runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2014-12-11:
Har ordføreren et forslag til, hvordan vi så kan afgrænse de dokumenter, som man ikke kan tilbyde oversættelse af?
Det er mere, fordi jeg ser meget positivt på opbakningen, og jeg synes, at vi så måske sammen med regeringen kunne finde en måde at beskrive det på, for mit ønske er ikke at få en konfrontation med alle dem, der mener, at de kan det hele.
Mit ønske er at få fundet nogle løsninger, som forbedrer situationen.
Derfor synes jeg, at ethvert skridt i den retning ville være rigtig, rigtig godt.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-12-11:
Vi vil fra konservativ side meget gerne støtte et sådant skridt.
Derfor tilkendegiver jeg også, at alle de dokumenter og alle de sager, der er nævnt i beslutningsforslaget, er vi enige i bør oversættes.
Derfor vil vi ikke skubbe alt til side og sige, at alt bare skal være på dansk.
Men udgangspunktet for os er, at det skal være på dansk.
Christian Juhl (EL), 2014-12-11:
Det var interessant, især den bemærkning om de flest mulige dokumenter.
Kan ordføreren uddybe, om f.eks. nogle eller alle de eksempler på dokumenter, som jeg har nævnt i forslaget, ligger inden for den ramme, eller om det er muligt at beskrive, hvilke dokumenter man ikke kan få oversat?
Brian Mikkelsen (KF), 2014-12-11:
Det Konservative Folkeparti vil gerne være med i et fælles beretningsudkast.
Jeg synes, det er en glimrende idé, hr. Søren Espersen kommer med, nemlig at man får sagen over i UFO, og i sidste ende kan man jo også drøfte den i Præsidiet.
Men vi vil gerne være med i et fælles beretningsudkast omkring det her forslag.
Søren Espersen (DF), 2014-12-11:
Jamen jeg synes, det var en interessant tale, ordføreren holdt, og jeg kunne egentlig foreslå noget – og det er så det, jeg vil spørge om – nemlig om ordføreren måske ville overveje at være med til, dels at man laver en beretning om det her beslutningsforslag, dels at man så måske også henviser det til behandling i Udvalget for Forretningsordenen, hvor også Folketingets Præsidium er inddraget, sådan at vi kan finde en pragmatisk løsning på det her problem, altså at der er nogle, som har vældig svært ved at læse på andre sprog.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-12-11:
Det er væsentligt, at diskussioner, som har afgørende betydning for Danmark, selvfølgelig sker på baggrund af dokumenter på dansk.
For Det Konservative Folkeparti er det afgørende, at man har adgang til diskussioner på dansk, og at man har adgang til viden og information på dansk.
Så derfor er vi positivt indstillet over for Enhedslistens beslutningsforslag, som vi behandler i dag.
Der kan være områder, jævnfør også udenrigsministerens glimrende tale, hvor det kan være nødvendigt at forbeholde sig retten til at sige, at nogle ting ikke bare sådan umiddelbart kan oversættes til dansk, men at man af udenrigspolitiske årsager har brug for at sige, at nogle ting må vi fastholde at vi har en fælles definition af i Danmark, men at det foregår på basis af et engelsksproget dokument.
Så vores holdning er klart den, at vi skal have flest mulige dokumenter på dansk, at vi skal have det grundlag, også i oversat form, så man kan føre en diskussion på samme niveau, og at det ikke er et spørgsmål om, om man er god eller dårlig til engelsk.
Jeg forstår også Enhedslistens ordfører.
Jeg har meget stor forståelse og veneration for forslaget og også for de argumenter, der kommer, men det er jo ikke et spørgsmål om, om man er god eller dårlig til engelsk.
Det er et spørgsmål om principper om, at udgangspunktet for en diskussion i Danmark selvfølgelig er danske dokumenter.
Sådan må det altid være.
Så derfor er vi som sagt meget positivt indstillet over for Enhedslistens beslutningsforslag.
