Karen Hækkerup (S), 2013-04-16:
Tak for det.
Dansk Folkeparti vil med dette beslutningsforslag pålægge regeringen at foretage løbende beregninger af de positive og negative sider af indvandringen.
Beslutningsforslaget hviler på den præmis, at vi ikke kender omkostningerne ved indvandringen, men den præmis er grundlæggende forkert.
Vi har allerede betydelig viden om de økonomiske konsekvenser af indvandringen, og vi ved, at en utilstrækkelig integration påvirker vores samfundsøkonomi negativt og betydeligt.
Denne regering har besluttet at gøre noget ved det.
Vores fokus er rettet mod at løse integrationsproblemerne.
Vi har adskillige gange haft lejlighed til at diskutere det spørgsmål, som Dansk Folkeparti nu også rejser i form af et beslutningsforslag.
Min holdning er den samme, som jeg har redegjort for tidligere, senest på et samråd i Folketingets Integrationsudvalg i februar måned.
Der er gennemført adskillige analyser af indvandringens økonomiske konsekvenser.
Senest blev der i 2011 offentliggjort en rapport, som beskriver de mange analyser og beregninger, der er lavet på området.
Vi har altså grundlæggende den viden, vi har brug for.
Vi ved, at indvandringen har samfundsmæssige konsekvenser.
Vi ved også, at det gør en forskel, hvilken type indvandring der er tale om.
Indvandrere fra mere udviklede lande giver samlet set et positivt økonomisk bidrag til den offentlige økonomi, mens indvandrere fra mindre udviklede lande har givet et negativt økonomisk bidrag.
Forklaringen er bl.a., at der er forskel på, hvor godt de to grupper klarer sig på arbejdsmarkedet.
Vi ved altså allerede, at den manglende integration koster samfundet penge.
En stor del af nettoudgiften på de 16 mia. kr. består af udgifter til de unge generationer.
Afgørende for de samfundsøkonomiske konsekvenser af den fremtidige indvandring er således, hvilke indvandrere der er tale om, og i hvilket omfang vi lykkes med at integrere dem, herunder særlig integrere dem på det danske arbejdsmarked.
Det behøver vi sådan set ikke flere nye analyser til at fortælle os.
Faktisk fremgår det jo netop af en af de analyser, Dansk Folkeparti fremhæver i begrundelsen for sit forslag, nemlig den fra Nationalbanken i 2008, at det allerbedste vil være at få integrationen til at fungere bedre.
For den fungerede nemlig ikke godt nok på det tidspunkt, hvor Dansk Folkeparti i øvrigt selv havde afgørende indflydelse på udlændinge- og integrationspolitikken.
Det kan vi gøre meget bedre, og det er vi allerede godt i gang med.
I november sidste år fremlagde regeringen sine visioner og mål for den fremtidige integrationsindsats.
Kernen heri er, at vi skal arbejde mere systematisk med integrationsopgaven ved at gøre brug af den bedste viden om, hvad der virker, og at vi skal blive bedre til at løse integrationsopgaven som en integreret del af de samfundsmæssige opgaver, vi i øvrigt skal løse, ikke som løsrevne, kortvarige projekter.
Det betyder f.eks., at det generelle løft, vi giver folkeskolen, skal være med til at styrke de nydanske børns skoleresultater, og at de reformer, vi arbejder på i forhold til arbejdsmarkedet, også skal bidrage til at få flere med indvandrerbaggrund i beskæftigelse.
Det generelle løft af integrationen skal, hvor det er nødvendigt, suppleres med målrettede indsatser for grupper med særlige behov
Regeringen er ambitiøs i forhold til denne dagsorden og har allerede taget en række initiativer, der vil fremme integrationen, og der er flere konkrete initiativer på vej.
Med finansloven for 2013 er der således afsat midler til at styrke modtageindsatsen for nyankomne flygtninge og familiesammenførte.
På den baggrund har jeg fremsat et lovforslag, som dels skal sikre en helbredsmæssig afklaring af nyankomne flygtninge og familiesammenførte til flygtninge, dels skal tage højde for hele familiens situation og sikre en tidlig helhedsorienteret og koordineret indsats ved modtagelsen af de nyankomne.
Jeg tror på, at vi med de her værktøjer får en bredere integrationsindsats, som også kan forebygge nogle af de væsentlige integrationsproblemer, vi ser i dag – problemer med, at familier og isolerer sig og marginaliseres.
Det vil også i længden give en bedre integration og også bidrage til at få folk i beskæftigelse.
Regeringen ønsker et stærkt fokus på resultaterne af integrationsindsatsen, og vi vil gerne måles på, om vi lykkes.
Vi har derfor offentliggjort et nationalt integrationsbarometer.
Integrationsbarometeret opstiller ni mål for bl.a. beskæftigelse, uddannelse og danskkundskaber.
Vi lader os måle på, om integrationen forbedres.
Det er det, der er vores fokus.
Det vil nemlig være afgørende ikke bare for den enkelte, men også for samfundsøkonomien, som vi jo er mindst lige så optaget af som Dansk Folkeparti.
Integrationsbarometeret, kommende benchmarkinganalyser af kommunernes integrationsindsats og andre gode indsatser kan bidrage til at flytte integrationsindsatsen.
Det ved vi at nye beregninger af de økonomiske konsekvenser ikke kan.
Det er jo sagen i en nøddeskal, og det er derfor, regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Jo, det er rigtigt, at vi havde en opgangstid, og den opgangstid var lykkelig for de mennesker, som hang og havde allersværest ved at få lov at komme ind og være med.
Det gælder sådan set, uanset hvilken baggrund man har.
Derfor så vi også en stigning i antallet af beskæftigede, som har indvandrer- eller indvandrerefterkommerbaggrund, før krisen var her, men desværre så vi også, at det var nogle af dem, der var de første, som måtte forlade arbejdsmarkedet igen, da krisen ramte.
Det vidner jo om de udfordringer, som vi har.
Der er tale om en gruppe, som er særlig sårbar, og som er dem, som arbejdsgiverne vælger fra i første omgang.
Det gør de jo, måske fordi de ikke har de nødvendige kvalifikationer.
Derfor er den her regerings fokus at få løftet uddannelsesniveauet og kvalifikationerne, også for dem, der har haft svært ved at få en uddannelse til at starte med.
Til debatten om at grave grøfter vil jeg, hvis det kan hjælpe noget, gerne sige, at jeg ikke mener, at den tidligere regering gjorde det særlig godt.
Det mener jeg så i øvrigt måske heller ikke man gjorde for 20 år siden, da der var en anderledes regering.
Jeg mener dybest set, at vi ikke har håndteret integrationsudfordringen særlig hensigtsmæssigt igennem rigtig mange år.
Så det er bestemt ikke for at grave grøfter.
Jeg påtager mig også gerne min del af ansvaret.