runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Rørvig (V), 2013-04-19:
Man skal jo se skatteaftalerne over et, og i Venstre har vi et klart princip: Vi mener det, som vi gik til valg på.
Det, vi gik til valg på, var bl.a. en energiaftale, og det var et skattestop, og det mener vi jo stadig i modsætning til det, regeringen mener.
Det, vi ser i øjeblikket, er jo, at regeringen hæver skatter på forskellige områder, og det, vi var med til at sikre i den skatteaftale, som hr. Hans Kristian Skibby også nævnte, var, at vi sænker skatten, og der lykkedes det os faktisk også at være med til at sænke skatten på arbejde, og vi kom op på 5 mia. kr.
Det er jeg ikke sikker på var sket, hvis man havde lavet en aftale med Enhedslisten i stedet for med borgerlige partier.
Man skal jo lige forstå den parlamentariske situation: Der er ikke nogen partier, der udgør et flertal her i Folketingssalen.
Regeringen fremlægger et udkast til energiaftalen, vi indgår i konstruktive forhandlinger, og i de forhandlinger lykkedes det os at nedbringe skatterne i regeringens forslag til energiaftalen betragteligt.
Det er den måde, man kan sige at man arbejder konstruktivt på: at søge indflydelse der, hvor man kan, og minimere skaderne.
Det var også det, der skete med energiaftalen.
Når det er sagt, mener vi jo stadig, der er rum til forbedring inden for energiområdet.
Så hvis man deler den holdning i regeringspartierne, at der faktisk godt kunne gøres noget inden for energiaftalen for at skabe flere danske arbejdspladser, er vi klar til at åbne den igen.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-04-19:
Tak for ordet.
Med beslutningsforslag nr. B 46 foreslår Venstre og Konservative at genindføre det 3-årige regelstop for små og nystartede virksomheder.
Jeg er også her enig med forslagsstillerne i, at det er vigtigt, at vi sikrer gode rammevilkår for virksomhederne generelt og for iværksættere.
Regeringen har derfor iværksat en ambitiøs indsats for enklere regler, som skal skabe varige lettelser for såvel små som store virksomheder.
Jeg vil gerne fremhæve et par resultater fra vores arbejde, som især gavner små og nystartede virksomheder.
For det første har vi indført en ny digital løsning, som reducerer sagsbehandlingstiden for registrering af enkeltmandsvirksomheder.
Det tager nu gennemsnitligt 2 dage, hvor det før tog en uge.
For det andet har vi indført en digital løsning, så nye virksomheder bliver digitalt køreklare, når de registrerer sig og får et cvr-nr.
Her udstyres de med redskaber som NemID, Nemkonto og digital postkasse.
For det tredje indfører vi en erklæringsstandard, som erstatter revisionspligten for mindre virksomheder.
Endelig har vi nedsat Virksomhedsforum, og her kan små og nystartede virksomheder og alle andre virksomheder i det hele taget komme med forslag til regelforenklinger, der kan gøre det nemmere at drive virksomhed.
Regeringen har også fokus på at skabe rammer, der kan fremme iværksætterlysten i Danmark.
Vi har i samarbejde med forslagsstillerne gennemført kreditpakken, som styrker små og mellemstore virksomheders finansieringsmuligheder med over 12 mia. kr.
Jeg har fremsat et lovforslag om en ny selskabsform, et iværksætterselskab, som kan stiftes med en kapital på 1 kr., så iværksættere kan starte et selskab uden at skulle præsentere et større økonomisk indskud.
Når jeg læser beslutningsforslaget, finder jeg faktisk tanken om regelstop sympatisk, men jeg mener ikke, det vil lette byrderne for de virksomheder, vi taler om.
Et midlertidigt regelstop vil blot udskyde nye regler, og når de 3 år er gået, omfattes virksomhederne fra den ene dag til den anden af alle regler, der er udstedt i perioden, så dér kan man da tale om en byrde.
Jeg vil hellere bruge kræfterne på at skabe varige lettelser, så virksomhederne også efter 3 år oplever, at det er blevet enklere at drive virksomhed.
Og så mener jeg, at regelstoppet har den svaghed, at det ikke vil kunne omfatte EU-regulering.
Forordninger gælder umiddelbart, og direktiver skal implementeres inden for en given frist, og det vil sige – i hvert fald sådan som jeg ser det – at det ville udvande regelstoppet ganske betydeligt.
