runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Vibeke Grave (S), 2006-12-07:
Det går fortryllende godt, siger Venstres ordfører, og det er jo dejligt at høre.
Men han vil ikke høre på vismændene, han mener ikke, at det ikke skal kunne betale sig ikke at arbejde.
Jeg kunne godt tænke mig at høre en lidt mere fremadrettet måde at diskutere de svageste i vores samfund på.
Hvad har Venstre i sinde at gøre ud over at mene, at alle mennesker kan arbejde i dette land?
Hvad for nogle initiativer vil man tage, når nu der er så mange penge i samfundet til at sikre, at også de svageste i vores samfund får en anstændig tilværelse?
Peter Christensen (V), 2006-12-07:
Det er gået op for mig, at De Radikale er åbne over for at forhandle en skattereform, men det er vi ikke, for vi ønsker ikke en reform, vi ønsker at lette skatterne, hvis der er økonomisk råderum.
Erfaringerne fra dansk politisk historie viser, at skattereformer betyder, at der er nogle, der kommer til at betale mere i skat, og det ønsker vi ikke.
Derfor skal det ikke være et lotteri for danskerne, hvor de ikke rigtig ved, hvor det ender.
De skal kunne regne med, at de har et skattestop; at de kan stole på, at de også lever under de økonomiske rammebetingelser, som de lever under i dag, i morgen, og at de kan disponere efter dem, de kan købe hus og vide, hvad det er for vilkår, de køber under.
Så derfor vil jeg sige: Ja, jeg har set, at de økonomiske vismænd anbefaler den omlægning fra mobile til immobile skatteobjekter – og det har de i øvrigt sagt i mange år – det ændrer bare ikke ved, at vi er politisk uenige i det.
Og det mener jeg sådan set er kernen i denne diskussion.
Så enkelt er det desværre ikke, for det handler jo meget om, hvordan man i givet fald skruer en skattelettelse sammen.
For der er jo også den modsatrettede effekt, som også finansministeren har gjort opmærksom på, at man jo ved en skattelettelse også opnår en given indkomst hurtigere og dermed kan tillade sig at holde fri før.
Det er lige så faktuelt som det modsatte.
Men igen er det jo meget afhængigt af, hvad det er for skatter, man letter.
Og det, man også skal være opmærksom på, er jo, om der er råderum, om der er plads i økonomien til, at man også sætter flere penge af til privatforbrug, for det er jo den anden side af sagen.
Så vil jeg i øvrigt også sige, at når De Radikale snakker om skattereform, er der da grund til faktisk at være lidt nervøs, for ja, De Radikale er parate til at se på marginalskatterne, men der er jo ikke tale om reelle skattelettelser, det er jo bare boligejerne, der skal betale dem i stedet for.
For os er det afgørende, at vi har et skattestop, at danskerne kan regne med det, og at de skattelettelser, vi giver, er ægte skattelettelser; det er ikke noget med at rykke rundt på formuen, så ingen egentlig til sidst er klar over, om de vandt eller tabte i lotteriet.
Jan Petersen (S), 2006-12-07:
Det kan vi jo eventuelt lave nogle dialog- og diskussionsaktiviteter om i de kommende uger.
Jeg synes sådan set heller ikke, det er en sag, jeg vil involvere hr. Peter Christensen særlig meget i.
Jeg har i øvrigt svært ved at se, hvad lige præcis den diskussion, vi fører med venlige partier omkring os, har med ændringsforslagene at gøre.
Vi har sådan set sagt det samme.
Jeg vil bare her advare hr. Mikkel Dencker mod at læne sig fuldstændig op ad, hvordan Børsen både i overskriftsform og derunder refererer, hvad hr. John Dyrby sagde.
Der er ikke sagt forskellige ting fra min side og fra hr. John Dyrbys side.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-12-07:
... og hr. Thulesen Dahl ved udmærket godt, hvad der så stod.
Dansk Folkeparti har jo indgået en aftale om forhøjelse af efterlønsalderen i første omgang til 62 år, og derefter er der en automatik gældende fra i første omgang 2025, hvor efterlønsalderen kan reguleres op i takt med stigningen i levealderen.
Og det er der noget der tyder på at Dansk Folkeparti egentlig er lidt forvirret omkring.
I går steg forvirringen i Dansk Folkeparti til uanede højder.
