runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DF), 2010-02-05:
Fru Maja Panduro går jo hårdt til den og siger, at regeringen og Dansk Folkeparti kun går op i straf.
Men jeg må ærligt indrømme, at jeg blev lidt underlig til mode over den bemærkning, for jeg har jo hørt Socialdemokraterne mange gange fortælle om, at hvis det er, man begår vold eller drab mod sin hustru f.eks., skal man straffes lige så strengt som den, der begår volden mod et helt fremmed menneske.
Fru Maja Panduro ved sikkert godt, at der jo altså har været en forskel der.
Der har nærmest været en rabat, så hvis man slog sin hustru ihjel eller man begik vold imod hende, fik man altså en lavere straf.
Synes fru Maja Panduro ikke, at det er lidt mærkeligt, at man fra Socialdemokraternes side sammen med et flertal i Folketinget har kæmpet for at komme den her forskel til livs, og nu står man så heroppe og siger, at man slet ikke interesserer sig for straf, men at man faktisk støtter et beslutningsforslag, som vil føre tilstandene tilbage igen i forhold til det, som et flertal i Folketinget har kæmpet for at opnå?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-02-05:
Da Enhedslistens ordfører, fru Line Barfod, ikke kan være her i dag, har jeg lovet at læse en tale op på vegne af fru Line Barfod: Enhedslisten er imod isolationsfængsling.
Det kan være utrolig skadeligt, det kan give bl.a. hallucinationer, depressioner og angst og bliver altså også kritiseret af FN's torturkomité.
Derfor mener vi, at det skal afskaffes.
SF's forslag er et skridt på vejen og vil forbedre de indsattes retssikkerhed, og derfor støtter vi det.
Så længe der fortsat anvendes isolationsfængsling i fængslerne, mener vi, at de indsatte burde have ret til at få det indbragt for en domstol ligesom ved andre tilfælde af administrativ frihedsberøvelse, f.eks. i psykiatrien.
Det forslag, vi står med her, indebærer, at langvarige udelukkelser fra fællesskabet skal kunne komme for en dommer, og det er selvfølgelig et skridt på vejen.
Det er også positivt, at forslaget indeholder en forbedring af retssikkerheden, bl.a. således at den indsatte får en begrundelse for isolationen.
Fængselsmyndighederne er ud fra det gældende regelsæt ikke forpligtet til at begrunde beslutningen, og det mener vi i Enhedslisten er en meget uholdbar situation, hvad angår den enkeltes retssikkerhed.
Så Enhedslisten støtter forslaget.
Jesper Langballe (DF), 2010-02-05:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at islam er en erobrende religion.
Alt, hvad der findes af islamisk territorium i dag, er vundet ved sværdet, aldrig, som for kristendommens vedkommende, ved mission.
Og i de erobringsfelttog er der ingen tvivl om, at lige siden Muhammed har den virkelige, manifeste moské ikke bare været et sted, hvor muslimerne har kunnet udøve gudsdyrkelse, men med hele udtrækket, kupler osv., været en bastion i det erobringsfelttog.
Martin Henriksen (DF), 2010-02-05:
Det er jo rigtigt, at man også skal forstå, hvordan de i de islamiske miljøer selv opfatter stormoskeen og opfatter, hvilken rolle moskeen har i samfundet, og det er jo netop rollen som en platform, hvorfra man kan udøve eksempelvis kontrol med andre mennesker.
Der er mange historiske betragtninger og fortællinger om, hvad moskeer og stormoskeer er blevet brugt til.
Nu er hr. Jesper Langballe nok bedre til at fortælle om det, end jeg selv er, men det er rigtigt nok, at man skal have en forståelse af, hvilken rolle moskeen og stormoskeen har i samfundet, for at man også kan forstå, at det er nødvendigt at sætte nogle grænser og nogle rammer op for, hvad der er muligt, og hvad der ikke er muligt i det danske samfund.
Jesper Langballe (DF), 2010-02-05:
Måske har hr. Martin Henriksen ligesom jeg sendt en vemodig tanke tilbage til de mange års gruppemøder, fire om ugen, hvor hr. Christian H. Hansen har været totalt indforstået med Dansk Folkepartis udlændingepolitik og protest mod islamisering.
På alle de mange gruppemøder har man ikke kunnet undgå at få en klar fornemmelse af, at Dansk Folkeparti går ind for fuldstændig ubetinget religionsfrihed, ligesom vi går ind for fuldstændig ubetinget ytringsfrihed, uden at der overhovedet trækkes noget fra.
