runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2015-03-17:
For det første synes jeg, der er grund til her at undre sig højlydt over Det Konservative Folkepartis prioriteringer, for uanset hvem man er, kan man kun bruge pengene én gang, og her vil man altså bruge 4,5 mia. kr. frem mod 2020 og endnu flere på sigt, som, hvis man havde dem, jo i stedet for kunne have været anvendt på at sænke personskatterne.
Så er det ikke afgørende, om man er lejer eller ejer, og det er jo som bekendt ejerne, der har haft glæde af de andre skatterabatter, der har været på ejerboligområdet igennem mange år.
Men nej, her prioriterer Det Konservative Folkeparti altså helt specifikt den type af borgere, som bor i egen bolig – også selv om det ikke bidrager til væksten.
For det andet vil jeg sige, at man altså ikke forholder sig til, at udviklingen her – som jo er skabt under den tidligere regering med det skrå skatteloft, der gør, at de her ting kommer senere – trods alt er med til at sørge for, at vi ikke får en ny prisboble.
Men på et tidspunkt, hvor der er lav rente og igen er vækst i økonomien, vil man altså byde borgerne – og her særlig boligejerne – fornyet utryghed ved at blæse luft under tryk ind i en ny boble.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-03-17:
Altså, spørgsmålet er jo relativt enkelt.
Det ser ud til, at regeringen vil lade boligskatterne stige med en så eksplosionsagtig hastighed, at familier ikke kan blive boende i deres bolig.
Jeg har et eksempel med Mia Espersen og hendes familie, der er flyttet ind i et 160 m² stort hus i Snekkersten.
Deres ejendomsskat er steget fra 17.500 kr. til 50.000 kr.
Det er en ekstraudgift for familien på 32.500 kr. pr. år.
Det betyder noget i alle familier.
Så mit spørgsmål til ministeren er, om man vil acceptere, at der er familier – helt almindelige familier – som ikke kan blive boende i det hus, som de har købt, og som de troede de havde en fremtid i sammen med deres børn, og at man bare vil lade stå til fra regeringens side.
Per Løkken (KF), 2015-03-17:
Det Konservative Folkeparti er stor fortaler for, at der skabes vækst i hele Danmark, og vi har også fremlagt ambitiøse mål for vækst i vores 2020-plan.
Hos De Konservative glæder vi os over ethvert udspil, der fører til vækst og udvikling i Danmark.
Med aftalen om en vækstpakke fra juni 2014 er der afsat midler til en permanent nedsættelse af færgetaksterne for erhvervstransport til og fra øerne med henblik på at understøtte erhvervsudviklingen i øsamfundene.
Det er et vigtigt skridt, hvor vi ud over at give mulighed for lavere takster også sender et signal til alle beboere på øsamfundene om, at vi også ønsker fremskridt og udvikling i deres lokalsamfund.
Lovforslaget løser ikke problemet alene.
Vi ser gerne, at regeringen går videre og sikrer internet- og mobildækning overalt i Danmark.
Internetog mobildækning er en forudsætning for, at man kan arbejde og bosætte sig på øer og i landdistrikter.
Det konkrete lovforslag udmønter en del af initiativet, der omhandler lavere takster for godstransport til og fra øer på de færgeruter, der ikke er statslige.
Nedsættelse af færgetakster for godstransport kan maksimalt udgøre 80 pct. af færgetaksten pr. 1. januar 2015.
Vi synes også godt om udgangspunktet for tilrettelæggelsen af ordningen, nemlig at der skal være tale om en ordning, der er enkel og let at administrere, så der ikke skabes unødigt bureaukrati i kommunerne.
Vi har fuld tillid til, at de kan administrere ordningen.
De Konservative støtter dermed forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-03-17:
Jeg synes, det er voldsomt af ministeren at bruge et ord som uansvarligt om det her forslag om at fastfryse grundskylden.
Ejendomsskatterne i Danmark er jo delt op i to: Der er en ejendomsværdiskat, og der er en grundskyld.
For ejendomsværdiskatten gælder det, at den allerede er fastfrosset på kroner og øre.
Det er, så vidt jeg kan forstå, regeringens politik, at det fortsat skal gælde indtil 2020, for hvis regeringen ønskede noget andet, var der et flertal sammen med SF og Enhedslisten for at ophæve skattestoppet for ejendomsværdiskatten.
Så regeringen går ind for det skattestop.
Det er åbenbart ikke uansvarligt.
