannelse.
Det er også derfor, at der bl.a. er afsat relativt mange penge til bl.a. læse-stave-kurser, for det er en af barriererne, ved vi.
Det har jeg også fået fortalt mange, mange gange, bl.a. af hr. Torben Hansen selv.
Jeg mener, at der er rigtig gode uddannelsesmuligheder netop for de ufaglærte, eller for dem, der har en uddannelse, der er forældet.
Derfor vil jeg også gerne endnu en gang takke Socialdemokratiet for den opbakning, der var til ungepakken, som jo er en massiv indsats over for de unge.
Der var der et fremragende samarbejde med Socialdemokratiet, og det synes jeg er et rigtig godt signal at sende til unge.
Torben Hansen (S), 2010-02-10:
Tak hr. formand.
Ministeren sagde i sit tidligere svar, at vaccinen var der – jamen det er da meget muligt – og at den blev brugt, men det, vi kan konstatere for nærværende, er, at den ligger i skuffen.
Der er mere end 20 pct. af en ungdomsårgang, der ikke får en ordentlig uddannelse.
Der er netto 140.000 job, der forsvinder i de kommende år.
Hvis ministeren går rundt og spørger mange af dem, der i de her dage er blevet afskediget, mange af dem, der inden for det seneste halve eller hele år er blevet afskediget, og hvis ministeren går rundt i a-kasserne og spørger folk, om de synes, de har store og uanede muligheder for at gå i gang med uddannelse, så tror jeg da ikke, at svaret bliver ja.
Derfor synes jeg, at ministeren lidt pynter sig med nogle lånte fjer.
For at vende tilbage til mit oprindelige spørgsmål: Socialdemokratiet har faktisk på et tidspunkt foreslået, at der skulle oprettes 30.000 ekstra uddannelsespladser for ufaglærte, der kunne blive faglærte, og faglærte, der kunne tage en længerevarende uddannelse, op til 4 år, og at de kunne gøre det på dagpenge.
Er ministeren enig i, at det også kunne være en vej frem
, eller skal vi bare endnu en gang høre en masse ord om vaccine og alle mulige andre ting?
Det er i hvert fald ikke noget, som folk ude i virkeligheden har opdaget eksisterer.
Inger Støjberg (V), 2010-02-10:
Jeg håber virkelig, at folk ude i virkeligheden har opdaget den her vaccine, for hr. Torben Hansen var jo selv med til at opfinde den.
Hr. Torben Hansen tog selv del i det kæmpe arbejde, som det rent faktisk var, at lave hele ungepakken, og jeg håber virkelig, at vi i fællesskab har fået udviklet en vaccine, for at blive i den terminologi, som virker fremadrettet.
Så har vi dem, der enten ikke har en uddannelse eller er faglærte, og der er betingelserne for de ufaglærte utrolig gode, og for de faglærte med en forældet uddannelse er der jo også reelt uddannelsesmuligheder.
Men jeg vil også skynde mig at sige, at jeg synes, det er vigtigt, at vi doserer uddannelse på den rigtige måde, så vi bruger det de steder, hvor uddannelse virkelig vil være godt, og hvor det er fremadrettet godt, så det netop betyder, at folk kommer i job igen.
Eigil Andersen (SF), 2010-02-10:
Er ministeren - ligesom spørgeren - bekymret for, at fyringerne i en række af landets jobcentre vil gå ud over hjælpen til de arbejdsløse, f.eks. ved at jobcentrene får endnu sværere ved at hjælpe de mange unge arbejdsløse i job så hurtigt som muligt?
Er ministeren – ligesom spørgeren – bekymret for, at fyringerne i en række af landets jobcentre vil gå ud over hjælpen til de arbejdsløse, f.eks. ved at jobcentrene får endnu sværere ved at hjælpe de mange unge arbejdsløse i job så hurtigt som muligt?
Inger Støjberg (V), 2010-02-10:
Det er for mig helt afgørende, at vi gør alt for at hjælpe mennesker, der har mistet deres job.
Og i en tid med stigende ledighed er det ikke mindst vigtigt, at jobcentrene sætter ind med en tidlig og aktiv indsats for at hjælpe ledige hurtigst muligt i job igen.
