runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Tørnæs (V), 2011-11-25:
Pudsigt nok er jeg faktisk fuldstændig enig i det, som Enhedslistens ordfører her fremførte: at der er en drivkraft i alle mennesker, og heldigvis for det.
Den drivkraft skal vi selvfølgelig understøtte.
Den skal samfundet jo understøtte, og ja, give incitamenter til, at samfundet får gavn af den.
Vi skal ikke gokke folk i hovedet og sige: Bliv du hjemme på kontanthjælp.
Bliv du hjemme på sofaen, fordi dig har samfundet ikke brug for.
Det er lige præcis det, der kommer til at ske, vil jeg sige til hr. Christian Juhl, med det forslag, som vedtages her.
Vi giver dem en på trynen, der i dag tilhører lavtlønsgruppen, og siger: Hvorfor pokker går du på arbejde?
Det kan jo bedre betale sig for dig at være hjemme på sofaen og hygge dig og ikke stå tidligt op om morgenen.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-11-25:
Jamen jeg må sige, at Venstre virkelig viser sit sande jeg her.
Jeg er stolt af og glad for, og det er der virkelig mange, der er, at vi igen har fået en ny og god regering, som tænker på mennesket på en ordentlig måde.
Vi kan høre igen, hvor vigtigt det er, for Venstres ordfører siger: Vi ønsker ikke at vende tilbage til 2001.
I dag har vi en sjette plads.
Det vil sige, at i den tid, hvor vi har haft en borgerlig regering, der var fløjtende ligeglad med det her område, er vi faldet ret langt ned, og det synes jeg er skuffende, og det er ikke noget, vi bør være stolte af.
Sandheden er, at Venstre er ligeglad med den stigende ulighed.
Sandheden er, at Venstre faktisk mener, at det er i orden med denne stigende ulighed.
Venstres ordfører må da svare på, om Venstre synes, at et samfund er bedst, når der er større ulighed og flere og flere bliver fattige.
Ulla Tørnæs (V), 2011-11-25:
Undskyld, jeg er med.
Jeg skulle koncentrere mig om de forskellige satser, så fru Özlem Sara Cekic fik dem fuldstændig korrekt, så der ikke er nogen misforståelser omkring det, og det var omkring starthjælp og førtidspension.
Det, jeg talte om, var kontanthjælp.
Man skal ikke være på kontanthjælp, hvis man har en permanent diagnose, for så er det en anden type forsørgelse, nemlig førtidspensionen, som man rettelig bør modtage, frem for kontanthjælp.
Nu var det alene taletiden før, der begrænsede det, så jeg ikke kunne svare på det konkrete spørgsmål om satsstørrelsen.
Den sats, som fru Özlem Sara Cekic henviste til her, var for personer, der er fyldt 25 år, gift eller samlevende.
Er man under 25 år og hjemmeboende, får man 2.668 kr.
Ud over det er der et forsørgertillæg for enlige på 1.619 kr.
Der er et forsørgertillæg for gifte og samlevende på 1.342 kr.
Det var vist det.
Så tror jeg, jeg har svaret på det spørgsmål.
Hvad var det nu lige?
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-11-25:
Tænk, at det kan hidse ordføreren så meget op, at vi her på Christiansborg nu beslutter, at familierne skal have råd til at købe lægeordineret medicin til deres børn.
Det er da utroligt!
Når ordføreren ikke vil svare på, hvad man får i starthjælp, er det jo et udtryk for, at man ikke kender den virkelighed, de her mennesker lever i.
Man får 5.367 kr.
Når ordføreren står og påstår, at man, når man er syg, selvfølgelig ikke er på starthjælp, er det det rene vrøvl.
Er det ikke korrekt, at hvis man har opholdt sig i mindre end 7 år ud af de sidste 8 år i Danmark, uanset om man som borger er skizofren, depressiv eller handicappet, skal man være på starthjælp?
