runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Yildiz Akdogan (S), 2010-10-27:
Tak for det.
Regeringen lancerede i 2004 en ghettostrategi.
I den her ghettostrategi fra 2004 vil man gerne gøre op med ghettoerne, man vil gerne skabe blandede boligområder, man vil gerne forbedre sprogmulighederne for de unge, og man vil generelt gøre op med parallelsamfundene.
Det var i 2004, og der er gået 5 år.
I de 5 år er der sket følgende: Ledigheden i ghettoområderne er steget, der er en høj frafaldsprocent blandt de unge på erhvervsuddannelserne – især blandt drengene – der er en øget kriminalitet, der er en øget ulighed, der er en øget fattigdom, og de fleste målrettede indsatser i forhold til f.eks. kvinder er ikke blevet fulgt op.
Det eneste, der er sket, er, at de unge piger har fået en forholdsvis positiv udvikling, ved at de har fremgang på uddannelsesinstitutionerne.
Men generelt er der ikke sket noget som helst siden 2004.
Så har man i går lanceret endnu en ny ghettostrategi, og i den vil man sjovt nok også gøre op med parallelsamfundene, man vil gerne have bedre sprogforhold for børnene, og man vil generelt gerne løse problemet med boliger og skabe blandede boligområder.
Jeg vil egentlig gerne spørge ministeren, om det ikke er lidt paradoksalt, at man, efter at ingen af de 15 punkter i målsætningen fra 2004 er blevet opfyldt eller efterlevet, pludselig kommer ud og lancerer endnu en ny ghettostrategi, denne gang med 32 punkter, og så tror, at man på den måde kan løse problemet med det såkaldte ghettofænomen.
Synes ministeren ikke, det er paradoksalt, og synes ministeren, at man har levet op til sin egen målsætning og handlingsplan for at løse ghettoproblemerne i Danmark?
Peter Westermann (SF), 2010-10-27:
Det, ministeren efterlyser svar på, er jo netop et tegn på, at vi tager den her indsats alvorligt i modsætning til en regering, som kommer med en ny strategi på mange, mange sider, men ikke vil anvise, hvor de nye penge skal komme fra.
Jeg vil gerne høre, om ministeren ikke er klar til også at afsætte statslige midler, sådan at vi løser opgaven solidarisk i det her samfund, i stedet for at det udelukkende er Landsbyggefondens midler, der skal bruges.
Og for at afklare ministerens spørgsmål: Vi har afsat 1 mia. kr. ekstra på vores finanslovforslag for næste år, så det er altså 1 mia. kr. ud over den ramme, som Landsbyggefonden skal bruge.
Benedikte Kiær (KF), 2010-10-27:
Som sagt er der blevet brugt betydelige midler på renoveringer af den almene boligsektor siden 2001; jeg mener, det er omkring 21 mia. kr., der er blevet brugt til at renovere den almene sektor.
Ja, der er en masse projekter, som er godkendt, og som faktisk også kan sættes i gang.
Det er jo også nogle af de ting, som vi skal tale om i forhold til, hvordan og hvorledes vi skal fordele midlerne fra Landsbyggefonden til renoveringer.
Jeg vil blot ikke begynde at forhandle her, og det er jo også derfor, jeg ikke kommer med noget som helst konkret tal.
Jeg har set det, som Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti er kommet frem med i deres udspil, og det, som jeg bare tænker på ud over de 5,4 mia. kr., er den ene milliard; er det støtte fra Landsbyggefonden, så det vil sige, at vi kommer op på 8,4 mia. kr., eller er det 6,4 mia. kr.?
For mig er det astronomiske tal i en tid, hvor riget fattes penge.
Peter Westermann (SF), 2010-10-27:
Det lyder ikke, som om ministeren så mener, at der med den her plan sker noget nyt, og derfor kan man sige, at der måske ikke er meget nyt under solen, hvad angår renoveringer.
Det er jo lidt ærgerligt.
Når nu det er så væsentligt for at tiltrække ressourcestærke beboere, skulle man måske også anvise, at man var klar til at bruge nogle midler.
