runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2014-04-03:
Nu er der jo også på det område en konkurrencesituation, og det er jo sådan set den, vi henviser til, altså at den er ulige, når man alene ved at placere sig et bestemt sted kan undgå det, som ellers burde være en fælles spilleregel, nemlig de momsregler, der gælder i Danmark.
Det er jo derfor, at der bliver lighed.
Hvordan det så udvikler sig i forhold til priserne, afhænger jo af, hvilke konsekvenser dem, der sælger ydelserne, drager.
Men det, der så er årsagen til, at der er merprovenu her, er i hvert fald, at alle den type ydelser her vil blive afregnet dansk moms.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-04-03:
Men kan vi ikke blive enige om, at moms er noget, der betales af forbrugerne, og ikke noget, der betales af virksomhederne.
Virksomhederne opkræver det bare, men det er forbrugerne, der betaler momsen, og det ryger så direkte ned i regeringens statskasse.
Det er så det, der er konsekvensen – 20 kr. ekstra om måneden for eksempel for et Netflixabonnement ved årsskiftet.
Anders Samuelsen (LA), 2014-04-03:
Tak for besvarelsen.
Skal jeg være helt ærlig, var besvarelsen jo ikke fyldt med overraskelser, og det er lidt ærgerligt.
Jeg går ud fra, at ministeren er fuldt bevidst om, at jeg stillede finansminister Bjarne Corydon et spørgsmål om, hvor mange ekstra arbejdspladser der bliver skabt som følge af den vækstpakke, som Liberal Alliance også lagde stemmer til for nylig, og svaret var, at det ville give et sted mellem 1.500 og 2.000 nye arbejdspladser i 2020.
Det skal jo holdes op imod, at vi har mistet 175.000 arbejdspladser inden for de senere år, så det er jo ikke at være ambitiøs at sige, at nu går det lidt bedre.
Det svarer til, at man smider et enkelt kilo, og så siger man, at nu kan jeg løbe en lille smule hurtigere, men hvis målet var at følge med til VM i halvmaraton, som er blevet afviklet i København, så er man jo langt fra at nå i mål.
Morten Østergaard (RV), 2014-04-03:
Jeg synes, at hr. Anders Samuelsen – formentlig med velberåd hu – overser, at regeringens økonomiske politik jo samlet set er tilrettelagt med henblik på, at der er 150.000 ekstra beskæftigede i 2020.
Det er jo en kombination af en række tiltag.
Men når man isoleret peger på vækstpakken, må man jo bare sige, at den i øvrigt i lighed med energiaftale og andre ting er blevet overordentlig positivt modtaget af det erhvervsliv, som hr. Anders Samuelsen med sit forslag i dag ønsker det godt.
Det har man taget overordentlig godt imod, fordi det bl.a. med det brede samarbejde sikrer, at det i dag er billigere og lettere at drive virksomhed i Danmark end dengang, regeringen tiltrådte.
Det var der måske nogle der var skeptiske over for.
Jeg forestiller mig i hvert fald, at hr. Anders Samuelsen var det, men virkeligheden er, at i dag må man konstatere, at med den regering, vi har nu, og den politik, der er ført, og de resultater, der er skabt, så er det billigere at drive virksomhed i Danmark, og det medvirker selvfølgelig til, at vi når det samlede økonomiske mål om at løfte væksten, så vi har ekstra 150.000 beskæftigede i 2020.
Anders Samuelsen (LA), 2014-04-03:
Så er vi sådan set tilbage til det billede, som jeg brugte før, at man kan diskutere, om den overvægtige patient har tabt 1 kg eller ½ kg, men derfor er man jo stadig væk i overhængende fare for at få et alvorligt slagtilfælde på grund af alt for stor vægt.
Det er jo det, der er tilfældet med Danmark.
Ministeren kan jo heller ikke benægte, at vi har, hvad der svarer til sådan cirka nulvækst i øjeblikket.
Det er jo ikke imponerende.
Havde vi haft 2 pct. vækst i stedet for, ville vi have et BNP, der steg med op imod 30 mia. kr. om året.
Der kan man virkelig tale om store beløb, som også ville kunne komme den offentlige sektor til gavn, hvis det var det, man ville.
