runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2007-02-09:
Jeg synes faktisk, at ministeren har sagt det samme i nogle år, nemlig hurtigst muligt, men det kan være, at ministeren, når ministeren kommer til eller også ved et spørgsmål i forbindelse med behandlingen af det her, kan komme det lidt tættere.
For det er sådan set lidt afgørende for, om jeg kan tilslutte mig det.
Jeg er i øvrigt enig med hr. Torsten Schack Pedersen i, at det jo ikke er afgørende at finde en bestemt teknologisk løsning på det her problem, det afgørende er at finde en løsning.
Så til spørgsmålet om handicappede menneskers vilkår.
Der er en enkelt ting, der måske ikke kan afvente, at man laver en bekendtgørelse, og det er det helt præcise synspunkt, som de handicappedes organisationer har, nemlig at det for dem er meget vigtigt, at alle de steder, hvor der findes tekniske løsninger, som gør, at de kan bruge det, som alle andre bruger og altså ikke skal have særlige ordninger, vil de gerne have sikret, at disse ordninger bliver lavet, sådan at de kan bruge dem.
Jeg vil gerne spørge hr. Torsten Schack Pedersen, om det er noget, Venstre er indstillet på at se på i det kommende udvalgsarbejde, om vi på det område kan præcisere lovgivningen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-02-09:
Jeg gjorde det jo meget klart, at der er fremført en række ønsker, og måden, de vil blive udformet på, er via en bekendtgørelse i løbet af foråret, og der er det klart, at udformningen vil foregå i en dialog.
Jeg synes da, det er naturligt, at vi under udvalgsarbejdet selvfølgelig kigger på de henvendelser, der måtte være, men jeg mener, at vi under udvalgsarbejdet må se på, hvorledes situationen er, og selvfølgelig kigge på det med åbne øjne.
Magnus Heunicke (S), 2007-02-09:
Da Venstres ordfører jo allerede har redegjort for store dele af lovforslagets indhold, vil jeg koncentrere mig om to punkter, og det er begge punkter, som har været drøftet nu og her.
Og det viser jo netop, at deltagerne i debatten er enige med mig i, hvad der er det relevante at se på.
Man må jo sige, at det indeholder en teknologisk forbedring for de hørehæmmede, at de fremover, hvis de har lyst og mulighed for det, kan slippe for at bruge teksttelefon og gå over til at bruge videotelefon, hvor man kan bruge tegnsprog.
Det er en klar forbedring, og det er jo vigtigt, at den forbedring slår igennem i lovforslaget, så det ikke bliver, som handicaporganisationerne frygter, nemlig at de får frataget nogle muligheder, frataget del i de ting, som resten af samfundet kan få gavn af med ny teknologi.
Derfor er det et helt klart socialdemokratisk krav, at det skal ske i tæt samarbejde med handicaporganisationerne, hvilket vi også har noteret at ministeren har lovet os; det står sådan set også i loven.
Jeg vil også lige notere, at vi i teleforligskredsen, hvor vi jo er med, faktisk også har fået rykket det sådan, at handicaporganisationerne allerede nu er blevet hørt.
En anden ting, jeg vil tage op her, er spørgsmålet om 100 pct. bredbåndsdækning.
Det er jo et mål, vi alle sammen er enige om her i Folketinget, og jeg tror i hvert fald, at oppositionen er enig om, at regeringen ikke arbejder hurtigt nok for at nå det mål.
Der er stadig væk 40.00050.000 husstande i Danmark, som ikke kan gå på nettet, i hvert fald ikke med bredbåndshastighed, og forklaringen til dem er jo noget svær at give, når de spørger, hvorfor de ikke kan få lov til at komme på nettet med bare en nogenlunde hastighed.
Det skyldes altså gamle, historiske ting, og at man har lagt telecentralerne sådan og sådan, og det burde man nu og her gøre op med.
Når det så ikke er kommet med i forsyningspligtordningen, vil jeg gerne her sende det signal til dem, der ruller fibre ud, og dem, der sætter antenner op, også TDC, at når vi har valgt, at de ikke skal med, skal det sandelig ikke være nogen sovepude, tværtimod er det, for at de nu skal illustrere og vise for os, at de kan benytte konkurrencen til at få udrullet bredbånd i et højere tempo, end de gør nu, så vi også når de 40.000-50.000 husstande, som altså ikke har mulighed for at få bredbånd i dag.