Kan ordføreren bekræfte, at ordføreren faktisk talte usandt lige før?
Christian Juhl (EL), 2011-11-25:
Er fru Ulla Tørnæs klar over, at tusindvis af danskere hver måned tager arbejde eller prøver at starte firmaer uden garanti for, at det kan betale sig?
Det vil sige, at der i alle mennesker er en drivkraft, som gør, at de gerne vil være aktive og virke aktive.
Ulla Tørnæs (V), 2011-11-25:
Nu er det jo sådan, og nogle vil måske mene desværre, at jeg kan huske tilbage til Poul Nyrup Rasmussen-regeringen, og hvis man sammenligner med, hvad der skete med hensyn til lighed/ulighed i hr. Poul Nyrup Rasmussens regeringstid i forhold til VK-regeringens, vil man kunne konstatere, at uligheden faktisk steg mere under hr. Poul Nyrup Rasmussen, end den gjorde under VK-regeringen.
Det er bare lige, så hr. Leif Lahn Jensen er opmærksom på det, før vi går videre ud ad den tangent.
Menneskesyn, siger hr. Leif Lahn Jensen.
Jamen jeg kan forsikre hr. Leif Lahn Jensen om, at jeg ikke er enig i et menneskesyn, der altså betyder, at det skal kunne betale sig at ligge hjemme på sofaen frem for at bidrage til det danske samfund, bidrage til vores fællesskab og bidrage til vores velfærdssamfund og vores velstand.
Nu var det hr. Leif Lahn Jensen, der bragte spørgsmålet om menneskesyn ind i debatten.
Jeg er uenig.
Nu må jeg blankt erkende, at min tillid til Arbejderbevægelsens Erhvervsråds tal kan ligge på et meget, meget lille sted, og jeg kan derfor kun betragte det som et partsindlæg, når hr. Rasmus Horn Langhoff bringer det ind i debatten her.
Vi så jo under valgkampen, hvordan socialdemokrater, herunder ledende socialdemokrater, også den nuværende finansminister, brugte tal fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd i forbindelse med diskussionen om dagpengereformen.
Da oplevede vi jo, at der med reference til Arbejderbevægelsens Erhvervsråd blev sagt, at op imod 40.000 personer risikerede at ryge ud af dagpengesystemet, når dagpengereformen er fuldt indfaset.
Vi har siden hen fået den nuværende beskæftigelsesminister til at understrege, at det selvfølgelig var forkert.
Det var fantasital, der var grebet ud af den blå luft, for det er og bliver 2.000-4.000 personer, der risikerer at ryge ud af dagpengesystemet, når dagpengereformen er fuldt indfaset.
Så derfor vil jeg sige til hr. Rasmus Horn Langhoff: Arbejderbevægelsens tal, som bliver bragt på bane her, kan jeg simpelt hen ikke forholde mig til.
Det er et partsindlæg, og det ønsker jeg ikke at kommentere yderligere.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2011-11-25:
Det er jo dejligt at høre, at fru Ulla Tørnæs glæder sig til jul, men det er der altså mange fattige børnefamilier som ikke gør.
For netop julen, og ikke mindst kulden, minder familierne om alt det, de ikke har råd til: julegaver, god mad, vinterstøvler og vinterjakker.
For når forældre lever i fattigdom, rammer det naturligvis også børnene.
Ifølge Arbejderbevægelsens Erhvervsråd er der i dag 65.000 børn i Danmark, som lever i fattigdom, og antallet af fattige børnefamilier er steget med 50 pct., siden Venstre overtog magten i 2001.
Det er jo den fejlslagne politik, som vi prøver at rette op på, og derfor vil jeg gerne høre, om fru Ulla Tørnæs anerkender det faktum, at fattigdommen, herunder fattigdom blandt børnefamilier, psykisk sårbare og pensionister, har været stærkt stigende under den tidligere borgerlige regering.
