runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2011-12-15:
Jeg tror ikke helt, at jeg forstår det svar, som ordføreren giver.
Men sådan som jeg tolker det, og så kan ordføreren korrekse mig, hvis det ikke er korrekt, så siger ordføreren, at man i Det Radikale Venstre accepterer, at der også er mennesker, der lever efter sharialovgivningen i Danmark, og at det derfor ville være fornuftigt at nedsætte et islamisk råd og også et imamråd, må vi forstå, for det er jo noget af det, den nuværende kirkeminister før har plæderet for.
Jeg vil godt sige, at det ville bekymre mig meget, hvis vi havde et regeringsparti, der mente det, men jeg kan se, at det både er noget, den nuværende kirkeminister mener, og at det er noget, viceborgmesteren i Aarhus mener.
Derfor må konklusionen vel være, at det er en radikal holdning.
Liv Holm Andersen (RV), 2011-12-15:
Tak for spørgsmålet.
I Danmark har vi jo en lovgivning, som er gældende på ægteskabsområdet.
Hvis man vil giftes i Danmark, er der jo en dansk lovgivning på området, som man skal følge.
Det er rigtigt, at der i visse kredse er kulturelt bestemte ægteskaber, og at disse ægteskaber indgås.
Men for at et ægteskab skal være gyldigt, skal det jo formelt indgås og følge dansk lovgivning.
Så på den måde har jeg ingen angst for, at sharialovgivningen pludselig skal blive gyldig lov i det danske samfund.
Inger Støjberg (V), 2011-12-15:
En af de ting, der har været til debat her i den seneste tid, har været, om der er behov for at oprette et islamisk råd, der på baggrund af sharialovgivning skal rådgive i bl.a. skilsmissesager.
Det er noget, som ordførerens partikollega i Aarhus, nemlig viceborgmesteren, har bakket op om.
Jeg vil bare høre, om det er en radikal holdning, for jeg kan nemlig også se, at det er sådan, at kirkeministeren tidligere har udtalt – det var, da han var retsordfører – at der var behov for et imamråd.
Er det noget, De Radikale går ind for?
Martin Henriksen (DF), 2011-12-15:
Jeg vil bare sige, at jeg synes, at det er en helt mærkværdig indgangsvinkel at have til debatten, som vi er blevet indkaldt til, at det er en uskik at forholde sig til, hvordan vores institutioner, som selvfølgelig er forpligtet på dansk kultur, agerer.
Det synes jeg er en meget pudsig opfattelse at have.
Vi gør os jo kloge på mange forskellige ting, der foregår ude i institutionerne, normeringer osv., men hvis politikerne lige præcis blander sig i den del, der drejer sig om, om man opretholder danske traditioner, er det altså en uskik.
Det synes jeg er mærkværdigt.
Det har i øvrigt ikke noget som helst at gøre med, hvilken religion folk har, det har det sådan set ikke.
Så det første svar synes jeg var lidt mystisk.
Jeg synes også, at det andet svar var meget mystisk, for i går havde jeg statsministeren i salen i spørgetiden, og der gav statsministeren udtryk for, at det muslimske tørklæde var noget, der efter hendes opfattelse skabte skel i befolkningen.
Men jeg kan altså forstå, at den socialdemokratiske integrationsordfører er uenig med statsministeren på det her område, og det vil jeg så bare gerne have bekræftet.
Jacob Bjerregaard (S), 2011-12-15:
Næh, det er vi sådan set overhovedet ikke uenige om.
Jeg siger bare, at jeg som politiker ikke kan stå og bestemme, hvad folk skal gå med af hovedtørklæde eller kors.
Jeg har den grundlæggende opfattelse, at folk som udgangspunkt skal have mulighed for at klare sig i samfundet, og jeg synes, at det er et problem, hvis kvinder i visse miljøer bliver pålagt en social kontrol eller det, der er værre, som gør, at de ikke kan være en del af samfundet.
Det synes jeg er et kæmpestort problem.
Men jeg synes ikke, at det er vores opgave som politikere at være med til at bestemme folks beklædning.
Det mener jeg simpelt hen ikke vi kan.
Der er jo forskel på, hvordan man gerne vil have integrationen til at fungere, og så kan man have nogle personlige holdninger til, hvilke religioner man mener er bedre end andre.
Men min holdning er sådan set meget klar: Vi kan ikke som politikere stå og bestemme, hvad folk må gå med, hvad de må bære.
