runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stine Brix (EL), 2014-05-27:
Er det i orden at forskelsbehandle kvinder, som ammer, med henvisning til, at de krænker andres blufærdighed?
Det er jo det, som det her forslag handler om.
Baggrunden er den, at Ligebehandlingsnævnet sidste juni konkluderede netop det.
Derfor vil jeg gerne sige tak til SF for rent faktisk at forstå, hvad forslaget går ud på.
Det er det meget principielle spørgsmål om, at vi nu har fået en retstilstand, der aktivt siger: Ja, det er i orden at bortvise kvinder, der ammer, fordi de krænker blufærdigheden.
Jeg synes, det er interessant, at både ministeren og en lang række ordførere er så skråsikre på, at det her problem slet ikke eksisterer.
Der er kun en række enkeltsager, siger man.
Jeg vil nu sige, at den lange række enkeltsager, vi har set, jo i den grad tyder på, at der er en tendens, kombineret med det, at man kan følge debatterne på diverse netfora for mødre med små børn, hvor mange fortæller om lignende oplevelser.
Der er kun 10-15 cafeer, som åbent siger, at her må man ikke komme, hvis man ammer.
Hvordan ville Folketinget reagere, hvis det var sådan, at 10-15 cafeer åbent sagde, at her må man ikke komme, hvis man har en anden etnisk baggrund end dansk, eller hvis man var transperson?
Jeg er overbevist om, at man ville reagere.
Baggrunden for forslaget er også den, at det her også diskuteres mange andre steder.
I det direktiv, som Ligebehandlingsnævnet henviser til i sin afgørelse, har Europa-Parlamentet aktivt været ude at sige, at der er et problem på det her område, når det handler om forskelsbehandling på baggrund af amning.
Det er et problem, som man ikke har taget højde for i de fleste nationale lovgivninger.
Det er jo ikke nødvendigvis det samme, som at vi automatisk skal gøre det,
men jeg synes alligevel, det peger på, at vi bør tage stilling til spørgsmålet, i særdeleshed nu, hvor Ligebehandlingsnævnet har slået en retstilstand fast, så det nu er blevet blufærdighedskrænkende.
Jeg vil gerne sige tak til SF for at tage positivt imod lovforslaget.
Vi ser en gruppe mennesker, som bliver forskelsbehandlet.
De borgerliges frihedsbegreb om, at frihed alene er caféejerens ret til at afvise, kan jeg simpelt hen ikke følge.
For mig er det meget centralt, at frihed handler om at være fri for diskrimination.
Og det er det, der er på spil her.
Så med de bemærkninger kan jeg kun beklage, at Folketinget ikke tager det her forslag mere til sig, end det er tilfældet.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-05-27:
Vi mener ikke, at amning krænker andres blufærdighed.
Kvinder, der ammer, bør ikke ses som mennesker, der støder andres privatliv, men i stedet for som det, de er, nemlig mennesker, der giver deres børn den mad, som de har brug for for at vokse og blive sunde børn.
Vi mener derfor, det er positivt at ændre lovgivningen, så amning ikke betegnes som blufærdighedskrænkelse.
Vi mener ikke, at man fra Folketingets side bør detailregulere, men Ligebehandlingsnævnets afgørelse taget i betragtning mener vi, at der er brug for at sende et signal om, at vi fra lovgivers side ikke mener, at amning skal kunne forbydes med henvisning til, at det krænker andres blufærdighed.
Derfor støtter vi, at man ændrer lovgivningen, så Ligebehandlingsnævnet ikke kan blåstemple sager om bortvisning af ammende kvinder ud fra en argumentation om, at amning kan opfattes som stødende og blufærdighedskrænkende.
Liv Holm Andersen (RV), 2014-05-27:
Jeg er ikke fuldstændig sikker på, at der ikke er et problem overhovedet.
Nu kan jeg ikke huske tallet, men jeg har hørt et tal på et tidspunkt, og jeg tror, det er 10-15 cafeer, som åbent siger, at de har den her politik, og der er jo ret mange cafeer i Danmark, så med det oplysningsgrundlag, jeg har, vil jeg stadig væk sige, at der ikke er et voldsomt problem her i Danmark.
Men jeg sagde sådan set i min indledende tale, at jeg synes, det er fint at tage den her debat, og at det er fint at have den her dialog.