Storbritannien indførte et regelstop i april 2011.
Erfaringerne herfra er også, at mange regler er blevet undtaget fra regelstoppet af forskellige årsager, f.eks. som udgangspunkt alle former for EU-regulering.
Man kunne sige: Ingen regler uden undtagelse.
Men hvis EU-regulering skal lades ude af et regelstop, udvander man regelstoppet, og på den baggrund mener jeg ikke, at et regelstop er den rigtige vej at gå, og derfor kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Jan Johansen (S), 2013-04-19:
Det andet beslutningsforslag, der er på dagsordenen i dag, handler om at indføre et 3-årigt regelstop for små og nystartede virksomheder.
Formålet med beslutningsforslaget er ifølge forslagsstillerne at mindske den administrative byrde, som små og nystartede virksomheder er særdeles sårbare over for.
Socialdemokraterne er helt enige med forslagsstillerne i, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at små og nystartede virksomheder har gode og stabile rammevilkår.
Derfor har vi sammen med resten af regeringen iværksat en række tiltag, der tilsammen gør det lettere både at starte og drive virksomhed i Danmark.
Der er indført flere konkrete tiltag målrettet små og nystartede virksomheder.
Lad mig blot nævne nogle af dem.
Der er indført en erklæringsstandard, som erstatter den mere omfattende revisionspligt for små virksomheder.
Der er udarbejdet en digital guide, der giver nye virksomheder overblik over vigtige krav til registrering og indberetning til det offentlige.
Der er udviklet en løsning, som sikrer, at alle nye virksomheder, der registrerer sig, udstyres med NemID, NemKonto, digital postkasse m.v.
Dertil har regeringen for nylig fremsat et forslag om en ny selskabsform, et såkaldt iværksætterselskab, som gør det muligt for en person, der har en iværksætter i maven, at starte en virksomhed for blot 1 kr.
Jeg skal i den forbindelse sige, at Socialdemokraterne ser frem til, at både Venstre og De Konservative støtter op om det fremsatte forslag, når det skal behandles her i salen senere på året.
Socialdemokraterne mener ikke, at et regelstop for små og nystartede virksomheder er en holdbar løsning.
Et regelstop vil konstant blive udfordret af en række undtagelser f.eks. i EU-lovgivningen.
Erfaringer fra Storbritannien, som indførte et lignende regelstop i april 2011, bekræfter netop dette.
Erfaringen herfra er, at man løbende har været nødsaget til at undtage en del regler fra regelstoppet.
Socialdemokraterne vurderer, at det samme vil være tilfældet, hvis forslaget indføres her.
Endelig vil et regelstop være meget ustabilt og bureaukratisk at administrere.
Den regulering, som vil følge et regelstop, kan have både positive og negative konsekvenser for erhvervslivet.
For at vurdere, om nye regler samlet set vil være til gavn eller til ulempe for de små og nystartede virksomheder, vil man derfor være nødt til at foretage en vurdering på tværs af samtlige virksomheder og brancher, hvilket vil være en enorm administrativ byrde for myndighederne. På den baggrund kan Socialdemokraterne ikke støtte op om det fremsatte beslutningsforslag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-04-19:
Det her beslutningsforslag, som Venstre og Konservative har fremsat, er jo i og for sig et sympatisk forslag, i og med at det har sigte på, at vi skal kigge på, om vi kan gøre noget ved de regelbyrder, som bliver lagt ned over de danske virksomheder.
Men i Dansk Folkeparti har vi mere fokus på varige løsninger end på at lave en relativt beskeden brandslukning.
Et 3-årigt regelstop er jo ikke et usympatisk forslag, men vi mener altså, at det, der skal være fokus på, er faste, vedvarende forbedringer af den måde, som vi indfører byrder og regler på for danske virksomheder.
Og så skal vi se på, om de regler og byrder og lovkrav, som vi generelt udstikker, kan gøres mindre indviklede, og om de dermed kan være med til at gøre bureaukratiseringen mindre.
Jeg synes, det er fornuftigt, at Venstre og Konservative vælger at sætte fokus på det her med regelstop, og om det kan være en idé set i forhold til vores virksomheder og for at skabe flere iværksættere i Danmark osv., og det tror vi såmænd også at det kan, men vi mener altså, at det, der må være det grundlæggende, er, at vi skaber faste, vedvarende forbedringer.
