Lars Barfoed (KF), 2010-04-21:
Tak for motivationen til forespørgslen.
Men hvis der er noget, vi er enige om, er det jo, at det er en ærgerlig sag og en sag, som ikke mindst har været meget generende for mange borgere.
Derfor har jeg også stor forståelse for, at det er en sag, som optager Folketinget meget.
Siden det digitale tinglysningssystem blev taget i brug, er der blevet anmeldt mere end 650.000 sager til Tinglysningsretten.
Tinglysningssystemet berører altså på den måde rigtig mange borgere, og der er derfor også helt naturligt en stor offentlig interesse for systemet.
Der har jo været sagt og skrevet rigtig meget om den her sag, og der har også været mange enkeltsager fremme.
Derfor vil jeg også gerne benytte lejligheden her til at give en mere samlet belysning af hele historien om digital tinglysning, ikke mindst fordi meget af debatten jo har været baseret sådan på brudstykker af sagen, og det kan være nyttigt en gang imellem at se den i en sammenhæng.
Man kan jo ikke svare på den forespørgsel, der er stillet, uden først at se på, hvad der egentlig har været gjort, og hvad status på sagen lige her og nu er.
Der vil jeg godt starte med endnu en gang at sige over for de mange borgere, som har været berørt af de alt for lange sagsbehandlingstider, at også jeg synes, at situationen har været klart utilfredsstillende.
Det er og bliver både meget beklageligt og meget ærgerligt.
Uanset hvad der bliver sagt i salen i dag, tror jeg, på forhånd at jeg kan sige, at jeg er den, som ærgrer mig mest over den sag.
Udviklingsprocessen har strakt sig over mere end 3 år.
Idriftsættelsen blev faktisk stoppet, udskudt, flere gange undervejs med de udfordringer, det så gav i forhold til bl.a. at fastholde personale ved de gamle tinglysningsretter.
Hvis vi så i øvrigt kigger på systemet, kan vi konstatere, at selve systemet, it-systemet, isoleret set fungerer, og at alle de justeringer og fejlrettelser, som har vist sig nødvendige at foretage i indkøringsperioden, faktisk er blevet foretaget.
Hver dag bliver der tinglyst omkring 3.000 sager automatisk inden for ganske få minutter.
Det er sager, hvor der førhen gik ekspeditionstid til at sende anmeldelsen frem, få den behandlet og så få den retur med posten.
Selv de mest simple ekspeditioner tog flere dage.
Nu tager de for hovedpartens vedkommende nogle få minutter.
Så der er altså rigtig mange, der nyder godt af det nye system og faktisk har nydt godt af systemet helt tilbage fra september.
Set over hele perioden har automatiseringsgraden, altså der, hvor man får det tinglyst med det samme, været på 57 pct., og efter årsskiftet har automatiseringsgraden faktisk i gennemsnit ligget på lidt over 64 pct. Af de mere end 650.000 sager, der er modtaget af Tinglysningsretten siden den 8. december 2009, er cirka 374.000 blevet tinglyst inden for nogle få minutter, 629.000 eller 96 pct. af alle sagerne er blevet tinglyst over hele perioden, og 68 pct. af alle sagerne er blevet behandlet inden for 10 dage.
Endvidere har den gennemsnitlige sagsbehandlingstid for de færdigbehandlede sager været 8,6 dage.
Selvfølgelig dækker den gennemsnitlige sagsbehandlingstid over en ganske stor spredning, og derfor kan man selvfølgelig sige, at det i sig selv er af begrænset værdi.
Men den viser dog noget, hvis man vil lave en sammenligning med sagsbehandlingstiderne i det gamle system.
I forhold til ekspeditionstiden i det gamle system var det altså heller ikke lige rosenrødt i alle retskredse.
Her oplevede man store udsving i ekspeditionstiden retskredsene imellem.
Vi har så nu fået en central tinglysningsret.
Det forhold, at der er tale om et digitalt system, har vel for en dels vedkommende måske være med til at skrue forventningerne lidt for højt i vejret, for det har jo aldrig været forudsat, at alle tinglysninger ville kunne ske på minuttet.