Ulla Tørnæs (V), 2011-11-25:
Jeg tror sådan set udmærket, at jeg forstå det, hr. Jørgen Arbo-Bæhr siger, men jeg kunne så omvendt spørge: Kan hr. Jørgen Arbo-Bæhr ikke forstå, at vi altså bare er uenige her.
Jeg ønsker ikke at vende tilbage til et system, hvor det altså ikke kan betale sig at arbejde for rigtig, rigtig mange mennesker, og hvor rigtig, rigtig mange mennesker får fjernet tilskyndelsen til at være på arbejdsmarkedet.
Vi lavede en tilsvarende indsats tilbage i 2006 under projektet »En ny chance til alle«, hvor det jo rent faktisk viste sig, at der er ressourcer også i matchgruppe 3, og selvfølgelig, når de får en chance for at komme på arbejdsmarkedet, har de også ressourcer, der kan bruges på arbejdsmarkedet.
Vi skal ikke fastholde folk i passiv forsørgelse, og det her lovforslag vil alene bidrage til at fastholde folk i passiv forsørgelse, og jeg synes, det er trist.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2011-11-25:
Jeg bliver mere og mere forvirret, fordi tidligere snakkede fru Ulla Tørnæs meget om incitamenter, men nu snakker ordføreren om matchgruppe 3, hvor folk har andre problemer end mangel på arbejde.
I matchgruppe 3 gøres noget andet end at give dem et arbejde.
Det eneste, der kommer ud af det, er, at de bliver fattigere og fattigere, og derfor forstår jeg simpelt hen ikke det svar, fordi enten er det vel nogle, der skal arbejde, og hvis de siger nej, får de ingenting, eller hvis de ikke skal arbejde, bliver de bare fattigere og fattigere.
Så kan fru Ulla Tørnæs ikke forstå, hvad det er, jeg siger til hende?
Ulla Tørnæs (V), 2011-11-25:
Det er jo en kendsgerning, vil jeg sige til hr. Jørgen Arbo-Bæhr, at der er mange på kontanthjælp, som reelt ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det er den såkaldte matchgruppe 3.
Det er jo typisk personer, som har andre udfordringer end det ikke at være på arbejdsmarkedet.
Det kan være misbrug, alkohol eller andet, det kan også være, at man er psykisk sårbar i perioder.
Den gruppe skal vi selvfølgelig gøre en helt særlig indsats over for, og derfor er jeg faktisk glad for, at vi i satspuljeaftalen, som hr. Jørgen Arbo-Bæhr jo ikke er med i, har opnået enighed om at afsætte en helt ekstraordinær pulje til det, vi har kaldt en håndholdt indsats over for lige præcis matchgruppe 3 for at sikre, at også den gruppe får en chance for at komme tilbage til arbejdsmarkedet.
Det havde vi rigtig god succes med.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2011-11-25:
Først og fremmest undrer det mig, at når fru Ulla Tørnæs bliver stillet så mange spørgsmål om fattigdom, hvad får vi så af svar?
Jo, siger hun, det skal kunne betale sig at arbejde.
Det er en bemærkning, jeg har hørt så mange gange.
Så skal jeg bare sige til mig selv: O.k., jeg kan ikke forstå det, fordi hvis man er på kontanthjælp eller på starthjælp og får mulighed for at få et arbejde og man siger nej til det, hvad får man så?
I virkeligheden har det intet at gøre med, hvor meget man får i forvejen, men hvis man får et arbejde, skal man tage det, og hvis man siger nej, får man ingenting.
Kan fru Ulla Tørnæs give mig ret i det?
Ulla Tørnæs (V), 2011-11-25:
Jeg skal bare lige for en ordens skyld understrege, at det, jeg svarede på med hensyn til ulighed, var, at uligheden sådan set steg mere under den socialdemokratisk ledede regering i 1990'erne, end den gjorde under VK-regeringen.
Nu bringer hr. Leif Lahn Jensen så et nyt tema på banen, nemlig den negative sociale arv.
