runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-04-26:
Det er om, hvordan det er formuleret her i forslaget, nemlig at EU-Domstolen ikke har kompetence til at fortolke det.
Der mener jeg, at vi skal kigge andre steder hen for at få en rammende beskrivelse i beslutningsforslaget.
Men formålet med det er jeg fuldstændig enig i, og det er også derfor, at jeg siger, at vi stiller os meget positive over for det her forslag.
Zenia Stampe (RV), 2016-04-26:
Jeg har siddet og tænkt på, om jeg her i dag skulle prøve at bluffe, eller om jeg skulle være ærlig, men jeg må nok hellere være ærlig.
Jeg har ikke arbejdet med det før.
Det er dybt, dybt kompliceret, og jeg vil altså ikke prøve at bluffe mig igennem en eller anden stor redegørelse om EU-ret, direktiver, forhandlinger osv., men bare holde mig til det overordnede.
Men jeg hører ministeren på den måde, at man godt kan sikre den balance inden for den gældende lovgivning – det er i hvert fald det, der bliver lagt op til i udstationeringsdirektivet.
Så vi bakker op om, at regeringen forhandler om det, hvorimod det jo ikke virker så realistisk at få den her sociale protokol igennem, fordi det kræver enstemmighed.
Derfor er det ikke så realistisk, og derfor kan vi ikke støtte det.
Jeg ved godt, at det er sådan meget overordnede og principielle tilkendegivelser, men jeg ved, at hvis jeg prøver at bluffe hr. Finn Sørensen, bliver jeg afsløret.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-26:
For at være ærlig: Jeg vil simpelt hen tage hatten af for ordføreren.
Min mor sagde også altid: »Med ærlighed kommer man længst,« og så tilføjede hun: »Men man bliver sjældent rig af det.«
Dermed ikke sagt, at alle rige folk lyver.
Men det var så et sidespring.
Jeg synes nu, at ordføreren har fat i kernen af sagen: Er det muligt at sikre lige vilkår for udenlandske, altså udstationerede arbejdere, såvel som for danske, så de får de samme vilkår, som danske arbejdere får?
Erfaringen viser allerede, at det ikke er muligt inden for de nuværende EU-regler, og det er Domstolens afgørelse i Lavalsagen.
For den sagde, at de svenske bygningsarbejderes fagforening ikke måtte konflikte for, at de udstationerede lettiske arbejdere blev omfattet af nøjagtig den samme overenskomst som de svenske bygningsarbejdere.
Det var jo sagens kerne, og sådan er retstilstanden stadig væk, og det er det, vi prøver at rette op på.
Så er mit spørgsmål til ordføreren: Er der så balance i tingene, hvis det er forbudt for en svensk fagforening eller en dansk fagforening at kræve, at de udstationerede arbejdere er omfattet af nøjagtig den samme overenskomst, altså nøjagtig de samme løn- og arbejdsvilkår?
Zenia Stampe (RV), 2016-04-26:
Men nu synes jeg, at jeg hører forskellige udlægninger her i salen blandt mennesker, som alle har temmelig meget forstand på området i forhold til den her dom.
Men jeg vil sige så meget, at det også er vores ambition, at folk, der arbejder i Danmark, arbejder på danske løn- og arbejdsvilkår, og at jeg også synes, det er et problem, når der er arbejdere, der ikke gør det.
Men jeg kan så forstå, at det her ikke behøver at være løsningen.
Man kan løse det inden for EU-retten, og jeg synes, at vi skal give regeringen mandat til at gå videre i forhandlingerne om, at man kan gøre det på den måde.
Men jeg er enig i, at det er et problem.
Jeg vil ikke stille mig op og sige, at det ikke er et problem, hvilket jeg næsten hørte Liberal Alliance eller nogle af de borgerlige gjorde, da de kun talte for arbejdskraftens fri bevægelighed.
Jeg mener også, det skal være under ordentlige vilkår, for ellers undergraver vi vores egen model.
Der er jeg fuldstændig enig med Enhedslisten.
Og her læner jeg mig op ad regeringen, som jeg ellers ikke læner mig op ad på alle mulige andre områder, men jeg tror ikke, at det er nødvendigt i den her sammenhæng.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-26:
Først vil jeg sige, at ordføreren forhåbentlig har et langt liv foran sig, i hvert fald en langt større del af fremtiden foran sig, end jeg har – det er rigtig godt – og der kan ordføreren nå at få sat sig ind i alt det her jura.
