runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-05-21:
Ministeren er vel ikke uenig med mig i, at der er forholdsvis lang tid til udgangen af 2009, og at en af DSB's udfordringer jo også er det økonomiske råderum.
Det betyder noget for DSB's økonomi, når man vælger at betale 500 mio. kr. tilbage.
Det er også korrekt, som ministeren siger, at det selvfølgelig er op til DSB selv.
Det er en selvejende institution.
Men nu skal vi jo ikke være blåøjede eller ikke forholde os til, at DSB faktisk er statens.
Staten er eneejer i DSB.
Jeg synes, at der i hvert fald er én ting, der er meget tankevækkende i Statsrevisorernes beretning.
Det er nemlig, at DSB i september 2004 anbefalede Transport- og Energiministeriet ikke at leje tog, dvs. DSB selv har valgt at sætte sig i den situation, som de nu har gjort.
Per Clausen (EL), 2008-05-21:
Må jeg forstå sundhedsministeren på den måde, at sundhedsministeren siger, at det selvfølgelig ligger inden for den kompetence, regionerne har, at indgå en aftale med sundhedspersonalet, der betyder, at de får en lønforhøjelse over de næste 3 år, som er betydelig højere end den, der er aftalt på det øvrige offentlige område, og at de sådan set også selv må om, hvordan de finansierer den?
F.eks. er der mulighed for, at de kunne finansiere den ved at sige, at man fremover reducerer forbruget af vikarer.
For hvis det er det, ministeren siger, så er det jo en helt ny melding fra regeringens side.
For indtil nu har holdningen fra finansministerens side jo meget klart været den - og i den her sammenhæng ytrer han sig da indimellem stadig væk - at det under ingen omstændigheder kunne komme på tale.
Så hvis det er udtryk for, at sundhedsministeren nu vil slippe regionerne fri - godt nok inden for meget snævre økonomiske rammer, men alligevel - så er det da et fremskridt.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-05-21:
Det er da helt korrekt, at der i hvert fald mindst to gange om året foregår forhandlinger mellem regeringen og KL og mellem regeringen og Danske Regioner; det er da helt korrekt, at der er økonomiske forhandlinger mellem dem.
Der er stadig væk plads til den danske model.
Per Clausen (EL), 2008-05-21:
Men det er vel rigtigt forstået - det vil ministeren vel ikke benægte at staten, det vil sige regeringen, har meget, meget stor indflydelse på, hvilke økonomiske muligheder regionerne har for at indgå en aftale med sundhedspersonalet, som tilfredsstiller deres meget rimelige krav i forhold til ligeløn og i forhold til at sikre, at mennesker, som har et stort ansvar og er ansat i den offentlige sektor, i hvert fald har et lønniveau, der bare antydningsvis minder om det, man har på et tilsvarende uddannelsesniveau og med et tilsvarende ansvar i den private sektor.
Altså, ministeren må vel dog i det mindste anerkende, at regionerne forhandler med udgangspunkt i nogle økonomiske rammer, der meget, meget præcist fastsættes af staten.
Så kan man selvfølgelig godt vælge at sige, at man bestemmer, hvor mange penge der er i det her, men at andre må finde ud af, hvordan de vil løse problemerne inden for den ramme, og så kan man kalde det den danske model.
Men det er en noget halt dansk model, synes jeg.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-05-21:
Jamen jeg forstår i og for sig godt, at hr. Per Clausen gerne vil have mig til at kommentere de igangværende forhandlinger, som regeringen ikke er part i.
Men det vil vi altså ikke, for det er helt i tråd med en tradition, der har været i Danmark i mange, mange år, nemlig at lønspørgsmål afklares af arbejdsmarkedets parter, det vil sige lønmodtagere og arbejdsgivere.
Og regeringen er ikke arbejdsgiver i den her konflikt, det er regionerne.
Per Clausen (EL), 2008-05-21:
Det er jo altid interessant at høre, hvad regeringen ikke vil blande sig i.
Men sagen er vel, at regeringen har blandet sig, for regeringen lægger de økonomiske rammer for regionerne.
Det flertal i Folketinget, der vedtog finansloven for 2008, har blandet sig, fordi man også dér fastslog de økonomiske rammer for regionerne.
Regeringen blander sig; altså, der er ikke nogen tvivl om, at regeringen blander sig.