For hvis en iværksætter oplever 3 år med en relativt lille regelbyrde og så, når de 3 år er gået, lige pludselig bliver bombarderet med en masse forskellige lovkrav, som man ikke er klar over eksisterer, så vil det faktisk give en stor forskrækkelse, tror jeg, hos mange af de her selvstændige erhvervsdrivende. Jeg synes i øvrigt, det er lidt pudsigt, at man vælger at fremsætte det her beslutningsforslag, for det gennemfører jo kun et 3-årigt regelstop for små og nystartede virksomheder.
Men hvis man kigger på de udmeldinger, der kom fra Venstres leder, hr. Lars Løkke Rasmussen, så sent som den 18. februar i år, nemlig det her med, hvad der skulle være Venstres bud på en vækstpakke, så kan man se, at det klart stod som punkt nr. 2 i Venstres krav til en vækstpakke, at der skulle indføres et 3-årigt regelstop for erhvervslivet under et.
Det betyder altså, at det ikke kun var små og nystartede virksomheder, som skulle have et regelstop.
Det var faktisk alle danske virksomheder, alle danske arbejdspladser, som oplever for meget ny lovgivning i Danmark.
Derfor kan man jo godt undre sig over, at Venstre vælger at fremsætte det her beslutningsforslag, når det faktisk ikke engang lever op til det, som er Venstres egen partileders intention i de forhandlingskrav, der har været i forbindelse med vækstpakken, hvor man netop siger, at det skal være et 3-årigt regelstop for erhvervslivet under et.
Dansk Folkeparti vil også gerne kigge på det.
Vi er ikke afvisende over for det her beslutningsforslag, men vi vil gerne have, at vi i hvert fald for det første får fokus på de faste, vedvarende forbedringer frem for den her relativt beskedne brandslukning, og vi vil også gerne have fokus på, at det måske ikke kun skal være noget, der skal tilbydes små og nystartede virksomheder, men noget, som også de større og etablerede virksomheder i Danmark kan få glæde og gavn af.
Det skulle være ordene.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-04-19:
Man taler på den ene side om, at man vil være med til at sænke skatter, det vil Venstre osv., men på den anden side laver man samtidig en energiaftale, som hæver afgifterne for virksomheder og borgere i det her samfund med mange, mange milliarder kroner, og som jeg kan forstå selv de økonomiske vismænd ikke finder specielt fornuftig, i den forstand at de mener, at den hverken sænker forureningen eller skaber job.
Så hvad er forklaringen på, at et liberalt parti kan være med i en sådan aftale?
Mads Rørvig (V), 2013-04-19:
Jeg synes igen, at det er lidt af et fattigt argument.
Det er jo ikke noget nyt, at Storbritannien har indført det her.
Allerede dengang, man gik til valg på det, kendte man til det: Faste ændringsintervaller er bl.a. indført i Storbritannien, og det bør derfor efter britisk forbillede også indføres i Danmark, står der i det oplæg, man selv kom med.
Så det er jo ikke noget nyt.
Alle de undtagelser, man nævner, alle de bekymringer kan man jo sagtens komme til livs i en dansk kontekst af en udformning af det her.
Man behøver jo ikke at holde høring og alt muligt andet samtidig, selv om det tidspunkt, hvor loven træder i kraft, er et andet.
Så jeg mener ikke, at ministeren er kommet med nogen gode argumenter for, hvorfor det ikke kan lade sig gøre.
Så jeg synes, ministeren skal gå hjem og læse det, som S og SF gik til valg på, og så synes jeg, man skulle se på, om man ikke kunne få ét valgløfte gennemført.
Så kunne vi da med glæde lægge stemme til det i Venstre.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-04-19:
Ja, jeg kan i hvert fald konstatere, at hr. Mads Rørvig og jeg er uenige på nogle områder, og det er måske heller ikke så mærkeligt ved det, at vi også tilhører hver vores parti.
Jeg anerkender, at hr. Mads Rørvig står et andet sted, og så kunne jeg måske også lidt polemisk sige, at ved det, at Venstre nu har siddet i den tidligere regering i 10 år, var der vel også der god tid til at få gennemført nogle af alle de her lettelser for erhvervslivet.
