runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-24:
Nu har denne farce, så vidt jeg husker, stået på, siden et par uger før valget blev udskrevet, hvor VK-regeringen og S-SF-oppositionen kappedes om, hvem der kunne komme først med det her, på en måde der var aldeles uskønt at se på for alle vælgerne.
Jeg tror, at selv de berørte partiers egne vælgere skammede sig over deres partier i de dage.
Vi har så her i Folketinget efterfølgende været vidne til, at man har haft slagsmål om, hvem der er skyld i, at de bebudede løfter om en boligpakke ikke kan gennemføres.
Og det her er da så forhåbentlig det sidste punktum i denne komedie.
Hele udgangspunktet for diskussionen er tre misforhold, som vi i Liberal Alliance gerne vil påpege.
Vi tror ikke på, at vi kan forbruge os rige, hverken ved offentligt forbrug, som den røde regeringen tror, eller ved privatforbrug, som VK-regeringen troede.
Vi tror, at vi bliver rigere af at producere mere og ikke ved at forbruge mere.
Det andet forhold er den vamle populisme, som lå bag det her.
Jeg er ikke sikker på, at nogen af de to blokke i dansk politik overhovedet troede på, at det her ville skabe vækst i samfundet, men man var overbevist om eller troede, at det ville give stemmer.
Derfor dette kapløb om at være først.
Det tredje forhold, vi vil påpege, er selve indholdet i det beslutningsforslag, vi drøfter her i dag, nemlig at vælgerne på en eller anden måde skulle have en ret til at blive kompenseret for valgløfter, der ikke gennemføres.
I Liberal Alliance tør vi slet ikke tænke på alle de omkostninger, det ville påføre skatteyderne, hvis alle de løfter, som politikere og i særlig grad de politikere, som i dag sidder i regering, giver, partout skal gennemføres, ellers skal vælgerne kompenseres for deres ikkegennemførelse.
Det er milliarder og atter milliarder af kroner, vi taler om – måske endda hundredvis af milliarder kroner.
Af disse tre grunde synes vi, at det her er et ret tåbeligt forslag, men vi har så en grund til, at vi alligevel stemmer for det, og den er, at Liberal Alliance går ind for et lavere skattetryk, og det her forslag vil sænke skattetrykket for danskerne.
Det er nemlig finansieret ved besparelser i de offentlige udgifter, og dermed kan man få en reel skattelettelse – om end en meget minimal, men dog en reel skattelettelse ud af det.
Og Liberal Alliance går ind for skattelettelser.
Vi er imod alle de begrundelser, som VK har haft for det her.
Vi er imod alle de begrundelser, som Socialdemokratiet og SF havde for at fremlægge et lignende forslag i valgkampen.
Vi har vores egen begrundelse, nemlig at vi går ind for et lavere skattetryk.
Derfor stemmer vi ja.
Thomas Jensen (S), 2011-11-24:
Faktum er, at hr. Lars Løkke Rasmussen ikke kunne få opbakning fra de andre højreorienterede partier i Folketinget før valget.
Dansk Folkeparti og Liberal Alliance hældte det ned ad brættet.
Der var virkelig bal i den borgerlige; der var ikke enighed; der var kun 64 mandater for forslaget.
Så kom der en udstrakt hånd fra den nuværende statsminister, hvilket kunne være med til at sikre, at vi fik en bred, sikker aftale for boligejerne, men Venstre sagde både før og efter valget, at man ikke ville gå med til stigende skatter og afgifter, og derfor ville man ikke støtte det.
Der var med andre ord ikke flertal.
Det bliver vi nok ikke lige enige om, men jeg synes, at den der revisionistiske samtidshistorie, som Venstres ordfører står og praktiserer lige for øjeblikket, skulle han lægge bag sig, og så skulle man blive en opposition, der arbejder.
Vil Venstre gennemføre massive ufinansierede skattelettelser, eller vil man ikke gennemføre massive ufinansierede skattelettelser?
Kan vi få et klart svar på det her i dag?
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-24:
Det er og bliver besynderligt, hvad der måtte være bevæggrunden for, at den kongelige undersøger og nuværende statsminister den 17. september – den 17. september, efter valget – slår fast, at der kommer en boligpakke.
