runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Geertsen (V), 2012-05-30:
Tobis, Tobin, potato.
Jeg synes sådan set, at det var et tankevækkende indlæg, som statsministeren holdt her i anden runde, som jo var, som flere har været inde på, langt mere imødekommende end i første runde, da statsministeren var på.
Det bringer jo sådan mindelser tilbage fra min egen ungdom, Nannas store hit »Sammenhold, du«, men det ændrer sådan set ikke ved, at der jo stadig væk udstår nogle politiske forskelle også i relation til de skattereformforhandlinger, som vi skal i gang med – nogle skal i gang med.
Jeg hørte hr. Per Clausen tidligere her i aften sige, at hvis det var sådan, at regeringen indgik en aftale med Venstre om markante skattelettelser, kunne Enhedslisten ikke garantere at stemme for finansloven.
Vil det forhold på nogen måde påvirke statsministeren og regeringen i sine forhandlinger med Venstre?
Vil det have nogen betydning?
Vil det ligge som en ånd, ond eller ej, over de forhandlinger, som vi skal i gang med nu – ja eller nej?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Jeg skal først takke hr. Martin Geertsen for den lille appetizer, vi får her i løbet af aftenen på firserhits.
Det er altid godt at få det med.
Men jeg må sige, at nu forhandler vi, og det giver ikke mening for mig at sige hvis og hvis og hvis.
Jeg er glad, hvis det er blevet taget med af Venstre, at vi gerne vil forhandle.
Vi vil gerne forhandle, og vi tror på, at en skattereform, som bliver vedtaget bredt i Folketinget, er en rigtig god ting for Danmark, fordi en skattereform, der bliver vedtaget bredt, er noget, der kan skabe tillid i dansk økonomi, lige præcis det, vi har brug for.
Derfor kan en skattereform muligvis være mere værd end det slutresultat, der er, fordi det netop er noget, der kan skabe ny tillid og optimisme i Danmark.
Enhedslisten er vores parlamentariske grundlag, og jeg vil gerne endnu en gang takke Enhedslisten for de mange gode resultater, vi har skabt i fællesskab.
Meget af det er skabt med Enhedslisten, meget af det er også skabt med andre partier.
Jeg tror, at det, vi skal gøre nu, er stille og roligt at sætte os ned, komme i gang med forhandlingerne og så koncentrere os om at finde det, der samler os til gavn for Danmark.
Birgitte Josefsen (V), 2012-05-30:
Statsministeren bruger flere gange udtrykket ord følges op af handling, og det skete så sent som i den ordførertale, som statsministeren holdt her til sidst.
I Jyllands-Posten den 7. oktober 2011 udtaler statsministeren: »Jeg har givet to klokkeklare løfter i valgkampen.
Det ene er, at vi vil fastholde 24-årsreglen og tilknytningskravet, det andet er, at der ikke vil blive rørt ved boligskatterne.
Og det fastholder vi fuldstændigt«.
Jeg gentager: at vi ikke vil røre ved boligskatten, og det fastholder vi fuldstændig.
Jeg vil gerne spørge statsministeren, om statsministeren bare en gang i den tid, der er gået i regeringen, nu vil lade ord følge handling.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-05-30:
Vi har jo bevaret 24-års-reglen og tilknytningskravet.
Vi har jo stadig et tilknytningskrav i Danmark.
I forhold til boligbeskatningen foreslår vi en ændring af rentefradraget med virkning fra 2017.
Derfor skulle jeg tage meget fejl, hvis det ikke er sådan, at der inden 2017 har været et valg, så vælgerne kan tage stilling til det.
Så det er jo egentlig meget klart.
Vi har fuldstændig ro om boligskatterne i den her valgperiode.
Det er også det, vi har skrevet i vores regeringsgrundlag, og så foreslår vi så en ændring af rentefradraget fra 2017, i øvrigt en ændring af rentefradraget, der bygger videre på de ændringer af rentefradraget, som VK-regeringen selv gennemførte.
De starter bare allerede næste år, vores starter først i 2017.
Thomas Danielsen (V), 2012-05-30:
Statsministeren redegjorde for sin holdning til det særlige EU-spørgsmål om makrelsagen på Færøerne i sin redegørelse.
Det var for at tage hensyn til rigsfællesskabet og for at tilgodese de store økonomiske interesser, man har deroppe i sagen.
Et andet stort EU-spørgsmål er tobissagen.