Det eneste, regeringen ikke vil, er at medvirke til at skabe så gode løn- og ansættelsesvilkår, at det at blive ansat i den offentlige sundhedssektor for sygeplejersker kan blive attraktivt.
For der var én ting, som ministeren ikke nævnte, og som har stor betydning for, at der er mangel på sygeplejersker i det offentlige sundhedsvæsen i Danmark i dag, og det er, at en stor del af sygeplejerskerne forlader området, bliver ansat andre steder.
Det kan der være gode grunde til, men der kan også være den grund, at det ikke er attraktivt at arbejde i det offentlige sygehusvæsen på grund af arbejdsvilkår, på grund af lønnen.
Det andet drejer sig om dem, der søger over i vikarbureauer, hvor man jo kan få en langt bedre løn, som oftest også nogle bedre arbejdsforhold, men til gengæld bliver det også meget, meget dyrere for det offentlige sygehusvæsen at løse de opgaver.
Og jeg kan forstå, at det var meget vigtigt for regeringen at understrege over for regionerne, at regionerne ikke skal lave en aftale, hvor de giver sygeplejerskerne en ekstra lønforhøjelse, mod at man til gengæld reducerer i anvendelsen af de vikarbureauer, som i dag er meget dyre.
Derfor vil jeg bare sige: Regeringen blander sig hele tiden.
Det eneste, regeringen ikke ønsker at blande sig med, er en løsning.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-05-21:
Hvad angår den første del af hr. Per Clausens spørgsmål, kan jeg kun svare: Ja, der er et rekrutteringsproblem i sundhedsvæsenet; det må vi konstatere.
Og når vi så har konstateret det, så handler det om at få løst den opgave, det er at sikre rekruttering til sundhedsvæsenet.
Opgaven med at rekruttere tager vi meget, meget seriøst i regeringen, ligesom regionerne har placeret det centralt på deres dagsorden.
Hvad angår lægemangel, er der sat ind på to fronter.
For det første er optaget af medicinstuderende øget, og for det andet er der gennemført en reform af den lægelige videreuddannelse, der skal sikre 1.600 flere speciallæger fra år 2016 og frem.
Hvad angår mangelen på sygeplejersker, er der sat ind på endnu flere fronter.
For det første er antallet af pladser øget; for det andet arbejdes der med at reducere frafaldet på uddannelserne - der p.t. er forholdsvis højt, ca. 30 pct. - og jeg kan for det tredje nævne, at der i regi af Undervisningsministeriet arbejdes på at få indført en meritsygeplejerskeuddannelse på Åben Uddannelse; merituddannelsen kendes også fra lærerområdet. For både læger og sygeplejersker gælder desuden, at begge grupper indgår i de initiativer, hvormed man ønsker at lette rekrutteringen af udenlandsk arbejdskraft i den offentlige sektor helt generelt.
Hvad angår den anden del af spørgsmålet, hvor hr. Per Clausen spørger til løn- og ansættelsesforhold, vil jeg gøre opmærksom på, at jeg heller ikke i anledning af hr. Per Clausens spørgsmål vil blande mig i den igangværende konflikt, der er et anliggende for arbejdsmarkedets parter.
Per Clausen (EL), 2008-05-21:
Er ministeren enig i, at der er et rekrutteringsproblem inden for sundhedssektoren, og er ministeren enig i, at en del af løsningen på dette problem er gode løn- og ansættelsesforhold?
Carina Christensen (KF), 2008-05-21:
Det skridt, man nu har taget fra DSB's bestyrelses side, er uigenkaldeligt.
Vi kan ikke gentage det her.
Man kan ikke komme med trusler om, at man vil opsige en kontrakt, og så sige, at man ikke gør det alligevel - og så gentage det igen.
Det er den eneste gang, vi får muligheden for at opsige den her kontrakt, som vi nu har varslet at vi vil gøre, hvis de ikke lever op til deres del af aftalen og leverer de her tog i maj 2009.
Min holdning er, at vi allerede nu skal gå i gang med at overveje en plan B, altså: Hvad gør vi så, hvis vi ender i den situation?
Jeg tror, at vi alle sammen gerne vil have de her tog, og det bedste vil være, at vi får de her tog hurtigst muligt, men hvis vi nu ender i en situation, hvor vi ikke får togene, hvad skal vi så gøre alternativt? DSB's bestyrelse er gået i gang med at arbejde på et forslag til en plan B, som de vil forelægge os på et tidspunkt.
