runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-05-05:
Man skal da bestemt evaluere, og det har vi jo også gjort.
Det foregik her i Folketingssalen i en forespørgselsdebat.
Det kan godt være, at det er sådan lidt gammeldags af mig, men jeg synes jo sådan set, at det er det rigtige sted at foretage politiske evalueringer.
Vi har haft en forespørgselsdebat her i Folketinget, og den foregående spørger var jo også inde på det forhold, at der har været stillet en stribe spørgsmål, og man er velkommen til at stille flere.
For det må jo være sådan, at det er i regi af Folketinget, at man drager de politiske evalueringer.
Yildiz Akdogan (S), 2010-05-05:
Tak for det, hr. formand.
Det lyder lidt interessant, når statsministeren siger, at der ikke er lavet en samlet evaluering.
Men så kunne der måske være lavet et delmateriale, måske endda et notat fra Statsministeriets egne embedsfolk?
Det kunne man så ikke vide.
Men der er jo den sandhed, at Danmark har været vært for COP15, det største internationale klimatopmødet i dansk historie.
Vi havde muligheden for at skabe historie på klimaområdet, men det lykkedes ikke.
Den visionære klimapolitik udeblev.
Nogle har betegnet det, der foregik i Bella Center, som et stort flop.
Andre var bare meget, meget skuffede.
Når det er et så stort og vigtigt topmøde, som Danmark har været værtsland for, og som har kostet over 1 mia. kr., måske mere, og vi er gået fra en juridisk bindende aftale til en politisk bindende aftale, hvorfor er det så, at regeringen eller for den sags skyld statsministeren, som jo var vært for det her topmøde, ikke ønsker, at der skal laves en evaluering?
Jeg ved godt, ministeren siger, at vi stadig væk er værtsland, men man må da lære af sine erfaringer i forhold til, hvad der er foregået i Bella Center, så man måske ikke gentager de samme fejl i Mexico.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-05-05:
Nu ved jeg ikke rigtig, hvad det er for et papir.
Jeg kan godt se, at et papir har været omtalt i dagspressen.
Jeg bliver spurgt, om regeringen har foretaget en samlet evaluering.
Og vi har ikke foretaget en samlet evaluering.
Jeg har også løbende sagt i samråd og gentager det gerne her, at det er klart, at der over tid kan produceres forskelligt materiale, der indgår i regeringens arbejde med at lægge strategi eller håndtere formandskabet.
Om det papir, der refereres til, har en sådan status, skal jeg ikke kunne sige med sikkerhed.
Men jeg kan med sikkerhed sige, at der ikke er foretaget en samlet evaluering af COP15, alene jo af den grund at Danmark har formandskabet frem til Mexico.
Mette Gjerskov (S), 2010-05-05:
Jeg har her i Folketingssalen, på samråd i Miljøudvalget med statsministeren, igen her i Folketingssalen til forespørgselsdebat, i samråd, ja, i alle mulige situationer stillet spørgsmål.
For det, der jo er meningen, er, at vi skal finde ud af, hvordan det kunne gå så galt, hvorfor blev det en fiasko i København, og hvordan kan vi hjælpe mexicanerne videre, så vi ikke står med det samme problem til december i Mexico.
Det er ikke lykkedes mig i forbindelse med alle de spørgsmål og al den drøftelse, jeg har haft sammen med statsministeren, at få ham til overhovedet at nævne det her papir med et ord.
Er det, fordi det her papir viser, hvordan statsministeren og regeringen har fjumret rundt i forbindelse med klimatopmødet?
Er det det, der er grunden til, at det her papir skulle være hemmeligt?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-05-05:
Spørgsmålet går jo på, om jeg har holdt mig til sandheden i min besvarelse i samrådet den 23. februar, og det har jeg svaret på, og det er et rungende ja.
Det udsagn er fuldstændig i overensstemmelse med sandheden.
Jeg har jo gentagne gange forklaret Folketinget, at det hænger sådan sammen, at Danmark har formandskabet fra COP15 indtil COP16 i november 2010, og regeringen arbejder for at sikre den bedst mulige opfølgning på COP15, herunder Copenhagen Accord.
I det lys arbejdes der løbende med vurderinger og strategier, der danner udgangspunkt for den politiske stillingtagen, som regeringen fremlægger i Folketinget.
