Kasper Roug (S), 2015-12-08:
Det bliver jo meget det samme svar, som jeg lige gav fru Johanne Schmidt-Nielsen, og det er, at det her selvfølgelig ikke er et spørgsmål om at kunne nogle fakta.
Det er jo ikke et spørgsmål om, at man skal kunne sige, hvad der lige præcis skete i 1864.
Det her er et spørgsmål om at udvise interesse for et lands sprog og kultur og i det her tilfælde historie.
Og det synes vi egentlig ikke der er noget galt i.
Der er jo ikke noget galt i, at man selvfølgelig læser op på noget for at kunne forstå og være med til at kunne se, hvorfor et land som Danmark nu er, som det er.
Tak, hr. formand.
Det afviste Venstre på det tidspunkt, men heldigvis indhentede virkeligheden dem, og vi har så fået Venstre til at komme på andre tanker.
For i Danmark er der brug for et bredt samarbejde på udlændingeområdet, et samarbejde, der kan skabe holdbare løsninger på de alvorlige udfordringer, vi står over for, og et samarbejde, der sikrer, at vi kan følge med og få integrationen til at virke.
Derfor er jeg også glad for, at der ligger en bred aftale om vilkårene for statsborgerskab til grund for det lovforslag, vi skal behandle i dag.
Det er en aftale, der sikrer ro om de krav, der knytter sig til at opnå dansk statsborgerskab.
Det synes jeg vi skylder de medborgere, som knokler for at blive danske statsborgere.
I Socialdemokratiet håber vi, at når man vælger at leve sit liv i Danmark, så søger man om statsborgerskab.
Vi danskere har mange farver, etniciteter og religioner.
Man skal ikke leve på en speciel eller en bestemt måde for at være dansk statsborger.
Forskellighed gør vores fællesskab rigere.
Men man skal ville vores fællesskab, hvor vi møder hinanden med forventninger, bidrager og griber hinanden, hvis livet er svært, og hvor vi taler sammen på dansk, på dansk i skolen, på arbejdspladserne og i den demokratiske debat.
Vi synes, at det er i orden, at der er krav knyttet til et dansk statsborgerskab.
Man skal kunne forsørge sig og sine, overholde landets love, kende til samfundets indretning og de demokratiske institutioner og beherske det danske sprog, så man kan deltage aktivt i de fællesskaber, man indgår i.
Vi mener, at et fælles sprog og kultur spiller en vigtig rolle, for det gør fælles samtale mulig og skaber samhørighed på tværs af etniske, geografiske, religiøse og sociale skel.
Med lovforslaget her indfører vi en ny indfødsretsprøve.
Indfødsretsprøven afløser den nuværende medborgerskabsprøve.
Fremover skal man svare rigtigt på 32 af 40 spørgsmål i stedet for på 22 af 30 spørgsmål, og fremover vil der blive lagt større vægt på dansk kultur og historie.
Det synes vi sådan set er et fint udgangspunkt.
Meget mere kan man ikke sige på nuværende tidspunkt, fordi vi jo endnu ikke har set de spørgsmål, som skal ligge til grund for prøven.
Så har jeg hørt følgende kritik fremført: Kan det virkelig være rigtigt, at unge, der er født og opvokset i Danmark, unge, der har gået i dansk skole og ser Danmark som deres eget land, skal bestå en prøve for at bevise deres danskhed?
Er de måske ikke lige så danske som alle os andre?
Jo, de er jo lige så danske som alle os andre, men ikke i grundlovens forstand
Det vil sige, at rent juridisk er de jo ikke danske statsborgere, og hvis man vil være dansk statsborger med de rettigheder, der følger med, indebærer det, at man skal bestå en indfødsretsprøve.
I mine øjne er der ikke noget problem i at skulle bestå en indfødsretsprøve, da der er mange facetter i det danske samfund, der sådan set kræver en prøve.
Det er simpel ret og pligt.
Jeg er som sagt glad for, at der er skabt bred politisk enighed om vilkårene for statsborgerskab.
Der ligger nu et fint udgangspunkt for en indfødsretsprøve.
Socialdemokratiet støtter forslaget.