Så jeg vil bare bede ordføreren starte med at læse udstationeringsdirektivet og Lavaldommen, for der fremgår det krystalklart, hvad det drejer sig om.
Udstationeringsdirektivet siger, at de udstationerede arbejdere har krav på mindsteløn og overtidsbetaling, og det er sådan set, hvad der er, når vi snakker løn.
Og domstolene siger: Det er maksimum.
Vi må ikke kræve den fulde overenskomst, der står jo meget andet i en overenskomst end mindsteløn, men det må vi ikke.
Jo, vi må godt kræve det, men vi må ikke lave en konflikt for at få det.
Det er sagens kerne.
Nej, men nu var det jo ikke alt sammen en egentlig omgåelse af reglerne.
Det var det ikke nødvendigvis.
Men jeg kan da bare sige, at kun 10 pct. af polakkerne fortæller, at de er dækket af en overenskomst, og at 58 pct. ikke ved, om de er omfattet af en overenskomst.
Tilbage bliver der så en minoritet, som nok tror, at de er det.
Men der er altså 25.000 udstationeret i byggeriet, og langt de fleste af dem er polakker.
Er det et udtryk for sund konkurrence, at så mange af dem arbejder under de vilkår, jeg her har beskrevet?
Og jeg nåede ikke engang at gøre listen færdig.
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
Tak for opremsningen.
Jeg tror i virkeligheden bare, at vi må konstatere, at Liberal Alliance og Enhedslisten ikke er helt enige om, hvad der er konkurrence, og hvad der ikke er konkurrence.
Det er klart, at vi i Liberal Alliance heller ikke går ind for en egentlig omgåelse af reglerne.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-26:
Det er fuldstændig rigtigt.
Den risiko er der, hver eneste gang man stiller et forslag, såmænd også her i det danske Folketing.
En minoritet kan stille et godt forslag, og så overtager flertallet forslaget, og så er det ikke til at kende igen.
Men det bliver stemt igennem, fordi der så er nogle medlemmer af Folketinget, der har magt til at gøre det.
Så hvis vi skal følge den logik, kan vi aldrig stille nogen forslag af frygt for, hvad nogle andre kan bruge dem til.
Det går jo ikke.
Vi har et særdeles presserende problem, som jeg kan høre vi faktisk er enige om.
Og så er der altså en snæver juridisk begrundelse for, at man er nødt til også at have en sådan social protokol.
Man er nødt til at gå ind at fortolke de traktatbestemmelser, som Domstolen har brugt, da den afsagde de domme, som vi er enige om at kritisere.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-04-26:
Jeg tror dybest set ikke, at hr. Finn Sørensen og jeg er så langt fra hinanden.
Jeg vil bare foretrække at angribe problematikken på en anden måde.
Der er trods alt lidt mere hånd i hanke med det, hvis det er os her i Folketinget, der bestemmer, hvad der er ret og vrang i den politik, der føres her i landet.
Det er jo også derfor, at vi og Enhedslisten havde tanker omkring det her velfærdsforbehold.
Det bestemmer vi jo sådan set selv, kan man sige, rammerne af, og det ville vi jo ikke gøre på samme måde med sådan en social protokol.
Så det er nok mere et spørgsmål om, hvordan man løser problemerne, snarere end om, hvorvidt der er et problem, vi er uenige om.
Hans Andersen (V), 2016-04-26:
Tak for det.
Beslutningsforslag B 171 har et indholdsmæssigt aspekt, som jeg gerne vil kommentere.
Det er jo fastsat ud fra en præmis om, at EU-retten ikke anerkender konfliktretten; at der ikke er en afvejning mellem den fri bevægelighed og arbejdstagerrettigheder; at udstationeringsdirektivet ikke sikrer udstationerede lønmodtagere en minimumsbeskyttelse; og at medlemslandene ikke har mulighed for at håndhæve reglerne.
Jeg vil bare sige, at helt grundlæggende er Venstre ikke enige i præmissen, der er lagt til grund for det her beslutningsforslag.
Så har vi et beslutningsforslag, der hedder B 172.
Og der er det jo, Enhedslisten foreslår, at man skal indføre en social protokol, altså tilføje den til Lissabontraktaten, hvilket vil betyde, at faglige og sociale rettigheder altid vejer tungere end det indre markeds regler om arbejdskraftens fri bevægelighed.
