runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nanna Westerby (SF), 2008-10-23:
Med kommunalreformen bortfaldt grundlaget jo for de private gymnasiers tilskudsmodel.
Den blev tidligere beregnet med udgangspunkt i de amtslige udgifter til de offentlige gymnasier, så det er helt nødvendigt med en ny tilskudsmodel og en nødvendig opfølgning på kommunalreformen.
SF er positive over for, at der i den her foreslåede tilskudsmodel til de private gymnasier er søgt at bevare en sammenlignelighed med de offentlige gymnasiers tilskud.
Det sikrer gennemskueligheden, og det sikrer muligheden for at udbyde uddannelsen på lige vilkår, selvfølgelig med hensyntagen til, at der er en række særkendetegn ved private gymnasier, f.eks. at de ejer deres bygninger selv, hvilket de offentlige gymnasier ikke gør nu.
SF ser i hovedtræk positivt på lovforslaget, men vi har en bekymring, som vi ser frem til at diskutere i udvalgsarbejdet, og det er, som private gymnasier og studenterkurser påpeger i en henvendelse til Uddannelsesudvalget, og som GL påpeger i deres høringssvar, at kravene til årselever, som de tilsyneladende fortolkes af Undervisningsministeriet, kan give problemer for små private gymnasier, der eksempelvis har små hf-afdelinger.
Det er det her med, at ministeriet har stillet krav om, at skolen skal have mindst 60 årselever og kurset mindst 40 årselever i året før finansåret for at opnå tilskud.
Det er, som private gymnasier og studenterkurser påpeger, fornuftigt, hvis der er tale om skolens primære afdeling.
Sådan kan vi sikre, at der er skoler af en vis størrelse, som kan udbyde et varieret fagudbud.
Men hvis det gælder for alle skolens afdelinger, er vi nervøse for, at det kan give problemer for gymnasier med en stor almen gymnasial afdeling, som sikrer et bredt udbud, men så til gengæld eksempelvis har en lille hf-afdeling.
SF ønsker, at sådanne små hf-afdelinger stadig skal have mulighed for at få tilskud, og derfor vil vi i udvalgsarbejdet se frem til at finde en model, der kan gøre det muligt.
Sidsel Homann (SF), 2008-10-23:
Jeg ville gerne tilbage til uddannelsesområdet, hvor vi jo står over for et kæmpemæssigt samfundsproblem med en meget stor del af vores ungdomsårgange, som ikke opnår at få en ungdomsuddannelse; en stigende del opnår ikke at få en ungdomsuddannelse.
Det er et fællesnordisk problem, og vi har også nogle fællesnordiske samarbejdspartnere, vi kan lære rigtig meget af.
Jeg mener faktisk, at det må klassificeres helt oppe i toppen af, hvad der er vigtigt at opnå forskningsmæssige resultater på.
Skal jeg forstå ministerens svar på den led, at det er en konklusion, han er uenig i?
Ole Vagn Christensen (S), 2008-10-23:
Og er ordføreren enig i de betragtninger, som den forrige spørger, hr. Niels Sindal, var inde på, at hvis der kommer nye initiativer, må der også komme nye penge?
Erling Bonnesen (V), 2008-10-23:
Det er lidt det samme, som vi var inde på tidligere.
Det er jo faktisk en del af budgetreglerne, at ministerrådene fastsætter den samlede budgetramme, og så har parlamentarikerne en indflydelse på fordelingen af selve budgetposterne.
Det er jo præcis det, som foregår i øjeblikket, og som også ser ud til at vinde bred tilslutning til vedtagelse oppe på sessionen i Finland.
For så vidt angår den anden del af spørgsmålet om, hvis der kommer nye initiativer på banen: Jamen så skal vi naturligvis diskutere finansieringen af det - om noget af det kan hentes i den eksisterende ramme, og om der også kræves nyfinansiering.
Det må man jo foretage en vurdering af, når man står med det.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-10-23:
Jeg forstår på ordføreren, at der ikke er rørt ved de spilleregler, som eksisterer i dag vedrørende udfyldelse af rammen, som er Nordisk Råds opgave.
Men alligevel hører jeg ordføreren sige lidt om, at de nye initiativer selvfølgelig skal sættes op mod de gamle initiativer, også selv om man har udfyldt den ramme og har været enige om, at det er sådan, man lægger tingene op.
Så forstod jeg ikke, at det, ordføreren var enig i i det svar, han gav, var, at der selvfølgelig skal nye penge til de nye opgaver, i det øjeblik det ikke er nogen, man kan sige bliver påført Nordisk Råd af ministerrådet, således at man ikke har de faste regler.
