Morten Østergaard (RV), 2009-04-28:
Forslaget, som vi behandler her, handler jo sådan set ikke om skat, men om pensionstillæg til folk på den gamle ordning for førtidspension og for folk på folkepension, som er berettiget til et tillæg til deres folkepension.
Man kan sige, at isoleret set er der ikke noget principielt i vejen for det.
Vi har fra radikal side tidligere foreslået, at man tog nogle af de aldersbetingede ydelser, hvor man ikke skelner mellem, hvor mindrebemidlede eller merebemidlede, pensionister er - de kan jo have store kapitalpensioner, eller de kan have ingen - og kanaliserede over i netop pensionstillægget for at sikre, at i stedet for at give med spredehagl til alle pensionister, giver man konkret netop til de mindrebemidlede pensionister, dem, som gør sig fortjent til et pensionstillæg.
Derfor kan man sige, at isoleret set har vi ikke nogen problemer med at forhøje pensionstillægget.
Men situationen her er jo, at det her forslag er en del af og finansieret i forbindelse med forårspakken.
Vi har jo i Det Radikale Venstre gennem mange år haft et skatteudspil, hvor vi udmærket var klar over, at når man gerne ville beskatte forbrug mere, var der også behov for at kompensere nogle af de laveste indkomster.
Der har vi jo så haft en forhøjelse af personfradraget som det, der skulle løse det problem.
Det har jo den fordel, at man så ikke tager nogle grupper ud og giver dem en kompensation uden samtidig også at kompensere andre lavindkomstgrupper.
Det er derfor, vi har valgt den model, hvor vi altså i vores skatteudspil har været oppe omkring en firedobling af personfradraget.
Med det her vælger man altså at kompensere en specifik gruppe uden sådan set at have gode argumenter for, hvorfor netop de skal kompenseres, fordi man har valgt en anden model for at kompensere for stigningen i de grønne afgifter, nemlig den grønne check, som var et forslag fra Skattekommissionen.
Man kan derfor sige, at der jo ikke er noget særskilt behov set i reformsammenhæng for at kompensere pensionister.
Derfor er sandheden jo også, at det er,
fordi man har måttet betale nogle bodspenge til Dansk Folkeparti for at få Dansk Folkeparti med til at lave nogle ændringer bl.a. i topskatten.
Det er jo også derfor, at Venstres ordfører har så svært ved at redegøre for, hvordan det hænger sammen med Venstres skattepolitik i almindelighed, for som bekendt gik man jo til valg på et skattestop, som jo netop handlede om, at hvis man hævede skatterne, skulle de bruges til sænke andre skatter.
Man må sige, at det slet ikke er det, der er tilfældet her.
Faktisk gik man jo så vidt i valgkampen, at man advarede meget kraftigt mod dem, der foreslog skattekommissioner, fordi det ville være den direkte vej til, at skatterne ville blive forhøjet, og pengene ikke ville blive brugt til at sænke andre skatter.
Det sendte man jo et brev ud om dagen før folketingsvalget, som de fleste vil huske, og advarede kraftigt mod det, hvorefter man så, kort tid efter at folketingsvalget var overstået, netop nedsatte en skattekommission.
Vi kan så nu se resultatet her, nemlig at man rent faktisk har valgt at hente skatteindtægter ind uden at bruge dem til at sænke andre skatter igen, som det her forslag er et konkret udtryk for.
Jeg må også undre mig lidt over, at Dansk Folkepartis ordfører så siger, at man har haft øje for de grupper, der har den laveste indkomst.
Der må jeg bare sige: Nej, man har haft øje for en særlig gruppe, nemlig pensionisterne, hvor dem, der får pensionstillæg, vitterlig har en lav indkomst, men man har jo ikke haft øje for alle lavindkomstgrupper, herunder f.eks. starthjælpsmodtagere, som jeg har fremhævet nogle gange.
Vi ønsker altså også, at folk uden for arbejdsmarkedet tilgodeses ved en skatteomlægning, men vi har altså foreslået, at det sker gennem en forhøjelse af personfradraget, som er målrettet mod alle uden for arbejdsmarkedet, også dem, som står til rådighed, men som ikke har arbejde, f.eks. kontanthjælpsmodtagere, dagpengemodtagere og starthjælpsmodtagere.
Fordi vi altså selv i andre sammenhænge har foreslået at lave andre mekanismer, der også kunne føre til en forhøjelse af pensionstillægget, vil vi undlade at stemme til det her forslag, for vi mener, at mekanismen er skæv, og den skal ses i den reformsammenhæng, hvor det altså ikke er en fornuftig måde at kompensere på.
Vi mener sagtens, at man kunne finansiere en forhøjelse af pensionstillægget, uden at det behøvede at kræve højere skatter.
Jeg skal spørge, om vi, hvis vi går tilbage i annalerne, kan finde et sted i Det Konservative Folkepartis skattepolitik, hvoraf det fremgår, at man ønsker at hæve pensionstillægget, som det her forslag handler om.
Altså, var der i den målsætning om at få skatten ned på 50 pct. osv. indberegnet, at man var nødt til at kompensere ikke alle lavtlønsgrupper, men specifikt pensionister og førtidspensionister?