Per Dalgaard (DF), 2010-05-05:
Til sidst vil jeg i forbindelse med den fortsatte efterforskning spørge, hvilke fordele Danmark kan have af det.
Hvem er det egentlig, der initierer nye efterforskninger?
Er det grønlandske politikere, er det danske politikere, er det de udenlandske mineselskaber og olieselskaber, der henvender sig et eller andet sted og siger, at de gerne vil forske i sådan og sådan?
Dermed påfører de jo indirekte udgifter til den danske administration.
De får jo udgifter i forbindelse med at finde ud af at klarlægge det, og der er ikke mindst Råstofdirektoratet, hvis budget ikke er særlig stort.
Hvem initierer det egentlig og har ønsker om, at der nu skal forskes der og der, og hvem betaler gildet?
Jeg er godt klar over, at de, der forsker og borer, selv betaler deres rig og deres mandskab osv.
Men hvem betaler egentlig de afledte udgifter i forbindelse med at finde ud af, hvad de må, og hvad de ikke må, og dokumenter af den ene eller den anden art?
Mette Gjerskov (S), 2010-05-05:
Det var et kort svar fra statsministeren.
Hvorfor har vi ikke kunnet få lov til at se den her?
Hvad er det, der er så hemmeligt?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-05-05:
Nu spørges der ind til et detaljeringsniveau, som ikke indgår i min almindelige paratviden.
Det skal jeg meget beklage.
Så hvis der er en stor interesse i at få spurgt tættere ind til det, må det ske skriftligt eller til ministre på relevante ressortområder.
Det, jeg kan oplyse, er, at det indgår i selvstyreloven, at det samarbejde, der er mellem Danmarks og Grønlands Geologiske Undersøgelse, fortsætter inden for rammen af det beløb, jeg har skitseret, i en 5-årig periode frem til den 1. januar 2015, hvorefter det er det grønlandske selvstyre, der må tage stilling til, om man ønsker at indgå nye flerårige aftaler.
Og så skal de jo rimeligvis forhandles.
Det er, hvad jeg kan oplyse, ligesom jeg kan sige, at vi har en interesse i det af de grunde, jeg har nævnt før.
Dertil kunne man tillægge nogle forsyningssikkerhedsmæssige aspekter og selvfølgelig også nogle rent forskningsmæssige aspekter.
Mette Gjerskov (S), 2010-05-05:
Mener statsministeren, at hans udtalelse på samrådet den 23. februar 2010 om klimatopmødet »Nej, der er ikke lavet en skriftlig evaluering. Vi påtænker heller ikke at lave en samlet, skriftlig evaluering« var i overensstemmelse med sandheden?
Spørgsmålet lyder: Mener statsministeren, at hans udtalelse på samrådet den 23. februar 2010 om klimatopmødet, hvor han sagde, »Nej, der er ikke lavet en skriftlig evaluering. Vi påtænker heller ikke at lave en samlet, skriftlig evaluering«, var i overensstemmelse med sandheden?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-05-05:
Folketinget har jo vedtaget en selvstyrelov, som hviler på den fælles dansk-grønlandske ambition om at gøre det grønlandske samfund til et selvbærende samfund, og som har den sigtelinje at kunne reducere statens direkte tilskud til det grønlandske samfund udtrykt via bloktilskuddet over tid i takt med indtægter fra råstofudvinding i Grønland.
Det er jo den afvejning, som Folketinget har foretaget og med et meget, meget stort og bredt flertal tilsluttet sig.
Spørgsmålet her i dag afdækker jo, hvad der ikke er nogen nyhed, at Dansk Folkeparti ikke støtter den lov.
Men jeg bliver jo spurgt om regelkomplekset og kan derfor bare igen gentage, at det er i en dansk interesse at understøtte de geologiske undersøgelser i Grønland med henblik på at kunne afdække muligheden for en råstofudledning, som kan skabe indtægter til det grønlandske samfund og deraf afledt også til det danske samfund i form af et reduceret bloktilskud.
Thomas Jensen (S), 2010-05-06:
Jeg fik ikke svar på mit spørgsmål.
For den andel af medarbejderne, som ikke bruger multimedierne derhjemme, er det jo at pålægge dem en skat for noget, de ikke bruger derhjemme, og mit spørgsmål til hr. Mike Legarth er kort og klart: Er det retfærdigt, at man bliver pålagt en skat for noget, men ikke forbruger?
Mike Legarth (KF), 2010-05-06:
Det kommer an på, hvilken løn man får.
