runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2016-05-23:
Det er ikke sådanne initiativer, der løfter folk ud af fattigdom.
Det er heller ikke ulandsbistand eller andre ting.
Det, som har givet den ekstremt positive udvikling, vi har set gennem de seneste årtier, altså, at milliarder af mennesker er løftet ud af fattigdom, skyldes, at verden er blevet mere fri og åben; at markedsøkonomien, samhandel mellem nationer er blevet større; at der bliver investeret på kryds og tværs.
Det løfter mennesker ud af fattigdom, ikke statslige puljer til sociale investeringer, som udgør et ekstremt lille beløb i forhold til de samlede investeringer, der bliver lavet via en fri og åben global markedsøkonomi.
Hvis man ønsker, at mennesker skal ud af fattigdom – og det gør vi i Liberal Alliance – bør man arbejde på frihandelsaftaler.
Man bør arbejde på at nedbryde handelsbarrierer, som vi desværre også har i Europa i forhold til den tredje verden.
Det er effektivt, og det er win-win for både os og for den tredje verden.
Torsten Gejl (ALT), 2016-05-23:
Mener ordføreren, at alle os, der betaler til ATP, skal have nogen som helst indflydelse på, hvad ATP's midler skal investeres i?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-05-23:
Nej, jeg har jo redegjort for, at jeg mener, vores udgangspunkt er, at man ikke bør tvinges til at investere i en bestemt pensionsform, men at man bør have råderet over sine egne pensionsmidler.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-23:
[Lydudfald]
... Jeg bemærkede, at ordføreren sagde i sin ordførertale, at det jo ikke er os, der skal bestemme, hvad der skal investeres i.
Det er jeg selvfølgelig fuldstændig enig i, det er heller ikke det, beslutningsforslaget handler om.
Beslutningsforslaget handler om, at vi sætter en ramme, der siger, at når man skal investere, skal man ikke udelukkende tage hensyn til det økonomiske afkast, man skal også tage hensyn til de sociale og miljømæssige afkast.
Er ordføreren ikke enig i det princip?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-23:
Jo, som udgangspunkt er jeg helt enig i de overordnede principper
Jeg synes også, det fremgår af ATP's retningslinjer, at de skal være optaget af de her såkaldte ESG-hensyn, altså at der tages hensyn til miljø, det sociale og selvfølgelig selskabsledelse.
Helt konkret er der krav til ATP, det fremgår også af beslutningsforslaget, om ikke bare at respektere lov og ret i de lande, de opererer i, de skal også respektere regler, normer og standarder, der følger af konventioner og andre internationale aftaler, og det gælder, uanset om det land, hvori selskabet opererer, har tiltrådt disse konventioner.
Det er jo noget af det, som jeg er helt enig med ordføreren i, at ATP skal være optaget af, for det står faktisk også i deres retningslinjer, at de skal det.
Pernille Schnoor (ALT), 2016-05-23:
Jeg forstår det sådan, at Liberal Alliance og ordføreren ikke anerkender, at vi er juridisk bundet af den aftale i Paris.
Det, jeg godt vil høre lidt mere om, er noget af det første, som ordføreren sagde.
Vil ordføreren uddybe det her med, sådan som jeg hørte det, at vi skal arbejde på, at man får råderet over de penge, man faktisk lægger i pensionsselskaber, og de penge, som bliver investeret?
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren uddybe lidt, hvad det går ud på.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-05-23:
Jamen som jeg sagde i min ordførertale, er vi villige til at diskutere, om man kan indrette pensionssystemet anderledes, sådan at lønmodtagerne får råderet over placeringen af deres pensionsmidler.
Det er vi meget villige til at diskutere.
Vi synes sådan set, det er topmålet af arrogance, at vi som menneskehed skulle kunne beslutte os for, at temperaturen langt, langt ud i fremtiden skulle begrænses, eller at vi skulle kunne bestemme over, hvor meget den måtte stige.
Det, vi har tillid til, er, at det er altafgørende for menneskeheden, og det er jo sådan nogle ord, der bliver brugt her i debatten, at der bliver ført en politik på verdensplan, der gør, at mennesker kan løftes ud af fattigdom.
For det er forudsætningen for at løse alle andre udfordringer.