Og jeg kan jo bare konstatere, at hele dagen i dag har vi ikke kunnet få noget svar på, hvad det er, der har ændret sig i budskaberne fra Venstre efter den 17. september, som gør, at statsministeren nu er bakket væk fra sit løfte.
Vi kan ikke få noget svar, vi kan ikke få nogen forklaring fra Socialdemokratiet på, hvorfor statsministeren ikke vil stå ved, hvad statsministeren sagde, da hun var kongelig undersøger.
Virkeligheden er jo, som det så tydeligt fremgik, da den radikale skatteordfører var på talerstolen, at det er, fordi Det Radikale Venstre ikke vil.
Det er den skinbarlige sandhed, for efter den 17. september gik man op i tårnet, forhandlede om et regeringsgrundlag med Det Radikale Venstre, og der kunne man ikke blive enige, så det er Det Radikale Venstre, der har ansvaret.
Jonas Dahl (SF), 2011-11-24:
Jeg vil bare høre, om den konservative ordfører ikke vil bekræfte, at de tidsskrifter, der bliver produceret i lande uden for EU, og som enten har europæiske udgaver, der produceres inden for EU, eller som bliver sendt til et sted samlet i EU, hvorfra de bliver distribueret, ikke får den her afgift lagt på, ligesom forslaget heller ikke berører de tidsskrifter, der bliver solgt fra lande uden for EU, men bliver solgt i danske kiosker.
Kan ordføreren ikke bare bekræfte det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-24:
Venstre har jo ikke været i realitetsforhandlinger med regeringen om den her finanslov.
Jeg mener ikke, at de skatte- og afgiftsforslag, som regeringen kaster ud over danskerne og danske virksomheder, på nogen måde bidrager til, at det her samfund bliver mere konkurrencedygtigt, skaber flere arbejdspladser og bliver et mere attraktivt sted at arbejde og investere, tværtimod.
Så jeg kan allerede nu afsløre, hvis hr. Ole Birk Olesen ikke allerede er klar over det, at vi naturligvis ikke støtter de forslag.
Til sidst vil jeg da gerne kvittere for, at Liberal Alliance støtter beslutningsforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-24:
Nu vil den nye regering jo fremlægge en skattepakke, der rummer afgiftsforhøjelser og skatteforhøjelser for 5 mia. kr.
Ville Venstre være gået i realitetsforhandlinger med den nye regering?
Og ville Venstre i sidste ende have stemt ja til en skatteforhøjelse på f.eks. 2,5 mia. kr.?
Vil Venstre være villig til at forhøje skatten med 2,5 mia. kr. og lægge stemmer til det, hvis den nye regering kunne overbeviste Venstre om, at alternativet til, at Venstre gik med til det, ville være en skatteforhøjelse på 5 mia. kr.?
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-24:
Men vi går jo gerne til forhandlinger, og hvis vi kan begrænse den her regerings ulykker, mener vi også, at vi skylder den knap en million danskere, der har stemt på Venstre, at sørge for at begrænse ulykkerne.
Men det er klart, at der skal ske voldsomme begrænsninger, og det bliver aldrig med begejstring.
Vores ønske er, at danskerne ikke skal betale mere i skat.
Vi ser gerne, og det er ambitionen, at det skal være billigere at være dansker, at vi skal have skatten ned.
Men jeg mener også, at kan vi begrænse de ulykker, som den nye regering har tænkt sig at kaste ud over danskerne, tropper vi op ved forhandlingsbordet.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-24:
Venstres ordfører må tilgive, at ikke alle i salen kan tage det her beslutningsforslag helt så alvorligt, som Venstre selv gør.
Vi er nogle, der af vores egne grunde stemmer for, men vi kan måske ikke tage det så alvorligt, og vi kan ikke lade være med at gribe chancen til at spørge om noget andet, når vi nu har ordføreren på talerstolen.
Jeg synes da, at det er interessant at få at vide, om Venstre stadig går ind for det skattestop, som Venstre gik til valg på.
Ordføreren talte i starten lidt uden om, men sagde så til sidst, at det er udgangspunktet for Venstres politik, men at der beklageligvis ikke er flertal for det.
