runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2008-02-26:
Men der er jo også i Danmark diskussioner om de nationale test, sådan som de er lagt op.
Det er da smart, de kommer med en elevprofil, og de kommer med en anvisning på, hvad en lærer skal gøre, og så kan vi bare følge det.
Nu siger jeg det lidt overdrevet, men alligevel.
Vi ved jo ikke, hvilken effekt det her får på den daglige undervisning, og derfor går jeg ud fra, at også forligspartierne vil evaluere, hvad konsekvenserne af det her er, hvilke konsekvenser det får for den måde, skolen er indrettet på osv.
Der, hvor vi ser andre lande har gjort noget, der ligner - men ikke med adaptive test, det er jeg med på - er man jo bare nået til det resultat, at lærerne ikke vil af med dem, fordi de gør det nemmere for dem at være lærere.
Men det er i mine øjne ikke positivt, at det bliver nemmere at være lærer.
For det skal ikke være nemt at være lærer.
Det skal være svært, for så får man de bedste lærere.
Christine Antorini (S), 2008-02-26:
Når vi er optaget af at ændre bekendtgørelsen, er det igen for at give nogle flere redskaber.
Det ser ud, som om der er nogle begrænsninger i de redskaber, man kan anvende.
Igen: Der er redskaber til det, der er i småtingsafdelingen, og sådan skal det også være.
Jeg mener virkelig, at mobning løses ved, at man tager fat så hurtigt som muligt.
Meget kan løses, hvis man tager fat med det samme, og det handler om dialog og forældreinddragelse.
Men der er altså også eksempler på, at det går langt ud over rimelighedens grænser.
Er ordføreren enig i, at det ser ud, som om der er nogle begrænsninger i den eksisterende bekendtgørelse, sådan at man faktisk ikke kan gennemføre den nødvendige sanktion?
Per Bisgaard (V), 2008-02-26:
Jo, jeg er faktisk meget enig i, at det er utilfredsstillende, at to tredjedele ikke har gjort det.
Men jeg er også ret sikker på, at det er ovre i bagatellerne, hvis man går ud og ser på, hvad det er for ting, der ikke er blevet lavet.
Men det retfærdiggør jo ikke, at det ikke er lavet, det er jeg meget enig i.
Og som ministeren også sagde: Det må man selvfølgelig påtale.
Og det kan man jo til enhver tid gøre.
Christine Antorini (S), 2008-02-26:
Jeg vil også gerne takke Venstres ordfører for den positive modtagelse.
Jeg ved også, at Venstres ordfører har en bred praksis netop både som skoleleder og som kommunalpolitiker, og jeg hørte også, at intentionerne med beslutningsforslaget i virkeligheden ramte lige ned i den diskussion, som der er udeomkring, om, hvordan man håndterer mobning, som er et kæmpestort problem mange steder.
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, om det ikke bekymrer Venstres ordfører - når vi nu enige om, at det her er vigtigt, og vi faktisk har haft en lov siden 2000 - at der er så mange kommuner, som faktisk ikke får lavet undervisningsmiljøvurderinger.
Det er jo ikke, fordi de bare skal lave et stykke papir, det er jo en måde sådan stille og roligt at gennemgå: Har vi egentlig blik for det?
Har vi uddannet AKT-lærere?
Har vi nogle handlingsplaner?
Hvordan håndterer vi det, hvis vi iagttager noget?
Det er jo grunden til, at vi stiller beslutningsforslaget.
Det er, fordi der ikke sker tilstrækkeligt.
Bertel Haarder (V), 2008-02-26:
Det forhold, at der i to tredjedele af kommunerne er skoler - nogle eller flere eller mange - som helt eller delvis har undladt at opfylde lovens krav, er selvfølgelig helt uantageligt; det er blevet påtalt, og det vil blive påtalt igen.
Jeg har på fornemmelsen, at der er tale om store forbedringer, og også at der nogle steder blot er tale om, at man ikke har fået det sat på hjemmesiden, sådan som man skal.
Men det vil jeg meget gerne redegøre for over for udvalget.
Jeg går ud fra, at der kommer en omgang spørgsmål-svar i anledning af det forslag, vi behandler.
Hvis det er sådan, at der i arbejdsmiljøloven er et hul, skal vi jo se på det, men det, jeg sagde, og det, som jeg har fået at vide, er, at lærerne er omfattet af arbejdsmiljøloven, og at man derfor ikke har brug for, at denne lov udstrækkes til at gælde lærerne.
