runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-29:
Den socialdemokratiske ordfører redegør jo ganske rigtigt for, at det her egentlig blot vil føre til, at danskere, der gerne vil spare op til pension, også mere end 100.000 kr. om året, bare flytter deres pensionsopsparing til en anden form for pensionsopsparing, altså f.eks. en livrente, hvor der ikke er noget loft over indbetalingen.
Så er det jo, at det kan undre: Hvorfor er det så vigtigt for regeringen, at danskerne ikke har et frit valg i forhold til pensionsopsparing?
Hvorfor skal danskerne partout have deres pensionsopsparing i form af livrente og ikke i form af ratepension?
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-29:
Det er jo ganske rigtigt, som min gode kollega fra Venstre fortalte, at det forslag, vi nu her behandler, i virkeligheden primært har to dele, nemlig en del, der ophæver fradragsretten for formueforvaltningsomkostninger ved opgørelse af beskatningsgrundlaget for pensionsafkastskatten, og det gør det med virkning allerede fra 2012.
Det er den ene del, og pointen er i virkeligheden, at vi nu gør reglerne ensartede, forstået på den måde, at der er nogle, der ikke vil kunne fradrage de her omkostninger fuldt på linje med, hvad der sker for andre formueforvaltere på det her område, som heller ikke kan fradrage de her omkostninger.
Man kan så i øvrigt håbe, at i og med at nogle, primært bankerne, ikke længere har den her mulighed, så bliver de måske i virkeligheden mere effektive til at forvalte de her formuer.
Jeg skal i øvrigt også sige, at afskaffelsen af den fradragsmulighed her for nogle ligger i fuldstændig smuk forlængelse af Konkurrencestyrelsens anbefalinger fra 2008 om, at skatterabatten, som det i virkeligheden er, falder bort.
Så det er i smuk forlængelse af, hvad der tidligere er anbefalet.
Det er den ene del af forslaget her.
Den anden del af forslaget er, at de fradragsberettigede indbetalinger til ratepensioner og, som det så smukt hedder, andre ophørende alderspensioner sænkes til 55.000 kr. pr. år.
Det er altså en skatterabat, man får ved at indbetale til en pensionsordning.
Der er mange gode grunde til, at det er en god idé, fordi vi alt andet lige hæver pensionsindbetalingerne, men når vi sænker loftet fra de 100.000 kr., der er gældende indtil nu, til de 55.000 kr., betyder det i virkeligheden, at andre pensionsformer alt andet lige bliver mere interessante end at opspare på de her ratepensioner eller de her ophørende alderspensioner, som det hedder.
Det betyder i virkeligheden, at vi vil kunne se en bevægelse over imod pensionsordninger, der løber hele livet, og det tror jeg vi alle sammen har en god og effektiv gavn af.
Og det er i virkeligheden det, der er pointen med det her incitament, nemlig at fjerne noget af skatterabatten ved at indbetale til nogle helt bestemte pensionstyper.
Det er rigtigt, som der bliver sagt, at provenuet alt andet lige i det første par år vil være temmelig stort, men det er også rigtigt, som Venstre pointerer, at det selvfølgelig betyder, at der er lidt mindre pensionsudbetalinger, der bliver beskattet på et senere tidspunkt.
Men alt andet lige er der altså et positivt provenu i de kommende år, og da det her jo er en del af finanslovaftalen, er det nok ikke overraskende, at Socialdemokraterne støtter lovforslaget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Problemet er, at 250.000 danskere ikke vil kunne foretage den pensionsopsparing på den måde, som de i dag mener er mest hensigtsmæssig.
Det bliver de afskåret fra.
Det vil sige, at det bliver regler herindefra, der afgør, hvorledes deres pensionsforhold bliver fremadrettet.
Det, som jeg tror den socialdemokratiske ordfører misforstod,
er, at hvis de 250.000, der i dag ikke er omfattet af loftet, men som vil blive det, vælger at flytte pengene over på en livrente, er der jo ikke noget umiddelbart provenu.
Det er kun, hvis man vælger ikke at spare så meget op, at der er et provenu, og det er det, jeg problematiserer.
For regeringen lægger jo til grund i sine provenuberegninger, at der vil blive sparet mindre op; at der vil være penge, der kommer ud til hurtigere beskatning, end hvis man ikke lavede det her loft.