Bare ganske kort: Vil Venstre her i salen stemme for en politik, der bryder med skattestoppet, hvis Venstre erkender, at Venstre ikke har flertal for skattestoppet?
Selv om Venstre har det som sit politiske udgangspunkt, kunne Venstre så her i salen finde på at stemme for en politik eller forhandle sig til et forlig, der bryder med skattestoppet?
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-24:
Jeg noterer mig igen, at der ikke var noget spørgsmål om det konkrete beslutningsforslag, og jeg konstaterer igen, at det er et klart udtryk for, at Socialdemokratiet har det enormt svært med den debat, vi har i øjeblikket.
Den debat om, at vi skal indfri de løfter, har man slet ikke lyst til at tage.
Jeg forstår til fulde, at man har travlt med at tale om alt muligt andet.
Nu har jeg snart glemt, hvad alternativet i spørgsmålet gik på, men det står lysende klart, at vi har en regering, der vil hæve skatter og afgifter.
Vi har i Venstre et skattestop, som er vores udgangspunkt.
Men vores ambition og ønske er, som Venstres formand præsenterede det på Venstres landsmøde, at Danmark skal være et mere konkurrencedygtigt samfund, og derfor skal skatten ned.
Simon Kollerup (S), 2011-11-24:
Tak, det skal jeg beklage at jeg glemte igen, igen.
I forhold til det svar, vi får fra ordføreren, knytter jeg sådan set bare an til den indledning, som ordføreren havde her, da han gik på talerstolen, hvor han selv begynder at tale om rentefradrag og de elementer, der lå i regeringens skattestop.
Jeg hæfter mig sådan set ved, og nu må ordføreren så korrigere mig, hvis jeg har taget fejl, at vi altså kan konstatere, at Venstres skattepolitik fortsat bygger på et skattestop.
Så vidt så godt, så er mit spørgsmål: Når man så vil sænke en skat, som jeg kan forstå at både Venstres formand og også Venstres skatteordfører gerne vil, uden at hæve en anden skat, er det så ikke definitionen på en ufinansieret skattelettelse?
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-24:
Det er vores klare udgangspunkt, at det er et skattestop med henblik på at få skatten ned.
Men jeg konstaterer jo så bare i den sammenhæng, at der er en fundamental modstrid i opfattelsen af, hvad der er gavnligt for dansk økonomi, i forhold til hvad det er for en skattepolitik, regeringen fører.
Jeg benytter gerne enhver lejlighed til at diskutere Venstres skattepolitik; jeg ville ønske, at vi kunne stå her resten af aftenen og gøre det.
Men jeg konstaterer jo bare, at de socialdemokratiske ordførere ikke har særlig travlt med at spørge ind til det forslag, vi behandler.
Det forstår jeg så udmærket godt.
Jeg forstår godt, at Socialdemokratiet forsøger at fjerne debatten fra det beslutningsforslag, som vi her behandler.
Det er et beslutningsforslag, som skal sørge for, at de partier, der sagde til danskerne før, under og efter valget, at der skulle være en hjælpende hånd til boligkøberne, til de danskere, der fra den 20. august til den 3. oktober havde købt bolig, i tillid til hvad et bredt flertal i Folketinget sagde, nemlig at der skulle ske en suspension af tinglysningsafgiften, at ejendomsværdiskatten og grundskylden skulle suspenderes i 2011 og 2012 for nye boligkøbere, ikke snyder.
Det forholder man sig ikke til, og det forstår jeg så sandelig godt.
Simon Kollerup (S), 2011-11-24:
Jeg synes, at man kan knytte mange tillægsord til Venstres skattepolitik.
Lysende klar er nok ikke det, jeg ville have valgt.
Jeg synes, at det er ganske uklart for rigtig mange danskere, hvor Venstre ligger med sin skattepolitik.
Kunne vi dog ikke bare få et ganske klart svar fra ordføreren: Baserer Venstres skattepolitik sig stadig væk på et skattestop, ja eller nej?
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-24:
Det synes jeg er en klar melding.
Altså, i finanslovaftalen hæver man det med mere end 5 mia. kr.; så ligger der en betalingsring, hvor skatteministeren i et samråd i Trafikudvalget har bekræftet at indtægterne derfra også er en skat; der ligger en afgift på lastbiltrafik, det er også en skat; der ligger et energiudspil, som vi ser i morgen, som højst sandsynligt indeholder skatter og afgifter på 6-7 mia. kr.