Det er jo ikke meget, der skal til for at sikre, at Danmark f.eks. har en maks. skat på 40 pct., halv selskabsskat, og at man giver danskerne – dem, der er i arbejde – en lettelse på 20.000 om året.
Det er 1½ pct. minusvækst i en del af den offentlige sektor over en 6-7-årig periode, så vi har råd til det, og så er vi jo virkelig for alvor konkurrencedygtige.
Hvorfor kommer ministeren mig ikke i møde i stedet for bare at lave polemik?
Morten Østergaard (RV), 2014-04-03:
Jeg synes jo egentlig, at regeringen allerede har demonstreret, at vi er optaget af at sikre, at der kommer gang i beskæftigelsen i Danmark, og at der bliver skabt nye job, hvor de gamle forsvandt, og det har været drivende for en lang række af de beslutninger, vi har truffet.
Det har været vigtigt for os at holde hånden under beskæftigelsen i en krisetid, som jo ikke har været isoleret dansk, men det fører alligevel bare det samme sted hen, nemlig at uanset alle hr. Anders Samuelsens besværgelser er det sådan, at uanset hvilken type virksomhed vi taler om i Danmark i dag, er det samlet set og ud fra alle de resultater, der er skabt og dem, der forhåbentlig bliver skabt her i foråret, sådan, at det er bedre og billigere at drive virksomhed i Danmark i dag end dengang, vi tiltrådte.
Det står vi gerne ved, og det håber jeg også på hr. Anders Samuelsens anerkendelse af.
Frank Aaen (EL), 2014-04-03:
Jeg vil bare bede skatteministeren om at bekræfte, at Danmark med et enkelt års undtalelse har haft overskud på betalingsbalancen i mere end 20 år, at virksomhedernes opsparingsoverskud, altså de penge, de har i kassen, er større end nogen sinde, og at overskuddet i virksomhederne vokser temmelig voldsomt i de her år, og at de tre ting måske peger på, at det ikke er skattelettelser til erhvervslivet, der er løsningen, men at det er nogle helt andre økonomiske problemer, Danmark har, som skal findes et andet sted?
Morten Østergaard (RV), 2014-04-03:
Jamen jeg er da sådan set enig med hr. Frank Aaen i, at der er mange positive indikationer på, at der er grobund for vækst i Danmark, men jeg er ikke enig i konklusionen om, at skatter og afgifter ikke er væsentlige rammevilkår for, at arbejdspladser bliver skabt i Danmark i forhold til andre steder.
Det er jo derfor, vi har prioriteret, som vi har gjort, og skabt brede flertal bag en række initiativer.
Men jeg tror, at hr. Frank Aaen og jeg er enige om, at det er afgørende at få skabt nye arbejdspladser der, hvor de gamle forsvandt, så nogle flere danskere kan få et arbejde, og at det kræver, at vi skaber gode vilkår for de virksomheder, der skal fastholde arbejdspladserne og udvikle arbejdspladser i Danmark.
Det er vi meget optaget af, og det vil vi også adressere igen her i foråret.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-04-03:
Ministeren kom til at sige noget forkert, nemlig at hensigten med forslaget var at opkræve moms hos de virksomheder, der sælger produkter i Danmark.
Altså, momsen betales jo af kunderne, virksomhederne er bare sådan en mellemmand i opkrævningen.
Så kan jeg lige få ministeren til måske at bekræfte, at når nu Netflixabonnementet stiger fra 79 kr. til ca. 100 kr. ved årsskiftet, så er det kunderne, altså de mange, mange hundredtusindvis af danskere, som har et Netflixabonnement, der kommer til at betale for det, og det er ikke Netflix selv, der kommer til at betale for det?
Morten Østergaard (RV), 2014-04-03:
Jeg tror, det er langt mere hensigtsmæssigt, at vi her implementerer de fælles EU-regler, der entydigt er til fordel for danske virksomheder, og at det provenu, der er, indgår i de løbende prioriteringer, for ellers vil det jo føre til, at man i stedet for at tage samlede prioriteringer på de tidspunkter, hvor det nu er relevant, vil skulle forhandle fra lovforslag til lovforslag med en hærskare af forskellige forligskredse.
Jeg vil opfordre til, at man her gør op med sig selv, om man synes, at vi skal implementere de her allerede vedtagne EU-regler, og man kan jo så i øvrigt, når man deltager i forhandlinger af mere grundlæggende karakter, foreslå pengene anvendt.