Da klokken var 10 i går
mente Dansk Folkeparti: I aftalen om velfærdsforliget ligger ikke nogen automatik om en eventuel forhøjelse af efterlønsalderen.
Da klokken så var blevet 15 i går eftermiddags, var Dansk Folkepartis holdning nu ændret, så man skrev: I velfærdsforliget er indbygget en indekseringsmekanisme.
Dansk Folkeparti understreger, at der træffes politisk beslutning første gang i 2015 om, hvorvidt denne mekanisme kan sættes i kraft.
Men for at det så ikke skal være løgn, havde Dansk Folkeparti, da klokken var blevet 17.30, ændret holdning igen ...
Bente Dahl (RV), 2006-12-07:
Nu er det jo ikke nye tiltag på den måde, at folk skal ud og arbejde.
De, der kan arbejde, skal arbejde – det er jo en overskrift, den her regering har haft de sidste 5 år.
Men stadig væk er der 90.000 børn, der her og nu lever under fattigdomsgrænsen.
Jeg havde faktisk et spørgsmål mere, jeg ikke kunne nå at stille før.
Der er nemlig en til gruppe, en tredje gruppe, som også er svag.
Der har været kræfthandlingsplaner, og der har været andre tiltag.
Men så er mit spørgsmål: Er Dansk Folkeparti tilfreds med den måde, de ekstra bevillinger til kræftområdet gavner kræftpatienterne på, og hvad har Dansk Folkeparti tænkt sig at gøre, når de her dyrt betalte garantier ikke føres ud i livet?
Kristian Thulesen Dahl
Jeg tror, at vi med hensyn til de kræftramte må sige, at vi er meget enige med Kræftens Bekæmpelse, som jo også i hele den her diskussion har haft nogle meget gode bidrag til, hvordan vi sikrer bedre kræftbehandling, hvor man bør sætte ind, og hvordan det virker for de enkelte patientgrupper.
Fordi det er noget, vi har været så optaget af, har vi jo så også prøvet at have den dialog, og vi har vurderet, at de, der sidder med det som interesseorganisation, måske har nogle gode ideer til, hvordan vi kan gøre tingene bedre.
Og udgangspunktet for hele den her øvelse – når jeg nu bliver spurgt, om vi er tilfredse med den måde, midlerne bliver anvendt på – har jo sådan set været, at vi ikke har været tilfredse med det, der er kommet ud af det for patienterne, og at vi skulle gøre det bedre.
Det er jo derfor, vi hele tiden har arbejdet med det.
Vi har sat flere penge af, og vi har omlagt den måde, man har arbejdet med det på, specielt ved at vi har sagt, at folk, der bliver ramt af en kræftsygdom, skal have en person i sundhedsvæsenet, som er deres primære kontaktperson, som vejleder og hjælper hele vejen igennem forløbet, i stedet for at patienterne, sådan som mange patienter jo har oplevet det, først skal henvende sig ét sted, den næste dag til et nyt sted, og den tredje dag til et tredje sted.
Der kan vi gøre tingene bedre, og det har vi jo presset på for, men vi har haft det problem, at det jo er i amterne, man har skullet gøre det, og hvor vi nu med den nye struktur får bedre muligheder ...
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-07:
Mit svar til det sidste spørgsmål om de personer, der bliver udsat for at have ganske få midler at gøre godt med, er jo lige præcis, at den allerbedste løsning for de mennesker – og det er jo også voksne, der har børn – er at give dem en hjælpende hånd til at få et arbejde, fordi det ud over at give de mennesker bedre økonomiske vilkår også gør, at de føler et langt større selvværd, fordi de tjener deres egne penge, og det er der mange mennesker der utrolig gerne vil, men som ikke har mulighed for det i dag.
Der skal vi være langt bedre til at hjælpe de mennesker tilbage på arbejdsmarkedet.
Så er spørgsmålet: Er det lige nu, vi har den chance?
Ja, det er det da, fordi ledigheden er så lav, som den er, og fordi arbejdsgiverne hele tiden skriger på og får lov til at tage til udlandet og hente arbejdskraft.
Der har vores svar til dem hele tiden været: Nej, brug den arbejdskraft, vi har her i landet, gør dog noget ekstra for at få nogle af de mest udsatte ind på arbejdspladserne, for det kan godt blive gode medarbejdere.