Vi er også i ministeriet allerede gået i gang med at overveje, hvordan man mere langsigtet skal planlægge togindkøb her i Danmark.
De har brugt lang tid til at forberede den her meget væsentlige beslutning, og de har også spurgt gode juridiske eksperter om den nødvendige tidsfrist, så de står på sikker grund, hvis det ender med et stort juridisk efterspil, og der har man sagt 12 måneders varsel.
Det er det, der er nødvendigt, så skulle vi stå på sikker grund, hvis der kommer et efterspil.
Vi har også tidligere på dagen drøftet, at der så vil være nogle milepæle undervejs frem mod maj 2009.
Der vil være meget stor opmærksomhed på, hvordan AnsaldoBreda nu svarer den 1. juni, men selvfølgelig også på, om de lever op til at levere enkeltkørende tog i landsdelstrafikken pr. 1. august, og det må vi jo afvente og se.
Vi har jo aftalt, at Trafikudvalget mødes hos DSB kort tid derefter og evaluerer indsatsen.
Jeg er enig i, at det er en vigtig milepæl.
Jeg kan ikke helt se, hvad problemet er.
Jeg tror, at vi sådan set er fuldstændig enige om, at vi ønsker nyt materiel til pendlerne på de sjællandske regionalbaner.
Det, som DSB har meddelt os i dag, er, at de nu vil leje yderligere erstatningsmateriel.
De vil selv betale for det.
De mener, de med rette kan forvente at få pengene tilbage fra AnsaldoBreda, når de rejser erstatningskrav.
Hvorfor skulle vi så tage initiativ til at lade skatteborgerne betale det, som DSB nu selv har fundet en rigtig, rigtig god løsning på?
Jeg er da enig i, at jeg også ønsker, at det her skal gå så hurtigt som overhovedet muligt.
Vi har jo selv hørt DSB's administrerende direktør i dag sige, at de også ønsker at det her skal gå hurtigt.
Derfor er de gået i gang med at se på, hvilke muligheder der er for at få indsat nyt materiel snarest muligt.
Han er så blevet spurgt om, hvornår han regner med, at det er realistisk, og der siger han så i 2009.
Men kan det blive før, så er jeg sikker på, at DSB også vil gøre, hvad de kan for at efterleve det.
Magnus Heunicke (S), 2008-05-21:
Jeg skal også fra Socialdemokratiets side sige, at man ikke kan være tilfreds med IC4-sagen, det kan man ikke være, men vi mener, det er på høje tid, at der sker noget så drastisk som det, der nu er sket, og vi må sige, at nu skal de også komme, og derfor synes jeg, det er helt reelt, at hvis ikke de kommer nu, så må vi opsige kontrakten.
Det vigtige er jo, at nu har man sagt det her, men hvad vil der ske, hvis man ikke når det?
Vil man så alligevel kunne fifle med aftalen?
Der er det vigtigt for os i dag at få en tilkendegivelse fra ministeren om, at den aftale vil man ikke genforhandle; der bliver ikke nogen ændringer eller nogen justeringer eller noget som helst, hvor man giver nogen form for kredit eller noget i det her år, der nu skal gå; den aftale ligger fast hele året ud.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-05-21:
Der er ingen tvivl om, at der skal ske noget.
Alle pendlere er utilfredse, vi er faktisk alle sammen utilfredse, og jeg tror, at især vi, der oprindelig har været med til at bestille de her togsæt og gerne ville have nye tog på skinnerne i Danmark, tilbage i 1998 har sagt aktivt, at vi mente, at vi skulle investere i 83 togsæt i Danmark.
Det var så ikke specielt AnsaldoBreda, vi gerne ville have som leverandør, men vi ville gerne have togsæt i en forventning om, at de kom.
Vi fandt finansiering af både indtægter og udgifter, og på den måde var SF et meget ansvarligt parti i 1998 i forhold til det her.
Derfor har det jo bekymret os dybt, at vi endnu ikke har set de togsæt, og at der på den måde ikke har været et pres.
Vi har stor forståelse for, at DSB af både juridiske og økonomiske årsager skal lade et vist tidsrum gå for at se, om man bagefter f. eks. kan få penge tilbage på kontrakten.