Men det synes jeg vi skal dyrke i udvalget; jeg har et åbent sind.
Christine Antorini (S), 2008-02-26:
Lov om undervisningsmiljø blev vedtaget tilbage i 2000 som, tror jeg, en af de sidste gode gerninger af den tidligere radikale undervisningsminister Margrethe Vestager.
Det, som vi godt kan lide ved lov om undervisningsmiljø, er, at den har et helhedsperspektiv på, hvordan man skaber det gode undervisningsmiljø.
Ministeren sagde, at det ikke var nødvendigt, at lov om undervisningsmiljø også skulle omfatte underviserne.
Det vil vi selvfølgelig tage op i udvalgsarbejdet, og det, jeg så kan høre på ministeren, er, at hvis der simpelt hen er et hul i arbejdsmiljølovgivningen, kunne det måske være relevant at kigge på, om det skulle ind i lov om undervisningsmiljø.
Det, som er mit spørgsmål, drejer sig om selve undervisningsmiljøloven, som jo skal vurderes hvert tredje år.
Den skulle vurderes første gang i 2004.
Vi har spurgt til, hvordan det går, og det seneste svar, vi har fået på det - og nu skriver vi altså 2008, og det her svar er dog godt nok fra den 29. november 2007 - er, at to tredjedele af kommunerne har skoler, som helt eller delvis mangler at opfylde kravene om undervisningsmiljøvurderinger.
Det er jo altså den eksisterende lov, der ikke bliver overholdt - to tredjedele af kommunerne lever ikke op til det.
Hvad vil ministeren gøre ved det, for det er jo en af vejene til, at vi faktisk får gjort noget ved mobning, at der er nogle klare strategier, sanktionsmuligheder og dialogværktøjer?
Bertel Haarder (V), 2008-02-26:
Hvis skolelederne vil anbefale en ændring af bekendtgørelsen, er jeg meget åben for det.
Som spørgeren ved, så drøfter vi jo i øjeblikket disse ting i ministeriet med henblik på et lovforslag, der skal fremsættes til efteråret, og kan vi i den forbindelse få det konkrete spørgsmål afklaret i den forbindelse, ville det jo være dejligt.
Det er desværre ikke så let, men viljen er god.
Jeg vil gerne understrege, at jeg var positiv i min beskrivelse af forslaget.
Det er et alvorligt problem, og kampagner er ikke nok.
Men jeg har den holdning, at noget af det mest effektive, man kan gøre, når man vil forbedre noget i skolen, er at sætte fokus på dem, der har gjort noget, der virker.
Der er f.eks. skolen, jeg kan ikke huske hvor, men jeg tror, det var i Hadsten, som har indført girafvenner for de små elever - altså, de små elever har en stor elev, som vi kan holde sig til.
Det minder lidt om de mentorordninger, som også synes at virke alle steder i undervisningssektoren, og jeg nævnte i mit indlæg Trekantområdets 50 skoler, som gør en fælles indsats.
Jeg vil godt i al beskedenhed også sige, at de tre møder, vi har haft i min mødesal i Undervisningsministeriet, har været særdeles frugtbare.
De har også været livlige og med en vis uenighed, men vi har talt os frem til noget om skolen, som alle parter kan bakke op om.
Christine Antorini (S), 2008-02-26:
Jeg vil gerne takke for ministerens meget positive modtagelse af beslutningsforslagene, for sådan hørte jeg det.
Vores bekymring drejer sig om diskussionen om mobning.
Vi anser det som et utrolig vigtigt problem at få gjort noget ved, og det er rigtigt, at det har været drøftet i en række forskellige anledninger, men endnu har det ikke ført til andet end det, som ministeren selv siger, nemlig at styrke noget kampagneaktivitet.
Det er jo altid godt med noget styrket kampagneaktivitet, men problemet er jo, at de, der står for de kampagneaktiviteter - det er både Dansk Center for Undervisningsmiljø, og det er AMOK, som specielt arbejder med antimobningsstrategier konstaterer, at det er alt, alt for få, der laver handlingsplaner.
De få handlingsplaner, der er blevet lavet, er af en kvalitet, så de faktisk ikke bliver til et redskab til at løse problemerne.
Det er derfor, vi har fremsat beslutningsforslaget, der på en række forskellige måder tager fat i problemet.
Jeg vil gerne spørge ministeren om det omkring bekendtgørelsen: Vil ministeren uddybe, hvor problemerne er i det forslag til ændring, vi laver til bekendtgørelsen?