Det kan godt være, det kræver lidt ekstra i en overgangsfase, hvor de her mennesker skal have en ekstra håndsrækning, men det er en god investering, fordi det giver nogle ekstra hænder på arbejdsmarkedet og det hjælper nogle mennesker, der ellers er i en meget udsat situation, og dermed jo også de menneskers børn.
Bente Dahl (RV), 2006-12-07:
Dansk Folkeparti er i egen forståelse de svage gruppers beskytter og talerør, og derfor vil jeg gerne spørge lidt ind til nogle af de her svage grupper.
Ordføreren var selv inde på i sin tale, at der skal tilføres 200 mio. kr. til ældreomsorg.
Så er mit spørgsmål: Hvor vil Dansk Folkeparti få de der nye ansatte fra?
Ordføreren har selv været inde på nogle gange, at det er svært at få personale til de her omsorgsopgaver, og der er spørgsmålet altså helt klart: Hvor vil Dansk Folkeparti få de grupper fra?
Så er der en anden svag gruppe, nemlig de fattige i Danmark, som fru Lise von Seelen var inde på før, og her svarede ordføreren, at de voksne kan arbejde.
Så er mit spørgsmål: I den fattigdomsgruppe, vi taler om her, og som vismandsrapporten snakker om, er der 90.000 børn, og er de 90.000 børn ikke også en svag gruppe?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-07:
Jamen det sidste er heller ikke rigtigt.
Jeg er blevet orienteret om den sag af vores sundhedsordfører og vores socialordfører, som arbejder med den problemstilling, og det er noget, de har meget stor fokus på, netop fordi der er nogle mennesker, som er blevet ramt af de ændringer.
Det synes i hvert fald de ordførere i Dansk Folkeparti, der arbejder med det, ikke er rimeligt, og derfor arbejder de lige præcis med det.
Anne Baastrup (SF), 2006-12-07:
Det er et tilskud, de har haft i mange år, og som notorisk har utrolig stor værdi.
Det holder dem fast på arbejdsmarkedet, det hjælper dem til ikke at skulle være afhængige af hjælpemidler og anden hjælp i hjemmet.
Det er helt ekstremt vigtigt for skleroseramte at slippe for denne brugerbetaling, men Dansk Folkeparti har været fuldstændig tavse.
Det er det, der undrer mig.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-07:
Det indtryk, som fru Anne Baastrup åbenbart havde fået i forbindelse med diskussionen – det var vel det første oplæg, det første papir om kvalitetsreformen på Venstres landsmøde – om øget brugerbetaling, er det rigtige.
Det er fuldstændig rigtigt.
Vi har det udgangspunkt, at vi ikke synes, man skal lave øget brugerbetaling.
Vi synes, at der er en række borgere, der skal kunne forvente en bedre hjælp fra det offentlige, og vi arbejder hele tiden på at give de forbedringer.
Men vi synes ikke, at forbedringerne skal betales ved, at vi øger brugerbetalingen på social- og sundhedsområdet, som det jo har været debatteret.
Og derfor afviste vi jo også de tanker, da vi blev spurgt.
Anne Baastrup (SF), 2006-12-07:
Der var det faktisk mit indtryk, at Dansk Folkeparti var imod udvidet brugerbetaling.
Så undrer det mig lidt, at Dansk Folkeparti har været fuldstændig tavse i forbindelse med de ændringer af tilskud til fysioterapi for skleroseramte, hvor man jo har ændret på reglerne, således at de mennesker – mange af dem er i arbejde – som har brug for det særlige tilbud, skal gå over til egenbetaling, skal gå over til brugerbetaling.
Derfor synes jeg, det ville være rart lige at få at vide, om Dansk Folkeparti i virkeligheden alligevel går ind for brugerbetaling.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-07:
Nej, der hældes overhovedet ikke vand ud af ørerne, og det ved fru Lone Møller også godt, fordi hun er klar over, hvordan en finanslov bliver til, og hvordan man forhandler, og hvordan man har en lang række af forbedringer for helt almindelige mennesker med i mapperne, som vi synes er nødvendige, og så ser man, hvor langt man overhovedet kan komme i de forbedringer.
Så har vi ud over det fået etableret en mulighed for at lave en opsamling i forhold til nogle af de områder, som vi ønsker at prioritere.
Det er klart, at der vil vi og regeringen jo som finanslovpartnere på et tidspunkt, også så fru Lone Møller bliver bekendt med det, fortælle, hvordan vi mener de 75 mio. kr. bør prioriteres.