Men hvis man ønsker at udvide det til også at omfatte grundskylden, er det uansvarligt.
Det hænger jo ikke sammen, hr. minister.
Finn Thranum (V), 2015-03-17:
Jeg tænker egentlig, det er en styrke, at jeg kommer fra et bredt parti som Venstre, hvor der også er plads til, at der er nogle, der har en anden holdning til det.
De er valgt ude i et lokalområde, hvor det her problem er markant og stort.
Ejendommene dér er vurderet meget højt, og derfor er grundskylden også en stor belastning.
Sådan må det være, og det betyder jo, at når man efterfølgende skal til at finde ud af, hvordan man løser problemerne, må alle elementer indgå.
Men Venstres officielle politik er den, jeg siger her, og det er, at vi kun ønsker at bruge og kun kan bruge pengene én gang.
På nuværende tidspunkt er den prioritering, vi vælger at lave i Venstre, at vi vil lette belastningen af de laveste indkomster, sådan at man bliver motiveret til at gå på arbejde, også af sin pengepung.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-03-17:
Når der sådan er diskussioner i offentligheden, f.eks. affødt af avisartikler om grundskyld, kan man ofte høre Venstrefolketingsmedlemmer, der er valgt herovre i hovedstadsområdet, som går ud og siger, at de vil arbejde for at fastfryse grundskylden.
Jeg vil gerne høre Venstres ordfører: Hvad synes Venstres ordfører om, at han har partifæller, som går ud og siger, at de vil arbejde for at fastfryse grundskylden, når Venstre i virkeligheden ikke arbejder for det?
Er det ikke ligesom at stikke blår i øjnene på deres vælgere, så deres vælgere tror, at de får en bestemt politik, hvis de stemmer på disse Venstrefolk her i hovedstadsområdet?
Men de får den slet ikke, fordi Venstres holdning jo repræsenteres af ordføreren deroppe på talerstolen.
Finn Thranum (V), 2015-03-17:
Det må være forslagsstillerens konklusion på det.
Jeg går ud fra og håber da, at beslutningsforslagsstilleren får indflydelse på nogle af de ting, der skal foregå efter et valg, og så må det jo være en debat, der kan tages op.
Men det, jeg svarer nu og her, er, at Venstres prioritering er at sænke skatten på de laveste indkomster og at sænke skatten for erhvervslivet, for det finder vi er den rigtige måde at bruge vores penge på.
Vi kan ikke bruge dem to gange.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-03-17:
Så et kommende skattestop, hvis der kommer en borgerlig regering,
er ikke et rigtigt skattestop.
Altså, et kommende skattestop, hvis vi får en borgerlig regering,
Finn Thranum (V), 2015-03-17:
Det ændrer ikke på den prioritering, vi har valgt at foretage i Venstre med de penge, vi har til rådighed.
Det er, at vi gerne vil lempe skatten for de laveste arbejdsindkomster, og at vi gerne vil gå ud og hjælpe virksomhederne med lavere skatter og lavere afgifter.
Det finder vi er vigtigt, for at vi får gang i den vækst, vi har brug for her i landet, så vi får så mange som muligt i arbejde, og så vi får så meget omsætning i det danske samfund som overhovedet muligt.
Det tror vi er den bedste måde at bruge pengene på.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-03-17:
Venstres formand, Lars Løkke Rasmussen, var for 2 uger siden i et interview i DI's blad ude at love danskerne et fuldstændig vandtæt skattestop, et skattestop, der, som han siger i interviewet, betyder, at skatter og afgifter ikke må stige i Danmark, hvis der kommer en borgerlig regering.
Det er vi jo enige i, og lad os se, om vi ikke kommer til at arbejde med det sammen på den ene eller på den anden måde.
Hvis Venstres formand lover et egentligt skattestop og et rigtigt skattestop, må det vel også gælde de 60 pct. af de danske familier, som bor i egen bolig.
Finn Thranum (V), 2015-03-17:
At eje en bolig er langt mere end at skovle sne på fortovet, få taget skiftet, hvis det er utæt, og slå græsplæne om sommeren.
Det er vi enige om.
En af tingene, der følger med, er at betale grundskyld, en ejendomsskat til den kommune, man er bosat i.
De seneste år har desværre været præget af stor usikkerhed for mange danske boligejere.
I sommeren 2013 fremlagde Rigsrevisionen en omfattende kritik af det danske ejendomsvurderingssystem.
