runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2012-11-07:
Spørgsmålet er jo ikke stillet uden grund.
Det er jo stillet, fordi jeg – og jeg tror også andre politikere, jeg er i hvert fald bekendt med, at der er andre politikere, der har fået samme henvendelse – får at vide af polititjenestemænd, at de føler sig truet på deres ytringsfrihed i det daglige i den her tid.
Det er jo for mig at se meget uheldigt, fordi man som offentligt ansat, som ministeren også er inde på, har en udbredt grad af ytringsfrihed.
Det er klart, at man jo ikke inden for de regler, der nu er i en virksomhed og selvfølgelig også inden for politiet, kan ytre sig på hele politiets vegne i konkrete sager, hvis ikke der er belæg for det, og hvis man ikke er den, der skal gøre det, men man kan ytre sig på egne vegne.
F.eks. det, der hedder Facebook, er jo et sted, hvor stort set alle kan ytre sig hele tiden, og det kan polititjenestemænd også gøre.
Facebook er jo sådan et medie, hvor man kan komme med små og store hverdagsoplevelser, og politifolk kan selvfølgelig også have et behov for at skrive ting på Facebook, de har oplevet, uden på den måde at udtale sig på hele politiets vegne.
Jeg er altså som sagt blevet kontaktet af polititjenestemænd, der har været til såkaldte bekymringssamtaler med ledelsen rundtomkring – det er ikke bare et sted i landet, det er flere steder i landet – fordi de har ytret sig offentligt på Facebook.
Der er jo ikke noget galt i, at en politimand skriver noget på Facebook, og for mig at se er det uheldigt, hvis man så får at vide, at hvis man gør det en anden gang, bliver man i øvrigt fyret eller forflyttet eller truet i det hele taget på ens levebrød.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre justitsministeren, om ministeren vil være med til at udforme nogle retningslinjer, som gør, at polititjenestemændene er beskyttet i forbindelse med de ytringer, de måtte komme med på egne vegne i det offentlige rum, og jeg understreger på egne vegne.
Jeg synes, at det er vigtigt, at vi giver den ytringsfrihed, som lovgivningen faktisk giver mulighed for, også til politifolk.
Morten Bødskov (S), 2012-11-07:
Jeg vil sige et par ting til det, som jeg forstod som et spørgsmål.
Punkt 1: Jeg kender ikke til de konkrete sager, som hr. Peter Skaarup bringer med her igen, så dem har jeg ikke nogen mulighed for at svare på.
Punkt 2: Retningslinjer for offentligt ansattes ytringsfrihed.
Som jeg sagde, ligger der et ganske udmærket værk, nemlig »God adfærd i det offentlige«, som den daværende personalestyrelse, Kommunernes Landsforening og Danske Regioner udgav i 2007, og så er der inden for de rammer ganske gode muligheder for at finde ud af, hvordan man skal gebærde sig, når det handler om ytringsfrihed, når man er offentligt ansat.
Peter Skaarup (DF), 2012-11-07:
Jamen det er jo, som ministeren siger, fuldstændig rigtigt, at der findes nogle sætninger, som handler om ytringsfrihed, som er meget gode, men der hjælper det selvfølgelig ikke ret meget, hvis det er, at de ikke bliver overholdt, ligesom det, når det gælder grundloven, heller ikke hjælper ret meget, hvis det er, at politikerne, selv om grundloven tager hånd om nogle ting og den har nogle gode sætninger, ikke overholder den.
Der er det så jeg vil spørge justitsministeren om noget.
Når det nu er sådan, at vi ved – og hvis ministeren ikke er blevet gjort bekendt med det direkte, skal jeg sørge for, at det sker via Folketingets Retsudvalg – at der er politifolk, der på grund af de meget omfattende effektiviseringer, der i øjeblikket sker, og der kan nogle af dem jo være fornuftige nok, i ytringsfrihedens navn tillader sig at kritisere de pågældende ting, f.eks. i form af en bisætning på en facebookprofil, og de får at vide, at de vil miste deres job, eller at de vil blive forflyttet, kan ministeren så ikke synes, at der er behov for, at ministeren her som folkevalgt går ind og sikrer, at disse mennesker kan ytre sig frit, i stedet for at man sådan set går ind og sætter det blå stempel i forhold til, at de nogle steder fra ledelsens side er meget hårdhændede, og at der trues med bål og brand over for de ansatte inden for politiet?