Det synes jeg er rigtig godt, og jeg kan forsikre hr. Leif Lahn Jensen om, at den negative sociale arv er noget, der optager Venstre rigtig meget.
Derfor har vi igennem hele vores regeringsperiode, i 10 år, arbejdet ihærdigt for at gøre op med den folkeskole og den tankegang og tilgang til folkeskolen, som prægede 1990'erne og den socialdemokratiske ledede regering med en radikal undervisningsminister i spidsen.
Det har vi forsøgt at gøre op med.
Vi har sat læring, vi har sat kundskaber og færdigheder i fokus i folkeskolen.
Det er første skridt på vejen til at sikre, at vi får brudt den negative sociale arv, vil jeg sige til hr. Leif Lahn Jensen.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-11-25:
Jeg er da virkelig glad for, at ordføreren og jeg ikke har samme menneskesyn.
Nu indrømmede ordføreren, at uligheden faktisk er steget fra 2001, frem til den tidligere regering gik af.
Det indrømmede ordføreren selv.
Så mangler vi bare, at ordføreren siger: Ja, uligheden er blevet større siden 2001.
Må jeg så også høre ordføreren sige: Ja, der er blevet fattige familier, og ja, der er blevet flere fattige børn.
Og kan ordføreren så også sige: Hvad søren gør vi ved alle de børn, som lever i fattigdom, og som på grund af den negative sociale arv har svært ved at få en uddannelse, og som har svært ved at få et arbejde?
Vi prøver virkelig om nogen her at samle alle de børn op, og vi prøver virkelig om nogen på at give dem en ordentlig og god fremtid.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2011-11-25:
Det svar blev jeg ikke meget klogere af, må jeg nok indrømme.
Må jeg ikke høre fra fru Ulla Tørnæs: Hvor mange fattige børn mener fru Ulla Tørnæs, der er i Danmark?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-11-25:
Jamen så lad mig spørge på en anden måde.
Jeg synes, at ordføreren snakker uden om i forhold til at påtage sig et reelt ansvar, for det er jo det, som Dansk Folkeparti har.
Når nu en person, uanset hvor vedkommende kommer fra, er så uheldig at lande på starthjælp, det kan være en fra udlandet, det kan også være en, der er født og opvokset i Danmark og altid har været i Danmark, og som ønsker at være det, som ordføreren siger, altså en person, der vil være en del af samfundet og ønsker at gøre en aktiv indsats, men er så uheldig at være en af de 60 pct., som efter 4 år, sådan som statistikkerne siger, alligevel ikke er kommet ud og har fået et arbejde, er det så ikke rimeligt, at den person, i forlængelse af det som ordføreren har sagt, får en ydelse, der er af en sådan størrelse, at vedkommende er i stand til at leve et anstændigt liv i Danmark?
Stine Brix (EL), 2011-11-25:
Fru Ulla Tørnæs har flere gange gentaget, at hun ikke mener, at der er noget problem med fattigdomsydelserne, fordi de er midlertidige.
Og så vil jeg godt spørge fru Ulla Tørnæs om, i hvor lang tid man højst kan modtage sådan en midlertidig ydelse.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-25:
Jamen i den forbindelse er det jo vigtigt, at man gør en indsats for at få folk videre.
Det er jo ikke meningen, at man skal parkere dem på offentlige ydelser hele deres liv.
Jeg kender også nogle, der har fået kontanthjælp siden 1988 og stadig væk får det i dag.
Der er ikke noget der.
Der er nogle, der kommer i den situation, og det kan vi ikke komme udenom.
Så skulle der laves en indsats, der hjælper de folk videre og ud på arbejdsmarkedet.
Om det er en ekstra indsats for at få givet dem en uddannelse, som man gør for de unge, og det kan man også gøre for nogle, der er ældre, så de kan tage en uddannelse for den ydelse, de får i dag, om det er den vej, eller om det hjælper at sende dem ud i en aktivering måske med løntilskud, er jo en bedømmelsessag, hvor man skal vurdere ud fra situationen.