Jeg synes, det er et godt område at følge, fordi jeg også grundlæggende mener, at det selvfølgelig skal være muligt at amme sit barn offentligt i Danmark.
Jeg er bare grundlæggende uenig i, at ny detailregulering og nye regler og ny lovgivning på Christiansborg er den rigtige måde at løse det på.
Stine Brix (EL), 2014-05-27:
Jeg synes, det er meget spændende, at der er så mange politikere, der er fuldstændig sikre på, at der slet ikke er et problem her, når vi hører om gentagne sager her.
Der er jo ikke tale om en enkelt sag, der er tale om, at det med jævne mellemrum kommer op i pressen, at nye kvinder står frem og fortæller om en sag.
Kombineret med det fortæller mange, hvilket man hører, når man følger debatten i de her fora, om lignende oplevelser, men alligevel er De Radikales ordfører – og i øvrigt også andre – fuldstændig sikker på, at der slet ikke er noget problem.
Hvor kommer den skråsikkerhed fra?
Liv Holm Andersen (RV), 2014-05-27:
Nej, det er bestemt ikke vores holdning.
Jeg mener bare ikke, at det her er et problem, der har nået sådanne højder, at det er noget, som vi herindefra skal til at lave nye regler og ny lovgivning om.
Det kan sagtens være, og fred være med det, at sammenligningen mellem svinekød og amning var absurd, men så synes jeg omvendt måske også, at sammenligningen mellem amning og diskrimination på de kriterier, som vi normalt taler om diskrimination ud fra, nemlig køn, etnicitet og tro, er en lille smule søgt.
Det er jo ikke kønnet som sådan, der diskrimineres ud fra her.
Der laves en forskelsbehandling på en handling, og det kan man mene meget om, og jeg tror også, jeg gjorde klart, hvad jeg og Radikale Venstre mener om det, men jeg mener bare ikke, at vi har en situation i Danmark, hvor det er nødvendigt at lovgive eksplicit om det her.
Stine Brix (EL), 2014-05-27:
Tak til De Radikales ordfører.
De Radikales ordfører sammenligner det med detailregulering med, at der skal være en bestemt slags mad i børnehaven, eller at man skal give hånd.
Der står jo intet her om, at man skal amme på cafeer, eller at man skal noget andet – overhovedet ikke.
Det her forslag handler jo om, at det ikke skal være tilladt at forskelsbehandle på baggrund af det, at man ammer.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge om det samme, som jeg spurgte Venstres ordfører om.
Er det her med, at man skal have en common sense-tilgang, så i det hele taget De Radikales ordførers tilgang i forhold til diskrimination og antidiskrimination, for det er jo det, vi her taler om?
Liv Holm Andersen (RV), 2014-05-27:
Tak for det.
Når det kommer til amning af spædbørn, er jeg personligt helt på linje med paven.
Han har opfordret mødre sådan worldwide til at amme deres børn, også i offentligheden, sågar i Det Sixtinske Kapel.
Og når jeg, en radikal ligestillingspolitiker, og den katolske pave sådan er enige, så får det mig til at tro, at det der med at amme er sådan noget, der er rimelig mainstream og har en relativt bred accept.
Med hensyn til at der så eksempelvis er – og det er det problem, som det her beslutningsforslag går på – nogle restaurant- og caféejere, der, hvilket også i mine øjne er forkert, fravælger amning som mulighed på deres restaurant eller café,
vil jeg sådan set
sige, det er tilladt.
Det synes jeg er usympatisk, men jeg mener ikke, at det kalder på lovgivning.
Og det er ikke, fordi en diskussion af og en dialog om det her område ikke kan være nødvendigt; det kan det sagtens.
Jeg synes også, det er et område, som det er fint at vi sætter fokus på.
Jeg synes også, det er et område, som det er fint at vi politisk sådan løbende følger.
Det er bare ikke min og Radikale Venstres holdning, at det er et område, der bør lovreguleres.
Vi synes faktisk, det er sådan lidt på linje med nogle af de her andre forslag, der har været – ganske vist fra andre partier – om eksempelvis et påbud om, at man skal hilse ved at give hånd i vores offentlige institutioner, eller et påbud om, at der skal serveres kød fra et bestemt dyr eller lignende.
Det bryder vi os bare ikke rigtig om.
