runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2010-02-05:
Altså, den udlægning af Dansk Folkepartis politik, som kommer her, er simpelt hen ikke korrekt.
Det passer jo ikke, at vi mener, at der kun skal være én religion i Danmark.
Når hr. Kamal Qureshi taler om, at noget skulle være specielt udansk, kunne man jo pege på, at hr. Kamal Qureshi selv har delt danskerne op i brune og hvide.
Det gør vi trods alt ikke i Dansk Folkeparti.
Med hensyn til den lille bemærkning om, at vi i Dansk Folkeparti skal bestemme, hvad børnene skal spise i daginstitutionerne, vil jeg sige: Nej, sådan forholder det sig nu ikke.
Vi mener bare i Dansk Folkeparti, at det ikke skal være islamiske religiøse regler, der bestemmer, hvad børn skal spise i daginstitutionerne.
Der er det altså vigtigt at forstå, at mange af dem, der presser på i eksempelvis folkeskolen og andre institutioner for, at man indfører religiøse regler, sådan set er de religiøse mørkemænd.
Det er dem, der vil stå og tage en meget bogstavelig fortolkning af islam, og det er jo imamer.
At give dem en stormoské ville jo være en platform, hvorfra de kan udøve deres propaganda, og det skal vi passe på med.
Kamal Qureshi (SF), 2010-02-05:
Det må vi ligesom have lov til at gøre selv.
Det er jo en dagsorden, hvor der kun skal være én religion til stede synligt i gadebilledet; andre religioner må ikke være til stede.
Hr. Martin Henriksen vil gerne bestemme, hvad børn skal spise i børnehaverne.
Hr. Martin Henriksen vil gerne lave nogle klare retningslinjer for, hvordan folk skal gå klædt.
Altså, et monoreligiøst samfund, hvor der kun er én religion, der bestemmer det hele, og hvor staten eller nogle ledende folk dikterer, hvad folk skal have på, og hvad folk skal spise.
Martin Henriksen (DF), 2010-02-05:
Altså, der er jo omkring 50-100 moskeer i Danmark – det er der forskellige bud på – og vi har ikke nogen planer om at gå ud at lukke dem; der har vi en forventning om at politiet og Politiets Efterretningstjeneste holder øje med dem, og hvis der er grund til, at man skrider ind, skal man selvfølgelig gøre det.
Den diskussion, vi har i dag,
er om stormoskeer, og så vil jeg bare sige – det kan man jo ikke lade være med – at det jo er lidt pudsigt, at der er to medlemmer fra Socialistisk Folkeparti til stede i salen, og at de tilsyneladende begge to er uenige med deres egen partiformand, men det kan man så more sig over.
Kamal Qureshi (SF), 2010-02-05:
Jeg kan godt forstå, at hr. Martin Henriksen har svært ved at sætte sig ind i den måde, SF formulerer sig på, for vi har faktisk nuancer i vores opfattelse af virkeligheden og i opfattelsen af problemløsningerne, hvorimod hr. Martin Henriksens dagsorden jo reelt set bare er at se sort på tingene.
Det kan det selvfølgelig være meget svært at forstå, når der er den grundlæggende forskel på indgangen til tingene.
Jeg vil gerne spørge hr. Martin Henriksen
: Er Dansk Folkepartis politik generelt set, at man ikke ønsker moskeer som sådan, altså hverken store eller små, bederum i øvrigt?
Er det ikke korrekt, at hr. Martin Henriksen i flere andre debatter reelt set har sagt, at han ikke ønsker, at der skal være moskeer i Danmark, at han ikke ønsker, at der skal være nogen muligheder for muslimer for at mødes i bedehaller, bedesale, eller hvad man nu skal kalde det?
For så synes jeg ligesom, hr. Martin Henriksen skal sige direkte, at det er det, han lægger op til; så ved vi nemlig, hvad vi har med at gøre.
Martin Henriksen (DF), 2010-02-05:
Jeg har det lidt, ligesom om det måske burde være hr. Villy Søvndal, der stod heroppe på talerstolen, og så kunne fru Astrid Krag spørge hr. Villy Søvndal, om han har en fatteevne, der er i stand til at forstå og redegøre for de forskelle, som fru Astrid Krag mener at redegøre for her.
Altså, der er jo ikke en klar linje fra Socialistisk Folkepartis side på det her område, så fred være med det.
Jeg opfatter det nu som et forældremøde, når det foregår i forbindelse med folkeskolens arbejde, men det kan man så have en længere diskussion om, og vi har i hvert fald ikke nogen slingrekurs fra Dansk Folkepartis side på det område.
