Joachim B. Olsen (LA), 2015-12-08:
Tusind tak.
Det er jo dejligt med en livlig debat i Folketingssalen.
Vi synes, det her er et fornuftigt lovforslag.
Der er i virkeligheden tale om en sanering af det her område, hvor der er nogle klare uhensigtsmæssigheder, og dem rydder man så op i her.
F.eks er det godt, at boligydelsen ændres, således at den reguleres med forbrugerpriserne og ikke lønudviklingen.
Sådan skal det naturligvis være.
Når man nu har valgt at yde støtte til et bestemt forbrug, så skal støtten naturligvis være koblet op på udviklingen i prisen på det forbrug, man vil støtte.
Det er også et princip, som den tidligere regering valgte at følge, da man ændrede i satsreguleringen, således at overførselsindkomsterne blev reguleret med prisudviklingen og ikke med lønudviklingen.
Så er det sådan, at efter § 21 i boligstøtteloven beregnes boligydelsen som forskellen mellem på den ene side 75 pct. af den årlige boligudgift med et tillæg på 6.400 kr. og på den anden side 22½ pct. af husstandsindkomsten over en indkomstgrænse på 151.000.
Det er altså det her fiktive tillæg på 6.400 kr., som aftrappes frem mod 2020.
Det er også fornuftigt.
Boligydelsen bør naturligvis beregnes på baggrund af den faktiske husleje og ikke på baggrund af en husleje, som er tillagt et fiktivt ekstrabeløb.
Med det her lovforslag indføres også et loft over den maksimale husleje, som kan indgå i beregningen af boligydelse for personer i ældreboliger svarende til loftet i anden lejebolig.
Denne del af lovforslaget får først virkning fra 2021 og kun for nyanviste personer.
Det synes vi også er fornuftigt.
Der er lavet undersøgelser, der viser, at niveauet for boligydelser også påvirker prisen på ældreboliger og i øvrigt også på andre boligformer.
Sådan er det jo i sagens natur.
Så er der den sidste del af lovforslaget, som jo betyder, at pensionister vil modtage en højere boligydelse.
Altså 92.720 husstande vil få øget deres disponible indkomst med i gennemsnit 1.220 kr.
Det er de pensionister, der har den laveste indkomst.
Så vil jeg gerne sige til sidst, at vi jo har været vidne til et mageløst hykleri fra flere partiers side i Folketinget.
Det gælder f.eks. Enhedslisten, som mente, at Dansk Folkeparti skulle vælte regeringen på baggrund af det her specifikke lovforslag.
De skulle simpelt hen ikke støtte lovforslaget.
Man må bare sige, at den tidligere regering tog en lang række initiativer, som Enhedslisten var stærkt imod.
Det eneste, Enhedslisten kunne mande sig op til, var at råbe og skrige uden for forhandlingslokalet.
Det var ikke kønt at se på.
Det var, hvad det blev til.
Så er der Socialdemokraterne.
Jeg vil godt indgå et væddemål med alle socialdemokrater her i dag: Socialdemokratiet kommer ikke til at ændre det her lovforslag; de kommer ikke til at rulle det tilbage, skulle ulykken indfinde sig, at de vandt næste folketingsvalg.
Men når de engang kommer til magten, og det gør de jo nok engang sådan rent statistisk, så ruller de ikke det her tilbage.
Det vil jeg godt vædde på her og nu.
For det er grundlæggende et fornuftigt lovforslag, som betyder, at man tager nogle uhensigtsmæssigheder ud af hele boligstøttelovgivningen.
Derfor kan vi naturligvis godt støtte det her lovforslag.
Men det er jo et udtryk for, at Enhedslisten er et parti, som kun kan give penge, og som ikke kan medvirke til at føre en ansvarlig økonomisk politik i det her land.
Enhedslisten er et gennemført uansvarligt parti – et parti, som man simpelt hen ikke kan føre politik med, hvis man ønsker at føre en ansvarlig økonomisk politik.
Det er Dansk Folkeparti ikke.
Selv om vi har mange uenigheder med Dansk Folkeparti, er Dansk Folkeparti faktisk et parti, som kan gå ind og tage ansvar for det her lands økonomiske udvikling og sikre, at der er balance mellem indtægter og udgifter.
Men det er Enhedslisten ikke.
Og derfor kan Enhedslisten stå og råbe og skrige nede i Folketingssalen, men ansvar kan de ikke finde ud af at tage.