runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2007-05-31:
Vi har tidligere også hørt hr. Troels Lund Poulsen selv tale om, at vi nærmest er den lykkeligste nation i hele verden.
Jeg vil gerne høre, hvordan Venstre så forklarer, at der i den tid, hvor vi har haft den nuværende regering, er sket en voldsom stigning i antallet af familier, der bliver sat på gaden, fordi de ikke har råd til at betale deres husleje.
Domstolsstyrelsens tal viser, at der er en massiv stigning – op mod over 30 pct. – i antallet af familier, der bliver sat på gaden, herunder familier med børn.
Man kan prøve at forestille sig den situation, hvor man som mor eller far skal fortælle sine børn, at tegningerne skal tages ned af væggen i børneværelset, ned i en flyttekasse, uden at man kan fortælle børnene, hvor de skal flytte hen.
Der er sket en massiv stigning i det, imens vi har haft den borgerlige regering.
Det lyder for mig som omsorgssvigt, utryghed og manglende nærvær.
Hvordan kan hr. Troels Lund Poulsen tale om, at vi er verdens lykkeligste nation, og hvordan kan der blive talt om omsorg, tryghed og nærvær, når vi har denne situation?
Frank Aaen (EL), 2007-05-31:
Det vil jeg da godt lige følge op på, for en ny traktat med nye regler for, hvordan der skal stemmes i Unionen, kommer der ikke uden en folkeafstemning.
Det kan vi vel være sikre på.
Og så til mit egentlige spørgsmål: Nu har vi haft meget diskussion om velfærd i dag, og hver eneste gang har regeringens svar været: Jamen der gives flere milliarder til velfærd i dag end tidligere.
Ergo er velfærden blevet bedre.
Men når nu vi alligevel ser en masse brugere, en masse ansatte i den offentlige sektor demonstrere og protestere over nedskæringer og forringelser,
hvad er regeringens holdning så til de mennesker?
Er det stadig væk socialistiske ballademagere, eller er det folk, der har en god og reel grund til at protestere?
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-31:
Jeg synes måske bare, at vi i al almindelighed skal starte med at konstatere og slå fast, at Danmark har verdens dyreste folkeskole.
Så det billede, som fru Line Barfod ønsker at tegne af, at vi har en folkeskole, der er totalt nedslidt, hvor der slet ikke er nogen ressourcer, er jo simpelt hen forkert.
Vi har en meget stærk folkeskole, som vi også har prioriteret.
Det er jo ikke sådan, at VK-regeringen ikke har tilført midler til den danske folkeskole.
Det har vi gjort, fordi vi har syntes, det var nødvendigt, sådan er det.
Hvad angår kvalitetsreformen, anerkender jeg det meget store arbejde, som mange interesseorganisationer har gjort gennem de seneste måneder, og som de fortsat gør ved at komme med forslag.
Jeg har tilladt mig at tage rundt og besøge det, jeg vil kalde hverdagens eksperter, som har givet mig en lang række bud på, hvad de synes udfordringerne er.
Der tror jeg også at en del af forklaringen ligger.
Men vi ser på alle de forslag, der kommer, og så præsenterer regeringen naturligvis sit forslag til en kvalitetsreform.
Det startede jo ikke helt godt fra fru Line Barfods side.
Spørgeren kom med en lang svada om, hvor forfærdelig tingenes tilstand var.
Et øjeblik var man nærmest hensat til en følelse af, at det var hr. Villy Søvndal, der var på banen, men det er så fru Line Barfod.
Jeg synes bare, vi skal starte med at slå helt klart fast, at der jo altså ikke er tale om den nedskæring, som fru Line Barfod gerne ville diskutere.
Statsministeren og jeg selv har meget klart fortalt, hvor mange penge vi har løftet den offentlige velfærd med siden 2001.
Men jeg må altså erkende, at jeg er glad for, at det danske samfund bliver et rigere samfund.
Derfor undrer det mig, at fru Line Barfod ikke kan glæde sig over, at danske familier faktisk også får et større økonomisk råderum.
Line Barfod (EL), 2007-05-31:
Hvis vi bliver spurgt, er de fleste af os jo vældig tilfredse med de pædagoger, folkeskolelærere og hjemmehjælpere osv., som vi konkret møder, for vi kan se, de knokler.
Men det, som folk ikke kan forstå, er, at der er en enorm vækst i, hvad man kan i sit privatforbrug, mens der stort set ikke er nogen vækst i den offentlige velfærd.