Der er trods alt også andre udfordringer i den her verden end klimaudfordringer.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-23:
Jeg synes, det er en rigtig skuffende behandling, som det her lovforslag har fået indtil nu.
Set med Enhedslistens briller er det et rigtig godt forslag, som vi varmt vil støtte.
Jeg synes, at de indvendinger, der kommer, rammer noget ved siden af.
Der er i forvejen en lovgivning, der regulerer, hvordan man skal investere, nemlig at man skal sikre det højest mulige afkast, så jeg kan ikke se, og det bekræftede Socialdemokraternes ordfører jo også, at der er noget juridisk til hinder for, at vi vedtager et sådant forslag.
Så henviser ministeren til ATP's start i 1963.
Det var jo som led i den såkaldte helhedsløsning, hvor formålet var at inddrage nogle lønstigninger og begrænse lønudviklingen her i landet.
For at hjælpe på det indførte man en tvangsopsparing, som man så kaldte for arbejdsmarkedets tillægspension.
Der var også et højere formål med det, nemlig at man på sigt kunne nedbringe den skattefinansierede folkepension, altså udgifterne til den, fordi man i højere grad pålagde lønmodtagerne selv at spare op til deres alderdom.
Vi kunne så have en lang diskussion om det fornuftige i det, men jeg tager det med for lige at understrege, at det er lønmodtagernes egne penge, vi her taler om.
Derfor er det fuldstændig legalt, at vi i Folketinget som foreslået af Alternativet har en diskussion om, hvad det er for nogle principper der skal ligge til grund for de investeringer, som vel landets største pengetank – den er på 600 mia. kr. – foretager.
Det har en kæmpe indflydelse på udviklingen i ikke bare vores samfund, men faktisk i hele verden, hvordan vi investerer de penge.
Der må jeg altså sige til ministeren og til alle de andre partier, at der er løbet rigtig meget giftig gylle i vandløbene siden 1963.
Der er siden 1963 sluppet rigtig meget CO2 op i de højere luftlag til stor skade for hele klodens udvikling og fremtidsmuligheder.
Kloden skriger på bæredygtig økonomi og bæredygtige investeringer.
Så vil jeg lige glæde mig over en lille ting, der ikke har været omtalt endnu, og som ikke er så lille endda, og det er, at der også indgår, at man som led i bæredygtigheden også skal bestræbe sig på at investere i virksomheder, hvor der er ordnede forhold for medarbejderne, altså overenskomster og den slags.
Det er jo fuldstændig legalt og fornuftigt, at vi diskuterer det her.
Så taler man om, at man ikke skal indsnævre rammerne.
Men hvad er det for nogle rammer, der gælder i dag?
Det er vel en ret snæver ramme, der animerer virksomhederne til det, der hedder den kortsigtede profit, uden at skele til de langsigtede konsekvenser af de investeringer, man foretager.
Enhedslisten vil støtte forslaget.
Og så vil jeg lige stille spørgsmål til det her med den ændrede opbygning af ATP – jeg kan ikke rigtig læse det i forslaget – når Alternativets ordfører kommer på talerstolen.
Jeg mener nemlig, at det fuldt ud er muligt at gennemføre det her forslag uden at gribe ind i den måde, ATP er opbygget på.
Men det er jo trods alt en juridisk detalje, der vil kunne afklares i det videre arbejde med forslaget, som Enhedslisten selvfølgelig gerne vil bidrage til.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-05-23:
Mange tak for det.
Med det her forslag vil Alternativet indføre lovgivning, som forhindrer ATP i at investere i kul-, olie- og gasproduktion.
Vi synes fra Liberal Alliances side, at det er et dybt usympatisk beslutningsforslag.
ATP skal sikre et afkast til lønmodtagerne; de skal sikre et afkast, som gør, at lønmodtagerne har noget at leve af, når de går på pension.
Derudover er energi en helt grundlæggende forudsætning for, at man kan løfte mennesker ud af fattigdom.
Det synes Alternativet ikke at kere sig særlig meget om.
Kul, olie og gas står stadig væk for mellem 80 og 90 pct. af verdens primære energiforbrug.
Når milliarder af mennesker gennem de sidste årtier er blevet løftet ud af fattigdom, har fået adgang til bedre dannelse og bedre sundhed og dermed har fået en længere levetid, bedre liv, så skyldes det adgangen til energi.