Sker det, vil arbejdskraftens fri bevægelighed blive begrænset, og vi vurderer altså, at det vil have en negativ påvirkning af den vækst, vi alle sammen gerne vil tale op og gerne vil se i Europa.
Vi mener, at det med, at der skal lovgives på EU-plan – det kunne være om løn og andre sociale rettigheder – ikke er et anliggende for EU.
Vi har sådan set allerede et velfungerende system, som sikrer en sund konkurrence og et fleksibelt arbejdsmarked.
Og EU skal respektere, at landene har forskellige måder at håndtere arbejdsmarkedet på, og vi har ikke noget ønske om, at EU skal til at regulere medlemslandenes arbejdsmarkedssystemer.
Der er altså med andre ord en fin balance mellem hensynet til den fri bevægelighed og hensynet til arbejdstagernes rettigheder.
Der er som sagt en god overensstemmelse mellem den fri bevægelighed og den danske arbejdsmarkedsmodel, og der skal ikke herske tvivl om, at vi arbejder for, at man skal vælge den implementering fra den, som er den mindst indgribende i forhold til det danske arbejdsmarked – herunder at løn er et anliggende for arbejdsmarkedets parter, når vi kommer til at skulle implementere håndhævelsesdirektivet.
Venstre er tilhænger af et indre marked, som både virksomheder og arbejdstagere, mener jeg, har stor fordel og glæde af.
Og vi ønsker ikke at give sociale rettigheder sådan en forrang frem for andre økonomiske rettigheder.
Så på den baggrund ønsker vi ikke at støtte de to beslutningsforslag, og derfor stemmer vi imod dem.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-26:
Man ønsker ikke at give de faglige og sociale rettigheder en forrang for de økonomiske friheder.
Så tak for den klare melding.
Meget mindre tak, ja, slet ingen tak for – tværtimod en hel del irritation over – at ordføreren, og jeg håber ikke, det er bevidst, tillægger vores forslag nogle ting, som slet ikke står i det.
Vi har jo ikke kritiseret, at udstationerede arbejdere ikke har ret til en minimumsbeskyttelse.
Det, vi kritiserer, er, at de ikke har ret til at få den fulde overenskomst, som vi plejer at bruge her i Danmark.
Det er jo det, kritikken går på.
Forslaget om en social protokol er heller ikke et forslag om, at EU skal begynde at regulere løn og arbejdsvilkår, tværtimod.
Det er jo det stik modsatte, forslaget om den sociale protokol går ud på.
Så jeg tror ikke, det ændrer på ordførerens holdning, den er jo klar nok, men vil ordføreren bare ikke nok være sød at læse forslagene lidt mere grundigt, inden han begynder at tillægge dem ting, som ikke står i dem?
Hans Andersen (V), 2016-04-26:
Jeg studerer meget gerne Enhedslistens beslutningsforslag, og dem er der en del af, og det er rigtig godt, for så får vi drøftet både EU-politik og arbejdsmarkedspolitik i Folketingssalen.
Vi er bare ikke af den opfattelse, at vi sikrer lønmodtagere og deres rettigheder på den bedst mulige måde ved at ønske at tilføje en social protokol.
At det så er urealistisk, mener vi, at få ændret traktaten i den retning, er så en anden side af sagen.
Men vi finder sådan set ikke, at den sociale protokol er med til at sikre vækst og beskæftigelse og dermed flere mennesker i arbejde i Danmark.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-26:
Det er jo det, forslaget, som er kommet fra den europæiske fagbevægelse, går ud på.
Min anke var bare, at ordføreren ikke skal fremstille det, som om det forslag går ud på, at EU skal lovgive om løn og arbejdsvilkår – det gør det altså ikke, tværtimod.
Hvis man læser det, er det jo krystalklart, at det skal EU ikke blande sig i.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-26:
Det kunne næsten lyde, som om ordføreren ikke helt anerkender, at der er et voldsomt problem på det danske arbejdsmarked, nemlig problemet med social dumping.
Jeg behøver vel ikke at gentage, at det faktisk er et ganske alvorligt problem – det truer i virkeligheden med undergrave den arbejdsmarkedsmodel, som vi jo ellers hylder herhjemme.
Når ordføreren sådan meget klart tager afstand fra at gå den vej, som Enhedslisten her foreslår, i forhold til revision af udstationeringsdirektivet, så er det, man må spørge: Jamen hvad stiller man så op?