Men nødvendigvis må det være sådan, at hvis man af sin virksomhed får stillet et medie til rådighed, som virksomheden beder vedkommende om at bære 24 timer i døgnet, altså også privat i sin fritid, må virksomheden jo sørge for at aflønne vedkommende på en måde, så man i sin løn får kompensation for den udgift, man har via multimedieskatten.
Der kan være andre afgørende grunde til – og det er formodentlig det, hr. Thomas Jensen spørger til – at man ikke har gjort det fra offentlig side, og så må man jo spørge nærmere ind til hos ministeren, hvordan han mener at det skal håndteres.
Det, der er afgørende, er, om man har rådighed over et multimedie i sin fritid, og har man det, vil vi ikke ind i, at man skal kunne dokumentere og bevise, at det ikke bliver brugt i fritiden.
I øvrigt vil jeg henvise til den vejledning, der ligger på SKATs hjemmeside, og hvor man i alle de forskellige enkelte tvivlstilfælde kan gøre op med sig selv, om man vil være omfattet eller ej.
Indledningsvis vil jeg spørge hr. Niels Helveg Petersen eller tilkendegive omkring ordførertalen, at de 21 sider og grundigheden og fyldestgjortheden af den vejledning, der ligger på SKAT's hjemmeside, jo netop er for at sikre, at multimedieskatten rammer så hensigtsmæssigt som overhovedet muligt.
Og det er altså en betydelig sag at gøre det.
Men det er jo egentlig et argument i sagen, for det er vel både hr. Niels Helveg Petersens og min opfattelse, at tingene skal være til at forstå for borgerne, og så må vi godt bruge et par linjer på det.
Men det, jeg egentlig ville spørge om, er det, der er vigtigt i det her: Står hr. Niels Helveg Petersen i dag på talerstolen og tilkendegiver radikal politik?
Er det hjerteblod, er det et kernesynspunkt, er det ultimativt fra Det Radikale Venstre, eller er man i forhandlingsposition i forhold til sin opfattelse af multimedieskat?
Det er en kompliceret sag, men det bør heller ikke blive sådan, at hvad der ikke kan stå på bagsiden af et frimærke, det duer ikke, det kan vi ikke gennemføre, det kan vi ikke lave love om.
Nogle ting kræver lidt forklaring.
Lad det ligge.
Jeg fik ikke svar et svar på det, jeg spurgte om.
Nu vil jeg spørge på en lidt anden måde: Hvor alvorligt mener Det Radikale Venstre det her?
Kan man forestille sig Det Radikale Venstre være en del af et rødt regeringssamarbejde med S og SF som støtteparti eller som en del af regeringen – hvis det skulle ske en dag – og at man så accepterer en multimedieskat, eller vil det være en afgørende forskel og forhindring for, at man kunne indgå i et sådant samarbejde?
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-05-06:
Jeg kan ikke huske, at jeg forud for forhandlinger nogen sinde har opstillet ultimative krav.
Det er jo aldrig smart at gøre forud for forhandlinger.
Så jeg kan helt sige, at det gør jeg ikke.
Men de 21 siders vejledning er udtryk for, at lovgivningen er noget bøvl, der påfører virksomheder og offentlige myndigheder urimeligt besvær, et så stort besvær, at der altså er behov for endeløse vejledninger i, hvordan det, der står i loven, skal forstås.
Jeg har jo ellers forstået, at det der med at modarbejde bøvl for virksomhederne var et kernepunkt for Det Konservative Folkeparti.
Her har man indført en ordning, som har påført virksomheder og offentlige myndigheder uendeligt bøvl, demonstreret bl.a. ved, at Skatterådet jo bl.a. har måttet foretage et utal af afgørelser om, hvorledes loven skulle forstås.
Så jeg synes, at Det Konservative Folkeparti her burde rette blikket lidt mod sig selv og spørge: Har vi her ikke medvirket til at skabe bøvl?
Frank Aaen (EL), 2010-05-06:
Der er ingen tvivl om, at det her er en meget uskøn skat.
Den er bøvlet og svær at administrere.
Den er asocial, forstået på den måde, at jo højere løn man får, jo mere får man typisk stillet til rådighed.
Men skatten er den samme, uanset om man er lavtlønnet eller højtlønnet, og det er også asocialt.