Morten Bødskov (S), 2012-11-07:
Jeg kender som sagt ikke noget til de konkrete eksempler, som hr. Peter Skaarup står og fremfører her.
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg helt forstod, hvor det var hr. Peter Skaarup ville hen.
Hvis det er sådan, at det er hr. Peter Skaarups grundlæggende synspunkt, at regler er noget, der er til for at blive overholdt, så må jeg sige, at jeg er helt enig.
Og derfor synes jeg sådan set også, at jeg, hvad angår rammerne for de offentligt ansattes ytringsfrihed, må sige, at det er meget klart med hensyn til, hvordan det er.
De nærmere principper for det er som sagt beskrevet i denne pjece, »God adfærd i det offentlige«, som jeg har nævnt et par gange.
Og den synes jeg da man skulle prøve at finde og kigge i, hvis man er i tvivl.
Jeg har ikke selv kigget på den, men jeg kan forestille mig, at det er et ganske udmærket værktøj, hvis det er, at man har et spørgsmål.
Peter Skaarup (DF), 2012-11-07:
Jamen jeg synes jo, at det, som jeg nævnte før, er glimrende, at justitsministeren her henviser til nogle pjecer, til nogle regler og til nogle svar i Folketinget osv. osv., men hvis det forholder sig sådan, at det, der er i de pjecer og i de regler, altså med hensyn til beskyttelsen af de ansatte, ikke er noget, der rent faktisk er til stede i det daglige, så er der jo et problem.
Og når ministeren siger, at det er noget, som han ikke har kendskab til, så vil jeg sådan set bare sige til ministeren, at han jo kan se i det blad, der hedder Dansk Politi, altså politifolkenes blad, og der kunne læse, at der er mange eksempler på, at den er gal.
Politiforbundets formand siger, at det særligt er i forhold til en hårdt presset mellemledergruppe, at der er behov for at råbe vagt i gevær.
Så der er et problem her, og det er så noget, der bliver illustreret med politiansatte, der har plaster og lynlås for munden.
Jeg ved ikke, om ministeren læser politifolkenes blad, men hvis han ikke gør, vil jeg sige, at det måske var en god idé, at han startede med at gøre det.
Jeg vil igen spørge: Vil ministeren rykke ud med en ambulancevirksomhed i forhold til de personer, der bliver truet på deres levebrød, fordi de tillader sig, fordi de formaster sig til det, at ytre sig og komme med deres private mening?
Morten Bødskov (S), 2012-11-07:
Og har man behov for at finde ud af, hvilke principper det er, de bygger på, ja, så kan man prøve at kigge i den her pjece, nemlig den, der hedder »God adfærd i det offentlige«, og så er man helt bestemt kommet et godt stykke af vejen.
Er det så sådan, at man i den konkrete ansættelsessituation har behov for yderligere viden, ja, så vil jeg tro – uden at jeg skal kunne sige, at jeg ved det – at der dér er tale om, at der som en del af den naturlige ledelse også er nogle ledelsesdispositioner, som gælder i et samarbejde med medarbejderne, og som handler om, hvordan man har det på sin arbejdsplads.
Sådan er det på alle arbejdspladser, og det vil jeg selvfølgelig også tro gælder her.
Men det er klart, at der på enkelte punkter er nogle begrænsninger, særlig når det gælder de offentligt ansattes ytringsfrihed.
Man må altså eksempelvis ikke fremsætte nogen æreskrænkende udtalelser eller videregive oplysninger om arbejdspladsen, der er åbenlyst urigtige,
ligesom man som sagt heller ikke må videregive tavshedsbelagte oplysninger.
Men derudover skal der være vide rammer for de offentligt ansattes ytringsfrihed, for vi har selvfølgelig også behov for, at de offentligt ansatte kan være med til at præge den offentlige debat om dette og hint.
Mikkel Dencker (DF), 2012-11-07:
Hvad er ministerens holdning til, at den planlagte jernbanetunnel gennem Hvidovre, som anlægges som en del af den nye jernbane mellem København og Ringsted, forventes at blive en hel del kortere end oprindeligt planlagt?