Gør man energien dyrere, gør man adgangen til energi dyrere, vil det forhindre, at mennesker bliver løftet ud af fattigdom og får et bedre liv.
Det kan måske synes ligegyldigt, når man er medlem af Alternativet og bor i Danmark, men det er ikke ligegyldigt for rigtige mennesker i den tredje verden.
Derfor kan vi ikke støtte det her beslutningsforslag.
Vi synes, at det dybest set er et usympatisk og virkelighedsfjernt beslutningsforslag.
Hvis Alternativet derimod ønsker, at lønmodtagerne får større råderet over deres egne pensionsmidler, herunder over placeringen af de pensionsmidler, så er vi sådan set villige til at diskutere det.
Men det er en anden diskussion end den, der er lagt op til her, og vi kan som sagt ikke støtte beslutningsforslaget.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-23:
Tak til ordføreren.
Jeg tænker, at ordføreren er enig med Alternativet i, at pensionsselskaberne har rigtig mange penge, de kan investere.
Og i forhold til investeringer ønsker Alternativet jo, at pensionsselskaberne hjælper med til at investere i de firmaer, der leverer bæredygtige løsninger, herunder også i den tredje verden.
Altså, er ordføreren ikke enig i, at vi har en udfordring, når to tredjedele af vores fossile energi skal blive i jorden ifølge vores bindende aftale fra COP21?
Så er vi også nødt til at se på andre selskaber, og dermed kunne pensionsselskaberne være en rigtig vigtig løftestang i den forbindelse.
Pernille Schnoor (ALT), 2016-05-23:
Nu kalder ordføreren det for et usympatisk forslag, og jeg synes jo, at det er meget sympatisk, at ordføreren kerer sig om de fattigste mennesker her i verden og får det vinklet på den måde.
Nu er det jo sådan, at klimaflygtninge er en af de største udfordringer i verden i dag, og Bangladesh, som bliver nævnt, er faktisk et af de steder, hvor man har størst udfordringer med det.
Så jeg forstår ikke helt, at vi skal have Bangladesh med ind i det her lige nu.
ATP er jo ikke en helt almindelig virksomhedskonstruktion.
Jeg kunne godt tænke mig igen at spørge ordføreren her om, hvordan ordføreren forholder sig til den juridisk bindende aftale, vi lavede i Paris.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-05-23:
På et tidspunkt vil vi stoppe med at bruge fossile brændstoffer.
Den udvikling vil ske.
Når vi gør det, vil det sikkert være på et tidspunkt, hvor de kendte reserver af fossile brændstoffer – olie og gas – vil være større end nogen sinde.
Men vi vil alligevel skifte, fordi der vil være teknologier, som simpelt hen vil gøre, at det er billigere at bruge ikkefossile brændstoffer.
Det er en god udvikling.
Men hvis man presser den udvikling igennem, vil det have store omkostninger for de fattigste mennesker her i verden, for for dem er det altafgørende, at de har adgang til billig energi.
Det er en forudsætning for at opbygge velstand, og velstand er en forudsætning for at kunne klare de udfordringer, vi har i fremtiden.
Jo rigere et land er, jo nemmere vil det have ved at klare de udfordringer, der kommer i fremtiden.
Eventuelle klimaændringer og konsekvenserne af dem vil ramme et velstående land som Holland langt mindre end et fattigt land som f.eks. Bangladesh.
Derfor er velstand vejen frem til at løse de udfordringer, vi har i fremtiden.
Hans Andersen (V), 2016-05-23:
Og derfor glæder jeg mig også over, at ATP faktisk kan investere i DONG, for hvis vi nu fulgte Alternativets forslag, ville der jo være problemer, i forhold til at ATP kunne investere i DONG og dermed være med til at gøre Danmark til et grønnere og endnu bedre sted at leve.
Så jeg synes, at der her er en udfordring.
Hvis man følger Alternativets forslag til punkt og prikke, vil det jo afskære ATP fra at lave, mener jeg, faktisk rigtig fornuftige investeringer til gavn for alle danskere.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-05-23:
Nej, det synes vi ikke er problematisk overhovedet.
ATP er som sagt sat i verden for at sikre et afkast til lønmodtagerne.
Det er godt, at det er det, de har fokus på, og det skal de vedblive med at have fokus på.
