runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2009-12-16:
Jamen hvori består så egentlig forskellen mellem Dansk Folkeparti og Venstre og Konservative, som fuldstændig afviser konklusionerne i rapporten, hvis det, ordføreren siger her i dag, er, at ja, man bør tage Rigsrevisionens beretning til efterretning, men man kan være uenig i det, der står i teksten, i indholdet af det?
Det er jo lige præcis det, Venstre og Konservative nu har været ude med, og det er det, statsministeren siger, nemlig at man tager det til efterretning, men man er ikke enig.
Er det ikke også det samme, som hr. Kristian Thulesen Dahl står her og siger i dag, altså at man i virkeligheden ikke tager det til efterretning; man synes ikke, at rigsrevisor har ret i, at der har været et problem med overbetaling af private hospitaler, en overbetaling, der har gjort, at vi ser overlæger, der har været meget, meget groft overbetalt på en måde, der har gjort, at de har kunnet lukrere godt på den her model, og at der skyder private hospitaler op, og at vi i stedet har negligeret en gruppe som de ældre medicinske patienter i rigtig, rigtig mange år?
Er det ikke det, Dansk Folkeparti nu står og holder hånden over?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-12-16:
For det første vil jeg sige, at det glæder mig, at der breder sig sådan en glæde over gode initiativer som følge af finanslovaftalen, og her var det så de ældre medicinske patienter, som der var en der havde fået øje på i hvert fald får omsorg i finanslovaftalen – det kan jeg ligesom forstå at der var en kvittering for, og det synes jeg er positivt.
For det andet vil jeg sige til det med sygehusene, at jeg jo synes, at rigsrevisor har ret til at tage et hjørne ud af sundhedsområdet og sige, at det vil man analysere, forudsat at man så ikke blander alt muligt andet ind i det: Hvad vil det isoleret set betyde?
Så kommer rigsrevisor med en vurdering af det, og det synes jeg bare at vi skal tage til efterretning.
Jeg synes i virkeligheden ikke, at man skal give sig i kast med en lang diskussion om, hvorvidt Rigsrevisionen tager fejl eller ikke tager fejl.
Jeg synes, at man bare må anerkende, at det er rigsrevisors bud.
Det, vi så gør, når vi vurderer det i en politisk sammenhæng, er jo, at vi vurderer det samlede billede i sundhedsvæsenet, altså om man har håndteret det rigtigt med de initiativer, der er taget, og det mener vi man har.
For vi mener, at effektiviseringen på de offentlige sygehuse har været virkelig stor, som følge af at der har været en reel mulighed for at gå et andet sted hen, hvis ikke man blev behandlet i tide i det offentlige sygehusvæsen, og at det har givet langt større pengegevinster til gavn for patienterne.
Og derfor har det, vi har gjort, samlet set været en god idé, selv om rigsrevisor påpeger det, rigsrevisor gør.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2009-12-16:
I Socialdemokratiet glæder vi os selvfølgelig over, at man nu endelig har fået taget initiativ til og fundet anledning til at nedsætte en gruppe til at se på forholdene for de ældre medicinske patienter.
Vi har jo gang på gang påpeget, at der var behov for det.
Vi har også fremsat beslutningsforslag om det her i salen, der gang på gang er blevet stemt ned eller afvist, også af Dansk Folkeparti.
Nu er det jo sådan, at Rigsrevisionen har været ude at påpege, at der faktisk var nogle midler, der kunne have været brugt til f.eks. at prioritere de ældre medicinske patienter, som hr. Kristian Thulesen Dahl taler om, og det er de midler, som man har overkompenseret de private hospitaler med i forbindelse med det frie valg.
I den forbindelse udtalte hr. Kristian Thulesen Dahl: »Det er på tide, at regeringen tager til efterretning, hvad rigsrevisor er kommet med og accepterer vurderingen af, at man kunne have fået det billigere.« Er det stadig væk den holdning, hr. Kristian Thulesen Dahl har?
Ole Sohn (SF), 2009-12-16:
SF går ind for en etkinapolitik, som vi altid har gjort.
Vi vil til enhver tid, og det vil vi også fortsat gøre, kritisere de umenneskelige overgreb på menneskerettighederne, der sker mod tibetanerne fra kinesisk side, og vi vil også arbejde for, at tibetanerne får mulighed for at udvikle øget selvstyre, og at respekten for de etniske mindretal i Kina, herunder også i Tibet, vil være til stede.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-12-16:
Nu giver tiden jo ikke mulighed for at læse alle citater op fra fortiden om SF's syn på Tibet.
