Brian Mikkelsen (KF), 2009-04-02:
Jeg vil indledningsvis understrege, at det naturligvis er fuldstændig uacceptabelt, at der er personer, som rejser ind i Danmark med det formål at gennemføre organiserede tyvetogter, hjemmerøverier, tricktyverier eller andre former for kriminalitet.
Det er dybt stødende, det er misbrug af et lands gæstfrihed, og det er stærkt krænkende for de borgere, som det går ud over.
Derfor er jeg også personligt meget optaget af, at der sættes effektivt ind over for den slags utryghedsskabende kriminalitet.
Vi taler om professionelle forbrydere, som går systematisk efter at berige sig ved indbrud og røverier, og det er generelt politiets erfaring, at man ofte har at gøre med snu og velorganiserede grupper.
Det kræver med andre ord en meget målrettet og intensiv politiindsats og ikke mindst et tæt koordineret internationalt samarbejde at få ram på de her personer.
Derimod vurderer politiet, at en genindførelse af paskontrollen ikke i sig selv ville give nævneværdig yderligere effekt.
Rent politifagligt får man mere ud af at anvende ressourcerne til en efterretningsbaseret indsats, der går målrettet efter at optrævle grupperne og fange forbryderne.
Det vil jeg vende tilbage til om lidt.
Men først må jeg naturligvis kort skitsere Schengenreglerne, herunder hvilke muligheder der er for at genindføre grænsekontrollen.
Danmark har jo som bekendt deltaget i Schengensamarbejdet siden den 25. marts 2001.
Schengensamarbejdet har to overordnede formål, som går hånd i hånd: etablering af fri bevægelighed for personer over de indre grænser og styrkelse af indsatsen mod international kriminalitet og illegal indvandring.
Den styrkede indsats mod grænseoverskridende kriminalitet og illegal indvandring udgør en modvægt til den fri personbevægelighed.
Schengenkonventionen indeholder derfor bestemmelser om grænseoverskridende politisamarbejde og om det fælles Schengeninformationssystem, også kaldet SIS.
I Schengeninformationssystemet indlægges der bl.a. oplysninger om eftersøgte personer og genstande, og de retshåndhævende myndigheder i Schengenlandene kan derefter konstatere, om antrufne personer eller genstande er registreret i systemet.
Hvad angår Schengensamarbejdets andet formål om fri personbevægelighed over de indre grænser, følger det som bekendt af Schengenreglerne, at de indre grænser skal kunne passeres uden personkontrol.
Genindførelse af grænsekontrollen ville således ikke indebære en lukning af grænserne, men alene, at folk skulle fremvise deres pas, ligesom vi jo for øvrigt kendte det fra før 2001.
Hvis der foreligger en alvorlig trussel imod den almindelige offentlige orden eller den indre sikkerhed, åbner Schengenreglerne således mulighed for, at et land kan genindføre national grænsekontrol ved de indre grænser.
Dette kan dog kun gøres undtagelsesvis og i en begrænset periode.
Samtidig må de foranstaltninger, der iværksættes, ikke være mere omfattende og ikke vare længere, end hvad der er strengt nødvendigt for at imødegå en sådan alvorlig trussel.
En medlemsstats beslutning om en genindførelse af den indre grænsekontrol kan som udgangspunkt kun træffes i samråd med de øvrige medlemslande og Kommissionen.
Der er altså tale om, at grænsekontrollen kun i undtagelsestilfælde kan genindføres, hvis særlige forhold gør det strengt nødvendigt for at imødegå en alvorlig trussel, og i givet fald kun i en begrænset periode og i dialog med de øvrige medlemslande.
Fraværet af systematisk paskontrol og personkontrol ved grænserne ændrer naturligvis ikke på politiets beføjelser på dansk territorium.
Som bekendt er der allerede en meget stærk polititilstedeværelse i de grænsenære områder i Syd- og Sønderjyllands politikreds og i Sydsjællands og Lolland-Falsters politikreds med henblik på at sikre kontrollen på bl.a. udlændingeområdet.
Og en skærpet kontrolindsats i grænseområderne indgår i øvrigt som element i den sidste flerårsaftale, vi lavede for politiet. Selv om den automatiske paskontrol ved grænsen er ophævet, foregår der altså også i dag kontrol i grænseområderne.