Der erkender jeg blankt at vi i Dansk Folkeparti synes, at aktiveringsindsatsen med løntilskud trænger til at få et ordentligt tjek.
Det har jeg også hørt at beskæftigelsesministeren har i sinde at gå i gang med, så der er vi i hvert fald villige til at snakke sammen om, hvordan vi skal få de her folk hjulpet videre.
Finn Sørensen (EL), 2011-11-25:
Nu mener jeg, at det er sådan på det danske arbejdsmarked, i det danske økonomiske liv, at man selv vælger, om man vil være selvstændig og gå i gang med at udvikle sin egen forretning.
Det er et valg, folk træffer, og de kender betingelserne.
Så det mener jeg sådan set er konsekvenserne af det valg, de har truffet.
Det er to vidt forskellige situationer, og det er mennesker, der befinder sig under vidt forskellige vilkår, og derfor vil der selvfølgelig også være en forskellig måde at behandle dem på.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-25:
Der bliver snakket meget om at behandle folk ordentligt.
Det er, som om ordføreren er af den opfattelse, at man har et eller andet monopol på at være et godt menneske og vide, hvad det gode er.
Nu skal kontanthjælpsmodtagere have ret til betalt ferie, fordi det er det rigtige og det anstændige at gøre.
Hvad med de iværksættere ude i Danmark, som låner penge i banken, og som satser alt for at starte en virksomhed, og hvis de får succes med den, bliver det til gavn for os alle sammen?
De har ikke råd til at komme på ferie.
Helt faktuelt er det sådan, at det ofte er dem, som er blandt de mennesker i det her land med de allerlaveste indkomster.
Hvis de bliver en succes, hvis deres virksomhed bliver en succes, er det deres penge, som man smider rundt med til alle mulige mennesker.
Er det at behandle folk ordentligt?
Finn Sørensen (EL), 2011-11-25:
Nu kan jeg jo ikke gøre for, at hr. Eyvind Vesselbo og åbenbart også hr. Martin Henriksen føler sig truffet, når jeg fremlægger Enhedslistens syn på, hvordan vi gerne vil behandle mennesker.
Det er jeg selvfølgelig ked af, men jeg kan jo ikke gøre så meget ved det.
Med hensyn til hvor mange fattige børn der vil være om et års tid, er det rigtigt, at vi ikke har lavet beregninger på det, men hvis man hæver beløbet fra de 5.367 kr., som folk kan få månedligt, når de er fyldt 25 år og er gift eller samlevende, op til kontanthjælpsbeløbet, som jo så bliver mere end det dobbelte, giver det vel nogenlunde sig selv, at der skulle være en chance for, at der er færre fattige børn og færre fattige mennesker om et år, end der er i dag.
Det betragter vi som en given ting, og det er selvfølgelig en stærk motivation for at gå ind for det her lovforslag.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-11-25:
Nej, og så må man sige, at så ved ordføreren heller ikke, om det, man foretager sig, egentlig har den konsekvens, som man gerne vil have, nemlig at der bliver færre fattige børn.
Det tager man måske som udgangspunkt, men man har ikke engang lavet en beregning på, hvilke konsekvenser den lovgivning, man indfører, så har.
Jamen det er fint.
Så må jeg sige, at jeg forstod på svaret her, at ordføreren desværre ikke tog imod det, jeg sagde, nemlig det med at få en anstændig debat, for det her drejer sig ikke om, hvem der er den gode, og hvem der er den dårlige.
Vi kan alle sammen sige, at vi gerne vil gøre noget for at behandle folk ordentligt og anstændigt og få dem ud af fattigdom, men vi kan bare have forskellige metoder til at gøre det med.
Og der er jo ingen der siger, at Enhedslistens metoder til at hjælpe folk ud af fattigdom er den rigtige løsning.
