runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2011-06-21:
Jo, det er helt klart, at når man lytter til debatten, hører man, at den ikke bare har karakter af, men også er en virkeliggørelse af, at Dansk Folkeparti har behov for et endog meget, meget stort plaster på det sår af løftebrud, som man har åbnet.
Derfor handler det jo i al sin enkelhed om det ganske banale, at Dansk Folkeparti har fået fire betonkomplekser ved grænsen som betaling for, at man har afskaffet efterlønnen, og at man har forringet folkepensionen for flere hundrede tusinde danskere.
Jeg havde jo håbet på, at Dansk Folkeparti under debatten i dag ville indrømme det, for så havde man jo muligheden for at forklare den danske befolkning, de mange hundrede tusinde folkepensionister, som får forringet deres folkepension, de hundrede tusinde efterlønsmodtagere, som får forringet den, hvad sammenhængen i det her er, og hvorfor vi overhovedet diskuterer det her.
Det havde jeg håbet Dansk Folkeparti havde stået ved, for de to aftaler, som det her omhandler, står i det samme hæfte, og det havde jeg ønsket man havde sagt.
Per Dalgaard (DF), 2011-06-21:
Det vil sige, at den grænsekontrol, som Socialdemokratiet i 2009 gerne ville have indført igen, med paskontrol og det ene og det andet er sådan en form for teltlejr måske, hvor tolderne skulle stå ude i det fri – hvis hr. Morten Bødskov kunne slå ørerne ud og lytte – i al slags vejr, uden problemer.
Vi vil selvfølgelig gerne have, at folk, der er dernede 24 timer i døgnet mere eller mindre, skal have nogle ordentlige faciliteter, det er klart.
Men jeg vil spørge om noget andet: Det, som hr. Morten Bødskov mener i den her debat, nemlig at den installation, som vi gerne vil have indført nu, skader dansk industri og Danmarks omdømme, hvor har han egentlig det fra?
Er der nogle eksempler på, at der er nogle, der har henvendt sig til Socialdemokratiet, f.eks. fra udlandet, og sagt: Nu vil vi ikke mere have noget med danskerne at gøre?
Kan vi få nogle eksempler på det?
Morten Bødskov (S), 2011-06-21:
Det er jo lige før, man hos hr. Søren Krarup fornemmer en trang til en forsonende tone, og nu nærmer vi os afslutningen på den her times debat, som det efterhånden er blevet til, hvor jeg er ordfører, og det synes jeg da ville være en fornem afslutning, altså at hr. Søren Krarup på Dansk Folkepartis vegne nu benytter sig af det tilbud, han fik for snart en time siden, også af hr. Morten Østergaard, til at tage afstand fra de synspunkter, som Dansk Folkeparti har fremført i debatten, mod den tyske befolkning om at være et tæskehold, mod den tyske nation om at være, som der står, en neurotisk nation, der bestandigt forfølges af sin fortids skygge, og som i sit desperate forsøg på at besværge nazifortiden bort bruger EU og dermed hele Schengenspørgsmålet – jeg går ud fra, det er det, der hentydes til – til at tæske løs på os andre.
Jeg synes jo virkelig, at hvis vi dog alligevel kunne komme så langt i dag, at Dansk Folkeparti nu kan se, at den debat, som man har været med til at skabe, har skadet danske interesser, har gjort, at Danmark er bragt i konflikt med vores nabo mod syd, Tyskland, og med erhvervslivets egne ord har skadet deres interesser og vilkår, og hr. Søren Krarup vil lade det være punktum for den her del af debatten, var meget gjort, for så ville man tage afstand fra det, hr. Jesper Langballe har skrevet i Berlingske Tidende, og som jeg må indrømme jeg aldrig, aldrig nogen sinde havde troet skulle præge en dansk politisk debat.
Søren Krarup (DF), 2011-06-21:
Jeg vil begynde med at sige, at jeg er dybt rørt over at blive kaldt for den, der skaber forsonlighed, det er strengt taget ikke den mærkat, jeg har fået sat på mig nu igennem ca. 50 år – men jeg er glad for det.
Og så vil jeg i øvrigt lige sige, at det, som hr. Jesper Langballe har sagt, helt svarer til, hvad jeg skriver i Jyllands-Posten i dag, og det hænger sammen med, at det, der i sig selv er fredsskabende, nemlig at trække en grænse, af forskellige kræfter, desværre også i Tyskland, er blevet brugt som et middel til at være aggressiv over for Danmark, og der er vi altså nogle stykker, der har spurgt: Hvorfor skal den harmløse grænse, vi er interesserede i at drage, bruges som et middel til angreb på Danmark?
