runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anita Knakkergaard (DF), 2010-11-25:
Nu er det jo sådan, at i 2005-06 kom der en hel evaluering af, hvad der var muligt at gøre for den almene boligsektor.
Så det handler altså om slutningen af 2005 og begyndelsen af 2006.
Det, jeg sådan set vil spørge om, er, om hr. Thomas Jensen kan bekræfte, at da man var med i boligforliget fra 2002 til 2005, blev der brugt over 6 mia. kr. af lejernes penge i Landsbyggefonden, og at man var med til at tage 50 pct. af ydelsen til nybyggeri.
Vil hr. Thomas Jensen bekræfte det?
Thomas Jensen (S), 2010-11-25:
Når det handler om at bruge lejernes penge i Landsbyggefonden, kræver det lige en begrebsafklaring.
Der er forskellige måder at bruge pengene på.
Det, som Socialdemokraterne går ind for, er, at pengene kan bruges på at renovere almene boliger.
Så det har Socialdemokraterne været med til i tidligere forlig, fordi det er det, lejerne gerne vil have.
For 2011 har vi foreslået at vi øger rammen til 5,4 mia. kr. plus en statslig milliard kroner til ghettoområderne til at renovere boliger for.
Det er netop, fordi vi anerkender her i 2010, at det kræver et statsligt ansvar, et statsligt medansvar, at sørge for at renovere boliger, især i de udsatte boligområder.
Så det er historien om Socialdemokraternes forhold til Landsbyggefonden.
Anita Knakkergaard (DF), 2010-11-25:
Lovforslaget vil gøre det muligt at få dækning for byggeskader på renovering i den almene boligsektor, som vi kender det fra den eksisterende byggeskadefond for nybyggeri.
Ordningen vil medføre en kvalitetssikring af byggeriet.
Samtidig sikrer ordningen, at der hensættes beløb til eventuelle skader i forbindelse med renoveringen.
Den eksisterende byggeskadefond for nybyggeri udvides med en ny afdeling, der får til opgave at dække byggeskader i forbindelse med renoveringer.
Bidrag til ordningen fastsættes til 1 pct. af renoveringsudgiften.
Ordningen omfatter renoveringer, der gennemføres efter et projektmateriale og har et sådant omfang, at det organiseres og afvikles som en byggesag.
Dækningen for renoveringsarbejder gælder kun i det omfang, der er tale om forbedringer eller fornyelser.
Den nye ordning vil omfatte renoveringer af boligbyggerier, der har fået støtte efter lov om almene boliger, lov om friplejeboliger, den tidligere ældreboliglov, eller efter tidligere boligbyggeri- og boligstøttelove, og som løbende er underlagt kommunalt tilsyn med vedligeholdelse i driftsfasen.
Det forventes, at renoveringerne i en periode vil medføre små huslejestigninger, hvilket kan medføre begrænsede offentlige merudgifter til individuel boligstøtte.
Lovændringen træder i kraft den 1. juli 2011.
Der vil i de kommende år frem til 2016 blive tale om betydelige renoveringsarbejder på omkring 20,6 mia. kr. i den almene boligsektor på baggrund af den boligaftale, Dansk Folkeparti indgik den 8. november med regeringen og Radikale Venstre og med tilslutning fra Kristendemokraterne og Liberal Alliance.
En byggeskadefond for renoveringer vil derfor træde i kraft på det helt rigtige tidspunkt.
Jeg vil da også sige, at det er trist, at det egentlig er nødvendigt, altså, at man kan sige, at entreprenøren ikke laver et ordentligt byggeri eller en ordentlig renovering.
Selvfølgelig kan man lave fejl, men så burde det jo være en selvfølge, at man fik rettet den fejl, der var lavet.
Det her vil altså give en fordyrelse, men vi kan ikke undvære det, så derfor er vi i Dansk Folkeparti meget positive over for forslaget og ser frem til udvalgsbehandlingen.
