runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian H. Hansen (UFG), 2010-04-08:
Tak for det.
Jeg kommer egentlig for at fortælle, at jeg synes, at man skal gå i gang med at stifte nogle flere partier.
For hvis man gør det, kommer man ud at snakke med folket.
Man kommer helt ud i udkantsområderne, når man skal have underskrifter, og så hører man lidt om, hvad det egentlig er, der er problemet i dagligdagen.
Problemet i dagligdagen i udkantsområderne er, at de er blevet totalt udsultede.
Man lukker hospitalerne derude, så folk ikke kan få nogen akutbehandling.
Man sørger for, at alle de studerende skal flytte fra områderne, så de kan flytte ind til de store byer.
På den måde sørger man jo også for at lukke de små udkantssamfund.
Man lukker alt, hvad der er af aktivitet, eksempelvis ovre på Vestkysten, og det gør man, fordi man ikke vil medvirke til et forslag af den her kaliber på 6,7 mio. kr. Hvis man nu medvirkede til det her og sørgede for, at nogle af de unge mennesker faktisk kunne blive ud i områderne, få en uddannelse, blive boende derude og få en arbejdsplads derude senere, ja, så kunne man måske være med til at redde udkantsområderne.
Det er sådan, at udkantsområderne faktisk er så udsultede i dag, at hvis man stopper i politik, skal man nedsætte sig som bedemand ude på Vestkysten, for det bliver der rigtig mange penge i.
For når folk ikke kan komme på hospitalet og få akutbehandling, dør de.
Det vil sige, at bedemandsforretningerne bliver noget, der bliver rigtig gang i ude på Vestkysten, og det synes jeg er synd.
Derfor synes jeg, at det her forslag er et forslag, man sagtens kan støtte, og derfor har vi i FOKUS besluttet, at vi gerne vil støtte det her forslag.
Jeg kan forstå, at det, der generelt er den store bekymring i Folketingssalen, er økonomien.
For når man hører debatten, lyder det, som om de fleste sådan set er lidt berørte af det her forslag.
De kunne egentlig godt tænke sig at støtte det.
Det, der er problemet og grunden til, at man ikke vil støtte det, er det, man kalder den økonomiske uansvarlighed, der ligger i selve forslaget.
Så hvis SF kommer med et fornuftigt finansieringsforslag under udvalgsbehandlingen, støtter vi det, og vi går egentlig også ud fra i FOKUS og har kunnet høre det på den debat, der har været her i dag, om bekymringen for finansieringen, at så kan alle partier støtte op om forslaget.
Det synes vi er dejligt, det vil være det, vi kalder et bredt samarbejde, og det går vi nemlig ind for.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-08:
Jeg har lige et spørgsmål.
Der bliver sagt fra ordførerens side, at man vil støtte det, hvis der kommer et fornuftigt finansieringsforslag.
Hvad betyder det?
Altså, hvis nu SF f.eks. kommer og siger, at de vil skære ned på dyrevelfærd, vil det så være acceptabelt for partiet FOKUS?
Christian H. Hansen (UFG), 2010-04-08:
Jeg ved ikke, om ordføreren fra De Konservative selv synes, det lyder fornuftigt.
Altså, man kan jo næsten høre på spørgsmålet, at det er et ganske ufornuftigt spørgsmål, så mit svar er: Nej, det vil vi ikke.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-08:
Så vil jeg da bare på vegne af Det Konservative Folkeparti sige, at hvis der kommer et finansieringsforslag, som slet ikke gør ondt nogen steder overhovedet, vil vi også gerne støtte det.
Jeg synes bare, at det er en lidt billig omgang, at man ikke på forhånd fremlægger, hvad det er, finansieringen skal gå ud på, i stedet for bare at tilkendegive, at det her vil man da gerne, og så udskyde den onde beslutning om, hvor der skal skæres ned, til senere.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-04-08:
Jeg synes måske, at det, Det Konservative Folkeparti skulle tænke noget dybere over, var, om man i virkeligheden havde råd til at lade være med at støtte forslaget.
Har man i virkeligheden råd til at blive ved med at udsulte udkantsområderne?
Har man i virkeligheden råd til at blive ved med at sørge for, at alle unge mennesker flytter ind til byen, så man lukker de små lokalsamfund?
Men det er ikke politik fra FOKUS.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-08:
Jeg er ikke helt så venlig som Venstres ordfører.