Kommunikationen ud til den enkelte borger om, hvad der kunne forventes af Tinglysningsretten, kunne have været bedre.
Det er der forsøgt rettet op på med en klarere kommunikation til borgerne dels på rettens hjemmeside, dels gennem pjecer, som Domstolsstyrelsen sammen med Tinglysningsretten har fået udformet.
Men der er selvfølgelig stadig væk muligheder for at blive bedre også til den side af sagen.
Det har aldrig været forudsat, at alle tinglysninger ville kunne ske automatisk.
Det har derimod hele tiden været sådan, at en række ekspeditioner forventeligt skulle udtages til manuel behandling.
Det har af den grund heller aldrig været forudsat, at alle tinglysninger ville kunne glide igennem med det samme eller for den sags skyld på få dage.
Der har derfor også hele tiden været disponeret med, at der i normale perioder ville være en beholdning af endnu ikke ekspederede sager på mellem 10.000 og 20.000.
Der tinglyses i dag som sagt dagligt automatisk lidt over 60 pct. af alle dokumenter.
Det er ca. 3.000 sager.
Og de sager, der kører igennem automatisk, bliver behandlet langt hurtigere, end tilfældet var før.
Men jeg skal selvfølgelig ikke stå her og sige, at alt bare er i den skønneste orden, og at overgangen har været uden gener og problemer, for det er naturligvis slet ikke tilfældet, tværtimod.
Som jeg talrige gange før har sagt, og som min forgænger sagde allerede tilbage i januar, er det slet ikke i orden, at ekspeditionstiden ved Tinglysningsretten for en række sager har trukket ud, som den har.
Det er også vigtigt for mig at slå fast, at jeg naturligvis ser det som klart utilfredsstillende for borgerne, at der i en periode har været så lange ekspeditionstider for de manuelt behandlede sager, som der har.
Det var også baggrunden for, at Domstolsstyrelsen, da det stod klart i december 2009, at det ville tage væsentlig længere tid i indkøringsperioden at nedbringe den ekstra sagsmængde, fik til opgave i tæt dialog med de professionelle brugere at udarbejde en handlingsplan for, hvordan den ekstra sagsbunke bedst muligt kunne nedbringes.
Som alle her sikkert er klar over, offentliggjorde man handlingsplanen den 13. januar 2010.
Det var den samme dag, som den blev sat i værk.
På det tidspunkt var der 66.000 sager, der afventede Tinglysningsrettens behandling.
Der var en række mål og delmål, og der må man sige, at for størstedelen af målenes vedkommende er vi nu i hus.
Det er sådan, at 95 pct. af alle dokumenter i 16 ud af 17 sagstyper bliver ekspederet inden for 10 dage, sådan som det var planen.
Ser vi bort fra de matrikulære sager, hvor vi desværre endnu er et stykke fra målet, må man altså sige, at vi har nået de overordnede målsætninger og de konkrete målsætninger hele vejen igennem, men vi mangler altså stadig væk de matrikulære sager.
Så er spørgsmålet, hvad der skal ske med hensyn til den videre behandling af sagerne.
Det er det, der i dag bliver spurgt til.
Og selv om der er en række sager, hvor tinglysningen er gledet hurtigere igennem, end den gjorde før, er ekspeditionstiden trukket ud i alt for mange sager.
Jeg tror, at jeg har tilkendegivet, at jeg gerne vil slutte mig til den skare af røster, som mener, at det ikke er godt nok, sådan som sagsbehandlingstiderne har været.
Derfor er det også vigtigt, at vi får klarlagt, om de lange sagsbehandlingstider skal føre til en eller andet form for reaktion, og derfor har vi nu fået Rigsrevisionen til at se på sagen.
Rigsrevisionen vurderer det, og når Rigsrevisionen har vurderet sagen, vil kammeradvokaten tage stilling til, om der er et erstatningsgrundlag.
Når Rigsrevisionens og kammeradvokatens vurderinger foreligger, er der grundlag for, at vi i regeringen siden kan tage stilling til, om der skal tages aktion på det.