Thomas Jensen (S), 2010-11-25:
Og tak til Dansk Folkepartis ordfører, fru Anita Knakkergaard.
Det drejer jo sig om, at vi nu skal sørge for, at der bliver renoveret ordentligt, og sørge for, at det, der bliver brugt af lejernes penge, bliver brugt på en ordentlig måde, så man ikke skal ud og rette op på skaderne efterfølgende.
Nu har vi jo tidligere i debatten om det her lovforslag talt om lejernes penge, og jeg vil jo bare godt bede Dansk Folkepartis ordfører om at bekræfte, at i den periode, hvor Dansk Folkeparti har deltaget i boligforlig med regeringen, har Dansk Folkeparti været med til at bruge 10 mia. kr. af lejernes opsparede midler i Landsbyggefonden på at støtte nybyggeri – til at støtte nybyggeri – i Danmark frem for at bruge pengene på at renovere almene boliger.
Vi har hørt her i dag, at der er et behov, en kø af lejere, der af egen drift har bedt om at få renoveret deres boliger for 8 mia. kr., og samtidig er der blevet brugt 10 mia. kr. af lejernes penge.
Jeg vil bare godt bede Dansk Folkepartis ordfører om at bekræfte, at Dansk Folkeparti har været med til at bruge de her 10 mia. kr. på nybyggeri frem for renoveringer.
Anita Knakkergaard (DF), 2010-11-25:
Nu kunne jeg gøre, ligesom hr. Thomas Jensen gjorde før, lade være med at svare på spørgsmålet, for det var jo det, der skete for mig før, da jeg spurgte hr. Thomas Jensen om noget.
Men vi har været med til at bruge, jeg ved ikke, om det er 10 mia. kr., som hr. Thomas Jensen siger, til nybyggeri, fordi det er nødvendigt, at vi får bygget nye boliger.
Og det har jo altid været meningen med Landsbyggefonden – siden 1966, hvor den blev oprettet – at man skulle støtte nybyggeri.
Ikke nok med det, men Socialdemokraterne gjorde selv i 1999 det, at de sagde, at man skulle have en nybyggerifond.
Så det er jo ikke rigtigt, hvad der siges.
Altså, Socialdemokraterne har også været med til det.
Man skal jo lige huske at forklare, vil jeg sige til hr. Thomas Jensen, at man selv har været med.
Thomas Jensen (S), 2010-11-25:
Det var da dejligt at høre, at Dansk Folkepartis ordfører erkender, at Dansk Folkeparti har været med til at bruge 10 mia. kr. af lejernes opsparede midler i Landsbyggefonden på nybyggeri frem for renoveringer.
Mit opfølgende spørgsmål er egentlig ganske kort og klart: Vil Dansk Folkepartis ordfører ikke give mig ret i, at når Dansk Folkeparti er med til at bruge pengene på nybyggeri, er der også færre penge for lejerne til at bruge på renoveringer?
De 10 mia. kr., som Dansk Folkeparti har været med til at tage fra lejerne til nybyggeri i de seneste år, havde været gode at bruge i dag på at renovere hos de selv samme almene lejere, så derfor er mit spørgsmål: Er Dansk Folkepartis ordfører ikke enig med mig i, at hvis man ikke havde brugt pengene på nybyggeri, havde der været mange flere penge til at renovere boliger for her i 2010, i 2011, i 2012 og i årene fremover?
Anita Knakkergaard (DF), 2010-11-25:
Og hr. Thomas Jensen har jo selv været med til at bruge de penge, men det glemmer hr. Thomas Jensen bare at sige, nemlig at Socialdemokraterne har deltaget.
Men jeg er da enig i, at det er en god investering, som man har lavet, i nybyggeri, for når lånene i det nybyggeri, vi laver, bliver uamortiseret, går en del af dem til Landsbyggefonden, så det er jo en investering, vi foretager.
Det kan Socialdemokraterne måske ikke se, men nu er det altså oplyst.