Det er sådan set det, der er problemet.
Det, der også står tilbage, og som regeringen jo heldigvis er sådan rimelig ærlig med, er at sige, at ja, man tager nogle indtægter nu i stedet for at tage dem på et senere tidspunkt.
Ja, så indrømmer man jo også, at man så mangler pengene senere.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-29:
Nu tror jeg, at ordføreren står og modsiger sig selv, for før var det et meget stort problem, at vi sænker loftet, men så er det åbenbart lige pludselig ikke noget problem, at vi sænker loftet.
Det kan jeg ikke helt få til at passe sammen.
Men jeg vil godt bidrage til oplysning af Venstre og af ordføreren for Venstre.
Det er sådan, at ca. 80 pct. af dem, der bliver ramt af, at vi sænker det her loft – og ramt i gåseøjne – er topskatteydere.
Det vil sige, at det er dem med de høje indkomster i det her samfund, der kommer til at få mindre gavn af de skatteregler, vi har.
Og så siger vi, at den her præmie vil vi gerne give.
Vi vil bare ikke give så meget.
Det betyder i virkeligheden, at vi får et provenu ind, hvis der ikke sker adfærdsændringer.
Men det er altså sådan, at det er de højeste indkomster i det her samfund, der kommer til at få en lidt mindre skatterabat, end de ellers ville få.
Er det dét, der er det reelle problem, ved at vi sænker loftet fra de 100.000 kr. til de 55.000 kr.?
Det var jo nogle interessante svar på i virkeligheden meget interessante spørgsmål fra Liberal Alliance.
Jeg synes nu ikke rigtig, at der blev givet svar på det.
Det tror jeg heller ikke jeg får, hvis jeg stiller det samme spørgsmål.
Derfor vil jeg godt stille ordføreren et andet spørgsmål.
Det er jo rigtigt, at der, når man sænker den her fradragsret fra 100.000 kr. til 55.000 kr., er nogle, der ikke kan trække så mange penge fra på deres selvangivelse, som de ellers kunne.
Er ordføreren opmærksom på, hvor stor en del af dem, der rammes af det her, der ligger over topskattegrænsen, altså hvor stor en del af dem, der rammes, har de høje indkomster, når man sænker loftet fra 100.000 kr. til 55.000 kr.?
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Jeg tror desværre, at hr. Ole Birk Olesen fik blandet et par ting sammen.
Jeg har redegjort for, hvorfor vi tilbage i 2009 satte loftet på de 100.000 kr.
Det, jeg anførte i min ordførertale om den risikovillige kapital, drejer sig om fradraget for formueforvaltningsomkostninger.
For det er sådan, at hvis man skal ud at investere i en virksomhed, der ikke er på børsen, altså en unoteret aktie, eller lad os eksempelvis tage de 10 mia. kr., som den tidligere regering har været med til at tilvejebringe sammen med pensionsbranchen til at investere som risikovillig kapital i danske virksomheder, så er omkostningerne forbundet med den investering jo langt større, end hvis man bare, havde jeg nær sagt, skal holde øje med aktier, der er børsnoterede, eller obligationer.
Det er derfor, det her forslag vil betyde, at der vil være en tendens til, at pensionsselskaberne ikke vil investere så meget i særlig risikofyldte projekter som i dag, og det er det, jeg synes er stærkt bekymrende, nemlig at i en tid, hvor den største vækstbarriere – og det lyder samstemmende fra hele dansk erhvervsliv – er adgangen til risikovillig kapital, kommer regeringen med et forslag, der gør det mindre attraktivt for pensionsselskaber at investere i danske virksomheder.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-29:
Der er dog større forskel på at gå fra et loft, der overhovedet ikke er der – altså en situation, hvor der er mulighed for at sætte et uendeligt beløb hen til pension – og så indføre et loft på 100.000 kr. end at gå fra 100.000 kr. til 55.000 kr.
Altså, forskellen mellem uendelig og 100.000 kr. er betydelig større – den er faktisk uendelig stor – end forskellen mellem 100.000 kr. og 55.000 kr. Tilbage står jo stadig væk, at de problemer, som det vil afstedkomme, med, at der er mindre risikovillig kapital i Danmark, mindre opsparing, færre penge til at investere, jo også opstod, da man indførte loftet på 100.000 kr., uanset om man så gjorde det som et led i en skattereform.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Jeg har ikke det præcise tal.