Det er jo derfor, at vi har muslimske bedehuse og moskeer spredt ud over landet, hvor der holdes fredagsbøn.
Kan hr. Martin Henriksen bekræfte, at med en såkaldt stormoské, hvad det så ellers er, forholder det sig lidt anderledes, og at Erdogan i det citat, som hr. Martin Henriksen lige har anført, fortsætter med at sige: Menigheden er vores soldater, kuplerne er vores hjelme, minareterne er vores bajonetter?
Martin Henriksen (DF), 2010-02-05:
Og det er jo et eller andet sted meget afslørende.
Man forholdt sig ikke til den præmis, der ligger bag.
Jeg mener, at hvis man skal have en nuanceret debat om det, bliver man også nødt til at forholde sig til det i stedet for bare at sige, at islam er en religion.
Ja, men den er altså også andre ting.
Når nu man fremhæver, og det gør man sådan med jævne mellemrum, at vi også har katolikker i Danmark, at vi også har jøder i Danmark, at vi også har hinduer i Danmark – og det har vi da – vil jeg sige, at jeg nu altså ikke mindes, at der er institutioner osv. rundtomkring, hvor man begynder at indrette sig på særlige måder, fordi der er nogle katolikker til stede, eller fordi der er nogle jødiske børn til stede osv.
Det mener jeg simpelt hen ikke foregår, og hvis det foregår, foregår det jo slet ikke i samme omfang som det, der er tale om i forbindelse med religiøse mørkemænd, der ønsker, at man i institutioner osv. skal indrette sig på en bestemt måde.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-02-05:
Jeg er sådan set enig i, at den tid, hvor politikere bare kunne gå med skyklapper for øjnene og have sådan en særlig holdning om, at, uha, der var nok ikke var nogen problemer, man skulle forholde sig til, er forbi.
Altså, det er vi mange der har gjort op med på forskellig måde, så bare rolig, det er slet ikke det, det handler om.
Det, det handler om, er: Vil hr. Martin Henriksen betragte islam som en religion, hvor man nyder de samme friheder som alle andre, og dermed betragte dens tilhængere som nogle, der nyder den samme grundlovsbeskyttede religionsfrihed som alle andre?
Det er sådan set det, som det her handler om.
Med hensyn til om det er overfladisk eller ej, vil jeg sige, at det, der er overfladisk, er, at hr. Martin Henriksen og Dansk Folkeparti er meget optaget af, hvad fundamentalistiske muslimer måtte mene.
Men det aner man jo ingenting om.
Martin Henriksen (DF), 2010-02-05:
Jeg synes, at det, som hr. Simon Emil Ammitzbøll gør sig skyldig i – ligesom så mange andre – er, at man forholder sig overfladisk til problemstillingen, for nu siger hr. Simon Emil Ammitzbøll: Herregud, hvis man holder et forældremøde eller et socialmøde, eller hvad man ønsker at kalde det, på en folkeskole, hvor det kun er mødre, der dukker op, og hvis man kan nå nogle på den måde, hvad er der så med det?
Men hele problemstillingen er – og det er jo det, der er den dybereliggende grund, og som man ville vide, hvis man eksempelvis læste, hvad skolelederen på den pågældende skole har sagt til Berlingske Tidende – at det er indvandrerkvinder, hvis mænd ikke mener, at kvinderne må deltage, når der er andre mænd til stede.
Det er det, der ligger bag.
Det er altså fuldstændig grotesk, at man kan forholde sig så overfladisk til det og sige: Herregud, det er o.k., hvis der kun kommer kvinder.
Men hvad ligger der bag det?
Det er jo altså nogle imamer, der har indflydelse på nogle af de muslimer – heldigvis et mindretal – der befinder sig i Danmark, og vi må turde gå op imod dem og sige, at det, der ligger bag de særhensyn, man tager, er et kvindesyn, et menneskesyn, som alle sammen herinde vel bør tage afstand fra.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-02-05:
Man har svar på, om der skal være badeforhæng, om der skal spises svinekød, hvilket sprog der skal tales i frikvartererne, om der må holdes mødremøder, og hvilke størrelser moskeer der skal være.
Den her diskussion om størrelsen på moskeer minder mig nærmest om en diskussion om størrelsen på englevinger.
Altså, hvad er pointen?
