runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-11-04:
Jamen det kommer nok til at knibe, for jeg havde tænkt mig at gå videre.
Jeg vil meget gerne bringe mig selv i en position, hvor jeg kan svare på spørgsmål, men det kan jo ikke blive i dag.
Altså, det ville jo være at overtræde forretningsordenen.
Altså, vi har en radikal klimaog energiminister, der vil opføre en havvindmølle hver dag fra nu af og til 2050, og vi har en socialdemokratisk ordfører, der siger, at det ikke er Socialdemokratiets politik.
Hvad er regeringens politik?
Der kommer jo en valgkamp, og så kan vi snakke om, hvad vi vil efter valget, men lige nu og her har vi den regering, vi har.
Jeg prøver bare på at finde ud af, hvad det er, den mener.
Det kan vi så ikke få at vide i forbindelse med det her spørgsmål.
Så lad os gå videre til udlændingeområdet.
En stemme på Det Radikale Venstre er en stemme mod 24-årsreglen og tilknytningskravet, siger økonomi- og indenrigsministeren.
Og så siger erhvervsministeren, at 24-årsreglen og tilknytningskravet ligger fast, og når han så bliver spurgt om, om det kun er i den her valgperiode, så svarer han: Nej, det står fast; vi kommer ikke til at ændre syn på det, og der er grænser for, hvor mange vi kan tage her til landet og integrere; sådan vil det være.
Det får mig til i al stilfærdighed at stille det her spørgsmål om udlændingepolitikken: Hvad er så regeringens politik nu, og hvad er det for en politik, regeringen går til valg på?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-11-04:
Jeg tror, vi alle sammen skal læse forretningsordenen en gang til, for jeg tror ikke, der er noget til hinder for, at hr. Lars Løkke Rasmussen svarer på spørgsmål og fortæller om Venstres politik i spørgetimen.
I det hele taget er der ikke noget, der hindrer Venstre i at fortælle om sin politik.
Jeg tror, der er rigtig mange, der gerne vil have en langsigtet økonomisk plan fra Venstre.
Der er mange, der gerne vil vide, hvad Venstres skattepolitik er.
Udlændingepolitikken kunne også være spændende at få noget at vide om.
Så der er utrolig mange ting, vi gerne vil vide om Venstres politik, og jeg tror ikke, der er nogen, der vil forhindre hr. Lars Løkke Rasmussen i at bruge sin taletid her i Folketingssalen på at fortælle om Venstres politik.
Vi får bare ikke så meget at vide.
Der kører to spørgsmål her.
Der kører det med klimapolitikken.
Jeg synes jo egentlig, det er ganske enkelt.
Noget af det, der er vigtigt for os, er, at vi drøfter det her i vores forligskreds og finder den rigtige vej frem, også i forhold til udbygningen af vores vindenergi.
Jeg tror i det hele taget, at når vi fremadrettet skal udbygge med vind, skal vi gøre det på en måde, så der er bred opbakning her i Folketinget, så vi sikrer den rette balance mellem at opfylde vores klimamål og tage hensyn til arbejdspladserne, og det kan vi også gøre ved at diskutere det bredt her i Folketinget.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-11-04:
Tak for det.
Jamen jeg brugte jo åbningsdebatten til at redegøre for Venstres politik.
Jeg lagde fem pejlemærker frem.
Det stod i øvrigt lidt i kontrast til statsministerens indlæg den dag, som jo også ved den lejlighed primært gik på at spørge ind til Venstres politik.
Og det er derfor, jeg synes, at dagen i dag egentlig var en god anledning til at finde ud af: Hvad er egentlig regeringens politik?
Og det er altså ikke statsministerens politik og nogle andre ministres politik, men regeringens politik.
Det er jo lidt tankevækkende, at man, når vi har en ansvarlig minister, der er ude at snakke om 1.500 havvindmøller, ikke kan få statsministeren til at sige, om hun indestår for det synspunkt – ja eller nej.
Så det svæver jo i vinden, det blæser i vinden, og det er selvfølgelig godt med noget blæst i vinden, hvis man går ind for vindkraft.
Jeg kan bare på Venstres regning sige, at vi ikke går ind for, at vi skal bygge en havvindmølle hver dag fra nu af og frem til 2050 – det synes vi nok er at overgøre det.
Et andet spørgsmål – det er om tålt ophold for nu at blive på udlændingeområdet.
