runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2015-04-24:
Socialdemokraterne er for at kæmpe hårdt imod virksomheder, der placerer deres midler i skattely.
Socialdemokratiet er på den måde også tilhænger af, at de virksomheder jo skal overholde loven i Danmark, og samtidig er Socialdemokratiet også interesseret i, at vi fra regeringens side overholder den EU-ret, som er gældende.
Jeg synes, at hr. Frank Aaen skal prøve at se positivt på den tale, jeg har holdt, hvor jeg nemlig kraftigt støtter kampen imod skattely, og også, at vi nu får en redegørelse fra erhvervs- og vækstministeren, som kan sætte fingeren direkte på, hvor problemerne ligger, samtidig med at erhvervs- og vækstministeren og regeringen arbejder aktivt i EU for at sikre, at der bliver en fælleseuropæisk regulering i kampen mod skattely, og at det er noget, der kan indgå som et punkt, når virksomheder skal være med i offentlige udbudsrunder.
Så vi er meget positive, men man skal også overholde EU-reguleringen.
Frank Aaen (EL), 2015-04-24:
Igen tak for den positive tilkendegivelse, men jeg tror ikke lige, jeg fik fat i, hvad det var i forslaget, som Socialdemokratiet var imod.
Men her er det jo ifølge Gallup sådan, at 94 pct. af Socialdemokratiets vælgere støtter det, Enhedslisten arbejder for.
Var det ikke en god begrundelse for at sige, at det her napper vi, og det går vi med i, i stedet for at finde en eller anden kunstig forklaring på, hvorfor man ikke er med?
Hvis jeg måske nu var uopmærksom et kort sekund – det tror jeg nu ikke jeg var – vil jeg spørge: Hvad er det så i forslaget, som man ikke kan støtte?
Jan E. Jørgensen (V), 2015-04-24:
Jamen vi støtter mulighederne for at komme skatteunddragelse og skattesvig til livs, ingen tvivl om det.
Men det er jo ikke dermed sagt, at vi så kan støtte Enhedslistens beslutningsforslag ned i detaljen.
Altså, al ære og respekt for Enhedslisten og de mange frivillige kræfter, man har rundtomkring, men det ligger nok trods alt bedre i de forhandlinger, som foregår i regeringen.
Og erhvervsministeren lovede jo også en redegørelse om de juridiske muligheder, der er.
Så det er baggrunden for, at vi ikke kan stemme for Enhedslistens beslutningsforslag.
Frank Aaen (EL), 2015-04-24:
Det blev jeg vist ikke ret meget klogere af; det tror jeg heller ikke andre gjorde.
Hvis der er et forslag, der er rigtigt, bør man vel stemme for det.
Når det så oven i købet er sådan, at 84 pct. af Venstres vælgere ifølge en gallupundersøgelse støtter, at man gør det, vi foreslår – endda går videre end det, der ligger i det her forslag – var det så ikke en god idé, at Venstre også støttede det?
Jan E. Jørgensen (V), 2015-04-24:
Jeg tror ikke, jeg sagde, jeg var helt enig.
Jeg sagde, at jeg havde sympati for tankerne og meget af det, som Enhedslisten er inde på.
Jeg synes, det er bedst, at vi henholder os til den aftale, der er indgået med regeringen, og at vi så lægger pres på den vej rundt.
Frank Aaen (EL), 2015-04-24:
Det var da besynderligt.
Man er helt enig i forslaget, og derfor kan man ikke støtte det.
Man er helt enig i forslaget og intentionerne og det, der står i det, og man er oven i købet i gang med at lave nogle af de her ting, men alligevel kan man ikke støtte det.
Det tror jeg gerne jeg vil have en forklaring på.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-04-24:
Enhedslisten har, som ministeren også var inde på, fremsat et beslutningsforslag om, at det skal være muligt for offentlige myndigheder, altså eksempelvis kommuner, og selskaber at udelukke virksomheder fra at vinde udbud af offentlige opgaver, hvis de pågældende virksomheder er baseret i skattely eller på anden måde forsøger at unddrage sig den generelle beskatning af selskabets fortjeneste.