Hvad er ministerens holdning til, at den planlagte jernbanetunnel gennem Hvidovre, som anlægges som en del af den nye jernbane mellem København og Ringsted, forventes at blive en hel del kortere end oprindelig planlagt?
Jeg skal ikke stå her og stille alt for tekniske spørgsmål, dem er jeg helt indforstået med at ministeren selvfølgelig ikke kan besvare på stående fod.
Det må vi klare skriftligt.
Men jeg synes da alligevel, at jeg må undre mig over, at man vælger at lave tunnellen kortere.
Det kan der godt være nogle tekniske grunde til, men når det nu er blevet oplyst, at det var 600 m, og at det også var tegnet ind på de oprindelige tegninger, at den fik en længde på 600 m, så synes jeg, at det er underligt, at man begynder at forkorte den i stedet for bare at sige: Vi tager de 600 m, og så må vi klare det inden for den budgetramme, der er.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-11-07:
Jeg synes, det er lidt vanskeligt.
Man har en forundersøgelse, og der regner man så med, at en tunnel vil være 600 m lang, og så viser det sig, når man kommer i gang med detailprojekteringen, at den bliver 560 m.
Altså, det er 40 m på en strækning på 600 m. Hvilke tekniske årsager der er til det, kan jeg ikke svare på her i dag, men det kan spørgeren selvfølgelig få oplyst ved at stille skriftlige spørgsmål om det.
Men jeg er nu ret sikker på, at det ikke er et forsøg på at spare penge og så genere borgere.
Når vi er nået frem til en løsning, som siger 560 m i stedet for præcis 600 m, så er det, fordi det, da Banedanmark detailprojekterede det her, var den fornuftige løsning set ud fra alle synspunkter.
Mikkel Dencker (DF), 2012-11-07:
Jeg må lige korrigere ministeren og sige, at jeg ikke tror, at regeringen har nogen bevidst prioritering af, at man vil genere nogle bestemte borgere – bestemt ikke.
Men vi kan bare konstatere, at der er et projekt, der bliver forringet for at spare nogle penge.
Der er faktisk tale om et politisk forlig mellem mange af Folketingets partier om, at der skal være en tunnel på den her strækning.
Jeg tror næppe, at man ville være gået den anden vej og have sagt: Jamen vi gør da bare tunnelen længere endnu; det koster godt nok nogle ekstra penge, men det er vi ligeglade med, vi gør den bare længere.
Sådan går det jo aldrig i sådan nogle projekter.
Men når det går den modsatte vej, bliver det åbenbart tolereret.
Nu vil jeg så høre: Kan ministeren garantere, at tunnellen ikke bliver kortere end det, som allerede nu er på bordet?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-11-07:
Banedanmark har siden 2010 detailprojekteret den nye bane København-Ringsted.
Før detailprojekteringen blev gennemført, var vurderingen, at tunnellen ville være knap 600 m lang, men ved detailprojekteringen er tunnellen projekteret til at være 560 m lang.
Der er endvidere kommet en større afstand mellem tunnellen i Valby under Kulbanevej og tunnellen i Hvidovre under Vigerslev Allé, og den større afstand mellem tunnellerne har i sig selv en positiv jernbanemæssig sikkerhedsbetydning, og derfor behøver man ikke så mange ekstra sikkerhedstiltag i tunnellen, og det er så med til at spare penge.
Min holdning til den ændrede udformning af jernbanetunnellen under Vigerslev Allé er, at Banedanmark synes at have fundet en fornuftig løsning i forbindelse med detailprojekteringen og tunnellen.
Mikkel Dencker (DF), 2012-11-07:
Det er jo rene ord for pengene, må man sige, for ministeren siger det direkte, som det er.
Det var også det, som var min mistanke eller frygt i den her sag, altså at den her tunnel er begyndt at krympe, så man kan spare nogle penge på det her.
I Dansk Folkeparti ligger det os stærkt på sinde, at vi får de her tunneller, både på strækningen gennem Valby, men også igennem Hvidovre, netop fordi det er de allermest tæt befolkede områder, som den nye jernbanelinje passerer igennem.
Derfor er det selvfølgelig vigtigt for os, at vi har fået indkapslet den støj, som de her tog vil udsende,
mest muligt af hensyn til de borgere, som allerede bor der og kommer til at bo langs med det sted, hvor linjeføringen kommer, og altså bliver naboer til en jernbanelinje.