For som hun sagde, og nu citerer jeg: De har jo udstået deres straf, men af en eller anden grund kan udvisningen ikke eksekveres, og i mellemtiden må vi forpligte os på at behandle dem rimeligt og fair og ikke give dem en ekstra straf oveni. Og så henviste hun til, og nu citerer jeg igen: Det er ikke et værdigt liv at sidde på et asylcenter uden mulighed for at skabe sig en fremtid.
Det blev så skudt ned af den daværende justitsminister, hr. Morten Bødskov.
Og jeg har også forstået, at den nye justitsminister, der har indskrevet sig i rækken af justitsministre, har det synspunkt, at hun synes, man skal skærpe reglerne.
Hun har gjort sig til talskvinde for en overvejelse om, om personer på tålt ophold måske burde bære elektronisk fodlænke.
Derfor er det vel vedkommende og relevant at spørge: Hvad er så regeringens politik i forhold til folk på tålt ophold?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-11-04:
Så hr. Lars Løkke Rasmussen mener, at de fem pejlemærker, man har fremlagt, er tilstrækkeligt i forhold til at beskrive Venstres politik.
Hvad er Venstres skattepolitik?
Vil man gøre noget i forhold til topskatten?
Vil man ændre arveafgiften?
Vil man ændre forholdene for olieselskaberne?
Der er masser af spørgsmål, der svæver i vinden i forhold til Venstres skattepolitik.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge i Venstres folketingsgruppe, hvad Venstres skattepolitik egentlig er.
Der forekommer ikke nogen svar.
Hvad er Venstres skattepolitik?
Man kunne bare sige et par ord om, hvad der er fundamentet i Venstres skattepolitik.
Ingen ved det.
Jeg vil bare, når man siger, at fem pejlemærker udgør en redegørelse for ens politik, sige, at det mener jeg altså ikke det gør.
Og derfor tror jeg ikke, man skal regne med at møde hverken mig eller andre i den kommende tid, uden at vi også prøver at få bare et minimum af svar på, hvad der mon kan være Venstres politik.
Og på den måde vil der være borgere, der er her på tålt ophold.
Det synes vi ikke er særlig godt.
Vi ville hellere af med dem, at de skulle ud af landet, men i visse situationer er det jo meget vanskeligt.
Sådan er det under denne regering, og sådan var det også under den tidligere regering.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-11-04:
Nu gik spørgsmålet for så vidt ikke på, om der var noget, der skulle hedde tålt ophold.
Det gik jo på, hvilke vilkår vi giver mennesker på tålt ophold, og der er forskel på vilkår og på kriterier for at være på tålt ophold.
Det siger jeg også i en kommentar til, at statsministeren bliver ved med at turnere rundt med det der med, at man ikke har ændret ved nogen regler, fordi vilkårene for at få asyl er de samme.
Ja, ja, nuvel!
Kriterierne for at få asyl er de samme, men de vilkår, man får asyl på, er jo forandrede under den her regering qua de lempelser, der er givet ved at afskaffe starthjælpen, gøre det mere økonomisk attraktivt ved at skabe mulighed for at bo og arbejde uden for centrene m.v. Men her svæver svaret på, om der skal fodlænker på, eller om folk på tålt ophold, sådan som De Radikale siger, reelt skal integreres, også i vinden.
Hvad der er regeringens politik, får jeg ikke noget klart svar på.
Men så lad os da lige prøve et sidste tema, nemlig i relation til retsforbeholdet, som statsministeren og jeg er enige om skal erstattes af en tilvalgsmodel, og der ser jeg jo så De Radikale ved en tidligere SF'er, nemlig fru Ida Auken, er ude at gøre sig til talsmand for, at man i den forbindelse skal lave en fælles europæisk flygtninge- og asylpolitik, og man må forstå, at den skal Danmark så være en del af.
Til det siger Morten Bødskov i den her sammenhæng, ikke i sin egenskab af tidligere justitsminister, men i sin nuværende egenskab, og jeg citerer:
Også her vil jeg gerne spørge: Er det så De Radikale, man skal lytte til for at høre, hvad der er regeringens position, eller er det i den her sammenhæng hr. Morten Bødskov, man skal lytte til?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-11-04:
Se, nu bliver jeg lidt glad, for vi har nu fået en indrømmelse fra Venstre.
Den kom godt nok lidt modvilligt, men der blev sagt: ja, ja, nuvel, reglerne for at få asyl i Danmark er ikke ændret.
Reglerne for at få asyl er fuldstændig de samme i dag, som de var under den tidligere regering, og det, der sker nu, hvis vi ellers kan få flertal til det, er, at vi strammer de regler.