Jeg vil gerne sige, at vi gerne vil måles op imod det og sige, at det ikke er det, vi ser som løsningen for Danmark.
Nej, vi synes, at det skal være mere attraktivt at investere og arbejde i Danmark, og derfor er Venstres skattepolitik lysende klar: Vi ønsker, at skatten skal ned.
Jacob Bjerregaard (S), 2011-11-24:
Jeg er fuldstændig klar over, at man har talt om skattestoppet siden 2001, selv om man har brudt det adskillige gange, bl.a. da man gik ind og hævede rentefradraget og på den måde hævede boligskatterne, selv om man prøver at påstå, at man ikke gjorde det.
Men det, jeg spørger om, er ikke de sidste 10 år, det er fremadrettet
: Bygger Venstres politik på et skattestop, eller bygger det ikke længere på et skattestop, ja eller nej?
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-24:
Vi har siden 2001 givet en ansvarlig tryghed omkring skattepolitikken med udgangspunkt i et skattestop.
Tiden tillod mig ikke før at tage alle de elementer, som den foregående ordfører tog fat i, men altså, nu har vi stort set uafbrudt siden 2001 og også i den her valgkamp hørt, at vi har givet ufinansierede skattelettelser, og samtidig skulle vi have sat skatten op.
Nej, sandheden er jo, at vi med udgangspunkt i et skattestop har sænket skatten på arbejde, og det, der er Venstres klare ambition, er, at det skal være billigere at være dansker, og vi ønsker, at skatten skal sænkes.
Jacob Bjerregaard (S), 2011-11-24:
Den bliver faktisk rimelig kort, for den går i al sin enkelhed ud på at spørge ordføreren, om Venstres politik stadig bygger på et skattestop.
Frank Aaen (EL), 2011-11-24:
Hele diskussionen om boligpakken var og er det rene valggas.
Jeg er lidt i tvivl om, hvorvidt det valggas, vi ser i dag, kommer lidt for sent, eller om det er valggas, der kommer meget for tidligt.
Men valggas er det, der var det, og det vedbliver det med at være.
Det, der blev lagt frem – desværre både fra den ene og den anden side – i valgkampen, ville ikke have hjulpet boligkøberne.
Hvis en sådan pakke overhovedet ville have fået betydning, ville det bare være til finansiering af gas, eventuelt en højere pris på den bolig, der er til salg.
For sådan er det jo med den type tilskud og skattelettelser, der her blev luftet; hvis de overhovedet har nogen betydning i virkelighedens verden, og det har de jo haft op gennem 00'erne, giver de sig udslag i stigende priser på de boliger, der skal sælges, til skade for boligkøberne.
Boligkøberne ville ikke have fået og kan ikke få nogen fordel af den her boligpakkesnak.
Vi er i øvrigt, hvis det endelig skulle have været, lodret imod at give boligejerne endnu en skattelettelse oven i de utallige mange skattelettelser, der i sin tid kom fra VKO, da de havde magten.
Man skal hele tiden huske, at mens ejerne hele tiden har fået den ene skattelettelse efter den anden, har lejerne aldrig fået forbedringer, men tværtimod fået forringelser, bl.a. ved at den tidligere regering sammen med Dansk Folkeparti har stjålet milliarder af kroner fra Landsbyggefonden.
Det er sådan en indgroet klassemæssig indretning hos VKO, må man tro, at de, der ejer deres egen bolig, skal have, mens de, der lejer deres bolig, ikke skal have.
De skal betale.
Det er sådan set meget godt at vide, at klassesynet på ingen måde er forsvundet i det danske politiske liv.
Det er stadig væk sådan, at ejendomsretten er vigtigere end noget andet.
Selv om det også i høj grad går ud over dem, der køber deres bolig, og som må opleve, at de f.eks. bliver en del af en boligboble, der lige pludselig sender en masse familier ud i tvangsauktioner.
Skulle man så endelig gå ind og lave noget for boligområdet, og det kunne vi godt tænke os i nogle tilfælde, hvor det jo så også skulle gælde lejerne, vil det i hvert fald ikke ske, som det foreslås her, nemlig ved at skære i velfærden – under ingen omstændigheder.