Jeg vil gøre opmærksom på, at vi i det halvandet år, vi har siddet der, faktisk allerede har arbejdet med en ret målrettet indsats i forhold til enklere regler.
For det første har vi arbejdet med og gennemført de mange forslag fra Virksomhedsforum, som jo lige præcis er et meget konkret eksempel på, hvordan vi som regering samarbejder med erhvervslivet for at finde de barrierer og forhindringer, som de synes der er for at drive virksomhed – det gælder også de små og mellemstore virksomheder.
For det andet har vi iværksat en række forenklingsprojekter på helt centrale områder, bl.a. i forhold til den offentlige sagsbehandling, og det er også den offentlige sagsbehandling, som retter sig mod en række erhvervsrettede områder.
For det tredje arbejder vi faktisk ret hårdt på at sikre effektive og brugervenlige digitale løsninger, som også skal gøre det enklere for virksomhederne at indberette til og kommunikere med det offentlige og på den måde også reducere virksomhedernes tidsforbrug.
Men jeg vil da se frem til, at vi holder fokus på at gøre det enklere og nemmere også for de små og mellemstore virksomheder.
Det er det, vi har brug for.
Jan Johansen (S), 2013-04-19:
Tak for det.
Jeg skal sige, at jeg fremfører hr. Benny Engelbrechts tale som ordfører på området for det sidste beslutningsforslag i dag, da han desværre ikke kunne være til stede.
Beslutningsforslag nr. B 47 handler om indførelse af faste implementeringsdatoer for erhvervsrettet lovgivning.
Det foreslås konkret, at der indføres to faste implementeringsdatoer, og at der endvidere i forbindelse med de to datoer skal sendes en tværministeriel orientering til erhvervslivet om den nye lovgivning, der er på tegnebrættet.
Forslagsstillernes vurdering er, at indførelse af faste implementeringsdatoer vil gøre det enklere for erhvervslivet at følge med i implementeringen af ny lovgivning, og samtidig vil det blive lettere for de offentlige myndigheder med hensyn til informationsopgaven.
Erfaringen fra Storbritannien viser dog, at det er et noget anderledes og mere broget billede.
I praksis har det vist sig at være særdeles vanskeligt for myndighederne at opretholde de faste implementeringsdatoer, og erfaringen fra Storbritannien viser også, at der ikke bare dispenseres ved implementering af direktiver fra EU, men at der også dispenseres fra nationalt fastsatte regler og lovgivning.
I en evaluering af en tilsvarende ordning i Storbritannien viser det sig, at en stor del af den indførte regulering er blevet undtaget fra de to faste implementeringsdatoer.
I forlængelse heraf viser evalueringen, at det har været vanskeligt for myndighederne at leve op til de krav om en tidlig offentliggørelse af lovgivningen og bedre vejledningsmateriale.
Sluttelig vil konsekvenserne af faste implementeringsdatoer alt andet lige være, at både lovgivnings- og høringsprocessen vil være koncentreret på nogle få af årets måneder.
Det er en udvikling, som Socialdemokraterne ikke finder hensigtsmæssig.
Samlet set vurderer Socialdemokraterne, at det derfor er tvivlsomt, at virksomhederne og myndighederne vil opleve tiltaget som administrativt lettere, sådan som forslagsstilleren påstår det vil være.
I stedet bør vi koncentrere os om den gode lovgivningstradition, vi har i Danmark, og til stadighed minde os selv om at bruge den sunde fornuft.
På den baggrund kan Socialdemokraterne ikke støtte op om det fremsatte beslutningsforslag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-04-19:
Jamen det var det, man kalder et rigtig godt svar, så jeg har ikke yderligere.
Jeg synes bare, at det er meget interessant at få den vinkel med, for så er der jo kun de to partier tilbage, og de har valgt at gå væk fra deres egen politik.
Tak for svaret.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-04-19:
Da SF's erhvervsordfører, fru Karina Lorentzen Dehnhardt, desværre ikke kan være til stede, skal jeg hermed redegøre for SF's holdning til forslaget. Vi må ærlig talt tilstå, at vi finder forslaget meget bureaukratisk.
I Storbritannien har man indført faste implementeringsdatoer for erhvervsrettet lovgivning, og i Storbritannien har der været en række udfordringer, som viser, hvor svært det er at gennemføre forslaget i praksis.