Det er jo det, der er problemet, og det understreges så af, at regeringen deler løfter ud til højre og Venstre, men ikke vil finansiere dem.
Hr. Troels Lund Poulsen sagde så, at Venstre ønsker at inddrage de offentligt ansatte.
Nu har LO og FTF jo været rundt at spørge de offentligt ansatte og har holdt tillidsmandsmøder med 800 tillidsfolk, disse dagligdagens eksperter, der er kommet med deres bud.
Er det nogle bud, som Venstre vil lytte til, og er det noget, man vil leve op til?
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-31:
Den vej, som VK-regeringen har valgt på uddannelsesområdet, er jo en vej, der tager afsæt i at sikre, at langt hovedparten af dem, der forlader folkeskolen, rent faktisk kan læse og skrive.
Vi må jo konstatere, at en lang række PISA-undersøgelser desværre har vist, at der er mellem 16 og 18 pct., der ikke kan læse og skrive, når de forlader den danske folkeskole.
Det har vi ønsket at tage et opgør med, derfor har vi lavet en uddannelsespolitik, der sigter på, at vi ikke vil finde os i, at der er så mange unge mennesker, der ikke har de basale færdigheder i orden, når de forlader den danske folkeskole.
Margrethe Vestager (RV), 2007-05-31:
Når det er lidt interessant, er det jo, fordi de mennesker, som bliver nævnt, vil kunne tage pejling af, hvad der har været regeringens handlinger indtil nu.
Og med hensyn til det her med frihed til at løse opgaverne har regeringen jo vist én vej med hensyn til lærernes arbejde i folkeskolen.
Man ønsker at styre folkeskolen i en sådan grad, at man har lavet en skolestyrelse på Slotsholmen.
Man har givet kommunerne påbud om at lave en kvalitetsrapport, som kræver manualer på ikke mindre end 28 sider til skolelærerne, som de skal udfylde, for at kommunen kan indrapportere til Skolestyrelsen, så Skolestyrelsen kan overvåge, hvad det er, skolerne skal.
Og man har lavet de centraliserede, obligatoriske afprøvninger, som skal vise, om læreren har lært eleverne noget.
Det er jo én vej at gå.
Det er ikke at vise tillid til det faglige selvstyre eller til den faglighed, medarbejderne har, og derfor spørger jeg bare, om hjemmehjælpere og SOSU-assistenter, pædagoger og andre skal tage pejling af vejen for folkeskolen eller det, som er de nye toner fra statsministeren i dag, nemlig helt åbenlyst et forsøg på at vise varme og tillid og åbenhed over for offentligt ansatte.
Og så nævner statsministeren pædagogen, sygeplejersken og social- og sundhedsassistenten.
Statsministeren nævner ikke folkeskolelæreren.
Er det, fordi folkeskolelæreren ikke er omfattet af de medarbejdere i den offentlige sektor, som skal have de bedste muligheder for faglig udvikling og for at yde en engageret indsats og også have frihed til at løse opgaverne på basis af lokale forhold?
Det er jo ellers den erklærede politik fra statsministeren, som vi har hørt det i dag.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-31:
Inden vi nu igen havner i den grøft, som Socialdemokratiet åbenbart har besluttet sig for at stå i, nemlig hvor alt er forfærdeligt og alt er gået galt i Danmark, vil jeg blot stilfærdigt minde fru Kirsten Brosbøl om, hvordan virkeligheden faktisk er.
Spørger man, hvordan den danske befolkning opfatter offentlig velfærd og brugertilfredshed, er langt over 80 pct. jo tilfredse med den service, de får.
Ergo er det altså ikke det rigtige billede, som fru Kirsten Brosbøl tegner.
Så til spørgsmålet fra fru Kirsten Brosbøl om, hvorvidt man skal lave minimumstandarder: Jeg er bestemt tilhænger af, at man lokalt kan få lov til at fastsætte standarder for, hvordan det kommunale serviceniveau skal være.
Det er en ganske udmærket idé.
Men jeg er også lige så meget modstander af, at vi her fra Christiansborg skal beslutte, hvor mange frikadeller fru Jensen i Skanderborg skal have, hvor mange bade fru Jensen skal have i Thyborøn.
Det mener jeg simpelt hen er en alt, alt for nidkær detailstyring, som jeg ikke mener at vi her fra Christiansborg skal blande os i.