Det er nogle meget, meget konkrete forslag, der giver muligheden for at sætte ind mod den sociale dumping, som jeg siger truer det danske arbejdsmarked.
Hvad gør man så ellers?
Lader man bare tingene flyde, og lader man det foregå, som det hele tiden har foregået, det vil altså sige, at man anerkender eller accepterer, at der er udbredt social dumping på det danske arbejdsmarked?
Hans Andersen (V), 2016-04-26:
Jeg mener, at det danske arbejdsmarked er kendetegnet ved generelt ordnede forhold.
Langt de fleste mennesker, der kommer hertil – også dem, som er udstationeret – arbejder jo efter overenskomst.
Så har vi jo lavet en lang række tiltag i fællesskab i Folketinget for at sikre, at man, når man kommer hertil med sin virksomhed og sine medarbejdere, i øvrigt også bliver registreret.
Der er jo også udvidet adgang til, at fagbevægelsen faktisk kan få oplysninger om, hvor virksomheden arbejder, og hvor mange medarbejdere der arbejder det pågældende sted, således at de faktisk kan benytte sig af den konfliktmulighed, der er.
Så det handler jo også meget om, at de faglige organisationer nu også bruger de muligheder, der er, for at konflikte og for at sikre ordnede forhold for deres medlemmer.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-26:
Men det er vel en kendsgerning, at man nu kan konstatere, at social dumping er forholdsvis udbredt.
Vi har lige fået dokumenteret i en ny rapport fra Forskningscentret ved Københavns Universitet, som forsker i de her ting, at det stadig væk er et meget udbredt fænomen.
Vi må konstatere, at i hvert fald RUT-registeret jo ikke har kunnet løse problemet.
I det hele taget må man sige, at de midler, man har taget i brug – Lavaldommen herhjemme osv. – jo ikke har løst de her problemer.
Når man samtidig har en række domme, ikke mindre end fire, som i den grad undergraver den konfliktret, der kunne gøre, at man kunne sætte ind, hvis man ikke kan, om jeg så må sige, forhandle sig tilrette med de udstationerende virksomheder, så er man jo ilde stedt, hvis man ikke gør nogle af de ting, som bl.a. Enhedslisten foreslår.
Hans Andersen (V), 2016-04-26:
Nej, jeg mener faktisk, at der foregår en lang række tiltag på det danske arbejdsmarked for at sikre, at vi har ordnede forhold.
Myndighederne laver kontrolaktioner; der er adgang til at få oplysninger i RUT-registeret, således at de faglige organisationer, fagbevægelsen kan gøre tiltag.
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
Tak for det.
I virkeligheden er Liberal Alliances ordfører, fru Christina Egelund, forhindret, og derfor får jeg lov til at stå her på talerstolen i dag og fremføre hendes ordførertale.
Beslutningsforslag B 171 er todelt, dels sigter det på at styrke indsatsen mod såkaldt social dumping, dels bringer det overvejelser om balancen mellem den europæiske og den nationale kompetence op.
Liberal Alliance er uenig i udlægningen af det, der i beslutningsforslaget kaldes social dumping.
Det er vigtigt at skelne mellem sund konkurrence og omgåelse af regler, og for os skaber den frie bevægelighed muligheder for den enkelte og er derudover en gevinst for samfundet som helhed.
Det gælder også for de arbejdsgrupper, der oplever en større konkurrence inden for netop deres sektor.
Derudover er vi uenige i problemets omfang.
Ifølge Dansk Arbejdsgiverforenings Arbejdsmarkedsrapport arbejder tre ud af fire udlændinge således efter dansk overenskomst.
Det nuværende udstationeringsdirektiv fastsætter også allerede krav om ens vilkår for mindsteløn, arbejdstid, feriedage med løn, beskyttelse af gravide osv. osv.
Derudover er der vedtaget en håndhævelse af direktivet, der yderligere skal sikre, at reglerne bliver overholdt, men det har vi endnu ikke set de fulde virkninger af, da det først skal være endeligt og fuldt implementeret senere i år.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-26:
Ordføreren talte om sund konkurrence.