Vi må bare sørge for, at så mange som muligt er i stand til at deltage i det danske samfund.
Fatma Øktem (V), 2011-12-15:
Mange tak, og tillykke med jomfrutalen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om ordføreren mener, at der ikke er lige muligheder for alle i Danmark.
Det er i forbindelse med integrationen, at der skal være lige muligheder for alle, sagde ordføreren.
Jeg kunne godt tænke mig at høre – bare som et eksempel: Skal man have danske rødder eller aner for f.eks. at sidde i Folketinget?
Skal man have det for at tage en uddannelse?
Jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren uddybede det lidt mere.
Hvor er det, vi ikke har lige muligheder?
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at det ikke kun er rammerne, men også nogle gange det inden for rammerne, der gør, at vi ikke har en super velfungerende integration i Danmark.
Dertil vil jeg sige, at der findes rigtig mange undersøgelser og rapporter, der viser, at kvindens rolle med hensyn til at få en velintegreret familie er afgørende.
Jeg er af den overbevisning, at arbejde er et meget, meget vigtigt element i en vellykket integration – bare det at være en del af det samfund, man bor i, og yde noget og være med i et fællesskab.
Det viser sig også, at rigtig mange kvinder – det ser man senest i en undersøgelse, der er lavet af SFI – lever meget isoleret fra samfundet, lever under social kontrol.
Så er det, jeg godt vil spørge ordføreren: Er det så ikke lidt ærgerligt, at man vælger at tage et redskab fra de her kvinder – et incitament, et argument, der måske bliver brugt over for manden for at kunne komme ud på arbejdsmarkedet – netop ved at fjerne 225-timers-reglen og 450-timers-reglen?
Jacob Bjerregaard (S), 2011-12-15:
Men der er det igen, at det jo handler om den økonomi, en familie skal have for at få det hele til at løbe rundt.
Du kan have det syn på det, du har der, men der er jo rigtig mange familier, hos hvem det kniber med økonomien.
Jeg tror måske også, at spørgeren kan nikke genkende til, at der er familier, som ikke har råd til de basale fornødenheder.
Vi har truffet det valg, at det kan vi ikke acceptere i Danmark.
Vi har haft et langt opgør mod fattigdommen igennem over 100 år, og den kamp vil vi sådan set gerne fortsætte.
Men når det så er sagt, er jeg sådan set enig med spørgeren i, at kvinder udgør en meget vigtig del af integrationen i Danmark.
Det synes jeg er meget vigtigt.
Vejen er at give dem en uddannelse, det er at give dem muligheden for selv at vælge deres livsbane.
Det tror jeg er det vigtige.
Kvinderne klarer sig faktisk bedre og bedre, og den udvikling skal vi bakke op om, og så kan vi håbe, at de kan give deres brødre og mænd noget inspiration til, hvordan de kan klare sig lige så godt som kvinderne.
Jacob Bjerregaard (S), 2011-12-15:
Nej, det skal man da heldigvis ikke.
Jeg synes da, det er vigtigt, at vi har et mangfoldigt samfund, hvor folk på tværs af køn og etnicitet kan få mulighed for f.eks. at opnå at blive medlem af Folketinget.
Det synes jeg er meget vigtigt.
Der er ingen tvivl om, at vi selvfølgelig har nogle problemer i samfundet, fordi nogle grupperinger, som er kommet til landet, har skullet bruge noget tid på at finde sig til rette her i samfundet.
Og det vil stadig væk tage noget tid fremover.
Jeg hilser det meget velkommen, at vi har fået flere og flere medlemmer, som har en anden etnisk baggrund end dansk.
Det synes jeg er dejligt, og den udvikling synes jeg da sådan set bare viser, at integrationen på lange stræk går i den rigtige retning.
Men derfor er der stadig væk nogle problemer.
Og som jeg sagde før om børnene, har vi stadig væk et stort uddannelsesefterslæb – det er et af de steder, man kan se det – for indvandreres og deres efterkommeres børn.
Det skal vi have gjort noget ved.
Det synes jeg er helt afgørende.
Vi kommer vidt omkring her i dag.
Det synes jeg man skal passe på med.
Jeg er faktisk af den klare opfattelse, at folk, der har en religion, skal have lov at have den, hvad det så end er for en religion, de har.
Så længe den kan rummes inden for de kulturer, jeg har ridset op før, og de værdier, der blev grinet lidt af, men som jeg faktisk synes er meget vigtige, så synes jeg, at folk skal have lov at have den.