Mere konkret foreslår Enhedslisten bl.a., at regeringen skal give Folketinget en grundig redegørelse for, i hvilket omfang og på hvilket retsgrundlag EU forhindrer offentlige myndigheder i at udelukke skattelyselskaber fra at deltage i offentlige udbud, og at der skal stilles krav i EU om fjernelse af de barrierer, der måtte være for en udelukkelse, og at dansk lovgivning skal udformes, så den er inden for gældende EU-regler og, indtil disse er ændret, giver mulighed for at udelukke skattelyselskaber, f.eks. hvis et udbud er under EU's grænser for, hvornår en opgave skal i udbud.
Det er ikke, fordi Venstre ikke har sympati for Enhedslistens tanker, men det er jo sådan, som ministeren også var inde på, at der allerede så sent som den 19. december 2014 blev indgået en aftale mellem regeringen og Venstre, Dansk Folkeparti, SF, Enhedslisten og Det Konservative Folkeparti om en styrket indsats mod skattely på erhvervsområdet, og i denne aftale er der også et afsnit med fokus på udbud.
Bl.a. er det aftalt, at regeringen i EU vil arbejde for, at krav om skatteforhold kan indgå i udbud, og at regeringen vil igangsætte et analysearbejde vedrørende mulighederne for at stille krav om fair skattepraksis i forbindelse med udbud, der ligger under EU's tærskelværdier.
Det er lidt svært at se behovet for Enhedslistens forslag, når det er sådan, at vi allerede er i gang med arbejdet og er i gang med at påvirke og undersøge, hvilke muligheder der er for at gøre noget af det, som Enhedslisten foreslår.
Derfor kan Venstre ikke støtte Enhedslistens beslutningsforslag.
Henrik Sass Larsen (S), 2015-04-24:
Der findes givetvis en lang række gode spørgsmål, vi kan stille om emnet her, som jeg meget gerne vil medvirke til at vi får boret ud.
Jeg læner mig jo alene op af den juridiske vurdering, jeg får ind på bordet.
Den er, at der ikke er rum og handlemuligheder ud over det, som der ligger i øjeblikket.
Skulle det vise sig, at der åbnes for det, er det fint, men jeg vil ikke være med til den idé om, at vi bevidst overtræder reglerne for derefter at udfordre EU i forbindelse med en eller anden sag eller andet.
Det synes jeg er lige spændende nok.
Jeg foreslår i stedet for, at vi må gå den direkte vej, og det er jo sammen med andre lande.
Jeg tror faktisk, at der er stor lydhørhed i EU i øjeblikket, også på baggrund af de sager, der har været, til at sige, at det her altså er et område, der skal strammes op på.
Jeg har lagt mærke til, at også store danske selskaber og andre er ret engagerede i, at der faktisk skal ske en fair og ordentlig skattebetaling, fordi de også bliver påført en urimelig konkurrence, i det omfang man lige pludselig bliver udsat for konkurrence af selskaber, som er i skattely eller på anden måde laver skattetænkning.
Så jeg tror, at tiden er moden til at smøge ærmerne op og trække i arbejdstøjet, også i EU.
Frank Aaen (EL), 2015-04-24:
Jeg er glad for, at der sådan set eksisterer et relativt stort sammenfald af holdninger i den her sag.
Jeg har forstået EU's regler sådan, at det, det gælder om, er, at alle selskaber i EU er ligestillede.
Derfor kan jeg sådan set ikke helt forstå, at man ikke kan lave en ligestillingsregel, der gør, at alle selskaber skal betale selskabsskat i Danmark, hvis de vil operere i Danmark.
Altså, jeg mener, det er jo i virkeligheden ligestilling.
Hvorfor skal vi afvige fra det, fordi nogle gerne vil ligge i Luxembourg og undgå at betale skat?
Henrik Sass Larsen (S), 2015-04-24:
Det vil være sådan, som jeg svarede i mit indlæg.
Vi vil give en redegørelse til Folketinget, som også rent juridisk fortæller om, hvad der er grundlaget for, hvorfor regeringen vurderer, at vi i øjeblikket ikke har hjemmel til at kunne stille de her forskellige krav.
Det er sådan, at jeg som minister og vi som regering har valgt følgende indgangsvinkel, som jeg tror er klog: Vi overholder loven.
Hvis man så vil i gang med at ændre loven, herunder de aftaler, vi har lavet internationalt, så må man jo gøre det.
Det er faktisk også det, vi har tilkendegivet i aftalen.
Det er ikke sådan, at jeg og regeringen ligger inde med en skjult mulighed for at kunne gøre noget her.