Med disse bemærkninger kan jeg sige, at Socialdemokraterne støtter forslaget.
Jørn Dohrmann (DF), 2007-02-09:
Det er i hvert fald ikke, fordi Dansk Folkeparti ikke ville være med i teleforligskredsen.
Det er simpelt hen, fordi Dansk Folkeparti var blevet holdt ude af teleforligskredsen af den tidligere regering, altså Socialdemokratiet og de andre, der deltog i den før i tiden.
Jeg vil i hvert fald gerne sige, at vi på det her område nu kan se, at der også sker nogle fremskridt netop for de dårligt seende, kan man sige, sådan at de kan få, man kan kalde det videotelefon i stedet for bare at have en teksttelefon, eller hvad man vil kalde den.
Jeg synes i hvert fald, at det, vi også skal være opmærksomme på i forslaget her, når man, som nogle har været inde på, taler om bredbånd til alle, er, at vi kan konstatere, at når man fremhæver nogle elselskaber her fra talerstolen, så fravælger man områder rundtomkring, hvor de siger, at her er der ikke penge i at lægge fibre ud, så det fravælger vi helt.
Er det den rette måde, når vi ved, at elselskaberne ligger inde med 64 mia. kr., som de har fået?
Er det den rette måde, at de skal sørge for bredbånd, eller skal det være teleselskaber, der skal sørge for det?
Det kan man altid diskutere en hel masse, men med hensyn til den måde, nogle af dem gør det på, synes jeg ikke, den er god nok.
Derfor vil jeg også sige med hensyn til den nødvendighed, vi har, når vi ligesom skal have en forsyningspligt, at det så er helt naturligt med den konkurrence, vi har på området i dag, at vi udvider ordningen.
I stedet for at det kun er TDC, som sidder på forsyningspligtområdet her, så lægger man op til, at det kan være en eller flere nye forsyningspligtudbydere, som skal udpeges.
Det er helt naturligt, og det bakker vi selvfølgelig op om.
Det, jeg også godt vil lidt ind på, er selvfølgelig det med nummeroplysningsdelen.
Vi vil gerne have konkurrence på mange områder, men for at vi kan få billigere priser også på den del, så vil Dansk Folkeparti i hvert fald lægge op til, at man ligesom prøver at tænke det ind i lovforslaget her, så man f.eks. i forligskredsen forhåbentlig kunne blive enig om også at være med til at sørge for, at der kommer flere udbydere.
Men ellers vil vi være positive over for forslaget og ser frem til den videre udvalgsbehandling.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-02-09:
I Det Konservative Folkeparti ser vi dette forslag om, at vi kontinuerligt opdaterer og præciserer de regler, der er bl.a. i forbindelse med spørgsmålet omkring forsyningspligt og nummeroplysningsdata, som en helt naturlig del.
Det mest centrale i debatten i dag er jo netop, hvornår vi kan sikre alle borgere og alle boliger her i landet adgang til bredbånd, så vi sikrer, at der er 100 pct. adgang til bredbånd.
Det er også noget, som ligger os Konservative meget på sinde.
Vi er nervøse for, at vi ikke får de sidste med på dette område.
Det er klart, at det har utrolig meget at sige for den enkelte familie, for børnene i familien, at man har adgang til information via bredbånd og de tjenester, man i dag kan få via bredbånd.
Vi føler også, at det er vigtigt i relation til at få en moderne digital offentlig sektor.
Det er svært at stille krav til borgerne i forbindelse med offentlige tjenester på internettet f.eks., hvis ikke alle har adgang til gode forbindelser på deres internet.
Så vi vil kontinuerligt, bl.a. i det videre arbejde i teleforligskredsen, fortsat arbejde på, at vi sikrer alle adgang til bredbånd og dermed kan sikre en teknologisk udvikling til glæde og gavn for de danske familier.
Charlotte Fischer (RV), 2007-02-09:
Lovforslaget har til hensigt at tilpasse reglerne om forsyningspligt, da den teknologiske udvikling er løbet fra nogle af de tjenester, der er omfattet af forsyningspligten i dag.
Eksempler er ISDN og oplysningstjeneste for udenlandske numre, der næsten ikke bruges mere.
Derfor er det fornuftigt at give ministeren mulighed for at udstede bekendtgørelser på området, så vi hurtigere og mere fleksibelt kan tage højde for den hurtige udvikling i teknologierne.