Jeg synes også, at institutioner skal have lov til at praktisere de traditioner, de har, uden at vi politikere skal gå ind og blande os i det.
Der har vi en decentral model, som er ganske fornuftig.
I forhold til tørklædet vil jeg igen sige, at det er de enkelte menneskers valg, om de vil gå med tørklæde eller ej.
Jeg mener sådan set ikke, at vi som politikere kan gå ind og blande os i, om folk går med tørklæde, eller om de går med kors, eller om de går med noget som helst andet.
Anne Baastrup (SF), 2011-12-15:
Til forskel fra Dansk Folkeparti mener SF, at de mennesker, der bor og er her i landet, kan tænke selv.
Det gælder også institutionsledere, også skoleinspektører, også skolebestyrelser, også bestyrelser i daginstitutionerne.
Vi har rent faktisk gennemdemokratiseret vores samfund, og vi mener, at når folk har fået retten, så har de også pligten til at drive deres institution inden for de konkrete vilkår, den enkelte institution drives bedst på.
Martin Henriksen (DF), 2011-12-15:
Jeg synes, det er alle tiders, at Socialistisk Folkeparti og fru Anne Baastrup er nået frem til, at mennesker er i stand til at tænke selv.
Også tillykke med det.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad Socialistisk Folkepartis holdning er, for fru Anne Baastrup er vel også i stand til at tænke selv.
Så hvad er Socialistisk Folkepartis holdning til, at der er en række institutioner, hvor man fraviger danske traditioner, f.eks. efter pres fra et muslimsk mindretal?
Er det helt i orden med Socialistisk Folkeparti?
Det har man vel en holdning til.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-12-15:
Det er meget, meget alvorligt, når mennesker undertrykkes.
Jeg har så svært ved at forstå det: Når nu Dansk Folkeparti påstår, at man går så meget op i kvinders ligestilling og kvinder i Danmark med anden etnisk baggrunds ligestilling, og når nu man påstår, at det er så vigtigt for Dansk Folkeparti, hvordan har man så kunnet acceptere en 450-timers-regel, som primært er gået ud over kvinder med anden etnisk baggrund, og som har haft det resultat, at rigtig mange kvinder med anden etnisk baggrund end dansk har fået frataget deres kontanthjælp, har haft 0 kr. at leve for, har været et hundrede procent økonomisk afhængige af deres mænd?
Det ligger meget langt fra, hvordan man traditionelt har set på forudsætningen for ligestilling i Danmark, nemlig kvindens økonomiske frihed, uafhængigheden af hendes mand.
Det hænger ikke sammen, vil jeg sige til hr. Søren Espersen, det hænger ikke sammen.
Når man på den ene side siger, at man kæmper for kvinder med anden etnisk baggrunds ligestilling, og på den anden side accepterer 450-timers-reglen, er jeg tæt på at ville kalde det hykleri.
Søren Espersen (DF), 2011-12-15:
Det lyder som sådan et eller anden narkotikum eller en alkoholtilvænning.
Det er ikke det, jeg mener med det.
Det, jeg sagde, var, at hun godt kunne have brug for et trøstende guds ord.
Det er noget helt andet. Må jeg godt lige sige, at det netop præcis er det, der rammer hovedet på sømmet, når fru Johanne Schmidt-Nielsen siger: »Så længe det ikke går ud over andre mennesker«.
Det er jo det, der er vores pointe: Det gør det.
Vi hører masser af historier, ikke alene her fra landet, men også fra udlandet, om, hvordan specielt muslimske kvinder i dybt islamistiske samfund regulært bliver holdt som slaver.
De lever et ufrit liv, et uværdigt liv, næsten som fødselsproducenter.
Derfor må jeg sige, at netop det er det centrale punkt: Det må ikke gå ud over andre mennesker.
Men det gør det.
Hvordan forholder Enhedslisten sig til det?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-12-15:
Altså, jeg vil betragte det som en form for omsorg, når det lyder fra hr. Espersen, at jeg trænger til Gud, for jeg ved, hvor meget Gud betyder i Dansk Folkeparti – så jeg vil betragte det som en slags omsorg.
Frihed er som sagt for mig og for Enhedslisten meget, meget vigtigt, og en del af friheden er netop, at man selv får lov til at indrette sit liv, så længe det ikke går ud over andre mennesker.