Men indtil videre mener vi, og det vil vi holde fast i, at der altså ikke er hjemmel til at gå videre med det her, og regeringen er sådan indrettet, at vi altså overholder den lovgivning, der nu engang gælder på området.
Frank Aaen (EL), 2015-04-24:
Tak for den forholdsvis venlige modtagelse af beslutningsforslaget.
Er det inden for reglerne eller uden for reglerne?
Og så har vi EU-Domstolen til at tage stilling.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens holdning til, at vi skal udfordre EU-systemet og sige, at vi ikke vil have, at det er skattelyselskaber, der vinder de her opgaver i Danmark.
Det er ikke skattelyselskaber, der skal købe aktier i DONG; det er ikke skattelyselskaber, der skal vinde licitationer over operationer på privathospitaler i Danmark.
Så jeg vil da gerne spørge ministeren: Kan man forestille sig, at EU vil anlægge sag mod Danmark for at tvinge os til at acceptere skattelyselskaber?
Frank Aaen (EL), 2015-04-24:
Bare lige til det sidste vil jeg sige, at der ikke var nogen forhandling, hverken hos skatteministeren eller erhvervs- og vækstministeren, hvor vi ikke nævnte det her problem.
Jeg tror godt, jeg kan sige, uden lige at kigge i mine noter, at det eneste parti, der virkelig støttede det, var SF, ellers var der ikke nogen andre partier, der støttede, at man skulle gå hårdere til det.
Og det er jo også begrundelsen for, at vi har lavet beslutningsforslaget.
Der er jo ingen grund til at lave beslutningsforslag, hvis man synes, man er kommet igennem med sine ting – det er jo kun, når man ikke er kommet igennem med alle de ting, man gerne vil.
Det her er jo helt besynderligt.
Partierne synes, det er et godt forslag, og så stemmer de imod.
Altså, hvad er det egentlig, Dansk Folkeparti har imod det her forslag?
Jeg forstod, at det var noget med, at der var noget, der ikke var præcist nok.
Hvad betyder forbindelser til skattely?
Jamen okay, det klarer vi da.
Det er da ikke noget problem.
Kom med et ændringsforslag, og så tager vi det ind – ingen problemer.
Så burde Dansk Folkeparti ikke, i lighed med 93 pct. af Dansk Folkepartis vælgere ifølge Gallup, gå ind og støtte det her?
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-04-24:
Altså, hr. Frank Aaen mener åbenbart, at Dansk Folkeparti skal komme med et ændringsforslag til et beslutningsforslag fra Enhedslisten.
Det er ikke noget, vi har den helt store praksis for at gennemføre, det indrømmer jeg gerne.
Men jeg vil gerne sige, at det, som hr. Frank Aaen præciserer, er fuldstændig korrekt, og det er, at en af de ting, som vi i hvert fald har noteret os er vanskelige – altså set i forhold til den samlede kontekst – er, at man i forhold til at støtte et beslutningsforslag så også skal gøre det, fordi man er enig i alt det, der er grundpræmissen i beslutningsforslaget.
Og jeg synes, det er meget vagt formuleret, når der eksempelvis står, at man skal afvise virksomheder, hvis der kan findes en form for forbindelse til virksomheden i sager om skattely.
For hvad er en forbindelse?
Det synes jeg er ret upræcist formuleret.
Det tror jeg nogle steder er meget vanskeligt at få med ind, for med hensyn til den ultimative ejer af visse virksomheder er det jo sådan, at i et vidt forgrenet ejerskab kan der være indtil flere forskellige multinationale kapitalfonde, som er medejere af en virksomhed, som er med i et EU-udbud, og der kan også være store multinationale familieejede virksomheder, som også er med i ejerskabet af en virksomhed, som deltager i et udbud.
Derfor vil det alt andet lige blive meget, meget vanskeligt at gennemføre i praksis.
Og jeg tror også, at Enhedslisten er klar over, at der vil komme nogle store udfordringer set i forhold til dokumentationskrav og den måde, det skal beskrives på.
Jeg siger bare, at vi egentlig er med på at gå ind i det her med hensyn til at finde nogle af de steder, hvor det kan blive endnu bedre end i de to skattelyaftaler, som vi er en del af.
Og jeg kan ikke huske, hvad hr. Frank Aaen har skrevet i sine noter – det beklager jeg.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-04-24:
Det takker jeg for.