Jeg vil gerne spørge lidt ind til finansieringen.
Vi hørte før den socialdemokratiske ordfører sige eller medgive, at det var god skik, at man i et forslag i Folketingssalen angav finansieringen krone for krone.
Jeg vil godt spørge Enhedslistens ordfører, om han er enig i, at man angiver finansieringen i forslaget, ikke bare at man har nogle luftkasteller, man lige kan nævne, om, at regeringen også er dum, og at de kunne have brugt nogle penge anderledes, men at man i forslaget helt konkret anviser, hvordan man vil finansiere det.
Er Enhedslisten enig i, at det er en god skik?
Per Clausen (EL), 2010-04-08:
Det er helt klart min opfattelse, at da man lavede den aftale tilbage i 1997, var man meget optaget af, at de uddannelsessøgende ikke måtte få nogen ekstra fordele ved at få det her kort.
Det må jeg sige at jeg ikke er særlig optaget af.
Jeg er optaget af at give de studerende nogle muligheder for at få en billig transport.
Jeg ved ikke, hvor man kun har 1 time om ugen, men det kan godt være, at det efterhånden er blevet sådan, men det vil ikke genere mig, hvis det skulle føre til, at disse uddannelsessøgende havde mulighed for billigt at komme ind og deltage i sociale, studiemæssige aktiviteter også på andre af ugens dage.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-04-08:
Er ordføreren enig med mig i, at vi i trafikforligskredsen netop har diskuteret spørgsmålet om kørselsafgifter, og at lovforslaget om kørselsafgifter skulle fremsættes af regeringen i folketingssamlingen 2009-10?
Nogle af de midler ville SF benytte til takstnedsættelser i den kollektive trafik.
Jeg er ganske godt klar over, at regeringen og Dansk Folkeparti alene ville bruge dem til at gøre det lidt bedre for bilejerne endnu en gang, men er ordføreren enig med mig i, at der skulle have været fremsat et lovforslag i Folketinget i den her samling, som ville have kunnet skabe finansieringen til det her forslag?
Kim Christiansen (DF), 2010-04-08:
Man kan jo øge beskatningen af bilister og så bruge de penge til mange velgørende formål.
Som udgangspunkt skal en øget beskatning af bilisterne komme bilisterne til gode.
Det er det, Dansk Folkeparti har sagt, for overhovedet at ville deltage i snakken om kørselsafgifter.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-04-08:
Nu kender ordføreren og jeg jo hinanden vældig godt fra mange og lange forhandlinger i forligskredsen.
Mener ordføreren, at 6,7 mio. kr. er mange penge, når vi taler om transportområdet?
Så vil jeg bare spørge: Er det ikke sådan, at 6,7 mio. kr. er lidt i forhold til de her tal?
Kim Christiansen (DF), 2010-04-08:
Isoleret set er 6,7 mio. kr. ikke mange penge, når vi sammenligner med det store transportforlig.
Men nu er det jo undervisningsministeren, der er til stede i dag, og jeg kan så forstå, at fru Pia Olsen Dyhr har udtrykt et ønske om, at det her skal behandles i Trafikudvalget.
Det stiller jeg mig egentlig meget uforstående over for, da det ikke har en pind med trafikpolitik som sådan at gøre, ud over at den offentlige transport selvfølgelig hører under trafikpolitik.
Så jeg kan ikke se sammenhængen.
6,7 mio. kr. er da ikke meget isoleret set, men hvis man lægger dem oven i alle de andre ufinansierede forslag, der løbende kommer fra venstrefløjen, så løber det jo altså op, og så kan vi hurtigt få brugt noget, der minder om det, vi har brugt på infrastruktur.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-08:
Forslaget her har til formål at forøge underskuddet på statens i forvejen meget store budget.
Der er som sædvanlig tale om ufinansierede gaver fra venstrefløjen, og vi må endnu en gang konstatere, at Socialistisk Folkeparti ikke bekymrer sig om, hvor pengene skal komme fra.
Måske er det ud fra en tanke om, at venstrefløjen aldrig får ansvaret for landets ledelse og derfor ikke behøver at bekymre sig om økonomi, men kan nøjes med at sende signaler.
Staten bidrager i forvejen kraftigt til finansieringen af de udgifter, der er forbundet med at være studerende.
Det er også rimeligt nok, at vi sørger for, at der er nogle gode rammer, så det er attraktivt at tage en uddannelse.