SF's formand har holdt brandtaler for sine synspunkter – jeg tror, det var på Rådhuspladsen – og man har gjort rigtig meget for at sige, at tibetanerne også har ret til at leve i fred bag egne grænser.
Man har brugt udtrykket egne grænser, og jeg tror ikke, at tibetanerne har forstået det som bag Kinas grænser.
Jeg tror virkelig, at det ville være flot af hr. Ole Sohn, hvis han ikke mener, at SF har foretaget et skifte i sin politik her.
Det, som mange jo tænker, er, at det er et eller andet forsøg på også her at tilegne sig muligheden for at komme ind i ministerkontorerne, altså blive ministeregnet.
Og så ligger der i det, at man altså skal forandre sin politik i forhold til Kina og den kritik, man har leveret af Kina om bl.a. Tibets mulighed for at leve i fred bag – som det udtrykkes i et af citaterne, jeg har liggende foran mig – egne grænser.
Ole Sohn (SF), 2009-12-16:
Jeg kan sige, at SF støtter de bevillinger, der er givet til politiet; SF er en del af politiforliget.
Det ved jeg ikke om hr. Peter Skaarup er opmærksom på.
Jeg ved godt, at hr. Peter Skaarup gerne vil lave forlig i forliget og dermed også sætter sig på skødet af justitsministeren.
Men sandheden er, at der er et bredt funderet politiforlig her i Folketinget, som SF er en del af.
Længere er den vel egentlig ikke, og det troede jeg sådan set at hr. Peter Skaarup var opmærksom på.
Vi har da jævnligt siddet til møder sammen.
Peter Skaarup (DF), 2009-12-16:
Men kan vi så ikke konkludere, vil jeg spørge hr. Ole Sohn, at SF har stemt imod det, man kalder lømmelpakken, altså det, der gør, at politiet har et godt redskab i forbindelse med det her klimatopmøde?
SF farer frem med en voldsom kritik af politiets indsats og sætter spørgsmålstegn ved det, politiet har måttet gøre for præventivt at sikre, at det her klimatopmøde ikke udvikler sig til det rene kaos.
Vi kan jo se, hvordan demonstranterne i øjeblikket forsøger på alle mulige måder at genere klimatopmødet, at genere politiet og at genere København som by i det hele taget.
Kan vi så ikke konkludere, at SF bare ikke er for det, politiet har gjort, og det, som der er tilvejebragt mulighed for via finansloven, hvor vi har givet et økonomisk grundlag for, at politiet kan yde den indsats, man gør?
Kan vi ikke konkludere det?
For det kan ikke nytte noget, at man bliver ved med at sige: Jamen det er pressen, der har citeret forkert osv. osv.
Ole Sohn (SF), 2009-12-16:
Nu snakkede jeg – det gør jeg faktisk hver dag – med min formand, hr. Villy Søvndal, og han var meget forundret.
Han havde lavet et interview med Ekstra Bladet, som Ritzau så klippede fra og satte det ind på Ritzau, og det var egentlig ret interessant, at Ekstra Bladet – eller også var det omvendt, nu husker jeg ikke, hvilken rækkefølge han sagde – skrev: Søvndal kritiserer politiet.
Og det samme interview gav i det andet medie anledning til: Villy Søvndal støtter politiet.
Det, der er lidt forunderligt i den her sag, er, at man ikke kan fremkomme med nuancerede synspunkter.
For SF har den klare opfattelse, at politiet skal have de redskaber, der er nødvendige for at sikre de politimæssige opgaver, der skal løses, men omvendt er det også sådan, at det er Folketinget, der giver rammerne for de muligheder, politiet har, og at det er Folketinget, der skal kritiseres for, at man har givet mulighed for at lave så vide rammer for præventive arrestationer, at der skal tages tusind personer ind for at arrestere fire.
Det synes jeg godt at man kan sætte spørgsmålstegn ved.
Og vi har i øvrigt også fra SF's side bedt om en redegørelse for det, så vi kan få at vide, hvad der er hoved og hale i den her sag.
Peter Skaarup (DF), 2009-12-16:
En del af finansloven er jo, at der skal gives penge – og det bliver der så – til, at vi kan undgå, at politiet har overarbejde og skal afspadsere lang tid efter klimatopmødet, hvor der jo skulle gøres en meget stor indsats fra politiets side.