Meget lovgivning er alligevel blevet undtaget fra de faste datoer, og det har vist sig besværligt at tilpasse lovgivningsprocessen, herunder ikke mindst høringsfasen, til meget rigide datoer for implementering af ny lovgivning.
Endelig udestår en stor myndighedsopgave med at gøre vejledninger osv. klar de to gange om året, hvor lovgivningen i givet fald skulle implementeres ifølge forslaget.
I stedet for at lave nye bureaukratiske regler for både myndighederne og virksomhederne burde vi koncentrere vores kræfter om at sikre en regulering, som virker i forhold til at styrke virksomhedernes konkurrenceevne.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-04-19:
På vegne af fru Mette Bock skal jeg holde følgende lille ordførertale
: At indføre faste implementeringsdatoer for erhvervsrettet lovgivning vil gøre det lettere for virksomhederne at orientere sig om ny lovgivning.
Dansk erhvervslovgivning er ofte en regeljungle, og derfor bør man forsøge at gøre det så overskueligt som muligt at orientere sig om ny lovgivning, og vi ser helt klart forslaget som et skridt i den rigtige retning.
Vi kan derfor støtte forslaget.
Mads Rørvig (V), 2013-04-19:
Altså, nu har vi jo ikke det privilegie længere, at vi råder over et blåt flertal her i Folketingssalen.
Og der var et alternativ i form af en skatteaftale, som der stod regeringen kom med.
Men skulle vi så vælge at trække den i den rigtige retning og faktisk sikre reelle skattelettelser for 5 mia. kr., som var i den skatteaftale, eller skulle vi lade det være op til Enhedslisten at forhandle en skatteaftale?
Så valgte jeg altså det første.
Og der var vi med til at trække en skatteaftale i den rigtige retning.
Men vi besidder ikke flertallet herinde, så derfor har vi selvfølgelig ikke mulighed for at bestemme alt ned i detaljen.
Det var sådan to skridt tilbage og så et frem.
Nu vil man så lave en vækstpakke, hvor vi i Venstre siger: Jamen lad os da få et byrdestop, så vi er sikre på, at når regeringen skal forhandle en finanslov til efteråret med Enhedslisten, så har vi en sikkerhed for, at det ikke igen er to skridt frem og et tilbage.
Så det er jo et meget godt billede af, hvad det er for en parlamentarisk situation, vi har i øjeblikket, som hr. Hans Kristian Skibby fremlægger.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-04-19:
Jeg vil forholde mig til det halvandet år, vi har siddet i regering.
Og så kan man jo bare tænke over, at man i de 10 foregående år ikke har ønsket at gennemføre det, man sådan set er meget enig i nu. Når jeg henviser til, at man kunne fremsende spørgsmålet skriftligt, er det simpelt hen for at få et så konkret svar som muligt om de opgørelser, der er, over, hvilke sager der har kunnet gennemføres, og hvilke sager der ikke har kunnet gennemføres.
Det, jeg kan sige om de britiske erfaringer, er, at hovedparten af de regler, der træder i kraft på andre tidspunkter end de to årlige datoer, bl.a. er nogle af de regler, der kommer fra EU-implementering.
I nogle tilfælde vil det være muligt at lade regler, der implementerer en EU-regulering, omfatte af de to årlige ikrafttrædelsesdatoer, men det afhænger jo meget af implementeringstidspunkterne, der kommer fra EU.
Så jeg vil egentlig bare konstatere, at der bredt er stor opbakning fra partierne til at gøre det bedre for dansk erhvervsliv.
Det ønsker vi faktisk også fra regeringens side, og det er derfor, at vi bl.a. har arbejdet med Virksomhedsforum, og vi vil se meget positivt på de initiativer.
Jeg vil sige, at vi har meget brede erfaringer med det her.
Men jeg vil da også anbefale, at det spørgsmål bliver sendt over, og så vil der komme helt konkrete opgørelser over det, de har gjort op i Storbritannien, og så kan man prøve at sammenligne det med de overvejelser, der gøres fra dansk side.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-04-19:
Altså, det her er morsomt.
Det er simpelt hen skide morsomt.
Venstre er enig i betragtningerne i »Fair Løsning 2020« på side 22.
»Fair Løsning 2020« er forfattet af SF og Socialdemokraterne.