Vi kan ikke umiddelbart stemme for beslutningsforslaget, for vi vil godt forbeholde os retten til at sige, at der er nogle dokumenter i helt specielle situationer, som man må tage udgangspunkt i på engelsk.
Det må vi jo tage en drøftelse med Enhedslisten om, og også om, om man kan nuancere beslutningsforslaget her.
Men vi er 99,999 pct. enige i beslutningsforslaget fra Enhedslistens side.
Thyra Frank (LA), 2014-12-11:
Jeg vil læse følgende tale op for Liberal Alliances gruppeformand, Simon Emil Ammitzbøll, som desværre ikke kan være til stede i dag.
Det sker ikke så tit, at vi i Liberal Alliance er enige med Enhedslisten.
Liberal Alliance synes ikke, at det er i orden, at centrale juridiske dokumenter, som er af betydning for dette Tings behandling af lov- og beslutningsforslag, ikke er tilgængelige på det sprog, vi nu engang taler her i landet.
I et demokratisk samfund skal enhver borger kunne blive valgt til Folketinget og kunne deltage i arbejdet på vores fælles modersmål.
Mange er heldigvis gode til engelsk, men stoffet kan være overordentlig kompliceret og forudsætte et ekstremt detaljeret kendskab til det, der alt andet lige er et fremmedsprog, som ikke alle har haft lige gode muligheder for at tilegne sig.
Det er dog ikke kun beslutningstagende folketingsmedlemmer, baggrundsdokumenter på engelsk kan volde problemer.
Udfordringen er bredere og kan vel være et egentligt demokratisk problem.
Det er klart, at en del af befolkningen reelt er udelukket fra at danne sig et overblik over en given en politisk sag og få forståelsen for detaljerne i vigtige spørgsmål som f.eks. dansk militærs deltagelse i missioner uden for landets grænser.
Som det kan høres, tilslutter Liberal Alliance sig forslagsstillernes argumentation og kan derfor selvfølgelig støtte beslutningsforslaget.
Lone Loklindt (RV), 2014-12-11:
Det sidste er jeg fuldstændig enig i.
Men det er jo sådan, uanset om et dokument findes på russisk, engelsk, fransk eller et andet sprog, at vi så her i Folketinget får vores beslutningsgrundlag baseret på en dansk tekst, og vi har også mulighed for at stille spørgsmål på dansk til opklaringen af nuancer.
Selv hvis vi har en autoriseret oversættelse af en tekst, kan der da under alle omstændigheder være brug for at få stillet spørgsmål til, hvordan man tolker det.
Så derfor mener jeg sådan set, at den problemstilling, der her er fremme, jo også gælder autoriserede tekster, for det vil altid være op til en tolkning.
Derfor kan man sige, at det vigtigste instrument, som vi som folketingsmedlemmer har, jo så er, at vi kan stille spørgsmål, også til tolkningen af enkelte ord, uanset hvilket sprog de så findes på, i de dokumenter, vores beslutninger skal baseres på.
Christian Juhl (EL), 2014-12-11:
Og jeg har fået svar på alle de spørgsmål, jeg har stillet.
Svaret har været nej, ikke andet.
Jeg har spurgt: Kan jeg få en uautoriseret oversættelse?
Svaret har været nej.
Det er derfor, jeg har rejst det her spørgsmål, også når Præsidiet så ikke vil give den mulighed.
Hvor er muligheden for at deltage i den politiske debat for folk uden for Borgen, hvis det her ikke bliver oversat til dansk, f.eks. FN's resolutioner?
Lone Loklindt (RV), 2014-12-11:
Altså, nu skal det her jo ikke blive til en disputs om, hvad Præsidiet egentlig har sagt.
Men det er i hvert fald sådan, at der er lavet en aftale mellem Præsidiet og Udenrigsministeriet om, at der i forbindelse med konkrete henvendelser fra et eller flere folketingsmedlemmer kan ydes assistance til at lave enten resumeer eller uofficielle oversættelser.
Og derfor forventer jeg sådan set, at det kommer til at få sin virkelighed.