Der er vel ikke nogen sammenhæng mellem størrelsen alene og så det forhold, om der er et problem eller ej.
Ministeren gav jo en fantastisk redegørelse, hvor der blev sagt, at alle pengestrømme, der har noget med terror at gøre, skal man nok tage sig af.
Hvorfor er det, at man dybest set vil knægte religionsfriheden?
Det er jo det, det handler om.
Martin Henriksen (DF), 2010-02-05:
Jeg synes, man skal gøre sig klart, at islam er en religion, men det er også andre ting.
Det mener jeg at jeg har redegjort for op til flere gange.
Hvis man kunne det, ville det jo være dejligt.
Men jeg tror bare, det er utrolig vigtigt, at vi fra politisk side siger, at hvis islam skal kunne fungere på en god måde i det danske samfund og blive velintegreret i det danske samfund, er der altså behov for en reform af islam – det tror jeg slet ikke vi har tid til at debattere i dag, og det skulle slet ikke være os, der havde debatten, måske var der også andre, der skulle involvere sig i den.
Der er behov for, at man begynder at fortolke islam i en mere demokratisk retning.
Jeg synes, det er udtryk for en naivitet, som for mig er meget uforståelig, for hvis ikke vi diskuterer de her problemer, og hvis ikke vi først og fremmest tør erkende, at de er der, tror jeg heller ikke, vi får den reform af islam, som jeg tror at mange muslimer også har brug for.
Marianne Jelved (RV), 2010-02-05:
Er det korrekt hørt?
Martin Henriksen (DF), 2010-02-05:
Man kunne måske for at forsøge at give en forståelse af, hvordan stormoskeer opfattes, referere til det, som den tyrkiske præsident Erdogan tidligere har sagt.
Han har jo betegnet muslimske moskeer som kaserner, og udtalelsen er måske meget betegnende for moskeens status i den muslimske verden.
Og som jeg også talte om før, er det et sted, hvorfra der udgår en regulering af andre folks adfærd.
Når man skelner mellem moskeer, som man også kunne kalde for bedehuse, og stormoskeer, er det jo, fordi vi er ude i et knæfald, mener vi fra Dansk Folkepartis side, når vi går hen og etablerer meget synlige store symboler på, at islams tilstedeværelse i Danmark har markant indflydelse på den måde, som vi indretter vores samfund på – i hvert fald visse steder.
Og før vi overhovedet går i gang med at sige god for, at man kan etablere moskeer med kupler, minareter osv., er det utrolig vigtigt, at vi gør det helt klart, at vi ønsker at se de muslimske indvandrere rykke i retning af det danske samfund – også dem, som er meget praktiserende, og som går meget op i at fordybe sig i islam osv., og som har nogle meget bogstavtro fortolkninger af, hvordan koranen mener at livet skal indrettes.
Hvis vi ikke får sagt det klart og tydeligt, tror jeg altså, at problemerne vokser sig større.
Marianne Jelved (RV), 2010-02-05:
Jeg synes, det er bemærkelsesværdigt, at hr. Martin Henriksen gør så meget ud af at skabe en mistænkeliggørelse af moskeer.
Derfor mangler jeg stadig væk en egentlig beskrivelse af, hvori den forskel består, og en begrundelse for, hvorfor stormoskeer er farligere – i anførselstegn – end moskeer.
Martin Henriksen (DF), 2010-02-05:
Der kunne man jo så fremhæve eksemplet fra Vibevej i Københavns Nordvestkvarter, hvor det i Weekendavisen er blevet godtgjort, at det iranske styre jo har en finger med i spillet der.
Vi kan se, hvad der foregår i Iran på nuværende tidspunkt, og det er bestemt ikke noget, som vi ønsker får fodfæste i Danmark.
Jeg tror også, at mange af dem, som rent faktisk er flygtet fra det iranske styre, vil være meget kede af det, hvis det forholder sig sådan, at noget af det, de er flygtet fra, rent faktisk får fodfæste i Danmark.
Så kan jeg også bekræfte det, som jeg ikke nåede at bekræfte i første omgang, da hr. Jesper Langballe stillede spørgsmål, at det er rigtigt, at hvis man har deltaget i Dansk Folkepartis gruppemøder, har man nok en fornemmelse af, at Dansk Folkeparti er en anelse kritisk over for islam og over for stormoskeer.