Erling Bonnesen (V), 2008-10-23:
Nu skal spørgeren passe på, han ikke overfortolker det, jeg siger.
Jeg mener, der er to ting i det.
Den første er faktisk budgetreglerne; der er det ministerrådet, der fastsætter rammen, og så kan parlamentarikerne få en indflydelse på det.
Det er præcis også sådan, det er gået til den her gang indtil nu.
Så er der selvfølgelig nogle ting, man er enige om, og nogle ting, man er knap så enige om.
Men som det ligger nu, mener jeg klart, man kan sige, at det følger proceduren, hvor også parlamentarikersiden via procedurerne får sin indflydelse på det, og så har alle jo også en vilje - som regel da - til til sidst at prøve at få det til at gå op i en højere enhed.
Og det er det, jeg kan konstatere der er lagt an til nu, så vi, når vi tager til Finland her i næste uge, også kan få en, ser det ud til, meget bred vedtagelse på budgetdelen.
Det synes jeg er godt for det nordiske samarbejde, og dermed tager man jo også stilling til de 60 mio. kr., som er sat ind i rammen nu, hvilket jeg havde med i ordførertalen.
Hvad der så måtte skulle ske mere sådan langsigtet fremadrettet, må vi forholde os til, når vi når til de punkter.
Bente Dahl (RV), 2008-10-23:
Den konservative ordfører lægger rigtig meget vægt på markedsføring og konkurrence i sin ordførertale.
Ordføreren nævnte Nordens samlede konkurrencedygtighed som det primære i politikken i det nordiske samarbejde, som jeg forstod det.
Jeg vil gerne høre, om ordføreren har øje for andre værdier end det konkurrencedygtige element.
Knud Kristensen (KF), 2008-10-23:
En ordførertale bliver til på baggrund af mange forskellige modeller, og en ordførertale kan selvfølgelig blive så mangfoldig, at den vil tage en times tid at fremføre.
Men jeg er helt enig med fru Bente Dahl i, at vi har et stort fælles kulturelt samarbejde; vi har et samarbejde inden for det sociale område; vi har hele den palet af gode initiativer, både inden for det kulturelle, det sociale og udvikling som sådan.
Så det er ikke, fordi at jeg ikke har fokuseret på de to områder, som fru Bente Dahl netop nævner, men det er også glædeligt, at vi har en stor udvikling netop på disse områder.
Erling Bonnesen (V), 2008-10-23:
Det er jo lige præcis den vurdering, der skal foretages, når man når til de konkrete forhandlinger igen, for det må jo så afhænge af, hvilke ekstra, ovenpå byggende nye initiativer der kommer.
Hvad vil de kræve af finansiering, og hvordan får man det stillet sammen? Så vi kan sige, at det vil blive en balance mellem, hvad der kan findes inden for det eksisterende budget, og så flere penge.
Det er jo en konkret afgørelse, man må tage, når man står med det.
Jeg vil jo ikke afvise, at der kan findes flere rationaliseringsmuligheder inden for det eksisterende budget.
Men vi skal i høj grad også have ligesom viljen til at spørge, om der bliver sat så mange nye ekstra initiativer i søen, at det vil kræve ekstra penge.
Så må vi jo foretage den vurdering og så tage det med i vores debatter og samarbejdssamtaler med ministerrådet.
Niels Sindal (S), 2008-10-23:
Betyder det så, at ordføreren er enig i, at hvis ministerrådet kommer med, om jeg så må sige, ganske store nye initiativer, så må der flere penge til?
Erling Bonnesen (V), 2008-10-23:
Det nordiske samarbejde folder sig også ud gennem det folkelige samarbejde på en lang række forskellige felter; f.eks. gennem kulturhusene, infokontorerne, udvekslinger m.m.
Taletiden her i dag rækker ikke til at komme ind på det hele, så jeg vil koncentrere mig om nogle udvalgte emner.
Globaliseringens vinde blæser nu også ind over det nordiske samarbejde, og vi kan sige, at det nordiske samarbejde nu også bliver globaliseret.
I budgetarbejdet er det lykkedes inden for den fastlagte og eksisterende budgetramme at få rationaliseret og omprioriteret, således at der nu er afsat en globaliseringspulje på 60 mio. kr.
I denne pulje er der prioriteret og planlagt en række konkrete initiativer, hvoraf flere også allerede er sat i gang.