Det synes jeg er meget, meget grundlæggende, når vi taler om frihedsrettigheder og frihedsværdier, f.eks. retten til at vælge religionen fra.
Det er meget afgørende for os.
Jeg tvivler nogle gange på, om det er afgørende for Dansk Folkeparti, for jeg synes, det nogle gange virker, som om man synes, at man skal pådutte andre mennesker en bestemt måde at leve på, men heldigvis – heldigvis – kan man være dansk på mange forskellige måder.
Nåh ja, 18 pct. forskel på, hvad mænd og kvinder tjener i Danmark,
betegner jeg da bestemt ikke som enkelte lønforskelle.
Søren Espersen (DF), 2011-12-15:
Jeg vil heller ikke tvinge nogen til at gå i kirke.
Men jo mere jeg hører fru Johanne Schmidt-Nielsen, desto mere bliver jeg overbevist om, at hun trænger til et trøstende guds ord, så det ville måske være en god idé at lægge stilen om her i december, hvor Jesus ligesom er på programmet – jeg kunne også forstå, at det var det, hun sagde.
Jeg synes, at det, vi er ude i her – og hr. Martin Henriksen nævnte det også selv – faktisk er den der fuldstændig lallende ligegyldighed.
Det er det, som kendetegner Enhedslisten, det er det, der kendetegner Det Radikale Venstre, og det er det, der kendetegner SF – og for så vidt også Socialdemokratiet.
Jeg havde håbet på noget bedre.
Men man er ligeglad.
Man er fuldstændig ligeglad.
Men det er fru Johanne Schmidt-Nielsen fuldstændig ligeglad med.
Jeg vil spørge: Er det bare ligegyldighed?
Er det bare sådan, at man er fuldstændig ligeglad?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-12-15:
Gad vide, om hr. Martin Henriksen ved, at der findes pæredanske borgere, som egentlig heller ikke synes, at deres unger skal gå i kirke, og som heller ikke selv har lyst til det.
Jeg kan fortælle hr. Martin Henriksen, at der findes pæredanske borgere, som heller ikke synes, at kirken er noget for dem, og heldigvis lever vi i et frit land, hvor man kan vælge, at man ikke har lyst ti det.
Så vil jeg til det her med børnehaverne og skolerne, som jeg kan forstå hr. Martin Henriksen går meget op i, sige, at der er en værdi, som vi i Enhedslisten sætter højt, nemlig demokrati.
Og jeg synes, det er alle tiders, at man på skolerne har forældrebestyrelser, at man i daginstitutionerne har bestyrelser, hvor man kan beslutte, om man f.eks. synes, at børnene skal gå i kirke eller de ikke skal gå i kirke, eller hvad der dér er vigtigt.
Martin Henriksen (DF), 2011-12-15:
Ak, siger jeg, men jeg tror jo også, det nok bare er et forsøg på med vilje at afspore debatten.
Det synes vi i Dansk Folkeparti er et problem, fordi vi faktisk mener, at vores kultur og vores traditioner er værd at holde af og vigtige at værne om.
Herfra trækker vi så en linje hen til, at vi inden for de seneste år har kunnet se, at der har været en række protester i forbindelse med, at Folketinget i forbindelse med Folketingets åbning går til gudstjeneste.
Det er jo en tradition, der er over 150 år gammel, hvilket også siger noget om, at vores demokrati og vores kultur i Danmark faktisk hører sammen.
Det er jo det, vi fra Dansk Folkepartis side prøver at problematisere, og så får Enhedslisten det til at lyde, som om vi skulle have sagt, at der var nogen, der skulle tvinges til at gå i kirke.
Det er plat.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-12-15:
Altså, når jeg forholdt mig til det her med folketingsmedlemmers kirkegang, var det jo, fordi det var en del af ordførerens tale.
Ordføreren brugte det, at der er nogle af folketingsmedlemmerne, der ikke går i kirke, som eksempel på, at de multikulturelle strømninger presser det danske samfund.
Og så er det, jeg siger, at hvis det er udtryk for en multikulturel strømning, at man som folketingsmedlem eller som borger i det hele taget har ret til at lade være med at gå i kirke, så synes jeg, det er en skøn strømning.
Martin Henriksen (DF), 2011-12-15:
Altså, man bliver jo næsten i helt godt humør af at se på, hvordan den ene socialistiske kvinde efter den anden går op på talerstolen og er ovenud lykkelig over, at Dansk Folkeparti ikke længere har den indflydelse, som Dansk Folkeparti har haft før.