For at give så lidt støj som overhovedet muligt har det været vigtigt for Dansk Folkeparti, at vi har kunnet indkapsle det mest muligt ved at få tunnel på så lang en del af strækningen som muligt, og så synes vi ikke, det er rimeligt, at man begynder at fifle med tunnellængden her, altså at den lige pludselig er krøbet 40 meter i detailprojekteringen for at spare nogle penge.
Det kan da godt være, man siger, at det holder sig inden for Miljøstyrelsens grænseværdier for støj, men mon ikke 40 m kortere tunnel giver mere støj for dem, som kommer til at bo der, og som kommer til at opleve det?
Så synes ministeren ikke, at man svigter de beboere, som er blevet stillet tunneller i udsigt, ved at man begynder at skære i tunnellængderne for at spare nogle penge?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-11-07:
Jeg må sige til hr. Mikkel Dencker, at hvis hr. Mikkel Dencker spørger sin transportordfører, hr. Kim Christiansen, om det er usædvanligt, at man har en forundersøgelse, og at der fra forundersøgelsen til detailprojekteringen er ting, der ændrer sig, så tror jeg, at hr. Kim Christiansen vil kunne give mig ret i, at det nærmest er helt naturligt, at det er sådan.
For en forundersøgelse har jo den karakter, den nu har.
Den gør os meget klogere på en hel masse ting, men det er jo lige præcis i detailprojekteringen, at det på alle måder skal gå op i en højere enhed, og derfor er der med sådanne nogle store projekter altid en afvigelse her.
Det er 40 m, vi taler om, og jeg lover hr. Mikkel Dencker, at det her ikke skyldes ondskab over for borgerne i Hvidovre, eller at der kan spares mange, mange millioner kroner.
Det var, fordi det var den mest fornuftige måde at gøre det på, og det er det, Banedanmark synes jeg klart har dokumenteret.
Men er der tekniske spørgsmål, svarer jeg selvfølgelig meget gerne på dem.
Jeg anerkender fuldt ud, at det at være medlem af Folketinget også handler om lokalpolitik, og det må jeg sige vi ser for fuld udblæsning her.
At få det til at se ud, som om jeg og regeringen ikke bekymrer os om borgere i Hvidovre eller noget som helst andet sted, er helt urimeligt.
Det må nu engang være sådan, at når man planlægger noget, så har man en fase, hvor man laver nogle forundersøgelser, og her har man så sagt, at man regnede med, at tunnellen skulle være 600 m.
Så går Banedanmark i gang med at lave en ordentlig gennemgang af det her, og der ender tunnellen så med at blive 560 m.
At det skulle være et forsøg på at genere borgere i Hvidovre mest muligt, som der nærmest bliver givet udtryk for, er ikke rigtigt.
Finn Sørensen (EL), 2012-11-08:
Ordføreren angiver jo, at formålet, i hvert fald angiveligt, er, at mange flere skal ud på arbejdsmarkedet, også selv om de har nedsat arbejdsevne.
Det tror jeg ikke der er nogen der er uenige om, hvis det sker under rimelige vilkår.
Men dermed er det jo også indrømmet, går jeg ud fra, at der vil være en hel del, som det ikke lykkes for.
Der skal jeg spørge om ordførerens opfattelse af den model, man nu skruer sammen.
Som udgangspunkt er det forbudt at få førtidspension, hvis du er under 40 år; du skal i stedet for have alle mulige arbejdsprøvninger og undersøgelser og dit og dat, og så skal du i ressourceforløb.
Er ordføreren enig i, at den model, der ligger her, kan indebære, at unge mennesker, fra de er 18 år, til de er 40 år, aldrig kommer ind på arbejdsmarkedet, ikke kommer i fleksjob, men går i det ene ressourceforløb efter det andet, for der er ikke nogen grænse for, hvor mange man kan blive sat til at gå i, og at konsekvensen derfor er, at unge mennesker i 22 år kan risikere at skulle leve på kontanthjælpsniveau?
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-08:
Jamen den model, der er fremlagt her, bakker vi jo ikke op.
Vi var blevet i forhandlingerne, hvis det var sådan, at vi kunne tilslutte os det hele.
Det er ikke den måde, som vi i Dansk Folkeparti synes det skulle laves på.
Vi var klar til at se på de meget høje lønninger, der var, og lave ændringer der.