Derfor vil vi bare, som vi gjorde under valgkampen, hvor vi afviste begge boligpakker, også afvise den boligpakke, man kommer med i dag.
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-24:
Der har været en lang debat om hele processen, og om der har været indkaldt til forhandlinger eller ej.
Det vil jeg ikke rigtig kloge mig på.
Jeg konstaterer bare, at Det Radikale Venstre ikke kan støtte den kompensationsordning, som Venstre og Konservative foreslår her.
Jamen sådan som forslaget foreligger fra Venstre og Konservative, er vi i regeringen enige om, at det ikke giver nogen mening at gennemføre en sådan hjælpepakke.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-11-24:
Med de svar, vi får fra hr. Nadeem Farooq, betyder det så vel også, at vi ikke kan forvente, at regeringen på noget tidspunkt vil give en hjælpepakke til boligejerne, sådan som statsministeren lovede den 17. september.
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-24:
S og SF havde deres boligpolitik frem mod valget og under valget, og Det Radikale Venstre havde sin egen.
Det handler om, hvad vi i fællesskab har fundet ud af er vigtigst at gøre.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-24:
Vil ordføreren bekræfte, at Det Radikale Venstre er imod den boligpakke, som S og SF foreslog, og at det derfor er Det Radikale Venstre, der blokerer for, at regeringen fremsætter det forslag, som S og SF gik til valg på?
Det er jo i hvert fald svært at sige, at Venstre kan blokere regeringen for at fremsætte de lovforslag, regeringen ønsker.
Vil ordføreren ikke blot bekræfte, at det skyldes modstand i Det Radikale Venstre, at regeringen ikke fremsætter det lovforslag, som Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti gik til valg på?
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-24:
Jeg vil gerne bekræfte, at regeringen var enig om ikke at indføre en boligpakke.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-11-24:
Tak for det.
Jeg håber virkelig, at den socialdemokratiske ordfører hørte grundigt efter, for nu fik vi jo sandheden – nu fik vi jo sandheden.
Det har jo ingenting med Venstre at gøre, at regeringen ikke vil fremsætte et forslag om en boligpakke, som S og SF lovede før valget, under valget og sågar efter valget.
Tak for den klarhed.
Vil ordføreren bekræfte, at Det Radikale Venstre ikke vil acceptere, at regeringen fremsætter et forslag om en boligpakke, som S og SF foreslog i august i år?
Nadeem Farooq (RV), 2011-11-24:
Ordførerne fra Venstre og Konservative ønsker at kompensere de boligejere, der i en periode har handlet bolig i tiltro til en skatterabat, fordi de er blevet stillet en boligpakke i udsigt af den tidligere regering.
Ifølge Venstre og Konservative drejer det sig om de danskere, der fra lanceringen af boligpakken den 20. august og frem til den 3. oktober, hvor boligpakken endeligt blev aflyst, har handlet bolig i tiltro til boligpakkens gennemførelse.
Venstre og Konservative ønsker en midlertidig fritagelse for tinglysningsafgift, ejendomsværdiskat og grundskyld.
Som bekendt var Radikale Venstre imod dette forslag.
Det er der mange gode grunde til.
Når jeg siger dette forslag, mener jeg boligpakken.
Den væsentligste anke er simpelt hen, at en sådan boligpakke ikke ville virke, hvilket toppen af den økonomiske sagkundskab også var enig med Radikale Venstre i.
Det ville have langt mere effekt, hvis man brugte pengene til at søsætte andre initiativer.
Derudover er der en lang række usikkerhedsmomenter knyttet til en sådan kompensationsordning.
Lige præcis hvilket felt af boligejere er det, man ønsker at kompensere?
Der knytter sig en ikke ubetydelig usikkerhed til, om det er købstidspunktet, eller om det overtagelsestidspunktet eller noget helt tredje, der er afgørende for kompensationen.
Så efter min mening bliver det en meget spekulativ øvelse at effektuere en sådan kompensation i praksis, og sådan kunne jeg blive ved.
Men det er faktisk ikke mit ærinde.
Det, jeg synes er vigtigst, er, at vi nu ser fremad i stedet for at stirre os blinde på tingene og kigge stift i bakspejlet.