Finn Sørensen (EL), 2011-11-25:
Jeg forstår ikke helt beskyldningerne for ikke at tale ordentligt.
Og vi ønsker ikke at tage patent på at behandle fattige mennesker ordentligt.
Vi så meget gerne, at hr. Eyvind Vesselbos parti og hr. Martin Henriksens parti sammen med os andre løftede den opgave, det er at behandle fattige mennesker ordentligt.
Og det gør vi med det lovforslag, som vi behandler her i dag, hvor vi afskaffer disse ydelser.
Men det ønsker man ikke fra hr. Eyvind Vesselbos og hr. Martin Henriksens partiers side, og det er jo bare beklageligt.
Til spørgsmålet om, hvor mange fattige børn der vil være om et år, vil jeg sige, at vi ikke har lavet de beregninger.
Jeg ved ikke, om regeringen har lavet dem, så det kan jeg jo desværre ikke svare på.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-11-25:
Jeg synes, at det egentlig er rimelig trist, at man ikke kan føre en debat på et sagligt niveau, uden at ordføreren her og den tidligere ordfører, fru Özlem Cekic, ligesom prøver at tage patent på at være flink og rar ved børn i Danmark.
Jeg synes, det er uanstændigt, at man skal stå her og lytte til, at ordføreren siger, at de gerne vil behandle folk ordentligt, som om alle vi andre ikke også gerne vil det.
Man kan jo godt have forskellige opfattelser af, hvordan man gør det, men det behøver ikke at betyde, at der er nogen, der skal stå her fra talerstolen og beskylde andre for ikke at ville børn i Danmark det godt.
Jeg vil bare anbefale, at ordføreren ligesom opfører sig nogenlunde anstændigt i debatten.
Så vil jeg godt stille ordføreren et helt konkret spørgsmål.
Der bliver talt om, at der er 65.000 fattige børn i Danmark.
Har ordførerens parti lavet nogen beregninger på, hvor mange færre fattige børn der vil være i Danmark om et år med de initiativer, der nu bliver taget?
Finn Sørensen (EL), 2011-11-25:
Jeg har ikke påstået, at det står i den nuværende lovgivning.
Jeg har bare fremlagt Enhedslistens holdning til, at vi ønsker at behandle folk ordentligt og værdigt, uanset hvor de kommer fra, og uanset hvilken hudfarve de har.
Martin Henriksen (DF), 2011-11-25:
Nu, hvor ordføreren tilsyneladende ønsker at fastholde et billede af, at der er noget småracistisk i den lovgivning, der findes, vil jeg godt have at vide: Hvor står det i den nuværende lovgivning, at man giver ydelser ud fra hudfarve?
Hvor står det?
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-25:
Ordføreren siger, at det er noget, man vælger: Man vælger at starte en virksomhed.
Det er man selv ude om.
Man har ikke nogen ret til ferie, fordi man jo selv valgt det.
Så når man ikke har råd til det, har man jo selv valgt det, fordi man har valgt at starte en virksomhed.
Men når man er på kontanthjælp, har man så ret til at komme på ferie ifølge Enhedslisten.
Kan ordføreren ikke se, at hvis der skal være penge til at dele ud, skal der være nogle mennesker, som starter nogle virksomheder, som tjener nogle penge, så man kan hjælpe alle de mennesker, som man gerne vil hjælpe, og kan ordføreren ikke se, at der ikke er noget incitament for dem, og at det ikke er rimeligt over for dem, at man har den indstilling, som man har?
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at man kan sætte det sådan op: De kan ikke komme på ferie.
De har ikke råd.
Andre, der ikke gør det, og som ikke gider satse, skal have ret til ferie for andre folks penge.
Finn Sørensen (EL), 2011-11-25:
Nu er det ikke selvstændiges vilkår og muligheder for at holde ferie, vi behandler lovforslag om her, og jeg har ikke sagt noget om, at disse mennesker selv er ude om det, når de starter en virksomhed.