Så vi glemmer ikke de ting, vi har sagt.
Vi får tingene gennemført stille og roligt, fordi vi mener, at det er nødvendigt for at forbedre virkeligheden for nogle ganske almindelige mennesker, som bliver ramt af nogle sygdomme og derfor fortjener at få en hjælp fra det offentlige.
Lone Møller (S), 2006-12-07:
Paradentose er en sygdom i munden, som medfører, at man meget vel kan risikere, at tænderne simpelt hen ikke kan holde i knoglerne.
Det er ikke første år, Dansk Folkeparti har lovet at finde pengene på en finanslov, for det gjorde man faktisk også sidste år.
Så på den måde ved jeg jo godt, at en finanslovforhandling er en prioritering.
Det er nu sjældent, at jeg prioriterer flere år i træk, samtidig med at jeg ved enhver given lejlighed går ud og lover paradentosepatienterne, at nu skal der nok blive sørget for, at der bliver afsat penge.
Derfor vil jeg da gerne spørge: Kan jeg så regne med, at Dansk Folkeparti vil stemme for et forslag om at give tilskud til paradentosepatienter, som man jo ikke før har villet støtte, ud fra den pulje, der åbenbart er afsat?
For ellers mener jeg faktisk, at det, hr. Thulesen Dahl kommer med fra talerstolen, er at hælde vand ud af ørerne og igen snyde de patienter, som man gentagne gange i prime time alle mulige steder har lovet: Det vil Dansk Folkeparti arbejde rigtig, rigtig hårdt for.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-07:
Deri er selvfølgelig det krav, som fru Birthe Skaarup er citeret for i det, der bliver nævnt.
Man forhandler – det har fru Lone Møller også prøvet – og så kommer man ud med et resultat, der samlet set er, så man vil sige ja til det, uanset at ikke alle krav i de der gule mapper dernede er blevet opfyldt.
Når vi sagde ja, var det bl.a., fordi der er gratis influenzavaccination ikke bare til folkepensionisterne, men nu også til de førtidspensionister og andre, der lægeligt har brug for det.
Der er forbedret behandling af diabetikere, der er hørescreening af nyfødte, der er udvidelse af det danske register for knoglemarvsdonorer, der er screening af gravide for hepatitis B osv. osv.
Plus der er afsat en pulje på 75 mio. kr., som skal udmøntes i løbet af 2007.
Samlet set gjorde det, at der var så mange initiativer, vi syntes var gode, at vi ville sige ja til finanslovaftalen, og der, hvor vi så kan se, at der vil være mangler, og hvor vi har nogle krav om forbedringer, vi mener er helt uundgåelige at få taget fat om, har vi så fået sat nogle penge af, som vi kan være med til at udmønte i løbet af 2007.
Lone Møller (S), 2006-12-07:
Hr. Thulesen Dahl startede sin tale med at sige, at nu var det lidt vigtigt, at vi forholdt os til det, vi var her for, nemlig finansloven.
Det vil jeg da meget gerne gøre også med hensyn til ændringsforslagene – men måske også med hensyn til de ændringsforslag, som jeg vil spørge hvorfor ikke er der.
Jeg vil gerne citere følgende: Det er simpelt hen for dårligt.
I vores samfund skal der være råd til at hjælpe denne gruppe mennesker, og denne gruppe mennesker, det er svært invaliderede leddegigtpatienter, der ikke kan få sygesikringstilskud til fodbehandling.
Det siger Dansk Folkepartis ordfører, fru Birthe Skaarup.
Ydermere gør fru Skaarup meget ud af at sige: Gigtpatienterne har ofte kun deres førtidspension, så det er mange penge at skulle bruge til fodbehandling.
Derfor tager vi det med som et krav til finanslovforhandlingerne.
Jeg har ledt meget i de papirer, vi har til afstemning i dag, og jeg kan ikke rigtig se, at der er noget ændringsforslag til finansloven om, at Dansk Folkeparti nu vil leve op til de løfter, som de har givet til leddegigtpatienter, ikke én, men mange gange.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-07:
Vi synes ikke, at det, der er foregået, er snyd.
Jeg har ikke opfattet, at vi skal lokkes til noget, vi ikke er vidende om, så jeg opfatter det ikke som snyd.
Man kan være uenig i den prioritering, der ligger, og det er jo en ærlig sag.