Beskæftigelsesregionerne følger derfor også indsatsen i jobcentrene tæt, og hvis der er problemer med indsats og resultater, går beskæftigelsesregionerne i intensiv dialog med det konkrete jobcenter.
Med det enstrengede kommunale beskæftigelsessystem har kommunerne fået ansvaret for beskæftigelsesindsatsen, og sammen med det ansvar har kommunerne fået overdraget samtlige ressourcer.
Kommunerne har gode rammer for løsningen af opgaven, og det er kommunernes ansvar inden for disse rammer at levere en aktiv indsats, der kan bringe ledige tilbage i job.
Opgaven med at prioritere personaleressourcerne bedst er altså et kommunalt anliggende.
Det er det, der optager mig.
Eigil Andersen (SF), 2010-02-10:
I december havde vi 121.000 arbejdsløse – det er det seneste tal, vi har – og man regner med, at tallet kommer op på 200.000, inden året er omme.
Alle de arbejdsløse har krav på ordentlig hjælp, og det betyder simpelt hen, at behovet for en indsats på jobcentrene er lige så stigende, som arbejdsløsheden er stigende.
Så virker det fuldstændig grotesk på mig, at man fyrer medarbejdere i en del jobcentre, eksempelvis i Sønderborg, Esbjerg og Frederikshavn.
Og der er flere steder, hvor der vil blive nedlagt stillinger.
Der er ikke ressourcer og penge nok.
Det påstår ministeren finder sted i dag i et godt omfang, men det gør det ikke, og alle arbejdsløse ved, at det er der store problemer med.
Nogle af dem, som har meget brug for hjælp, er de unge.
Det betyder, at en dårlig hjælp fra et jobcenter simpelt hen kan indebære, at den unge ikke kommer tilbage på arbejdsmarkedet resten af sit liv, og det er jo ganske forfærdeligt.
Men det her forfærdelige kan nemt blive resultatet af, at man fyrer medarbejdere i jobcentrene.
Så er det, jeg vil spørge ministeren: Hvad vil ministeren gøre for at hjælpe jobcentrene, så de undgår at skulle fyre medarbejdere i en tid, hvor der i virkeligheden er brug for flere ressourcer, så man bl.a. kan hjælpe unge arbejdsløse på en ordentlig måde?
Bjarne Laustsen (S), 2010-02-10:
Nu, da ledigheden bare stiger og stiger og risikoen for langtidsarbejdsløshed bliver forøget, synes ministeren så ikke, at der er behov for at ændre reglerne for bl.a. arbejdsfordeling, som er blevet skabt under en højkonjuktur?
nr. S 1103
Leif Lahn Jensen (S), 2010-02-10:
Hvilke krav mener ministeren at aktiveringen skal opfylde for at være en god, meningsfyldt og formålstjenlig aktivering, som hjælper folk tilbage til reelt arbejde?
Inger Støjberg (V), 2010-02-10:
Det er altid formålet med aktiveringsindsatsen at bringe ledige hurtigst muligt tilbage i job.
Mit udgangspunkt er, at jobcentrene skal sætte det enkelte menneske i centrum og gøre en individuelt tilrettelagt indsats.
Dermed siger jeg også, at det ikke giver mening for en minister at udstikke detaljerede opskrifter på, hvilken aktivering der skal til, for det er noget, der helt afhænger af den enkelte lediges konkrete situation.
Jobcentre skal, som det også fremgår af loven om aktiv beskæftigelsesindsats, give ledige de tilbud, der efter deres vurdering bringer den enkelte ledige hurtigst muligt tilbage i job.
Derudover lægger jeg vægt på, at tilbud så vidt muligt skal være rettet mod beskæftigelse inden for områder, hvor der er brug for arbejdskraft.
Det giver den bedste målretning af indsatsen og sikrer samtidig den bedste sammenhæng imellem efterspørgsel på og udbud af arbejdskraft.
Endelig viser mange undersøgelser, at det generelt giver gode resultater, når aktivering foregår på rigtige arbejdspladser, og jobcentrene skal derfor hele tiden have for øje, at aktivering på en rigtig virksomhed er en relevant mulighed.