Nu har vi i Dansk Folkeparti sådan set valgt at sætte gang i renoveringsarbejdet.
Fakta er jo, at de 5 mia. kr., som vi investerer over det næste år i renoveringer, ikke mere er i Landsbyggefonden.
Cirka en tredjedel af de penge skal tages op af statskassen, og der vil jeg hellere lige i øjeblikket bruge pengene til renoveringer, for jeg synes, at der mangler renoveringer.
Peter Westermann (SF), 2010-11-25:
Der mangler flere renoveringer i den almene sektor.
Det er også derfor, det undrer mig, at Dansk Folkeparti ikke har arbejdet for f.eks. at nedbringe den andel af finansieringen fra Landsbyggefonden, der nu går til nybyggeri, til i stedet for at gå til renoveringer.
Det er også derfor, det undrer mig, at Dansk Folkeparti ikke har presset på for at få sat penge af på finansloven til renoveringer, sådan som SF og Socialdemokraterne har gjort.
Kan fru Anita Knakkergaard fortælle, hvorfor Dansk Folkeparti ikke har arbejdet for at nedbringe den andel af lejernes penge, der går til nybyggeri, og derfor ikke umiddelbart kommer lejerne til gode gennem renoveringer?
Og kan fru Anita Knakkergaard fortælle, hvorfor Dansk Folkeparti ikke har sat penge af på deres finanslovforslag til renoveringer?
Anita Knakkergaard (DF), 2010-11-25:
Nu er det jo sådan, at staten betaler 75 pct. af ydelsesstøtten til nybyggeri, og at Landsbyggefonden betaler 25 pct., og det har de gjort, siden vi lavede boligforliget i 2006.
Der har de altså indbetalt det beløb.
Det lykkedes for Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre at få det ned fra 50 pct. til 25 pct., dengang Socialdemokraterne var med.
Det er vi glade for, og vi føler, at det er det rigtige sted, det ligger, for pengene går tilbage til Landsbyggefonden, når lånene på et nybyggeri bliver uamortiseret.
Der går en meget stor del af pengene tilbage til Landsbyggefonden.
Daniel Rugholm (KF), 2010-11-25:
Det Konservative Folkeparti støtter oprettelsen af en ny afdeling, så vi deler den eksisterende byggeskadefond, således at der nu også bliver mulighed for byggeskadedækning i forbindelse med renoveringer.
At vi laver den administrative opdeling, mener vi er fornuftigt, eftersom vi i de kommende år vil se et højt antal renoveringsprojekter som følge af den nye boligaftale.
Ud over den administrative opdeling vil der blive iværksat et forebyggende arbejde imod skader ved renoveringer gennem kvalitetssikring, eftersyn, opsamling af erfaringer samt formidling af forebyggende viden.
Det Konservative Folkeparti mener, at det er ganske fornuftigt at iværksætte dette, og vi håber, at et særlig grundigt fokus på den forebyggende del vil være med til at minimere behovet for udbetalinger til skader i forbindelse med renoveringsarbejdet.
Det Konservative Folkeparti bakker derfor op om dette lovforslag.
Jørgen Poulsen (RV), 2010-11-25:
Det er jo klart, at den nye boligaftale fra november alt andet lige vil føre til en stigning i antallet af renoveringer i det almene byggeri, og derfor synes vi også, at det er meget, meget fornuftigt, at man nu får en skadefond for renoveringer og også, at det pålægges at gennemføre disse eftersyn hvert år eller som 5-årige eftersyn, så man kan give støtte til udbedring af byggeskader.
Det er også helt fornuftigt, at den nye afdeling får til opgave at formidle byggetekniske erfaringer til byggeriets parter, forhåbentlig med det resultat, at antallet af byggeskader i hvert fald på sigt kan nedbringes, og at kvaliteten kan hæves, så det på længere sigt forhåbentlig også kan medføre en besparelse i de offentlige udgifter.