Det vil jeg gerne prøve om jeg kan få nogle mere konkrete billeder
Er det f.eks. udtryk for sund konkurrence, at 81 pct. af de polske bygningsarbejdere ikke får ekstra betaling ved overarbejde, selv om de i snit arbejder 55 timer om ugen; at 35 pct. slet ikke får nogen overarbejdsbetaling, når de arbejder mere end 40 timer; at kun 46 pct. af dem får udbetalt feriepenge; at 27 pct. af de udstationerede polakker – det er udstationering, vi taler om her – slet ikke har en ansættelseskontrakt; at 19 pct. frygter fyring, hvis de taler med de danske myndigheder; at 45 pct. af dem slet ikke er uddannet inden for byggeriet; og at de er bange for at kontakte fagforeningen?
Og jeg kunne blive ved i en uendelighed.
Er det et udtryk for sund konkurrence?
Hans Andersen (V), 2016-04-26:
Hvilke konsekvenser vil det have for mulighederne for at organisere tingene på det danske arbejdsmarked?
Det står da meget uklart for mig, og derfor ønsker vi ikke at gå ned ad den vej.
Vi ønsker sådan set at fastholde, at arbejdsmarkedets parter har en vigtig rolle at spille på det danske arbejdsmarked, og dem ønsker vi ikke at undergrave ved at følge og støtte dette beslutningsforslag.
Zenia Stampe (RV), 2016-04-26:
Jeg vil da gerne bruge noget af den resterende del af mit liv på at sætte mig bedre ind i det, så vi kan få en rigtig god diskussion en anden gang.
Men jeg synes i hvert fald, problemstillingen er relevant.
Den tager vi også alvorligt.
Mette Abildgaard (KF), 2016-04-26:
I dag behandler vi det her beslutningsforslag om oprettelse af en uafhængig institution, som skal sikre forskning i og udbredelse af viden om alternativ behandling og naturmedicin.
Vi ved jo, at flere og flere danskere benytter både alternativ behandling og naturmedicin, og derfor kan der være god grund til at styrke både viden om og forskning i det og formidling af, hvilke resultater der opnås.
Derfor er vi også glade for, at der er blevet afsat den her pulje på 5 mio. kr. i forbindelse med det finanslovsår, vi er i i år.
4 mio. kr. går til forskning og 1 mio. kr. til formidling.
Derfor kan vi heller ikke støtte det her beslutningsforslag, som jo går ind og så at sige pålægger os, hvordan vi skal bruge de penge, som man har fundet i forbindelse med finansloven.
Derfor afviser vi forslaget.
Henrik Dahl (LA), 2016-04-26:
Jeg havde faktisk trykket mig ind tidligere for at spørge ministeren, men da ordføreren er partifælle med ministeren, får ordføreren spørgsmålet til ministeren i stedet for.
Men Københavns Universitet, som jo er det ældste universitet i Danmark og grundlagt i 1479, er i den situation, at man har nogle meget gamle bygninger.
Hvordan skal der overhovedet finde en ejendomsvurdering sted af bygninger, der er så gamle, som mange af dem, Københavns Universitet råder over, er, hvis man skal komme videre med loven, som den er?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-04-26:
Jeg antog egentlig, at det var et kompliment, at ordføreren mente, at jeg kunne svare på vegne af ministeren.
Jeg er desværre ikke autoriseret ejendomsmægler, og jeg har heller ikke den helt store indsigt i, hvordan man vurderer ejendomme.
Men det er mit indtryk, hvis vi ser bredt ud over universitetsverdenen, at man faktisk er glad for den ordning, der findes i dag.
Jeg har ikke modtaget henvendelser fra universiteter, der fortæller, at den reform af SEA-ordningen, jeg nævnte tidligere, har været til ugunst; at man er utilfreds med de parametre, der er opstillet, eller at man på anden måde føler sig dårligt behandlet.
Jeg forstår, at der i den sag med Københavns Universitet er nogle kriterier, der gør, at man ikke har bevilget det her selveje.
Men jeg anerkender på den anden side også den problemstilling, hr. Henrik Dahl bringer til torvs, nemlig at særlig KU som landets ældste universitet vil have nogle udfordringer på den her konto.
Og det er udfordringer, jeg egentlig mener vi i fællesskab bør se på.
Henrik Dahl (LA), 2016-04-26:
Københavns Universitet føler sig anbragt i en lidt asymmetrisk situation som den svage part, når det drejer sig om at vurdere de her meget gamle bygninger, og leder efter nogle retningslinjer for, hvad man kan gøre for at komme videre med sin sag.
Kan ordføreren leve sig ind i, at universitetet føler sig anbragt i en lidt urimelig situation?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-04-26:
Så jeg forstår faktisk udmærket ordførerens bemærkninger og anerkender også til dels præmissen.