Nu ved jeg ikke, om det går over hr. Morten Bødskovs forstand, det gør det formodentlig, men hvis han beskæftigede sig en smule med Europas nyere historie, ville han altså vide, at der måske er en baggrund for, at tyskerne reagerer så uforholdsmæssigt i forhold til noget ganske fredeligt, og det hænger sammen med en historie, det hænger også sammen med, og det kunne hr. Morten Bødskov måske overveje, forskellen på at være national og at være nationalistisk.
Det, vi har gjort med grænsen, er, at vi har ønsket at trække en national grænse, og det er ikke aggressivt mod nogen som helst.
Det, der ligger i tyskernes reaktion på det, er en tilbagevenden til den nationalisme, som jo hænger sammen med deres historiske situation, og som desværre skaber en neurose hos dem, som gør, at vi tilsyneladende har svært ved at leve i fred med dem.
Det skulle hr. Morten Bødskov prøve at tænke lidt over.
Morten Bødskov (S), 2011-06-21:
Jeg vil sige, at hvis man har deltaget i debatten om det her forslag og har lyttet til, hvad Dansk Folkeparti har sagt og skrevet, så har man haft rigelig lejlighed til at tænke over, hvad det er, der i grunden bliver sagt i den her debat.
Jeg er godt klar over, at det kan virke uvant for hr. Søren Krarup at få muligheden for at virke forsonende.
Det er jeg godt klar over, det kan måske være en intellektuel belastning, når man har befundet sig i det univers, som hr. Søren Krarup har befundet sig i de seneste mange år.
Men det rykker jo ikke ved det, som Dansk Folkeparti har gjort her, og hvad er det?
Det er ikke at være fredsskabende – det tror jeg så sandelig også hr. Søren Krarup fik over sine læber – det er jo på ingen måde at tegne forsonende billeder af Danmark.
Nej, det har skadet Danmarks interesser, og det er det, man må forstå.
Jeg ved godt, man ikke vil det, men så er der forhåbentlig – nu er der ikke så mange andre borgerlige til stede i salen i dag – nogle af de andre, der forstår, at det skader Danmarks interesser, når man skriver, som man har gjort, nemlig at Tyskland er en neurotisk nation, der bestandig forfølges af sin fortids skygge i sit desperate forsøg på at besværge nazifortiden bort.
Altså, mener man virkelig, at det er det niveau, man skal have en debat på om at bekæmpe den grænseoverskridende kriminalitet?
Det, der er den effektive måde at klare det her på, er det forslag, som Socialdemokraterne, SF, Radikale og hr. Christian H. Hansen har fremsat, og som bliver behandlet i dag.
Det er den effektive måde at anvende ressourcerne på.
Det, som hr. Søren Krarup igen igen har bidraget til, er at skabe konflikter.
Det er at sende signaler, som skader Danmark, og det er på ingen måde i Danmarks interesse.
Søren Krarup (DF), 2011-06-21:
Jeg er mit partis repræsentant i forhold til det tyske mindretal i Nordslesvig, og jeg kan forsikre, og hr. Siegfried Matlok oppe på tilhørerpladserne kan bekræfte det, at vi har det bedste forhold til hinanden.
Derfor gælder det naturligvis også, at det at markere en grænse er fredsskabende, for der ligger ikke i grænsen nogen som helst aggression imod modparten, der ligger kun en interesse i at sige: Her går grænsen, hvor mit land slutter, og der begynder dit.
Derfor er der noget fuldstændig urimeligt i, at man laver denne hetz, som jo også hænger sammen med politiske interesser, bl.a. hos hr. Morten Bødskovs parti, i retning af at skabe en aggressivitet imod Danmark.
Nu vil jeg da tillade mig at spørge hr. Morten Bødskov, om ikke han er enig med mig i, hvis han skal tænke lidt principielt og måske også lidt historisk, at det er fuldstændig urimeligt, at denne harmløse grænsekontrol, som ikke rummer nogen form for brod imod Tyskland, skal udlægges som en aggression, som fører til, at tyskerne stiller sig op og taler om, at vi nærer nationalismens ild.
Morten Bødskov (S), 2011-06-21:
Det kan være, det er mig, men jeg tror dog ikke, at Socialdemokraternes formand har sagt, at vi skulle have grænsebomme genindført,
det tror jeg ikke.