Det har vi stor forståelse for.
Men vil ministeren ikke også godt sige, at delmålet den 1. august er ganske væsentligt?
Carina Christensen (KF), 2008-05-21:
Vi har jo holdt et godt og konstruktivt møde hos DSB i morges, og DSB's bestyrelse orienterede os om den her nye, vigtige beslutning, de har truffet om at indlede en opsigelse af kontrakten vedrørende IC4- og IC2-tog.
Jeg synes, det er den rigtige beslutning, der er truffet, og jeg er meget tilfreds med, at de har gjort det, og at vi nu får sat AnsaldoBreda stolen for døren og kan se en fremdrift i den her sag.
Det er jo ikke en sag, der på nogen måde er tilfredsstillende for nogen parter.
Den beslutning er selvfølgelig et tegn på, at tilliden til AnsaldoBreda er svækket voldsomt, og jeg må jo også sige, at min opfattelse ikke er anderledes, end SF's ordførers opfattelse er.
Det er jo også den opfattelse, man har i DSB's bestyrelse og i DSB's ledelse, og det er jo derfor, man tager det her meget drastiske skridt og nu indleder en bevægelse hen mod det, der kan ende med at blive en opsigelse af kontrakten.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-05-21:
Vi har også med tilfredshed noteret os, at DSB har sat klare tidsfrister i forhold til AnsaldoBreda, og vi ser også frem til at se AnsaldoBredas reaktion på de krav, der er stillet fra DSB's side.
Det, jeg så kan være bekymret for og stadig væk synes er interessant, og som er grunden til, at jeg stiller det her spørgsmål, er jo, at vi jo hele tiden har håbet på og hele tiden har troet på, at de her tog kunne blive leveret.
Men vi er flere gange endt med faktisk at blive snydt.
Mange er opmærksomme på, at softwaren i togene ikke snakker sammen, motorerne er gamle standarder, og der er mange tekniske problemer i forbindelse med en sammenkobling af IC4-togene.
Jeg tror i hvert fald, at det kan være svært at forestille sig, at de her tog reelt kommer ud at køre.
Jeg har et håb om det osv., men jeg synes efterhånden, at det er et håb, som er knyttet op på noget næsten fiktivt.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad det er, der gør, at ministeren har tillid til det her system, for jeg har mistet tilliden.
Hvis jeg ikke den 1. august ser, at man reelt har lavet et togsæt, som kan køre under Storebælt i landsdelstrafikken, som er det delmål, som DSB har sat ind, så tror jeg ikke længere på, IC4 faktisk kommer ud at køre.
Carina Christensen (KF), 2008-05-21:
Som jeg tidligere i dag har orienteret Trafikudvalget om, så har AnsaldoBreda fået en endelig frist for levering af et typegodkendt og kontraktuelt IC4-togsæt til landsdelsdrift med sammenkoblede togsæt.
DSB har tilkendegivet, at målet er at få et sådant togsæt hurtigst muligt, men såfremt AnsaldoBreda ikke kan overholde den fastsatte frist til maj 2009, opsiges både kontrakten om levering af IC4-tog og kontrakten om levering af IC2-tog.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-05-21:
Hvad er baggrunden for, at ministeren fortsat tror på, at IC4-togene vil blive leveret?
Magnus Heunicke (S), 2008-05-21:
Den pointe tror jeg faktisk vi er enige om.
Det er fuldstændig krystalklart sagt af ministeren, at hvis den regning kan sendes til Italien, så er det det helt rigtige sted at sende den hen.
Hvis det juridisk kan holde, er det egentlig det, vi skal gøre.
Men så vil jeg i hvert fald kvittere for den udstrakte hånd, jeg fornemmede fra ministeren, for jeg må sige, at det er utilfredsstillende og det er elendigt, og de der kaffekuponer er jo ikke noget nær en undskyldning.
Når vi alligevel her til næste år skal forbedre og udskifte skinnerne på Sydbanen, var det da helt oplagt at sige: Jamen så lad os da samtidig bruge de få ekstra penge på at sikre, at banen ikke bliver en 160 km/t.-bane, men en 180 km/t.-bane.
Og hvor skal pengene komme fra?
Der tror jeg, at man ude omkring hos de sjællandske pendlere vil sige: Okay, det er der faktisk en idé i, og det er der fornuft i.