Vil statsministeren ikke redegøre for det logiske i regeringens ageren i makrelspørgsmålet kontra tobisspørgsmålet?
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-30:
Jeg vil lige korrigere spørgeren, for der er forskel på offentlige udgifter og offentligt forbrug.
Og når vi taler om at holde det offentlige forbrug i ro, så er det der, der er fokus, og ikke på den samlede offentlige sektor.
Vi har fokus på det offentlige forbrug.
Det mener vi faktisk godt vi kan gå ind og kigge på.
Hvis man ser på, hvad den demografiske udvikling er, vil man opdage, at den er på 0,3 pct.
Det er jo sådan set det, man skal have fokus på.
Og det bliver jo reguleret med pris- og lønudviklingen, hvilket betyder, at man kan have den samme størrelse i morgen, som man egentlig har i dag.
Så det, man skal ind og finde i forhold til den demografiske udvikling, er 0,3 pct.
Det er der, hvor vi siger: Det må kunne lade sig gøre, ved at man er mere effektiv, man bruger mere udbud, og ved at man i det hele taget sørger for at modernisere den offentlige sektor.
Det er noget, som regeringen selv har præsenteret i sin 2020-plan.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-05-30:
Det var i 2008, og det var i 2004, så det er jo næsten sådan en 4-årig tradition.
Det er jo rigtig spændende, at Konservative melder ud på den her måde, også fordi vi har haft diskussionen her i salen i dag om de tre oppositionspartier, i hvert fald Liberal Alliance og Konservative og Venstre, og vi har talt om de forskellige syn på, hvordan den offentlige sektor skal se ud, og hvordan skattetrykket skal være.
Så når fru Benedikte Kiær siger, at den offentlige sektors udgifter skal holdes i ro, bliver der dermed ment, at det skal holdes på rent nulvækst.
For vi ved jo, at det koster en stigning på ca. 0,8 pct., hvilket den her regering har lagt frem, at bibeholde det velfærdsniveau, som vi har i dag.
For der er en helt naturlig stigning i det.
Der er stigende udgifter osv. Så en nulvækst vil jo betyde besparelser.
Og hvis man helt skal fjerne topskatten, kan man sige, at det kan koste sygedagpengene, det kan koste ungdomsuddannelserne, det kan koste ældreplejen eller mange af de andre ting, som koster nogenlunde det beløb.
Per Clausen (EL), 2012-05-30:
Som sagt er det min klare opfattelse, at vi i Danmark har brug for at have et politi, men vi må da også kunne diskutere det politis rolle.
F.eks. hvordan PET arbejder, registrerer folk ulovligt osv. – altså registrerer lovlig politisk aktivitet – og hvilken rolle politiet spiller i vores samfund.
Det må vi da have lov til at diskutere.
Og så synes vi nok, at Danmark fremadrettet skal satse lidt mindre på at føre krige og lidt mere på at hjælpe tredjeverdenslande til en fredelig udvikling.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-05-30:
I en artikel i Børsen den 24. februar 2011, sagde fru Johanne Schmidt-Nielsen: »Der er alt for lidt fokus på diskussionen, om vækst virkelig er vejen frem?
For de rigeste lande mener jeg ikke, at vi nødvendigvis har behov for vækst, men for omfordeling af den velstand, der er«.
Var det ud fra det princip, at Enhedslisten stemte ja til regeringens finanslov?
Per Clausen (EL), 2012-05-30:
Vi må nok se i øjnene, at vi på det område har en lille uenighed i forhold til regeringen.
Det var det, jeg forsøgte at argumentere for to gange i dag, både i mit første og i mit andet indlæg, nemlig, at jeg mener, at hr. Joachim B. Olsen i sin meget spændende interesse for det lange perspektiv i politik både globalt og nationalt – som jeg synes det er rigtigt at have et langt perspektiv på – ser helt bort fra den banale kendsgerning, at en af de største udfordringer, vi står over for i fremtiden, faktisk er, hvordan vi håndterer det, at naturressourcerne på en række områder bliver en mangelvare og derfor enten bliver umulige at få fat i eller frygteligt dyre.
Så af den grund bliver vi nødt til at omstille vores samfund, så vi får en udvikling, der i langt mindre udstrækning er baseret på materiel vækst.
Men det er faktisk ud fra en realistisk vurdering af, hvilke muligheder vi har.
