runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2011-01-27:
I forlængelse af ting, som regeringen har talt om, men ikke rigtig gjort noget ved, og så de åbenlyse problemer, som hr. Eyvind Vesselbo og Venstre har med deres bagland, så spiller pesticidafgiften jo også en væsentlig rolle.
Og der har man jo valgt at fremrykke de lempelser, der skulle være, af jordskatten for at kompensere, og derfor vil jeg bare spørge hr. Eyvind Vesselbo, om ikke vi i dag kan få en garanti for, at de ting selvfølgelig bliver gennemført, inden man går til valg, sådan at man ikke kun gennemfører kompensationen i forbindelse med jordskatterne, men også gennemfører de afgifter, som det egentlig var tænkt at der skulle kompenseres for.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-01-27:
Det er åbenbart en rigtig dårlig vane i oppositionen at konkludere på vegne af en ordfører, der står på talerstolen.
Jeg sagde jo noget andet end det, som hr. Steen Gade sagde.
Jeg sagde netop ikke, at vi ville pleje vores bagland mere end noget andet.
Med hensyn til de 10.000 t mener jeg, at hr. Steen Gade jo må være enig i, at det er vigtigt, at vi får undersøgt de beregninger, der er lavet på det her område omkring baseline, og helt får klarlagt, at der ikke er nogen problemer med de beregninger.
Det er jo det udvalg, der er nedsat, som skal kigge på, om det ender med, at det bliver de her 10.000 t. Man kan godt sætte det som målsætning, men hvis man i de beregninger finder ud af, at tallet kan være noget andet – det kunne i realiteten både gå op og ned – så må man jo bruge sagkundskaben ...
Undskyld, jeg talte lidt for længe.
Jeg vil sige, at hr. Morten Østergaard tager helt fejl, når han siger, at Venstres gruppe – og det må så også gælde regeringen – kun er interesseret i at kompensere dansk landbrug.
Jeg mener, at de her vandog naturplaner i meget høj grad lægger op til nogle indsatser på miljøog naturområdet, som også har nogle konsekvenser for dansk landbrug, men det er da klart, at kommer man og tager folks jord fra dem eller begrænser deres brug af jorden, skal de selvfølgelig have kompensation.
Det går jeg også ud fra at Det Radikale Venstre mener.
Så derfor er det ikke korrekt, når hr. Morten Østergaard siger, at vi kun vil kompensere.
Jeg tror, at der er mange landmænd rundtom i landet, som siger, at de der vand- og naturplaner – jeg har endda selv hørt det ved en række møder – er meget, meget skrappe og får en meget, meget stor betydning for dem, også økonomisk.
Man kan bare vente og se, når vi har lovforslag nr. L 12 om miljøgodkendelser til behandling; der er det hele jo heller ikke bare kompensation.
Når hr. Steen Gade spørger, om vi gerne vil pleje vores eget bagland, vil jeg sige, at det, det her drejer sig om, er at lave nogle planer, som er til gavn for natur og miljø.
Samtidig skal de planer jo også dække, og det er derfor, jeg mener, de er ambitiøse.
Det citat, som hr. Steen Gade nævner, siger jo, at det, der er vigtigt, er, at vi får gjort de her ting seriøst og grundigt, og at vi får nogle planer, som vi kan stå inde for, også fagligt.
Det kan godt være, at der i EU er lavet nogle tidsrammer.
Dem synes jeg også man i princippet skal overholde, men jeg synes i lige så høj grad, at man skal sikre, at det, man ender med at komme ud med, også er til gavn for naturen og miljøet.
Det er derfor, vi faktisk har arbejdet så seriøst med det, og det tager noget tid.
Jeg ved godt, det er svært for hr. Steen Gade at forstå, at det tager tid at arbejde seriøst, men det har vi jo vænnet os til.
Steen Gade (SF), 2011-01-27:
Der er jo dokumentation for, at det er gået ganske skidt, og vandrammedirektivets implementering, som vi reelt diskuterer, når vi diskuterer vandplanerne her, blev jo vedtaget i år 2000.
Regeringen har haft 10 år til at forberede også det faglige grundlag, og så pludselig kommer man og udsætter det.
Ministeriets embedsmænd og andre ministeriers embedsmænd har arbejdet i 10 år på det her.