Nævnes kan f.eks. nordisk topforskning, fremme af højere uddannelse, bekæmpelse af grænsehindringer, nordisk indspil i klimaforhandlingerne, innovation, profilering af Norden m.v.
Der kan henvises til de 14 konkrete globaliseringsinitiativer, som er beskrevet i redegørelsen.
Målet med den nordiske globaliseringsindsats er i høj grad at styrke Nordens samlede konkurrencedygtighed i en globaliseret verden ved at fokusere på nordisk merværdi og ved at ruste Norden til at håndtere globaliseringens udfordringer og muligheder.
Vi kan således glæde os over, at det nordiske samarbejde også forholder sig til helt aktuelle emner som klimaproblematikken; når isen smelter og sejlrender åbnes rundt om Nordpolen, rejser der sig i den anledning spørgsmål i forbindelse med skibstrafik og søfartssikkerhed, som vi samarbejder om.
Det er f.eks. også Østersøsamarbejdet med alle de emner, der ligger heri.
I budgetarbejdet er det også tydeligt trådt frem, at vi ikke må glemme de kulturelle værdier og det kulturelle samarbejde som bindeled i det nordiske samarbejde.
Det er mit klare indtryk, at der både i Præsidiet og i udvalgene foregår særdeles meget, og af redegørelsen fremgår det også, at der arbejdes med emner inden for kulturområdet, socialområdet, miljøområdet og erhvervsområdet, ligesom der også værnes om de nordiske sprog.
Globaliseringen udfordrer os alle verden rundt, og det giver os store udfordringer, men også muligheder, og dem skal vi så søge at udnytte til gavn for den nordiske velfærdsmodel.
Vi er hver især små lande i det nordiske, men gennem samarbejdet kan vi gøre en større forskel.
Det nordiske samarbejde gennemgår i disse år en moderniseringsproces, og det kan naturligvis også fra tid til anden give en lidt kraftigere debat om tingene, men det er jo lige præcis det, der er vores opgave som politikere og parlamentarikere, nemlig at debattere emnerne og deltage i prioriteringen af arbejdet, således at der kommer fremdrift i tingene og resultater ud af bestræbelserne.
Og vi kan glæde os over, at det lige præcis også er det, der er kommet i det forløbne år.
Mogens Jensen (S), 2008-10-23:
Jeg kan jo høre, at det nordiske samarbejde ikke mærkeligt ligger ordføreren meget på sinde, og ordføreren nævner jo også globaliseringsinitiativet, det, at statsministrene er blevet enige om, at vi nu skal prøve at satse fællesnordisk i globaliseringen på en række områder som en styrke for det nordiske samarbejde.
Det er jeg sådan set enig i.
Men jeg vil godt spørge til ordførerens mening, for det er jo ikke nogen hemmelighed, at der har været en stor diskussion om, hvordan det her initiativ skulle finansieres, og at finansieringen af globaliseringsinitiativet rent faktisk har betydet, at man har måttet trække ressourcer væk fra noget af det, jeg vil kalde det bærende fundament i det nordiske samarbejde, nemlig bl.a. det kulturelle samarbejde, og også fra andre områder.
Hvordan stiller ordføreren sig til det?
Synes ordføreren, at det er en rimelig måde at finansiere dette globaliseringsinitiativ på?
Erling Bonnesen (V), 2008-10-23:
Når vi sådan kigger lidt i bakspejlet og prøver at anskue processen som et samlet hele, kan vi jo også konstatere, at det faktisk tog meget afsæt i det, vi kalder parlamentarikerkredsen.
Som jeg også er orienteret, når vi kigger lidt tilbage, var det jo også den samlede parlamentarikerflok, kan man sige, der sagde: Jamen nu skal vi gøre noget.
De kiggede på regeringerne, ministerrådene og samarbejdsministrene og sagde: Træd nu i karakter, venner.
Vi skal have nogle initiativer på banen.
Det var jo så udslagsgivende for - kan man sige - at globaliseringen faktisk også fra ministerens side blev sat på dagsordenen, og hvis der også skulle være handling bag ved ordene, måtte vi også prøve at finde ud af noget med nogle penge.
Så har det i tilknytning til det også været drøftet, hvad der var af muligheder for om jeg så må sige - at rationalisere, koordinere, omprioritere og forny.
Der synes jeg sådan set, at man har fundet en meget fin balance.
Men det er klart, at diskussionen jo sådan set ikke stopper her, for der skal også laves budgetter fremover, så der er basis for mere debat om det.