Holger K. Nielsen (SF), 2014-12-11:
På mange måder er det jo en væsentlig diskussion, som Enhedslisten rejser med det her beslutningsforslag, og jeg deler helt den grundopfattelse, at debatterne her i det danske Folketing naturligvis skal foregå på dansk; naturligvis skal der være dansksprogede tekster, som kan danne baggrund for vores forhandlinger her i Folketingssalen, og det er jo også tilfældet.
Så er det rigtigt, at der kan være enkelte situationer, hvor det er vanskeligt, og det har udenrigsministeren gjort ganske udmærket opmærksom på.
Et af grundproblemerne er jo, at det ikke er muligt at få en fuldstændig autoriseret oversættelse af en tekst, hvor den autoriserede tekst står på nogle specifikke sprog.
Det er altså lidt vanskeligt af og til, og det er ikke altid, man bliver, om jeg så må sige, mere oplyst, når man får den danske oversættelse.
Tværtimod kan der da godt indsnige sig misforståelser – man får jo masser af politiske diskussioner om, hvordan et bestemt ord oversættes, når det bliver oversat fra engelsk til dansk.
Jeg synes bestemt, der skal være mulighed for, at der ydes hjælp til oversættelser, og måske kunne man også fra Præsidiets side diskutere, hvordan partierne selv kan få midler til at oversætte sådan nogle tekster osv.
Problemet er, at hvis man går ud i at bruge autoriserede oversættelser, får man hele den her meget, meget besværlige diskussion, og der kan være tilfælde, hvor det ikke er hensigtsmæssigt.
Men jeg deler helt opfattelsen af, at man selvfølgelig i videst muligt omfang skal gøre det, og derfor synes jeg, at det her er et anliggende, som regeringen må tage sig af, og jeg ved også, at regeringen er optaget af det, og derfor synes jeg ikke, vi skal støtte det her beslutningsforslag.
Christian Juhl (EL), 2014-12-11:
Jeg kan godt se, at jeg har et problem.
Hvis ikke jeg kan forstå en tekst på engelsk og hr. Holger K. Nielsen så siger, at det nogle gange kan være sværere at forstå det på dansk, er jeg jo totalt prisgivet.
Det har jeg nu ikke oplevet endnu.
Er det ikke et retssikkerhedsmæssigt og et demokratisk problem, hvis vi f.eks. ikke kan få FN-resolutioner, som er direkte basis for f.eks. en mission i Mali, i Centralafrika, i Irak, for at vi skal sende fly derned, på dansk?
Er det ikke retssikkerhedsmæssigt uforsvarligt, at jeg skal tage stilling til, om unge mennesker risikerer livet, hvis jeg ikke engang kan få det stykke papir på dansk?
Jeg har hverken bedt om officielle eller uofficielle eller autoriserede eller uautoriserede papirer.
Jeg har bedt om en oversættelse, som jeg er blevet nægtet af samtlige udenrigsministre, vi har haft.
Holger K. Nielsen (SF), 2014-12-11:
Man kan som sagt altid diskutere, om informationen er god nok.
Men sådan som jeg husker det, er der to ting.
Hr. Christian Juhl taler udmærket engelsk og forstår udmærket engelsk; det har jeg da bemærket adskillige gange at han gør.
Dertil kommer det, som også blev sagt tidligere, at der bliver fremsendt notater, som faktisk beskriver de her komplicerede folkeretlige ting.
Altså, man er i mange tilfælde nødt til at få en forklaring på det.
Det er også derfor, at jeg, når hr. Christian Juhl siger, at han i de seneste år har læst meget folkeret på dansk, går ud fra, at det er de der kommentarer, der har været, og de analyser, der har været, af folkeretten.
Der er masser af bøger om folkeret på dansk.
Men sådan som jeg husker dem, står de grundjuridiske dokumenter som f.eks. FN-resolutionerne på engelsk i dem.
Derfor kan man jo godt forklare dem på dansk.