Så der ligger det sådan set meget klart.
Jeg tror også, at det, man skal forstå, når vi taler om stormoskeer er, at der altså er mange ting, der gør sig gældende; dels er der det om radikalisering, dels er der det om den udvikling, der er i samfundet.
Men det er også et spørgsmål om at forstå stormoskeens, moskeens rolle i samfundet, og fordi islam netop, som jeg også indledte med at sige, jo ikke bare er en religion, men altså også er en ideologisk bevægelse og en politisk og social bevægelse, er det et sted, hvorfra der udgår en social kontrol med andre, også dem, som ikke er praktiserende muslimer.
Og det er jo et problem, for på den måde risikerer vi faktisk, at det bliver en platform for nogle religiøse mørkemænd, som de kan bruge til at regulere nogle med muslimsk baggrund, som egentlig dybest set gerne vil det danske samfund og måske ikke går så meget op i islam.
Det er da problematisk, at vi giver mulighed for sådan en platform.
Astrid Krag (SF), 2010-02-05:
Jeg beklager, hvis hr. Martin Henriksen ikke er i stand til at forstå den ellers temmelig simple skelnen, at forældremøder i den danske folkeskole selvfølgelig skal være for alle forældrene.
Men det er klart, at hvis man vil ud og nå de mest isolerede kvinder, så kan man blive nødt til at lave integrationstiltag, socialpolitiske tiltag, hvor man opsøger dem direkte, og hvor man laver cafémøder osv.
Det kan godt være, at det er uden for hr. Martin Henriksens fatteevne, at der er forskel på de to ting.
Jeg synes nu, at det er ret klart.
Jeg skal bare lige være helt sikker på, at det, hr. Martin Henriksen egentlig så mener, at den debat, vi har i dag, bør være, ikke så meget skal være en diskussion om moskeer, men mere en diskussion om, hvad vi kan gøre for at give politiet og PET og andre myndigheder flere redskaber til at bekæmpe den radikalisering, som jeg er meget enig i vi skal være bekymrede for opstår i vores samfund.
Det er i virkeligheden det, Dansk Folkeparti og hr. Martin Henriksen er ude efter.
Er det rigtigt forstået?
Martin Henriksen (DF), 2010-02-05:
Nu ved jeg ikke, om man kan sige, at Socialistisk Folkeparti har en helt klar kurs i forhold til den diskussion, der var i går, omkring hvordan man skulle afholde møder i folkeskolen.
Jeg er da i hvert fald bekendt med, at hr. Villy Søvndal har sagt, at det ikke skulle foregå på den måde, som op til flere lokale SF-formænd osv. har givet udtryk for at det lige præcis skulle.
Så jeg ikke helt sikker på, at Socialistisk Folkeparti har en helt klar linje der.
Men fred være med det.
Med hensyn til radikalisering så er det jo ikke sådan, at vi i Dansk Folkeparti er enige i alt, hvad regeringen foretager sig.
Det er jo heller ikke sådan, at alt, hvad Politiets Efterretningstjeneste foretager sig, er vi nødvendigvis enige i.
Det ville også være underligt, hvis vi skulle være enige i alt, hvad regeringen foretog sig, og vi skulle være enige i alt, hvad der kommer fra Politiets Efterretningstjeneste.
Politiets Efterretningstjeneste har også sagt, at de mener, at den nuværende terrorlovgivning er god nok, og det mener vi ikke i Dansk Folkeparti at den er.
Men omkring radikalisering så er det en del af problematikken, men det her med, at man understøtter en udvikling, hvor man sådan set giver et o.k. til, at vi har parallelsamfund Danmark, er også en del af det.
Astrid Krag (SF), 2010-02-05:
Tak for det.
Lad mig starte med at berolige hr. Martin Henriksen med, at SF’s linje er helt klar.
Når der bliver holdt officielle forældremøder i den danske folkeskole, er det selvfølgelig for alle forældrene.
Men er der behov for nogle socialpolitiske tiltag i integrationsarbejdet med cafémøder og opsøgende arbejde, er det selvfølgelig helt rigtigt at målrette det de mest isolerede kvinder, som vi faktisk gerne vil hjælpe.
Men jeg har et spørgsmål, for jeg kan forstå, at det her for hr. Martin Henriksen egentlig handler en hel del mere om radikalisering og ekstremisme, end det handler om egentlige moskeer.