Så jeg tror, at jeg bare vil sige, at Radikale Venstre finder det her ganske fornuftigt, og at det er et forslag, som vi meget gerne vil støtte.
Benedikte Kiær (KF), 2010-11-25:
Først vil jeg sige tak til ordførerne for den positive behandling af lovforslaget.
Som det sikkert er bekendt, har omfanget af renoveringer af den almene boligsektor været stærkt stigende i de senere år.
Dertil kommer så, at regeringen, Dansk Folkeparti og Radikale Venstre med tilslutning af Liberal Alliance for ganske nylig har indgået en ny boligaftale.
Med denne aftale vil renoveringsindsatsen i det almene byggeri nå et historisk højt niveau i de kommende år.
De store investeringer øger behovet for at sikre, at der ikke opstår byggeskader på det renoverede.
I det omfang, der alligevel skulle opstå skader, er der tillige behov for, at bygningsejeren kan få skaderne dækket, således at beboerne ikke får udgifter herved.
Med lovforslaget bliver begge punkter sikret.
Det er vigtigt at forebygge byggeskader.
Kvalitetssikring, 1-års eftersyn og 5-års eftersyn af byggeriet og erfaringsopsamling og formidling af årsager til skader er derfor en central del af forslaget.
Undervejs er der blevet stillet nogle forskellige spørgsmål til forslaget, og lad mig lige kort kommentere et par af de spørgsmål, der er kommet.
Med hensyn til huslejen, som der blev spurgt om af hr. Thomas Jensen fra Socialdemokraterne, vil jeg sige, at man også kan vende den om og sige, at hvis ikke der er mulighed for at få dækket en stor renoveringsskade, vil det i høj grad gå ud over beboernes husleje.
Så hermed har vi sådan set skabt en mulighed for at forsikre beboerne sådan, at de bliver skærmet af for det, hvis der alligevel skulle opstå nogle skader under en større renovering.
Med hensyn til byggeaktiviteten er det her faktisk et forslag, der er med til at skabe en større tryghed omkring renoveringsindsatsen, hvilket alt andet lige også vil være med til at understøtte og fremme vores byggeri, herunder også renoveringsindsatsen.
Så jeg kan kun se nogle positive elementer i det her forslag, hvad angår det at støtte op om byggeaktiviteten.
Det siger jeg i forbindelse med det, hr. Peter Westermann sagde.
Er der yderligere spørgsmål, der trænger sig på, til en nærmere afklaring, vil jeg naturligvis sørge for, at Boligudvalget får de ønskede oplysninger.
Peter Westermann (SF), 2010-11-25:
Jeg noterede mig med tilfredshed, at Dansk Folkepartis ordfører, fru Anita Knakkergaard, også anerkender, at vi i samfundet har behov for nybyggeri.
Fra Socialdemokraternes og SF's side har vi jo sat 1 mia. kr. af, hvilket vil svare til, at vi kan opføre ca. 1.000 nye boliger allerede næste år.
Det har vi sat af på vores finanslovforslag.
Vil Dansk Folkeparti ikke være positivt stemt over for, at vi fik finansieret noget mere nybyggeri, særligt i en tid, hvor vi har behov for, at der bliver sat gang i økonomien, så vi kan få skabt nogle arbejdspladser?
Thomas Jensen (S), 2010-11-25:
Nu kommer Dansk Folkepartis ordfører jo langt omkring.
I forhold til hvorfor Socialdemokraterne dengang – nu taler vi altså om 2005 – valgte at forlade boligforhandlingerne, kan jeg sige, at det var, fordi Dansk Folkeparti sammen med Venstre, Konservative og Det Radikale Venstre ville fortsætte det tyveri af lejernes penge i Landsbyggefonden.
I dag kan vi jo se konsekvensen af aftalen fra 2005, og det er, at Dansk Folkeparti har været med til at stjæle 10 mia. kr. af lejernes penge i Landsbyggefonden.
