Pia Adelsteen (DF), 2009-11-26:
Jeg er jo nok ikke overrasket over holdningerne her i dag.
Der er alt for lidt debat nu, hvor vi taler om, hvor vi er på vej hen med EU.
En vejledende folkeafstemning vil samtidig være med til at give en eventuel beslutning om at optage et nyt medlemsland en større grad af demokratisk legitimitet, og sidst, men ikke mindst, vil en beslutning om udvidelse i langt højere grad end tidligere være i overensstemmelse med den danske befolknings holdninger og ønsker.
Tidligere folkeafstemninger og meningsmålinger har jo vist, at der er et stort gab mellem befolkningens holdning til EU og partiernes holdning.
Senest så vi det ved vores valg til Europa-Parlamentet i foråret.
Vi har i de sidste 10 år set en meget stor udvidelse af EU
Netop Bulgariens og Rumæniens medlemskab af EU må siges at være en stor fejltagelse.
Landene lever ganske enkelt ikke op til Københavnskriterierne, som jo blev nævnt, men er i stedet lande præget af kriminalitet og korruption.
De har problemer med minoriteters rettigheder, økonomisk udvikling og demokrati, og landene skulle – set med Dansk Folkepartis øjne – ikke have været medlemmer af EU, simpelt hen fordi de ikke opfylder de krav, som jo ellers er blevet nævnt mange gange her i dag.
Det drejer sig om følgende lande: Tyrkiet, Kroatien, Makedonien, Albanien, Bosnien-Hercegovina, Montenegro, Serbien, Kosova og Island.
Heraf er de tre førstnævnte lande godkendt som kandidatlande.
Når man ser bort fra Island, har de øvrige lande det tilfælles, at de er langt fra at nå EU-gennemsnittet, når det gælder økonomisk og demokratisk udvikling, og det er alle lande, hvori korruptionen florerer, og hvor retssystemet ikke fungerer.
Ingen af disse lande vil bidrage til en positiv udvikling i EU.
Det er bestemt prisværdigt, at man altså i Frankrig ønsker at høre, hvad borgerne mener, men det gør man så altså ikke her i Danmark.
I Dansk Folkeparti har vi grundlæggende det synspunkt, at borgerne skal spørges, når der sker ændringer, som har så stor betydning, som udvidelserne har.
Det er borgerne, der skal leve med, at østbander frit kan komme ind i Danmark, og det er således borgerne, der skal leve med den fejlbeslutning, det var at optage Bulgarien og Rumænien som medlemmer.
Dansk Folkeparti finder det positivt at støtte samarbejde mellem nationer for på den måde at bakke op om en udvikling med mere demokrati, økonomisk udvikling, beskyttelse af minoriteter osv., men vi ønsker ikke, at EU skal udvides med stater, der helt åbenlyst ikke er parate, og vi ønsker, at borgerne i Danmark får ret til ved en vejledende folkeafstemning at give deres mening til kende.
Ud over det vil jeg godt sige til nogle af de bemærkninger, der er faldet til forslaget, at det godt kan være, at der ikke er tradition i Danmark for en vejledende folkeafstemning, men vi har muligheden for at lave det.
Og jeg synes, det er lidt deprimerende at høre, at fordi der ikke er tradition for det, så er det bestemt heller ikke noget, man ønsker at tage op.
I mine øjne er det meget vigtigt at høre, hvad borgerne har at sige omkring så vigtige ting, og når vi taler om EU, så er der altså et misforhold imellem, hvad borgerne synes, og hvad Folketingets synes, og det er altså ikke altid EU, der står som højeste prioritet, når man stemmer ved et folketingsvalg.
Det er derfor, jeg tror, at det gab findes.
Og netop af samme årsag mener jeg, at det ville være rigtig godt med en vejledende folkeafstemning.
Nej, det mener jeg ikke.
Så det kan godt være, at man har nogle objektive krav, som fru Lone Dybkjær så flot nævnte, men jeg mener faktisk ikke, at kravene er opfyldt.
Det kan godt være, der har siddet nogle folk og sagt, at det går bedre, og det er også rigtigt, men at alle kravene er opfyldt sådan strengt fortolket mener jeg faktisk ikke.
Så det synes jeg er synd.
Det er også blevet sagt, at det her selvfølgelig er et forslag, der kun er stillet for at markere vores modstand.
Ja, det kan man såmænd godt sige.
Det er i hvert fald et forslag, der er stillet for at markere, at vi synes, der er et misforhold imellem, hvad Folketinget gør, og hvad borgerne mener.
Derfor stiller vi forslaget og kommer sandsynligvis til at gøre det igen, for der bør ske en ændring, der bør lyttes mere til borgerne.