Og der må jeg så bare konstatere, at Venstre og Socialdemokratiet er uenige om, hvilken vej vi skal gå.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-05-31:
Jeg kan bare sige til hr. Troels Lund Poulsen – jeg tror også godt, ordføreren ved det – at Kommunernes Landsforenings formand, som er Venstremand, jo bl.a. har udtalt følgende: Regeringen har lanceret en økonomisk politik med lav vækst, og så skal den lade være med at foregøgle befolkningen, at man kan få et serviceniveau ud af ingenting.
Det er jo en udtalelse, som må tale for sig selv, og derfor synes jeg også, at hr. Troels Lund Poulsen skulle genoverveje vores forslag om velfærdsrettigheder, for de vil jo netop sikre, at vi i hele landet kan sørge for, at der er et højt velfærdsniveau, og at vi herinde fra Christiansborg derfor er nødt til at sikre, at der er tilstrækkelige ressourcer til, at kommunerne også kan løfte de opgaver, for det er selvfølgelig en forudsætning for, at vi kan lave de her klare, veldefinerede rettigheder for borgerne til en ordentlig service, at vi selvfølgelig også lader en finansiering følge med.
Så vil hr. Troels Lund Poulsen ikke overveje, om man ikke skulle sikre, at alle borgere i Danmark kunne få et ordentligt serviceniveau udeomkring i kommunerne uanset bosted, og at vi selvfølgelig også skal sørge for, at der følger god finansiering med til, at man kan løfte de opgaver udeomkring i kommunerne?
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-31:
Først og fremmest skal vi måske starte med at blive enige om, hvordan man forhandler med kommunerne.
Det er jo sådan, at regeringen en gang om året fører økonomiforhandlinger med KL, og i forbindelse med de forhandlinger når man som regel frem til en aftale, som Kommunernes Landsforening så accepterer.
Og der kan jeg konstatere, at de aftaler, som den nuværende regering har indgået, altid har været med opbakning fra KL, altså fra de danske kommuner.
På den måde er vi altså også med til at sikre, at der hos de danske kommuner er fuld accept af den økonomi, som vi giver via bloktilskud.
Derfor er jeg helt uenig, når fru Kirsten Brosbøl siger, at de danske kommuner er blevet udsultet.
Tværtimod har vi jo netop oplevet – og vi har også flere gange i dag under den her debat gentaget –
at der er blevet tilført 35 mia. kr. til velfærdsforbedringer, og langt de fleste af de penge er jo målrettet gået til velfærdsforbedringer i kommunerne.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-05-31:
Hr. Troels Lund Poulsen sagde jo, at det her med skattestoppet var godt, fordi det kunne beskytte borgerne mod politikernes luner.
Det er derfor, jeg gerne vil spørge hr. Troels Lund Poulsen, om det så ikke er en idé at overveje det her om velfærdsrettigheder, fordi det jo netop er noget, der kan gå ind og beskytte borgerne mod, at kommunernes økonomi vedblivende presses så meget, at der bliver foretaget nedskæringer i kernevelfærden rundtomkring i kommunerne.
Jeg synes jo, det er sund fornuft, at vi siger, at borgerne har nogle helt klare, veldefinerede rettigheder til, hvilken service de kan forvente, uanset hvilket sted i landet de bor.
Men jeg kan sådan set måske alligevel godt forstå, at Venstre er lidt skeptiske, for sagen er jo, at man så ikke kan fortsætte den linje, man har lagt fra den her regerings side, med at udsætte kommunerne for så voldsomt et økonomisk pres, at de nu mange steder har været nødt til at skære ned på kernevelfærden.
Er det ikke det, der ligger til grund for Venstres modstand mod vores forslag om velfærdsrettigheder?
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-05-31:
Må jeg ikke starte med at sige tak for den udtalte ros, jeg fik fra den radikale ordfører.
Jeg tager det som en stor kompliment i disse tider, hvor der er mangel på konsistens i det politiske liv.
Jeg sætter faktisk en ære i at være konsistent.
Når man får det samme spørgsmål gang på gang, så synes jeg, det er yderst tilfredsstillende at kunne give det samme svar gang på gang, og det er det, hr. Simon Emil Ammitzbøll har fået fra mig og også har registreret, og det siger jeg tak for.
Med hensyn til den konkrete aftale om forbedringerne af forholdene for afviste asylansøgere er det sådan, at der netop er tale om afviste asylansøgere.