Det er jo sådan, at regeringens egen programbestyrelsesformand, Jørgen Nue Møller, i en artikel, der hedder »Ghettoplan i bakgear«, som blev trykt i Jyllands-Posten den 12. februar, har efterlyst det, og jeg citerer: »Mit kvalificerede skøn er, at vi i hvert fald skal op på det dobbelte«.
Han mener altså, at der minimum skal bruges 4,8 mia. kr. på renovering af den almene boligsektor.
Til sammenligning har SF og Socialdemokraterne foreslået, at Landsbyggefonden kan bruge 5,4 mia. kr. på renoveringer om året, samt at der allerede næste år afsættes 1 mia. kr. på finansloven til renoveringsprojekter i 2011.
Så mener ministeren, at der er behov for en markant øget indsats som den, Jørgen Nue Møller anbefaler, eller mener ministeren, at den nuværende ramme, sådan som det står i ministerens, regeringens ghettoplan, er tilstrækkelig?
Benedikte Kiær (KF), 2010-10-27:
Vi står over for at skulle i gang med nogle boligforhandlinger, og det er der, jeg vil foretage forhandlingerne, og ikke her i Folketingssalen.
Så jeg vil ikke sætte et beløb på.
Peter Westermann (SF), 2010-10-27:
Tak for det.
Ministeren fremlagde i går regeringens længe ventede såkaldte ghettostrategi, og regeringens plan indeholdt et meget kort afsnit om renoveringer af boligerne.
Jeg mener jo, det er en forudsætning for at tiltrække ressourcestærke beboere, at boligerne i sig selv er tiltrækkende, og det kan vi vel kun sikre ved en ambitiøs renoveringsindsats.
Men som det ser ud nu, bruger Landsbyggefonden årligt 2,4 mia. kr. på renoveringer, og det er ikke nok, for der er over 200 renoveringsprojekter, der står i kø, projekter til en værdi af 8 mia. kr.
Den her kø betyder, at den almene boligsektor forfalder i et hurtigere tempo, end renoveringsindsatsen kan følge med, og derfor synes jeg ikke, det lyder særlig ambitiøst, at man i regeringens ghettoplan skriver, og jeg citerer fra side 11: Landsbyggefondens ramme til investeringer videreføres.
Så derfor vil jeg meget gerne have, at ministeren sætter et beløb på, hvor mange midler regeringen er parat til at afsætte til at renovere den almene boligsektor.
Benedikte Kiær (KF), 2010-10-27:
Det er baggrunden for, at vi lægger op til, at man også skal kigge på infrastruktur til de udsatte boligområder samt på, hvordan man kan bruge nedrivninger strategisk.
Og ja, så skal vi til at forhandle en boligaftale, hvor vi både skal kigge på renoveringer, og hvor vi også skal kigge på f.eks. den boligsociale indsats og en lang række andre faktorer.
Det er nu engang nemmere som opposition at komme ud med en masse ting, som holder mere eller mindre vand, end som regering, som selvfølgelig skal sørge for, at de ting, der bliver fremsat, alle sammen kan gennemføres inden for lovens rammer og også inden for Menneskerettighedskommissionens regler.
Orla Hav (S), 2010-10-27:
Jeg skal bare gøre denne enkle overvejelse
: Ville ministeren have set lige så mildt på det, hvis det var midler fra parcelhusejerne, der var gået til et helt andet område end det, man måske selv er en del af?
Det her er en socialpolitisk indsats, som skal finde sted.
Så skal jeg spørge ministeren: Når nu adgangsvejen ind til den almennyttige sektor er, at kommunerne har anvisningsret til 25 pct. af boligerne, og de øvrige bliver tildelt efter den anciennitet, ansøgerne er skrevet op til, hvilke midler har man så for at ændre beboersammensætningen, som jo er noget af det, ministeren meget gerne vil, og som der muligvis også kan være fornuft i?
Men hvor ligger midlerne til at gøre den indsats, når 75 pct. af indflytningerne bestemmes af den anciennitet, man er skrevet op til?
Benedikte Kiær (KF), 2010-10-27:
Der var mange spørgsmål fra hr. Orla Hav.
Landsbyggefondens midler skal bruges, og nogle af dem skal bruges til en boligsocial indsats, men det er ikke en socialpolitisk indsats, for den sociale indsats ligger primært hos kommunerne, så det er en boligsocial indsats.