Men jeg vil så også slutte af med at sige, at jeg sådan set mener, at den lovgivning, vi har i dag, fungerer ganske fortrinligt.
Jeg forstår selvfølgelig godt, at det kan give anledning til både panderynker og utilfredshed, når man får afvist en ansøgning.
Men det er mit indtryk, at det er sket på objektive kriterier.
Det har bestemt ikke været en skueproces.
Regeringen har afvist Københavns Universitets anmodning om konkret selveje ud fra en afvejning af fordele og ulemper, både for universitetet og for staten som helhed.
Det er jo det, der ligger til grund.
Som Dansk Folkepartis ordfører udmærket ved, er det jo ikke mig som Venstres ordfører, der har foretaget de facto-sagsbehandling.
Det er mit indtryk, at den her sagsbehandling er sket på klare, objektive kriterier.
Der ligger ikke nogen uligevægtige forhold til grund andet end det, der er skrevet i lovgivningen.
Peder Hvelplund (EL), 2016-04-26:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at sige, at vi i Enhedslisten ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Jeg vil dog godt sige, at det er dejligt at se, at Liberal Alliance er indstillet på at skaffe flere penge til forskning og undervisning – som det fremgår af bemærkningerne til beslutningsforslaget – for det må jo betyde, at man mener, der mangler penge på området, og det er vi i Enhedslisten fuldstændig enige i.
Derfor vil jeg også gerne benytte lejligheden til at foreslå Liberal Alliance, at de kæmper imod de planlagte besparelser på uddannelse og forskning her til finanslovsforhandlingerne i efteråret.
Samtidig må jeg sige, at jeg ikke helt forstår hensigten med netop det her forslag, fordi der jo allerede i dag i universitetslovens § 30 er mulighed for, at universiteterne kan overtage bygningerne, hvis de ønsker det.
Derfor kunne jeg godt tænke mig, at Liberal Alliance her i debatten kunne opklare, hvordan det her forslag ville betyde besparelser for universiteterne, og hvordan det i realiteten ville ændre noget i forhold til nu.
For vi kan godt være enige så langt, at vi i hvert fald ikke ønsker, at statens midler bliver brugt på uhensigtsmæssigt bureaukrati.
Det kan vi selvfølgelig ikke bakke op om i Enhedslisten.
Vi har et principielt problem med at øge selvejet og selvejeprocesserne, idet vi ser det som et led i en privatiseringsproces og en markedsgørelse af uddannelsessystemet.
Det er en proces, som igen ofte fører til, at Folketinget fralægger sig en del af ansvaret og henviser til universiteternes selveje, selvbestemmelse og egne bestyrelser, når det kniber med kvaliteten og økonomien.
Den ansvarsfralæggelse ønsker vi ikke mere af.
Tværtimod mener vi, at vi skal tage ansvaret for universiteterne, herunder også deres økonomi.
Vi er enige i, at det står skidt til med økonomien ude på universiteterne, men vi mener ikke, løsningen ligger i at lade universiteterne belåne eller købe bygninger for dermed på kort sigt at redde økonomien.
Det var en besparelsesøvelse, som vi helst havde set undgået, men det var dog ikke desto mindre lettere, end det ville have været, hvis de havde ejet bygningerne.
Vi vil gerne være med til at diskutere og indgå i en debat om, hvordan man kan lette bureaukratiet på universiteterne, men vi kan ikke bakke op om det beslutningsforslag, der ligger her.
Henrik Dahl (LA), 2016-04-26:
Det ville være alt, alt for groft at sige, at staten i forhold til universiteterne optræder som bolighaj, så det vil jeg selvfølgelig ikke gøre.
Hvad er ordførerens principielle indvending imod, at universiteterne på den måde får mulighed for at optræde økonomisk rationelt?
Peder Hvelplund (EL), 2016-04-26:
Først vil jeg gerne kvittere for, at Liberal Alliance ikke støtter boligspekulation.
Det mener vi sådan set heller ikke staten skal deltage i, men vi mener bare, det er vigtigt, at universiteterne er vores fælles ansvar, og at vi derfor skal stille rammer op for universiteterne, som gør, at de kan agere fornuftigt.
Og i vores øjne ville det jo ikke være fornuftigt, hvis universiteterne f.eks. skulle ud og sælge bygninger for at få råd til deres drift.