Konklusionen lød, at SKAT ramte forkert i 75 pct. af tilfældene i sin 2011-vurdering for parcelhuse i forhold til de priser, som husene blev handlet til.
Det er selvfølgelig slet, slet ikke godt nok.
Jeg forstår boligejernes frustration, jeg er jo selv en af dem.
Og jeg forstår forslagsstillernes baggrund for at fremsætte det forslag, som vi i dag førstebehandler her i Folketingssalen.
For Venstre er det helt afgørende, at danske boligejere kan have tillid til SKATs ejendomsvurderinger.
Regeringen har indtil videre ikke kunnet levere en løsning på problemet.
Oven i købet skal boligejerne vente på en model, som måske, måske ikke betyder en endnu større stigning i boligskatten for den enkelte boligejer efter 2017, ud over det allerede gældende med det nuværende vurderingssystem.
Og det er naturligvis slet ikke holdbart.
Venstre finder beslutningsforslaget sympatisk, og i Venstre vil vi gerne sætte skatter og afgifter ned.
I år har vi foreslået at sænke skatter og afgifter med 5 mia. kr.
Men pengene kan kun bruges én gang, og for Venstre at se bruges de penge bedst på at lette skatten i bunden, på de laveste arbejdsindkomster, så det bedre kan betale sig at arbejde, og på at lette skatter og afgifter, så rammerne for erhvervslivet forbedres.
Det er det, der skaber job.
Det er det, der skaber udvikling i hele Danmark.
Venstre prioriterer i første omgang jobskabelse og øget vækst.
Det gavner hele samfundet.
Derudover står det jo enhver kommune frit for at sænke den kommunale grundskyldspromille.
Den fastsættes i kommunerne, ikke på Christiansborg.
Og det er jo en oplagt mulighed for kommunerne at kompensere boligejerne for den stigende ejendomsskat ved at sætte grundskyldspromillen ned.
Mig bekendt er det kun Gentofte Kommune, som i dag ikke har mulighed for at sænke grundskyldspromillen.
Det skyldes, at der i dag er et krav om, at kommunerne mindst skal opkræve 16‰ i grundskyld.
Det krav har Venstre tidligere foreslået at fjerne, for det må være op til de enkelte kommuner, hvor meget de vil opkræve i grundskyld.
I Venstre ser vi heller ikke nogen umiddelbar grund til, at ansvaret for at opkræve grundskyld ændres fra at være kommunernes ansvar til at blive statens ansvar.
Det er en kommunal opgave at opkræve grundskyld, ligesom det er en kommunal opgave at fastsætte grundskyldspromillen.
Som beslutningsforslaget foreligger her i dag, kan Venstre derfor ikke stemme for det.
Morten Østergaard (RV), 2015-03-17:
Jeg kunne også se, at det stod i skærende kontrast til alle andre, der udtalte sig, herunder de økonomer, som bl.a. har undersøgt årsagerne til finanskrisen, og som jo har peget på, at netop boligboblen var en del af forklaringen på den.
Jeg ved ikke, hvor hr. Ole Birk Olesen har været i de sidste 10-15 år, men det kan ikke have været det her område, hr. Ole Birk Olesen har fulgt tæt, for alle er jo enige om, at den medløbende politik, der blev ført, bl.a. med den skattepolitik, der var på boligområdet, var med til at påvirke priserne.
Og jeg tror ikke, at der er nogen boligejere, der synes, at de sidste 4-5 år har været gunstige og positive og forbundet med tryghed.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-03-17:
Nej, man kan ikke bruge pengene to gange, og det er også derfor, at Liberal Alliance foreslår, at vi ikke skal have et voksende offentligt forbrug i Danmark, som i forvejen har et af verdens største offentlige forbrug, men at vi skal holde det offentlige forbrug i ro og endda sænke det en smule, således at der bliver penge til bl.a. det her, for der er jo andre hensyn at tage end hensynet til arbejdsudbuddet.
Der er også hensynet til de familier, som bliver beskattet fra hus og hjem, fordi regeringen ønsker, at de skal finansiere størstedelen af det merforbrug i den offentlige sektor, som regeringen lægger op til.
Til det med det uansvarlige: Ministeren taler om en boble på boligmarkedet, men det er jo ikke en boble, hvis priserne stiger, som følge af at beskatningen falder.
Det er jo en reel prisudvikling, som er en følge af nogle andre forhold på boligmarkedet, hvor beskatningen ikke er så hård som ellers.