Vi lægger altså ikke op til i forlængelse af lovforslaget her at prioritere ressourcerne, men det er klart, at der er et merprovenu som følge af forslaget, og det kan så indgå i de generelle prioriteringer.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-04-03:
Altså, der er jo mange butikker, der flytter uden for Danmark.
Fleggaard har etableret store butikker syd for grænsen, fordi man dér kan sælge med tysk moms og tyske afgifter.
Hvorfor skal det så lige gælde, når man køber et Netflixabonnement eller e-bøger eller musik over nettet?
Hvorfor skal der være den forskel?
Det forstår jeg ikke.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-04-03:
Jamen alle må for min skyld gerne tage ned til Fleggaard og købe ind.
Vi har bare den holdning i Det Konservative Folkeparti, at vi vil sænke afgifterne, specielt punktafgifterne, så der ikke er incitament til at køre ned til Fleggaard og handle.
Det bringer vi med til vækstforhandlingerne, altså at man får sænket afgifterne.
Vi kan se, det har hjulpet at sænke afgifterne på læskedrikke og på øl, så salget er faldet i grænsehandelsbutikkerne.
Med hensyn til det konkrete er det mere movable, altså mere flytbart.
Man kan etablere en adresse i et andet land og så tilbyde en tjeneste i Danmark.
Der synes vi, det er rimeligt, at man betaler moms det sted, hvor kunden er.
Og kunden er jo i Fleggaards tilfælde i grænsebutikkerne.
Hvis det er Netflix, er kunden i Danmark.
Det er den definition, der må være.
Frank Aaen (EL), 2014-04-03:
Vi er enige i, at momsen skal betales dér, hvor kunden er.
Det er okay.
Mener Det Konservative Folkeparti så også, at skatten på en indkomst skal ligge i det land, som indkomsten kommer fra?
... at der er nogle firmaer, som har enormt store indtægter fra reklamer, der bliver solgt i Danmark via et i Danmark baseret selskab, men indkomsten bliver flyttet, og dermed bliver beskatningen flyttet – f.eks. til Irland.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-04-03:
Det er der jo internationale regler, der regulerer.
Det kan både være transferpricing, og det kan være regulering af, hvor skatten hører hjemme.
I det her tilfælde, når vi taler om momsen, er det et initiativ, der er etableret fra EU's side, og som vi også kan støtte.
Frank Aaen (EL), 2014-04-03:
Nu har jeg forstået på et forslag, der kommer til behandling om ikke så lang tid her i Folketingssalen, at Det Konservative Folkeparti ikke altid bare accepterer internationale regler, men også har sin egen holdning.
Det var i virkeligheden Det Konservative Folkepartis holdning, jeg spurgte til.
Eller er det o.k., at indkomst genereret i Danmark bliver flyttet til skattely eller lavskattelande?
Morten Østergaard (RV), 2014-04-03:
Jeg vil gerne takke for den overvejende positive modtagelse af forslaget.
Med forslaget gennemføres allerede vedtagne EU-regler om beskatningsstedet for elektroniske ydelser, teleydelser og radio-tv-spredningsydelser solgt til private forbrugere samt en tilhørende one stop shop-ordning.
Den del af forslaget skaber ens konkurrencevilkår for virksomheder med salg af de omhandlede ydelser, uanset hvor de er etableret, og det er til gavn for de danske virksomheder.
Det ændrede beskatningssted for ydelserne betyder som udgangspunkt, at virksomhederne skal angive og indbetale moms i alle de EU-lande, hvor de har private kunder.
For at gøre det let at sikre, at virksomhedernes administrative byrder ikke øges, indføres samtidig en one stop shop-ordning.
I den ordning skal danske virksomheder angive og indbetale al momsen til SKAT, som så sørger for fordelingen til de relevante forbrugslande.
Herudover indeholder forslaget to ændringer, der skal hindre et konstateret misbrug af momsreglerne.
Det drejer sig f.eks. om dyre it-systemer.
Forslaget vil sikre, at fradraget for moms foretaget ved indkøb af de her ydelser skal reguleres, hvis ydelserne inden for en 5-årig periode bruges til formål, der ikke giver det samme fradrag, f.eks. momsfri formål.
Dermed udvides den almindelige reguleringsforpligtelse for investeringsgoder af disse ydelser.