Men det, der var hovedspørgsmålet fra fru Marianne Jelveds side, og som jeg synes er et rigtigt spørgsmål at stille, er jo: Vil vi forsøge at forhindre, at der bliver lavet aftaler, hvor flere partier kan indgå?
Der er svaret: Nej, det vil vi ikke. Men vi vil have, at det lægges op på den måde, der selvfølgelig har været kutyme og et helt normalt udgangspunkt, nemlig at de partier, der er sammen om et forlig og sammen om nogle forbedringer, de ønsker at lave, også er med til at finde pengene til det.
Den sammenhæng synes vi er helt logisk, i stedet for at man i virkeligheden indirekte efterlader en regning, som vi andre så skal feje op, når andre partier har været der.
Det vil vi ikke finde os i.
Det kunne godt være, at det også var noget af den diskussion, der gav sig udslag her.
Marianne Jelved (RV), 2006-12-07:
Tilfældigvis er der jo år efter år sort på hvidt dokumentation for, at Det Radikale Venstre bl.a. har bidraget med gode ideer til finansiering, som regeringen har afvist, og som den selv har brugt det følgende år.
Det er fair nok.
Men vi har aldrig afvist at gå ind og prøve at bidrage til at finde en finansiering, også på miljøområdet, hvor vi var i rigtig gode forhandlinger og gerne ville være med i forliget.
Måske er det i virkeligheden noget helt andet, der trigger Dansk Folkeparti, for hvis man ser på, hvad der i øvrigt er aftalt på miljøområdet, har Dansk Folkeparti jo sammen med regeringen været med til at tage penge fra ét sted, nemlig fra fødevareministeren, og føre dem over til miljøet, så det ser ud, som om miljøet på natur- og miljøområdet får en pæn ekstra portion penge.
Men i virkeligheden er det netto et meget mindre beløb på 22 mio. kr., selv om det ser ud til at være 500 og mange flere millioner.
Men det er i virkeligheden snyd, og den type finansiering er vi andre aldrig blevet bedt om at medvirke til.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-07:
Nu siger fru Jelved, at det er begrænset, hvor mange år man kan have den rolle, og det er jo rigtigt, for det har fru Jelved selv oplevet.
Men hvis man nu bare kunne have den ambition, at man nåede at få nogenlunde det samme antal år, som Det Radikale Venstre har siddet i den rolle, cirka hundrede år, er det såmænd helt fair og o.k. – så klarer vi det.
Nå, spøg til side.
Se, vi vil meget gerne lave aftaler her i Folketinget, der baserer sig på så mange mandater som overhovedet muligt.
Vi har også hele tiden haft det udgangspunkt, når vi har forhandlet med regeringen, at hvis regeringen har det udgangspunkt, at den gerne vil invitere andre partier med, så har vi altid forsøgt at undgå at lægge forhindringer i vejen for det.
Det har jo også gjort, at der er en lang række aftaler, som mange partier står bag.
Men det, der jo er det typiske, og det tror jeg ikke er noget nyt nu, for sådan tror jeg også det har været under tidligere regeringer, er, at der, hvor man gør det, er der udgifter og indtægter, der svarer til hinanden.
Man finansierer de aftaler, man laver.
Tag f.eks. politiforliget, som er et meget godt eksempel i den nuværende finanslov på, at mange partier er med.
Der er man også enig om, hvordan man betaler for det politiforlig.
Og lige præcis der adskiller det sig fra miljøområdet, som fru Jelved spørger til her.
Der er jo ingen finansiering, og det var den logik, vi syntes manglede lige præcis omkring det.
Marianne Jelved (RV), 2006-12-07:
Jeg har tidligere ved gentagne lejligheder rost Dansk Folkeparti for et glimrende arbejde som støtteparti for en regering, og dermed mener jeg, at de som parti har fået meget ud af det.
Så undrer det mig, at Dansk Folkeparti næsten gør, hvad partiet kan for at skabe mere blokpolitik i Folketinget.
Det undrer mig egentlig meget, fordi hr. Thulesen Dahl og resten af Dansk Folkeparti godt ved, at det jo er begrænset, hvor mange år man kan regne med at sidde i den position, som Dansk Folkeparti sidder i nu.
Så der kommer en tid efter denne.
Hvorfor dog det?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-07:
Jeg nævnte i mit svar to konkrete muligheder for at hjælpe.