Mogens Jensen (S), 2008-10-23:
Jamen så må jeg forstå ordføreren på den måde, at ordføreren sådan set synes, at det er o.k., at nu, når statsministrene har valgt at prioritere globalisering, så skal mindre, men vigtige projekter i det nordiske samarbejde bl.a. på kulturområdet betale.
Altså, så er det nordiske samarbejder inden for musik, teater eller inden for andre områder, der skal betale for, at man gennemfører det her globaliseringsinitiativ, som jeg er helt enig i.
Men jeg mener egentlig, at hvis man vil dette, så må man også sikre noget ekstra national finansiering fra regeringernes side, for at det kan gennemføres.
Men jeg forstår, at ordføreren er enig i, at det så er de små områder, det fundamentale, der skal betale.
Erling Bonnesen (V), 2008-10-23:
Så forenklet og forsimplet kan man ikke stille det op.
Jeg står fuldstændig bag ved det resultat, man er nået frem til nu.
Jeg kan i øvrigt også konstatere, at det ser ud til, at der stort set er fuldstændig enighed om opbakning til den budgetvedtagelse, som nu er på vej på sessionen, herunder også fra ordførerens eget parti, som jo står bag de indstillinger, der i hvert fald foreligger på nuværende tidspunkt.
Så jeg mener, at man kan sige, at der er fundet et godt kompromis her.
Samtidig har jeg jo også peget på, at der skal nogle budgetdrøftelser til, for så vidt angår de kommende budgetår.
Der skal man selvfølgelig også finde en balance i det nu.
Så jeg mener ikke, vi kan sige, at man skræller - kan vi kalde det - aktiviteter væk.
Man har spurgt, hvad mulighederne så er for at omprioritere og forny, og det er jo sådan set også det, det handler en del om for at få tingene til at gå op i en højere enhed.
Jeg tror, vi har fundet en balance i det nu.
Niels Sindal (S), 2008-10-23:
Er ordføreren enig i, at vi i de kommende år, når der skal forhandles budget, bør se tingene lidt bredere, og at Nordisk Råd bør inddrages i en tættere dialog med Nordisk Ministerråd om sigtelinjerne i projekterne?
Det gælder med hensyn til både globalisering og andre initiativer, således at vi ikke oplever den situation, vi har været igennem nu, at det ligesom kommer pludseligt, og så er der 14 projekter, og pengene er stort set brugt, men at vi i samarbejde med ministerrådet udvikler fremtidens budget.
Erling Bonnesen (V), 2008-10-23:
Det kan jeg svare meget klart på.
Og det er klart, at der skal vi også kende vores besøgelsestid.
Så uden at vi dermed skal være unødvendig kritiske over for det forgangne, skal vi søge al den indflydelse, vi kan, så vi er med til at få en afgørende indflydelse på, hvad det er, der skal satses på af konkrete initiativer fremover - f.eks., som jeg også nævnte på det foregående spørgsmål, at vi får prioriteret kulturområdet og får det med ind i de globaliseringsinitiativer, der skal satses på i fremtiden.
Det synes der også at være bred konsensus om.
Bente Dahl (RV), 2008-10-23:
Det var dejligt at høre, at ordføreren også lægge mærke til de nære værdier.
Så vil jeg gerne høre, om ordføreren kunne uddybe lidt, hvordan man kan fremme det på det nordiske plan, altså de nære værdier såsom kultur, udveksling osv..
Knud Kristensen (KF), 2008-10-23:
Den måde, som man netop kan fremme de nære værdier, de kulturelle værdier på, er jo ganske enkelt ved, at vi i Nordisk Råd i samarbejde får prioriteret de forskellige tiltag og får udvekslet de mange forskellige kulturelle og sociale værdier, som er så vigtige for os.
Vi udveksler erfaringer mellem de forskellige lande, og når man er positiv over for at indgå i en dialog om de ting, er man også med til at udvikle det hver især.
Mogens Jensen (S), 2008-10-23:
Tak til ministeren for redegørelsen.
Det kan måske også være, at regeringen her er lidt karrig med at give de midler, der skal til, for at det nordiske samarbejde rigtig kan blomstre, og at der går meget lang tid, før man fra regeringens side udmønter forslagene, f.eks. forslaget om den nordiske sprogdeklaration, som vi jo vedtog for 2 år siden, men hvor der ikke er sket noget.
Så det er vi og regeringen måske selv skyld i.
Det, jeg bare vil spørge om, er, om det her med den folkelige forankring.