Og det der med, at ressourcerne bliver dyrere og knappe i fremtiden, kan hr. Joachim B. Olsen ikke melde sig ud af.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-05-30:
Men jeg vil bare lige gerne have helt på det rene – for Enhedslisten er jo et støtteparti for en regering, som har vækst som dagsorden – om Enhedslisten også synes, at det er vigtigt, at vi får økonomisk vækst i Danmark?
Per Clausen (EL), 2012-05-30:
Jeg synes ikke, at hr. Joachim B. Olsen skal forsøge at bilde folk ind, at han tror mere på mennesker, end jeg gør.
Han tror mere på markedet og markedsøkonomien og kapitalismen, end jeg gør.
Det er ikke helt det samme.
Så vil jeg bare sige: Det er vores opfattelse, at der skal skabes økonomisk udvikling, arbejdspladser i det her land, både på den korte og på den lange bane, ved at løse den udfordring, der handler om, at vi skal være i stand til at opretholde et godt liv i Danmark, samtidig med at vi bruger mindre af jordens ressourcer og forurener mindre.
Og hvis man ikke vælger at indrette sig, så vi kan klare os med en mindre anvendelse af jordens ressourcer, så betyder det ikke, at vi kan blive ved med at bruge løs – nej, så betyder det, at vi kommer til at stå i en ganske alvorlig økonomisk og social krise om ganske få år.
Det er det, hr. Joachim B. Olsen og – desværre – det store flertal i Folketinget nægter at forholde sig til, og det er rigtig ærgerligt.
Ole Hækkerup (S), 2012-05-30:
Det befriende, kan man sige, ved Liberal Alliance er, at det jo er liberalisme, så det er til at tage og føle på.
Det er jo den rene vare: Det er markant lavere ydelser, det er markant lavere skat.
Og det er jo ikke ligesom med de andre borgerlige partier, for her kan man virkelig få rene ord for pengene.
Mit spørgsmål til ordføreren er: Hvis nu man forestillede sig, at man faktisk havde gennemført større eller mindre dele af Liberal Alliances program, gennemliberaliseret den danske økonomi, ville det så ikke have betydet, at når den økonomiske krise kom, så havde krisen slået meget voldsommere igennem, end den ellers havde gjort?
Så derfor har jeg bare det spørgsmål: Hvis man i Danmark havde gennemført Liberal Alliances politik, havde den økonomiske krise så ikke også slået igennem med en meget større effekt end det, vi hidtil har set?
Pia Kjærsgaard (DF), 2012-05-30:
Er det i Danmark, man ønsker at opløse politiet og militæret – ja eller nej?
Ole Hækkerup (S), 2012-05-30:
Jeg er jo faktisk enig med hr. Simon Emil Ammitzbøll i anmeldelsen af VKO-årene med hensyn til den voldsomt forringede konkurrenceevne.
Jeg er også enig med hr. Simon Emil Ammitzbøll i anmeldelsen af VKO-årene med hensyn til faldet i produktivitet, altså at der er en række ting, man burde have gjort anderledes.
Derfor er mit spørgsmål: Ville krisen ikke have ramt Danmark hårdere, hvis man havde gennemført Liberal Alliances politik?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-30:
Altså, jeg tror, man skal være meget socialdemokrat for at mene, at det havde været værre for Danmark, at vi havde stået os bedre.
Det er jo det, spørgsmålet dybest set går ud på.
Det giver jo ingen mening at stille det spørgsmål.
Så siger hr. Ole Hækkerup, at vi kan være enige om, at meget skulle have været anderledes under VKO-årene.
Joh, så langt er vi vel enige, men nu husker jeg jo godt, hvad det var for forslag, Socialdemokrater og folkesocialister harcelerede med her i Folketingssalen i de år.
De handlede jo om et endnu større offentligt forbrug, endnu flere offentlige udgifter.
Det var ikke noget, der havde været godt for de mennesker, der i endnu større tal end i dag ville have været i økonomisk ulykke og været arbejdsløse, hvis man havde fulgt hr. Ole Hækkerup og hans partifæller.
Så ja, vi er enige om, at man skulle have gjort noget anderledes, men jeg kunne jo så spørge: Hvorfor fortsætter man så stort set bare linjen, hvis vi nu skal være ærlige?
Julie Skovsby (S), 2012-05-30:
Tak for det.