Det her handler da meget mere om, at vi får en bedre måde at forklare folketingsmedlemmerne på, hvordan tingene hænger sammen – ikke om, at grundteksterne nødvendigvis alle sammen skal oversættes.
I det omfang, det kan være hensigtsmæssigt, synes jeg da, man skal være positiv over for det.
Christian Juhl (EL), 2014-12-11:
Til hr. Holger K. Nielsen: Jeg har spurgt regeringen, og de har afvist det.
Jeg har spurgt Præsidiet, og jeg vil så for fuldstændighedens skyld sige, at Præsidiets formand tog meget positivt imod mig og sagde, at det skal vi nok prøve at finde en løsning på, men svaret fra Præsidiet var negativt.
Det var derfor, jeg tænkte, hvilken instans i det her hus jeg mon skulle gå til for at få ret til at få de her ting oversat på et eller andet niveau.
Nu har vi fået en klaring om, at det nok kan lade sig gøre i nogle situationer.
Kunne vi ikke prøve at få det præciseret, så jeg ved, hvad jeg har ret til?
Jeg synes ikke, jeg har fået noget at vide i dag om, hvad jeg har ret til, og jeg har prøvet alle instanser.
Det er tredje instans, jeg prøver nu.
Holger K. Nielsen (SF), 2014-12-11:
Jamen jeg kan godt forstå frustrationen.
Det er ikke det.
Men jeg synes, at det så i og for sig burde være en debat her i Folketinget, altså at hr. Christian Juhl fik en fornyet debat med Præsidiet i Folketinget.
For jeg synes bestemt, det er relevant at diskutere, om det eventuelt skal være nogle penge, som partierne kan få til det her, så man kan få lavet de der oversættelser, eller om man kan få en eller anden form for oversættelsestjeneste her i Folketinget, sådan at det ikke vil være autoriserede oversættelser, om jeg så må sige.
Hvordan man skal håndtere det, bliver nu heller ikke helt nemt at beslutte, for hvis Folketinget oversætter noget, vil mange nok opfatte det som en smule autoriseret.
Men det kan være, at man kan finde en løsning på det, så man kan få en oversættelse som et arbejdsredskab for folketingsmedlemmerne; det er bare det, jeg mener med det.
Men der er bare forskel på det og så en endelig autoriseret oversættelse af en ting.
For nogle år siden kom det frem, jeg tror, det var i forbindelse med et udspil til en forfatningstraktat, at der skulle være en »EU president« – det er ham der, som nu er ham der Tusk.
Men det betød, at fru Pia Kjærsgaard for op og sagde: Nu skal vi have en præsident, og nu har vi virkelig fået Europas Forenede Stater, fordi vi har fået en præsident – vi skal have en præsident i Europa!
Og forargelsen lyste ud af hende, som den nu kan gøre, ikke?
Så måtte man forklare hende, at »president« er engelsk og altså bare er en almindelig formand.
Det kan være en formand for en fodboldforening: president of Arsenal, president of Chelsea.
Da jeg var formand for SF, sagde jeg: I'm The President of The Socialist People's Party.
Det betød da ikke, at jeg var præsident for Danmark.
Det måtte jeg så forklare hende.
Men bare den der oversættelse af »president« til præsident betød altså en frygtelig masse diskussion.
Det er bare et eksempel på, hvor ganske besværligt det her kan være, vil jeg sige til hr. Christian Juhl.
Leif Mikkelsen (LA), 2014-12-11:
Tak for ordet, formand.
Jeg skal gøre det kort og præcist, for det er meget nemt at svare hr. Henning Hyllested på det her.
For vores politik peger jo netop på at sænke skatter og afgifter – ikke fjerne dem – sådan at vi beholder arbejdspladser i Danmark, så man kan tjene sine penge, brødføde sin familie og have et arbejde der, hvor man lever.
Vi behøver ikke engang at diskutere, hvis skylden er, jeg peger bare på, at det sådan set er den egentlige årsag til, at det går rigtig skævt i landdistrikterne.