Men det er, som det er.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Ole Sohn: Er hr. Ole Sohn enig med hr. Villy Søvndal, der siger på sin facebook, at det virker ude af proportioner at anholde tusind mennesker, når man efterfølgende kun sigter en håndfuld af dem?
Det har han sagt om politiets indsats, og han har i øvrigt udtrykt kraftig kritik af politiets indsats.
Er hr. Ole Sohn virkelig enig i det?
Ole Sohn (SF), 2009-12-16:
Den farve er så smuk.
Vi har sådan set ingen mistillid, tværtimod.
Vi har faktisk meget stor tillid til kommunerne.
Nu ved jeg tilfældigvis, at spørgeren har ret stor indsigt i, hvordan kommuneøkonomien fungerer.
Kommunernes økonomi og ikke mindst deres likviditet er skåret ikke bare ind til benet, men ind i benet, og det gør jo, at man faktisk ikke tør foretage lån til investeringer, så man i virkeligheden i de fleste kommuner bare arbejder til dagen og vejen.
Det er en ulykkelig situation, og det er derfor, at vi har foreslået, at man skulle give et ekstra input på 30 pct. statsstøtte til energirigtige renoveringer af den kommunale bygningsmasse.
Hvad private borgere angår, er der jo sket det under den her regering, at man har været i stand til at forøge de private borgeres gældsætning, altså man har simpelt hen troet, at økonomien ville vokse ind i himlen.
Det, der sker nu, er jo, at de penge, folk har til rådighed, bliver brugt til at afbetale gæld, gæld og gæld, og derfor har man jo ikke mulighed for umiddelbart at få den ekstra likviditet i banken, fordi det kræver, at man kan få en kredit.
Det er der altså mange borgere, der ikke kan få, sådan som krisen har ramt samfundet.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2009-12-16:
Nu er det jo sådan, at jeg kan slå fast, at de investeringer, som kommunerne har mulighed for at gennemføre både i 2009 og også i 2010, jo også er meget, meget kraftige og en kraftig udvidelse.
Der er det jo op til den enkelte kommune at disponere således, at man bruger disse penge til at forestå renoveringer af skoler, plejehjem, ældreboliger, og hvad ved jeg.
På samme måde med det private.
Den skattelettelse, man får, kan den private jo selv disponere over til at lave energirenoveringer, eller hvad ved jeg.
Hvorfor har SF sådan en stor mistillid til det kommunale system og til den enkelte borgers egen dispositionskraft?
Ole Sohn (SF), 2009-12-16:
Jeg synes, det er imponerende, at man kan rose sig af, at man er med i en regering, som har formøblet 155 mia. kr. på 1 år eller 2 år, bliver det.
Det synes jeg er flot klaret.
Man siger, at det virkelig er noget, man kan være stolt af.
Det er vi ikke stolte af, og det er derfor, vi kritiserer det.
Vi har så sagt, at den måde, som den her regering har brugt pengene på bl.a. til skattelettelser, som skal lånefinansieres i de kommende år, synes vi er hamrende urimeligt, specielt fordi vi ved, at det ikke giver den beskæftigelsesmæssige effekt, der er nødvendig, når vi har høj arbejdsløshed, og når arbejdsløsheden stiger til 160.000 i 2010.
Så er det, vi siger, at det her er vigtigt at lave nogle prioriteringer.
Vi ville have prioriteret anderledes.
Nu er det ikke os, der sidder i regeringen, og derfor er det sådan set regeringen, der skal svare på, hvordan det kan være, at det er gået så galt.
Vi har bare sagt, at vi ikke ville have givet ufinansierede skattelettelser, vi ville hellere have lånt nogle penge til investeringer i energirigtige renoveringer, opgaver, som skal løses.
Men jeg er ret overbevist om, at spørgeren er enig med mig i, at hvis ikke vi foretager de renoveringer i dag, siger vi reelt til vores børn, at de skoler, som har forfærdelige toiletter og uhumske klasseværelser, gør vi ikke noget ved.
Det kan de selv betale, når de kommer ud af skolen.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2009-12-16:
Nu er det jo en fastslået kendsgerning, at de offentlige investeringer i disse år er steget kraftigt og også stiger kraftigt til næste år.
Det er den største stigning siden 1960'erne, og det er altså rettidig omhu fra en regerings side.