Derfor bliver mit spørgsmål til hr. Eyvind Vesselbo: Er det eneste, det handler om for regeringen, at pleje sit eget bagland, når man nu lægger op til at udvande også de 19.000 t, for det kunne jeg høre både på hr. Eyvind Vesselbo og også på en lille sætning i miljøministerens tale?
Når jeg spørger, er det, fordi jeg i Berlingske Tidende fra den 16. november 2010 læste, og det behøver ikke at være korrekt, fordi det står i Berlingske Tidende, et citat af hr. Eyvind Vesselbo, hvori han sagde: »Vi vil hellere tage et slagsmål med EU end med vores bagland.«
Er det her ren varetagelse af interesser for nogle, som man opfatter som Venstrekernevælgere?
Eyvind Vesselbo (V), 2011-01-27:
Nu er det jo sådan, at hr. Per Clausen gang på gang har det med at konkludere noget på vegne af nogle andre, der står på talerstolen, og i dette tilfælde er det mig.
Jeg mener, jeg klart har sagt, at der skal reduceres med 9.000 t frem til 2015.
Men jeg sagde også i min ordførertale, men det kan være, at hr. Per Clausen ikke fik det hele med, at man skal kigge på baseline; man skal se på udgangspunktet, man skal se på, hvor meget der vil blive reduceret i forbindelse med alle de ting, tiltag, som der er blevet taget på nuværende tidspunkt, og så finder man ud af, hvad der så er tilbage, som skal reduceres, for at opnå det resultat, man gerne vil nå til.
Så derfor er den konklusion, som hr. Per Clausen kom med, forkert.
Tage Leegaard (KF), 2011-01-27:
Jeg synes, at hr. Per Clausen skal lægge mærke til, at jeg også har nævnt, at det, det drejer sig om, er, at vi sikrer en ordentlig vandkvalitet – og vi er måske ikke helt gode nok til at måle den.
Det vil jeg også gerne være med til at få afprøvet og efterprøvet.
Jeg kan ikke stå her og se, om ålegræsværktøjet er godt eller skidt, men kunne vi da så ikke skynde os at finde nogle andre metoder og så prøve at finde ud af, hvad der er med det vand.
Kan vi skyde nogle sigtedybder på en anden måde?
Det vigtige for Det Konservative Folkeparti er altså, at vi får den rigtige vandkvalitet.
Det vigtige er ikke at slå landmænd og andre oven i hovedet med, hvor meget de skal gøde.
Det vigtige er, hvordan vandet og vandkvaliteten bliver belastet af den aktivitet, som skyldes mennesker, og ikke hvordan de ellers opfører sig.
Det vigtige må være, at det ikke kommer ud i fjorde og vandløb.
Det er det, som det hele drejer sig om, nemlig at belastningen bliver mindre.
Steen Gade (SF), 2011-01-27:
Tak for det.
Det var jo en tilståelsessag.
O.k., så er vi kommet så langt i den her debat.
Det næste, jeg vil spørge til, er de der lidt interessante formuleringer, som hr. Eyvind Vesselbo havde om de 10.000 t, og det, som også blev sagt af miljøministeren, om, at man så kunne vurdere det og sådan noget.
Det er vel en åbning.
Det er vel en åbning for, at de 10.000 t, som vi er forpligtet til at levere i forhold til, hvad regeringen tidligere sagt, måske ikke bliver leveret.
Eller hvordan hænger det egentlig sammen?
Mette Gjerskov (S), 2011-01-27:
Jeg synes, vi skal prøve at holde os til realiteterne.
Direktivet her er fra år 2000.
Det vil sige, at man startede arbejdet i år 2000.
Nu står vi så i 2011, og vi er ikke nået ret langt, kan jeg forstå.
Selv om der kom »Grøn Vækst« i foråret 2009, selv om man udarbejdede nogle vand- og naturplaner, som jo altså blev sendt i høring i efteråret 2010, er man sandelig ikke færdig med at tænke i regeringen endnu.
Nu har man nedsat tre udvalg, der skal tænke videre, mens planerne er i høring – om ålegræs f.eks. og om de 10.000 t, som vi er meget bekymret over at det skal ende med.
Jeg spørger bare: Når der kommer alle de her ting i sidste øjeblik, er det så, fordi vi taler om, at det er en amatøragtig regering, der har arbejdet med sagen, eller er det, fordi der er tale om valgkamp?