Har hr. Martin Henriksen ikke tillid til, at de kan være med til at sørge for, at dansk lovgivning bliver overholdt?
Er hr. Martin Henriksen enig eller uenig i den plan imod radikalisering, som regeringen fremlagde i juni 2008?
Martin Henriksen (DF), 2010-02-05:
Det vil jeg så gøre, og så håber jeg, at vi kan opnå opbakning.
Tak for det.
Grunden til, at Dansk Folkeparti har valgt at bede om en forespørgselsdebat, er jo, at vi gerne vil spørge regeringen om, hvad den kan oplyse om planlagte opførelser af stormoskeer i Danmark og de deraf følgende integrations- og sikkerhedsmæssige udfordringer.
Vi synes, der er visse problemstillinger forbundet med de diskussioner og planer, der er om at opføre stormoskeer i Danmark.
Det synes vi, fordi det er med til at understøtte en udvikling, som vi i hvert fald i Dansk Folkeparti synes er en uheldig udvikling, nemlig at man ser, at der flere og flere steder i samfundet bliver taget religiøse særhensyn, og det er med til at understøtte parallelsamfundene.
Vi synes også – og det kommer nok ikke som den store overraskelse, at Dansk Folkeparti har den indstilling til problemstillingen – at det kunne være relevant at høre, hvad de andre partier har af holdninger til det, for vi har jo set eksempler på, at der f.eks. er planer om at bygge nogle stormoskeer, hvor man godt kunne sige, at der var fundamentalister, der stod bag.
Det iranske styre har også haft en finger med i spillet et enkelt sted, og det synes vi er vigtigt at man tager stilling til rent politisk.
Jeg vil gerne, hvis der er mulighed for det, fremsætte et forslag til vedtagelse, så det kan indgå i den videre debat … ikke endnu, men efterfølgende?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-02-05:
Jeg tror, man skal høre med nogle helt særlige ører eller regne med en helt særlig målestok for at komme frem til det, hr. Martin Henriksen kom frem til, nemlig at vi, på baggrund af at vi gerne tager ministerens beretning fuldstændig til efterretning, så skulle være enige med Dansk Folkeparti imod regeringen.
Ja, det giver jo ingen mening.
Det, som er Liberal Alliances politik, er: Vi er imod terrorisme, vi er imod ekstremisme, og vi støtter fuldt ud op om, at man kan gøre noget for at forhindre terrorisme og ekstremisme.
Samtidig siger vi, at vi er et parti, der bygger på de grundlæggende frihedsrettigheder, herunder både ytringsfriheden og religionsfriheden.
Jeg synes, at det, vi har været vidne til i dag og har lagt øre til i dag, om, at islam skal stoppes, og hvad ved jeg, er et angreb på religionsfriheden, og det er det, som forespørgerne har stået for i dag.
Karen J. Klint (S), 2010-02-05:
Jeg venter lige … der kom mikrofonen, tak for det.
Jeg kan forstå på hr. Martin Henriksen, at det her i høj grad handler om bygningens størrelse, når vi taler om moské kontra stormoské eller omvendt: stormoské kontra moské.
Så jeg vil spørge hr. Martin Henriksen, om der er forskel på folkekirkens indhold i en sognekirke i forhold til i en domkirke.
Naser Khader (KF), 2010-02-05:
Jeg er glad for den erkendelse, for det får mig til at stille mit egentlige spørgsmål, og det er: Skal de moderate, demokratisk indstillede, meget loyale danske muslimer så ikke have lov til at bygge en stormoske, hvis de ønsker det?
Martin Henriksen (DF), 2010-02-05:
Altså, jeg har overhovedet ikke noget problem med at erkende – og det mener jeg nu også at jeg har gjort i dag, og jeg gør det meget gerne igen – at der er indvandrere og efterkommere med muslimsk baggrund, som formår at blive en del af samfundet.
Nogle af dem stemmer på Dansk Folkeparti – ikke så mange af dem, men nogle af dem gør – så selvfølgelig er der da det.
Jeg synes også bare, at det, der gør, at debatten sådan bliver skæv, er, at når vi taler om at imødekomme de ønsker og krav, der er om at tage hensyn til islamiske skikke, så imødekommer vi jo sådan set ikke dem, der gerne vil det danske samfund.
Vi imødekommer ikke dem, som sådan set er på vej imod en dansk og vestlig levestil.
Vi imødekommer sådan set dem, der forsøger at holde dem væk fra det.
Det er jo det, der er så problematisk, og det er derfor, det er vigtigt at skelne.