Fra den socialdemokratiske ordfører kunne vi ikke få at vide, hvor grænsen for Socialdemokraterne er, og derfor vil jeg gerne vide, hvor grænsen for SF er.
Den socialdemokratiske ordfører vil ikke afvise 154 mia. kr., så det er åbenbart et højere underskud, man ønsker.
Ole Sohn (SF), 2009-12-16:
Jamen det kan jeg ikke bekræfte.
Jeg vil gerne lige sige til det første, altså det om selskabsbeskatningen og i øvrigt også om personbeskatningen, at det, vi gør, er, at vi stopper den nedgang, der har været i selskabsskatten under den her regering.
Det er rigtigt.
Vi siger også, at de skattelettelser, som Det Konservative Folkeparti, Venstre og Dansk Folkeparti har givet til millionærer, synes vi er urimelige i en tid, hvor folk er så dårligt økonomisk stillet – nogle har ikke engang råd til at holde jul, som vi også tidligere har hørt – og bliver straffet af kontanthjælpsloft og starthjælp og virkelig har en dårlig økonomi.
Der synes vi at det er en helt, helt forkert måde at give millionærer skattelettelser, som det er sket under den her regering.
Det vil vi gerne stå ved, og vi vil tage toppen af nogle af de skattelettelser, millionærerne har fået, og lave en omfordeling i samfundet.
Det har vi aldrig lagt skjul på.
Jeg har også med vores skatteudspil sagt, at vi vil bruge nogle penge, faktisk 3 mia. kr. til at forbedre sygehussektoren med, så vi kan få behandlet de livstruende sygdomme.
Vi vil også bruge 2 mia. kr. til forebyggelse.
Vi har faktisk meget målrettet sagt, hvor det er, vi vil omprioritere skattepolitikken fra den nuværende regerings politik til en kommende regerings.
Mike Legarth (KF), 2009-12-16:
Jeg hæfter mig ved, at hr. Ole Sohn ikke afviser, at man vil brandskatte dansk erhvervsliv, hvilket vil gøre, at vi vil miste konkurrenceevne og endnu flere vil blive ledige.
Så går vi til personskatterne: Er det virkelig rigtigt, og kan den danske befolkning få bekræftet af hr. Ole Sohn, at Socialistisk Folkeparti medvirker til, at en helt almindelig LO-familie skal betale mere i skat med S's og SF's skatteoplæg end det, regeringen netop har fremlagt?
Ja eller nej?
Det er jo dokumenteret og belyst af fageksperter.
Ole Sohn (SF), 2009-12-16:
Jeg vil sige to ting.
For det første fremgår det af vores skatteoplæg, at den erhvervsbeskatning, som bliver sat i gang, bliver sat i gang, i takt med at opsvinget vender tilbage, og der er nogle penge at betale skat af.
For det andet er det helt afgørende for dansk erhvervslivs evne til at klare sig i den globale konkurrence – og det er heldigvis også noget af det, vi gang på gang får at vide, når vi er rundt og besøge virksomheder – at der bliver foretaget investeringer i forskning, i uddannelse, i velfærd, dvs. folkeskoler og daginstitutioner, og i infrastruktur.
Det er det, der gør, at dansk erhvervsliv er konkurrencedygtigt, ikke hvorvidt de betaler 1 pct. mere eller mindre i selskabsskat.
Så skal vi jo være opmærksomme på, at selskabsskatten under den her regering er raslet ned, men det har jo ikke betydet, at man har foretaget tilsvarende store investeringer i netop uddannelse og forskning, som der er behov for.
Mike Legarth (KF), 2009-12-16:
Vi skifter emne.
Jeg vil stille hr. Ole Sohn et par spørgsmål om skatteoplægget, som Socialistisk Folkeparti har lavet sammen med Socialdemokraterne.
Nu hørte vi hr. Ole Sohn tegne et glansbillede af, hvad Socialistisk Folkeparti vil være med til i forhold til vækst og ansvarlig økonomi osv.
Men det korthus braser jo fuldstændig sammen, når man forholder sig til skattepolitikken, hvor man afkræver danskerne at skulle betale 18 mia. kr. mere i skat.
Det første spørgsmål går på, om hr. Ole Sohn selv tror på, at erhvervslivet vil opleve konkurrencefordele ved at skulle betale det, der svarer til 3 pct. mere i selskabsskat.
Ole Sohn (SF), 2009-12-16:
Altså, vi har jo en regering, som i den grad har fejlet i den økonomiske politik, vi har en regering, som sammen med Dansk Folkeparti i den grad har sikret en øget fattigdom i samfundet.