Jeg er enig med ministeren i, at det er utrolig vigtigt.
Vi har Foreningen Norden her i Danmark, som tæller mange medlemmer, og som nu bliver udsat for at måtte lave kraftige økonomiske nedskæringer, fordi man lige præcis fra Danmarks side fjerner aktiviteter fra Foreningen Norden, hvilket man ikke gør i de andre nordiske lande.
Og der er en række andre forhold, bl.a. at de ikke får så meget i tilskud, som de gør i de andre nordiske lande.
Hvad har ministeren tænkt sig at gøre ved det?
Foreningen Norden er nemlig en af vores stærkeste folkelige kræfter på det her område.
Bertel Haarder (V), 2008-10-23:
Jeg synes ikke, at det er rigtigt at sige, at vi er karrige med midler; vi er i hvert fald ikke mere karrige med midler, end de andre nordiske lande er.
Til gengæld er vi ved at få lidt mere ud af de penge, vi bruger, og er ved at få skabt en større nordisk merværdi; det er jo det, der er formålet med det hele.
Hvad angår sprog, synes jeg ærlig talt, at vi er godt i gang.
Vi har fået en ny sprogdeklaration; vi har fået en nordisk sprogkanon til hjælp for alle de lærere, der ikke ved, hvad det er for tekster, de skal bruge, når de skal undervise i andre nordiske sprog; og så har vi i øvrigt også fået uddannet 60 praktiklærere, som er nordiske sprogpiloter, og som netop skal sætte gang i det, jeg nævnte med, at flere møder lærere, der taler andre nordiske sprog.
Så har jeg en glædelig meddelelse
til sidst, nemlig at Foreningen Nordens ønske om at beholde en person, som var tænkt flyttet over i ministerrådssekretariatet, er blevet opfyldt
Brevet er underskrevet og sendt af sted i går.
Så jeg tror, at Foreningen Norden føler, at jeg har lyttet til dem.
Mogens Jensen (S), 2008-10-23:
Det håber jeg, for nu forstår jeg, at det, der er Foreningen Nordens problem, er, at der er en aktivitet, der hedder »Norden i fokus«, og som har ligget i Foreningen Norden her i Danmark, som den gør i de andre nordiske lande.
Men lige præcis her i Danmark skal den ikke længere ligge der, plus at man altså får mindre i tilskud sammenlignet med de øvrige nordiske lande, og at regeringen i øvrigt har skåret ned på en række aktiviteter, bl.a. 25 pct. på Nordjobordningen her i landet, som Foreningen Norden også har administreret.
Ministeren siger, at man skal få noget mere ud af pengene i Nordisk Råd.
Kunne ministeren nævne tre eksempler på noget, vi har etableret i Nordisk Råds regi, og som vi ikke har fået nok ud af, hvor vi ikke har fået nok for pengene?
For det lyder, som om der sådan har været overflod og der ikke er sket noget i Nordisk Råd.
Er det f.eks. udvekslingsordningerne på tværs af de nordiske lande, vi ikke har fået nok ud af, eller hvor er det ministeren mener at vi ikke har fået nok ud af pengene?
Bertel Haarder (V), 2008-10-23:
Jeg vil hellere sige tingene på en positiv måde.
Jeg mener, at der i globaliseringsinitiativet og topforskningsprojektet er en nordisk merværdi, som er værd at satse på.
Den består jo bl.a. i, at det nordiske samarbejde hermed gør sig så interessant, at Forskningsrådet og private virksomheder gerne vil være med.
Og det er jo en ret åbenlys merværdi.
Og jeg synes, at vi har fået det for en billig penge.
Så har jeg i øvrigt den holdning, at når man har fået de samme bevillinger gennem meget, meget lang tid, er det altså ikke usundt at sige: Nu skal vi finde lidt, for det kan ikke passe, at det hele er lige vigtigt hele vejen igennem, der må være noget, der er vigtigere end andet.
Den øvelse er jo altid nyttig.
Bente Dahl (RV), 2008-10-23:
Jeg nævnte jo også, at jeg anerkender, at vi ikke har været alt for gode i det nordiske samarbejde til at fortælle om, hvad det er, vi laver, og til at profilere os.
Derfor er jeg også meget aktiv i forbindelse med de her tiltag.
Men jeg bekymrer mig jo om, hvor regeringen og ministerrådet i det hele taget vil hen.
Så jeg vil høre: Er ministerrådet indstillet på, at de kommende ændringer, som sker i udviklingens navn - og det er jeg positiv over for, men jeg vil gerne tages med på råd, jeg vil gerne have indflydelse på, hvordan udviklingen skal være - skal udvikles i samarbejde med parlamentet, altså Nordisk Råd?