Vi tror faktisk, det er svært sådan at lovgive sig til fornuft og til løsninger, hvor folk kan mødes og finde ud af det derude.
Det tror vi egentlig er nødt til at finde sig selv, og det synes jeg også at det gør i langt de fleste tilfælde, også hvad angår den her sag. Så vi har altså ikke lyst til at detailregulere, heller ikke når det gælder sager som den her, som vi har en grundlæggende sympati for, og det er bestemt tilfældet, hvad angår muligheden for og frisindet til at amme sit barn.
Så i stedet for ligesom at stille os op på ølkassen og råbe på nye regler, på ny lovgivning, vil vi hellere stille os op på ølkassen eller talerstolen og kalde på common sense, sund fornuft, og det vil jo så også sige, at vi samtidig er parate til at acceptere, at den fornuft, som vi mener at det er, ikke nødvendigvis vil slå hundrede procent igennem alle steder.
Tak for ordet.
Pia Adelsteen (DF), 2014-05-27:
Tak for det.
Må jeg ikke starte med at sige, at lige da jeg læste beslutningsforslaget, skrev jeg et ord på mit papir, og det er måske ikke så pænt at sige, men jeg skrev, at det her var latterligt.
Når jeg siger det, er det, fordi jeg synes, det er helt galt, at vi begynder at lovgive om, hvordan mennesker skal opføre sig, i hvert fald på det her område, uden for Christiansborgs tykke mure.
Jeg synes, det var rigtig dejligt, og jeg håber også, at mine børn var glade for det.
Jeg synes, at det, det drejer sig om, er, at når man er ude og man har spædbørn og der skal ammes, så tager man hensyn til andre.
Det er vel egentlig det, det i bund og grund drejer sig om, og det gør det jo på rigtig andre mange områder, når vi render rundt ude i det, vi kalder den virkelige verden.
Man tager hensyn til andre.
Det er også mit helt klare indtryk, og sådan har tidligere ordførere også sagt det, at det at amme har de fleste folk en meget afslappet holdning til.
De fleste mener, det er helt naturligt.
De fleste synes, det er helt i orden, at kvinder ammer, og så kan der selvfølgelig være enkelte steder, hvor de siger, at det måske ikke lige er her, man skal gøre det, og det er vel også fair nok.
Jeg synes, det er godt, hvis man kan finde ud af at ordne sagerne i mindelighed, og at man som forretningsdrivende har en ret til at sige: Det er måske ikke lige her, det skal foregå, men vi giver dig nogle muligheder.
Eller også siger man, at det bare ikke lige er her, det skal foregå, og så må folk jo så finde et andet sted.
Men jeg anser det altså ikke for at være et problem.
Jeg fik en lille sjov historie på vores gruppemøde i dag, da vi snakkede om sagen.
Der har været Hjallerup Marked, det er der jo en gang om året, og der kan jeg da fortælle, at i Dansk Folkepartis telt sidste år fik kvinderne lov til at komme ind og amme.
Det synes jeg da er ganske glimrende, for de havde ikke rigtig nogen andre steder at gå hen.
Så det var jo ganske glimrende, og det viser måske også, at de fleste i bund og grund er meget tolerante over for amning.
Men vi kan fra Dansk Folkepartis side altså ikke støtte forslaget, for vi anser det simpelt hen for unødvendigt at lovgive på området.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2014-05-27:
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at i Socialdemokratiet er vi helt enige i, at kvinder skal have lov til at amme deres børn.
Det er godt for børnene, det er godt for mødrene, og det er helt naturligt.
Jeg kan også sagtens forstå, at det har udløst en debat, når der er sager, hvor man lige pludselig føler, at det modsatte er tilfældet, og at den naturligvis blusser op i medierne, som den gjorde for et års tid siden.
Det er altid i orden at give sin baby mad, og det er da kun glædeligt, at småbørnsforældre i Danmark er ude og bliver en del af det offentlige liv.
Det skal vi selvfølgelig som samfund bakke op om at man kan.
Det ville da være frygtelig kedeligt, hvis man, bare fordi man var blevet forælder, skulle gemme sig hjemme i sit hus eller i sin lejlighed.
Jeg er også glad for, at det er det generelle billede i Danmark, at man rent faktisk bakker op om det her, at det rent faktisk er muligt, og at man får tingene til at lykkes ude i virkeligheden.