Hvis vi levede i Disneyland eller Eldorado, ville vi også meget gerne give endnu mere til de studerende, men i den borgerlige lejr betragter vi penge som en knap ressource.
Et flertal af os mener, at penge skal tjenes, før de kan bruges, og at man ikke kan leve over evne.
På den baggrund er vi nødt til at afvise det her forslag.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-04-08:
Jeg vil gerne høre ordføreren, om Det Konservative Folkeparti helst vil bruge 1 mia. kr. på bedre veje i Midt- og Vestjylland eller 6,7 mio. kr. på at forbedre transportmulighederne for unge danskere, der bor i Udkantsdanmark.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-08:
Det er Socialistisk Folkeparti, der skal komme med et bud på, hvad det er, man hellere vil skære ned på for at finansiere det her forslag.
Vi har ikke fremsat forslaget.
Det er Socialistisk Folkeparti, der skylder at komme med en finansiering for deres eget forslag.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-04-08:
Vi har ingen problemer med at komme med finansiering til vores forslag.
Men lad det nu ligge.
Vi er vant til, at regeringen er bagud med lovforslag og diverse politiske forslag, som de ellers havde lovet at komme med.
Men jeg har noteret mig, at den konservative trafikordfører, fru Henriette Kjær, har sagt, at Det Konservative Folkeparti mener, det er uansvarligt at bruge 1 mia. kr. på veje, som Venstre ellers har foreslået.
Deler hr. Rasmus Jarlov det synspunkt?
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-08:
Nu er jeg ikke kommet her for at diskutere trafikpolitik, men jeg kan orientere om, at fru Henriette Kjær har skrevet ordførertalen, så jeg tror, at vi er ganske enige om de ord, som jeg netop har sagt her.
Så synes jeg, at det var interessant, at den socialistiske ordfører mener, at det er nemt at pege på, hvor pengene skal komme fra, men så undrer det mig endnu mere, at man ikke har skrevet det ind i forslaget.
Det har man undladt i det her tilfælde.
Erika Lorentsen (RV), 2010-04-08:
Jeg er meget enig i, at en fjernelse af rabatloftet kan øge incitamentet for, at de unge tager en videregående uddannelse, og det er en rigtig vigtig årsag til, at vi fra Det Radikale Venstres side støtter forslaget.
Jeg bor selv i Herning, som selvfølgelig ikke er et udkantsområde, men tæt på, så jeg ser også med meget stor velvilje på, at vi øger muligheden for, at man kan blive boende i de områder under et studieforløb.
Det er vigtigt at sikre veluddannede folk i hele landet.
Det fremgår, at loven vil være til gavn for godt 5.000 studerende og koste 6,7 mio. kr.
Det mener jeg er ret overskueligt, og skulle der blive flere, ville det jo betyde, at det er, fordi der er flere, der tager en uddannelse, hvilket jo stadig vil være godt for landets økonomi samlet set.
Så jeg vil godt rose SF for at tage den her problemstilling op, og vi vil gå meget velvilligt ind i forhandlingerne fra Det Radikale Venstres side.
Sophie Løhde (V), 2010-04-08:
Jeg vil på forhånd fuldstændig afstå fra at spørge Enhedslistens ordfører om finansieringen, så jeg tror, at vi hellere må gå videre til noget andet.
Den nuværende lov stammer fra et forlig fra 1997, hvor et af forligspartierne var Enhedslisten.
Dengang indførte man det her rabatloft, som Enhedslisten i dag i deres lovforslag omtaler som værende meget urimeligt.
Det indførte man for at sikre, at studerende ikke bruger rabatordningen til længere rejser end mellem bopæl og uddannelsessted, og for at ordningen kunne være nem at administrere, medtog man ikke strækningen mellem bopæl og uddannelsessted i ordningen, ligesom man heller ikke begrænsede ordningen med klokkeslæt og ugedage.
Kunne ordføreren for Enhedslisten forklare mig, hvorfor man mener, at de forhold lige pludselig ikke længere gør sig gældende?
Hvad er det, der har ændret sig helt markant?
Kunne vi få en nærmere forklaring på det?
Per Clausen (EL), 2010-04-08:
Jeg er selvfølgelig lidt ked af, at fru Sophie Løhde ikke ønsker at diskutere finansieringen, men det er helt i orden, og det finder vi sikkert en anden anledning til at gøre.