Jeg indrømmer blankt med glæde og stolthed, at vi i SF gør alt, hvad vi kan, for at sikre et regeringsskifte hurtigst muligt.
Birgitte Josefsen (V), 2009-12-16:
Da Venstres finansordfører stod på talerstolen og besvarede spørgsmål, blev der rejst en række spørgsmål fra både Socialdemokratiet og SF, hvor man bad om et svar på, hvordan den samlede offentlige gæld måtte udvikle sig ad åre, og der kom faktisk også nogle fine svar på det.
Jeg synes derfor, det er ret beskæmmende at konstatere, at hverken Socialistisk Folkepartis ordfører eller Socialdemokratiets ordfører åbenbart kan eller vil svare på, hvordan man selv vil håndtere de udfordringer, der er fremadrettet, og give os et svar på, hvordan man mener at den offentlige gæld må se ud i 2010.
Kan vi få et konkret svar fra Socialistisk Folkeparti?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-12-16:
Jamen det er forkert, at investeringerne i folkeskolen samlet set er faldet, som man her foregøgler.
En anden ting, jeg vil sige, er, at det glæder mig, at det anerkendes – og så blev betegnelsen bedre sent end aldrig brugt – at lige præcis med den finanslovaftale, vi har til behandling i dag, øger vi kommunernes mulighed for at renovere nedslidte skoler.
For renovering af nedslidte skoler, der måske har skimmelsvamp, og for ting og sager, hvor det virkelig kan højne standarden også for god undervisning, at man får forbedret tingene, har kommunerne nu mulighed for at komme i gang med direkte henvisning til den finanslovaftale, som regeringen og Dansk Folkeparti er blevet enige om.
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-12-16:
Betyder det så, at vi, når der er forhandlinger igen om satspuljen næste år til efteråret eller her til februar måned, så kan tage forslaget op, og så vil Dansk Folkeparti støtte, at der er danskere, der får mulighed for at holde en jul med deres børn, hvor der også kan være diverse madvarer på bordet.
For hvis det er sådan, synes jeg, det er ret positivt, men jeg tvivler stærkt på, at Dansk Folkeparti har interesse i at hjælpe de fattige danskere, som står i den situation her op til jul, at det er et rigtig, rigtig stort problem for dem, at de ikke har mulighed for at give deres børn en ordentlig jul.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-12-16:
Jamen det første er jo decideret forkert, for jeg afviste jo ikke, at der kan være familier, der har behov for hjælp ud over det, som de frivillige organisationer tilbyder.
Jeg sagde, at de, der er bedst til at vurdere, hvad det er for nogle familier, der i givet fald har brug for den hjælp, er de kommuner, der er tæt på de borgere.
Og når vi taler om beløb i den størrelsesorden, vi taler om, er der ingen tvivl om, at kommunerne har mulighed for at løfte den opgave, hvis de vil.
Derfor sagde jeg bare, at det er en meget, meget enklere måde at løse det her problem på, hvis det er problemet, det handler om, og ikke noget andet.
Så bliver der spurgt til, hvad vi ellers gør, og der svarede jeg også hr. Mogens Jensen: Jeg tror, det var i sommer, vi lavede en aftale om ændrede regler f.eks. for de lejere, der på grund af økonomisk uføre bliver sat ud af deres lejlighed, altså primært i det almennyttige boligbyggeri.
Der har vi sikret, at kommunerne skal være meget mere engagerede og opsøgende i forhold til de familier, så man ikke pludselig står med en familie, der er sat på gaden, og det kommer som en total overraskelse for de kommunale sociale myndigheder i forhold til at hjælpe den familie til en ordentlig fremtid.
Så på den måde tager vi jo hånd om problemerne, og her er et konkret eksempel på, at vi har gjort det.
Det er ikke noget, vi vil gøre, det er noget, vi har gjort.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-12-16:
Jeg må jo forstå ordførerens reaktion sådan, at Dansk Folkeparti ikke vil være med til det, som Socialdemokraterne har foreslået, nemlig at vi bruger satspuljen til at sikre, at de mange, som har søgt julehjælp, får det.
Det er jo klart nok, at vi op til jul får tal på, hvor mange der har søgt, og at man så kommer med en politisk reaktion på det, synes jeg da er helt naturligt.