Når vi fra Dansk Folkepartis side siger, at vi skal være kritiske over for islam, og at vi skal være kritiske over for islam som noget, der ikke bare er en religion, men en politisk og social bevægelse, der regulerer livets forhold, så er det jo netop, fordi vi synes, det er forkert, at der er en tendens, en udvikling, en ideologi, en bevægelse, som netop forsøger at regulere andre menneskers adfærd.
Naser Khader (KF), 2010-02-05:
Erkender hr. Martin Henriksen, at der er mange moderate, lovlydige, demokratisk indstillede danske muslimer, der er loyale over for Danmark, der bidrager positivt til det her samfund, og som samtidig har forstået at kombinere det at være dansker og muslim?
Erkender hr. Martin Henriksen det?
Martin Henriksen (DF), 2010-02-05:
Det er imponerende, hvordan man på kort tid kan skifte politisk standpunkt – så hurtigt og så markant.
Det kan man jo så gøre sig sine egne overvejelser over.
I Dansk Folkeparti har vi det jo ganske, ganske fint med, at der er religionsfrihed.
Vi synes, det er rigtig væsentligt, at der er religionsfrihed.
Vi står vagt om frihedsrettighederne.
Hvor går grænserne?
Hvordan skal man fortolke det?
Der mener vi i Dansk Folkeparti, at fordi det er sådan, at islam ikke bare er en religion, men også en politisk og social bevægelse, bliver man nødt til at forholde sig til det og ikke kun forholde sig til, at det er en religion, man bliver også nødt til at inddrage alle de andre elementer i diskussionen.
Når man ikke gør det, mener jeg, at man trækker debatten ned på et niveau, hvor den ikke hører hjemme, for selvfølgelig er det sådan, at vi har religionsfrihed.
Grundloven er et glimrende eksempel på, hvilke værdier og hvilke rettigheder der skal være gældende i det danske samfund.
Men der er selvfølgelig også grænser for, hvad man kan tillade sig i det samfund, og det er altså også det, der i sidste ende gør, at det er et retssamfund.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-02-05:
Vi hørte hr. Martin Henriksen sige, at islamister har svar på alt –
det var dagligdags ting, og det var politiske spørgsmål.
Har hr. Martin Henriksen kendskab til nogen nuværende præster eller tidligere præster tilhørende den danske folkekirke, som altid har svar parat på alt?
Har hr. Martin Henriksen hørt om det?
Hr. Martin Henriksen nævner også, at man i Dansk Folkeparti ikke ønsker, at der kun skal være én religion i Danmark.
Kunne hr. Martin Henriksen så lige fortælle, hvad det er for religioner, der skal være tilladt i Danmark?
Bare lige kort.
Martin Henriksen (DF), 2010-02-05:
Det er jo pudsigt, så hurtigt man kan skifte politisk ståsted.
Jeg husker, at hr. Christian H. Hansen op til flere gange har problematiseret, at eksempelvis religiøse regler skal diktere, hvordan man slagter dyr; at halalslagtning osv. var et problem, som man skulle forholde sig til.
Vi mener stadig i Dansk Folkeparti, at det er et problem.
Og det er jo en sund indgangsvinkel til livet.
Problemet er, når der ikke på et eller andet tidspunkt er nogen, der siger: Måske bør vi sige til dem, der ønsker de her særhensyn, at de bør overveje at begynde at tage hensyn til kulturen i det land, hvortil de er kommet.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-02-05:
Tak for det.
Mit spørgsmål er egentlig ganske enkelt.
Jeg kan forstå på hr. Martin Henriksen, at det her handler meget om, at man gør lidt forskel på nogle mennesker i forhold til andre.
Hr. Martin Henriksen er jo travlt optaget i det daglige af sit folketingsarbejde, så vi forestiller os den situation, at hr. Martin Henriksen har nogle venner, som han inviterer på en middag.
På grund af at hr. Martin Henriksen har haft så travlt, går der lidt tid, inden han ser de her venner, og i mellemtiden er de blevet vegetarer.
Vil hr. Martin Henriksen så servere svinekød og oksekød for dem, bare fordi hr. Martin Henriksen synes, at det gør man, eller vil hr. Martin Henriksen efterfølgende gå ud og sige, at der nu er ved at ske en vegetarisering af det danske samfund?
Martin Henriksen (DF), 2010-02-05:
Nu svarede jeg på spørgsmålet, og så henviste jeg til, at der sådan set er politikere og medier, der også har forholdt sig til stormoskeer, og derfor kan Enhedslisten vel også godt forholde sig til det.