Den ændring, vi laver, er, at vi sådan set siger, at man kan vælge mellem forskellige sanktionsmuligheder, for problemet med Hellebæksagen, som der er blevet spurgt til før, var, at det retsmæssigt sandsynligvis ville være sådan, at man ikke ville kunne bortvise en elev eller sætte en elev over i en anden klasse, før man havde gennemført en række samtaler eller givet en række advarsler eller pålæg.
Vi mener, at det er vigtigt, at man bruger samtaler, advarsler og pålæg, men nogle gange er der brug for en effektiv sanktion her og nu, og det kan man faktisk ikke give med den bekendtgørelse, som ligger der.
Bertel Haarder (V), 2008-02-26:
Jeg takker for bemærkningen - det var ikke noget spørgsmål.
Martin Henriksen (DF), 2008-02-26:
Jeg gerne kvittere for det svar, for jeg synes, det var et rigtig godt eksempel med den her sag fra Helsingør, hvor en elev havde kaldt en lærer for pædofil, og hvor konsekvensen sådan set var, at skolelederen ikke kunne bortvise den her elev fra skolen, fordi han blev underkendt af kommunalbestyrelsen, og også, som jeg forstod det, fordi der faktisk var noget jura og teknik i det, der betød, at den bekendtgørelse, der er på området, simpelt hen ikke giver vide nok rammer.
Det er jo fuldstændig urimeligt, at f.eks. en lærer - men sådan set også en elev skulle finde sig i at blive kaldt sådan nogle ting.
Så jeg synes, at det er rigtig positivt, at ministeren siger, at man kan gøre noget på det område, og det vil jeg meget gerne kvittere for.
Bertel Haarder (V), 2008-02-26:
Jeg sagde forleden, at skolelederne er meget velkomne til at komme med konkrete forslag til, hvorledes de kan få bedre sanktionsmuligheder.
Jeg kan føje til, at jeg med stor interesse og en vis bekymring har fulgt sagen fra Helsingør, hvor en skoleleder, som iværksatte en sanktion, blev underkendt af kommunalbestyrelsen.
Det er nok ikke måden, hvorpå man får skolelederne til at påtage sig deres ansvar.
Martin Henriksen (DF), 2008-02-26:
Jeg vil gerne spørge ministeren om noget, som ministeren sådan set selv var inde på, og som Socialdemokraterne også er inde på i deres beslutningsforslag, nemlig om ændring af den her bekendtgørelse til fremme af god ro og orden i folkeskolen.
Jeg synes, at ministeren var forholdsvis klart ude og sige til pressen i går, at vi selvfølgelig ikke bare skulle kigge på det, men at vi sådan set også skulle lave nogle ændringer, der imødekom de bekymringer, som skoleledernes forening havde givet udtryk for, fordi de ikke havde ordentlige sanktionsmuligheder over for elever, som simpelt hen ikke var til at håndtere på en fornuftig måde i folkeskolen.
Jeg vil godt høre, om vi kan få en klar tilkendegivelse fra ministeren af, at man vil lave ændringer i den her bekendtgørelse, sådan at man imødekommer de synspunkter, som skolelederne forening var ude med i går.
Liselott Blixt (DF), 2008-02-26:
Vil det sige, at det er en politik, som Socialdemokratiet vil videreføre til sine medlemmer i kommunerne, så de en anden gang, når nogen har en antimobningspolitik, som man gerne vil have udbredt på kommunens skoler, vil stemme for?
Marianne Jelved (RV), 2008-02-26:
Det kan jeg sådan set ikke svare særlig godt på, for jeg ved det ikke.
Men det undrer mig, for hvis den situation, som fru Line Barfod beskriver, er til stede, nemlig at der er danske virksomheder, som sælger chokolade i Danmark, der er produceret af slavearbejdere et andet sted i verden, så fatter jeg ikke, at det ikke står på forsiden af aviserne, og så fatter jeg ikke, at danskerne bliver ved med at købe den chokolade.
Så må den sag da rejses i åbenhed, ligesom jeg nævnte andre eksempler på.
Det er den metodik, som måske ikke er den vigtigste, men som jeg tror også er en vigtig måde at gøre det på, fordi vi dermed også er med til at bevidstgøre os selv med hensyn til vores forbrugsmønstre.