Altså, jeg må sige, at min opfattelse er sådan, at det er blandt de indvandrere og efterkommere i Danmark med muslimsk baggrund, som går meget op i at praktisere deres religion – og det er jo typisk dem, der frekventerer moskeerne – vi har de største integrationsudfordringer.
Og det er jo helt absurd, når vi kan se, at det i visse tilfælde begynder at regulere ikkemuslimers adfærd, hvad vi jo ser eksempler på.
Det er den skillelinje, som Dansk Folkeparti lægger, og den synes jeg er væsentlig at fastholde.
Jesper Langballe (DF), 2010-02-05:
Nu vil jeg stille Karsten Lauritzen på en alvorlig prøve, nemlig ved at stille ham et spørgsmål, som egentlig er rettet til ministeren, og så se, om hr. Karsten Lauritzen kan svare på ministerens vegne.
Ministeren sagde i sin i og for sig klare redegørelse, at det, at et andet land, et fremmed land, støtter religiøst byggeri her i landet, er der i og for sig ikke noget galt i.
Det svarer til, at Dansk Kirke i Udlandet støtter danske kirker i udlandet.
Det er jo egentlig helt klart.
Somme tider er det klogt, når man vil vejre holdningen bag et eller andet så at sige: Følg pengene, følg pengene.
Synes hr. Karsten Lauritzen ikke, at der er en forskel på en dansk kirke i England eller i Frankrig og så en pengestrøm, der kommer fra Saudi-Arabien, hvor man ved, at wahabismen og salafismen, de mest yderliggående muslimske retninger, rene islamistiske terroristreder, styrer det hele?
Er der ikke en lille forskel?
Karsten Lauritzen (V), 2010-02-05:
Jeg vil sige til hr. Martin Henriksen, at mit indtryk bare er, at med de udvalgssvar, der er givet, og hvis man kigger på, at Saudi-Arabien og Iran støtter moskébyggeri i en række andre europæiske lande, der har lignende grundlovsbestemte religionsfrihedsparagraffer, som den danske grundlov har, så tror jeg ikke, der eksisterer noget andet spillerum, end at man skal kunne dokumentere, at f.eks. Iran systematisk støtter terrorisme.
Det er der ikke nogen, der har kunnet påvise indtil videre, og det tror jeg heller ikke vil kunne påvises.
Jeg vil godt sige, at vi i Venstre tager stærkt afstand fra det iranske præstestyre.
Vi tager også stærkt afstand fra den tolkning af islam, som de prædiker, og som de finansierer rundtomkring i verden.
Men at forbyde dem at lave finansiering på det nuværende grundlag ville efter min bedste overbevisning være i strid med grundloven.
Martin Henriksen (DF), 2010-02-05:
Ja, og det er jo også et dilemma.
Det er klart.
Det er et åbenlyst dilemma, for der er jo katolske skoler i Danmark, som modtager penge fra Rom osv.
Det er selvfølgelig et åbenlyst dilemma, men hvis vi så i fællesskab kunne løse det dilemma ved at lave nogle regler, som målrettet går efter dem, som vi ønsker at ramme – det er jo eksempelvis pengestrømme fra Saudi-Arabien, og det kan være pengestrømme fra Iran.
Med hensyn til den moské, der er tale om på Amager, er der lidt uklarhed, men Saudi-Arabien har været nævnt som en mulig donor.
I forbindelse med den i Nordvestkvarteret synes jeg, at det står forholdsvis klart, at der er tale om en forbindelse til det iranske styre.
Så vil Venstre – på trods af begrænsede muligheder og på trods af et dilemma – være med til at undersøge, om der ikke skulle være en lille mulighed for at kunne gribe ind og ændre lovgivningen, så vi målrettet kan gå efter dem, som jeg kan forstå vi dybest set er enige om vi bør gå efter?
Karsten Lauritzen (V), 2010-02-05:
Som jeg sagde i et af mine tidligere svar på et spørgsmål, der blev stillet, opfordrer jeg alle trossamfund til at være åbne omkring deres finansiering, fordi der desværre er nogle kedelige eksempler på, at nogle misbruger religionsudøvelse til at understøtte radikalisering og understøtte terrorisme.
Det håber og tror jeg ikke er tilfældet med hensyn til stormoskeen ude i Nordvestkvarteret, men for at undgå den mistænkeliggørelse var det jo en god idé, hvis man selv havde åbenhed omkring finansieringen.