Samtidig kan vi love ministeren, at vi vil være opmærksomme på de bekendtgørelser, der udstedes.
Så alt i alt: Det Radikale Venstre kan støtte lovforslaget.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-02-09:
Fra SF’s side kan vi også støtte lovforslaget.
Vi er også en del af teleforliget, og de her præciseringer af forsyningspligten kan vi også bakke op.
Der har været en debat om handicappedes muligheder for at få de her tjenester, og til det vil jeg sige, at det ligger os meget på sinde at tage de synspunkter, som kommer fra handicaporganisationerne, alvorligt, når det her skal udmøntes i en bekendtgørelse til sin tid.
Jørn Dohrmann (DF), 2007-02-09:
Jeg vil da godt spørge hr. Holger K. Nielsen, om man ikke på baggrund af de høringssvar, der faktisk er kommet her, kunne være lidt mere åben over for netop det med oplysningen, om der ikke kunne være noget mere konkurrence på det område.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-02-09:
Nu har man jo diskuteret det spørgsmål i teleforligskredsen, og det er klart, at vi kan diskutere alle de synspunkter, som kommer op.
Men vi synes sådan set, at det er landet udmærket i det her lovforslag.
Jørn Dohrmann (DF), 2007-02-09:
Det synes jeg ikke var et godt svar, for som jeg også sagde i min tale, er vi jo ikke en del af teleforligskredsen, og derfor har vi af gode grunde ikke hørt, hvad der er blevet talt om der, men vi synes jo, at det ville være meget naturligt, at man ikke ligesom fastholdt en høj pris på et område, hvor man godt ved at der kunne være mere konkurrence og dermed også billigere priser.
Ville det ikke være en god ting for også SF’s vælgere, at de slap lidt billigere, når de ringede ind til oplysningen?
Så hvad er bekymringen fra SF’s side, hvis man ligesom åbner op for, at der var flere, der kunne være med til at udbyde denne her tjeneste, ligesom vi har hørt i høringssvarene fra bl.a. De Gule Sider?
De ønsker, at det område her bliver mere liberaliseret.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-02-09:
Jeg har ikke mere at føje til det, jeg sagde før.
Naturligvis drøfter vi alle relevante spørgsmål i teleforligskredsen, og det her vil selvsagt også komme op.
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-02-09:
For vi har jo her i debatten – det har jeg i hvert fald – understreget, hvor mange facetter der bruges i kampen for at sikre 100 pct. bredbåndsdækning, at der findes en lang række forskellige teknologier, en lang række forskellige platforme til at sikre det, og det er vi jo i fuld gang med.
Altså, dag for dag når vi flere og flere.
Jeg skal bare lige vide: Hvad er det, hr. Per Clausen har i ærmet, som kan løse problemet hurtigere, end vi andre kan?
Per Clausen (EL), 2007-02-09:
Det er nye og meget interessante informationer, der nu kommer fra hr. Torsten Schack Pedersen, når han siger, at den gamle teknologi ikke kunne bruges til at sikre det.
Jeg mener sådan set, at det ikke har været en teknologisk umulig opgave hidtil, det har været et spørgsmål om, hvorvidt man var villig til at bruge de fornødne midler.
Så kan hr. Torsten Schack Pedersen nu glad sige: Det var godt, vi ventede, for nu er der kommet ny teknologi.
Og det håber jeg da også de er glade for ude på små øer, hvor de har måttet vente på det her i årevis.
Men det er jo ikke et teknisk problem.
Det har været et investeringsmæssigt problem, og så kan man sige, at med de teknologiske muligheder, der findes i dag, kan det være fornuftigt nok, at man ikke haster en gammeldags løsning igennem.
Men så skal man også have et bud på, hvornår det nye, smarte, moderne kommer til at virke, så vi ikke skal vente på det i al uendelighed, hvad der jo indimellem kan være en tilbøjelighed til.
Det første er, om jeg skulle forstå hr. Torsten Schack Pedersens bemærkninger om det, de handicappedes organisationer har givet udtryk for, sådan, at det vil der blive taget højde for i en bekendtgørelse, og om det skal opfattes på den måde, at man kan forvente, at de ønsker, der er formuleret, også vil blive taget vel imod og vil komme til at fremgå af den bekendtgørelse, bl.a. ønsket om, at det skal sikres, at de ydelser, der stilles til rådighed, i så vidt omfang som det overhovedet er teknisk muligt, også skal give mulighed for, at handicappede mennesker kan benytte sig af dem.