Pengene, der kommer ind ved ordningen, bruges også asocialt, fordi de bruges til skattelettelser, der mest går til de rigeste.
Derfor er der mange gode grunde til at lave ordningen om, og det er vi positive over for at medvirke til, når vi får en ny regering.
Vi synes dog som udgangspunkt, at alle former for løn skal beskattes, og derfor vil vi ikke bare gå med til at afskaffe den, men vi vil gerne ændre den, så den bliver mere retfærdig og rammer dér, hvor den skal ramme, i stedet for at den i nogle tilfælde, som vi har set det, rammer folk fuldstændig urimeligt.
Thomas Jensen (S), 2010-05-06:
Mit spørgsmål til hr. Mike Legarth er, om hr. Mike Legarth synes, det er retfærdigt, at lønmodtagere, som ikke tager multimedier med hjem og dermed ikke gør brug af multimedier derhjemme i privat regi, skal beskattes af det.
Mike Legarth (KF), 2010-05-06:
Det, det jo handler om, og det, jeg taler om, er de tvivlstilfælde, som politikerne ikke skal tage stilling til, men som Skatterådet og andre må afgøre, hvis det er særlig vanskelige forhold, der skal afgøres, eksempelvis om en tv-licens skal være omfattet af multimediebeskatningen eller ej.
Der er nogle elementer der, som det er op til dem, der skal ligne, at afgøre.
Men jeg er da fuldstændig enig i, at der er en overordnet vejledning, og den ligger jo på SKATs hjemmeside, hvor man kan se en 21 sider grundig beskrivelse af, hvornår man er omfattet, og hvornår man ikke er omfattet af multimedieskatten.
Så vi har forsøgt at gøre det så gennemskueligt som muligt, men lovgivning er kompliceret, og en gang imellem er det vanskeligt med få ord at forklare, hvordan tingene hænger sammen.
Thomas Jensen (S), 2010-05-06:
Jeg vil gøre Venstres ordfører opmærksom på, at jeg har læst lovforslaget.
Hvis man virkelig læser det, vil man også kunne se – det vil hr. Karsten Lauritzen også kunne – at der inden for rammerne af det efterfølgende er lavet nogle fortolkninger og en administration, der netop gør, at den her ordning er pilhamrende skæv, for der er nogle højtlønnede, der kan få en skattefritagelse, samtidig med at der er nogle lavtlønnede, der får en ekstraskat.
Det er pilhamrende skævt.
Til det med de forskellige citater, som flere Venstrepolitikere her i dag har lagt frem, vil jeg bare sige, at jeg selv var til stede under det samråd, som citaterne er taget fra, og man kan ikke drage den konklusion, at Socialdemokraterne ville ændre på satsen på 3.000 kr.
Det har hele tiden været den store linje i Socialdemokratiets politik, at det handler om at få tilpasset administrationen, så den her skat bliver mere fair.
Mikkel Dencker (DF), 2010-05-06:
Jeg tror ikke, at jeg udløser den store overraskelse eller det store chok ved at sige, at Dansk Folkeparti vil stemme imod beslutningsforslaget, hvis det kommer til afstemning ved en anden behandling.
Multimedieskatten, som Det Radikale Venstre ønsker at afskaffe, er på nuværende tidspunkt udformet som et led i skatteaftalen – den, der hedder forårspakke 2.0 – mellem Dansk Folkeparti og regeringen, og alene af den grund, at Dansk Folkeparti har været med til at aftale multimedieskatten, bakker vi selvfølgelig fortsat op om dens eksistens.
Vi afviser selvfølgelig derfor beslutningsforslaget.
I Dansk Folkeparti finder vi det yderst rimeligt, at al form for løn beskattes og også den løn, der udbetales i form af naturalier, ved at man får stillet et gode til rådighed, som man har mulighed for at benytte privat, og som derfor kan erstatte en privat udgift, som man ellers skulle have afholdt af egen lomme.
Derfor finder vi det rimeligt, at vi har en multimedieskat, som tager højde for de ting.
Den finansiering, som Det Radikale Venstre stiller op i beslutningsforslaget, og som skal dække det hul, der kommer i statskassen, hvis man gennemfører forslaget, håber jeg at forslagsstilleren vil uddybe, når han senere på eftermiddagen går op på talerstolen.
Jeg må sige, at udtrykket en bedre ligning jo er en rigtig elastik, hvor det her sjovt nok er sat til lige at give 570 mio. kr.