Langt de fleste kvinder ammer, og der bliver også gjort meget fra det offentliges side for, at man får vejledt om, hvorfor det er så godt for børn at blive ammet, og heldigvis ser det også ud til, at langt de fleste finder ud af at løse de her ting i fred og fordragelighed.
På den baggrund mener vi ikke, at der er behov for lovgivning på det her område.
Sophie Løhde (V), 2014-05-27:
Ordføreren for Socialistisk Folkeparti indledte selv sit foregående spørgsmål med, at hun var enig i, at det ikke var Christiansborgs opgave at begynde at detailregulere og lovgive om alt, men hvis vi går ind på det her område, er det jo netop et eksempel på, at det er det, vi går i gang med at gøre.
Det er derfor, jeg blot fremhæver, at der også må være nogle grænser for politik.
Jeg synes altså i al ydmyghed, at man bør bevæge sig en tur ud i den virkelige verden og se på, om der er et stort problem i det danske samfund med, at det ikke er accepteret, at kvinder ammer i det offentlige rum.
Det er simpelt hen ikke rigtigt.
Det er i vid udstrækning accepteret.
Og at kurvens udsving, i forhold til hvor mange kvinder der ammer andre steder, har noget at gøre med, hvorvidt vi på Christiansborg har siddet og detailreguleret og lovgivet på det her område, tror jeg simpelt hen ikke på.
Jeg tror, jeg indledte min tale med at sige, at jeg på det personlige plan ikke helt kan forstå, hvis man føler sig vildt ramt eller vildt stødt over det, som jeg betegnede som noget af det mest naturlige, nemlig et lille barn, der får bryst af sin mor.
Det er på det personlige plan.
Men jeg respekterer da også, at der er nogle, der måtte have en anden holdning, at der er nogle, der måtte have det på en anden måde, end jeg har.
Det er sådan set et samfund med frihed – også med frihed til forskellighed.
Jeg har ingen forventning om, at alle skal mene det samme som mig, at alle har den samme tærskel for, hvornår man finder noget blufærdighedskrænkende, og jeg har heller ingen ambition om at få det.
Det må jo være op til den enkelte.
Men jeg kan sagtens gøre rede for, hvad jeg mener på det personlige plan, og det er det, jeg hermed har gjort.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2014-05-27:
Fra socialdemokratisk side ønsker vi mere forældreorlov til faren.
Vi tror også, at langt de fleste fædre rent faktisk ønsker at bruge mere tid sammen med deres nyfødte, end de gør i dag.
Vi er også opmærksom på, at der både er argumenter, der taler for og imod at lave en øremærkning af forældreorloven, og sidste år besluttede regeringen så at lade loven være, som den er.
Det ændrer ikke på, at Socialdemokratiet stadig mener, at en mere lige fordeling af barselsorloven er noget, der gavner alle parter.
Og derfor blev jeg også glad for at se, at industriens overenskomst her tidligere i år for en kvart million ansatte giver faren en ekstra uges forældreorlov med løn.
Og det er altså også med til at gøre en forskel derude.
Socialdemokratiet støtter ikke forslaget i dag.
Fatma Øktem (V), 2014-05-27:
Jeg svarede på, om 10 pct. er mindre end et andet tal, som jeg ikke lige kan huske, men altså om 10 pct. var mindre end noget, der i hvert fald var højere end 10 pct. Og det var det, jeg svarede på.
For os er det vigtigt, at man har lige muligheder, når vi taler ligestilling.
Og det har man i dag i den fleksible barselsordning.
Det er jo ikke sådan, at der er forbud mod, at fædre kan holde barslen og dele den med mødrene.
Så fædrene har jo i dag en mulighed for det.
Det lyder nogle gange, som om de, hvis ikke vi øremærker 12 uger til faren, overhovedet ikke har nogen ret til at være sammen med deres børn.
Og det synes jeg er et fuldstændig forfejlet argument i den debat.
I dag har de jo sådan set mulighed for at tage 12 uger og endda mere.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-05-27:
Jeg giver Venstres ordfører ret i, at det er barnet, vi snakker om.
Men når nu Venstres ordfører siger, at der er mindre ligestilling, fordi virkeligheden er sådan, at mændene kun tager mindre end 10 pct. af barselsorloven, så undrer det mig meget – vi er jo med i Ligestillingsudvalget – at man så siger: Okay, der er mindre ligestilling.