Venstre er enig.
Nu står ministeren så hernede og siger, at der skal være plads til uenighed.
Ja, det skal der, men ministeren er uenig i sit eget partis politik, når der står på side 22 i »Fair Løsning 2020«, at man på baggrund af Storbritanniens erfaringer anbefaler at indføre de her to årlige implementeringsdatoer for lovgivning osv.
Det er noget, man har valgt at gå aktivt ind og støtte hos SF og Socialdemokraterne, og man har sagt: Det er det, vi vil gennemføre, hvis vi får flertal i Folketinget.
Nu siger ministeren så, at det er godt, at der er forskel på Venstre og ministerens eget parti.
Bevares, det er det, men det er da hyklerisk og morsomt – på samme tid oven i købet – at det er Venstre, der er enig i SF's politik og ikke ministeren selv.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-04-19:
Jeg vil i hvert fald konstatere, at den her debat viser, at vi meget bredt i Folketinget er optaget af at sikre bedre vilkår også for de små og mellemstore virksomheder – så langt så godt.
Det, som jeg lægger vægt på her, er, at vi bl.a. har indhentet de erfaringer, som man har gjort sig i Storbritannien, og på baggrund af det ser vi ikke her nogen grund til at have de her faste ikrafttrædelsesdatoer.
Bl.a. er noget af det, der er meget væsentligt, hvor vanskeligt det bliver i forhold til implementering af EU's regler og direktiver.
Så hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt det er morsomt eller ej, eller om, hvem der er enig med hvem, konstaterer jeg, at vi bredt i Folketinget er optaget af de små og mellemstore og større virksomheders mulighed for at drive sund erhvervsvirksomhed i Danmark.
Det er det, jeg synes vi skal samles om.
Det er også det, jeg håber snart bliver en realitet i forbindelse med »Vækstplan DK«, sådan at vi faktisk kan stå sammen om at få skabt de arbejdspladser, der er brug for, og få sat gang i væksten herhjemme, for det er der meget brug for.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-04-19:
Det ændrer jo altså ikke på, at vi i dag oplever, at det er Venstre, som har fremsat et beslutningsforslag, som tager udgangspunkt i »Fair Løsning 2020«, ja, som simpelt hen ordret citerer fra side 22 i »Fair Løsning 2020«, og så står erhvervsministeren og tager afstand fra »Fair Løsning 2020«s anbefalinger.
Ministeren står og tager afstand fra sit eget partis anbefalinger, et politisk oplæg, som man har lavet sammen med Socialdemokraterne.
Det er det, vi i Dansk Folkeparti synes er meget morsomt.
Jeg synes jo, at det virker underligt, at regeringen ikke i det mindste kunne have interesse i at få nogle af sine egne valgløfter indfriet.
Det er et ret lille, et ret minimalt ønske, som der fremsættes i det her beslutningsforslag, men alligevel vælger regeringen også på det her punkt at gå væk fra sin egen politik.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-04-19:
Jeg skal ikke gøre mig til dommer over, hvad det er, der har gjort dagen morsom for hr. Hans Kristian Skibby.
Jeg konstaterer, at det beslutningsforslag, som er fremsat her, støtter vi ikke.
Det gør vi bl.a. ikke på grund af de erfaringer, man har fra Storbritannien.
Så har jeg bl.a. nævnt en række af de initiativer, regeringen har taget, og så vil jeg igen henvise til Virksomhedsforum, som jo er et rigtig godt eksempel på, hvordan vi i samarbejde med erhvervslivet går ind og får sat fokus på, hvor der opleves barrierer og byrder i erhvervslivet, og på, hvordan vi, når vi så tager det ind og arbejder med det, kan forsøge at tilgodese erhvervslivet og lette nogle af de her byrder.
Jeg kan bare sige, at de initiativer, der er taget fra regeringens side, medfører en lettelse for virksomhederne, der svarer til omkring 73 mio. kr., og det synes jeg da sådan set også er ganske pænt.
Så hvad enten det er morsomt eller ej, har vi en interesse i at stabilisere det danske erhvervsliv, og det er også det, vi forsøger at gøre, bl.a. med initiativer som Virksomhedsforum, »Vækstplan DK« osv.
Jeg synes, at vi har en meget offensiv erhvervspolitik.