Christine Antorini (S), 2008-02-26:
Det, vi foreslår her, vil jo kræve lovændringer, og lovændringer, der bliver vedtaget, gælder for alle, herunder også i spørgerens kommune.
Helle Sjelle (KF), 2008-02-26:
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte forslaget fra Enhedslisten, og det kan vi ikke, fordi vi ikke mener, at de problemstillinger, som Enhedslisten her skitserer, skal imødegås med de foreslåede løsninger.
Vi mener, at løsningerne skal søges gennem internationalt samarbejde, dialog og aftaler, ikke gennem forbud.
Danmark skal naturligvis være med til at påvirke udviklingen i bl.a. ILO, EU og WTO, og hvor det ellers er muligt at påvirke udviklingen på det her område, for selvfølgelig vil vi også gerne være med til at sikre menneskerettigheder, arbejdstagerrettigheder og retfærdig konkurrence i udviklingslandene.
Eigil Andersen (SF), 2008-02-26:
SF's ordfører i denne sag, hr. Ole Sohn, kan desværre ikke være til stede, men jeg skal fra ham sige, at SF mener, at det er et særdeles sympatisk forslag.
Men der kan også være vanskeligheder med det, som vi ønsker belyst under behandlingen i udvalget.
Pia Adelsteen (DF), 2008-02-26:
Ikke andet, end at vi simpelt hen ser forskelligt på det.
Det kan jeg jo forstå.
Enhedslisten vil gå ind og lave deciderede forbud, mens jeg altså tror meget mere på, at det skal foregå ad frivillighedens vej.
Hvis virksomheder her i Danmark, når de handler og har nogle samarbejdspartnere, finder ud af, at de køber varer hjem, der er produceret under dårlige forhold, så tror jeg langt mere på, at sådan nogle ting ad frivillighedens vej bliver stoppet end ved forbud.
Jeg tror, at de fleste virksomheder i Danmark er meget opmærksomme på, at man ikke ønsker at handle med sådan nogle varer.
Frank Aaen (EL), 2008-02-26:
Det sidste kan ikke helt afvises, men det står altså klart og tydeligt, at man f.eks. kan have et kontor under Arbejdstilsynet, som, hvis de modtager klager fra en fagforening i et tredjeland eller fra en fagforening i Danmark, der er blevet bekendt med, hvad der sker i et tredjeland, skal behandle klagen.
Er klagen begrundet, skal den forelægges en domstol.
I virkeligheden burde det jo ikke være nødvendigt at have et forslag om det her for overhovedet at få den slags ting gjort.
Det burde være en selvfølge, at vi er i stand til at håndtere klager over, at der måske er slavearbejde.
Det, vi siger, er bare, at kan man konstatere, at der er slavearbejde, og kan en domstol afgøre, at der er tungtvejende beviser for, at der foregår slavearbejde, så bliver varen bare forbudt.
Jeg kan slet ikke se, hvor Dansk Folkeparti skulle have et problem.
Pia Adelsteen (DF), 2008-02-26:
Så kan det da godt være, jeg har misforstået lovforslaget.
Man siger så nu, at de selvfølgelig kun skal lave noget på det kontor, når der kommer klager ind.
Det vil sige, at man altså har en fordyrende proces med nogle folk, der sidder på et kontor og laver ingenting, indtil der kommer en klage.
Det fordyrer da varerne, set med mine øjne i hvert fald.
Man siger så også fra Enhedslistens side, at det først er, når det er konstateret, at der er noget galt, at man begynder at gøre noget.
I sagen med granit har man jo f.eks. netop via medierne konstateret, at der er noget galt, og der reagerer danskerne jo meget prompte.
Så jeg forstår simpelt hen ikke lovforslaget så.
Frank Aaen (EL), 2008-02-26:
Jeg er ikke helt sikker på, at fru Pia Adelsteen har læst forslaget.
For det går jo ud på, at når man konstaterer, at der er sket en overtrædelse af arbejdstagers rettigheder vedrørende en vare og en procent, så skal det forelægges for en domstol, og så skal der træffes afgørelse, om det er korrekt.
Overtrædelser er sket utallige gange inden for chokoladeproduktion, tobaksproduktion, granitproduktion, produktion af hospitalsudstyr, utallige områder.
Jeg kan henvise til en fremragende side, der er oprettet på internettet, der hedder DanWatch, som gennemgår en masse af de her sager.
Der skal ikke laves kontrol af alle varer, for vi kommer jo ikke bare vilkårligt og siger, at man skal forbyde produkter; så skal der være en domstolsafgørelse, og så kommer forbuddet.