Hvis man ikke har noget at skjule, har man jo heller ikke nogen problemer i forhold til åbenhed.
Der er jo stillet en række udvalgsspørgsmål om, hvilke muligheder vi har i den nuværende lovgivning og for at ændre lovgivningen i retning af at overvåge pengestrømme.
Som jeg husker udvalgssvarene, er det begrænset, hvilke muligheder der er ud over det, vi i øjeblikket har sat op, hvor pengestrømme jo bliver overvåget.
Det er jo de samme regler, der skal gælde for alle trossamfund, så hvis man skal stramme reglerne, rammer det som sagt alle, og jeg vil ikke være med til at forhindre, at man kan finansiere trossamfund fra udlandet til Danmark, for der bliver jo finansieret en række forskellige religioner, herunder kristendom såvel som islam.
Martin Henriksen (DF), 2010-02-05:
Jeg har fanget, at Venstre og Dansk Folkeparti ikke er helt enige om spørgsmålet stormoskeer.
Hr. Jesper Langballe og hr. Per Dalgaard har også været lidt inde på det, og hr. Karsten Lauritzen har svaret på det, men jeg vil godt se, om man kunne gå lidt videre.
Hr. Karsten Lauritzen nævnte selv sagen fra Weekendavisen, hvor det fra Tinglysningskontoret fremgår, at den iranske ambassade i Danmark har ejerskabet til den grund i Nordvestkvarteret, hvor der skal bygges en stormoské.
Jeg vil så godt høre, om Venstre vil være indstillet på som minimum at undersøge mulighederne for at bremse pengestrømme fra regimer, som vi ved er fundamentalistiske – det kan være Saudi-Arabien, og det kan være Iran.
Er Venstre indstillet på at iværksætte en undersøgelse, så Venstre med god samvittighed vil kunne sige: Der laver vi en lovgivning, der gør, at man kan stoppe det?
Karsten Lauritzen (V), 2010-02-05:
Det er mit indtryk, at der bliver stillet krav til den danske folkeskole, og det er jo meget godt, der bliver stillet legitime krav, som kommer fra forældrene, til undervisning og til, hvordan skolen skal være indrettet, og det er en stor del af det forældredemokrati, vi har; der er også nogle, der ønsker, at der skal tages kulturelle eller religiøse særhensyn.
Og der har regeringen det udgangspunkt, at det jo er op til den enkelte institution, den enkelte folkeskole og dernæst kommunen at bestemme, hvilke krav man vil give efter for.
Men vi går ikke af vejen for en politisk debat om religiøse særhensyn og om, hvordan man laver effektiv integration.
Men hvad man laver af møder på forskellige folkeskoler er ikke noget, vi har tænkt os at lovgive om.
Per Dalgaard (DF), 2010-02-05:
Men jeg vil lige spørge med hensyn til forholdene her i landet og til det, som hr. Karsten Lauritzen rigtigt siger, når han refererer til grundloven, at vi har religionsfrihed: Hvilken religion, hvis vi nu skal betegne islam som udelukkende en religion, er det, der egentlig hver eneste dag stiller specielle krav til det danske samfund, til de danske institutioner?
Gør hinduerne det?
Gør katolikkerne det?
Nej, det gør de faktisk ikke.
Karsten Lauritzen (V), 2010-02-05:
Jeg synes nu, at jeg gjorde det ganske klart i min tale, hvordan Venstres folketingsgruppe forholder sig, og det er sådan, at vi tager afstand fra enhver, som misbruger religion til at legitimere terrorisme og terrorhandlinger.
Lovgivningen er også meget klar: Hvis man støtter finansiering af terrorisme, er det ulovlig støtte.
Vi har jo EU’s hvidvaskningsdirektiv, som giver beføjelser til at gribe ind, såvel som dansk terrorlovgivning, og der er jo så de rette myndigheder, som overvåger pengestrømmene.
Man kan påvise, at det støtter en ekstrem fortolkning af islam, men man kan også påvise, at der er andre, der i USA støtter en ekstrem fortolkning af den kristne tro, af Det Nye og Det Gamle Testamente, men det er jo ikke noget, vi kan forbyde og skal forbyde, og grundlovens bestemmelser er, som jeg redegjorde for, ganske klare.