Jeg har også hørt folk, der har kontaktet mig, sige: Du skal tænke på, at alternativet for os var, at vi havde en løn.
Der har været mange forskellige typer af ansatte, men deres udgangspunkt var, at de havde et almindeligt lønnet job.
Og der må jeg så bare erkende, at alternativet til fleksjob – det, man skal sammenligne med – jo er førtidspension.
Det er det alternativ, man som udgangspunkt har; det er ikke at komme tilbage til et job, for så var man jo nok der endnu.
Men vi er klar over, at der er nogle problemer med den løndannelse, og at det giver problemer med at få arbejdsgiverne til at betale den løn, som de skal betale for de almindelige timer.
Der er heller ikke klare regler for, hvordan man skal aflønnes i det her.
Finn Sørensen (EL), 2012-11-08:
Jo, men nu er ordføreren vel bekendt med, at det næsten var umuligt at finde konkrete eksempler på fleksjobbere, der tjente 700.000 kr., og hvis de gjorde det, var det
, fordi det var en rigtig sød og flink arbejdsgiver, de havde, der lagde en ordentlig pose penge oven i det loft, som jo findes i den nuværende ordning.
Det tyder på, at det nok ikke er problemet med den lillebitte andel af meget højtlønnede fleksjobbere, der sådan set er det store problem i den her reform.
Så jeg vil gerne høre ordføreren, hvordan ordføreren har det med selve princippet i den lønmodel og tilskudsmodel, som nu er fremlagt i det her lovforslag.
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-08:
Jamen altså, der er jo en årsag til, at Dansk Folkeparti sad med i forhandlingerne.
Det var jo, på grund af at vi også kunne se, at der var noget fornuft i at se på visse områder.
Der vil vi gerne have sat et loft over.
Men vi kommer så hen til, at det bliver en helt anden slags lønordning, hvor arbejdsgiverne skal ud at betale fuld løn for fleksjobbere, og hvor vi kan spørge: Hvorfor skulle arbejdsgiveren betale fuld løn til de timer, som fleksjobbere nu lægger i virksomheden, hvis fleksjobberen har problemer?
Så får man godt nok de her 200.000 kr., og så begynder der at blive modregnet i det, hvis man tjener mere og mere og mere.
Forventningen er jo fra regeringens side, at folk får tilkendt fleksjob, og når først de har det, så arbejder de mere og mere, fordi de kan få mere ud af det.
Det lyder næsten ligesom hr. Lars Løkke Rasmussen: mere og mere, mindre og mindre – men det er det ikke.
Men altså, jo flere timer man fik, jo højere løn fik man, og det var gulerod nok, så blev man rask.
Men vi er jo klar til at se på den høje lønsats.
Finn Sørensen (EL), 2012-11-08:
Tak til ordføreren.
Jeg deler jo ordførerens kritik af de punkter, der bliver nævnt, og er da sådan set glad for, at ordføreren er landet der, hvor Enhedslisten var fra start af.
For vi har jo fremført den kritik fra dag et der tilbage i februar, hvor beskæftigelsesministeren fremlagde sit forslag til reform.
Men der er et punkt, som jeg gerne vil høre ordføreren om.
Altså, hvad er sådan set den vigtigste anke mod det her?
Eller sagt på en anden måde: Hvad mener ordføreren om de forringelser, der sker i fleksjobberes løn- og ansættelsesvilkår med den her nye model, altså selve princippet?
Jeg har ligesom ikke hørt ordføreren fremføre en kritik af det.
Man vil gerne lave en overgangsordning.
Det er da en fornuftig ting, lad os håbe, vi kan skaffe et flertal for det og for nogle af de andre ændringsforslag.
Men er Dansk Folkeparti også uenig i selve hovedprincippet i fleksjobdelen, som jo er, at fleksjobberne fremover skal ud og fungere som løntrykkere, at de ikke kan få den samme timeløn som deres kollegaer i kraft af hele den lønfastsættelses- og tilskudsmodel, der ligger, og at nuværende fleksjobbere – det store flertal af dem – som følge deraf får en væsentlig lønnedgang, hvis de skifter?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-11-08:
Jeg deltog jo i sagens natur selv i det foretræde, der var i Beskæftigelsesudvalget her den anden dag, og det er rigtigt, at det blev påpeget, at der er et spørgsmål omkring arbejdsskader, og hvordan man så forholder sig til den erstatning, der gives i en situation, hvor modtageren også er i fleksjob.