Men jeg er utrolig glad for, at vi nu har fået Venstres formands ord for, at reglerne ikke er ændret.
Det vil jeg tage med mig videre.
Det er meget sjældent, man får så fine og klare svar her i Folketingssalen.
Så tak for det.
I forhold til retsforbeholdet er vi jo i øjeblikket i en drøftelse om, hvordan vi kan omdanne retsforbeholdet til en tilvalgsordning i forhold til at kunne være med til de ting, Danmark ønsker at være med i.
Det handler også om, at man så skal vælge til og man skal vælge nogle ting fra.
Jeg forestiller mig egentlig, at alle de ting, som vedrører udlændingepolitikken, som vi jo gerne vil have herhjemme, skal vi ikke vælge til, men at der i øvrigt skal være en vetoret for dem, der indgår i de her forhandlinger, sådan at man i fællesskab kan finde ud af, hvilke retsakter man ønsker at vælge til.
Men alt det må vi jo forhandle om, når vi mødes, og jeg ser frem til at fortsætte samtalerne med hr. Lars Løkke Rasmussen om det her spørgsmål.
Men selvfølgelig skal det være sådan, at man, når man laver en tilvalgsordning, også er enige om, hvad det er, man skal vælge til i en tilvalgsordning.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-11-04:
Jeg vil slutte i rosehjørnet, og jeg vil da også gerne her takke statsministeren for et klart svar.
For jeg må forstå, at man på det her punkt simpelt hen hælder Det Radikale Venstres udsagn ned ad brædtet, som det blev udtrykt af fru Ida Auken.
Jeg vælger at forstå det sådan, at det står for De Radikales egen regning.
Og så må man jo håbe, at det her er et punkt, hvor det er Socialdemokratiet, der sætter sig igennem i regeringen, hvad enten det er før eller efter valget.
Det får mig til afslutningsvis at spørge om timingen og varslingen for det næste års tid.
Det kan være statsministeren synes, det er præmaturt, men så må statsministeren jo bare fortælle mig det.
For jeg har nævnt nogle ting her, hvor man jo helt tydeligt kan se, at Socialdemokratiet og De Radikale mener noget ganske forskelligt.
Og det får mig egentlig til sammenfattende at spørge: Når den dag kommer, vil regeringen så gå til valg på at blive genvalgt som regering?
Og hvis ja, kan man så forvente, at regeringen som regering, altså de to partier, den udgøres af, vil komme med nogle fælles svar på de her spørgsmål om dagpengereform, fremtidig udbygning af vindmøller, tilknytningskrav, vilkår for tålt ophold etc.?
Jeg spørger selvfølgelig også, fordi der er den her levende interesse for, hvad mit parti mener, og
hvad summen af Venstre, Danske Folkeparti, Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance mener.
Altså, jeg spørger jo slet ikke ind til, hvor enigheden mellem statsministerens parti og Enhedslisten endsige SF skal findes.
Jeg spørger bare ind til regeringen.
Bent Bøgsted (DF), 2014-11-04:
Tak, hr. formand.
Jamen det lyder meget godt, hvad hr. Eigil Andersen siger.
Det var jo en ren valgtale, men der er også snart valg; det ved vi alt om.
Når hr. Eigil Andersen siger, at regeringen skal bruge magten, mens de har den, skal jeg lige høre, om det også gælder for SF, altså om SF vil bruge magten, mens man har den.
Har SF tænkt sig at sætte trumf på ved finanslovsforhandlingerne og sige til regeringen, at nu skal man bruge magten, for man får ingen finanslov med SF, hvis man ikke får gennemført det, hr. Eigil Andersen taler om?
For ellers er det egentlig lidt tom snak, altså hvis man ikke vil sætte trumf på i forbindelse med finanslovsforhandlingerne.
Eller vil hr. Eigil Andersen lade sig spise af med nogle småtterier, der ikke rigtig bliver til noget, på det område?
Vil SF sætte trumf på og sige til regeringen: Det her skal I gennemføre, for ellers er der ingen finanslovsaftale med os?
Eigil Andersen (SF), 2014-11-04:
Det er ikke en valgtale, det er en tale, som tager udgangspunkt i forholdene for arbejdsløse i Danmark og for lønmodtagerne på de danske arbejdspladser, som er utrygge.
Så jeg har beskrevet sagligt, hvad det er, der er brug for i den sammenhæng.
