Eva Kjer Hansen (V), 2015-11-19:
Jeg kan sige til hr. Simon Kollerup, at det jo er den anden tvilling, der har fødselsdag i dag.
Vi har jo fået vedtaget finansloven i dag, og i den er der nu afsat over 1 mia. kr. til miljøet.
Der er afsat over 1 mia. kr. til netop at håndtere indsatsen i forhold til kvælstofbelastningen i vores vandmiljø.
Så til de ordførere, der i dag har efterlyst, hvad det er, der kommer i stedet, kan jeg nu sige, at vi har en økonomisk ramme på plads til en nok så stor indsats til alternative tiltag, der jo netop skal opfylde det, som fru Ida Auken nævnte her til sidst, altså at vi nu vil gå over til en mere målrettet regulering.
Fru Maria Reumert Gjerding er inde på, at randzonerne både er geniale og målrettede.
Men de er ingen af delene.
Vi troede måske, at randzoner var et rigtig effektivt virkemiddel, men har jo nu fået kendskab til, at det varierer meget, for det afhænger helt og aldeles af, i hvilke områder de randzoner er placeret, og sådan som det har været indrettet i dag, har de heller ikke været målrettede, for de er ikke kun placeret der, hvor det er det mest effektive virkemiddel, og det er lige præcis det, vi nu laver om på med det lovforslag.
Det er sådan, at ophævelsen af randzoneloven isoleret set vil give en større tilførsel af kvælstof og fosfor til vandmiljøet.
På baggrund af den nuværende viden er det dog forventningen, at effekten på landsplan vil blive modsvaret af effekterne af bl.a. allerede vedtagne tiltag og af den strukturelle udvikling i landbruget.
Det er det, vi med et teknisk udtryk kalder baselineeffekten.
Baseline omfatter effekter af vådområdeindsatser i henhold til det gældende landdistriktsprogram, den tekniske justering af kvælstofnormsystemet, etablering af energiafgrøder, miljøgodkendelser af husdyrbrug, udvikling af slæt i stedet for afgræsning og udvikling i udbytter.
Og kvælstofbivirkningerne af spildevandsindsatsen i vandplanerne indgår også.
I fødevare- og landbrugspakken, som rigtig mange også har refereret til i dag, vil regeringen jo foreslå en samlet håndtering af kvælstofreguleringen, hvor effekterne af de kommende lempelser af reguleringen suppleres med eventuelle nødvendige miljøkompenserende tiltag inden for de enkelte vandområder.
Jeg anerkender, at der sagtens kan være positive effekter af randzonerne, og der kan også være de naturmæssige effekter i form af en spredningskorridor for flora og fauna i det åbne land, og derfor bliver randzoner jo også fastholdt som et frivilligt virkemiddel, der kan tages i anvendelse der, hvor det er hensigtsmæssigt, ligesom landmanden kan vælge at bruge randzoner til at opfylde de MFO-krav, man får stillet, altså krav relateret til miljøfølsomme områder, eller det kan bruges som alternativ til efterafgrøder.
Men det her lovforslag er netop et første skridt til at opfylde det, som fru Ida Auken også refererede til, som først kom med Natur- og Landbrugskommissionen, der netop foreslog, at vi nu skulle gå væk fra de generelle virkemidler og over til en mere målrettet regulering, og som jo i virkeligheden blev fastslået af et bredt politisk flertal under den tidligere regering i vækstaftalen, som blev indgået i 2014.
Og det er så det, vi arbejder videre med nu med udgangspunkt i 16-punktsplanen.
Her er der et helt konkret eksempel på, at vi netop går fra at afskaffe det generelle virkemiddel og over til at gøre det mere målrettet gennem det, at det ikke længere er et obligatorisk krav, men et af de frivillige virkemidler blandt så mange andre virkemidler, man kan sætte ind med.
Som sagt er der nu afsat over 1 mia. kr. til netop den her kvælstofregulerende indsats, som jeg jo så ser frem til at forhandle med de politiske partier om her i den kommende tid.
Hvad kvælstofudfordringen så er, ja, det bliver vi meget klogere på, når vi snart får nogle resultater af det arbejde, der pågår i det såkaldte kvælstofudvalg, som blev nedsat af den tidligere regering for knap et års tid siden, og som vi forventer meget snart kommer med nogle udmeldinger.