Jeg synes, det er fint, at folk sætter nogle ting i værk, og hvis de også skaber et produkt, der gavner samfundet, så er det jo ikke bare fint, så er det vældig fint.
Men hr. Joachim B. Olsen må jo gå hjem og tænke over det og så i en anden sammenhæng udarbejde nogle forslag om, at selvstændige skal have ret til ferie.
Så må vi se, hvordan det kolliderer med den øvrige lovgivning, vi har omkring arbejdsmarkedet i Danmark.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-25:
Sådan er det jo altid, når man kommer til at fortale sig, så er man nødt til på en eller anden måde at trække i land.
Sådan er det jo.
Nu er der indgået en aftale med regeringen om afgifter.
Ordføreren taler så meget om de fattige grupper.
Hvordan kan ordføreren så i sin vildeste fantasi forestille sig, at de afgifter, som Enhedslisten nu har sørget for bliver lagt på alle de varer, som de fattige grupper køber, er en fordel for de fattige?
Det må alt andet lige være en gene, at Enhedslisten har sørget for store prisstigninger, som især rammer de fattige.
Så det betyder ingenting.
Det er det her med at give med den ene hånd og tage med den anden.
Finn Sørensen (EL), 2011-11-25:
Jeg har ikke antydet noget.
Jeg sagde bare, hvad Enhedslistens holdning var, og det har jeg gentaget to-tre gange, så det behøver jeg vel ikke gøre igen.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-25:
Der er på en eller anden måde blevet slukket for knappen, det er min fejl.
Sådan noget sker en gang imellem.
Jeg vil godt vende lidt tilbage til det, ordføreren var i diskussion med hr. Martin Henriksen om.
Holder ordføreren fast i det, man kunne fornemme at ordføreren antydede, nemlig at Dansk Folkeparti gav ydelser efter hudfarve?
Jeg vil bare høre, om ordføreren så holder fast i de antydninger, man kunne fornemme, nemlig at Dansk Folkeparti giver ydelser efter hudfarve, eller om ordføreren blev fejlciteret et uheld?
Finn Sørensen (EL), 2011-11-25:
Der står ikke noget astronomisk beløb på 20.000 kr. Jeg har sagt, hvad vores prioritet er omkring det, og hvis vi taler om kontanthjælpsmodtagere, så er jeg ikke helt sikker på, hvad efterslæbet er, men det må blive omkring en 5000 kr. om året til kontanthjælpsmodtagere, og det vil vi stadig væk sige er for lidt.
Derfor vil vi arbejde på et forslag, der betyder en bedre forhøjelse af kontanthjælpen.
Så vidt jeg husker er det sidste beløb, vi har sat på det, 14.000 kr. om måneden.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-25:
Det må da være muligt for Enhedslistens ordfører på arbejdsmarkedsområdet at fremlægge, hvilken kontanthjælpssats Enhedslisten mener er den ideelle.
Synes Enhedslisten, at det, man får i dag i kontanthjælp, er det rigtige niveau, eller foretrækker Enhedslisten, at det skal sættes op til 20.000 eller 25.000 eller 30.000?
Finn Sørensen (EL), 2011-11-25:
Det er jo et lidt teoretisk spørgsmål, hvor højt vi skal sætte den.
Jeg tror, at vores førsteprioritet i forhold til ikke bare kontanthjælpen, men overførselsindkomster i det hele taget, er, at vi afskaffer den med rette berygtede satspuljeregulering, som jo medfører, at forskellen imellem folk, der er på overførselsindkomster, og folk, der har arbejde, vokser støt og roligt, fordi man jo har en speciel måde at beregne overførselsindkomsterne på.
Og hvis den blev afskaffet fra dag et, og hvis man skulle rette op på det efterslæb, der er, og som er opstået, siden satspuljereguleringen blev indført, så ville det f.eks. for en folkepensionist jo medføre en stigning på 6000 kr. om året cirka.