Med hensyn til finanslovsforhandlingerne vil jeg sige, at vi nu i dag behandler et forslag, der handler om at halvere arbejdskravet fra 1 års arbejde til ½ års arbejde, og det er et af de krav, SF har med til finanslovsforhandlingerne.
Et andet krav, som også vedrører arbejdsløse, er, sådan som jeg var inde på det i mit indlæg, at arbejdsmarkedsydelsen i stedet for at blive udfaset bliver forlænget, og at man fremover har ret til mindst 1 års arbejdsmarkedsydelse efter de 2 års dagpengeperiode.
Det er de to krav, som SF har med.
Der er også et par mindre krav vedrørende arbejdsløse, men det her er de vigtigste krav.
Og jeg vil da sige det på den måde, at jeg vil blive forbavset, hvis det er sådan, at der ikke på den ene eller anden måde kommer en forbedring på det her område.
Bent Bøgsted (DF), 2014-11-04:
Hr. Eigil Andersen taler lidt udenom, det er klart, og det er der ikke noget at sige til, for der er snart finanslovsforhandlinger.
Der var også andre ting, hr. Eigil Andersen sagde skulle med og var krav.
Men hvor store er de krav?
Er det bare sådan, at man siger, at man har de krav, men når man så sidder ved forhandlingsbordet og finansministeren siger, at det kan man ikke få, så siger SF: O.k., det er der ikke noget at gøre ved?
Eller er det så store krav, at man siger, at uden dem er der ingen finanslov sammen med SF?
Eigil Andersen (SF), 2014-11-04:
Jeg vil gentage det, som jeg sagde før: at jeg har svært ved at forestille mig, at der ikke på den ene eller anden måde kommer nogle forbedringer for arbejdsløse i den her finanslov.
Det er en virkelighed, jeg ikke kan se ind i, men jeg kan bare sige, at det vil være det klogeste, man kan gøre fra regeringens side; det er at forbedre nogle af de forhold, og der har jeg så nævnt to af SF's krav.
Det er sjældent, at man i en forhandling får gennemført alle sine krav – det tror jeg også Dansk Folkeparti har oplevet – men til gengæld plejer det at være sådan, at man får opfyldt noget af det.
Bent Bøgsted (DF), 2014-11-04:
Vi kan godt se, hvilke problemer der er, og derfor skal man selvfølgelig også være klar til at ændre det.
Det, jeg godt vil spørge til, er sådan lidt af det samme, som jeg spurgte hr. Eigil Andersen om, nemlig om det for Enhedslisten betyder så meget, at man vil sige til regeringen: Altså, hvis ikke vi får det her igennem, så kan vi ikke snakke finanslov.
Hr. Christian Juhl har jo tidligere været en stålsat mand.
Hvad angår det her med ultimative krav, er det jo svært for Enhedslisten at blive mødt med ultimative krav fra regeringen, hvis regeringen siger: Hvis I vil forhandle finanslov, så får I ikke noget af det her på dagpengeområdet igennem.
Men er Enhedslisten også klar til at sige til regeringen: Jamen hvis I vil forhandle finanslov med os, skal vi have det her med genoptjeningsretten igennem, for ellers er der ikke nogen finanslov?
Eller er det kun regeringen, der kan sige til Enhedslisten: I får ikke noget igennem; I skal bare gøre, som vi vil?
Eigil Andersen (SF), 2014-11-04:
Utrygheden på det danske arbejdsmarked er stor.
Det gælder både for arbejdsløse og for folk i arbejde, og TrygFondens undersøgelser fortæller også om en stigende utryghed i befolkningen.
Arbejdsløse er utrygge, fordi de borgerlige partier har lavet en alt for kort dagpengeperiode på kun 2 år.
Folk er truede af at havne i en økonomisk ruin med 0,0 kr. i indtægt, så de må gå fra hus og hjem.
Mange mennesker med et job er også utrygge ved fremtiden.
De er bange for at blive fyret, for hvis de bliver arbejdsløse, kan de godt se, at den mulige økonomiske ruin også truer dem efter bare 2 års forløb.
De og deres familier risikerer jo på samme måde at havne på 0,0 kr. i indtægt.
Ganske vist er det sådan, at den siddende regering, SF og Enhedslisten har lavet aftaler, der afbøder de værste virkninger af de borgerliges forringede dagpengeregler.
Arbejdsløse får i en periode den noget lavere arbejdsmarkedsydelse, som er ca. 7.000 kr. lavere end dagpengene pr. måned.