Det er ikke en boble.
Det er en prisudvikling.
Morten Østergaard (RV), 2015-03-17:
Som det fremgik af min besvarelse, og som det fremgår af forslaget, er det 4,5 mia. kr., man taler om frem til 2020, som vil gå ind på et tidspunkt, hvor priserne igen, særligt i hovedstadsområdet, udvikler sig, så man næsten er tilbage på niveau, og det er på et tidspunkt, hvor renten er lav.
Så jo, hr. Ole Birk Olesen, der vil være uansvarligt igen at begunstige med nye rabatter til de samme boligejere.
Under alle omstændigheder kan det bare undre, for når man blandt de borgerlige partier normalt taler om skat, plejer det at være skatten på arbejde, der er den centrale udfordring.
Og man kan altså ikke bruge pengene to gange.
Derfor spørger jeg bare: Hvad med alle dem, der bor til leje, selv i hovedstadsområdet, som man åbenbart særlig gerne vil begunstige?
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-03-17:
Tak for det.
Det Konservative Folkeparti vil med det her beslutningsforslag fastfryse grundskylden på det beløb, der gjaldt for 2014, og desuden lade staten overtage ansvaret for opkrævning af grundskatterne.
Jeg kan med det samme afsløre, at Radikale Venstre ikke kan støtte beslutningsforslaget af flere forskellige grunde, som jeg vil komme ind på nu.
For det første er målet med grundskylden at beskatte værdien af den grund, man ejer, det vil sige, at grundskylden følger grundens værdi.
Dette beslutningsforslag vil med en fastfrysning af grundskylden ændre grundlæggende på det princip.
Det kan vi selvfølgelig ikke støtte.
Radikale Venstre synes, det er vigtigt at skabe forudsigelighed for boligejerne – det er vi helt enige i – med hensyn til hvor meget ens grundskyld faktisk kan stige, og der har derfor fra 2003 været et loft over stigningen i beregningsgrundlaget for grundskylden, det såkaldte grundskatteloft, hvor beregningsgrundlaget som udgangspunkt højst kan stige med 7 pct. Med beslutningen i 2013 om at videreføre vurderingen fra 2011 blev der i øvrigt givet nedslag på 2,5 pct. for alle private ejerboliger, og det er ud fra det grundlag, at grundskylden for 2015 og 2016 beregnes.
Dermed mener vi også i Radikale Venstre, at der faktisk er taget berettiget hensyn til boligejerne.
For det andet vil en fastfrysning af grundskylden medføre et beregnet mindreprovenu på omkring 4,5 mia. kr., som af Det Konservative Folkeparti foreslås finansieret af uspecificerede besparelser i det offentlige forbrug.
Vi skal med andre ord spare på velfærden i Danmark svarende til måske omkring 7.000-8.000 medarbejdere.
For det tredje vil en fastfrysning af grundskylden være en gentagelse af den uansvarlige økonomiske politik, der blev ført gennem 00'erne af den borgerlige regering med støtte fra Dansk Folkeparti.
Det førte til, at boligpriserne løb løbsk, hvilket efter finanskrisen, da boligboblen brast, faktisk har stavnsbundet rigtig mange danskere til deres boliger.
På den baggrund kan Radikale Venstre ikke støtte beslutningsforslaget, herunder forslaget om at lade staten overtage ansvaret for opkrævning af grundskatterne.
Hvis hr. Brian Mikkelsen har 4.500 kr. mindre om måneden i sin privatøkonomi, vil jeg tro, at man hjemme ved køkkenbordet skal finde ud af, hvad man så ikke skal gøre.
Det er sådan set fuldstændig den samme situation, når man fremsætter et forslag, hvor man trækker nogle penge ud af statens eller kommunernes budget, for så er der noget, man skal holde op med at gøre.
Det er et ret simpelt spørgsmål, og det er sådan set det, jeg beder om et svar på: Hvad er det, man skal holde op med at gøre i kommunerne, hvis man trækker 4½ mia. kr. ud af deres budgetter?
Brian Mikkelsen (KF), 2015-03-17:
Nu må jeg jo hellere passe på, hvad jeg siger, og nu må vi hellere tale pænt til hinanden.
Jeg forstår ikke, hvordan et udgiftsstop kan blive til besparelser.
Altså, et udgiftsstop er et udgiftsstop; det er ikke besparelser.