Der var ikke nogen af de to svar, der havde noget som helst at gøre med det, spørgeren nu nævner i forhold til satserne.
Den ene er, hvordan vi bruger en historisk lejlighed til at sikre nogle af de grupper, vi aldrig troede vi ville få i arbejde, arbejde.
For det er den gode måde for folk at blive hjulpet på, fordi det skaber større selvværd, hvis man kan klare sig selv også økonomisk.
Det andet, jeg sagde, var, at vi skal være bedre til at få skilt folk fra, hvis vi ikke tror på, at de vil kunne komme til at yde en arbejdsindsats.
Der skal vi være bedre til at sikre, at de får et andet tilbud.
Der kan det ikke nytte noget, at man hele tiden står, som om man skal ende med at være til rådighed, hvis vi ikke selv tror på, at man ender med at være til rådighed for arbejdsmarkedet.
Så kan vi jo ikke hjælpe folk på den måde.
Men de her to muligheder for at hjælpe er ikke at gøre det, som i virkeligheden er en art symptombehandling: at fjerne nogle satsniveauer, der er i dag.
Det er at angribe problemet på en anden måde, for det skal angribes, og vi skal gøre det bedre.
Lise von Seelen (S), 2006-12-07:
For at fjerne barriererne for at få de mennesker med på holdet igen siger vismændene jo, at der skal ske en fjernelse af starthjælpen og integrationsydelsen og kontanthjælpsloftet.
Så med det svar, ordføreren giver mig nu, har jeg tillid til, at Dansk Folkeparti vil hjælpe os andre med det, nemlig at få fjernet de barrierer, så chancerne for, at de mennesker kommer med, stiger.
Eller vil hr. Thulesen Dahl det, som beskæftigelsesministeren har som sit koncept: Vi tager nogle flere penge fra dem, og så kan de lære det, kan de, og så kommer de nok med på et eller andet tidspunkt.
Hvilken model vil hr. Thulesen Dahl vælge?
Efter det første svar, tror jeg jo på, at hr. Thulesen Dahl vil hjælpe os andre med den konstruktive model.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-12-07:
Det, jeg tror, vi specielt kan gøre for at forbedre tingene for de mennesker, der har det allersværest, og som også økonomisk har det svært, er fra den offentlige sektors side at blive bedre til at finde frem til, hvem der vitterlig vil kunne kom me til at bestride et arbejde, og hvem der ikke vil kunne komme til at bestride et arbejde.
For det, vi tit lægger til grund, når vi ser på de menneskers vilkår, er jo, at den allerbedste hjælp ville være at hjælpe dem tilbage til en arbejdssituation, hvor de tjener egne penge, også fordi det giver en langt større følelse af selvværd, at man tjener sine egne penge og på den måde kan få tingene til at fungere.
Svar nr. 1 er jo, at meningen er at hjælpe folk tilbage, og vi har en historisk mulighed nu.
Vi har den laveste ledighed i 30-35 år.
Vi har en situation, hvor vi gentagne gange har fået at vide, at man nu ikke kunne finde flere ledige, der kunne komme i arbejde, og alligevel har vi kvartal for kvartal set, at der er kommet flere i arbejde.
Det er det første svar.
For de, der ikke vil kunne det, skal så tilbydes en anden ydelse i et andet system.
Lise von Seelen (S), 2006-12-07:
Hr. Thulesen Dahl sagde i ordførertalen, at Dansk Folkeparti gerne vil gøre noget for almindelige mennesker og gerne vil være med til at bekæmpe ulighed.
Kan vi så forvente, at Dansk Folkeparti vil hjælpe os andre i bestræbelserne på at leve op til nogle af de anbefalinger, som vi nu kan se vismandsrapporten også fortæller omkring fattigdom i Danmark?
Vi kan se, at der er en gruppe mennesker, som lever i fattige kår, og som gør det i lang tid, og derved opstår der nogle barrierer for, at de varigt kan komme til at høre med til fællesskabet.
Der er rigtig mange mennesker i den gruppe.
Vismændene siger 165.000, og hvis vi ser på, hvor mange af de mennesker, der lever varigt i fattige kår, er det 25.000 voksne, og de har 35.000 børn.
Vil Dansk Folkeparti være med til at hjælpe os andre med at fjerne de barrierer for de fattige mennesker, så de i højere grad kan komme til at høre med til det fællesskab, som vi så gerne vil have dem med i?