Jeg vil sige til fru Sophie Løhde, at det var den aftale, som man kunne lave dengang.
Det var dengang en klar forbedring i forhold til den eksisterende ordning, og derfor kunne Enhedslisten selvfølgelig godt indgå i den aftale.
Det betyder jo ikke, at vi dengang sagde, at aftalen var perfekt.
Der er så nu sket det, at SF, Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre er indstillet på at gå længere, og det medvirker vi også gerne til.
Jeg vil sige til fru Sophie Løhde, at det er helt almindeligt, at Enhedslisten medvirker i aftaler, hvor vi ikke får opfyldt alle vores krav og alle vores ønsker.
Det sker så lidt langsommere, end mit temperament er til, men det, der sker i dag, er udtryk for, at det snart sker.
Sophie Løhde (V), 2010-04-08:
Med hensyn til finansieringen tænkte jeg bare, at det, for at vi også kunne få noget ud af den her dialog, var bedre, at jeg spurgte ind til noget andet.
Men dengang man lavede det her rabatloft – jeg er så godt klar over, at Enhedslisten indlægger det synspunkt, at det trods alt var en forbedring – lavede man bevidst rabatloftet for punkt 1 at sikre, at ordningen var nem at administrere, punkt 2 som et incitament til, at de studerende ikke kunne bruge rabatordningen til længere rejser end mellem bopæl og uddannelsessted.
Ordføreren for Enhedslisten svarede så ikke på det spørgsmål, jeg stillede, men så kan vi gå over til et andet.
Hvis vi nu forestiller os de studerende, som f.eks. kun har timer en gang om ugen på universitetet, skal de så have lige så meget ret til at få 65 pct. i rabat på et månedskort som de studerende, der skal være på deres uddannelsessted alle 5 dage om ugen, hvis Enhedslisten skulle give et bud på det?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-04-08:
Jeg får et lille smil på læben.
Venstres trafikordfører, hr. Kristian Pihl Lorentzen, udtalte for 2 måneder siden, at Venstre gerne ville bruge 1 mia. kr. på en forbedring af vejene i Vest- og Midtjylland, at de gerne vil bruge 6,5 mia. kr. på en ny motorvej i Midtjylland.
Venstre har travlt med at bruge penge, men det er selvfølgelig i milliardklassen, så når SF kommer med et forslag i millionklassen, er det selvfølgelig store tal for Venstres ordfører at forholde sig til.
Skylder Venstre egentlig ikke et svar på, hvor man finder de 7,5 mia. kr., som man fluks slynger ud, når man ikke engang vil give 6,7 mio. kr. til udkantsdanskere, som har brug for en videregående uddannelse, og som efterfølgende tjener pengene tilbage til statens kasse?
Kirsten Brosbøl (S), 2010-04-08:
Jeg vil gerne sige tak til Venstres ordfører, for jeg synes faktisk, at selv om man afviser det her konkrete forslag, var det egentlig en frisk tale, der også kom med et frisk bud på noget, som ikke indgår i forslaget, men som jeg altså kan forstå at Venstre nu vil komme med til lærerforligskredsen.
For det må jo være det, vi kan høre på Venstres ordfører, altså at man ønsker, at alle lærerstuderende fremover skal deltage i den her seksualundervisning på seminarierne.
Det kunne jeg godt lige tænke mig at ordføreren bekræftede, for så synes jeg da, det er noget, vi skal rejse i lærerforligskredsen.
Det vil vi i hvert fald meget gerne være med til at kigge på.
Så det vil jeg gerne kvittere for.
Så skal jeg bare lige spørge om noget, for det kan være, at det så var noget, jeg missede.
Hvilke konkrete forslag fra ministerens side er det, som ordføreren støtter, for jeg hørte ikke noget fra ministerens side?
Per Bisgaard (V), 2010-04-08:
Nu var det her ment som et svar på de mange rapporter, der ligger, og som peger på, at der er noget, der kunne blive bedre.
Og det synes jeg vi skal anerkende med det samme, altså at der er noget, der kan blive bedre, og at der er noget, der kan laves bedre, uden at det kræver flere ressourcer; det kræver bare en større opmærksomhed ude på den enkelte skole.
Det står helt klart i det referat fra mødet.
Der er nogle skoleledere, som burde få et brev fra undervisningsministeren.
Det er ganske gratis, i hvert fald pengemæssigt, at gøre det.