Det er da ikke bureaukratisk, så er domstolssystemet i almindelighed i hvert fald fordyrende og bureaukratisk og skal afskaffes.
Pia Adelsteen (DF), 2008-02-26:
Der mener jeg jo så, at medierne har haft en kæmpestor rolle i lige præcis sagen om granit og egentlig har været med til, at det nu foregår ad frivillighedens vej.
For kommunerne har valgt at sige: Det er ikke derfra, vi skal have granitten, når vi nu har konstateret, at tingene er, som de er.
Det behøver man ikke en fordyrende kontrolforanstaltning til, der sidder i Beskæftigelsesministeriet.
Det mener jeg ikke.
Line Barfod (EL), 2008-02-26:
Det er muligt, at man mener, at Danmark er et lille marked, men der er da masser af kommuner - senest Helsingør Kommune - der mener, at de altså er et stort nok marked for granit til at sige, at de ikke vil købe granit, der er fremstillet af arbejdere, der får stenlunger af arbejdet.
Flere andre danske kommuner har besluttet det samme, og en kommune i Danmark er trods alt et mindre marked end Danmark som sådan.
Derfor forstår jeg simpelt hen ikke, hvorfor vi i Danmark ikke skulle kunne gå ind og sige
, at hvis vi får dokumentation for, at chokolade eller granit, eller hvad det nu er, er fremstillet af slavearbejdere, folk, der får stenlunger, folk, der ikke har de mest basale rettigheder, så forbyder vi de produkter at blive solgt i Danmark.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvad problemet skulle være ved at sige, at vi ikke vil have, at de varer bliver solgt i Danmark.
Hvis en kommune kan sige, at de ikke vil være med til at købe den granit, burde vi også som land kunne gøre det.
Pia Adelsteen (DF), 2008-02-26:
Det er en helt klar misforståelse, for det, jeg mener, er, at varerne bliver dyrere som følge af hele den kontrolforanstaltning, som Enhedslisten foreslår.
Den vil gøre mange varer dyrere, som reelt ikke behøver at være dyrere, fordi de er produceret af billig arbejdskraft.
Men som Socialdemokraterne også nævnte, så er vi i Dansk Folkeparti simpelt hen fundamentalt uenige i den her måde at håndtere problemet på.
Jeg tror ikke på, det har en effekt, også fordi Danmark er så lille et land.
Da jeg sad på min plads, kom jeg til at tænke på, at jeg for 5 år siden købte en lille bil, en Lupo 3L, som havde nedsat afgift, fordi den er meget miljøvenlig og alting, så jeg tænkte, at den må jeg have.
Bilen bliver ikke produceret længere, fordi de eneste, der købte den, var folk i Danmark.
Det er ikke et marked, der er stort nok til at opretholde en produktion, som nogen virksomheder vil have.
Markedet er ganske enkelt for lille.
Derfor synes jeg også, det er fint, at man selvfølgelig ikke vil have slavearbejdere, og at man ikke vil have, at folk arbejder under forfærdelige vilkår, det er vi helt med på.
Men måden at håndtere det på er forkert, og jeg er meget uenig i den.
Line Barfod (EL), 2008-02-26:
Jeg tror, jeg har misforstået ordføreren, men jeg hørte ordføreren sige, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte forslaget, fordi det vil gøre varerne dyrere.
Jeg er helt med på, at det vil gøre varerne dyrere, men jeg håber faktisk, at vi kan blive enige så langt med Dansk Folkeparti, at vi ikke vil have billige varer fremstillet af slaver.
I slavetiden i USA kostede en ung mandlig slave omregnet til nutidsværdi ca. 4.000 dollar.
I dag koster en ung mandlig slave i USA 300 dollar.
Så selvfølgelig er varerne meget, meget billigere, hvis man får dem fremstillet af slaver, men jeg mener bare ikke, at vi kan tillade os at sige i Danmark, at vi vil have billige varer, så derfor vil vi ikke gøre en indsats mod slaveri.
Jeg håber virkelig, jeg har misforstået Dansk Folkepartis ordfører, og at Dansk Folkepartis ordfører også er enig i, at vi ikke skal have varer, der er produceret af slaver, i Danmark.