Hvis jeg, og det er jo henvendt til både S og RV, kigger på den offentlige udgiftspolitik fra 2011 til 2013, har der måske til overraskelse for den radikale ordfører og i hvert fald til overraskelse for den socialdemokratiske ordfører – det kunne jeg høre på et tidligere spørgsmål – været en minusvækst i det offentlige forbrug.
Regeringen lægger i deres sidste budgetoverslag op til en vækst i 2016 på 0,1 pct., og så bliver vi beskyldt for, fordi vi vil have en vækst på nul – dvs. et udgiftsstop – at være økonomisk uansvarlige og for at ville bombe velfærdssamfundet.
Regeringen lægger op til en vækst i 2016 på 0,1 pct.!
Der siger vi så: Ud fra en nulvækst kan vi altså finansiere, at boligejerne bliver boende i deres bolig, samtidig med at vi gør samfundet mere konkurrencedygtigt ved at sænke nogle skatter og afgifter.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-03-17:
Tak for det.
Jeg synes måske, at det er lige lovlig stærk tobak at høre, at nu skal vi tage ansvar, og nu skal vi være anstændige.
Det er jo ikke særlig ansvarligt over for boligejerne, at man måske bringer dem i en sådan situation, at de bliver teknisk insolvente og dermed stavnsbundne til deres huse.
Med hensyn til ansvarlighed i øvrigt: Nu er vi jo langt fra juleaften, men der bliver her delt nogle gaver ud, og det med ansvarlighed handler jo altså også om at anvise en finansiering af sine forslag.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge forslagsstillerne om, hvad der ligger i det der ord udgiftsstop, som anvendes.
Det er det, vi andre kalder besparelser eller nedskæringer i den offentlige sektor.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-03-17:
Det er ikke en hemmelig politik.
Vi har fortalt om den i dagspressen, dengang det var aktuelt.
Men forslaget går ud på, at hvis man bor i en ejerlejlighed i dag, så skal man betale det samme i den nye ejendomsværdiskat, som man betaler i dag i ejendomsværdiskat og grundskyld.
Hvis man derimod bor i enfamilieshus, skal man sættes ned i den nye ejendomsværdiskat, så man ikke betaler mere end folk, der bor i ejerlejlighed.
Det er rigtigt, at det vil koste nogle flere milliarder end det her forslag, men det er kastet ud til åben debat.
På et tidspunkt må der ud over os være nogle partier herinde – det er så ikke endnu – der ser, at det er et problem, at man overbeskatter enfamilieshuse i forhold til ejerlejligheder.
Simon Kollerup (S), 2015-03-17:
Det var jo mere interessant, end jeg lige havde regnet med.
Det lyder rigtig spændende.
Måske kunne ordføreren så være med til at fortælle mig om den politik, man ikke går til valg på, men som man alligevel har?
Hvilket provenutab vil vi have i den offentlige sektor som følge af det forslag?
Som jeg lige kan tallene rask på fingrene, vil en afskaffelse af grundskylden være de første 25 mia. kr.
Det er i hvert fald ikke længere 4,5 mia. kr. Men med den der lidt hemmelige politik er det så lige pludselig mange flere milliarder.
Kunne vi få et tal på, hvor mange penge der mangler?
Ole Birk Olesen (LA), 2015-03-17:
Det bliver svært, for jeg har lidt svært ved at forstå ideen med grundskylden.
Vi har to forslag i Liberal Alliance.
Det ene forslag er at fastfryse grundskylden.
Et mere vidtgående forslag handler om at lave et enstrenget boligbeskatningssystem, så der kun er en ejendomsværdiskat og ikke nogen ekstra grundskyld ved siden af.
Men altså, det, vi går til valg på, er en fastfrysning af grundskylden.
Simon Kollerup (S), 2015-03-17:
Tak for det.
Det er på en eller anden måde, må jeg altså indrømme, faktisk lidt befriende nogle gange at høre Liberal Alliance, fordi der jo er sving i gardinerne, når man sådan går på talerstolen.
Det kan være vældig befriende, men omvendt kan man måske også nogle gange føle, at det bliver sådan lidt et slag i luften, fordi man svinger sig op i de høje lianer, men ikke rigtig gør noget ved det, man så står og siger.
Jeg synes, at der var en lang svada om alle ulyksaligheder som følge af grundskylden i Danmark, og at vi overhovedet har en grundskyld.