For at det ikke skal være for personligt, er jeg nødt til at sige, at jeg også har en datter, der læser til lærer, og det er jo lidt beskæmmende at høre hende sige, at de har de her kurser, men at kun cirka halvdelen af dem kommer.
Og så er jeg selvfølgelig som far glad, for det må jo være hende, der går til kurserne.
Jeg synes, der er mange ting i det referat, som vi burde kunne drøfte i vores forligskreds og bakke op om.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-04-08:
Jamen det synes jeg bestemt er en fin tilkendegivelse, og der vil vi i hvert fald tage Venstre på ordet, så vi kan gå videre med nogle af de konkrete forslag.
Jeg synes, at det der med at sende et brev ud til skolelederne, er fint nok, men er der ikke også brug for sådan lidt mere håndfaste initiativer, hvis Venstres ordfører rent faktisk anerkender det, som vi beskriver i bemærkningerne, altså de store problemer med udviklingen i sexsygdomme, aborter osv.?
Er der ikke brug for nogle lidt mere håndfaste initiativer?
Og hvad er egentlig grunden til, at Venstre ikke ønsker, at man laver den her hjælp i form af et vejledende timetal, hvor man altså bare indikerer, hvor lang tid de her ting burde tage at lære eleverne?
Er det egentlig ikke et meget stilfærdigt forslag, som kunne blive opfattet som en ekstra hjælp, måske sammen med det der brev fra ministeren til skolerne, sådan at man kunne få sat det her lidt mere i system?
Per Bisgaard (V), 2010-04-08:
Jo, men jeg tager også sådan en debat, som foregår her i Folketingssalen, som et pust ud til kommunerne, for der sidder jo også en kommunalbestyrelse derude, der har et ansvar for det her.
Og jeg tror rent faktisk på, at debatter, som foregår andre steder end lige nødvendigvis ude på skolen eller i byrådssalen, godt kan påvirke os.
Jeg tager udgangspunkt i det referat fra det møde, der blev holdt, og der er så mange forskellige tiltag, som bare kan laves – og så sætter jeg bare i anførselstegn, for så let er det naturligvis heller ikke. Men det er klart, at hvis ikke man diskuterer det på den enkelte skole, i den enkelte skolekultur, i skoleudvalget, ja, så bliver det ikke bedre.
Det er derude, forskellene er, og hvor de kan gøres.
Kamal Qureshi (SF), 2010-04-08:
Jeg vil da også gerne takke for roserne, og jeg vil gerne give roserne tilbage i den forstand, at der er en anerkendelse af problemets omfang.
Jeg kan godt blive lidt utålmodig, når jeg hører det, som om Venstres ordfører ligesom siger, at nu har jeg da en anerkendelse af, at der er et problem her, men den anerkendelse har jo været der længe.
Nu har regeringen siddet ved magten siden 2001, og i den periode er der ikke sket afgørende ændringer af seksualundervisningen.
Det materiale, der ligger bag det her forslag, og de her tal, er jo, selv om det er friske tal, ikke tal, der er blevet mærkbart anderledes, end de har været i den sidste meget lange tid.
Så det er et problem, der har eksisteret i lang tid.
Jeg kan godt blive lidt utålmodig, hvis det her er et udtryk for, at Venstres ordfører siger: O.k., nu tager vi debatten, og så må vi se, hvad der sker.
Vi har sådan set haft en regering, der har siddet der i 9 år, så derfor kan det godt være, jeg lyder lidt utålmodig, når jeg siger, at jeg godt kunne tænke mig, at der kom et lidt mere konkret udspil fra Venstre: Hvad vil man gerne, også på den korte bane?
Kamal Qureshi (SF), 2010-04-08:
Ja, man må sige, at der er nogle af os, der holder sig lidt bedre end andre.
Sådan er det jo.
Jeg synes sådan set, der bliver en masse spildtid, hvis man har en idé om, at vores debat herinde kan nå ud og påvirke tingene, uden at man også laver nogle meget mere konkrete tiltag, som det her forslag lægger op til.
Så meget puster vi trods alt heller ikke, når vi debatterer herinde i Folketinget.
Det er sådan set lidt derfor, tror jeg, at både Socialdemokraterne og SF efterlyser, hvad man gerne vil gøre, også på den korte bane, hvad det er for nogle tiltag, man taler om, og hvad vi gør ved de ting, som ordføreren også peger på: at lærerne ikke deltager i undervisningen, og at undervisningen ikke er tilstrækkelig forberedt osv.