Men fair nok, det kan være, det er en slåfejl i de papirer, man har fået udleveret fra Dansk Folkepartis pressetjeneste.
Jeg forstår til fulde, at Dansk Folkeparti ikke vil snakke om efterløn og folkepension, men alle og enhver ved jo – der er ingen grund til at skjule det, vi er her i et rum, hvor mange ser med – at regeringen, indtil man lavede aftalen med Dansk Folkeparti, mente, at her skulle vi sikre, at vi brugte pengene mest effektivt, at vi skulle bruge dem på at understøtte toldere, politi og udstyr generelt, men da man så fik Dansk Folkeparti med på at afskaffe efterlønnen og forringe folkepensionen, kunne man lave de her fire stationer.
I al sin enkelhed, som hr. Jacob Jensen rigtigt nok har påpeget, er det det, som Socialdemokraterne ønsker at ændre, og ikke, at vi skal bruge flere penge på flere toldere og styrke politiet, og at vi skal have mere udstyr.
Nej, det er de der grænsestationer, som vi mener ikke er den mest effektive måde at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet på, for vi tror, at er man én gang kørt ind i de dér, finder man en overgang næste gang, hvor der ikke er ressourcer til at tage sig af en.
Det er i al sin enkelhed det, som den nuværende regering har ment, både ved den nuværende justitsminister, hr. Lars Barfoed, og ved den tidligere skatteminister, hr. Kristian Jensen.
Altså, det er rigtigt, for jeg har jo selv de samme citater heroppe.
Jeg håber da, at man er i stand til at læse, og det er helt fint, at man er det.
Socialdemokratiet har hele tiden støttet, at der skulle være en bedre toldindsats, at der også skulle være mulighed for bedre kontrol.
Altså, så havde man ikke behøvet at skulle få det som betaling for at afskaffe efterlønnen og forringe folkepensionen for flere hundrede tusinde kommende folkepensionister.
Det havde man ikke behøvet.
Altså, man kunne jo bare have startet med at stemme ja de to gange, hvor Socialdemokraterne i Folketingssalen fremsatte forslag om, at SKAT skulle styrkes, og at det eventuelt kunne ske ved, at man styrkede toldindsatsen.
Det kunne man have sagt ja til.
Det havde man ikke behøvet at lave en aftale med regeringen om.
Men jeg er godt klar over, at det, som det selvfølgelig handler om for Dansk Folkeparti, jo er, at når man nu har brudt sit løfte og lavet et historisk brud på løfter, hvor man afskaffer efterlønnen og forringer folkepensionen for flere hundrede tusinde danskere, så skal man jo have noget igen.
Det, man så har fået lokket V og K med på, er grænsestationer.
Men det er helt sikkert, som den nuværende justitsminister og rigspolitichefen og andre også siger, at hvis en international kriminel en gang kører ind i den, garanterer jeg for, at han næste gang finder udenom.
Det er det, der er hele problemet i regeringens indsats.
Liselott Blixt (DF), 2011-06-21:
Det er det, der er så bemærkelsesværdigt, hver gang Socialdemokraterne får ordet, nemlig at så skal vi høre om brudte aftaler og efterløn.
Det er åbenbart noget, de er blevet indoktrineret med af deres presseafdeling – hver eneste gang de skal svare et medlem af Dansk Folkeparti, skal de tale om brudte aftaler i forhold til efterlønnen.
Hvorfor har vi ikke lavet aftaler med Socialdemokraterne?
Det er jo penge, der ikke er der, og man kan ikke indgå aftaler med nogen, der ikke har penge, for de er måske grundlaget for det.
Det må en politiker som ordføreren da også vide.
Morten Bødskov (S), 2011-06-21:
Det er tydeligt at mærke på spørgeren, at det gør lidt ondt, at man har lavet et historisk brud på de løfter, man har givet efterlønsmodtagerne og folkepensionisterne.
Jeg vil bare sige, at vi i Socialdemokratiet ikke tager sådan et løftebrud med et smil på læben.
Det er et voldsomt løftebrud, der er lagt op til.
Og det er helt klart, at man selvfølgelig skal have noget for det, og det er jo så, at man har valgt at bruge mange millioner på at bygge grænsestationer igen – og det er helt fair.
Det, vi gør, er sagligt.
Det er rigtigt, og det er den mest effektive måde at anvende midlerne på, og det er det, som giver klart den mest effektive kamp mod den grænseoverskridende kriminalitet.