Det er jo en sand fornøjelse at se, at det gode humør spreder sig i Folketingssalen.
Dernæst kunne vi måske også forlange, at man forholdt sig en lille smule til substansen i den forespørgsel, som er blevet rejst.
Jeg synes, der har været mange, ja, sådan dumme bemærkninger, som ikke rigtig har haft noget med forespørgslen at gøre.
Nu siger fru Johanne Schmidt-Nielsen, at man er glad for, at Dansk Folkeparti ikke kan tvinge folketingsmedlemmer til at gå i kirke.
Jeg ved ikke, hvornår det har været på tale, at Dansk Folkeparti skulle tvinge folketingsmedlemmer til at gå i kirke.
Jeg har ikke hørt tale om det.
Fru Johanne Schmidt-Nielsen var lige så glad for, at man i december måned ikke talte om Jesus i børnehaven, som om Dansk Folkeparti hermed havde mistet noget indflydelse.
Jeg synes, det er nogle mærkelige ting, som man fra Folketingets talerstol står og glæder sig over i stedet for at forholde sig til substansen i debatten, som jo er den, at de multikulturelle strømninger i samfundet, uanset om man kan lide det eller ej – man kan jo lide det, eller man kan lade være – presser dansk kultur, presser danske traditioner, f.eks. i vores institutioner.
Synes Enhedslisten, det er en god udvikling, eller synes Enhedslisten, det er en dårlig udvikling?
Eller er man lidt ligeglad?
Anne Baastrup (SF), 2011-12-15:
Nu har jeg ikke selv været medlem af den danske folkekirke, efter at jeg begyndte at producere børn, men jeg har syntes, at det var i orden, at børnene kom i folkekirken til jul.
Det har været fuldstændig uproblematisk, men jeg synes ikke, det ville være i orden, hvis man forsøgte at overtale mine børn til at have en bestemt tro.
Hvis man kan komme rundt i de forskellige institutioner – kirker, moskeer eller andet, hvor man så bare kan lære noget – så synes jeg, at det er helt fint.
Hvordan vil præsten konkret behandle børn med en anden religion?
Vil han overtale dem?
Vil han mobbe dem?
Nej, det vil han formentlig ikke, men det er en diskussion, som forældrene i bestyrelsen selv må gå ind i, for hvis det er sådan, at vi vil have et demokratisk samfund, bliver vi altså nødt til at tage udgangspunkt i, at folk tænker selv.
Jeg ved godt, at det er svært for Dansk Folkeparti, at der sker noget som helst i det her samfund, som de ikke har styr på, men det er ikke svært for os.
Mikkel Dencker (DF), 2011-12-15:
Jeg kunne forstå på fru Anne Baastrups meget engagerede tale, hvor hun virkelig slap sine mange års vrede mod Dansk Folkeparti løs, at der var mangt og meget, hun var uenig med Dansk Folkeparti i.
Er fru Anne Baastrup også uenig med Dansk Folkeparti i, at kristendommens og folkekirkens særlige status i Danmark skal opretholdes?
Er fru Anne Baastrup også uenig i det?
Anne Baastrup (SF), 2011-12-15:
Nu ved jeg, at hr. Mikkel Dencker og jeg selv har skrevet under på grundloven, og i den står der, at den danske folkekirke har en helt speciel status.
Det agter jeg at overholde.
Bigami er strafbart, og hvis myndighederne konstaterer, at der foreligger bigami, så skal de pågældende straffes.
Men så vil jeg sige, at da mine børn var mindre, havde de en kammerat i daginstitutionen, som havde to fædre og en mor, og alle boede sammen.
Men de var ikke gift.
Skulle man være gået ind og have sagt et eller andet forfærdeligt til den familie?
De var helt almindelige oprindelige danskere.
Jeg synes, det er meget, meget svært, hvis vi skal gå ind i folks interne forhold og sige: I må ikke bo sammen, kollektiver må ikke eksistere.
Hvor går så grænsen?
Men bigami skal straffes.
Det vil vi ikke have.
Søren Espersen (DF), 2011-12-15:
Det var da et underligt svar.
Man siger, at bigami skal straffes, og at man ikke vil have det, men i samme åndedrag siger man så, at det sådan set kan være ligegyldigt, for man har også selv nogle eksempler på nogle, der har boet sammen i alle mulige mærkelige forhold.