Anita Knakkergaard (DF), 2010-11-25:
Jeg vil gerne spørge hr. Thomas Jensen, om han ikke kan bekræfte, at da Socialdemokraterne i slutningen af 2005 eller i 2006, hvor Socialdemokraterne var med i boligforhandlingerne, gik, var deres begrundelse for at gå, at man simpelt hen ville have huslejenedsættelser for de dyreste huslejer, altså Ritt Bjerregaards lejligheder.
Herovre ville man have huslejenedsættelser for 4 mia. kr., og det skulle Landsbyggefonden så være med til at betale.
Men man sagde nej, dengang renoveringsrammen blev hævet fra 1,5 mia. kr. årligt til 2,4 mia. kr.
Man var kun interesseret i huslejenedsættelser i København, for at sige det rent ud.
Er det korrekt?
Peter Madsen (V), 2010-11-25:
Den nuværende ordning i Byggeskadefonden omfatter offentligt støttede byggerier, herunder almene boliger, ungdomsboliger, lette kollektive boliger, ældreboliger, private andelsboliger og kollektive fællesskaber, men gælder kun nybyggeri.
Fonden har haft en positiv virkning på bygningsmassen med forbedring af kvalitet og effektivitet og en reduktion af byggeskader.
Byggeskadefonden har således vist sin eksistensberettigelse, og som det fremgår af høringssvarene, opfattes fonden bredt i sektoren som en vigtig og kompetent aktør.
Med dette lovforslag lægges der op til en udvidelse af den gældende ordning, således at ordningen ikke kun omfatter nybyggeri, men fremover også vil omfatte renoveringsarbejde af almene boliger m.fl.
Der vil være et stort behov for renoveringer i de kommende år.
Med udvidelsen forbedres mulighederne også for erfaringsopsamling i forbindelse med byggeskader ved renovering, og det er også positivt i henhold til vurderingen af nye metoder til energirenoveringer.
På grund af disse positive effekter og de positive bemærkninger fra sektoren og andre i høringssvarene vil Venstre anbefale lovforslaget.
Thomas Jensen (S), 2010-11-25:
[Lydudfald]
Peter Madsen (V), 2010-11-25:
Det er muligt, jeg tog munden lidt fuld.
Det har i hvert fald ikke været stærkt stigende, vil jeg tro, de senere år.
Der har været en ramme på omkring 2,6 mia. kr., som også bliver videreført.
Men det vil i hvert fald være stigende i de kommende år.
Thomas Jensen (S), 2010-11-25:
Det er jeg glad for at Venstres ordfører kan præcisere, for det er jo netop sådan, at vi i de senere år har set, at der har været stigende behov for at få renoveret almene boliger.
Men problemet har jo været, at på trods af at lejerne har ønsket at få renoveret deres boliger, og på trods af at der har været en stigende ledighed, arbejdsløshed i byggefagene, så har regeringen ikke lyttet til udviklingen ude i samfundet og sat gang i renoveringerne i tide.
Det handler jo lidt om timing.
Når folk gerne vil have renoveret deres boliger, synes jeg, det skal imødekommes, og når vi kan se, at der er en masse, der går arbejdsløse rundt, skal vi også sørge for at sætte gang i aktiviteter, sådan at de kan gå fra arbejdsløshed til aktiv beskæftigelse.
Vil der stadig væk være lejere, som ikke får renoveret deres almene boliger, selv om de ønsker det?
Peter Madsen (V), 2010-11-25:
Nej, jeg mener ikke, at nogen fornuftigvis vil være i stand til at sige i dag, hvad renoveringsbehovet vil være i 2016, eller hvilken pukkel der vil være i 2016, hvis der vil være nogen.
Det er rigtigt, at der er lavet en aftale, og det er en rigtig god aftale, hvor der er blevet afsat 5 mia. kr. ekstra i de kommende år til renoveringer.
Der kommer den her lovændring lige tilpas til at fange det op.