Det tal, jeg har i klar erindring, er, at det er 250.000 danskere, der bliver ramt på deres pensionsopsparing.
De kan ikke fortsætte.
Det, der jo også er interessant i den her øvelse – og det tror jeg vi kommer til at bruge en del tid på under udvalgsarbejdet – er, hvad det er for nogle provenumæssige betragtninger, der ligger bag.
For hvis man vælger at flytte de sidste 45.000 kr., som loftet nu sænkes med, over til en livrente, er der jo ikke noget umiddelbart merprovenu lige nu og her for staten, og så er der ikke penge, der kommer til ekstrabeskatning.
Man må jo antage, i og med at regeringen forventer et stort midlertidigt provenu, at der så er nogle, der undlader at spare op, og det mener jeg jo er en tilståelsessag, nemlig at der vil være folk, der lægger færre penge til side til pension.
Og det synes vi sådan set fra Venstres side er bekymrende.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-29:
Man kan sige, at når vi sænker loftet for indbetaling til de her ratepensioner, rammer det selvfølgelig nogle mennesker.
Der kan man sige, at så kan man spare op i alle mulige andre sammenhænge.
Man kan sikkert finde et eksempel med folk, der er kommet sent i gang med at spare op, men det ændrer ikke ved det samlede sigte med det her lovforslag.
Det, man skal holde sig for øje, er, at en af pointerne er at sørge for, at folk går bort fra den der begrænsede pensionsudbetaling, ratepensionsudbetaling, over mod en mere langvarig udbetaling af pensionsordningen.
Det tror jeg samlet set er til gavn for danskerne.
Jeg vil slet ikke forsøge at bortforklare, at man kan finde enkelte, måske teoretiske eksempler på, at det her vil ramme nogen, men samlet set er sigtet med det her lovforslag rigtigt, og det vil have den effekt, at man går over i nogle pensionsopsparingsordninger, der er mere interessante set fra regeringens og det danske samfunds side.
Nej, det sidste kan jeg meget, meget kraftigt afvise.
Og pointen er jo ikke, at man ikke har frit valg, man har fuldstændig frit valg.
Pointen er bare, at vi ikke giver så stor en skatterabat til dem, der vælger at spare op på ratepension, men man har da lov til at spare op på en ratepension.
Man har lov til at spare op i andre opsparingsformer.
Pointen er bare, at nogle af dem med de højeste indkomster i det her land ikke længere får så stor en skatterabat.
Der er altså en betaling fra fællesskabet til vedkommende, når vedkommende sparer op på en ratepension.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-29:
Jeg vil sige til hr. John Dyrby Paulsen, at disse rige danskere, som ordføreren omtaler, jo kan få nøjagtig den samme skatterabat, det er blot at flytte pensionsopsparingen over på livrenteprodukter.
Og så var spørgsmålet: Hvorfor er det bedre, at danskerne har livrenteprodukter frem for ratepensioner?
Hvorfor betyder det så meget for regeringen, at den har ønsket via skatteforskelle at favorisere livrenteprodukter, mens man straffer ratepension?
Hvorfor?
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Nu var kritikken af det valgte loft jo ikke et spørgsmål om, at jeg havde foretrukket det andet, bestemt ikke.
Det var bare blot at opremse endnu et løftebrud fra Socialdemokratiet.
Så skulle hr. John Dyrby Paulsen måske sådan tænke lidt over, hvad hans parti har været med til at skrive i regeringsgrundlaget om det vigtige omkring arbejdsudbud, inden vi får den store lektion her.
Det virker i hvert fald påfaldende, at det, der står i regeringsgrundlaget at man er optaget af, så nu lige præcis her i dag betyder noget andet.
Synes hr. John Dyrby Paulsen, at det er et godt signal at sende til den danske pensionsopsparer?
det bliver man glad for med tiden.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-29:
Det er jo lidt underligt at stå at blive kritiseret for at sænke det her loft og samtidig blive kritiseret for, at vi ikke indfører et andet loft, punkt 1.
Punkt 2, det er jo en besynderlig diskussion, vi har hver gang.
Venstre tager det frem, at vi nu begrænser arbejdsudbuddet, som om at det simpelt hen er den eneste faktor i det her land, som har nogen som helst betydning for erhvervslivet.