Det andet spørgsmål, jeg vil stille til hr. Torsten Schack Pedersen er: Hvornår er det så, vi kan forvente at der er bredbåndsnet til alle danskere?
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-02-09:
Jamen jeg gjorde det meget klart, at jeg vil se positivt på det, og som det er hr. Morten Messerschmidt bekendt, er det jo ikke alene regeringen og et flertal i Folketinget, der skal til for at sikre, at dette måtte kunne komme igennem; det er et forligsstof, hvor vi har en bred teleforligskreds.
Men jeg vil da gerne give et tilsagn om, at jeg i teleforligskredsen gerne vil undersøge muligheden for at sikre yderligere konkurrenceliberalisering, bl.a. også på nummeroplysningsområdet.
Nu understregede hr. Per Clausen det ønske, som vi fra Venstre jo har fremført, nemlig at vi ønsker 100 pct. bredbåndsdækning i Danmark.
Men hr. Per Clausen var så ikke helt tilfreds med den hastighed, hvormed vi vil sikre det, og så synes jeg egentlig, at hr. Per Clausen skulle have lejlighed til at sige, hvornår Enhedslisten vil garantere 100 pct. bredbåndsdækning og hvordan.
Det er rigtigt, at når man går høringssvarene igennem, kan man se, at der ligger et høringssvar fra De Gule Sider, og jeg mener, at der faktisk er yderligere et høringssvar, som omtaler forsyningspligten på nummeroplysningen, 118.
Jeg må sige, at det er helt korrekt, sådan som hr. Morten Messerschmidt fremfører det, at jeg er meget optaget af at sikre konkurrence og liberaliseringer, og hvis det kan lade sig gøre under udvalgsbehandlingen at få skabt en aftale om, at vi kan øge konkurrencen ved at sikre en konkurrenceudsættelse på nummeroplysningen, så er det bestemt noget, jeg vil se positivt på.
Morten Messerschmidt (DF), 2007-02-09:
Jeg er meget glad for at få et sådant tilsagn.
Jeg tror, der er utrolig mange, som godt kunne tænke sig at få priserne ned på det område.
Jeg bruger det selv meget, når jeg tager rundt i landet, og bliver hver gang overrasket over, hvor meget man skal betale.
Og jeg er sikker på, at der vil være andre leverandører, som vil kunne gøre det billigere og i hvert fald lige så godt.
Men så vil jeg også gerne høre, om ordføreren ligefrem vil give et tilsagn om, at det er noget, som ordføreren, der jo alt andet lige har en noget mere direkte linje til regeringen end undertegnede, vil tage op i den kreds og tage op med ministeren, netop fordi der jo ligger et høringssvar på det, altså en del af hele sagskomplekset.
Er det noget, vi kunne få et tilsagn om her fra hr. Torsten Schack Pedersen?
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-02-09:
Jeg er glad for, at hr. Morten Homann anerkender, at der i stillingsstrukturerne faktisk ligger nogle klare muligheder, i forhold til det, man nogle gange hører hr. Morten Homann sige – nogle begrænsninger i det, som hr. Morten Homann ellers ynder at få til at fremstå som forskningsfriheden.
Jeg kunne godt tænke mig, om hr. Morten Homann kunne prøve at give nogle eksempler på det her angreb på forskningsfriheden, for det lyder jo, som om det sker dagligt, at den enkelte forsker simpelt hen bliver afskåret muligheden for at bruge sin forskningsfrihed.
Det, jeg lidt fænger på, er, at hr. Morten Homann står og fremfører det, som om det er et dagligt angreb, og det synes jeg egentlig ikke helt at hr. Morten Homann har nogen bevæggrund for at sige.
Lad mig så også spørge, om hr. Morten Homann ikke godt vil præcisere, at hvis man er ansat i en faglig enhed, er det altså forskning og rådgivning, man har ansvaret for, og ikke undervisning.
Jeg kunne godt tænke mig, om hr. Morten Homann ville prøve at forholde sig til et helt konkret eksempel i forhold til forskningsfrihed, for jeg synes, det virker meget diffust, når hr. Morten Homann omtaler det.
Vil det være et angreb på forskningsfriheden, hvis man som forsker er ansat inden for biokemi og man så ikke får lov til at forske i oldgræsk?