Den arbejdsmarkedsydelse har været en hjælp for mange mennesker.
Men arbejdsmarkedsydelsen er også en midlertidig ordning.
Det er simpelt hen indbygget i den, at ydelsen forkortes, og at den ender med helt at forsvinde.
Christian Juhl (EL), 2014-11-04:
Jeg synes, det er meget interessant, at nyfrelste, som nu i 4 år har ligget i hængekøjen og været hovedårsagen til bøvlet, for at snakke uden om deres egne synder så begynder at fabulere om, hvordan vi nu kan klare det her problem.
Jeg vil sige, at vi hver eneste dag prøver at skaffe forbedringer til de arbejdsløse.
Vi tager ikke ud i byen ligesom Dansk Folkeparti og smadrer alle vinduerne for næste morgenen at sige: Det må I andre rydde op.
Så ligger de i øvrigt i hængekøjen.
Og skulle vi glemme et glasskår eller to, når vi prøver at feje op og få det til at se pænt ud igen, ja, så skal vi høre: Hvorfor har I ikke taget det med? Det er dog en arrogant holdning at have selv at være ansvarlig for al balladen og så begynde at se, om man kan finde et hår i suppen.
Jeg synes, Dansk Folkeparti burde skamme sig over den optræden.
Jeg synes, de burde hjælpe med at få tingene på plads og så tage de næste skridt, for de ved jo godt, at det her ene forslag ikke løser hele problemet.
Så kunne vi jo tage skridt to og tre og fire i stedet for den verdensfjerne snak.
Bent Bøgsted (DF), 2014-11-04:
Jeg vil sige til hr. Christian Juhl, at nu er det ikke sådan, at vi i Dansk Folkeparti har stor erfaring med at smadre vinduer.
Det tror jeg vi vil overlade til den fløj, hr. Christian Juhl kommer fra.
Men det, det drejer sig om her, er jo, at vi i Dansk Folkeparti har erkendt, at der er et problem her, og vi har ændret holdning.
Og vi har også været med fremme og sige: Det her skal vi have ændret.
Vi har også leveret ind til en kommende blå statsminister, hr. Lars Løkke Rasmussen, at det har vi med der.
Så kunne hr. Christian Juhl jo få den fjer i hatten.
Men vil hr. Christian Juhl stå fast over for regeringen og sige: Det her skal vi have igennem, ellers er der ikke nogen finanslov?
Det får jeg ikke svar på, og det er nok, fordi hr. Christian Juhl ikke kan svare på det.
Christian Juhl (EL), 2014-11-04:
Det kunne let ske.
Forhandlingerne er jo ikke færdige endnu.
De er begyndt, vil jeg sige til hr. Bent Bøgsted.
Nogle ligger i hængekøjen, og vi andre knokler dag og nat for at prøve at skabe resultater.
Først vil jeg sige, hvad angår det at smadre vinduer: Nej, Dansk Folkeparti har sikkert ikke smadret vinduer, men de har gjort noget, der er meget værre.
De har jagtet arbejdsløse i 4 år på en uanstændig måde, og nu prøver vi at rette op.
Sidste år fremsatte jeg 13 forslag, hvor hr. Bent Bøgsted stemte imod samtlige.
Sådan vil vi arbejde videre både med regeringen, men også med Dansk Folkeparti, for vi skal have skabt en ordentlig situation for landets arbejdsløse.
Det er ikke en akademisk debat og et drillespørgsmål, det er dødelig alvor for titusindvis af familier.
Det er derfor, vi tager det så alvorligt, at vi tager hver eneste forbedring, vi kan få, med, også i en finanslov.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-11-04:
Tak for det.
Ordføreren er jo kravlet højt op i det retoriske træ efter den stakkels beskæftigelsesminister, og han bruger også ord som svineri i sin tale.
Ikke desto mindre synes jeg, ordføreren skylder et klart svar på det, hr. Bent Bøgsted spørger om: Kan vi i Folketinget og i blå blok, der ikke aktuelt er en del af finanslovsforhandlingerne, forvente, at ordførerens parti stiller sig så stejlt, når Folketinget om et øjeblik med Socialdemokratiet – bortset fra et enkelt medlem – i spidsen stemmer nej til beslutningsforslaget, at der fra Enhedslistens side bliver stillet ultimative krav i finanslovsforhandlingerne om det her område?
Kan vi få et klart svar: Er det et ja, eller er det et nej?