Hvad er det, der skal ske på den korte bane?
Nu har regeringen trods alt siddet der i 9 år, og det er jo ikke et nyt problem, der er blevet rejst i salen i dag.
Per Bisgaard (V), 2010-04-08:
Jeg kan sige det meget enkelt: Altså, det er jo et ansvar, som ligger hos skolelederen, at man gennemfører de planer, der ligger.
Jeg synes, bare for at tage et enkelt af de mange gode forslag, at man på skolen kunne lave en uddannelse, altså en lokal uddannelse, uden at det behøver at koste voldsomt mange penge.
Det er klart, at det skal holdes inden for rammen, som ministeren også har sagt, men man kunne lave en intern undervisning, måske udnævne en kontaktlærer, som man har på en række områder.
Der er et hav af forslag, og hvis nu de bliver sendt ud til skolerne, tror jeg også, der er nogle ansvarlige lærere derude og nogle ansvarlige skoleledere, som vil tage dem op.
For rapporterne taler jo deres tydelige sprog.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-04-08:
Jeg er lidt skuffet, må jeg sige, over Venstres ordførers indlæg.
Jeg blev ellers lidt glad, da jeg hørte, at man valgte at rose Socialistisk Folkeparti og Socialdemokraterne.
Men det kan da være, de kommer på et senere tidspunkt.
Med hensyn til det her beslutningsforslag vil jeg sige, at vi fra Dansk Folkepartis side anerkender, at det er utrolig vigtigt, at vi tilbyder en god og effektiv seksualundervisning i folkeskolen.
Vores minister på området var jo i sin tale inde på, at hvis man kigger på de statistikker, der er, om bl.a. kønssygdomme og aborter hos unge, ser man desværre stigende tal, hvilket jo giver en klar formodning om, at indsatsen i hvert fald ikke har haft en god indflydelse på undervisningsforløbene.
Det, der er det allervigtigste, er jo selvfølgelig, at det her er noget, der giver succes i den anden ende, og der tror Dansk Folkeparti ikke på, at det hjælper ret meget at lave et vejledende timetal for det her.
Vi tror mere på, at i stedet for at lave de her standardrammer skal man ude på de enkelte skoler og i de enkelte kommuner præcisere, at skolelederne altså har et ansvar for det her område, som de måske har ladet ligge lidt i skuffen gennem mange, mange år.
Der er forskellige forhold, der gør sig gældende i forskellige folkeskoler.
Der er forskellige elevsammensætninger.
Der er nogle klasser, der er små, og der er nogle klasser, der er store i de forskellige årgange.
Der er nogle klasser, hvor der er mange drenge, og nogle klasser, hvor der er flere piger.
Så er der også hele modenhedsvurderingen, at nogle elever i en skoleklasse jo har en større grad af modenhed end andre og det derfor kan være vanskeligt lige med det her specifikke tilbud at give en målrettet undervisning.
Nogle elever vil føle det ubehageligt og grænseoverskridende at blive konfronteret med det på et for tidligt tidspunkt, og andre vil sige, at det tager man da som en helt naturlig udfordring som kommende verdensborger,
havde jeg nær sagt, uden for folkeskolens trygge rammer.
Det, der så er vigtigt, er selvfølgelig, at vi får det her gjort til en succes, og der er jo blevet præciseret nogle ting fra ministerens side fra det her stormøde, der har været, hvor man er kommet med nogle anbefalinger til, hvad der kan gøres.
Aktørerne har peget på, at man vil lave de her breve, som flere var inde på, til skolelederne for at præcisere vigtigheden af det her område.
Ligeledes har der også været forslag om, at man skal gå via de enkelte skolebestyrelser og derved gå direkte til forældrene, som vi jo heller ikke må glemme.
For det er jo forældrene, som må have det grundlæggende ansvar.
Forældrene har en sund interesse i at råde deres børn til at kunne begå sig, når den tid kommer, hvor de skal begynde at være seksuelt aktive osv.
Det ligger, synes jeg, som en logisk del af en opdragelse, at man interesserer sig for og kerer sig om sine egne børn, og det gør man selvfølgelig også ved at hjælpe de steder, hvor man kan, og fortælle, hvad man synes de skal gøre, hvad de ikke skal gøre, hvornår de skal have lov, og hvornår de ikke skal have lov.
Med de ord vil vi sige nej tak til beslutningsforslaget.