Derfor kunne jeg godt tænke mig – nu vil man jo kun fastfryse den og kun i 2014-priser, det er det, ambitionsniveauet rækker til – om ordføreren vil hjælpe med at komme med et forsvar for det koncept, at vi har en grundskyld i dag.
Jeg hørte det lidt som en dobbeltbeskatning af helt almindelige mennesker osv., så jeg kunne godt tænke mig et forsvar for grundskylden som konstruktion.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-03-17:
Nu taler vi om boligejerne, men jeg bliver nødt til af hensyn til de mennesker, som også ser det her, lige at korrigere ordføreren.
Når vi taler om et udgiftsstop, handler det om, at hvis vi har 100 kr. i dag, har vi 100 kr. plus det, der er sket i samfundsudviklingen reguleret frem til 2020.
Så vi har ikke 4.500 kr. mindre, vi har præcis det samme antal kroner endda reguleret op.
Så der er ikke besparelser for en eneste krone her.
Men det, det handler om, og det er jo desværre en lang undskyldning fra et parti, som jeg ellers synes godt om, nemlig Det Radikale Venstre, men som har set sig sur på boligejerne.
Jeg kan ikke forstå hvorfor, men det må man jo sådan set selv om.
Men her handler det om noget grundlæggende, noget rimelighed i at sikre, at det ikke er boligejerne, som skal betale festen, ved at deres boligskatter stiger år efter år efter år, og der sætter vi altså foden ned på bremsen og siger: Nu må vi sikre, at boligejerne ikke kommer til at betale en krone eller en øre mere i boligskat i årene frem.
Det er jo heldigt, at den eneste kommune i Danmark, som har sat det ned til den laveste promille, er en konservativ kommune.
Hvis man måler på det og tager de borgmesterposter, vi har i Danmark, så vil man se, at vi har den laveste grundskyldspromille i alle de konservative kommuner, den er også væsentlig lavere end i de kommuner, der ledes af de to andre store borgmesterpartier, og det er jo den prioritering, de har valgt derude lokalt.
Alene ved sidste budgetforlig blev grundskylden nedsat i flere af de konservative kommuner.
Men det må jo være op til dem selv, det er 98 kommuner, som træffer deres egne valg.
Jeg er bare glad for, at de har fulgt den samme politik ude i nogle af kommunerne, så de konservative kommuner er dem, der har den laveste grundskyldspromille af alle kommuner uden undtagelse.
Men det er jo en suveræn beslutning, de selv træffer, og det må de selv om.
Finn Thranum (V), 2015-03-17:
Nu tænker jeg, at mange af dem, vi snakker om her, jo må have en eller anden stor værdi i deres bolig, specielt hvis man har boet i den i 40-50 år, som forslagsstilleren før nævnte.
Nu er det jo sådan, at man har mulighed for at nedsætte grundskylden til 16 promille, og at vi har foreslået, at grundskyldspromillen skulle kunne gå ned til 0, hvis kommunen ønskede det.
Er forslagsstilleren stadig væk enig i, at det var en god ting, at man kunne gøre det, så det var op til kommunerne?
Og så vil jeg spørge: Hvordan kan det være, at konservativt ledede kommuner ikke benytter sig af den mulighed at nedsætte grundskyldspromillen til de 16 promille?
For det er der sådan set kun én konservativt styret kommune der har gjort, nemlig Gentofte.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-03-17:
Nu har vi jo i fællesskab gjort det noget dyrere at få pensionisterne til at spare op til deres bolig, så at sige.
Men det kræver, at man har en friværdi i boligen, og det er jo ikke sikkert, at man har det på grund af de faldende boligpriser.
Vi regner med, at 20-25 procent af boligejerne nærmest er teknisk insolvente, og det vil sige, at deres boliggæld overstiger, hvad huset reelt set er værd.
Så er det svært at slippe af med huset, og så er det så at sige også svært at kunne deponere noget boligskat dér i form af grundskyld.
Med hensyn til finansieringen lægger regeringen op til en vækst i det offentlige forbrug på 20 mia. kr. frem til 2020.
Der siger vi, at hvis vi har et udgiftsstop i den offentlige sektor – det er for øvrigt på linje med, hvad Venstre også mener – så kan vi hente de 20 mia. kr.
Vi vil så bruge de 4,5 mia. kr. i sidste ende i 2020, som det jo er akkumuleret frem til, på at sikre, at boligejerne kan blive boende i deres bolig, så de ikke kommer til at betale en krone mere, en øre mere, i boligskatter.