Der må jeg bare sige, at sammenhængen mellem arbejdsudbuddet og skabelsen af job er på meget, meget lang sigt.
Vi hører jo fra de højreorienterede partier gang på gang, at arbejdsudbuddet er det eneste vigtige.
Der vil jeg bare som økonom sige, at den sammenhæng er på meget, meget lang sigt, så selv om man ændrer arbejdsudbuddet nu og her, ændrer det ikke på antallet af job nu og her.
Det er det, der er vigtigt, og det er væksten i Danmark, der er det vigtigste.
Så lad mig sige meget enkelt: Hvis Venstre har den opfattelse, at det her forhindrer, at folk sparer op til pension – og det kan man jo diskutere meget – så er det jo interessant at spørge, hvad i alverden folk så gør med de penge, de ikke sparer op til pension.
Ja, hvis de går ud og lægger dem i privatforbrug, skaber det faktisk flere job i Danmark.
Så man skal huske fra Venstres side at lade være med konstant at sætte kikkerten for det blinde øje, men sørge for at have begge øjne med, så man ser, hvad der sker både på den ene og på den andet side af lighedstegnet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-29:
Til det sidste må man sige, at svaret så til dansk erhvervsliv er: Få nogle højere skatter og afgifter, så får I det alle sammen meget bedre.
Altså, det er jo notorisk noget vås.
Jeg troede også, at den socialdemokratiske ordfører var klar over, at effekten af finansloven på arbejdsudbuddet er, at man begrænser arbejdsudbuddet med 4.000.
Det kan man jo heller ikke ligefrem sige er særlig vækstfremmende.
Det gør det jo ikke mere attraktivt at spare op, og det gør jo ikke, at der er flere, der vælger at sige, at o.k., man må hellere lægge lidt ekstra til side, når regningen for det her forslag altså er ½ mia. kr. om året.
Så synes jeg måske også bare, at det er påfaldende, at den mulighed, der nu fremhæves med livrenter, var det, Socialdemokratiet gik til valg på, nemlig at der også skulle være et loft på 100.000 kr., så meldingerne har jo været mangt og meget fra Socialdemokratiets side i den her sag.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-29:
Problemet med Venstre er, at man sætter kikkerten for det blinde øje, hver eneste gang vi snakker skatter og afgifter.
Man ser kun på det, der bliver opkrævet; man ser ikke på, hvad der bliver gjort i andre sammenhænge.
Derfor opfordrer jeg Venstre til at se finansloven i en sammenhæng, og jeg skal gerne give lidt undervisning i det, hvis det er svært at forstå.
Men pointen er jo, at når vi opkræver skatter eller afgifter i det her land, bruger vi dem til noget aktivt.
Men jeg må også sige, at det, der er væsentligt for dansk erhvervsliv, ikke er den lille ekstra formueforvaltningsafgift, som der i det her tilfælde er tale om; det er jo i virkeligheden at få sat gang i væksten i Danmark.
Omsætning og salg er det, der er problemet for de danske virksomheder, og det er det, der er hovedproblemet.
Det har vi alle sammen i det her Ting en forpligtelse til at være med til at løse, og det er i al beskedenhed det, vi forsøger med finansloven.
Lad mig først sige, at jeg ikke tror, at man i min tale kan påvise noget, som ikke hænger sammen.
Med hensyn til om det her gavner eller ikke gavner, vil jeg sige, at det jo faktisk er sådan, at den her regering har lavet en kickstart.
Den kickstart finansieres i det samlede finanslovforslag.
Man skal jo huske, at det, den nye regering har gjort i forhold til den gamle VK-regering, som spørgeren jo var en del af, er, at vi krone for krone har fundet de penge, vi skal bruge, herunder også til den kickstart, som nu sættes i gang.
Den kickstart skaber arbejdspladser i Danmark.
Det er der ingen tvivl om.
Det er næsten 10.000 job alene til næste år.
En del af finansieringen fra bl.a. det her forslag, men også andre, går jo til de her nye tiltag, vi gerne vil lave i Danmark, og som skaber nye job i Danmark.
Så ja, samlet set fra finansloven er der en positiv effekt på jobskabelsen.
Det er der slet, slet ingen tvivl om.