Man kan jo undre sig over, hvor det tal kommer fra.
Det er jo sådan et skævt tal, og når der ikke argumenteres bedre for det, virker det næsten, som om Det Radikale Venstre bare knipser med fingrene, og så kommer der 570 mio. kr. dalende ned fra himlen.
Vi kan med andre ord ikke støtte beslutningsforslaget, så Det Radikale Venstre må hente opbakning andre steder fra.
Mike Legarth (KF), 2010-05-06:
Tak, hr. formand.
Det Konservative Folkeparti kan heller ikke støtte forslaget, og det kan vi ikke, fordi multimedieskatten jo er en del af skattereformen, en del af en lang række elementer, som har gjort, at vi har kunnet gennemføre en historisk sænkning af marginalskatten med 7½ pct., en sænkning af en størrelse, der ikke er set siden 1903, til stor gavn for konkurrenceevnen i dansk erhvervsliv.
Det er vigtigt at holde øje med og holde fast i og forstå, at multimedieskatten ikke er en ekstraskat, ikke er noget, der rammer nogen, men er en skat, man skal betale af et multimedie, der er stillet til rådighed af ens virksomhed, og som man kan bruge i arbejdstiden, og hvis man også kan bruge den privat, så er det, at man skal betale for det, og det er jo fair.
Det er vigtigt at forholde sig til, at det er forholdsvis lavt sat, et beløb på 3.000 kr., man skal lægge til sin indkomst, og det bliver man så beskattet af.
Man kan sige, at det ikke kan lade sig gøre at have et multimedie til rådighed i sin fritid billigere.
Det er klart, at hvis vi etablerede et system, hvor man med fordel kunne købe en privat mobiltelefon, altså var forsynet med en firmamobiltelefon i den ene lomme og en privat mobiltelefon i den anden lomme, og det samme med en computer, en computer i den ene hånd til virksomhedsbrug og i den anden til privatforbrug, og hvis det system var billigere og det bedre kunne betale sig for en borger, var vi gået galt i byen.
Så havde vi lavet selvmål, men det har vi ikke.
Derfor afviser vi forslaget.
Klaus Hækkerup (S), 2010-05-06:
Nu var Det Konservative Folkepartis ordfører jo meget efter den socialdemokratiske ordfører for at ville udvide ordningen og gøre den mere besværlig.
Jeg skal bare gøre opmærksom på – og det skal nok ende med et spørgsmål – at den her ordning med multimedieskatten jo ikke omfatter musik- og tv-adgang, heller ikke selv om dette tilbydes som en integreret del i mobil- og bredbåndsforbindelsen.
TDC udbyder jo f.eks. Home Duo- og Home Trio-ordninger, som er relativt billige – tror jeg nok folk i almindelighed mener – men de er ikke omfattet af ordningen.
Og hvis det, arbejdsgiveren stiller til rådighed, tilfældigvis også omfatter de Home Duo- og Home Trio-løsninger, der er peget på her, så skal der altså ske særskilt indberetning, og der skal af SKAT føres særskilt kontrol med, om der tilbydes sådan nogle ordninger, og om det også er blevet oplyst til skattevæsenet. Finder hr. Mike Legarth virkelig, at det er en hensigtsmæssig og smidig måde for dansk erhvervsliv at løse beskatningsproblemet på?
Mike Legarth (KF), 2010-05-06:
Først og fremmest vil jeg sige til hr. Klaus Hækkerup, at jeg på ingen måde anerkender det om, at jeg var efter nogen ordfører.
Jeg stillede nogle konkrete spørgsmål til hr. Thomas Jensen som ordfører for Socialdemokratiet, om nogle af de tilfælde, der har været rejst tvivl om i offentligheden, fordi der har været divergerende tilkendegivelser af, hvad der var socialdemokratisk politik.
Det er jo evident, det har vi jo kunnet læse os til i Børsen, det har der været refereret til flere steder, og jeg har selv under debatten hørt forskellige udlægninger af det.
Derfor er det vigtigt, at vi her, hvor vi står og taler til hr. og fru Danmark, offentligheden, får gjort klart: Hvad er det, Socialdemokratiet står for, og hvad er det for en politik, vi i regeringen står for?
Med hensyn til det spørgsmål, der blev stillet, er det jo ikke os politikere, der skal gå ind i nogle detaljerede afgørelser om, hvad der er, og hvad der ikke er omfattet, det har vi jo heldigvis andre og mere begavede, kompetente fora til.