Per Dalgaard (DF), 2010-02-05:
Fru Karen Jespersen har en hjemmeside – og nu taler vi penge og pengestrømme – hvor hun bl.a. skriver: »Takket være oplysninger fra blandt andet den saudiarabiske regerings egne hjemmesider har man fundet frem til, at der er givet omfattende støtte til mindst 1.500 moskeer, 210 islamiske centre og 2.000 skoler i ikke-muslimske lande.« Det kan man altså ikke sammenligne med, at der fra det danske samfund gives nogle midler til tre, fire, fem, ti kristne kirker ude i den store verden.
Det her vidner jo om en bevidst aktion for at forsøge at islamisere de vestlige demokratier og undergrave netop deres demokrati.
Jeg må sige, at jeg er fantastisk overrasket og skuffet over, at flertallet af partierne herinde tager den problematik så let og faktisk forsøger at gøre den til stort set ikke noget problem.
Det er skræmmende.
Karsten Lauritzen (V), 2010-02-05:
Nu skal jeg være helt ærlig og sige, at jeg ikke har læst Koranen, jeg har læst uddrag af Koranen, og jeg må også helt ærligt sige, at jeg har læst betydelig mere i Bibelen, men jeg kan heller ikke stå og citere, hvad der står i Bibelen.
Men jeg kan sige, at man kan læse religiøse forskrifter på forskellige måder, og jeg har noteret mig, at der er nogle, der læser Koranen og bruger den som argumentation for jihad og hellig krig mod Vesten og til legitimering af terrorisme.
Men jeg har også noteret mig, at der er en ganske stor del, i hvert fald af de muslimer, som befinder sig i den vestlige verden, som tager afstand fra det og siger, at det er en forkert fortolkning af islam, og at der intet modsætningsforhold er mellem islam og demokrati.
Og det, jeg hæfter mig ved, er, at de muslimer, som befinder sig i Danmark, siger, at man tager afstand fra jihad og hellig krig og dem, der med Koranen eller et andet religiøst skrift i hånden legitimerer terrorisme.
Det tror jeg vist er det tætteste på et svar til hr. Jesper Langballe, jeg kan komme.
Jesper Langballe (DF), 2010-02-05:
Jeg er sådan set tilfreds med det svar.
Der er altså forskel på penge, der kommer fra DKU og fra Saudi-Arabien; der er forskel i vores vurdering af, hvad den pengestrøm skal bruges til.
Så vil jeg gerne spørge om noget andet, som hr. Karsten Lauritzen selv sagde; hr. Karsten Lauritzen talte om misbrug af religion til ulovligheder, terrorhandlinger osv. – misbrug.
Vil hr. Karsten Lauritzen bestride eller bekræfte, at der i Koranen er temmelig kraftigt belæg for jihad, hellig krig, undertrykkelse af anderledes troende?
Karsten Lauritzen (V), 2010-02-05:
Jeg vil sige til hr. Jesper Langballe, at min tillid til den danske folkekirke og de personer i Danmark, som ellers finansierer kirker i udlandet, er betydelig større end min tillid til det iranske præstestyre.
Jeg vil godt sige, at der har været noget diskussion om finansieringen af stormoskeen i Nordvestkvarteret, og jeg vil da godt opfordre til, at man – og det gælder alle, der ønsker at bygge moskeer eller kirker eller synagoger – har åbenhed omkring finansieringen, for man kommer til at bidrage til en mistænkeliggørelse, når man siger, at der ikke kommer penge til det her byggeri fra det iranske præstestyre, og det så alligevel viser sig, at der er penge fra Iran involveret, hvis vi skal tro Weekendavisen, som har skrevet historien.
Det mistænkeliggør projektet, og jeg vil opfordre til, at man har åbenhed om det, men det er jo ikke noget, vi kan lovgive om.
Kamal Qureshi (SF), 2010-02-05:
Jeg vil egentlig gerne stille hr. Karsten Lauritzen et spørgsmål.
Der er meget omkring Dansk Folkeparti, som man kan blive meget forvirret over og være i tvivl om.
Der har i hvert fald været diskussioner om de her mødrecafeer, som Holbergskolen har holdt.
Er det ikke korrekt, at Dansk Folkeparti selv har været med til at afsætte penge til lige præcis de her aktiviteter, de her bydelsmøder, som der er udtryk for, igennem satspuljerne?
Er det ikke rigtigt, at de her møder er finansieret igennem satspuljerne, som Dansk Folkeparti er forligspartner på, og at partiet har været med til at godkende, at der bliver sat penge af til de her typer møder, som mødet på Holbergskolen er et eksempel på?