Mads Rørvig (V), 2011-11-29:
Tak for det.
Det var en fornøjelse at høre hr. John Dyrby Paulsens indlæg, fordi det ikke rigtig hænger sammen: Nu plæderer man meget for, at livrente er vejen frem.
Det var ikke det, vi hørte fra Socialdemokraterne i valgkampen.
Da ville man ind og lægge et loft på 100.000 kr. for indbetaling på livrente, men også der har man ændret synspunkt, siden man har fået regeringsmagten.
Vi står i en krisesituation lige nu.
Det gælder hele verden, også Danmark.
Gavner det her lovforslag dansk erhvervslivs vækst i de kommende år?
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-29:
Jamen pointen er i virkeligheden meget enkel, nemlig at det har været vigtigt for regeringen at give et incitament til at finde nogle opsparingsformer, som ikke har den her ophørende karakter, som bl.a. ratepensionerne har.
Vi tror helt klart på en bevægelse over imod den mere livsvedvarende pensionsopsparing frem for ratepensioner og ophørende pensioner, og det er det, der i virkeligheden er pointen med det her forslag.
Jeg er glad for, at Liberal Alliance anerkender, at der er det her skatteincitament, som flytter folks sådan motivation og incitament til at spare op i forskellige ordninger, så der er vi i virkeligheden enige.
Så når vi gør det her, er det helt klart for at få en ændring i den form for pensionsopsparing, som folk i givet fald vil vælge.
Mads Rørvig (V), 2011-11-29:
Det hjælper jo ikke meget at give en knallert en kickstart, hvis man allerede har druknet den.
Hvis man kigger på det konkrete lovforslag, vi behandler nu her, vil man se, at det vil øge omkostningerne, skatteindtægterne, med over 200 mio. kr.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-29:
Dette lovforslag handler om afskaffelsen af fradrag for formueforvaltningsomkostninger og nedsættelse af loftet for indbetaling til ratepension.
I dag har man fradragsret for indbetaling til ratepension på 100.000 kr. årligt, men det her lovforslag nedsætter dette beløb til 55.000 kr.
Argumentet for nedsættelsen er jo ifølge lovforslaget, at man vil give incitament til, at folk reducerer deres ratepensioner, men hvorfor egentlig det?
Hvad er logikken i, at man vil fjerne folks frihed til at vælge, hvilken pensionsopsparing de ønsker?
Hvad er logikken i, at man opfordrer folk til at spare mindre op til pensionen?
Så svaret på, hvad der er logikken i det her forslag, er, at der ikke er anden logik, end at målet er at få flere penge i statskassen, på samme måde som det er med regeringens andre forslag i dag på skatte- og afgiftsområdet.
Den samme logik gør sig gældende ved afskaffelse af fradraget for formueforvaltningsomkostninger.
Her synes det eneste formål igen at være, at man vil kradse flere penge ind i skat.
Det er absurd, at regeringen med dette lovforslag ønsker at forringe alle danskeres muligheder for at spare op til pension.
Endelig vil det skabe problemer for en lang række lønmodtagere, da de er tvunget ind i en pensionsopsparing via deres overenskomst.
Hvad skal de LO-medlemmer, som ikke har mulighed for at skifte til et andet pensionsselskab, hvis formueforvaltningsomkostninger er lavere, egentlig gøre?
Det kunne være sjovt at vide, hvordan LO ser på, at deres medlemmers pensioner nu forringes af den røde regering.
I øvrigt er det også vigtigt at tage hensyn til alle de små selvstændige erhvervsdrivende, som også får forringet deres muligheder på grund af loftet på ratepensionerne.
De har jo meget svingende indtægter i løbet af årene og dermed et svingende overskud, og derfor kan det også være svært for dem at foretage en konstant indbetaling til en ratepension.
Det burde stå klart for enhver, at vi i Danmark med den aktuelle befolkningsudvikling har behov for, at så mange danskere som muligt bliver i stand til at betale for deres egen alderdom.
Men desværre er den logik ikke nået til partierne bag finansloven.
Logikken burde jo være, at vi skal have velhavende såvel som ganske almindelige middelklassedanskere til at spare op til deres egen pension, hvilket mindsker den offentlige pensionsbombe, som ellers detonerer om ganske få år, da vi har den udfordring, at der er flere, der går ud af arbejdsmarkedet, end der kommer ind på arbejdsmarkedet.