Det er ikke bare godt for lønmodtagerne i Danmark, det er også godt for borgere i fattige lande, at der bliver investeret i virksomheder med produktion i deres lande, herunder også produktion af fossile brændstoffer, for det er stadig væk en forudsætning for vækst og velstand, at man har adgang til fossile brændstoffer.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-23:
Jeg er rigtig glad for, at ordføreren anerkender, at der er behov for at investere i klimavenlig teknologi.
Det er jo det, vi gerne vil presse på for med det her forslag, og det vil dermed også komme den tredje verden til gode.
Synes ordføreren slet ikke, det er problematisk, at ATP ligger så langt nede på listen i forhold til så ifølge ordføreren at være med på den trend, der er i at investere i miljømæssige tiltag?
Søren Pind (V), 2016-05-24:
Beslutningsforslaget pålægger regeringen at sikre, at Danmark ikke deltager i tilfangetagelse og udlevering af Edward Snowden eller i øvrigt på andre måder assisterer eller støtter de amerikanske myndigheder i deres forsøg på at anholde ham.
Regeringen kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Det er almindelig kendt, at USA ønsker Edward Snowden udleveret til retsforfølgelse for en række alvorlige forbrydelser.
Og det er lidt uklart, hvad det præcis er, forslagsstillerne ikke ønsker at man fra dansk side skulle foretage sig med henblik på at hjælpe amerikanerne i forbindelse med tilfangetagelse og udlevering af Snowden, da bemærkningerne til forslaget mest af alt har karakter af et hyldestskrift til den pågældende.
Uanset om der tænkes på landingstilladelse, transittilladelse eller udleveringsbeslutning, er der tale om konkrete sager, som skal behandles efter loven.
Folketinget har således allerede én gang forholdt sig til, hvordan sådanne sager skal behandles, og det er ikke i Folketingssalen.
Jeg vil nu i øvrigt afholde mig at sige mere om landingstilladelser, for det er som bekendt transport- og bygningsministerens område.
Forslagsstillerne kalder Snowden for en af vor tids vigtigste forsvarere for grundlæggende demokratiske rettigheder.
Det synspunkt deler jeg ikke, tværtimod.
Ikke desto mindre kan man under alle omstændigheder forstå forslaget sådan, at der lægges op til en politisk motiveret forhåndsafgørelse af en konkret sag om udlevering.
Det mener jeg er retssikkerhedsmæssigt betænkeligt og dårligt harmonerende med almindelige demokratiske retsstatsprincipper.
Der er lighed for loven, også for Edward Snowden, hvis det engang måtte blive aktuelt.
Danmark samarbejder med mange lande, bl.a. om efterforskning og retsforfølgelse af lovovertrædelser.
Det er helt afgørende i en moderne verden med grænseoverskridende kriminalitet.
Hvis en person ansat i den danske efterretningstjeneste lækkede fortrolige oplysninger, der kunne skade danske interesser, ville vi også fra dansk side ønske, at den pågældende kunne blive retsforfulgt i Danmark.
Forslagsstillerne anfører bl.a. som begrundelse for forslaget, at der er grund til at være bekymret for Edward Snowdens mulighed for en retfærdig rettergang i Amerika.
Jeg må hertil sige, at USA er en demokratisk retsstat.
Jeg har intet grundlag for at nære mistillid til, at USA vil sikre, at Edward Snowden får en retfærdig rettergang, hvis han vender tilbage.
Det ville være betænkeligt, hvis Danmark på baggrund af politiske sympatier skulle forhindre en anden retsstat i at retsforfølge en person, der har begået lovovertrædelser på statens territorium.
På den baggrund kan regeringen som sagt ikke støtte forslaget.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-24:
Tak til ministeren.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ind til, om Danmark har fået en garanti fra USA om, at Snowden vil få en offentlig rettergang.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-24:
Jeg synes egentlig, ministeren har en pointe i det, han siger.
Jeg ved ikke, om man kan kalde det særbehandling, men det handler jo om en individuel person.
Men så lad mig spørge på en anden måde: Synes ministeren ikke som justitsminister, at når det handler om de lande, vi har udleveringsaftaler med, så må vi stadig væk godt sikre os, at der f.eks. ikke afsiges dødsstraf, at der er en fair rettergang og en række andre principper, som vi normalt hylder?