Da jeg var barn, var det helt normalt, at bigamister blev sat i fængsel.
Skal man ikke sætte folk i fængsel, når de overtræder straffelovens § 208 om bigami, eller er man nået dertil i SF og dermed i regeringen, at man er fuldstændig flintrende ligeglade med, hvordan folk indretter sig, herunder ægteskabeligt?
Er det der, vi er?
Anne Baastrup (SF), 2011-12-15:
Man kan ikke være gift med to efter dansk ret, og sådan er det.
Sådan er det.
Man kan ikke efter dansk ret være gift med to, så derfor kan bigami ikke finde sted, medmindre man bryder straffeloven.
Sådan er det.
Søren Espersen (DF), 2011-12-15:
Det er lidt i forlængelse af det, som den radikale ordfører var inde på, og det vil jeg egentlig også gerne høre SF's holdning til.
Der blev talt om, jeg tror, det hed polygamiske forhold, bigami osv., som det er klart for mange også desværre trives i vores land.
Bigami er jo en straffelovsovertrædelse.
Jeg tror, at det er straffelovens § 208, og der er temmelig strenge straffe for det.
Jeg forstod på den radikale ordfører, at det var hun nærmest uinteresseret i.
Det var noget med, at det må folk selv finde ud af inden for deres egne fire vægge.
Jeg vil gerne være helt sikker på, at SF er indstillet på, at der skal arbejdes hårdt for at få disse lovovertrædelser standset i vores samfund.
Eller er man også fra SF's side sådan næsten ligeglad?
Ole Birk Olesen (LA), 2011-12-15:
Det er et forslag, som man kun vanskeligt kan tale imod, medmindre man er helt imod skatteopkrævning, og det er vi i Liberal Alliance ikke.
Der er dog et enkelt element, som ikke kommer fra EU-direktivet, men fra Global Forum on Transparency and Exchange of Information, som jeg gerne lige vil fastholde.
Fra erhvervslivet hører vi, at det vil være en meget indgribende regel for dansk erhvervsliv og betyde store administrative omkostninger.
Derfor vil vi under udvalgsbehandlingen fokusere på, om det her nu også er nødvendigt, særlig set i lyset af at det jo ikke er indeholdt i EU-direktivet, men kommer fra en anden part, så vi således ikke er forpligtet til at gennemføre det. Vi har også nogle retssikkerhedsmæssige betænkeligheder, som vi også gerne vil undersøge i løbet af udvalgsbehandlingen.
Frank Aaen (EL), 2011-12-15:
Selvfølgelig støtter vi også et forbedret samarbejde mellem de enkelte landes skattemyndigheder for at kunne inddrive den skat, som folk skal betale.
Vi gør det nu ikke så automatisk som andre, bare fordi det er vedtaget i EU.
Det er ikke vores tilgang til verden, at vi gør noget, bare fordi det er vedtaget i EU.
Vi synes også, at der i høringsfasen er kommet nogle retssikkerhedsmæssige betragtninger fra både revisorer og fra Advokatrådet, som vi gerne vil være sikre på at der er taget ordentlig højde for.
Det vil vi så undersøge i udvalgsarbejdet.
Men som det ser ud nu, regner jeg med, at vi vil støtte lovforslaget.
Jonas Dahl (SF), 2011-12-15:
Flere ordførere har gennemgået, hvad lovforslaget betyder.
Men det er klart, at i forhold til gensidig bistand ved inddrivelse af fordringer og i henhold til alle de EU-regler, som der er på området, vil den her lov gøre det muligt at gennemføre EU-reglerne.
Det betyder også på længere sigt, at det vil gøre det nemmere at sikre de her forskellige skatteforhold på tværs af landegrænserne.
Det giver også mulighed for at udveksle oplysninger eller yde anden form for bistand, således at man sikrer et korrekt grundlag for beskatningen.
En anden form for bistand består i, at afgifter og skatter, som et land har pålagt nogle at betale, også kan inddrives i et andet land, og det synes jeg også vi har set flere eksempler på vil være en ganske ønskelig udvikling.
De her ting betyder også, at bistand kun kan ydes, hvis der foreligger en decideret aftale mellem de pågældende lande, og det er også det, vi nu får sikret, og derfor er der fra SF's side opbakning til forslaget.
Som flere allerede har været inde på, er det en gennemførelse af de gældende EU-regler.
Så der er opbakning til det fra SF's side.