Det er også retfærdigt.
Sagen her er jo en udløber af IC4-skandalen, en meget relevant udløber, for det er her, vi finder dem, der virkelig - hvad skal man sige - lider allermest under det, det er nemlig dem, der tager med den sjællandske regionalbane.
Jeg er selv en af dem, for jeg bor i Næstved og pendler til København hver dag frem og tilbage og sidder jo dagligt i de her gamle - som de blev kaldt - kreaturvogne.
Det er noget, man griner af til at starte med.
Nu har vi alle sammen tegnebogen fuld af de her kuponer, og det er sådan en undskyldning, fordi vi stadig væk har det her fuldstændig utidssvarende materiel.
Nu kan jeg forstå, at ministeren ikke ønsker at bruge de penge, som DSB har betalt tilbage, til at lease nye tog.
Kunne man forestille sig, at de penge så blev brugt til - når der alligevel skal opgraderes - at opgradere til at være en hurtigbane, som kører 180 km/t. i stedet for 160 km/t.?
Carina Christensen (KF), 2008-05-21:
DSB har i dag sagt, at de nu vil gå ud og leje nyt erstatningsmateriel.
De har sagt, at de nok selv skal betale for det.
Grunden til, at de meget gerne selv vil betale for det, er, at de siger, at de tror på, at når de rejser et erstatningskrav over for AnsaldoBreda, så kan de få pengene derfra, så jeg kan slet ikke se nogen grund til, at vi skulle belaste de danske skatteydere med at sende en regning derhen.
Det er også det, vi har tilkendegivet, nemlig at vi trækker penge ud af trafikkontrakten med DSB, fordi vi ikke har fået IC4-togene til tiden.
Vi har så de penge ekstra at disponere over, som jeg mener kan bruges langt mere fornuftigt andre steder i den kollektive trafik.
Det kunne så være som et led i en hastighedsopgradering.
Vi kan så i forbindelse med investeringsplanen til efteråret kigge på, hvordan man så kan bruge pengene godt og fornuftigt.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-05-21:
Jeg synes også, det er positivt, at ministeren melder tilbage, at det selvfølgelig er AnsaldoBreda, der i sidste ende skal betale det her.
Det er vi faktisk slet ikke uenige i.
Vi ser bare gerne, at de penge, som DSB betaler tilbage, bliver brugt på en eller anden måde i pendlertrafikken.
Det er jo pendlerne, der mærker, når der ikke er penge til rådighed, og når der er gamle tog.
De er i virkeligheden nødt til at finde sig i, at togene både kører langsomt, og at der ikke er ordentlige toiletter osv. osv. Jeg vil spørge ministeren, om hun ikke mener, at vi politikere også skal føle et vist ansvar, i forhold til at der ikke er leveret bedre tog tidligere.
Jeg synes jo, det er tankevækkende, at politikere ikke valgte at gribe ind, da DSB i september 2004 anbefalede på det tidspunkt Trafik- og Energiministeriet, at man ikke skulle købe nyt materiel.
Der tror jeg faktisk at vi kunne have gjort en forskel.
Nu er jeg så glad for, at DSB er iklædt førertrøjen, men det burde være sket langt tidligere.
Carina Christensen (KF), 2008-05-21:
Jamen der er jo indsat erstatningsmateriel tidligere, og der blev jo også lavet en opgradering af banen i sin tid, men selvfølgelig kunne man godt have ønsket sig mere, for der er jo stadig væk de her blå vogne, som folk er så utrolig utilfredse med.
Det er sådan, at Transport- og Energiministeriet, som det dengang hed, jo også har afsat midler til det og været inde at finansiere noget erstatningsmateriel.
Der var det så bare, at Rigsrevisionen vendte tilbage og sagde, at det var en forkert måde at gøre det på.
Altså, det er DSB, der bør finansiere det her erstatningsmateriel.
Det har de så lovet os i dag at de vil gøre.
De arbejder aktivt på hurtigst muligt at få indsat noget nyt materiel, og de forventer at kunne sende regningen videre til italienerne.
Det betyder altså, at vi har penge tilovers, som vi så kan bruge andre gode steder, eventuelt i den kollektive trafik.
Jamen jeg synes, det lyder som et godt og konstruktivt forslag.
Der er et reelt behov på Sydbanen, det kan vi hurtigt blive enige om.