Søren Pind (V), 2016-05-24:
Det ved jeg ikke noget om.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-24:
Det, jeg jo synes er interessant, i forhold til om Danmark vil tage stilling til at udlevere Snowden, er, om vi er sikre på, at han får en offentlig og fair rettergang, eller om det bliver for lukkede døre.
Er det noget, justitsministeren også interesserer sig for?
Søren Pind (V), 2016-05-24:
En sådan udlevering vil skulle ske efter loven, og mere er der ikke i det.
Og den vil kunne påklages osv.
Det er jo ikke mig, der skal tage stilling til det.
Det bryder afgørende med, at loven er lige for alle.
Preben Bang Henriksen (V), 2016-05-24:
Det er måske mig, der har udtrykt mig forkert.
Når jeg sagde, at der var tale om en fornuftig og kringlet, og mon ikke også jeg brugte udtrykket velovervejet, lovgivning, så skyldes det altså forarbejderne dertil og forarbejdet dertil i det forældelsesudvalg, som blev nedsat.
Men det er selvfølgelig ikke et udtryk for, at det ikke kan lade sig gøre at ophæve forældelsesfristerne totalt for de her krav.
Jeg er bare nødt til at sige, at det er civile sager, vi taler om her, og jeg kunne da sagtens forestille mig, at vi også i den forbindelse var nødsaget til at kigge på en række andre situationer, hvor det var mindst lige så rimeligt at få ophævet forældelsesfristerne.
Det er i hvert fald et noget kompliceret arbejde, vi bevæger os ind i, og jeg vil da ikke håbe, at der sker det, at der ligesom kommer en hovsaløsning i forbindelse med et bestemt emne, som tilfældet er her.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2016-05-24:
Vi skal jo helt tilbage til starten af det her århundrede.
Det er dog lidt længere end til 2008.
Vi skal lidt længere tilbage igen, til da vi første gang havde debatten om Godhavn.
Det er bare for at sige, at jeg ved ikke, hvor meget hovsaløsning det er.
Det er stort set alle de år, jeg har været på Christiansborg, at vi har debatteret det her spørgsmål.
Så er det rigtigt, at det er nu, der er et flertal for det, og det kan man jo så glæde sig over.
Men at sige, at det kommer som en tyv om natten, tror jeg måske alligevel er at strække den lidt langt.
Der har jo netop i mellemtiden faktisk været et ret grundigt arbejde.
Så kan man sige, at så når vi frem til en konklusion nu, som er anderledes end den på et tidligere tidspunkt, men det er et udtryk for, at verden forandrer sig.
Det gør de politiske flertal også.
Jeg vil bare sige, at det der med at sige, at der er fornuft i den måde, det hænger sammen på nu, tror jeg ikke ville være tilfældet, hvis man sad inde i hovedet på en af de Godhavnsdrenge, der f.eks. ikke har fået en undskyldning endnu.
Det er bare for at komme med et enkelt eksempel på noget, hvor man kan sige at det tog man ikke højde for.
Og det er jo i sidste ende en politisk beslutning, om man synes, det er en farbar vej.
Men at kalde det en hovsaløsning tror jeg måske alligevel er at trække den lidt langt.
Anders Johansson (KF), 2016-05-24:
Tak for det.
Ja, der var sket en lille misforståelse, det skal jeg beklage.
Selv om Venstres ordfører har afsløret nogenlunde, hvor vi står, vil jeg alligevel sige et par ord.
Konkret skal muligheden for erstatning forbedres ved at ændre forældelsesfristen og undersøge muligheden for at kunne tilkende højere erstatning og permanentgøre den midlertidige suspension af makulering af børnesager.
Det Konservative Folkeparti er positivt indstillet over for alle tre tanker i beslutningsforslaget.
Vi mener helt bestemt, at der er behov for, at reglerne omkring forældelse i forbindelse med svigt og overgreb på børn bliver revideret.
Det så vi et tydeligt eksempel på i sagen fra Slagelse Kommune.
Børn, som er udsat for svigt eller overgreb, er i en meget sårbar situation, og for rigtig mange af dem kommer modet til at rejse en eventuel sag måske først flere år efter, at overgrebet faktisk er sket.