For det andet foreslås, at en eksisterende forenklet ordning for udenlandske turistbusser ophæves, og det vil sikre en ens momsmæssig behandling af danske og udenlandske vognmænds kørsel her i landet, og derudover tilnærmes de danske regler EU's momsregler på området.
Jeg vil gerne takke for debatten, og jeg vil selvfølgelig også erklære mig villig til at svare på spørgsmål af mere teknisk karakter under udvalgsbehandlingen.
Og så håber jeg, at forslaget kan få en bred tilslutning, så vi kan gennemføre de regler, der er til glæde og gavn for danske virksomheder på flere af de berørte områder.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-04-03:
Tak for det.
Jeg skal bare høre, om ministeren mener, at en ensidig gennemførelse af det her lovforslag vil leve op til det, som regeringen tidligere har sagt, nemlig at man ikke kommer med generelle skatte- og afgiftsstigninger til danskerne.
Vi står med et lovforslag, der giver et nettoprovenu på 75 mio. kr., så hvis det her lovforslag bliver kørt igennem, uden at der på anden vis kompenseres, mener ministeren så, at regeringen lever op til de tilsagn, regeringen tidligere har givet?
Morten Østergaard (RV), 2014-04-03:
Der er jo tale om at sikre en momsindbetaling fra nogle virksomheder, som gør forretning med danskerne, og dermed også om en ordning, som er til gavn for danske virksomheder.
Men det er rigtigt, at der er et merprovenu, og det vil jo så kunne indgå i de videre prioriteringer.
Det står jo så partierne frit for at mene, hvad det skal bruges til, og til at møde op i relevante forhandlingsfora vedrørende det.
Det vil selvfølgelig være til glæde for de partier, der ønsker at bruge pengene, at stemme for lovforslaget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-04-03:
Jeg skal bare lige være sikker på det sidste, som ministeren sagde.
Vi ser bare ikke for os, at vi ensidigt hæver skatter og afgifter med det her forslag uden at have sikkerhed for, at pengene bliver brugt til at sænke skatter og afgifter på anden vis.
Er ministeren klar til at komme med den tilkendegivelse og klar til, at vi, inden vi står ved tredjebehandlingen, har en aftale om, at det merprovenu bruges til at sænke skatter og afgifter et andet sted?
Brian Mikkelsen (KF), 2014-04-03:
Det er udgangspunktet også for international lov.
Det gælder også for vurderingen af, hvor indkomsterne er, når det handler om tjenester på nettet.
Hr. Frank Aaen nævner reklamer osv.
Men det er reguleret ved internationale aftaler.
Man sidder ved konferencer og aftaler, hvordan det skal beskattes.
Der følger vi selvfølgelig de aftaler, der er aftalt ved internationale konferencer.
Vi synes, det er rimeligt, at man som kunde betaler moms i Danmark og ikke kan lukrere på at flytte momsstedet rundt til forskellige steder.
Det giver en ulige konkurrence.
Så vil jeg hellere bruge pengene på at sænke skatter og afgifter i Danmark, i stedet for at man flytter virksomheden ud af Danmark, så indtægterne slet ikke kommer til Danmark.
Frank Aaen (EL), 2014-04-03:
Jo, men det er jo bare meget vigtigt at holde fast i det med, hvor problemet er.
Det er ikke, at de ikke har penge nok.
Det er ikke, at de ikke tjener nok.
Altså, udlandet vil gerne købe vores varer, men når vi så stadig væk har en høj arbejdsløshed, og det er vi enige i er et kæmpestort problem, så skal det måske findes i, at der ikke er efterspørgsel nok på det danske marked.
Det er jo derfor, Enhedslisten er meget fokuseret på at skabe grøn efterspørgsel på det danske marked i stedet for at tro, at man ved at sætte skatten ned kan øge eksporten, for eksporten er faktisk kæmpestor i forvejen.
Morten Østergaard (RV), 2014-04-03:
Jamen jeg og regeringen deler jo fuldstændig opfattelsen af, at der er endog meget store potentialer for vækst inden for det, man med et bredt ord kunne kalde de grønne industrier, og vi har så sent som i går indgået aftale om en vækstplan for fødevareområdet.