For det, man mangler at svare på, er: Tror man virkelig, at man kan finde en eneste international kriminel, som vælger at krydse den danske grænse samme sted, hvor han en gang er kørt ind i grænsestationen?
Mon ikke han finder en grænseovergang, næste gang han vælger at komme til Danmark, hvor der er ikke nogen til stede, fordi regeringen og Dansk Folkeparti har bundet alle ressourcerne til stationerne.
Jeg tror det.
Pia Adelsteen (DF), 2011-06-21:
Jeg bliver faktisk mere og mere forvirret med hensyn til, hvad Socialdemokratiet mener om grænseaftalen, for det, der er blevet spurgt om et par gange i forbindelse med hr. Henrik Dam Kristensens udtalelser, er, at for mindre end en måned siden, den 23. maj 2011, siger Socialdemokratiet, 5 minutter efter at aftalen er indgået mellem Dansk Folkeparti og regeringen, at man bakker op om den aftale.
Det er det, der bliver sagt.
Så spørger jeg nu, hvor der er gået mindre end en måned: Hvad er det, der er sket på den måned, siden man nu siger, at man ikke kan støtte det?
Hvad er det helt præcis, der er sket fra det tidspunkt, hvor hr. Henrik Dam Kristensen kommer med den udtalelse, og til i dag?
Morten Bødskov (S), 2011-06-21:
Eksempelvis har Dansk Folkepartis deltagelse i debatten jo sat fokus på, at den her aftale på ingen måde på nuværende tidspunkt kan siges at efterleve Danmarks internationale forpligtelser.
Vi har lige brugt tiden med skatteministeren på Folketingets talerstol på at få ham til at give som grundlag for Folketingets debat om det her forslag en redegørelse, som peger på, at det her ligger inden for rammerne af vores internationale forpligtelser.
Det kan vi ikke få.
Socialdemokraterne har jo hele tiden sagt, hvilket fru Pia Kjærsgaard også henviste til, at der ikke skal være grænsebomme og grænsestationer.
Socialdemokraterne har hele tiden sagt, at vi vil mere end den nuværende regering og mere end det, regeringen og Dansk Folkeparti lægger op til, nemlig styrke kampen mod den grænseoverskridende kriminalitet.
Det gør man ikke ved at bruge pengene på grænsestationer, men ved at bruge dem til at understøtte indsatsen på toldområdet, politiområdet og på mere udstyr.
Det er alle enige om.
Pia Adelsteen (DF), 2011-06-21:
Jeg synes simpelt hen ikke, at der bliver svaret på spørgsmålet.
Jeg forstår ikke, hvad det er for en ændring, Socialdemokratiet mener at der er sket på den måned, bortset fra at det må være Dansk Folkepartis retorik, når vi taler om grænsekontrol, som man åbenbart ikke kan lide.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti gerne vil ud af Schengenaftalen.
Det har vi sådan set altid villet.
Det, som undrer mig, hvis jeg nu fortsætter i forlængelse af det, som hr. Henrik Dam Kristensen sagde, efter at aftalen var blevet indgået, er, at hr. Henrik Dam Kristensen sagde, at det aftalte er inden for Schengen.
Vi kender det i øvrigt fra Sverige, og det betyder en bedre mulighed for stikprøvekontrol.
Jeg spørger bare igen: Hvad er det rent faktisk, der er sket fra det øjeblik, hr. Henrik Dam Kristensen udtalte sig om det her, og så til i dag mindre end en måned efter?
For der er jo ikke sket noget.
Morten Bødskov (S), 2011-06-21:
Vi kan jo ikke få noget bevis for, at det her ligger inden for Schengen.
Jeg ved godt, at man i Dansk Folkeparti er ligeglad med det, og at man sådan trækker lidt på skuldrene ad det.
Nu er det så EU-ordføreren, som jo ved, hvad det handler om, der spørger.
Vi har jo spurgt igen og igen og har stillet spørgsmål på spørgsmål, men det kan simpelt hen ikke lade sig gøre at få et svar.
Derfor er det selvfølgelig en helt central del af det.
Det næste er, at Socialdemokraterne ikke mener, at pengene skal bruges på betonkomplekser ved grænsen.
Socialdemokraterne har sagt, at pengene skal bruges mest effektivt på at bekæmpe den grænseoverskridende kriminalitet.
Og hvad betyder det?
Det betyder, at vi ikke bruger pengene på beton, men at vi bruger pengene på eksempelvis at understøtte toldernes indsats, politiets indsats samt på at sikre mere udstyr.