Jeg håber bare, at det analysearbejde, som munder ud i en vejledning til de kommuner og regioner, som har efterlyst nogle handlemuligheder for faktisk lovligt at kunne sige nej til virksomheder, så også bliver vandtæt.
Det er jo det, jeg har hørt fra ministeren igen og igen – og jeg er sikker på, at viljen også er der: Man ønsker simpelt hen at kunne undgå samarbejde med virksomheder, der beviseligt laver skatteunddragelse eller opererer fra skattelylande.
Så jeg håber, at den analyse, som munder ud i en vejledning om, hvordan man kan bruge skattepraksis som en måde at sige ja eller nej til en virksomhed på, så også bliver håndfast nok, til at kommunerne kan bruge den.
Nadeem Farooq (RV), 2015-04-24:
Altså, der er én ting, der handler om de her gråzoner, men i kampen for at omsætte vores analyse til, at det reelt bliver implementeret, arbejder vi meget stålsat.
Og vi har sat en analyse i gang om mulighederne for at stille skattekrav, når det gælder mindre indkøb, der ikke er omfattet af EU-reglerne.
Analysen skal munde ud i en vejledning, der gør det klart for de offentlige myndigheder, hvornår de kan gøre brug af skattekrav.
Det er bare lige for at præcisere, at det også er en opgave, der ligger os meget på sinde.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-04-24:
Jeg tror heller ikke, det var arbejdet i EU med at prøve at overbevise de europæiske kolleger, der var problemet.
Efter hvad jeg er blevet orienteret om – og derfor bliver jeg ved med at bede jer om at rette mig, hvis jeg har misforstået det –
indebærer det ikke et klokkeklart mandat til at sige nej til virksomheder, der opererer fra skattelylande.
Det er det, jeg er bekymret over.
Jeg er ikke i tvivl om, at ministeren over for sine europæiske regeringskolleger siger, at vi ønsker udbudsdirektivet lavet om.
Men man kan jo også fortolke – det sagde den radikale ordfører også heroppe fra talerstolen – og det er lidt en gråzone nogle gange i forhold til EU-lovgivningen og direktivet, med hensyn til hvor langt man kan gå nationalt.
Nadeem Farooq (RV), 2015-04-24:
Det er ikke, fordi jeg ønsker at tærske langhalm på det her, men jeg må sige, at jeg også studsede over den bemærkning, som faldt fra SF's ordfører, og også den bemærkning, der kom i anden runde, om, at regeringen måske ikke arbejder efter ånden i skattelyaftalen.
Der vil jeg bare lige præcisere, at det ligger os meget på sinde, at når det handler om skattely og om, at udbuddet bliver draget ind i det, arbejder vi meget stålsat på det i EU.
Det skal der ikke herske nogen tvivl om.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-04-24:
Jeg er ikke i tvivl om, at ordføreren tager det her emne meget alvorligt.
Jeg er ikke i tvivl om, at ministeren tager det meget alvorligt.
Jeg er bare bekymret for, at det, man kommer frem til, når man laver en aftaletekst, hvor der står, at man vil sætte et analysearbejde i gang for at se på, hvordan en dansk udbudslov kan revideres osv., er, at analysearbejdet viser, at det kan man ikke.
Jeg vil bare gerne rettes, hvis jeg har misforstået det, nemlig at det, som bliver sendt ud til interessenter, ikke indeholder det faktum, at man som kommune eller region klokkeklart kan sige nej til virksomheder, som bevisligt har en skattelypraksis.
Thomas Jensen (S), 2015-04-24:
Jeg kan i hvert fald bekræfte, at ministeren arbejder snorlige efter den aftale, der er indgået, og de ting, som der ligger uden for, bliver undersøgt.
Så vi får et oplyst grundlag, så vi kan kigge på, hvordan vi kan gå videre i fællesskab, og det håber jeg også regeringen har SF's opbakning til.
Jeg har lige et konkret spørgsmål til fru Lisbeth Bech Poulsen.
Af ordførerens tale fremgik det, som jeg hørte det, at regeringen ikke overholder den skattelyaftale, der blev indgået i december
, så derfor vil jeg godt lige høre, om ikke ordføreren kan præcisere det.
For som vi hørte ministeren sige i sin tale, følger ministeren fuldt ud det, der blev aftalt i december, og er i gang med det arbejde, som er aftalt.