Hvorfor siger vi ikke, at vi gerne vil have mere ligestilling, både når vi snakker løn, når vi snakker pension og alt muligt?
Som udgangspunkt handler det jo i virkeligheden om ligestilling på alle livets områder.
Så det undrer mig meget, at man bare siger, at det er op til folk selv, for det giver mindre ligestilling.
Fatma Øktem (V), 2014-05-27:
Men hvis vi taler om, at muligheden er der, er det det samme.
Og lige netop med hensyn til barselsområdet vælger vi fra Venstres side at se på det som en ret til barnet og ikke som en ret til faren eller moren.
Men det er barnet, som har ret til at være sammen med sine forældre i op til 1 år.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-05-27:
Når Venstres ordfører siger, at det skal vælges af kvinder og mænd, har jeg et spørgsmål.
Når vi snakker om ligestilling, er der så mere eller mindre ligestilling, når det er mindre end 10 pct. af barselsorloven, der tages af mændene?
Er det mindre ligestilling, eller er det mere ligestilling?
Fatma Øktem (V), 2014-05-27:
Mange tak.
Jeg vil lige i indledningen hilse fra Det Konservative Folkepartis ordfører, fru Charlotte Dyremose, som desværre ikke kan være her i dag.
Min tale vil derfor også være på vegne af Det Konservative Folkeparti.
Jeg ser frem til endnu en gang at skulle igennem denne debat.
Det bliver spændende at se, om SF får større indflydelse nu, hvor de står uden for regeringen, end da de var i regering, med hensyn til øremærkning af barselsperioden til mænd.
Beslutningsforslag nr. B 103 handler kort sagt om mænds ret til barsel.
Forslagsstillerne ønsker, at der skal laves en indfasning, der sikrer, at fædre og medmødre her ret til barsel i 12 uger.
Hvis faren eller medmoderen ikke benytter sig af dette, bortfalder det.
Samtidig opfordres regeringen til at komme med forslag til, hvordan barselslovgivningen kan blive mere kønsneutral, og lovgivningen om barsel skal gøres mere enkel og gennemskuelig for borgerne.
Forslaget kommer ikke bag på os.
Vi har længe kendt SF's holdning.
Men jeg kan også bekræfte over for ordføreren for forslagsstillerne, at Venstres holdning også er den samme.
Vi mener, at det så vidt muligt bør være op til den enkelte børnefamilie selv at aftale, hvordan de bedst planlægger deres barsel.
Årsagen til, at det oftest er moderen, der vælger at afholde det meste af barslen, kan bunde i mange forskellige ting.
Det kan være, at moderen selv ønsker at afholde hele barslen, at moderen er nødt til at holde den største del af barslen af økonomiske årsager, eller at faren ikke ønsker at holde barslen og derfor videregiver den.
Uanset hvad grunden er i den enkelte familie, er Venstre af den overbevisning, at det ikke er vores job som politikere at diktere, hvordan de skal fordele barselsperioden.
Det må være op til den enkelte familie selv at bestemme. Desuden mener vi, at forslaget vil være med til at diktere en forringelse af familiens samlede barsel.
Der vil være mange familier, hvor faren ikke har mulighed for at holde barslen f.eks. på grund af familiens økonomi.
I de tilfælde vil de 12 uger så falde bort fra den samlede barselsperioden.
Konsekvensen vil være, at barnet får mindre tid sammen med sine forældre og tidligere skal starte i en pasningsordning.
Vi synes – og vi har sagt det tidligere og gentager det gerne igen – at vi skal lade være med at diktere noget på dette område.
Vi skal ikke diktere, hvordan småbørnsfamilierne indretter deres dagligdag, og samtidig lave restriktioner i deres økonomi eller råderet.
Det er et direkte indgreb i børnefamiliernes frihed til at strukturere sig, som de mener er bedst lige netop for dem.
Forslaget om at gøre barselsreglerne mere kønsneutrale håber jeg at ordføreren for forslagsstillerne vil komme lidt ind på.
I Venstre mener vi, at som lovgivningen ser ud i dag, er vores ordning både fleksibel, overskuelig, overkommelig og til at finde rundt i for den enkelte.