Og det er ærgerligt, at Dansk Folkeparti ikke vil være med til at tage det ansvar og bruge satspuljen til at kunne hjælpe de her mange familier.
Men jeg vil egentlig godt vende tilbage til det her med, hvad virkeligheden egentlig er, for er hr. Kristian Thulesen Dahl ikke bekymret for den voldsomme stigning, der har været i antallet af familier, der lever i længerevarende fattigdom?
I den periode, hvor Dansk Folkeparti har udgjort det parlamentariske grundlag for regeringen, er antallet af fattige familier i længerevarende fattigdom altså fordoblet.
Er det ikke en udvikling, som bekymrer Dansk Folkeparti?
Hvad er det for initiativer, som Dansk Folkeparti har taget for at modarbejde den udvikling i antallet af fattige familier?
Man har f.eks. ikke hørt noget fra Dansk Folkeparti, i forhold til om man skal ændre på opfattelsen af kontanthjælpsloftet og andet, som jo er med til at fastholde folk i længerevarende fattigdom.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-12-16:
Jeg mener, at karakteristikken af min reaktion på hr. Mogens Jensens forslag før pausen er forkert.
Altså, det, jeg reagerede på, var, at man så tæt på jul kommer med det her forslag.
Så sagde jeg som det andet, at kommunerne har mulighed for at yde enkelthjælp, hvis de vurderer, at det er nødvendigt, for at familier kan fungere.
Det er kommunerne, der er tæt på de her mennesker, og når vi taler om beløb i den størrelsesorden, vi gør, er der ingen som helst tvivl om, at kommunerne har mulighed for at løfte den opgave, hvis de vil.
Jeg frygter lidt, at når det alligevel er emnet i en folketingsdebat, er det egentlig ikke, fordi det handler om de mennesker, der har det hårdt, så er det, fordi det handler om, at man gerne vil profilere sig herindefra.
Kirsten Brosbøl (S), 2009-12-16:
Vi kunne jo forstå på hr. Thulesen Dahls svar til hr. Mogens Jensen, at Dansk Folkeparti ikke vil være med til at hjælpe de mange mennesker, som i år har søgt julehjælp.
Der er jo sket en fordobling af antallet af mennesker, som har søgt julehjælp i år i forhold til sidste år, og der kom en sådan meget negativ reaktion fra hr. Thulesen Dahl på det forslag fra Socialdemokraterne.
Derfor vil jeg bare spørge hr. Thulesen Dahl, om det er, fordi Dansk Folkeparti sådan set er enig med socialministeren i hendes vurdering af, at det er glædeligt, at der er så mange, der søger de her forskellige organisationer, som tilbyder julehjælp.
Socialministeren har jo sagt, at det er glædeligt, hvis den stigende efterspørgsel er udtryk for, at de svagest stillede er blevet bedre til at bruge de her ordninger.
Eller kunne stigningen i antallet af ansøgninger her være et udtryk for, at der sådan set har været en stigning i antallet af danske familier, der lever i længerevarende fattigdom?
Hvad er Dansk Folkepartis opfattelse af den virkelighed?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-12-16:
Nej, jeg synes altså, at hr. Morten Østergaard blander alting sammen nu.
For det første er jeg ikke overbevist om, at tallet i den økonomiske udfordring, hr. Morten Østergaard fortæller os om, er det rigtige.
Jeg tror, det vil være klogt, at man tager en vurdering af, hvor lang tid krisen varer, hvor lang tid vi skal operere med underskud på de offentlige finanser, og hvornår vi kan få vendt bøtten, for det er meget afgørende for, hvad det egentlig er for en udfordring, vi har på lang sigt.
For det andet er det sådan, at jeg synes, at det er lige friskt nok at tage statsministerens pejlemærker og automatisk – fordi der er en, der har kommenteret dem – oversætte dem til at sige, at vi så skal reformere efterlønnen.
Jeg ærgrer mig sådan over, at Det Radikale Venstre ikke står ved forliget, for det har normalt været kendt som et parti, der står ved de forlig, de indgår.
Vi sad i 2006 og indgik et forlig om, hvornår folk kan gå på folkepension, og hvornår folk kan gå på efterløn.
Og vi siger, at det forandres lidt over tid i perioden frem til 2025, for så kan folk i god tid tilrettelægge deres pensionstilværelse.
Så kan det enkelte menneske tilrettelægge sin pensionstilværelse.
Og det skaber altså noget usikkerhed rundtomkring, som jeg gerne ville være foruden.