Jeg vil da hilse alle gode forslag velkommen, og så må vi jo vurdere dem der.
Tina Petersen (DF), 2008-05-22:
Jamen jeg vil starte med at sige, at jeg ikke er enig med fru Kirsten Brosbøl i, at man ikke gør noget.
Mange af de tiltag, der står i Socialdemokratiets eget forslag, er jo ting, der allerede enten er sat i gang eller er i funktion, så jeg kan slet ikke forstå, hvorfor man henviser til yderligere eller til samme tiltag.
Det er jo ikke, fordi man sidder fuldstændig passivt hen; det gør regeringen ikke.
Og jeg synes jo, at ministeren startede ud med at argumentere og beskrive de ting, man gør og har gjort igennem tiden, så de spørgsmål er lidt uforståelige.
Lars Barfoed (KF), 2008-05-22:
Det Konservative Folkeparti har den klare og utvetydige holdning - det tror jeg alle her i salen har - at der globalt skal være respekt for den humanitære folkeret og for de internationale konventioner om menneskerettighederne, og naturligvis gælder det også i krigen mod terror.
Vi, der bekæmper terror, de vestlige lande, som vi samarbejder særlig med om at bekæmpe terror, skal naturligvis være rollemodeller frem for nogen for at demonstrere, at det er os, der både kæmper for menneskerettighederne og naturligvis også selv overholder dem.
Sådan må det være.
Samtidig lægger vi konservative også vægt på, at det er EU’s fælles holdning, og at EU i fællesskab lægger pres på enhver stat, som ikke respekterer den humanitære folkeret og menneskerettighederne.
Og det er jo netop de synspunkter, som også er forslagsstillernes holdning, så vi er jo i virkeligheden fuldstændig enige.
Problemet med beslutningsforslaget er så bare, at det indebærer, at vi skal opfordre regeringen til at gøre noget, den gør i forvejen, og så virker det jo, som om Folketinget tror, at regeringen ikke gør det, hvis vi vedtager et beslutningsforslag om, at den skal gøre det.
Det er problemet.
Og derfor kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte forslaget.
Det ville være et helt forkert signal at sende fra dette Folketings side, det vil jo være at sende et signal fra det danske Folketing om, at vi ikke mener, at den danske regering arbejder for den humanitære folkeret og for at styrke respekten for den humanitære folkeret, og intet kunne være mere forkert.
Faktisk er regeringen, som udenrigsministeren også har været inde på, jo gået betydelig længere, end forslagsstillerne foreslår.
Regeringen arbejder aktivt for yderligere at styrke den humanitære folkeret, så der bliver klarere regler for, hvordan man behandler fanger, herunder dem, som bliver tilbageholdt i forbindelse med fælles internationale militære operationer.
Og regeringen arbejder i forskellige internationale fora for at styrke selve det retssystem, der er forbundet med den humanitære folkeret, så de internationale regler og konventioner bedre kan blive håndhævet.
Sådan skal det jo også være.
Vi skal forandre for at bevare, og efterhånden som verden ændrer sig og nye udfordringer opstår, så må vi også udvikle retstilstanden og de processer, der knytter sig til den, sådan at vi sikrer, at vi bevarer den værdi, som menneskerettighederne er.
Det er det, regeringen arbejder for, ligesom regeringen i øvrigt på samme måde arbejder i forskellige sammenhænge for at styrke menneskerettighederne og ikke mindst respekten for dem internationalt.
Bl.a. sker det i samarbejde, og i tæt samarbejde, med Dansk Røde Kors.
Den konservative-liberale regering har altså bevæget sig betydelig længere, end beslutningsforslaget lægger op til, når det gælder arbejdet med den humanitære folkeret og respekten for menneskerettighederne, og derfor kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte forslaget.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-05-22:
Jamen jeg spurgte sådan set om Dansk Folkepartis holdning til nogle af de konkrete forslag, der ligger i bemærkningerne, som jeg håber at fru Tina Petersen har læst, f.eks.: Hvad er Dansk Folkepartis holdning til, at vi aktivt, også fra dansk side og fra EU's side, går ind og prøver at finde en løsning på, hvad der skal ske med de mennesker, der sidder på Guantánamo?
USA har ikke taget ansvaret hidtil.
Hvordan skal vi løse det problem?