Det her er jo sådan et typisk Enhedslistenspørgsmål med, at vi så har en bygning i Tivoli.
Vi har også Marmorkirken, hvor der en kuppel, og vi har Christiansborg Slotskirke her inde ved siden af, hvor der også er en kuppel, og jeg tror ærlig talt godt, at folk er i stand til at skelne.
Jeg tror ærlig talt godt, at de fleste mennesker – måske lige bortset fra Enhedslisten og nogle andre – kan forstå, hvad det er, vi snakker om, når vi snakker om stormoskeer i Danmark, og når vi har en forespørgselsdebat her.
Jeg har jo svaret på spørgsmålet én gang.
Det er nu engang sådan, at vi synes – for nu at sige det ligeud – at det er fint, at vi har Marmorkirken, vi synes, det er dejligt, at der er en kuppel på, og vi synes, det er fint, at vi har Christiansborg Slotskirke, og at der er en kuppel på, men vi ønsker ikke stormoskeer i det danske samfund.
Det gør vi ganske enkelt ikke.
Definitionen på en stormoské har jeg jo forsøgt at komme med, og med hensyn til at Enhedslisten ikke kan blive klog på det, er det jo ikke første gang, Enhedslisten ikke kan blive klog på noget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-02-05:
Det var da ikke et svar, vil jeg sige til hr. Martin Henriksen.
Hr. Martin Henriksen siger, at der er mange andre politikere, der har brugt det her ord.
Jeg spurgte ikke til mange andre politikere; jeg spurgte, hvad hr. Martin Henriksen og Dansk Folkeparti forstår ved en stormoské.
Jeg kan forstå, at hvis der er minareter, er det en stormoské.
Jeg vil spørge hr. Martin Henriksen: Har vi en stormoské i Tivoli?
Og udgør den en sikkerhedsrisiko?
Martin Henriksen (DF), 2010-02-05:
Altså, mig bekendt er der da flere politikere fra flere forskellige partier, der er tv-aviser, journalister og medier osv. osv., som igennem længere tid har beskæftiget sig med stormoskeer og godt har kunnet finde ud af at beskrive, hvordan en stormoské ser ud.
Så hvis Enhedslisten har fulgt lidt med i den debat, der har været, tror jeg egentlig, at man godt ved, hvad det er, der tales om. Når der er tale om, at man ønsker at etablere en moské, hvor der er kuppel og minareter, og hvor der også bliver lagt op til, at man eksempelvis kalder til bøn, jamen så er der i Dansk Folkepartis optik tale om en stormoské. Så er der selvfølgelig en hel masse andre ting, der også kommer ind og gør sig gældende.
Det kan eksempelvis være, hvem der står bag finansieringen.
Der har vi jo nævnt nogle eksempler i dag, f.eks. moskeen i Nordvestkvarteret, hvor vi ved, at det iranske styre har en finger med i spillet, vi ved, at Muslimernes Fællesråd på Amager har en finger med i spillet, og vi ved, at dem, der har samlet ind til en stormoské i Århus, også har nogle bevæggrunde for at samle ind, som måske ikke, ja, falder helt i takt med, hvordan vi mener det danske samfund skal indrettes.
De kriterier kan man sagtens skrive ned på et stykke papir, og så kan man bruge det til at udskrive en vejledende folkeafstemning, og så kan man jo så se, hvad folk siger til det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-02-05:
Jeg synes, vi skal prøve at finde ud af, hvad en stormoské er.
Jeg kan altså ikke finde nogen definitioner på en stormoské, men jeg kan forstå, at hr. Martin Henriksen og Dansk Folkeparti synes, at stormoskeer er farlige; når noget bliver kaldt en stormoské, er det rigtig, rigtig farligt.
Jeg vil spørge hr. Martin Henriksen
: Hvad er en stormoské?
Har det noget med antallet af kvadratmeter at gøre eller kælderareal eller etager?
Hvad skal der til, før noget kan kaldes en stormoské?
Jeg synes, det er en meget underlig diskussion, vi har, og hele grundlaget for diskussionen i dag er Dansk Folkepartis spørgsmål om planlagte opførelser af stormoskeer.
Jeg tror kun, det er Dansk Folkeparti, der kender definitionen på begrebet stormoskeer, så hvad er det?
Og hvor stor skal en moské være rent fysisk, før den bliver farlig?