Målet er, perspektivet er, at de skal vende hjem.
Derfor handler det jo om at forbedre deres muligheder for at vende hjem og bidrage konstruktivt til deres samfund.
Indtil det kan lade sig gøre, skal de selvfølgelig have et fornuftigt liv her i lejrene, og der er også muligheder for, at man kan tilbyde dem forskellige aktiviteter både inden for og uden for lejrene.
Det vil jeg gerne gøre hr. Ammitzbøll opmærksom på; de muligheder findes allerede i dag.
Line Barfod (EL), 2007-05-31:
Problemet ved at få pengene til sit privatforbrug er, at jeg jo ikke som privatperson kan gå ud og sige, at nu vil jeg gerne have for 500 kr. bedre folkeskole.
Så kan jeg gøre, som Venstre ønsker, og købe plads på en privatskole i stedet for.
Det har beskæftigelsesministeren jo gjort.
Han har sagt åbent, at man ønsker at skabe et andet Danmark, hvor det private forbrug buldrer derudad, mens der næsten ikke kommer noget til det offentlige forbrug.
Sig dog åbent, at det er det, man ønsker, frem for at stå og påstå, at man gerne vil gå ind for velfærd.
Vil Venstre lytte til det?
Og vil man opfylde nogle af de krav?
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-31:
Lad os starte uden for Danmark.
Lad os starte med EU-spørgsmålet.
Altså, jeg må sige det samme til hr. Frank Aaen, som jeg lige netop har svaret hr. Martin Henriksen, nemlig at jeg synes, det er meget fornuftigt at tage stilling til, hvad der måtte ske på Det Europæiske Råd, når vi kender resultatet af forhandlingerne.
Jeg er klar over, at hr. Frank Aaen er en meget visionær politiker, der kan se ind i fremtiden og måske også nogle gange ser rigtigt ind i fremtiden.
Men jeg må så bare bekende, at mine evner er meget mere begrænsede end hr. Frank Aaens, og jeg kan ikke forudsige, hvad der kommer til at ske på Det Europæiske Råds møde i juni måned.
Derfor har jeg det bare sådan, at jeg først forholder mig til, hvad resultatet er, når man kender det.
Så til spørgsmålet om, at hr. Frank Aaen jo anerkender, at der er blevet brugt flere penge på offentlig velfærd.
Tak for det, vil jeg sige til hr. Frank Aaen.
Det er så første gang, jeg har konstateret, at Enhedslisten mener, der er blevet brugt flere penge på velfærd, men det er nu engang sådan, at skal man lave en offensiv investering, skal man også bruge penge.
Det har vi også valgt at gøre, men derudover betyder det selvfølgelig ikke, at der ikke kan være ting, der kan forandres, der kan gøres bedre.
Derfor lytter vi også meget til, hvad de forskellige brugerorganisationer siger, hvad de faglige organisationer siger.
Der er nogle ting, som helt sikkert skal forandres.
Der er andre ting, som måske ikke bliver forandret, men vi har dialogen.
Det er, fordi vi faktisk er interesseret i at lytte til de mennesker, som er ude i virkeligheden.
Dem bekymrer vi os om.
Frank Aaen (EL), 2007-05-31:
Så er det der hovne udtryk socialistiske ballademagere altså droppet.
Det er jeg tilfreds med.
Så mangler vi bare, at regeringen gør noget, for protesterne er der jo stadig væk.
Vi behøver bare at lytte til, hvad der foregår.
Men lad mig så vende tilbage til EU-spørgsmålet.
Det var jo ikke hypotetisk.
Det var ikke noget med at kigge i en krystalkugle.
Det var noget med at lytte til, hvad statsministeren sagde, nemlig at der nok kom en traktat og der nok kom nogle ændrede stemmeregler.
Så er det bare, jeg siger det helt enkle, at når vi ved fra statsministeren, at det er det, der kommer, så får vi vel mulighed for at debattere det i offentligheden på en måde, der er så gennemgribende, som tilfældet er ved en folkeafstemning, i stedet for det bare bliver kørt igennem med et lyntog her i Folketinget.
Det må man da kunne tage stilling til.
Hvis der kommer en ny traktat med nye stemmeregler, får vi så en folkelig debat, der afsluttes med en afstemning – ja eller nej?