Jeg vil så sige, at der jo har været en renoveringspulje, man har kunnet søge under Økonomi- og Erhvervsministeriet for ikke så længe siden.
Så der har jo også været en mulighed for renoveringer.
Men jeg er da glad for, at Socialdemokraterne ser med fortrøstning på den aftale, der nu er indgået, og de penge, som er sat af til renoveringer i den almene sektor i de kommende år.
Peter Westermann (SF), 2010-11-25:
Nu, hvor talen faldt på renoveringspukler osv., tænkte jeg, at jeg ville hjælpe Venstres ordfører en smule på vej med det sådan i hvert fald overordnede billede af, om der vil være en pukkel eller ej i 2016, når den nylig indgåede aftale er udløbet.
Det er jo sådan, som ordføreren også gav udtryk for, at aftalen øger bevillingerne fra Landsbyggefonden til renoveringer med 5 mia. kr. over de første 3 år, men lige nu står vi jo i en situation med en kø på 8 mia. kr. til projekter, og efter de første 3 år, når de første 5 mia. kr. er brugt, er vi tilbage på det niveau, vi har i dag, hvor man altså har opbygget et efterslæb.
Så jeg tror ikke, at 5 mia. kr. ekstra vil betyde, at man får fjernet en kø på 8 mia. kr., og at der ikke videre vil blive bygget et renoveringsefterslæb op.
Er det et regnestykke, som ordføreren kan kommentere, altså om man fra Venstres side har gjort sig overvejelser over, om 5 mia. kr. skulle være tilstrækkeligt til at betale en kø på 8 mia. kr.?
Peter Madsen (V), 2010-11-25:
Jeg kan høre, at vi er ved at tage forskud på en førstebehandling, der først kommer lidt senere, men det er da helt i orden.
Jeg vil sige, at jeg ikke tror, man kan stille det helt så firkantet og absolut op, som SF's ordfører gør det her.
Det er jo i store og runde tal, så hvad det præcis vil være i dagens priser, og hvad det præcis vil være, når vi når frem til 2016, tror jeg ikke rigtig der er nogen der kan sige med særlig stor sikkerhed.
Peter Westermann (SF), 2010-11-25:
Ja, og her er vi jo heldigvis fuldstændig enige om, hvordan virkeligheden ser ud, jeg og Venstres ordfører, nemlig at der faktisk er penge at spare, hvis vi sætter yderligere gang i renoveringen nu.
Jeg anerkender, at der kommer en lille stigning i indsatsen nu her med den nye aftale, men havde det ikke været bedre, om vi havde taget fat for alvor, når nu vi har for 8 mia. kr. projekter liggende, og så havde fået renoveret alt sammen noget hurtigere?
Fra S og SF's side har vi jo foreslået, at staten også går ind og medfinansierer for netop at sætte skub i økonomien og også for at afhjælpe renoveringsbehovet.
Peter Madsen (V), 2010-11-25:
Jeg fik fat i til sidst, at hr. Thomas Jensen rent faktisk støtter lovforslaget.
Jeg sad og lyttede og lyttede, og jeg hørte ikke så meget, men pludselig kom det: Man støtter faktisk lovforslaget.
Men så vil jeg gerne spørge, om ikke hr. Thomas Jensen kan bekræfte, at der i den renoveringspulje, der blev omtalt, vil kunne søges støtte til renovering i den almene sektor på lige fod med alle mulige andre steder.
Thomas Jensen (S), 2010-11-25:
Den renoveringspulje, som vi behandlede her i Folketinget i foråret 2009, kunne man søge fra til alle boligtyper, men der var forskellige krav til, hvordan man kunne søge, og det er jo det, der er væsentligt.
Hvis der bliver stillet nogle forhindringer i vejen for bestemte boligtyper, er der jo nogle med andre boligtyper, der har lettere ved at søge om støtte.
S og SF kæmpede for, at vi skulle sørge for, at også almene lejere kunne komme til at få gavn af den her renoveringspulje, sådan at de kunne få moderniseret deres boliger.