Det er unødvendigt at have det for at have en ordentlig service, og det er sådan set bare det, vi peger på.
Og hvis hr. Henning Hyllested er meget i tvivl om vores politik, er jeg villig til at sende ham fire mærkesager med bemærkninger til osv.
Det ville være god læsning for hr. Henning Hyllested.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-12-11:
Nu har jeg jo kun været ordfører på det her område lidt under 2 måneder, så det har været svært for mig at deltage i alle mulige studieture, der har ligget forud for det her.
Det kan jeg ikke love, for det ligger på samme tid som gruppemøder og gruppebestyrelsesmøder, og i tirsdags var jeg i Justitsministeriet.
Men jeg kan love Venstres ordfører, at SF forfølger den her sag, for jeg anser det for afgørende vigtigt, at der kommer nogle løsninger.
Med hensyn til skævvridningen mellem land og by så er den allerede godt i gang, og den er blevet kraftigt forværret over de senere år.
Jeg er oprigtig talt
bange for, at der, hvis vi ikke griber ind, vil komme større problemer.
Jeg mener heller ikke, at løsningen er at stille færre krav til vores pengeinstitutter og til vores realkreditinstitutter, forstået på den måde at jeg ikke synes, at vi igen skal opleve en finanskrise.
Jeg synes ikke, at vi skal opleve, at der opstår alle mulige uhensigtsmæssige bobler.
Derfor tror jeg, at løsningen skal findes i et andet system end i det almindelige system.
Og vi kan jo bare skele til Norge og se, at der har man noget, der fungerer, og dermed kan det her altså lade sig gøre.
Det er bare den politiske vilje, der skal til.
Thomas Danielsen (V), 2014-12-11:
Jeg må bedrøve SF med, at det desværre ikke tjener SF til ære, at den her tværpolitiske arbejdsgruppe i udvalget bliver nedsat.
Men ordføreren nævner hele tiden den norske model.
Kunne det ikke tænkes, at man kunne have gjort sig den ulejlighed, inden man kom med det her forslag, at henvise til den måde, Norge gør tingene på, altså, at man havde kigget på, om Norge var en del af EU, eller om de havde de samme konkurrenceregler, som vi har?
Det kan være, at man ikke behøver at kigge på realiteterne i et parti som SF, men det ville jo styrke lovgivningsprocessen, hvis man ville behandle de forslag, man fremsætter, bare en lille smule seriøst, sådan at vi på forhånd vidste, at i hvert fald bare halvdelen af lovforslaget havde gang på jorden.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-12-11:
Jeg tror, at Venstres vrede i den her forbindelse skyldes, at Venstre ikke har nogen gode bud på, hvordan man løser det her.
Man vil fortsætte ud ad en eller anden sti, hvor det højst sandsynligt ikke kommer til en løsning, hvor det ender i ingenting.
Jeg tror ikke, man har lyst til at lave en løsning og slet ikke før et folketingsvalg.
Vi har faktisk forsøgt at lave vores beslutningsforslag så løst og så åbent, at vi kunne få en diskussion af, hvordan vi sammen kunne nå frem til en politisk løsning.
Det allerallervigtigste for mig var sådan set ikke, hvordan løsningen var skruet sammen, det var bare, at vi kunne enes om, at her er et problem, som vi politisk har et ansvar for at løse sammen.
Thomas Danielsen (V), 2014-12-11:
Det skinner tydeligt igennem, at ordførerens uvidenhed på området afspejler, at man ikke har været med på de mange studieture, som udvalget ellers har været på for at undersøge de her sager.
Eller er det ikke noget, SF – enten den ene eller den anden ordfører – vil prioritere tiden til?
Endelig bliver jeg bare nødt til at sige, at hvis vi laver en statslig låneordning som en pendant til realkreditinstitutter eller andre udlånsformer, bliver det et skraldespandsselskab.