Eyvind Vesselbo (V), 2011-01-27:
Der er også en tredje mulighed, nemlig at det er en seriøs regering, at det er en regering, der arbejder seriøst med tingene, og når man arbejder seriøst med tingene, kan det godt komme til at tage noget tid.
Men jeg vil også sige, at jeg synes, det er en underlig måde at argumentere på, når man siger, at vi ikke er nået ret langt.
Altså, skulle vi ikke holde os lidt til realiteterne?
Jeg skal ikke kaste en masse tal på bordet her, men enhver, der bare har fulgt en lille smule med – og det går jeg ud fra fru Mette Gjerskov har – ved, at landbruget faktisk har reduceret kvælstofudledningen meget, meget voldsomt, med over 100 pct.
Nej, jeg tror, det er 50 pct., men det er sådan set ligegyldigt, for det er meget.
Fosforudledningen er droppet ned, og der er lavet en lang række andre tiltag, som har betydet, at naturen og miljøet har fået det bedre.
Så jeg synes, det er forkert at sige, at der ikke er sket noget.
Derfor vil jeg sige, at det, det drejer sig om, er – som jeg også sagde til hr. Steen Gade – at få de allerbedste planer, sådan at vi får et godt miljø, men også kan bevare et konkurrencedygtigt landbrug.
Jørn Dohrmann (DF), 2011-01-27:
Jeg siger tak for de anerkendende ord om, at vi har kunnet få lov til at ændre noget i teksten.
Det er klart, at vi vel alle sammen gør det, når det er, at vi skal have fremsat et forslag til vedtagelse.
Så det takker jeg meget for.
Altså, hvis hr. Per Clausen synes, at han vil købe økologiske varer, så er det hr. Per Clausens valg, om han går ned og køber dem.
Der er jo desværre bare nogle, der siger, at de gerne vil købe dem, men når de så står over for at skulle betale måske lidt ekstra for kvalitetsvarer, så glemmer de måske at sige: O.k., det vil jeg også.
I stedet for siger de måske, at de hellere vil have noget, der er lidt billigere.
Derfor siger jeg bare: Med det her når vi ikke særlig langt, hvis vi tvinger det ind i folks hjem.
Vi er nødt til at lade det ske med frivillighed, og det er der, folk kan gøre en forskel.
Per Clausen (EL), 2011-01-27:
Jeg vil godt lykønske hr. Jørn Dohrmann med, at han har fået Venstre og Konservative med på et oprør mod EU.
Når man læser det forslag til vedtagelse, der ligger her, så er man jo klar over, at det ikke bliver ved åbningsskrivelser fra EU, det bliver ved sager.
Det er selvfølgelig flot at få nogle til at gøre oprør mod EU; det er bare ærgerligt, at det er sådan en rigtig dårlig sag, man gør det på.
Hr. Jørn Dohrmann har sagt, at han synes, at det ville være en dejlig idé, hvis man gjorde det, men hvis man ikke gør det, sker der ingenting, for der bliver ikke taget nogen nye initiativer.
Er det ikke det, hr. Jørn Dohrmann siger?
Jørn Dohrmann (DF), 2011-01-27:
Det er nok, fordi vi ikke vil gå ind på den metode, som fru Mette Gjerskov lægger til, nemlig at vi skal tvinge det igennem.
Vi bruger ikke tvang.
Som vi har sagt i »Grøn Vækst«, lægger vi op til, at vi vil finansiere de 20 pct., hvis der er et behov for det.
Hvis folk vil købe de her produkter, og hvis man vil omlægge til økologisk landbrug, ja, så finder vi også pengene, det har vi sagt, og det står vi også ved.
Men vi må også samtidig sige, at fordi man må køre 80 km/t. ude på landevejene, er det ikke sådan, at vi går ud og siger til borgerne, at de skal køre 80 km/t. ude på de veje.
Det er frivilligt, og det er det samme med de økologiske produkter, det er et frivilligt tilbud.
Og hvis man gjorde det, var der også et behov for at omlægge landbruget til økologi.
Derfor må vi bare sige til fru Mette Gjerskov: Tvang nytter ikke noget.
Så hvis vi bruger Socialdemokraternes metode, er det det der med at stoppe guleroden ned i halsen på folk, og det går jeg ikke ind for, jeg går ind for, at de selv tager guleroden og synes, det er en god idé at spise den.