Fra den 8. februar til den 10. april i år, altså 2 måneder og 2 dage, har Liberal Alliance fremsat beslutningsforslag om skattelettelser, der koster op mod 34 mia. kr.
Man fristes helt til at spørge, om Liberal Alliance har hjulpet Venstre med at skrive Venstres skatteudspil
Det er sådan set også partiets forhold til Venstre, som jeg vil spørge ind til.
Liberal Alliance ønsker jo en meget mindre offentlig sektor, som vi har hørt, og hvis de her skattelettelser skal finansieres krone for krone, skal de penge vel findes via nedskæringer i velfærden.
Men Venstre vil jo derimod have en vækst på 0,8 pct. i den offentlige sektor, og så er finansieringen til skattelettelserne væk.
Det er derfor, jeg vil spørge Liberal Alliance: Hvor meget kan Liberal Alliance købes for af en fremtidig borgerlig regering – er det 1 mia. kr. i skattelettelser, er det mere i retning af 10 mia. kr., eller hvor meget er det?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-30:
Nu tror jeg, at fru Julie Skovsby som socialdemokrat om nogen vil give mig ret i, at man skal passe på med på forhånd at sige, hvad man tror man kan lave af kompromiser.
Jeg vil love fru Julie Skovsby, at hvis Liberal Alliance får de afgørende mandater, vil vi kræve af en borgerlig regering at få indflydelse og forlange lavere skat, højere vækst, en mere effektiv offentlig sektor og mere personlig frihed.
Og det skal vi nok få, for al erfaring viser, at det parti, en statsminister er afhængig af, er det parti, der får mest indflydelse.
Sådan var det, da fru Marianne Jelved var leder af De Radikale i 1990'erne, sådan var det med fru Pia Kjærsgaard i spidsen for Dansk Folkeparti i 00'erne, og sådan er det nu med økonomi- og indenrigsministeren i den nye regering – det er jo radikal skattepolitik, vi diskuterer, og ikke så meget andet – og sådan er livet jo.
Det tror jeg at fru Julie Skovsby kender ret godt til indefra og har lært på den hårde måde.
Julie Skovsby (S), 2012-05-30:
Jamen så vil jeg spørge på en anden måde: Hvor meget tror
Liberal Alliance der skal til, for at politikken skal komme til at virke efter hensigten?
Er det 1 eller 2 mia. kr., vi taler om, er det over 10 mia. kr, eller er det de her 34 mia. kr.
Hvor meget skal det være, før det kommer til at virke efter Liberal Alliances hensigt?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-30:
Nu ved jeg godt, at spørgerens parti hele tiden finder på ny politik og ændrer, hvad man vil, og hvad man mener, og derfor kan man godt blive forvirret over, at der er nogle, der stadig mener det, de mente før valget.
Derfor vil jeg bare anbefale, at man går ind på www.liberalalliance.dk og læser vores udmærkede politik, som er gennemregnet af uafhængige økonomer, og hvor vi fortæller, hvordan vi vil finde besparelser for over 70 mia. kr. og finde skattelettelser og nye udgifter for ca. 50 mia. kr. Vil vi være mere ambitiøse til næste valg?
Det vil jeg ikke afvise.
Jens Joel (S), 2012-05-30:
Tak til Liberal Alliances ordfører.
Jeg forstår, at man i Liberal Alliance har sat FDP, altså det tyske liberale parti, op som sit store og egentlige forbillede.
Det vil jeg i al ydmyghed advare imod med henvisning til deres nuværende situation.
Liberal Alliance har jo fremsat en syndflod af urealistiske forslag om ufinansierede skattelettelser, og man forstår, at det hele skal betales med nedskæringer i den offentlige sektor.
DREAM-on-modellen hedder den rettesnor, man lægger sig efter.
Men det er også klart, at når man på den måde jo synes, man selv er et ambitiøst parti, falder det en for brystet, at andre partier i den samme borgerlige blok laver væsentlig mindre.
Og det har fået en af Liberal Alliances ordførere, nemlig hr. Ole Birk Olesen til at kritisere Venstre for ikke at være ambitiøse nok.
Og der er mit spørgsmål til hr. Simon Emil Ammitzbøll i al sin enkelhed: Præcis hvor er det, man mener, at Venstres skattepolitik er useriøs?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-30:
Hvis vi havde været i en situation, hvor vi havde haft en markant højere produktivitet, en markant bedre konkurrenceevne, en markant fordel i forhold til de lande, som vi skal konkurrere med på det internationale marked, så havde vi da klart stået os bedre og ikke værre.