Vi kan godt kalde det en statslig bank til boliger med en særlig attraktiv og flot udsigt, eller hvad vi vil, men det bliver et skraldespandspengeinstitut eller -bank, som alle vil frygte at komme ind i, for hvis først én får lån i sådan et pengeinstitut eller skraldespandsselskab, betyder det jo fremadrettet, at når pengeinstitutterne på det private og frie marked skal låne, vil de jo skele til den ejendom og sige: Hov, i det område, hvor det ligger, bruger man skraldespandsselskabet, og derfor skal du også have den her fordyrende måde at låne på; du kan ikke bare låne på lige vilkår med resten af landet.
På den måde laver man en skævvridning mellem land og by, og det er altså ikke det, der er Landdistriktsudvalgets intentioner.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, når nu ordføreren er så optaget af det her: Vil SF gå ind og kigge på de lovforslag, som vi laver om pengeinstitutterne og realkreditinstitutterne, så vi ikke fortsætter med at stramme op over for dem?
Det er jo det, der i sidste ende udmønter, at man låner mindre og mindre ud, og der er det jo først og fremmest landdistrikterne, der bliver ramt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-12-11:
Jamen jeg sagde allerede til hr. Hans Christian Schmidt i mandags, at vi støtter hvad som helst, der kan drive det her i en retning, hvormed vi sikrer, at vores yderområder ikke bliver hægtet yderligere af.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får set på nogle løsninger.
Jeg siger bare, at jeg ikke tror på, at løsningen findes ved at kigge på rådighedsbeløbet og de 6 måneder, for der vil stadig væk være det konkrete problem, at de her huse ligger i nogle områder, der ikke er særlig attraktive.
Det problem vil blive forværret over de næste år, i takt med at de her områder affolkes yderligere, men jeg er åben over for at kigge på det.
Det er jeg stadig væk.
Jeg siger bare, at jeg tror, at som tiden modnes, kommer vi til at diskutere, om ikke staten skal være medspiller.
Jeg synes jo, at det så ville have været mest fair at sige, at man ikke på forhånd skærer nogen fra, når man skulle kigge på løsningsmodeller.
Vi kan altid, når analysen foreligger, sige: Jamen det er ikke den vej, vi vil gå.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2014-12-11:
Jamen det er rart at høre, at SF er med på den her.
Jeg ville i hvert fald være glad for, hvis SF, der fremsætter forslaget, så har et bud på, hvordan vi skulle kunne gå ind og dække de statsfinansierede lån.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-12-11:
Jo, men måske skulle det ikke handle om, hvad DF's ordfører på det her område kan overskue.
Måske skulle vi lave en analyse, hvor vi kigger fordomsfrit på alle de modeller, der er.
Men det er jo ikke det, man gerne vil med sit udvalgsarbejde.
Det, jeg bare siger, er: Lad os lave analysen først, så kan vi jo altid tage stilling til det bagefter, og så se, om fru Mette Hjermind Dencker kan overskue de løsningsmodeller, der ligger, eller ej.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2014-12-11:
Fru Karina Lorentzen Dehnhardt nævnte, at det her åbenbart havde været en lang proces.
Det har det været, fordi vi i Landdistriktsudvalget har tradition for at undersøge tingene tilbunds, så vi får en stor referenceramme.
Vi har været ude og besøge en masse småøer, en masse af de større øer, vi har været ude og besøge en masse landdistriktsområder, så vi har fået en bred referenceramme, som peger på det samme problem, som netop er det her med omsætteligheden inden for de 6 måneder.
Det er en af de ting, vi har oplevet, ligesom der tilsyneladende også er det, at Finanstilsynet sætter nogle rammer for rådighedsbeløbet, som er helt urimelige og helt ude af trit med virkeligheden.
Så vi har dannet os den viden ved at være til stede, ved at deltage i udvalgsturene.
Nu, hvor SF så efter alt at dømme ser ud til at blive stemt ned på det her forslag, kunne SF så være positivt indstillet på at gå med i den her betænkning, så vi nedsætter et udvalg, som skal undersøge de her ting og komme med nogle konkrete løsninger på, hvordan vi løfter de her områder?