Det her lovforslag gør det stik modsatte.
Derfor er det ganske enkelt en dårlig idé, og derfor kan vi i Dansk Folkeparti ikke støtte lovforslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-29:
Jamen en fornuftig skattepolitik kan jo være mange ting, det er jo bare ord.
Altså, kæmpede Det Radikale Venstre for, at det samlede skattetryk ikke skulle stige, at danskerne ikke skulle betale mere i skat, end de i forvejen gjorde?
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-29:
Jamen Radikale Venstre kæmper altid for at gennemføre en fornuftig skattepolitik, og det gør vi også fremadrettet.
Og jeg mener, det er nødvendigt her og nu med de ting, der ligger her, at tilvejebringe det ekstra råderum for at kunne afskaffe fattigdomsydelserne og for at kunne lave andre fornuftige tiltag.
Det er ikke ifølge den radikale bog, at vi skal sætte skatten op på arbejde, men vi har jo tidligere sagt, at øgede skatter, der regulerer sundhed og har et miljømæssigt sigte, godt kan komme på tale.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-29:
Jeg vil gerne bede ordføreren redegøre for en gang til, om Det Radikale Venstre i forhandlingerne med S og SF kæmpede for, at det samlede skattetryk ikke skulle stige, som Det Radikale Venstre gik til valg på.
Kæmpede Det Radikale Venstre for det?
Det er et simpelt spørgsmål.
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-29:
Ja, Radikale Venstre kæmper altid for, at danskerne ikke skal betale mere i skat, altså samlet set.
Så vi har en ambition om at holde skattetrykket i ave, og det ved jeg at der også er mange andre der støtter.
I Det Radikale Venstre ser vi ikke så dogmatisk på tingene.
Så det er jo den samlede pakke, man skal se på.
Jeg går heller ikke ud fra, at hr. Brian Mikkelsen synes, at fedtafgiften ligefrem var nogen banebrydende konservativ landvinding, det var vel også som led i forårspakke 2.0, at man accepterede den.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-11-29:
Nu bliver jeg nødt til at spørge for at kunne forstå svaret: Er konklusionen på mit spørgsmål, at Det Radikale Venstre støtter højere skatter og afgifter for virksomhederne?
Det er det konkrete spørgsmål.
Det handler om, om seks ud af de syv lovforslag, vi behandler her i eftermiddag, støtter højere skatter og afgifter for virksomheder, som medfører tab af arbejdspladser og konkurrenceevne – ikke al den snak om, at man putter det ind i en kontekst, for der er jo et flertal i Folketinget imod de skatter og afgifter.
Så derfor er mit spørgsmål til Det Radikale Venstre, om man støtter øgede skatter og afgifter for virksomhederne, som betyder tab af arbejdspladser og konkurrenceevne, når der kan konstateres et flertal imod det, når man tæller mandater i Folketinget.
Så det er et interessant spørgsmål til Det Radikale Venstre.
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-29:
Det er radikal politik at se samlet på samfundsøkonomien, og det her med at pille lidt i, om det enkelte forslag har den og den konsekvens, er ikke relevant.
Det, der er relevant i forbindelse med den her finanslovaftale, er også at se på de initiativer, som Det Radikale Venstre – sammen med regeringen – har taget, når det handler om at kickstarte økonomien, og det peger i retning af mere beskæftigelse og et højere arbejdsudbud.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-11-29:
Det var nu et relevant spørgsmål fra den forrige spørger, for ordføreren står der jo som repræsentant for Det Radikale Venstre, ikke som repræsentant for regeringen.
Og derfor er det interessant at spørge ordføreren for Det Radikale Venstre om de seks ud af de syv lovforslag, vi skal behandle i dag.
De seks af dem koster arbejdspladser, de seks af dem hæver skatter og afgifter, og de seks af dem koster konkurrenceevne.
Er det radikal politik?
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-29:
Vi har jo tidligere foreslået afgifter, som regulerer sundhed, og afgifter, som regulerer miljøet og har et grønt sigte.
Så jeg ved ikke, hvor spørgeren har alle de her mærkelige opfattelser af løftebrud fra, men det harmonerer slet ikke med den politik, som Det Radikale Venstre har lagt frem.