Det er jo den sædvanlige socialdemokratiske medicin, at man tror, at offentligt overforbrug er den eneste løsning på alt.
Man kan spørge sine græske partifæller, om det har været en god vej.
Det er der ikke meget der tyder på.
Peter Skaarup (DF), 2012-05-30:
Det var næsten lige så uklart som de tidligere svar, vi har fået fra Enhedslisten i dag.
Men sådan som jeg forstod det, skulle vi måske bevare politiet – det må jo så være i strid med Enhedslistens partiprogram – men måske nok opløse militæret.
Jeg synes, det i virkeligheden er meget tankevækkende, at et parti, som får en del stemmer, og som jo altså også er støtteparti for den siddende regering, går ind for sådan nogle ting, hvor de fleste mennesker, der følger debatten ude i fædrelandet, tænker: Nå, det var da interessant, mener de virkelig det?
For har man tænkt det helt igennem?
Hvis vi nu forestillede os, at man fjernede vores forsvar eller militær, og hvis man nu skar politiet ned med x antal tusind mand, hvad ville det så betyde?
Ville man få mulighed for at gennemføre den her revolution?
Jeg ved så ikke, om det er en væbnet revolution, men den tanke kunne man jo næsten få, for hvordan skulle den ellers gennemføres?
Er det sådan nogle tanker, man går med hos Enhedslisten, eller hvor langt er vi ude, altså væk fra almindelig sund fornuft, som den almindelige dansker vil sige det skal være, og som det, som Enhedslisten mener her, ikke er?
Per Clausen (EL), 2012-05-30:
Jeg tror faktisk, jeg er nødt til at indrømme, at det godt kan være, at Enhedslisten går ind for noget, der ligger uden for det, hr. Peter Skaarup kalder sund fornuft.
Det er da rigtigt, at vi gerne vil lave samfundet radikalt om, sådan at det bliver mere demokratisk, og sådan at beslutninger, som i dag træffes af nogle ganske få mennesker, dem, der har pengene, træffes på demokratisk vis.
Det er jo fuldstændig rigtigt.
Med hensyn til det med at bruge ordet revolution vil jeg sige, at den tidligere statsminister, der vistnok nu er generalsekretær i NATO, på et tidspunkt talte om, at han ville gennemføre en grøn revolution i Danmark, og det viste sig at være ingenting, så det var måske et lidt voldsomt ord at bruge om ingenting.
For det er rigtigt, at revolution jo betyder, at man skal lave noget om.
Så vil jeg bare i al stilfærdighed sige til hr. Peter Skaarup, at han godt kan påstå, at det er uklart, når jeg siger, at vi sådan set går ind for, at det danske militær skal reduceres drastisk, men at der selvfølgelig skal være en eller anden form for politi i vores samfund; at det er uklart, kan godt være, men hvad er det for nogle af ordene, hr. Peter Skaarup ikke forstår?
Martin Geertsen (V), 2012-05-30:
Dengang jeg var ung eller i hvert fald yngre, end jeg er i dag, var der et dansktop-hit, som hr. Per Clausen måske kan huske, og som gik noget i retning af dette: Hvor længe vil du lade dig ydmyge, hvor længe vil du finde dig i det?
Og den tekst kom jeg sådan set til at tænke på her under debatten, for hvis det nu meget imod hr. Per Clausens vilje, kan jeg forstå, rent faktisk lykkedes for Venstre at få overbevist regeringen om, at vi skal have markante skattelettelser ud af det økonomiske råderum, vil det så have nogen parlamentariske konsekvenser, eller hvordan ser hr. Per Clausen i virkeligheden på den situation, hvordan analyserer hr. Per Clausen den situation?
Hvad tror hr. Per Clausen Enhedslisten vil foretage sig?
Per Clausen (EL), 2012-05-30:
Også det troede jeg faktisk jeg havde svaret på med helt almindelige ord, som skulle kunne forstås også i Folketinget.
For det, jeg sådan set meget klart har sagt, er, at hvis regeringen gennemfører en række aftaler med borgerlige partier, som fører til voldsomme forringelser for mennesker, som vi ikke synes skal udsættes for forringelser, så får det den konsekvens, at det er umuligt at forestille sig, at vi kan lave en finanslovaftale sammen.