Pia Adelsteen (DF), 2008-02-26:
Når det drejer sig om at forbyde produktion og salg af varer, der er produceret i strid med grundlæggende arbejdstagerrettigheder og menneskerettigheder, finder vi ganske enkelt, at der lægges op til en kontrolforanstaltning, som ikke alene vil være urealistisk, men som også vil fordyre varerne.
Man er nødt til at sikre sig, at alle varer, uanset oprindelsesland, er produceret efter de rettigheder, Enhedslisten opstiller i forslaget.
Der kan være produkter fra lande, hvor man vil tage dette for givet, men man skal i realiteten kontrollere, at det rent faktisk også forholder sig sådan, såfremt der kommer en klage.
Samtidig kan et sådant ensidigt dansk krav medvirke til opbygning af yderligere handelsbarrierer over for tredjeverdenslande.
Dansk Folkeparti kan af de nævnte grunde ikke gå positivt videre med forslaget.
René Skau Björnsson (S), 2008-02-26:
Som sagt synes jeg også, vi skal gå forrest, men jeg synes, vi skal gå forrest i kampen sammen med de øvrige lande, der er medlem af EU, og tage den her kamp, for det tror jeg på vi får en større effekt ud af, end hvis vi kun går enegang.
Så det bliver fortsat mit svar på det spørgsmål.
Line Barfod (EL), 2008-02-26:
Det er jo ikke at gå enegang.
Danmark er jo heldigvis ikke det eneste land i verden, der er optaget af at gøre noget ved det her.
Der er masser af lande, der er det.
Som jeg sagde før til beskæftigelsesministeren, er USA i fuld gang og regner med næste år at offentliggøre en liste over, hvilke produkter de forbyder, fordi de har fundet dokumentation for, at de er fremstillet ved hjælp af tvangsarbejde af slavearbejdere.
Så selvfølgelig kan Danmark være med her og sige, at vi ikke skal være det allersidste land i verden, der forbyder produkter fremstillet af slaver.
Vi kunne tværtimod være med i front og være med til at udvikle nogle af de måder at gøre det på.
Alle de andre nordiske lande bidrager til FN's arbejde på det her område, men Danmark gør ikke.
Jeg synes, det ville være rigtig godt, hvis vi kunne være med til for en gangs skyld at gå forrest for at gøre noget ved efterspørgslen og ikke kun sige, at det er noget, de lande, hvor der er slavearbejdere, skal gøre noget ved.
Jeg forstår ikke helt, at fru Helle Sjelle mener, at Danmark ikke skal gøre noget selvstændigt her.
Jeg ved, at fru Helle Sjelle på andre områder er optaget af et gøre en indsats mod menneskehandel, og derfor kan jeg ikke forstå, hvorfor fru Helle Sjelle mener, at man på det her område ikke skal leve op til Europarådets konvention.
Fru Helle Sjelle var stærkt medvirkende til, at regeringen ændrede holdning til den del af Europarådets konvention, der handlede om at give ofre for menneskehandel opholdstilladelse i Danmark.
Hvorfor så ikke også leve op til den del af konventionen, der handler om, at vi har en pligt til at gøre noget i forhold til efterspørgslen?
En oplagt måde at gøre noget i forhold til efterspørgslen på er jo at sige: Vi vil ikke acceptere, at der i Danmark bliver solgt produkter fremstillet af slaver.
Jeg kan ikke se, hvorfor det skulle være så stort et problem for Danmark at sige, at vi lever op til den konvention, vi selv har underskrevet og som jeg går ud fra at fru Helle Sjelle går ind for.
Helle Sjelle (KF), 2008-02-26:
Vi mener først og fremmest, at de ting, hvilket jeg også sagde i mit indlæg, som bliver skitseret i Enhedslistens forslag, er nogle ting, som vi arbejder bedre med, ligesom også andre ordførere har været inde på, hvis vi står sammen om at arbejde med dem, frem for at vi går hver for sig.
Marianne Jelved (RV), 2008-02-26:
Jo, men nu stod jeg her og kom med nogle eksempler på fri hånd.
Men det eksempel med chokoladen har jeg faktisk ikke hørt om før nu, så det er forbigået selv den opmærksomme avis- og mediebruger, som står på talerstolen lige nu.
Derfor må jeg sige, at alle, der ved den slags ting, bliver da nødt til at blive ved med at hamre på alle døre for at få reaktioner frem.
Nu skal jeg begynde at interessere mig for den chokolade.
Men i øvrigt vil ordføreren for Det Radikale Venstre diskutere sagen videre under udvalgsarbejdet med bl.a. Enhedslisten.