Vi mener ikke, at regeringen skal bruge tid og kræfter på at ændre på lovgivningen og lave en eventuel forringelse af den fleksible barselsorlov.
Venstre kan derfor ikke støtte op om beslutningsforslaget.
Mette Frederiksen (S), 2014-05-27:
Jamen jeg tror da, at det vil betyde – hvis man øremærkede en del af barslen til mænd – at flere mænd vil tage barsel og flere mænd vil tage længere barsel.
Det kan også have den betydning, at der er nogle familier, der samlet set vil have mindre barsel, og så må man jo opveje, hvad man synes er vigtigst, og hvad man ønsker at drage af konsekvenser.
Jeg håber, at lovgivningen, vi laver her i Folketinget, har konsekvenser, ellers spilder vi jo både hinandens og danskernes tid, og det bør vi ikke gøre – og vi er jo altid forpligtet til at tænke alle konsekvenser igennem, når vi lovgiver.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-05-27:
Men sådan er det jo med alting, at det kan have utilsigtede konsekvenser.
Når man siger, at man vil give selskabsskattelettelser, kan det jo også have den konsekvens, at landene omkring os på samme tid også giver dem.
Sådan vil det jo altid være med al lovgivning, man vedtager.
Det kunne jo også tænkes, at det kunne gå den anden vej.
Det kunne jo tænkes, at den ret, man giver til mændene, faktisk også vil resultere i, at flere mænd vil tage mere barsel, eller er det fuldstændig udelukket, at danske mænd vil det?
Mette Frederiksen (S), 2014-05-27:
Men ministeren sagde jo præcis ikke, hvad det ville betyde.
Ministeren sagde jo meget præcist, at der kan være den utilsigtede konsekvens.
Det er altså noget andet.
Det kan ikke nytte noget, man lægger mig ord i munden, jeg ikke har sagt.
Hverken SF eller regeringen – SF var jo i øvrigt med til at træffe beslutningen om ikke at gennemføre forslaget for kort tid siden – kan jo vide, hvordan det vil udvikle sig, og derfor lægger jeg meget vægt på at sige, at der kan være den utilsigtede konsekvens, at det for nogle vil betyde en kortere barsel, fordi økonomi også spiller en rolle, og fordi vi desværre jo har et til stadighed skævvredet arbejdsmarked, hvor man i mange familier oplever, at den ene tjener mere end den anden, og at det ofte er manden, der tjener mere end kvinden.
Alle de der ting spiller ind.
Det er i øvrigt noget af det, som jeg tror vi i fællesskab gerne vil forsøge at imødekomme, så godt som vi overhovedet kan.
Jeg har ikke sagt, hvad konsekvensen præcis vil være, for det kan ingen af os vide.
Det, jeg siger, er, at det kan have en utilsigtet konsekvens, der betyder kortere barsel, og det ønsker vi ikke.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-05-27:
Det er lidt interessant, at man på baggrund af gisninger kan gå ind og droppe et forslag, som i den grad har en ret stor betydning i forhold til ligestilling.
Tænk, hvis man sad og lavede vækstplan, og man sagde: En mavefornemmelse siger mig, at det her vil skabe 5.000 arbejdspladser.
Det svarer lidt til det.
Ministeren siger, at man også skal være optaget af børnene, når man laver lovgivning i forhold til barsel, og det er jeg fuldstændig enig med ministeren i.
Ministeren understreger så efterfølgende, at en øremærkning af barsel til mændene vil betyde en kortere barsel.
Ministeren siger, at det kan man slet ikke sammenligne med andre nordiske lande, hvor situationen har været anderledes.
Derfor vil jeg gerne høre: Er der nogle erfaringer i Danmark, der gør, at der er noget, der kan dokumentere, at det vil resultere i det?
Mette Frederiksen (S), 2014-05-27:
Det ligger faktisk i spørgerens spørgsmål, at man ikke præcis kan vide, hvad det er for et mønster, der vil tegne sig, når man lovgiver på det her område.
Det er klart, al den stund at vi ikke har lovgivet om så mange uger tidligere.
Det er også derfor, at jeg før sagde, at det er vores vurdering, at det kan have den utilsigtede konsekvens, at for nogle familier vil det betyde en kortere barselsperiode.
Det er jo en gisning og ikke andet end det, men det er altså en gisning, vi synes er så alvorlig, at vi ikke ønsker at lovgive.