Men jeg vil godt lige have præciseret, hvad SF mener.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-04-24:
Der er 130 mia. kr. i skattely, og det er ikke SF's tal, det er Nationalbankens tal.
År for år stiger det beløb.
Det går jo kun en vej, nemlig op.
På trods af at der måske sjældent har været så stort fokus på skattely i Danmark og der er foretaget så mange initiativer, så går det kun en vej, nemlig op.
Siden krisen eksploderede, har der naturligvis været rigtig meget fokus på, at det har været almindelige borgere, skatteborgere, der har betalt krisen, og at der flyder flere og flere milliarder i skattely.
På papiret synes jeg at vi lavede en rigtig god skattelyaftale i december med erhvervs- og vækstministeren og også med skatteministeren, og jeg synes også, at ånden i det papir var god, i hvert fald set med SF's øjne, men problemet er, at der mangler nogle ting.
Det kan Danmark selvfølgelig ikke gøre alene, men den danske regering vil gøre en særlig indsats for at få ændret det
, fordi det selvfølgelig er der, det helt store slagsmål står.
Men noget andet, der stod i vores skattelyaftale fra december, var, at regeringen vil igangsætte analysearbejde vedrørende mulighederne for at stille krav om fair skattepraksis i forbindelse med udbud, der ligger under EU's tærskelværdier.
Nu er der så en udbudslov i høring, hvor jeg ikke synes at der bliver reflekteret over det.
Det, vi fra SF's side og også fra Enhedslistens side havde ønsket os, var, at den lovgivning, som vi i hvert fald er ansvarlig for herhjemme i Folketinget, og som jo er under EU's tærskelværdier, gør, at de mennesker ude i regioner og kommuner og andre steder, som ønsker at kunne sige nej til en virksomhed, som de ved opererer fra et skattely, siger: ingen skattekroner til den her virksomhed; vi vil ikke bruge borgernes penge på f.eks. at udlicitere velfærdsopgaver, for at det så skal gå til en virksomhed, der ikke betaler skat i Danmark.
Det skal man have lov til, når det er den danske udbudslov, der gælder.
På den baggrund vil jeg sige, at havde ånden i den skattelyaftale, som vi lavede, været opfyldt, ville jeg have sagt til hr. Frank Aaen, ligesom mange andre har gjort det i dag, at han og Enhedslisten sparker en åben dør ind.
Men det synes jeg faktisk ikke at Enhedslisten gør, fordi jeg er bekymret for, at alle de fine skåltaler og alle de fine ord, der var om de to skattelyaftaler, løber ud i sandet.
Så fra SF's side vil vi gerne støtte op om det her.
Vi synes, at det reflekterer ånden i det, vi gerne vil have gennemført i skattelyaftalen, som vi er bekymrede for nu ikke bliver implementeret, og derfor støtter SF Enhedslistens forslag.
Nadeem Farooq (RV), 2015-04-24:
Ud over de forslag, der skal undersøges, som Enhedslisten ønsker at undersøge, er der også nogle ting, som Enhedslisten ønsker implementeret, og jeg ikke sikker på, at det egentlig er kongruent med EU-reglerne – jeg er ikke sikker på, det er sådan.
For det andet betonede jeg også vigtigheden af virksomhedens retsstilling, ikke blot i forhold til at have fair konkurrence, men også i forhold til at vi har vores ting i orden, hvis det er, vi går ud med sanktioner eller lignende.
Og det vil vi altså gerne undersøge lidt mere nidkært, end Enhedslisten lægger op til.
Frank Aaen (EL), 2015-04-24:
Jeg synes ikke lige, jeg hørte, hvad det var, der var begrundelsen for ikke at stemme for det her; jeg tror ikke, jeg hørte det.
Det, vi foreslår, er jo en undersøgelse af, hvad EU-reglerne er.
Vi vil gerne lave EU-reglerne om, men det kan vi ikke være helt sikre på lykkes sådan lige i første omgang, det kan være ualmindelig svært.
Her har vi sådan set foreslået, at vi holder os inden for EU's regler, undersøger dem: Hvor er kanten?
Hvad kan man gøre inden for EU's regler?
Derfor forstår jeg stadig væk ikke, at De Radikale ikke bare stemmer for det her forslag.