Og skal de børn så ikke have mulighed for at få rettens ord for, at de blev svigtet?
Jo, det skal de naturligvis.
Vi støtter, at forældelsesfristen ændres, så de berørte borgere får mulighed for at komme videre.
Det er for mig langt det vigtigste hensyn i sådan en situation.
For de berørte borgere kan det betyde rigtig meget i deres liv og deres kamp for at komme videre i livet.
Det skal ikke begrænses af en generel forældelsesfrist.
Så tror jeg faktisk ikke, at erstatningsstørrelsen er afgørende for så mange ofre.
Det handler mest om at få placeret et ansvar og få rettens ord for, hvad der er rigtigt og forkert.
Men ikke desto mindre er vi naturligvis varme tilhængere af at få undersøgt, om erstatningsbeløb generelt er rimelige.
Vi ser fra tid til anden erstatninger, som kan synes latterligt lave, og vi er helt indstillet på, at det kan give mening at foretage justeringer.
Så vil jeg slutte af med at rose forslagsstillerne for at rejse debatten og meddele, at vi bakker forslaget op.
Preben Bang Henriksen (V), 2016-05-24:
Jeg kan sige, at jeg hørte talen, men jeg forstod egentlig ikke spørgsmålet.
Jeg hører også retorikken om Godhavnsdrengenes sørgelige historie.
Men det, vi taler om her, er at regulere forældelsesfrister i civile sager mod kommuner, og det har dybest set ikke rigtig noget med en undskyldning til Godhavnsdrengene at gøre.
Laura Lindahl (LA), 2016-05-24:
Og sidst, men ikke mindst, skal forslaget sikre, at man ikke destruerer børnesager, men altid gemmer dem.
Det er jo trist, at vi overhovedet er nødt til at forholde os til børn, der udsættes for seksuelle overgreb.
Det er så vanvittig svært at forstå, hvordan voksne mennesker kan forgribe sig på børn.
Jeg har, efter jeg blev folkevalgt, som socialordfører brugt rigtig meget tid på at læse sager om misbrug af børn for at prøve at forstå, hvordan man lærer at leve med, at et menneske, som man ofte har haft tillid til og måske endda har elsket, kan krænke en så grusomt, som tilfældet kan være, ikke mindst når vi hører, at det kan have stået på i årevis.
Selv om jeg har mødt tidligere krænkede børn, læst rapporter og domme, kommer jeg aldrig til at kunne forstå, hvor store ar på sjælen det efterlader, når man er blevet udsat for overgreb i barndommen.
Men jeg forstår, at de er store, og i Liberal Alliance forstår vi vigtigheden af, at man her i Folketinget sikrer de absolut bedste rammer for at få bearbejdet traumet, når et overgreb i barndommen har fundet sted, og derfor støtter Liberal Alliance det her forslag.
Vi støtter, at man gemmer børnesagerne, så man altid kan gå tilbage og se retorikken.
Vi støtter, at man overvejer, hvordan man kan finde en mere rimelig erstatning, selv om intet beløb nogen sinde kan kompensere for et overgreb, og vi støtter, at man forlænger forældelsesfristen, om end vi ikke synes, det er ambitiøst nok.
For i Liberal Alliance mener vi også, at forældelsesfristen skal fjernes helt.
Det er nemlig svært at vide, hvornår et tidligere krænket barn er klar til at lægge sag an mod myndigheder, der har svigtet.
Det kan være, at traumet først dukker op, når man selv skal have børn, og det kan faktisk være, at det først dukker op, når ens børn kommer i den alder, hvor overgrebene begyndte for en selv.
Hvis man får børn som 32-årig og overgrebene på en selv begyndte, da man var 8 år, så kan man være 40 år, før man er klar til at tage det opgør, og før man er klar til at bearbejde traumet, og så skal man have muligheden for det og muligheden for at få placeret et ansvar.
For i hele diskussionen om Godhavnsdrengene handler det jo om at få placeret det ansvar, og derfor var det også Liberal Alliances holdning, da man talte om undskyldningen til Godhavnsdrengene, at vi meget hellere ville gå den her vej.
Vi vil gå den vej, hvor man fjerner forældelsesfristen, så de her mænd kan gå til en domstol og få placeret ansvaret, for det er igennem den, vi mener at et ansvar skal placeres.