Det er integrationsministeren, der tager stilling til en eventuel midlertidig grænsekontrol efter indstilling fra rigspolitiet og i samråd med justitsministeren.
Selve vurderingen af, om der er behov for og i et begrænset tidsrum at iværksætte grænsekontrol, vil i det enkelte tilfælde bero på en politi- og efterretningsmæssig trusselsvurdering.
Rigspolitiet vil i den forbindelse inddrage de relevante politikredse i vurderingen.
Som beskrevet er mulighederne for at genindføre grænsekontrollen meget begrænsede.
I Danmark har vi kun i ét tilfælde besluttet at genindføre grænsekontrollen midlertidigt.
Det skete i forbindelse med afholdelsen af det Europæiske Råds møde i København i 2002.
Når vi kun har gjort brug af muligheden en gang, skyldes det først og fremmest, at grænsekontrollen kun helt undtagelsesvis vil være et egnet middel til at bekæmpe kriminalitet og trusler mod den offentlige orden.
Årsagen hertil er som nævnt, at en genindførsel af personkontrollen ved grænserne ikke vil berøre EU-borgernes ret til at indrejse i Danmark.
Har de pågældende ikke fået indrejseforbud, vil de derfor som udgangspunkt kunne indrejse frit.
Det illustrerer, at hvis der ikke er grundlag for at hindre folk i at indrejse, så gør paskontrol ved grænserne jo sjældent i sig selv den store forskel.
Rigspolitiet har på den baggrund oplyst, at særlige kontrolforanstaltninger på grænsen - ud over dem, som allerede gennemføres - hverken er nødvendige eller hensigtsmæssige i forhold til at tilpasse den politimæssige indsats mod bl.a. hjemmerøverier.
At det så erfaringsmæssigt er begrænset, hvad politiet og SKAT har mulighed for at finde ved gængs grænsekontrol, blev illustreret af en omfattende EU-operation sidste år.
Der var tale om en fælles europæisk operation til bekæmpelse af indsmugling af ulovlige skydevåben, som dansk politi og SKAT deltog i igennem et døgn fra den 30. november til den 1. december 2008.
Der deltog mere end 80 medarbejdere fra politiet og SKAT i kontrol af køretøjer og personer ved en række grænseovergange, havne og lufthavne.
Ved kontrolaktionen blev der på trods af den betydelige ressourceanvendelse hverken fundet skydevåben eller sprængstoffer på vej ind i Danmark.
Ikke noget som helst.
Og ifølge de foreløbige oplysninger, som rigspolitiet er i besiddelse af, blev der samlet set i EU kun fundet et lille antal våben, og det til trods for at der deltog mere end 14.000 medarbejdere fra de retshåndhævende myndigheder i de pågældende lande.
Det beskedne udbytte af en så omfattende, systematisk indsats med over 14.000 mand viser med al ønskelig tydelighed, at man typisk får større udbytte af at bruge ressourcerne på målrettede aktioner med afsæt i konkrete efterretninger end ved mekanisk grænsekontrol.
Det, der skal til, er altså et målrettet, efterretningsbaseret og tæt koordineret samarbejde mellem politi og SKAT og med andre af landets politi- og toldmyndigheder.
Det siger sig selv, at et tæt internationalt samarbejde er et helt afgørende redskab ved bekæmpelse af grænseoverskridende kriminalitet.
Dansk politi deltager jo i en række sammenhænge i et tæt samarbejde om kriminalitetsbekæmpelse.
Ved siden af Schengensamarbejdet foregår det bl.a. inden for rammerne af Europol, Interpol, det nordiske politisamarbejde samt Østersø Task Forcen vedrørende organiseret kriminalitet. Rigspolitiet har over for mig oplyst, at udvidelsen af EU med de central- og østeuropæiske lande rent faktisk har styrket dansk politis muligheder for at bekæmpe den grænseoverskridende og organiserede kriminalitet i samarbejde med politimyndighederne i de nye medlemslande.
Dansk politi har således ved flere lejligheder gennem Europol haft stort udbytte af at samarbejde med andre EU-lande, herunder østeuropæiske lande, i forbindelse med konkrete sager om indbrud og hjemmerøverier.