Problemet var så bare, at det ville regeringen ikke lytte til.
Svaret fra økonomi- og erhvervsministeren understreger, at de almene lejere kun har fået 2 pct. af støtten fra renoveringspuljen.
Det understreger, at også den pulje – også det lovforslag her i Folketinget – er knaldhamrende skæv.
Man laver en fordeling, hvor ejerne får, mens lejerne ingenting får.
Peter Madsen (V), 2010-11-25:
Jamen jeg takker for svaret, fordi vi trods en række omsvøb fik bekræftet, at man også kunne søge støtte til renoveringer i den almene sektor.
Så tak for det.
Thomas Jensen (S), 2010-11-25:
Nu var der jo ikke noget spørgsmål her, så jeg ved næsten ikke, om jeg skal kommentere det – det er ikke en pligt, siger formanden – men jeg vil bare konstatere, at på trods af at det var muligt at søge, og på trods af at vi i den almene sektor har et renoveringsbehov på 8 mia. kr., som der er lavet konkrete ansøgninger til, så har de almene lejere, da det kom til renoveringspuljen, ikke haft mulighed for at få andel i den ud over disse 2 pct. af den samlede pulje på 1,5 mia. kr.
Det viser, at det er skævt, og at der er noget galt i ansøgningsproceduren.
Derudover kan vi også, når vi tager renoveringspuljen – for det er jo stadig væk aktuelt med renoveringspuljen – se, at der er mange uforbrugte midler i den pulje.
Der er jo uforbrugte midler for over 300 mio. kr. her i november 2010.
Skal de penge bare ligge og samle støv, eller skal vi sørge for, at de kommer ud at arbejde og renovere boliger, f.eks. almene boliger, sådan at vi kan sikre, at der er nogen, der får moderniseret deres boliger, og ikke mindst, at der kommer gang i beskæftigelsen?
Men det kan jeg høre at Venstre ikke vil være med til.
Tak til ministeren.
Bare lige for at afslutte det med huslejen vil jeg sige, at det, som jeg fremførte i min ordførertale, var, at det ville være fint, hvis man kunne konkretisere i lovforslaget, hvad de sådan mere konkrete konsekvenser ville være for en almen lejer i en konkret almen boligforening, altså hvad man ville få af huslejestigninger måned for måned som konsekvens af, at man nu skal betale 1 pct. af renoveringssummen til den her ordning.
Så det tager vi i de skriftlige spørgsmål.
Jeg anerkender, at der er nogen, der skal betale, og at det er til fordel for lejerne, og det er også derfor, Socialdemokraterne støtter forslaget.
Med hensyn til det med overhovedet at gå i gang med at renovere er det ikke nogen hemmelighed, at Socialdemokraterne, lige siden den økonomiske krise begyndte at presse på, sagde, at der er to gode ting, vi skal gøre nu og her, og det er, at vi kan sætte gang i renoveringen af almene boliger, og så kan vi gøre lejerne glade, fordi de ønsker at få renoveret deres boliger.
Og samtidig kan vi se, at der er en masse bygningsarbejdere inden for byggefagene, som er blevet arbejdsløse; de er blevet arbejdsløse i hobetal, og det er de stadig væk.
Og derfor ville Socialdemokraterne allerede i 2009 og 2010 gerne øge renoveringsrammen, og i 2011 har vi også spillet aktivt ud i vores finanslovforslag, sådan at vi faktisk i 2009, 2010 og 2011 samlet set ville have brugt 8 mia. kr. mere til at renovere for.
Kan ministeren her i dag bekræfte mig i, at ministeren fra nu af er stålsat på, at vi skal have nedbragt den renoveringskø til noget nær nul i årene fremover?
For faktum er jo, at det gør den seneste boligaftale ikke.
Så jeg vil bare gerne høre ministerens svar på: Vil ministeren i fremtiden sørge for, at vi ikke får sådan en stor renoveringskø igen?