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-31:
Nu var jeg jo tilfældigvis også i Folketingssalen, da statsministeren holdt sin tale, og jeg må erkende, at det fremgik af den tale, at statsministeren jo ikke sagde noget om, hvordan resultatet blev på Det Europæiske Råd i juni måned.
Det synes jeg er lidt værd at bemærke, for statsministeren sagde sådan set meget rigtigt, hvad virkeligheden var, men han sagde jo ikke, hvad udfaldet så måtte blive, og det er blot der, jeg tillader mig at sige til hr. Frank Aaen, at jeg ikke er særlig god til at kigge ind i fremtiden.
Jeg anerkender, at hr. Frank Aaen er meget stærk på det område, og at man måske også kunne vælge at søge inspiration hos hr. Frank Aaen vedrørende visse dele af fremtidsudsigterne.
Men når det er sagt, vælger jeg trods alt at tage min beslutning om, hvad der skal ske, når jeg kender det reelle bidrag fra Det Europæiske Råd.
Alt andet synes jeg ikke er seriøst.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Regeringen har ikke levet op til de forudsætninger, der lå for førtidspensionsreformen, den har simpelt hen ikke levet op til de målsætninger, den havde for førtidspensionsreformen.
Hvad angår det sidste om integrationsaftalen, vil jeg sige, at der ikke er nogen tvivl om, at Socialdemokraterne er dybt optaget af at få flere mennesker på arbejdsmarkedet, også dem med anden etnisk baggrund.
Derfor var vi med et langt stykke af vejen i integrationsaftalen.
Men vi er lige så optaget af – og det kan jeg forstå at hverken Venstre eller De Konservative er – at det ikke nytter at blive ved med at piske mennesker, der rent faktisk ikke kan flytte sig fra den pisk.
Og det er jo også det, vi opdager nu med 300-timers-reglen; vi opdager, at mennesker ikke kan komme i sving, at de ikke har ressourcerne til at komme i sving.
Så jeg er bange for, at også på det område må Venstre og De Konservative indse, at Socialdemokraterne havde ret.
Ellen Trane Nørby (V), 2007-05-31:
Nu bliver jeg forvirret, for hvis vi kigger på, hvor mange der var på førtidspension i 2001, så var det 259.380 personer.
Hvis vi så kigger på, hvad der skønnes i år, så er det 244.356 personer.
Altså, bare lige min hurtige matematiske regning siger, at det er et fald på 15.000 personer.
om, at der er kommet flere på førtidspension under den her regering
Jeg vil også gerne spørge konkret: Hvordan kan det være, at fru Helle Thorning-Schmidt kan stå på talerstolen og sige, at Socialdemokraterne vil så meget, når de ikke har villet være med til integrationsaftalen, når de ikke har villet være med til at slække på østaftalen og nogle af de andre initiativer, der netop skulle til her i en højkonjunkturtid for at skabe mere arbejdskraft på det danske arbejdsmarked?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Nej, det kan fru Ellen Trane Nørby ikke konstatere.
Ellen Trane Nørby (V), 2007-05-31:
Det er jo interessant at høre, at Socialdemokraterne har så mange ideer til, hvordan vi får flere ud på arbejdsmarkedet, når man samtidig kan konstatere, at Socialdemokraterne jo ikke ville være med til integrationsaftalen, der netop skulle sikre, at en stor gruppe kunne komme ud på arbejdsmarkedet.
Jeg kan så også forstå, at fru Helle ThorningSchmidt vil have, at der kommer færre på førtidspension.
Altså, jeg må sige, at det jo virker, som om Socialdemokraterne ikke rigtig ved, hvor det er, de er på vej hen.
Jeg vil også gerne følge op på det, hr. Jacob Jensen spurgte om: Synes Socialdemokraterne, at det er et problem, at der er kommet flere på folkepension, og at der er kommet flere studerende?
For jeg kan forstå, det er et problem, at der er folk, der er på førtidspension.
Så kan vi dermed konstatere, at Socialdemokraterne synes, at det er problematisk, at vi har studerende, førtidspensionister og folkepensionister i det her land.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Jeg anerkender fuldstændig, at der er kommet flere mennesker i arbejde.
Men jeg må så også sige: Det manglede bare andet, når der er højkonjunktur.
Det, jeg mener man har behov for, er at gå endnu hårdere til værks, have endnu flere ideer til, hvordan man kan skaffe arbejdskraft.
Statsministeren siger altid: Vi kan ikke få mere udvikling i den offentlige sektor, for vi har ikke hænderne til det.