Bertel Haarder (V), 2008-10-23:
Til gengæld har Nordisk Råd jo en afgørende indflydelse på, hvordan vi bruger pengene inden for de rammer, der er.
Sådan er det i øvrigt også i De Europæiske Fællesskaber, og sådan tror jeg, at det er nødt til at være i internationale parlamenter.
Bente Dahl (RV), 2008-10-23:
Jeg stillede ministeren nogle fuldstændig konkrete spørgsmål i min ordførertale, men jeg synes ikke, at jeg har fået nogen fyldestgørende svar på dem.
Essensen af dem er, om regeringen vil en anden form for nordisk samarbejde.
Det var det her med det citat, jeg havde fra ministerens redegørelse, om, at regeringen er indstillet på at omprioritere.
Hvad ligger der i det?
Henrik Brodersen (DF), 2008-10-23:
Jeg hæftede mig også ved, at ordføreren lagde meget vægt på at tale om arbejdsmarkedet, og det er selvfølgelig også meget, meget vigtigt.
Jeg lagde især mærke til, at den åbne grænseudvidelse havde gjort, at man havde fået arbejdskraft fra især Polen, Litauen og Estland osv.
Som jeg hørte det på ordføreren, var der kun plusser at sige om det.
Har ordføreren slet ikke nogen betænkeligheder ved det, når man ved, at det samtidig har ført kriminalitet med sig i en grad, man aldrig før har set i de nordiske lande?
Jeg kunne i al stilfærdighed bare tænke mig at spørge ordføreren, om han ville arbejde positivt for, at man fik bundet op omkring de der østarbejdere, der kommer hertil, og som ikke har tænkt sig at arbejde på lovlig vis.
Her tænker jeg på, at man jo sagtens kunne indføre en ydre nordisk grænse, sådan at Danmark ikke bare blev et transitland for banditter, for det synes jeg simpelt hen ikke vi kan leve med.
Knud Kristensen (KF), 2008-10-23:
Jeg kan kun være enig med hr. Henrik Brodersen i, at vi på ingen måde kan leve med den stigende kriminalitet.
Vi har forsøgt at lukke de huller, og tid efter anden finder vi også ud af, at der er nogle, der er her, som ikke har lovlige arbejdsforhold i Danmark, og der må vi sige: Det er afgang, af sted igen.
For vi har et godt grundlag for, at de kan komme her på ærlig vis og arbejde på ærlig facon under de danske aftaler.
Nu kan det vel ikke undre nogen, at man som arbejdsmarkedsordfører også lægger meget vægt på netop den beskæftigelsesmulighed, vi har haft.
Og jeg skal beklage, hvis den har fået for meget slagside i forhold til beskæftigelsen, men det er trods alt en vigtig ting for, at vi har mulighed for at bidrage til de ting, som fru Bente Dahl fremfører.
Det er klart, at når nu man udvikler på tværs af landegrænserne, medfører det altid nogle plusser, men det medfører også nogle minusser.
Og jeg mener jo, at vi i øjeblikket har meget fokus på det, der foregår.
Det er jo selvfølgelig nogle ting, som er uheldige, men jeg tror rent faktisk, at det er noget, der ville være kommet alligevel, hvis man ikke havde fået de åbne grænser og den frie arbejdskraft bevægelighed.
Mogens Jensen (S), 2008-10-23:
Jeg er sådan set glad for, at den konservative ordfører har fokuseret på arbejdsmarkedet, for jeg tror, at ordføreren forhåbentlig vil give mig ret i, at lige præcis det, at vi i Danmark og i den øvrige del af Norden har et organiseret arbejdsmarked og har formået at opbygge nogle kollektivt finansierede velfærdssamfund, hvor der er fri og lige adgang til uddannelse og til sundhed, måske netop er den cocktail, der gør, at Norden har mulighed for at stå stærkt i globaliseringen, selv om vi ikke har lave lønninger og ikke kan konkurrere på den slags ting.
Er det også ordførerens udlægning: at det er det, der er styrken ved de nordiske velfærdssamfund og arbejdsmarkedsmodeller?
Knud Kristensen (KF), 2008-10-23:
Det kan jeg svare hr. Mogens Jensen meget kort på og sige: Ja, for det er jo præcis det, der er kernen, er omdrejningspunktet, også for den konservative ordfører og Det Konservative Folkeparti.