Christian Juhl (EL), 2014-11-04:
Jeg ved ikke, jeg tror, det er syvende gang i den her samling, at jeg fortæller, at Enhedslisten ikke har ultimative krav.
Vi prøver at forhandle, og vi vil forhandle med fanden selv, bare vi kan få nogle forbedringer hjem til de arbejdsløse.
Vi har ikke den arrogante holdning, som Venstre har: Skidt med de arbejdsløse, bare vi kommer frem som parti; så må de lide under det.
Så derfor tager vi enhver gevinst hjem.
Nu prøver vi med det her forslag.
I de forhandlinger, der er i fuld gang, prøver vi med en stribe af forslag.
Dem, der har været i salen, når vi har diskuteret arbejdsløshed, ved, hvad det er for nogle forslag, og dem vil vi jo prøve at få så mange af som muligt igennem.
Det er noget, der siger sig selv.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-11-04:
Jeg tror ikke, vi kommer meget videre.
Vi må jo se, hvordan forhandlingsforløbet udarter sig.
Men det kan være, ordføreren så her afslutningsvis kan fortælle mig, hvor skuffet han er over regeringens opførsel på en skala fra et til ti.
Det er jo ikke første gang, ordføreren kommer til at løbe panden mod en mur, når dagpengespørgsmålet er på dagsordenen.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-11-04:
Det er jo meget almindeligt i Folketingssalen at sige, at man ikke har fået svar, når man ikke kan lide svaret, men der var faktisk et svar i forhold til generelle sanktioner.
For svaret var nej til generelle sanktioner, men ja til, at vi skal arbejde for mærkning af produkter fra områder med bosættelser.
Det var svaret.
Så selvfølgelig var der et svar.
Det kan godt være, at fru Johanne Schmidt-Nielsen ikke brød sig om svaret, men der var et svar på spørgsmålet.
I forhold til Dagpengekommissionen er det jo fuldstændig rigtigt, at hr. Kristian Thulesen Dahl har haft alle tænkelige synspunkter i forhold til den dagpengereform, som han selv opfandt – altså alle tænkelige synspunkter.
Jeg tror, at tiden er løbet fra hovsaløsninger, når det gælder dagpengeområdet.
De arbejdsløse har mest af alt brug for et arbejde, men de har bestemt også brug for et dagpengesystem, som holder, og som vi ikke ændrer ved hovsatiltag her i Folketinget; derfor en dagpengekommission, som skal se på det her grundigt og ordentligt.
Og derfor efter valget: lad os vedtage et dagpengesystem i Danmark, som er holdbart, som giver fleksibilitet, og som der er bred opbakning til i Folketinget.
Det er det, jeg arbejder for.
Vi kan ikke tilrettelægge vores politik efter Dansk Folkeparti, som jo åbenbart skifter holdning til det her spørgsmål, sådan når det passer dem i forhold til den aktuelle dagsorden.
Christian Juhl (EL), 2014-11-04:
Når jeg siger fanden selv, tænker jeg nu mest på Dansk Folkeparti og til tider også på Venstre.
Undskyld, jeg siger det, men sådan er min verden nu skruet sammen. Hvad angår karakterer til regeringen, tror jeg, vi stille og roligt kan vente, til vi engang skal have et valg.
Så tror jeg vælgerne gerne vil give regeringen karakterer.
Jeg er ligesom spørgeren rigtig, rigtig nervøs for, at karaktererne ikke står så højt lige i øjeblikket.
Dem må vi hjælpe dem med at få hævet, og det kan man bl.a. gøre ved at gavne de arbejdsløse.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-11-04:
Som jeg også nævnte før, udskyder vi implementeringen – det tror også jeg sagde – og jeg synes, at det er urimeligt at beskylde regeringen for at slagte uddannelser.
Det er en helt almindelig diskussion, vi har nu, om, hvordan vi kan sikre, at de unge ikke uddanner sig til arbejdsløshed.
Jeg har svært ved at forstå, hvorfor Det Konservative Folkeparti ikke er enig i, at vi skal sikre, at de unge kommer ind på de uddannelser, hvor vi er mere sikre på, at der er arbejde til dem, frem for uddannelser, hvor vi ikke er så sikre på, at der er arbejde til dem.
Det er så synd for de unge, at de går på en lang videregående uddannelse, og først når de dimitterer, går det op for dem, at det er svært at finde et arbejde.
Så jeg må sige, at jeg nærmest ikke kan genkende Det Konservative Folkeparti i den her udtryksform, altså at man slagter uddannelser.