Det vigtigste element i indsatsen mod hjemmerøverier og andre former for borgervendt kriminalitet, som en del af forespørgslen jo handler om, er og bliver selvfølgelig den målrettede politiindsats inden for vores egne grænser i Danmark.
I den forbindelse har vi jo bl.a. indgået en finanslovaftale om 843 mio. kr. ekstra til politiet.
Rigspolitiet arbejder i den forbindelse - for øvrigt i tæt samarbejde med politikredsene - på en særlig strategi for en styrket politimæssig indsats mod organiseret kriminalitet begået af kriminelle fra Østeuropa, herunder hjemmerøverier og organiseret indbrudskriminalitet.
Jeg vil ikke lægge skjul på, at hjemmerøverier hører til blandt den groveste form for kriminalitet, vi har i Danmark.
Hvis man ikke kan føle sig tryg i sit eget hjem, hvor kan man så føle sig tryg?
Derfor er bekæmpelsen af hjemmerøverier helt oplagt et særligt fokusområde ved den styrkede politiindsats mod borgervendt kriminalitet.
Hjemmerøverier har været et særligt fokusområde for politiet siden 2007.
Det betyder, at det nationale efterretningsstøttecenter, NEC, i rigspolitiet modtager underretning om alle røverier mod private hjem.
Det sker for at sikre den bedst mulige planlægning og koordinering af den operationelle politimæssige indsats ude i politikredsene.
Den særlige indsats mod hjemmerøverier har heldigvis givet konkrete resultater i flere sager.
F.eks. har man varetægtsfængslet flere rumænere i den tragiske sag fra Galten, hvor en mand afgik ved døden i forbindelse med et hjemmerøveri sidste efterår.
Tilsvarende har man fået dømt og udvist tre polakker for et hjemmerøveri i 2007 mod en direktør og hans ægtefælle.
Takket være samarbejdet med polsk politi blev disse personer i øvrigt anholdt, netop som de var på vej til at begå et væbnet røveri mod en spillehal. At der er tale om en særdeles grov form for kriminalitet, bliver heldigvis også reflekteret ved domstolene.
Jeg har således med stor tilfredshed noteret mig, at Højesteret for godt 3 uger siden udmålte betydelig skærpede straffe i en sag om røveri.
Højesteret tilkendegav i præmisserne, at indtrængen i private hjem for at begå røveri i sig selv er en skærpende omstændighed ved udmålingen af straffen.
Ud over den målrettede politiindsats skal det også nævnes, at skatteministeren som bekendt har afsat 50 mand til en særlig styrket indsats mod våbensmugling.
SKAT har således iværksat en målrettet og efterretningsbaseret kontrolindsats ved grænserne i tæt samarbejde med politiet.
Som det har været omtalt i medierne, gennemfører SKAT og politiet derudover en række målrettede aktioner rundtomkring i Danmark.
Som det gerne skulle være fremgået klart, prioriterer politiet den målrettede indsats mod hjemmerøverier, uanset om de er begået af østeuropæere eller danskere, meget højt, og Rigspolitiet arbejder netop i denne tid på en samlet strategi for en styrket politiindsats mod problemerne med forbryderne fra Østeuropa, som misbruger EU-reglerne til at rejse ind og begå kriminalitet i Danmark.
Som det er fremgået, er det regeringens opfattelse, at udbyttet af mere mekanisk grænsekontrol ikke vil stå mål med de betydelige ressourcer, der ville skulle tages fra andre mere målrettede indsatser mod kriminalitet.
I stedet er det afgørende, at der foregår et målrettet internationalt samarbejde, hvilket også er en af grundideerne i Schengensamarbejdet.
Men jeg vil samtidig ikke lægge skjul på, at jeg kun kan være helt enig i intentionerne bag forespørgslen, nemlig at der må og skal dæmmes op for problemerne med indbrud og hjemmerøverier, så borgerne kan føle sig trygge i deres eget hjem.
Jeg har stor fortrøstning
til, at den styrkede politiindsats mod denne form for kriminalitet, som vi aftalte med finanslovaftalen, vil give håndfaste resultater i den kommende tid. Tak.