Helge Sander (V), 2007-02-09:
Jeg vil gerne starte med at takke for debatten, en debat, der jo har afspejlet den diskussion, der har været gennem de seneste mange måneder, hvor vi har diskuteret de her ændringer, der er sket på universitetsområdet.
Det har været en engageret debat, og det synes jeg har været meget oplivende at opleve, og selvfølgelig er det for mig som den ansvarlige minister allermest oplivende at have kunnet konstatere, at Folketingets fire største partier bakker op om dette lovforslag.
Jeg synes også, det skal siges, at en del af den kritik, der har været rettet mod elementer, der indgår i det her lovforslag, har vi jo mødt i de mange høringssvar.
Og der vil jeg gerne i forlængelse af det, nogle af ordførerne allerede har nævnt, også her understrege, at disse høringssvar har vi ikke blot læst, vi har gennemarbejdet dem, og vi har politisk forholdt os til en lang række af de ting, der er blevet påtalt.
Derfor er – som allerede nævnt – censorordningen jo altså taget ud til en nærmere analyse i 2007, forslaget om samtale til alle, der vil søge optagelse på en bacheloruddannelse, er bortfaldet, og der er en række justeringer, som også har præget debatten her i dag.
Så derfor: Høringssvarene er blevet taget alvorligt, og dermed håber vi også, at lovforslaget er blevet endnu bedre og er blevet et lovforslag, som man kan have glæde af ude på universiteterne.
Derfor er jeg selvfølgelig meget tilfreds med den brede opbakning.
Det blev understreget af en af de ordførere, som ikke klappede så kraftigt i sine hænder, nemlig den radikale fru Charlotte Fischer, at det selvfølgelig er et vigtigt forslag i relation til de opgaver, vi skal løse, når vi nu fokuserer på forskning og uddannelse af højeste internationale kvalitet.
Det er jeg enig i.
Samlet set ser jeg frem til udvalgsbehandlingen
og også til at besvare nogle af de ting, der er blevet ført frem i dag, hvor der ligesom kunne være en vis uklarhed
Disse ting skal vi selvfølgelig have præciseret, for der er mange delelementer, både store og små – som det er blevet fremført – men dem ser jeg meget, meget frem til at vi kan diskutere og få afklaret i spørgsmål og svar under udvalgsbehandlingen.
Per Clausen (EL), 2007-02-09:
Nu har jeg jo meget grundigt læst det notat, der er lavet i forbindelse med høringssvarene, og også læst den gennemgang, der er af, hvilke indrømmelser der er givet fra forligspartiernes side i forhold til høringssvarene.
Men jeg vil godt spørge videnskabsministeren, om han derudover kan nævne nogen eksempler på, at man har fjernet unødvendig regulering fra universiteterne efter høringsrunden.
For jeg kunne nemlig forstå på den socialdemokratiske ordfører, hr. Rasmus Prehn, at der var sket sådan en omfattende afregulering efter høringssvarene.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren ikke kunne oplyse, hvad det går ud på, for det fremgår ikke af høringsnotatet.
Helge Sander (V), 2007-02-09:
Jeg hørte hr. Rasmus Prehns bemærkninger sådan, at på grundlag af høringssvarene havde vi gennemgået en meget seriøs vurdering af de enkelte forslag.
Det er også det, jeg har sagt her i min besvarelse, og jeg mener også, at det er sådan, det forholder sig.
Per Clausen (EL), 2007-02-09:
Jeg kan forstå, at ministeren er enig med mig i, at den meget, meget enstemmige kritik, der er kommet fra universiteterne af, at det her lovforslag indeholder en detailregulering, som er helt uacceptabel, har man ikke taget hensyn til i det lovforslag, der ligger her.
Helge Sander (V), 2007-02-09:
Jo, det har vi da med nogle af de ting, vi har ændret.
Det er klart, at når der foretages så store justeringer, som der er tale om her, både fysisk og også rent uddannelsesmæssigt og forskningsmæssigt på indholdssiden, er det selvfølgelig nogle ændringer.
Men der er også nogle af tingene, som jeg synes man i alt for høj grad fokuserer på som en klar styring af universiteterne, bl.a. det, der er blevet nævnt fra flere sider, nemlig aftagerpanelerne.
Men aftagerpanelerne skulle jo meget gerne være med til at give et endnu bedre grundlag for, at universiteterne kan fungere, og at bestyrelserne kan træffe de rigtige strategiske beslutninger.