Det er det, der er hele kernen i Socialdemokraternes tilgang til det her.
Jeg er som sagt godt klar over, at Dansk Folkeparti meget ihærdigt – al ære og respekt for det – holder fast i, at de har fået noget, som er af meget stor symbolsk værdi for at have sagt ja til at afskaffe efterlønnen og forringe folkepensionen.
Det er jeg helt klar over.
Men sandheden er jo den, at alle, der beskæftiger sig med det, ikke er enige i, at det er den mest effektive måde at bruge ressourcerne på.
Og det er derfor, at Socialdemokraterne har fremsat det her forslag, for det sikrer det.
Per Dalgaard (DF), 2011-06-21:
Med fare for, at hr. Bødskov begynder at snakke om efterløn, vil jeg alligevel spørge om noget, der har med grænsekontrol eller toldkontrol at gøre:
Hvad ligger der egentlig bag fru Helle Thorning-Schmidts udtalelse om, at den gamle grænsekontrol med bomme og paskontrol skulle etableres igen, således som hun udtalte i 2009?
Hvad ligger der egentlig fysisk af installationer på baggrund af den udtalelse?
Liselott Blixt (DF), 2011-06-21:
Nu taler ordføreren om at sende forkerte signaler, og Socialdemokraterne har det også meget med at tale om kovendinger.
Så derfor vil jeg gerne have et meget kort svar – jeg ved godt, at det kan være meget svært at svare enten ja eller nej – på, om det er korrekt, at hr. Henrik Dam Kristensen den 23. maj, lige efter at aftalen var blevet indgået, gik ud og sagde: Socialdemokratiet støtter i modsætning til Det Radikale Venstre aftalen, selv om partiet ikke er med i den?
Ja eller nej?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-06-21:
Hvis hr. Jacob Jensen noterer sig det, hr. Villy Søvndal sagde den dag, kan hr. Jacob Jensen se, at så talte han om 24 toldere.
Jeg tror, at vi snakker i omegnen af 98 toldere, der skal bruges ved grænsen.
Selvfølgelig kan man altid diskutere tallet, men det er jo i virkeligheden det, hr. Villy Søvndal sagde på SF's landsmøde.
Der er ingen tvivl om, at de toldere, vi har, gør et godt og rigtigt stykke arbejde.
Det er jo også derfor, at vi sammen med Socialdemokraterne adskillige gange har gjort opmærksom på, at det er problematisk, at regeringen har skåret i antallet af toldere, fordi vi ved, at der er brug for toldere ved de danske grænser.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-06-21:
Der er jo simpelt hen ikke grænser for alle de ting, Danmark må ifalde, hvis vi gennemfører forslaget om nogle flere toldere ved grænsen; vi kan ikke sælge vores varer, og Danmark bliver ugleset i hele verden.
Det er jo helt fantastisk.
Nu får vi så meddelelser ind om, at alle feriestederne melder alt udsolgt, og de siger, at det overhovedet ikke har skræmt tyskerne væk.
Tværtimod er der mange af de tyskere, som udlejerne kender til, der bifalder og forstår det danske ønske om øget kontrol ved grænsen.
Var det egentlig ikke også den forståelse, der kom til udtryk den 12. maj i Berlingske Tidende, da hr. Ole Sohn, gruppeformand for SF, sagde følgende: »SF og Socialdemokraterne har foreslået at fastholde grænsekontrollen, fordi det kan forhindre forbrydelser«. Så kan man jo spørge fru Pia Olsen Dyhr: Hvad mente hr. Ole Sohn?
Man må jo have diskuteret det meget intenst de seneste uger.
Hvad mente han med, at SF og Socialdemokraterne har foreslået at fastholde grænsekontrollen, når man nu er modstander af det, vi er i gang med at lave her?
Mike Legarth (KF), 2011-06-21:
[Lydudfald]
… derfor går det ind af det ene øre og ud af det andet.
Jamen alle partier, der står bag aftalen, har naturligvis sagt, at vi vil indrette os efter det, der står i Schengenaftalen, så det har vi svaret på.
Så hvis der måtte opstå en eller anden detalje, der gør, at vi er ude af kurs, retter vi selvfølgelig ind, men vi har taget alle forholdsregler, så det vil ikke ske.