Vi er med en ambitiøs energiaftale, som jo heldigvis rummer langt de fleste af Folketingets partier, meget optaget af at understøtte, at vi udnytter de konkurrencefordele, vi over år har opbygget i forhold til at levere gode energiteknologier til fremtidens marked.
Derfor tror jeg heller ikke, vi er uenige om det.
Men jeg tror også, man må sige, at der også er andre typer virksomheder i Danmark, og at det er vigtigt at se på rammevilkårene for dem alle.
Der er en meget stor servicesektor, og vi har nu fået afrapporteringen fra Produktivitetskommissionen, som viser, at vi også på det område kan sikre, at der bliver skabt grobund for endnu flere arbejdspladser.
Det vil vi gøre i regeringen, det er vi optaget af, men vi gør det ikke ved rigide forslag som det, vi har her, men ved konkret at skride til handling og skaffe resultater til glæde for virksomhederne og i sidste ende for beskæftigelsen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-04-03:
Jeg vil gerne rose regeringen for i sit regeringsgrundlag at skrive, at regeringens økonomiske politik bygger på VK-regeringens økonomiske politik i bredest mulige forstand.
Det tror jeg heller ikke ordføreren er i tvivl om at vi har kvitteret for mange gange.
Jeg er glad for, at det er en viderebygning på den økonomiske politik, som VK-regeringen førte, der ligger til grund for regeringens økonomiske politik, og den står i hvert fald i skærende kontrast til den økonomiske politik, som Socialdemokratiet og SF, som nu ikke længere er en del af regeringen, gik til valg på.
Så at regeringen fører en anden økonomisk politik end den, som statsministeren og finansministeren gik til valg på, jo, det vil jeg gerne kvittere for.
Nadeem Farooq (RV), 2014-04-03:
Nu spurgte jeg jo mere eksplicit til sammenligningen mellem den tidligere regering og den nuværende regering.
Så jeg spørger igen: Anerkender ordføreren, at det generelt er blevet billigere at drive virksomhed i Danmark under den nuværende regering, i forhold til hvordan det var under den tidligere regering?
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-04-03:
Jeg nævnte tidligere, og det gør jeg gerne igen, at regeringen har lavet fornuftige aftaler med Venstre, som har trukket i den rigtige retning: en skatteaftale, der reelt satte skatten ned, men som godt kunne have været mere ambitiøs; en vækstpakke, som også indeholdt reelle skattelettelser – det var også fornuftigt, men den kunne gerne have været mere ambitiøs set med Venstres øjne.
Omvendt har regeringen lavet ulykker med Enhedslisten, og jeg mener jo, at det må være det, som regeringen bliver målt på, nemlig at man først går den ene vej og så den anden vej.
Derfor var det jo bedre bare fast at gå i den rigtige retning i stedet for at lave en zigzagkurs, som skaber usikkerhed og ikke fremmer investeringer.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-04-03:
Tak for det, formand.
Forleden dag mødte jeg en af mine gamle fodboldkammerater i Slagelse, hvor jeg kommer fra.
Han sagde til mig: John, jeg ved godt, at I som regeringsparti har det lidt svært i øjeblikket, men jeg er egentlig glad for det, for sandheden er, at I jo gør langt mere for at skabe beskæftigelse, end den tidligere regering gjorde.
Det har han jo ret i.
Altså, når man ser på tallene, ser man, at i hr. Lars Løkke Rasmussens tid som statsminister blev erhvervsskatter og -afgifter forhøjet med 24 mia. kr. om året.
Der blev indført 101 nye skatter og afgifter for erhvervslivet.
Så der er ikke noget mærkeligt i, at den her virksomhedsejer – og jeg tror andre med ham – i virkeligheden glæder sig over, at der kom en ny regering til i september 2011.
Lad mig så i øvrigt rose den radikale ordfører for stadig at have optimismen i behold, når han håber på, at Venstre kan rose regeringens økonomiske politik.
Jeg ville ønske, jeg havde samme optimisme.
Jeg tror ikke, det kommer til at ske.
Jeg tror, man lige så godt kunne ønske, at vand ikke løber nedad.
Det gør vand nu engang, og Venstre kommer heller ikke til at rose regeringens økonomiske politik.
Der er ellers mange indikatorer, der tyder på, at det burde man.
Renten i Danmark har aldrig været så lav som under den her regering.