Nadeem Farooq (RV), 2015-04-24:
For det første vil jeg sige, at når jeg ser på Enhedslistens forslag og ser på de regler, der er på EU-plan, er jeg ikke sikker på, at der er fuldstændigt sammenfald.
Det vil sige, at hvis man tager Enhedslistens forslag og implementerer det, så er der risiko for, at man kommer i karambolage med EU-reglerne.
Jeg siger ikke, at det er sådan, men det er den opfattelse, jeg har.
Det andet er, at jeg mener, at vi allerede er i gang med at gå den vej, som Enhedslisten jo egentlig også ønsker.
Og det ønsker vi jo, ikke kun fordi Enhedslisten ønsker det, men fordi vi synes, den vej er rigtig, nemlig kursen mod skattely.
Som jeg også sagde, handler det hele tiden om at tage en række initiativer i kampen mod skattely på et oplyst og analytisk grundlag, og det er det, vi gør.
Frank Aaen (EL), 2015-04-24:
Igen har jeg den mærkelige oplevelse, at man siger, at man er enig i det, der står i forslaget, men ender med at sige, at man ikke støtter det.
Men hvad er det, man har imod forslaget?
Det forstår jeg sådan set ikke.
Så prøv lige at sige en gang mere, hvorfor man ender med ikke at støtte det her.
Nadeem Farooq (RV), 2015-04-24:
Tak, formand.
Som ministeren meget rammende sagde, er de fleste virksomheder jo selv interesseret i, at der er orden i deres skattebetaling, og at virksomhederne opererer under fair konkurrencevilkår.
Men det ændrer ikke på, at der er virksomheder, der ikke spiller efter de fælles spilleregler.
Derfor er det vigtigt at opprioritere kampen mod skattely.
Det skal vi gøre på nationalt plan, på europæisk plan og bedst af alt på globalt plan.
Her kan jeg sige, at regeringen jo allerede er godt i gang med initiativer, som der blev indgået aftale om i forbindelse med skattelyaftalen tilbage i slutningen af 2014.
Mange af de forslag og initiativer, der ligger i skattelyaftalen, matcher jo også flere af Enhedslistens forslag.
Regeringen har fremsat forslag om en dansk udbudslov, der indebærer, at virksomheder, der har gæld til det offentlige, f.eks. på grund af skattesnyd, kan udelukkes fra at deltage i udbud.
Regeringen har også iværksat en analyse af muligheden for at stille skattekrav, når det gælder indkøb, der ikke er omfattet af EU-reglerne.
På den måde kan jeg sige at regeringen også arbejder i EU for at se på, om man kan komme videre ad den vej ved at gøre udbud til en del af kampen mod skattely.
Som den socialdemokratiske ordfører, hr. Thomas Jensen, sagde, synes jeg faktisk, at Enhedslistens forslag her svarer lidt til at sparke en åben dør ind, især med tanke på de forslag og initiativer, som regeringen allerede har barslet med og taget i forbindelse med skattelyaftalen og derudover.
Så er der en ting, som jeg også lige vil knytte en bemærkning til, og det er, at vi skal stå fast i kampen mod skattely.
Altså, det handler om retssikkerhed for alle dem, som betaler skat.
Men det, vi også skal tænke på, er virksomhedernes retsstilling.
Det er meget vigtigt, at vi undersøger de her ting ordentligt, og at vi ikke farer frem med noget, der gør, at virksomheder kan komme i gabestokken.
Jeg siger ikke, det er det, Enhedslisten vil,
Vi husker også sagen med selskabet 3.
Derfor er det vigtigt at få virksomhedernes retsstilling med ind i det her.
Fra radikal side kvitterer vi oprigtigt for Enhedslistens intentioner bag dette forslag, men jævnfør de bemærkninger, jeg allerede er kommet med, vil jeg på det grundlag, der foreligger, indstille forslaget til forkastelse.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-04-24:
Jeg tror altså, jeg er nødt til at skuffe hr. Frank Aaen.
Der kommer ikke ændringsforslag fra Dansk Folkeparti til et beslutningsforslag, som er fremsat af Enhedslisten, det gør der altså ikke.
Jeg har nævnt, at vi gerne vil være med til at skrive en fælles beretning.
Det er den måde, det foregår på, og med al respekt tror jeg også, at hr. Frank Aaen ved – han har længere anciennitet i Folketinget end mig – at det er den måde, man typisk gør det på.