Martin Henriksen (DF), 2011-06-21:
Nu har meget af debatten kørt på – og det er der også kørt på fra hr. Morten Østergaards side og fra Det Radikale Venstres side – hvilke signaler man sender til omverdenen, og hr. Morten Østergaard har også på vegne af Det Radikale Venstre udtalt sig om, at det sender et signal om, at Danmark er et land, der lukker sig om sig selv osv., og at det er et uheldigt signal at sende, og det går jeg ud fra at man har en vis forståelse for at der reageres på fra bl.a. tysk side osv.
Hr. Morten Østergaard nikker.
Så vil jeg høre, hvordan hr. Morten Østergaard forholder sig til, at det fremgår af Jyllands-Posten i dag, at tyskerne kræver toldanlæg ved Femernbro, og det fremgår af et notat fra Transportministeriet, at de tyske myndigheder har bedt om diverse kontrolforanstaltninger, bl.a. at der opstilles skilte og bomme.
Hvilket signal mener hr. Morten Østergaard at Tyskland sender med det?
Er det noget, som hr. Morten Østergaard måske føler trang til at tage afstand fra?
Morten Østergaard (RV), 2011-06-21:
Jeg kender ikke de konkrete overvejelser i forbindelse med Femern Bælt, men jeg kan sige, at Det Radikale Venstre er varme tilhængere af Schengensamarbejdet, og at vi ønsker en effektiv bekæmpelse af grænseoverskridende kriminalitet, og at vi støtter os til de vurderinger, der er fra Rigspolitiet og fra Europol, af, at det gør man bedst ved et forstærket politisamarbejde.
Desværre har Danmark jo et retsforbehold, der skaber forhindringer og løbende sætter os på sidelinjen i det europæiske politisamarbejde.
Men det er rigtigt, når hr. Martin Henriksen siger, at vi mener, at det her sender et signal om lukkethed.
hvis første ønske til politikerne var mere åbenhed, og som gav et klart signal om, at den her aftale skader Danmarks interesser, ikke så meget fordi man spilder skatteyderkroner på noget ineffektivt, men fordi signalet er lukkethed.
Jeg må sige, at jeg undrer mig, når Dansk Folkeparti kan komme med, hvad jeg synes er en absurditet om, at vores grænse er et nationalt anliggende.
Altså, vores grænse er jo da i sagens natur et internationalt anliggende i relation til de nabolande, vi grænser op til.
Man kan jo ikke sige, at vores grænse er et nationalt anliggende.
Det må være kommunegrænserne, man taler om.
Jeg er langt hen ad vejen enig i, at der har været sendt meget klare signaler fra Tyskland i den her debat, nemlig at man ønsker et Europa, som ikke er præget af grænser internt imellem EU-landene, og det synes jeg vi skal holde fast i.
Det er et synspunkt, jeg er meget enig i.
Jeg vil gerne være med til at sende det meget klare signal herfra i dag, at jeg dybt beklager, at danske folketingspolitikere bruger deres energi på at foreholde tyskerne deres historie i en debat, hvor Danmark bevæger sig langt ud over de internationale forpligtelser, vi har, og hvor vi har bragt os selv i store vanskeligheder.
Det vil jeg gerne sende et meget klart signal om og en beklagelse af, for det synes jeg ikke tjener noget formål, og jeg synes ærlig talt, at debatten havde været langt bedre tjent med at være foruden de ytringer.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-06-21:
Hr. Morten Østergaard svarede overhovedet ikke på det, der blev spurgt om.
Altså, det, der blev spurgt om fra hr. Martin Henriksens side, var jo, hvordan man forholder sig til, at der faktisk i dager steder, hvor der er kontrol på en grænsestreg, og at der i forbindelse med Femerntunnelen er krævet, at der bliver etableret faciliteter til kontrol ved grænsen.
Ved Frøslev er der et udbud i gang, som har været nævnt i debatten flere gange – vi har også behandlet det i Folketingets Finansudvalg, når vi har drøftet sagen – og som indebærer fysiske kontrolforanstaltninger, som primært skal drives af tyskerne, fordi det primært bliver på den tyske side.
Men det er i et samarbejde mellem Danmark og Tyskland, at man etablerer kontrolforanstaltninger på grænsen.
Når nu Det Radikale Venstre er så indædt modstandere af alt det her med kontrol ved grænsen, hvordan stiller man sig så til alt det eksisterende og alt det, der er på vej, som ikke er omfattet af den aftale, regeringen har lavet med Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne, men som er der?
Er det også noget, man vil have væk, så hurtigt man overhovedet kan komme af sted med det?