Det var faktisk sådan på et tidspunkt, at Nationalbanken begyndte at overveje, hvad man helt seriøst skulle gøre, hvis renten i Danmark blev negativ.
Det var den faktisk i et meget kort tidsrum.
Hvis der er noget enkeltmål, der er et mål for, om udlandet har tillid til dansk økonomi, så er det renten, og renten har aldrig været lavere.
Så går jeg til Liberal Alliances forslag her.
Ud over at det vil sætte den form for dynamik, der vel også skal være i skattesystemet, fuldstændig i stå, så er det her jo en direkte vej til minusvækst i den offentlige sektor.
Det er simpelt hen en fejlanalyse, og jeg tror ikke, det kommer til at ske.
Der står i forslaget, at Danmark har tabt 175.000 arbejdspladser i de sidste få år.
Nej, vil jeg sige til hr. Anders Samuelsen.
Danmark tabte 170.000 arbejdspladser i perioden 2008-2010 under den tidligere regering, VK-regeringen.
Jeg husker, at hr. Lars Løkke Rasmussen i 2010 erklærede krisen for overstået.
Det var den så langtfra.
Så dem, der tabte arbejdspladserne, var den tidligere regering, vil jeg sige til hr. Anders Samuelsen.
Den her regering har haft et formål: at stoppe krisen, vende udviklingen i Danmark, skabe nye arbejdspladser.
Det mål er vi altså ved at have nået.
Vi kan selvfølgelig ikke støtte beslutningsforslaget, det siger sig selv.
Anders Samuelsen (LA), 2014-04-03:
Man kan måske igen her bruge noget tid på den retorik eller det sprog, der bliver brugt herinde.
Ordførerne, også den radikale ordfører, og ministeren er meget om sig med at huske at sige, at det for virksomhederne generelt er blevet billigere.
Hvorfor bruger man mon ordet generelt?
Det er, fordi hvis man går ind og kigger på konkrete virksomhedseksempler, ser det jo anderledes ud.
Hvordan kan man ellers forklare, når man på gartnerier på Fyn udtaler, at de næste investeringer vil de lave i Sverige i stedet for i Danmark?
Hvis det er blevet så meget bedre i Danmark, ville man jo lave de næste investeringer i Danmark, men det gør man jo ikke.
Eller hvad med de arbejdspladser på Danish Crown, som bliver rykket til Tyskland i stedet for at blive i Danmark, eller Aalborg Portland, som bliver presset af NOx-afgifter?
Hvis man går ind og kigger på konkrete områder, så ser det jo ikke helt så godt ud, som ordføreren lægger op til.
Derfor havde jeg egentlig håbet, at ordføreren også ville være med på tankegangen om, at vi jo havde en fin offentlig sektor af en anselig størrelse under Poul Nyrup Rasmussens lederskab, og det er vel ikke så farligt at komme ned på det niveau igen – eller hvad?
John Dyrby Paulsen (S), 2014-04-03:
Jo, lige en faktuel oplysning: Når gartnerierne på Fyn på et tidspunkt har beklaget sig lidt, så var det også over NOx-afgiften, det samme, som ramte Aalborg Portland i sin tid.
Og det er jo en miljøafgift, som det jo i hvert fald ser ud til, at Aalborg Portland er ved at komme over.
Det har jo altid været sådan, at der sker en udveksling i det danske erhvervsliv.
Nogle virksomheder flytter ud.
Min egen mor var syerske i mange år, og hun måtte se sin arbejdsplads flytte ud til Portugal.
Det er da beklageligt, selvfølgelig er det det set fra den enkeltes synspunkt, men jeg tror, man skal passe på, at man ikke kæmper mod den generelle udvikling.
Det, der er interessant i Danmark, er, hvis vi kan skabe arbejdspladser, der jo giver en højere løn og dermed også forudsætter en mere kvalificeret arbejdskraft, altså en mere uddannet arbejdskraft.
Og det er den vej, det går.
Det betyder jo ikke, at man nødvendigvis for alt i verden skal holde på de arbejdspladser, man engang havde for 20 år siden eller 30 år siden, næh, man skal da tværtimod følge med udviklingen og sørge for, at det danske uddannelsesniveau også hæver sig, så vi kan tilbyde arbejdskraft, også til de virksomheder, der måtte have brug for mere uddannet arbejdskraft.