Derudover bliver der jo lagt op til i strategien, at man skal gå ind og se det i forhold til politiforliget, som der sådan set blev nævnt.
Der skal også ses på folkeskoleområdet, hvor regeringen kommer med sin strategi her i november, og der er også noget, som skal foregå i satspuljeforhandlingsregi.
Og så er der derudover selvfølgelig Landsbyggefonden, som altid går ind i forhold til at se på, hvordan vi styrker renovering af den almene boligsektor, hvilket er blevet gjort igennem årene.
Orla Hav (S), 2010-10-27:
Så er det, jeg undrer mig lidt, for hvad er det, regeringen har lavet i 9 år, når de her forhold har fået lov at blive som en fest, som de desværre har, for ingen er jo uenig med ministeren i, at det her er et område, som kræver et socialpolitisk engagement.
Når jeg ser på de initiativer, som regeringen vil tage i anvendelse, har jeg svært ved at få øje på, hvor pengene til formålet er henne.
Har regeringen sat nogen penge af til at gøre en indsats i skoler, socialpolitisk osv.?
Jeg kan få øje på én pulje penge, der har et godt øje til Landsbyggefonden, som jo er beboernes opsparede penge, og som egentlig skulle bruges til at holde de her boliger fine og ajourførte bygningsstandardmæssigt osv., men så vidt jeg kan læse, skal de bruges til en socialpolitisk indsats.
Har jeg ikke ret i det?
Benedikte Kiær (KF), 2010-10-27:
Jo, det er vigtigt, at man går ind og forebygger, at nogle af drengebørnene begynder at te sig uregerligt og kommer ind på en kriminel løbebane; at man sørger for at få fat på nogle af de børn og unge og giver dem mulighederne for, at de kan få et godt liv.
Det ligger der også i den her strategi.
For at nævne nogle punkter: Ud over at vi gerne vil have, at børnene kommer i dagtilbud og lærer at tale dansk, har vi også fokus på, hvordan og hvorledes man skal indrette deres skolegang.
Her er det, vi lægger op til, at man i forbindelse med de her ghettoområder kan gå ind og arbejde med heldagsskole, hvor man virkelig sørger for, at de følger deres skolegang, får mulighed for hjælp til at lave deres lektier og i det hele taget også får mulighed for at kunne få nogle sunde fritidsinteresser.
Hele vejen igennem har vi kigget på, at man skal starte fra barnsben af.
Vi skal også ind, i forhold til at de kan klare sig godt i folkeskolen, og vi skal også ind, i forhold til at forældrene skal kunne påtage sig et ansvar for deres børn.
Det løber mig koldt ned ad ryggen, når jeg ser en fjernsynsudsendelse, hvor børn på 10 år render rundt på gader og stræder kl. 23 om aftenen.
De burde ligge i deres senge og have sovet et par timer, så de var friske til at komme i skole dagen efter.
Orla Hav (S), 2010-10-27:
Jeg skal også tage udgangspunkt i, at ministeren jo på regeringens vegne har været ude at fortælle noget om, at man nu vil gøre en stor indsats for at komme de belastede boligområder til hjælp.
Mit spørgsmål lyder i første omgang: Kan ministeren ud fra de kriterier, som regeringen har stillet op, nemlig høj ledighed og lave indkomster i bestemte boligområder, erkende, at der muligvis er en sammenhæng til det tredje kriterium, man har stillet op, nemlig at der også er en risiko for en høj kriminalitet eller en mulighed for unge i disse områder for at blive involveret i kriminalitet, når nu økonomien er ringe?
Hvis udsigten til at komme i beskæftigelse er ringe, er de kriterier, man stiller op fra regeringens side på det her felt, så ikke en selvopfyldende profeti?
Så skal jeg spørge ministeren: Er det ikke en almindelig socialpolitisk indsats at gå ind og gøre noget for at forebygge disse onde cirkler?
Benedikte Kiær (KF), 2010-10-27:
Vi har jo styringsreformen, som har været med til at give nogle rigtig, rigtig gode værktøjer i forhold til at sikre et godt samarbejde mellem kommunerne og boligorganisationerne, men som Socialdemokraterne desværre har stemt nej til.