Men det er universiteterne selv, som sammensætter disse aftagerpaneler i forhold til det aftagerområde – kan man sige – man har.
Og da det er så forskelligt, som det er, er der en klar frihed i det.
At der er nogle områder, hvor vi har bedt om at man foretager nogle ændringer, synes jeg nu altså er meget naturligt, i betragtning af at vi her ændrer det for så mange medarbejdere, så mange studerende, så mange forskere, og at det er et område, som vi tilfører så mange milliarder kroner.
Det kan ikke siges at være helt unaturligt.
Morten Homann (SF), 2007-02-09:
Jeg vil godt bekræfte over for hr. Torsten Schack Pedersen, at de ting, vi behandler her ved en førstebehandling, ikke er gældende.
Det er klart, at de indskrænkninger af forskningsfriheden, som ligger i det her lovforslag, kan vi ikke komme med eksempler på.
Man må – som i enhver anden lovgivningssituation – lave nogle kvalificerede analyser og vurderinger af, hvordan det her vil komme til at virke i fremtiden.
Men jeg vil godt give hr. Torsten Schack Pedersen ret i, at de indskrænkninger i forskningsfriheden, der ligger i det her, vil vi først kunne se resultaterne af, når lovforslaget er blevet vedtaget og er blevet implementeret ude i virkeligheden.
Det, vi kan se, er, at der er mange forskere, som oplever, at der er blevet et stadig mindre spillerum med hensyn til den tid, man har til rådighed til ikkepålagte opgaver og til at forfølge sådan rent fagligt begrundede opgaver, i forhold til hvor præcist man bliver sat til at løse opgaver af sin foresatte på universitetet.
Så allerede i dag har man nogle problemer i forhold til forskningsfriheden, som bliver indskrænket, og det er klart, at enhver saglig vurdering vil sige, at det her forslag sætter forskningsfriheden yderligere under pres.
Helge Sander (V), 2007-02-09:
Jeg kan da rolig sige, at det også er noget, vi er meget opmærksomme på.
Så sent som i går havde jeg møde med universiteternes bestyrelsesformænd, hvor vi diskuterede de her forhold, og jeg har også aftalt, at vi skal mødes igen, for vi vil meget gerne styrke de bestyrelser, som i høj grad har været med til at udvikle universiteterne de seneste år og også været med til, at vi nu får en struktur, som gør, at jeg mener, vi har langt bedre muligheder for at have nogle universiteter, der kan tackle de udfordringer, som vi står over for.
Til gengæld må vi også sige, at når vi nu betaler 12-15 mia. kr. til det her område, er der vel også hos folketingspolitikere som fru Charlotte Fischer en vis forventning om, at ministeren – eventuelt i en onsdagsspørgetid – kan svare på nogle af spørgsmålene om, hvad de og de midler er gået til, og hvordan og hvorledes der bliver levet op til det, som vi alle sammen fokuserer meget på, nemlig kvaliteten, og derfor har nogle af de tiltag, der ligger i de nye områder i den her lov, noget at gøre med at sikre kvaliteten.
Det synes jeg også fru Charlotte Fischer lige skal tage med i sine betragtninger, når hun nu fokuserer så meget på det her område.
Morten Messerschmidt (DF), 2007-02-09:
Jeg vil gerne takke ordføreren for hans indlæg.
Charlotte Fischer (RV), 2007-02-09:
Jeg nævnte jo, at statsministeren var på Bornholm i går og talte om kvalitetsreformer i den offentlige sektor og behovet for færre regler, mere frihed til at tilrettelægge opgaverne og mere målstyring, og jeg kunne godt føle mig lidt fristet til at spørge, om ikke det er noget, som videnskabsministeren føler sig lidt inspireret af.
Der er på det her område givetvis mange opfattelser af, hvordan tingene er, men de, som sidder med området på universiteterne, har vel ikke ligefrem en opfattelse af, at det her område er voldsomt præget af målstyring, frihed, selvbestemmelse osv.
Det går sådan set som en rød tråd gennem høringssvarene, og vi kender det også fra den øvrige debat.
Selv om der er givet nogle meget fornuftige indrømmelser, er det billede, der står tilbage, at det her område er rigtig meget detailstyret.
Jeg vil bare spørge ministeren: Hvordan har han tænkt sig at følge op på statsministerens erklæring?