Mette Gjerskov (S), 2011-01-27:
Vi snakker så meget om skræmmebilleder for tiden, og jeg ser simpelt hen for mig, hvordan en stor, ond socialdemokrat står med en økologisk gulerod og tvinger den ned i halsen på børnene i Kolding.
Det er nogle muntre billeder, jeg får inde i hovedet.
Det er faktisk ikke det, der er virkeligheden.
I Københavns Kommune har de faktisk 62 pct. økologi i maden, og det har ikke kostet ekstra.
Det er det, man kalder the Copenhagen method.
Det er faktisk noget, der virker, og det giver efterspørgsel ude i virkeligheden.
Samtidig giver det faktisk en bedre natur og et renere grundvand.
Det er bare det, vi gerne vil.
Ja, der ligger i »Grøn Vækst« en plan om, at økologi skal fordobles, men der er jo ikke nogen virkemidler.
Når hr. Jørn Dohrmann kommer tilbage til sin computer, vil han på ritzautelegrammer kunne se, at den plan her til morgen bliver sablet ned fra alle sider, fordi der mangler handling.
Men her har vi en mulighed for økologi: punkt 1, man hjælper naturen, punkt 2, man gør noget for drikkevandet, og punkt 3, man sikrer et bæredygtigt landbrug, der giver indtjening, overskud og beskæftigelse.
Hvorfor vil hr. Jørn Dohrmann ikke være med til at gøre noget aktivt for det?
Jørn Dohrmann (DF), 2011-01-27:
Jeg er nødt til at sige, at i den plan, der hedder »Grøn Vækst«, er det helt nøje skitseret, at man gerne vil have mere økologisk produktion, så det er jo hverken for regeringen eller for Dansk Folkeparti noget nyt.
Vi er jo netop gået efter det, vi har målrettet sagt, at vi gerne vil have mere af det her.
Men vi går ikke den vej som Socialdemokraterne og siger, at alle sammen nu skal købe økologiske produkter, og at de skal spise det.
Det er jo det, som rød blok lægger op til.
Vi har sagt, at det er et frit valg.
Jeg kan f.eks. nævne, at vi i Kolding Kommune lige har haft et tilbud om, at forældrene kunne vælge at få madpakker i børnehaverne, altså få mad i børnehaverne.
Det er der mange forældre der har fravalgt.
Der kunne man også samtidig have sagt, at det skulle være økologisk, hvis man havde haft interesse i at sige det også.
Så vi giver nogle instrumenter ud til det kommunale selvstyre, ud til borgerne, og de kan selvfølgelig gå hen og købe de her produkter.
Så mulighederne skal være der, men det er altså også vigtigt, at befolkningen bakker op om det.
Mette Gjerskov (S), 2011-01-27:
Jeg står her med en rapport, der hedder »Danmarks biodiversitet 2010«, som vi lige har fået her i sidste uge fra Danmarks Miljøundersøgelser.
I den står der: »Biodiversiteten vil fortsætte sin tilbagegang, hvis ikke vi handler nu.
Indsatsen skal være målrettet, evidensbaseret og langsigtet.«
Et af de helt målrettede forslag, som vi har, og som kunne hjælpe på naturen, er, at vi bruger mindre sprøjtegift.
Så har vi også et renere grundvand, og vi hjælper faktisk også ude i naturen.
Et af vores forslag til, hvordan vi får reduceret brugen af sprøjtegift, er faktisk at omlægge til mere økologisk landbrug.
Samtidig ved vi, at økologiske landbrug har den højeste indtjening, og vi ved, at økologiske landbrug har en høj beskæftigelse, de har faktisk haft en stigning i beskæftigelsen, og de har tredoblet deres eksport.
Vil hr. Jørn Dohrmann og Dansk Folkeparti være med til på den her måde at hjælpe dansk landbrug, hjælpe naturen ved at være med til at betale de 75 mio. kr. ekstra, det koster at omlægge til økologisk landbrug og til at øge efterspørgslen, ved at det offentlige skal indkøbe økologiske varer?
Eyvind Vesselbo (V), 2011-01-27:
Det, jeg har sagt, er – og det er derfor, vi siger, vi arbejder seriøst med tingene – at vi har det her udvalg, som skal kigge på baseline.