Styringsreformen lægger op til et tæt samarbejde mellem boligorganisationerne og kommunerne, og vi kan se, at der er nogle steder, hvor man virkelig har taget handsken op og taget fat på at få et godt og tæt samarbejde, så man bl.a. i forhold til nogle boligområder sørger for, at kommunen har 100 pct.s anvisningsret.
Det er vigtigt, at man har et godt og tæt samarbejde mellem kommunerne og boligorganisationerne i forhold til de udlejningsmuligheder og den anvisningsret, kommunerne har, med at sørge for at få en mere blandet beboersammensætning.
Jeg synes sagtens, at andre boligområder kan lære af det gode og forbilledlige samarbejde, man har i Københavns Kommune med en lang række boligorganisationer, hvor man virkelig går ind og kigger på problemerne, og hvor man virkelig har taget fat i forhold til at bruge nogle af de udlejningsværktøjer, der er.
Anne Baastrup (SF), 2010-10-27:
Ministeren har i flere af de her besvarelser talt om de 10-årige drengebørn, der render rundt om aftenen.
Jeg vil derfor spørge ministeren: Var det en klog beslutning?
Og ihukommende den debat, vi har haft om mails og meget andet, vil jeg minde ministeren om, at ministeren skal tale sandt.
Morten Østergaard (RV), 2010-10-27:
Tak for svaret, men jeg er nok nødt til at gentage spørgsmålet, for det, der altså optager sindene, er jo: Hvad var det, som seerne ikke måtte se?
Når det er så interessant, er det jo, fordi vi jo desværre ikke har set det og vi derfor er optaget af, om det dækker over yderligere forsøg på at feje ting ind under gulvtæppet i den her sag og altså lægger sig i slipstrømmen på forkerte svar i Folketingssalen, på rapporter, der ikke er udleveret til rigsrevisoren trods utallige forsøg på at få rapporterne fremlagt.
Når statsministeren siger, at ministeriet ikke har ageret i forhold til TV 2, skal jeg så bare forstå det sådan, at det altså ikke er statsministeren eller nogen på statsministerens vegne, der efter det pågældende interview har taget kontakt til TV 2?
Benedikte Kiær (KF), 2010-10-27:
… Nå, kom lyden igen.
Derudover vil jeg ikke komme ind på noget konkret tal for, hvad de kommende bevillinger til renoveringer vil være, for det kommer an på en boligforhandling.
Derfor vil jeg ikke stå i Folketingssalen og forhandle, jeg vil blot sige, at selvfølgelig skal der fortsat være en god, stabil renoveringsstøtte, og derudover har vi også sat fokus på, at vi vil have, at der bliver sat penge af til infrastruktur og til nedrivning af blokke.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-10-27:
Nu tror jeg, at vi hurtigt kan blive enige om, at salg af boligblokke i ghettoområder nok ikke er det, der giver de allerstørste indtægter i en renoveringsproces, men det kan være et kærkomment tilskud.
Derfor vil jeg gerne igen spørge ministeren: Synes ministeren, at de 2,3 mia. kr., som man lige nu må bruge i Landsbyggefonden årligt, er nok til at sikre, at der ikke i de kommende år vil være yderligere almene boligområder, der ryger ud i ghettolignende tilstande, fordi man simpelt hen udskyder og udskyder det at gå i gang med at renovere, det at sikre en ordentlig udvikling – noget, der fastholder beboere i området – frem for først at træde til, når problemerne er opstået, når der er problemer med kriminalitet, fordi de ressourcestærke er flyttet ud af området, fordi det er blevet et nedslidt boligområde?
Benedikte Kiær (KF), 2010-10-27:
Landsbyggefonden går ind og støtter med omkring en tredjedel af det, som en renovering koster.
Og jeg har også set andre renoveringsprojekter, f.eks. det, der kommer til at være i Askerød, og som er rigtig, rigtig godt, og som helt klart vil løfte området sammen med de projekter, de har om nedrivninger.
Vi har også hørt på, hvad man har bedt om i nogle andre boligområder.
Jeg var f.eks. i Gellerupparken og så den plan, de har om det nye visionære projekt med at rive nogle blokke ned og få solgt nogle blokke.