Jamen hvis han må give op over for at få flere mennesker i arbejde, så giv dog op, så vil vi andre gerne tage over.
Jeg har nogle gode forslag for nogle af de offentligt ansatte, der er på deltid, og som ønsker at komme på fuld tid.
Der er måske 20.000 af dem.
Sørg for, at integrationen af mennesker med anden etnisk baggrund kommer til at lykkes.
Sikr, at de unge får den nødvendige uddannelse i folkeskolen.
Lad os gå op imod tendensen til, at flere går på førtidspension.
Lad os sikre en reduktion af sygefraværet.
Lad os sikre, at aktiveringsindsatsen over for de ledige bliver fremrykket.
Vi har et væld af ideer til, hvordan man skal få flere mennesker i sving og til at arbejde for velfærdssamfundet.
Det lyder på mig, som om statsministeren har givet fuldstændig op.
Jacob Jensen (V), 2007-05-31:
Jo, men det var jo ikke os, der startede, det var jo fru Helle Thorning-Schmidt, der startede med at nævne det her tal.
Derfor syntes jeg bare, at det var interessant ligesom at få afdækket, hvad begrundelsen er for, at det tilsyneladende er et stort problem for Socialdemokratiet.
Jeg vil godt spørge i den forbindelse, om ikke fru Helle Thorning-Schmidt anerkender, at der er kommet et stort og markant fald i antallet af personer i den erhvervsaktive alder på overførselsindkomst; samlet set er det et fald på 99.000 mennesker siden 2001, bl.a. 39.000 færre på dagpenge og 30.000 færre på kontanthjælp.
Men i det tal er der vel at mærke ca. 20.000 personer flere på barsel eller orlov i det hele taget.
Det er da en positiv udvikling, som jeg går ud fra at fru Helle Thorning-Schmidt også anerkender som værende en succes for den arbejdsmarkedspolitik, som denne regering har ført.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Som jeg også sagde til statsministeren før, er tallene korrekte.
Jeg synes, at man skal tage diskussionen med Dansk Arbejdsgiverforening.
Det er dem, der har anklaget regeringen for at være dumpet, når det handler om at få flere på arbejdsmarkedet.
Det kan jo ikke være rigtigt, at man er tilfreds med den arbejdsmarkedsindsats, vi har i Danmark.
Der er en voldsom mangel på arbejdskraft, og der er stadig alt for mange mennesker, der er på overførselsindkomster.
Jeg må konstatere, at når Venstre og regeringen er så optaget af den her diskussion, så må det åbenbart være, fordi de er fuldstændig tilfredse med, hvor mange mennesker vi har på arbejdsmarkedet, og at de ikke ser noget problem i, at der er mange mennesker på overførselsindkomster i Danmark.
Jacob Jensen (V), 2007-05-31:
Jeg noterede mig, at fru Helle Thorning-Schmidt i sin tale under første runde hæftede sig særligt ved en artikel i dagens udgave af Børsen, hvoraf der fremgår, at 43.000 flere er kommet på overførselsindkomst blandt personer uden for den erhvervsaktive alder siden år 2000.
Og det mente fru Helle Thorning-Schmidt var et stort problem.
Men jeg vil sige til fru Helle ThorningSchmidt, at det tal jo indeholder, at der er kommet flere pensionister, at der er flere personer, der nu tager orlov, og at der er flere unge mennesker, som er begyndt at tage en SU-berettiget uddannelse.
Er det et problem for fru Helle ThorningSchmidt og Socialdemokratiet, at der er det?
Og betyder det – det må vi jo konstatere som konsekvens – at Socialdemokraterne åbenbart er klar til at hæve pensionsalderen og ikke længere give mulighed for, at danskerne kan tage orlov, herunder barselorlov, eller for, at unge mennesker kan komme på en uddannelse, hvor der følger SU med?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Hr. Lars Barfoed ved jo udmærket godt, at vi har arbejdet for en tostatsløsning i ganske mange år.
Vi er også enige i det, som udenrigsministeren tidligere har arbejdet for, nemlig at man skal tale med begge parter, at man skal sikre, at der sluttes fred.
Og vi ved også godt, at den sidste terrorist ikke skal have lov til at bestemme forhandlingsklimaet i Mellemøsten.
Derfor står jeg fuldstændig bag det forslag til vedtagelse, vi har fremsat i går.
Det er en fortsættelse af den linje, vi hele tiden har haft.