Det er klart, at når man nedsætter sådan et udvalg, som skal vurdere de her ting, må man også tage udgangspunkt i, at der kan ske nogle ændringer i de forudsætninger, man har lagt, for ellers nedsatte man ikke sådan et udvalg.
For mig at se
skulle det være mærkeligt, hvis man lige ramte de der 10.000 t.
Det er derfor, jeg siger, at det da godt kan være, at det udvalg når frem til, at det rigtige tal er et andet end de 10.000 t, og så skulle jeg jo være meget, meget mærkeligt skruet sammen oven i hovedet, hvis jeg ikke også kunne sige, at det da godt kunne være, at det blev mere, men at det da også godt kunne være, at det blev mindre.
Ellers er det jo ikke seriøst.
Mette Gjerskov (S), 2011-01-27:
Jeg er sikker på, at vi alle sammen gerne vil have et konkurrencedygtigt landbrug.
Vi er så nogle, der også gerne vil have et bæredygtigt landbrug, og vi tror faktisk, de to ting går hånd i hånd.
Men jeg bliver ekstremt bekymret, og det er jo, fordi vi er bekymrede over, om de der 19.000 t nu bliver til noget, efter at de har været sendt i syltekrukkeudvalget der, og det er så, hvad det er.
Men jeg blev faktisk endnu mere bekymret lige før, fordi hr. Eyvind Vesselbo i svaret til hr. Steen Gade sagde: Når vi kigger på reduktionerne, ja, så kan det jo i princippet både gå op og ned. Betyder det, at hvis det her tænketankudvalg vedrørende de 10.000 t, når de er færdige, kommer og siger, at nej, måske skal der alligevel reduceres med 12.000 t, så vil det være regeringens politik?
Altså, som jeg hørte hr. Eyvind Vesselbo, sagde han: Det kan både gå op og ned.
Det vil sige, at det også kan gå op.
Morten Østergaard (RV), 2011-01-27:
Ja, det mener jeg vi gør.
Det er klart – hvis det er det, hr. Eyvind Vesselbo sigter til – at vi jo har nogle ambitioner, som går videre end det, vi har kunnet komme igennem med hos regeringen, og det er så nogle af dem, der kommer til udtryk her.
Nu har vi i dag talt meget om, at man skal passe på, og at hastværk er lastværk osv. – og der er jo ikke nogen, der på det her område beskylder regeringen for det – og vi har også nogle gange diskuteret, om lovkvaliteten var god nok, høringsfrister og sådan nogle ting, og her må man sige, at perioden, der er gået siden førstebehandlingen af det lovforslag, og til vi nu nærmer os andenbehandlingen, synes jeg vel i sig selv demonstrerer, at her har vi et forslag, som endnu en gang har voldt problemer for regeringen i Venstres folketingsgruppe.
Men vi håber selvfølgelig, det har vi fået brev fra statsministeren om, at det snart kommer i Folketingssalen.
Steen Gade (SF), 2011-01-27:
Jamen det er jo nogle formuleringer i ministerens egen tale, som vi kan læse på tryk senere, der virkelig gør mig i tvivl, og når jeg så læser det forslag til vedtagelse, der står her, synes jeg, det lugter langt væk af, at nu skal der ikke reduceres, de sidste 10.000 t skal ikke findes – eller i hvert fald ikke dem alle sammen.
Angående baseline kan jeg oplyse, at jeg står her og kigger på et referat fra Nordjyske Medier, hvor fødevareministeren har været ude at berolige landmændene i Nordjylland og sagt, at nu skal de tage den med ro, for det bliver nok ikke til de her 10.000 t.
Jeg kan også høre det på den formulering, miljøministeren har anvendt i dag.
Jeg har forstået, at der står et andet sted, at de 19.000 t står ved magt, men så står der jo – og det er det, der er det interessante – at man er villig til at finde nogle smuthuller.
Hvordan skal vi forholde os til den her situation?
Bliver der givet en klar melding inden valget?
Karen Ellemann (V), 2011-01-27:
Jeg kan sige ganske klart, at vandplanerne, som er i bred offentlig høring frem til april, adresserer en reduktion på 9.000 t kvælstof med mange forskellige virkemidler – nogle af dem er også nævnt her.
Det ligger fuldstændig klart og lever også op til vandrammedirektivet.