Og det, som var meget, meget vigtigt for dem, og som jeg også kan se kan gøre gavn andre steder, er, at de kan bruge salg af grunde, og de kan bruge salg af blokke i medfinansieringen af deres helhedsplan.
Det er noget, de har bedt om, og det er noget, jeg har lyttet til, og det er også baggrunden for, at vi har taget det med i den her ghettostrategi, altså, at det er muligt for dem at bruge overskuddet fra salg af blokke og fra salg af grunde i finansieringen af helhedsplaner.
Og det ved jeg faktisk virkelig vil kunne få tingene til at rykke sammen med en god, stabil og solid renoveringsstøtte fra Landsbyggefonden.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-10-27:
Et af de boligområder, som har nydt godt af midler fra Landsbyggefonden, er Vejleådalen i Ishøj Kommune.
Og jeg må bare spørge ministeren: Er ministeren enig i, at hvis ikke vi gør noget mere ved at renovere vores almene sektor, risikerer vi en yderligere nedslidning, og så risikerer vi, at der vil komme flere udsatte boligområder i de kommende år, og at regeringen, hvem den nu end består af, vil stå og skulle lave en ny ghettoplan om 5 år, hvor det så ikke er 25 områder, der er udpeget, men 40?
Benedikte Kiær (KF), 2010-10-27:
Jeg vil blot sige, at det er 8 mia. kr., der står i kø, og som man har godkendt i Landsbyggefonden, det er ikke 8 mia. kr. om året.
Det, som er meget vigtigt, er, at man har en renoveringsindsats, hvor man går ind og tager ordentligt fat i de boligområder, hvor der virkelig er et behov.
Det er også baggrunden for, at Landsbyggefonden er inde over og er med til at uddele renoveringsstøtte.
Jeg synes, at jeg, når jeg har været ude i de enkelte områder, har set nogle rigtig spændende og gode projekter, så jeg mener helt klart, at det er meget vigtigt, at vi fortsat har en god og stærk renoveringsstøtte til den almennyttige boligsektor.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-10-27:
Jamen jeg vil godt følge op på den diskussion, der handler om, hvor mange af Landsbyggefondens midler der skal bruges til renoveringer af de udsatte boligområder.
Det er jo sådan, som det også har været nævnt tidligere i debatten i dag, at flere undersøgelser viser, at behovet for at renovere de almene boligområder gør, at det vil koste i omegnen af 8 mia. kr. om året.
Men det, der er afsat lige nu, er 2,3 mia. kr. Vil ministeren ikke bare komme med en antydning af, om ministeren synes, at der bruges for mange penge i sektoren eller for få penge i sektoren til at renovere de her udsatte boligområder for?
Benedikte Kiær (KF), 2010-10-27:
I forhold til folkeskolen vil jeg blot lige nævne, at hvis man ser på, hvad den danske folkeskole koster, og hvis man sammenligner med andre lande, ligger vi i den absolutte top, i forhold til hvor dyr en folkeskole vi har.
Derfor er der god fornuft i at gå ind og se på, hvordan vi kan gøre vores folkeskole bedre, også for de midler, som er sat af i dag.
Med hensyn til spørgsmålet om anvisning af bolig vil jeg sige, at det er meget vigtigt, at vi går ind og bruger de værktøjer, vi har i forhold til fleksibel udlejning, kombineret udlejning, og det er jo også nogle af de ting, som vi peger på i den her ghettostrategi.
Det, som er vigtigt at holde sig for øje, er, at vi her taler om godt 28.000 boliger, og vi har 550.000 almennyttige boliger her i landet.
Vi har også været inde at se på, at i mange af de områder, som vi her taler om, er der masser af andre boligområder, hvor man kan anvise til.
Det jo også baggrunden for, at vi kan se, at nogle kommuner har været på forkant og sådan set har sikret, at de har hundrede procent anvisningsret til nogle af de her boligområder.
Så jeg mener helt klart, at man godt kan gå ind, hvis man er visionær, og finde andre muligheder for at finde almennyttige boliger til nogle af de her personer, som vi taler om.
Anne Baastrup (SF), 2010-10-27:
Jeg kan forstå, at ministeren helt afviser, at det kommunale skolevæsen har været udsat for alvorlige besparelser inden for de seneste år, og at de skolenedlæggelser, vi kan læse om i aviserne, ikke er sande.