Klaus Hækkerup (S), 2010-05-06:
Det forstår jeg overhovedet ikke.
Her har regeringen gennemført en multimediebeskatning, som administrativt jo er skruet ganske besværligt sammen for mange, selv om vi ellers altid hører Det Konservative Folkeparti stå her i Folketingssalen og hælde vand ud af ørerne over, hvor besværlige tingene er for erhvervslivet.
Her er der altså nogle problemer, der godt nok ser ud til at være administrativt besværlige.
Og hvad for et svar har Det Konservative Folkeparti så på det?
Ja, siger de, den slags detaljer har vi heldigvis andre til at beskæftige sig med.
Må jeg spørge: Er Det Konservative Folkeparti overhovedet ikke ansvarlig for implementeringen af de love, de er med til at vedtage, og for at sikre, at det ikke kun sker på en hensigtsmæssig og administrativt nem måde for virksomhederne, men også, som Socialdemokratiets ordfører jo var inde på, på en retfærdig måde for medarbejderne, så de ikke bare beskattes af noget, de ikke har fået stillet til rådighed?
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-05-06:
Jeg havde ærlig talt
ikke forestillet mig, at situationen her i dag skulle føre til, at vi skulle stå her og føre regeringsforhandlinger.
Det er jeg altså ikke klar til med det her udgangspunkt.
Mit ærinde er alene at påvise, at denne skat ikke fungerer ordentligt, at den giver store problemer, og at den modvirker en modernisering af det danske samfund.
Regeringsforhandlinger – når sådanne skal føres, og hvis de skal føres, så ligger det i øvrigt på den anden side af mit valg til Folketinget, så det skal jeg ikke bevæge mig ind i.
Mads Rørvig (V), 2010-05-06:
Der er jo mange holdninger til den her multimedieskat.
Venstre synes, vi skal fastholde den, Det Radikale Venstre synes, vi skal afskaffe den, og Socialdemokratiet, kunne vi så konstatere, synes, at den skulle sættes op for nogle.
Der bliver vi nok ikke enige.
Men jeg er lidt interesseret i en del af forslaget, nemlig delen omkring finansiering, for den synes jeg er utrolig spændende.
Hr. Niels Helveg Petersen nævner, at vi kan snakke om forskellige finansieringsformer og om, hvor vi kan finde penge, men hvis vi nu forholder os til det, der står i forslaget, som vi behandler i dag, så vil jeg godt have at vide, hvordan man er kommet frem til de 575 mio. kr.
Klaus Hækkerup (S), 2010-05-06:
Hvis f.eks. en journalist får stillet en kæmpe fladskærm til rådighed af sin arbejdsgiver for at kunne følge med i nyhedsformidlingen rundtom i verden, skal det så være omfattet af multimedieskatten eller ej?
Skal det efter Det Radikale Venstres opfattelse beskattes som et personalegode eller ej?
Sådan er der jo masser af områder, man kan gå igennem og sige: Skal det være noget, der er relateret til den pågældendes erhverv?
Skal det være noget, den pågældende skal beskattes af, hvis den pågældende ikke bruger det?
Og endnu værre, som hr. Thomas Jensen nævnte, hvis arbejdsgiveren bare skriver, at det har medarbejderne til rådighed og de ikke har det, skal de så også beskattes af det?
Hvad er Det Radikale Venstres svar på de her spørgsmål om afgrænsningen, når man siger, at det er de nye medier, de skal bare friholdes?
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-05-06:
Det er jo selvfølgelig umuligt i en kort bemærkning at redegøre for alle de grænsedragninger, der kan komme på tale, men det er jo en fuldstændig illusion, hvis hr. Klaus Hækkerup mener, at man har løst det problem med den her multimedieskat.
Der kan jo stilles multimedier til rådighed i en uendelighed for lønmodtagere i den bedre ende, som hr. Thomas Jensen siger det, altså for dem, der selv bestemmer deres løn.
Man har jo ikke løst det problem.
Man har lavet en standardløsning, som siger, at en størrelse passer til alle, og det giver jo ikke nogen retfærdighed.
Så jeg vil svare hr. Klaus Hækkerup på denne måde: Hr. Klaus Hækkerup har jo ikke løst det problem ved at ville bevare den multimedieskat, som man vil bevare.