Og jeg tror også, at jeg den dag sagde, at jeg synes, at vi skal spørge ministeren om, hvordan man skal forholde sig til det, og om der er tænkt over det.
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-08:
Det er den anden korte bemærkning, jeg skal have her.
Det er somme tider vanskeligt at holde styr på.
Det forstår jeg udmærket.
Jeg kan forstå på ordføreren, at der ikke er velvilje til at se på det på den måde.
Et andet spørgsmål er jo så, om ordføreren – efter at Beskæftigelsesudvalget har haft besøg af delegationer vedrørende kapitalisering ved arbejdsskade – mener, at det kunne være noget, man kunne se på for at rette den fejl op.
For det er nok ikke tilsigtet, at der kan være et problem med kapitalisering, altså udbetaling efter en arbejdsskade, hvis der gives fleksjob i en 5-års-periode.
Vil man være klar til at se på, om man kunne løse det problem?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-11-08:
Jeg har nu den opfattelse af den aftale, der er lavet, og den tekst, der foreligger, at man – så længe man er i det fleksjob, som man har i dag – bevarer den tilstand, altså at der er tilskud til arbejdsgiveren, og man får den løn, man har fået hele tiden.
Hvorimod at man, hvis man får tilkendt et nyt fleksjob – både hvis man er en helt ny fleksjobber og hvis man skifter arbejde i fleksjob – kommer ind under den nye lovgivning.
Man ved jo nøjagtig, hvad det er for nogle vilkår, man har at arbejde efter.
Så vil hr. Bent Bøgsted måske spørge: Hvad så?
Jamen jeg kan jo ikke forestille mig det anderledes, end at hvis vi – os, der sidder her, eller folk, der sidder og følger debatten – skifter job, så vil vi også være udsat for, at der kan være ændrede lønvilkår, der hvor vi kommer hen.
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-08:
Det, som det kunne være interessant at spørge efter her, er, om den socialdemokratiske ordfører, hr. Lennart Damsbo-Andersen, ville være klar til at se på, om der kunne laves et ændringsforslag med en overgangsordning for dem, der er på den gamle ordning.
Ordføreren har sikkert læst det, som Dansk Handicap Forbund har skrevet, altså at man kunne have en overgangsordning, så man stadig væk ville være omfattet af de gamle regler, hvis man får et nyt job inden for en 8-ugers-periode.
Ville ordføreren være klar til at se på det og tale med ministeren og den politiske aftalekreds for at se, om man kunne lave sådan en ændring?
Det ville jo tilgodese dem, der som medlemmerne af Dansk Handicap Forbund er specielt udsatte.
Finn Sørensen (EL), 2012-11-08:
Jeg ved ikke rigtig, om det er det samme lovforslag, vi taler om.
Er det sådan, at jeg har overset en bestemmelse om, at du højst kan komme i et ressourceforløb, f.eks. når du er 18 år, sådan at du, når du er 23 år, vil blive tilkendt en førtidspension eller et fleksjob, afhængig af hvor godt du har det?
Har jeg overset sådan en bestemmelse?
Det tror jeg næppe, men i så fald må ordføreren lige fortælle mig, hvor det står.
Hvor er forhindringen for, at nogle unge – jeg siger ikke alle, jeg siger nogle – kan risikere at være i et ressourceforløb, fra de er 18 år, til de er 40 år, og at de som følge deraf skal overleve på en sats på niveau med kontanthjælpen? Jeg vil bare gerne høre, om jeg har overset noget i reformforslaget.
Nadeem Farooq (RV), 2012-11-08:
Det, jeg vil sige, er, at ligesom det er vores opgave at sikre, at unge ikke er på livslang, offentlig forsørgelse, er det også dermed vores opgave at sikre, at unge ikke er i arbejdsprøvning i al fremtid eller bliver behandlet af nogle af de her team i en alt for lang periode.
Formålet er netop at sikre, at den tværfaglige og den holistiske hjælp, den skræddersyede indsats, hjælper de unge med det samme til at komme i job og med i vores arbejdsfællesskaber.
Stine Brix (EL), 2012-11-08:
Jeg har haft to.