Det spørgsmål, jeg så bare vil stille ministeren, er – det er også et spørgsmål, som jeg tror at mange, der bor rundtomkring i udsatte boligområder, er meget interesseret i svaret på: Hvor skal de mennesker bo, som får deres boliger revet ned?
Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at de mennesker, som ikke kan få anvist en bolig i et udsat boligområde, får anvist en bolig?
Vil ministeren sikre, at de kommuner, som ikke har alment boligbyggeri, får en forpligtelse til at sørge for, at der kommer alment boligbyggeri?
Benedikte Kiær (KF), 2010-10-27:
Med hensyn til økonomien på skoleområdet vil jeg blot lige nævne, at regeringen jo kommer med sit udspil her i november måned.
Vi har jo også gennem året hørt, at man har haft fokus på, at der er gået flere og flere penge til specialundervisningsområdet, uden at man egentlig ved, om det har haft den gavnlige effekt, man egentlig gerne ville have.
Det er jo så gået ud over normalområdet i folkeskolen, og det er noget, man er i dialog med Kommunernes Landsforening om.
Det, som jeg blot vil sige, er, at jeg faktisk har set et rigtig glimrende eksempel i Taastrup, i Taastrupgård, hvor man er gået ind med en målrettet indsats fra kommunens side på den skole, der er tilknyttet området.
Og selv om der er en høj andel af børn med anden etnisk oprindelse og indvandrerbørn, så begynder man faktisk at få nogle rigtig gode resultater i PISA-undersøgelserne, hvor man simpelt hen kan se, at børnene er blevet bedre til at læse; de er også blevet bedre til regning og begynder faktisk at kunne hamle op med nogle af de bedste skoler, ved at kommunen er gået ind og har styrket indsatsen og sat gang i nogle projekter, som jeg helt klart mener vi kan viderebringe til andre områder.
Anne Baastrup (SF), 2010-10-27:
Det var en rigtig god måde at snakke udenom på.
I 2001-02 traf den daværende regering rent faktisk beslutning om, at mange af de initiativer, den socialdemokratisk-radikale regering havde sat i værk på det boligsociale område, blev fjernet.
Så gik der en periode, og så opdagede man, at det var ved at gå galt, og i 2004 kom man så med en ghettoplan.
Så jeg mener stadig væk, at ministeren burde besvare spørgsmålet, men det kan jeg forstå at ministeren ikke vil, og jeg må derfor fortolke det sådan, at ministeren er enig med mig i, at det var en uklog beslutning.
Det, vi så ved, er, at kommunerne landet rundt bliver nødt til at skære på grund af dårlig økonomi, herunder skære på skoleområdet.
Hvordan mener ministeren at man rent faktisk med denne plan kan sikre, at de 10-årige børn får en ordentlig skolegang og får mulighed for at lære noget, når man samtidig oplever de voldsomme besparelser, der sker bl.a. på skoleområdet, på værestederne, på SFO'erne og på de andre tilbud, som kommunerne hidtil har haft mulighed for at give de udsatte børn?
Benedikte Kiær (KF), 2010-10-27:
Vi har da boligsocialt arbejde i de her ghettoområder og de udsatte boligområder.
Jeg har da været ude at se en lang række projekter, når jeg har været i Aalborg Øst, og jeg har været i Gellerupparken, jeg har været i Askerød osv., hvor jeg har set en lang række rigtig gode projekter, som Landsbyggefonden har været med til at starte ude i de enkelte områder; nogle meget inspirerende projekter, som vi også har draget nytte af, da vi skulle lave den her ghettostrategi, og som også havde fokus på, hvordan man får aktiveret de her drengebørn, som jeg i et tv-program desværre så løbe rundt kl. 23 om aftenen.
I stedet for at de løber rundt i usunde aktiviteter og kommer ud ad en kriminel løbebane, skal de have nogle sunde interesser.
Og der har jeg set fra et andet boligområde, hvordan man virkelig kunne få sat det boligsociale arbejde godt i stand ude i det enkelte boligområde og bruge de ressourcer, der var ude i det enkelte boligområde, til at få godt fat på især drengebørnene.