Det tror jeg regeringen har forstået, og det er sådan set vigtigere for mig, at regeringen har forstået mine ord, end at hr. Martin Geertsen har forstået dem.
Martin Geertsen (V), 2012-05-30:
Jo, jo, men det med min tungnemhed skal jeg jo leve med, det behøver hr. Per Clausen jo ikke bekymre sig om
Jeg vil sige, at vi i forbindelse med Folketingets behandling af finansloven sådan set kan ende i en situation med, at Enhedslisten stemmer imod finansloven.
Per Clausen (EL), 2012-05-30:
Nu tror jeg faktisk ikke, at hr. Martin Geertsen er helt så tungnem, som han lader som om at han er.
Det har regeringen vidst fra første dag.
Så igen må jeg sige: Det er ikke noget nyt for regeringen.
Vi – Enhedslisten og regeringen – har jo den respekt for hinanden, at regeringen fremlægger sin politik, vi fremlægger vores, vi diskuterer det undertiden ret heftigt og forsøger at blive enige, og så satser vi på at blive enige, men det er klart, at hvis regeringen foretrækker at være enig med hr. Martin Geertsen i stedet for at være enig med mig, så er det jo regeringens valg.
Det er et dumt valg, og det er et dårligt valg, men det er deres eget valg.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-05-30:
Helt nye tal fra Økonomiministeriet viser, at for 151.000 mennesker på overførselsindkomster kan det ikke betale sig at tage et arbejde, det kan ikke betale sig rent økonomisk.
Jeg vil godt spørge Enhedslistens ordfører, om Enhedslisten ikke er enig i, at vi skal have et skattesystem, hvor det kan betale sig for folk på overførselsindkomster at tage et arbejde.
Per Clausen (EL), 2012-05-30:
Jeg kan forstå, at fru Pia Kjærsgaard synes, at det er meget problematisk at ville lave vores samfund grundlæggende om.
Det har fru Pia Kjærsgaard jo lov til at mene.
Ytringsfriheden giver jo mulighed for at udtrykke det synspunkt.
Men den giver også mulighed for at udtrykke det synspunkt, at vi faktisk synes, at den måde, vi har indrettet vores samfund på i Danmark, skal ændres radikalt, fordi vi faktisk har den opfattelse, at man på mange områder kunne give befolkningen langt større indflydelse på, hvordan man organiserer tingene både på arbejdspladser og i lokalområder osv. – en omfattende demokratisering af vores samfund.
Jeg har sådan set lidt vanskeligt ved at se, at det skulle kunne ophidse nogen så meget.
Så er det rigtigt, at historisk har vi faktisk i en række lande set, at socialistiske partier, der har overtaget magten efter demokratiske valg, er blevet slået ned af kup, som er gennemført af militær og politi.
Det er jo en kendsgerning.
Chile er et eksempel, og der kan nævnes flere.
Den kendsgerning forholder vi os til.
Fru Pia Kjærsgaard synes åbenbart, at det er ligegyldigt.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-05-30:
Jeg kan altså konstatere, at det spørgsmål vil ordføreren ikke svare på.
Men så vil jeg spørge om noget helt andet.
Regeringen har slået sig op på, at man skal have en god regeringsførelse, og det indebærer også sådan noget som, at høringsfristerne bare skal være i orden, og også, at alt omkring betjening af Folketinget skal være i orden og i top.
Jeg vil godt spørge Enhedslistens ordfører, om Enhedslisten som parlamentarisk grundlag for regeringen vil gøre en effektiv indsats for, at regeringen lever op til god regeringsførelse.
Per Clausen (EL), 2012-05-30:
Nu ved vi jo i hvert fald, at Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti ikke ville gøre noget for det, dengang de var regeringspartier eller udgjorde et parlamentarisk grundlag for den tidligere regering.
Lad mig bare sige helt klart, at vi over for Folketingets formand har gjort det klart, at vi ikke synes, at det er acceptabelt, at man har de her meget korte høringsfrister.
Og formanden har, vistnok også på baggrund af en henvendelse fra de borgerlige partier, som jo er blevet optaget af den slags efter valget, henvendt sig til statsministeren, og jeg er sikker på, at når hr. Mogens Lykketoft henvender sig til statsministeren og siger, at det her skal man bringe i orden, har det en vis effekt.
Det går jeg i hvert fald ud fra.