Vi bør alle sammen tage en diskussion om, hvad vi i Folketinget kan gøre, for at vi i fællesskab kan anvende de værktøjer, der stimulerer den danske økonomi og dermed understøtter boligmarkedet på længere sigt.
Det, mine venner, er det, der er vejen frem.
Det er den dagsorden, som Radikale Venstre gerne vil fremme.
Derfor kan Det Radikale Venstre ikke støtte det forslag, der foreligger.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-24:
Det er egentlig meget sjovt, synes jeg, at hr. Simon Kollerup prøver på at holde gang i den her skadelige debat, for det er jo meget tydeligt, tror jeg, for enhver borger, der sidder og følger debatten, at der har været et stort flertal.
Der er en forskel i forbindelse med finansieringen, som jeg sagde tidligere, men de grundlæggende rammer, nemlig at man vil give en skatterabat til boligkøbere, har jo hele tiden været der.
Sådan var det også, da Dansk Folkeparti tidligere gik til forhandlinger om finansloven.
Så var vi ikke hundrede procent enige, da vi gik ind ad døren, men det var vi, da vi gik ud.
Vi kunne også komme med andre finansieringsforslag under forhandlingerne.
Havde man nu indkaldt til de her forhandlinger, kunne det jo være, at vi kunne have mødt hinanden på midten og have fundet ud af en eller anden finansiering ud fra de resultater, man havde sagt man gerne ville opnå.
Det, man ville opnå, var jo en skatterabat til boligkøbere, hvilket vi i Dansk Folkeparti ikke synes var en god idé, men det var der jo et stort flertal, som syntes, og derfor var der også et stort flertal for en boligpakke.
Simon Kollerup (S), 2011-11-24:
Så må ordføreren hjælpe mig lidt her.
Jeg er godt klar over, at ordføreren ikke selv er medforslagsstiller på beslutningsforslaget, men vi kan jo prøve at hjælpe hinanden med at forstå det, der står.
Der står i beslutningsforslaget, at der har været et betydelig parlamentarisk flertal for en boligpakke, og vi er lige blevet enige om, at det ikke er den boligpakke, som de borgerlige partier har fremlagt, med den finansiering, den indebar.
Så er der mig bekendt kun den boligpakke tilbage, som S og SF fremlagde med vores finansiering.
Kan ordføreren ikke bare prøve at hjælpe mig med at forstå de andre borgerlige partiers ordvalg i beslutningsforslaget?
Hvad er det for en boligpakke, der har været et betydeligt parlamentarisk flertal for?
Jeg kan ikke finde ud af det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-24:
Jeg synes også, at jeg i min tale gjorde det meget klart, at vi netop ikke støttede det her forslag, bl.a. på grund af det principielle i, at man laver en kompensationsordning for en ordning, som aldrig har været der.
Altså, man har stillet nogle mennesker noget i udsigt, men man har aldrig lavet ordningen.
Det synes jeg da sådan rent principielt er et skråplan, hvis vi begynder at lave kompensationsordninger for det her.
Som jeg også spurgte tidligere: Skulle man så begynde at kompensere for nogle af de der 30 brudte løfter, regeringen står for?
Så kunne jeg forestille mig, at det blev en ret dyr løsning.
Så nej, vi er ikke en del af flertallet bag.
Simon Kollerup (S), 2011-11-24:
Når jeg læser det beslutningsforslag, der her er fremsat af de borgerlige partier, og som vi taler om i dag, så kan jeg læse, at der har været et betydeligt flertal for en boligpakke.
Jeg må gå ud fra, at det, når det står i de borgerlige partiers eget beslutningsforslag, er deres egen boligpakke, de omtaler, altså inklusive den finansiering, der er lagt frem af de borgerlige partier.
Jeg kan sige så meget, som at vi ikke var med i det flertal bag de borgerlige partiers boligpakke af den grund, at den skulle finansieres af besparelser og nedskæringer.
Så mit spørgsmål er sådan set bare: Eftersom der angiveligt skulle være et betydeligt parlamentarisk flertal for den borgerlige boligpakke, er det så et flertal, som Dansk Folkeparti var en del af?
For det er jo ikke det, jeg synes at have fået ud af den offentlige debat.