Martin Henriksen (DF), 2010-02-05:
Jeg vil bare sige, at vi ikke er enige med regeringen på det her område, og jeg fornemmer også, at vi heller ikke er enige med Socialistisk Folkeparti og Socialdemokraterne på det her område, ligesom de to partier heller ikke er enige med sig selv på flere forskellige områder.
Og sådan er det. Med hensyn til det oprindelige spørgsmål fra spørgeren har jeg jo sådan set svaret på det.
Det kan man slå op i referatet.
Jeg tror, at de fleste udmærket er klar over, hvad vi taler om.
Vi taler om, at der er ønske om at etablere moskeer med store, synlige symboler, med kupler, minareter osv., hvor man måske kunne frygte, at der ud i fremtiden vil blive indkaldt til bøn osv.
Som der i folkekirken er kirkeklokker, der ringer, kunne man sagtens forvente, at der i lighedens navn var nogle, der ville kræve, at det også skulle kunne gøre sig gældende i f.eks. stormoskeer.
Der prøver vi bare så at sige at tage forskud på glæderne for nogle og forskud på sorgerne for nogle andre.
Dansk Folkeparti mener, vi skal være på vagt her, og at vi skal sige fra, før vi når en situation, hvor det er for sent at sige fra.
Og så har jeg jo altså også i mine svar og i min ordførertale redegjort for, at der er tilfælde i f.eks. Storbritannien, hvor man har stormoskeer, hvor der er store, dybe problemer.
Karen J. Klint (S), 2010-02-05:
Nu var det jo sådan set ikke det, jeg spurgte om; jeg spurgte til størrelsen.
En sognekirke er pænt lille – selv om nogle af dem også er store – en domkirke er som regel meget større, og jeg spurgte så, om religionsudøvelsen var væsentlig forskellig i den lille sognekirke i forhold til i domkirken.
Hvis det handler om størrelsen alene, kan vi jo også have et problem andre steder, og jeg antyder ikke noget med det.
Jeg skal nok vende tilbage til min egen ordførertale senere.
Når det nu handler om størrelse, vil jeg også lige kort spørge, om hr. Martin Henriksen ikke hørte ministeren sige, at der ikke er belæg for, at størrelsen betyder noget i forhold til religionsudøvelsen.
Martin Henriksen (DF), 2010-02-05:
Nej, altså vi har jo ikke nogen planer om fra Dansk Folkepartis side at skrive folkekirken ud af grundloven, og hvis man skulle forsøge at påstå, at det var en hensigt, Dansk Folkeparti har, tror jeg, de fleste er i stand til at gennemskue, at det nok ikke hænger helt sådan sammen.
Men jeg håber da, at vi, når den socialdemokratiske ordfører kommer på talerstolen, fra socialdemokratisk side kan få et klart bud på, hvordan man stiller sig til islamisering af samfundet, og hvordan man stiller sig til, at der flere steder er planer om at etablere stormoskeer, og hvor der mildest talt er pengemænd involveret i det, som vi nok ikke har en interesse i kan få fodfæste og få en platform i Danmark, hvorfra de kan komme med deres ideologiske, forkvaklede budskaber.
Naser Khader (KF), 2010-02-05:
Jeg forstår ikke, at det skulle være dybt problematisk, at jeg ikke ved, hvilke virksomheder der finansierer partiet.
Men nu handler det ikke om Det Konservative Folkepartis regnskab, det handler om moskeer og finansiering af moskeerne.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-02-05:
Jamen jeg må sige til hr. Naser Khader, at det i forvejen er ulovligt at modtage penge, som kommer fra en eller en form for kriminel handling.
Det er i forvejen ulovligt
, så når hr. Naser Khader vil have åbenhed omkring regnskaberne, hvilket jeg synes er en god idé, er det jo altså for at finde ud af, hvem det er, der støtter, hvem der står bag.
Præcis den samme interesse har jeg i forhold til De Konservatives politik.
Der er altså ikke nogen principiel forskel på de to situationer, for hvis det handler om en økonomisk støtte med penge, der kommer fra økonomisk kriminalitet, er det i forvejen ulovligt.
Hvorfor kan vi ikke få lov til at se, hvem det er, der bidrager til økonomien i Det Konservative Folkeparti?
Det er jo præcis den samme argumentation som i forhold til moskeerne.
Afslutningsvis vil jeg sige, at jeg da synes, det er dybt problematisk, hvis hr. Naser Khader som folketingsmedlem ikke kender til De Konservatives økonomi og ikke ved, hvilke virksomheder der f.eks. finansierer partiet.