Steen Gade (SF), 2011-01-27:
Jeg bliver lidt pikeret, når miljøministeren siger, at vi andre har slået politisk plat på det, der er sket.
Ministeren nævner, at biodiversitetsindsatsen er en langsigtet indsats, og det er jo rigtigt, men det var altså regeringen og Dansk Folkeparti, der sagde nej til at inddrage det i forhandlingerne, da »Grøn Vækst« i sin tid blev lavet, så det er jo sådan set regeringen, der har sagt nej til at tage det alvorligt på et tidligere tidspunkt.
Dermed har jeg ikke taget stilling til, at ministeren ikke har gjort det godt i Japan osv., det er ikke det, jeg siger, men jeg siger, at regeringen ikke har villet tage det alvorligt indtil nu.
Det, jeg vil spørge om, er de meldinger, der jo egentlig kommer her om, at der kan blive tale om yderligere udsættelse på det her punkt.
Det vil jo være lidt af en katastrofe for den kommunale vandplanlægning, og det vil jo også forhindre, at de virksomheder, som står og drømmer om at komme i gang med det, som vi egentlig startede for 15 år siden, i 1996, nemlig spildevandsrensning i det åbne land, indgreb over for overløb osv., kan komme i gang.
Kan ministeren aflive den mistanke, vi sidder tilbage med: at man er ved at forberede at løbe fra løftet?
Karen Ellemann (V), 2011-01-27:
Jeg er godt klar over, at oppositionen hele dagen har danset omkring emnet ålegræsværktøjet, og der må jeg sige, at ålegræsset jo er et af flere såkaldte kvalitetselementer, som netop ifølge vandrammedirektivet skal bruges – jeg siger »et blandt flere«.
Når der bliver sat spørgsmålstegn ved, om det nu er et godt nok redskab, må jeg sige, at der er foretaget en prioritering, hvor man har sagt: Det her har vi valgt som måleegenskab.
Og det er jo også det, det hele er bygget på, for på nuværende tidspunkt findes der ikke alternativer, som kan bruges hele landet rundt.
Der er altså i forbindelse med ålegræsværktøjet tale om en god og en robust metode, men der vil altid være usikkerheder forbundet med beregninger på sammenhænge som den, ålegræsmetoden jo altså også beskriver.
Og derfor er det også, at vi i indsatsen med vandplanerne netop har taget højde for de usikkerheder.
Så derfor vil jeg sige, at jeg har behov for, at alle målemetoder er belyst: Hvad er bedst egnet?
Og det er stadig væk ålegræsmetoden, som man altså har besluttet er det bedste alternativ, vi har på nuværende tidspunkt.
Så må vi se, om fremtiden viser, at der skulle være andre redskaber.
Per Clausen (EL), 2011-01-27:
Men er det alligevel ikke lidt kedeligt for miljøministeren at kunne konstatere, når det handler om at bruge ressourcer på overvågning af vandmiljøets udvikling i de sidste 10 år, at så har man reduceret indsatsen?
Og man har hele tiden sagt, at man vidste det, man havde brug for at vide, ja, det blev endnu bedre, når man reducerede indsatsen, for nu fik man lige præcis det at vide, som man skulle have at vide.
Når man så står og skal iværksætte den her plan, må man bare konstatere, at man mangler masser af viden.
F.eks. ved man ikke, om den der ålegræsmetode er den rigtige – altså, godt nok siger Danmarks Miljøundersøgelser, at det er den, der er, og at det er den bedste, man kan bruge, og at Landbrug & Fødevarers synspunkter er noget uvidenskabeligt sludder, men alligevel ved man ikke, hvad man skal bruge.
Kunne man ikke godt opfatte det på den måde, at noget må have været forsømt i fortiden, når man er så usikker og søgende nu?
Karen Ellemann (V), 2011-01-27:
Tak for det.
Som jeg sagde både i min første tale og også nu her i den opfølgende, handler det her også om diskussionen om at få mest miljø for pengene.
Og der må jeg bare lige gøre opmærksom på, for det har vi faktisk slet ikke været inde på i diskussionen i dag, at »Grøn Vækst«-planen, hvis nogen skulle have glemt det, altså samlet set medfører offentlige investeringer på 13,5 mia. kr. i miljø- og naturindsatser og landbrugserhvervets vækstvilkår i den her periode fra 2010 frem til 2015.
Og jeg vil bare lige nævne, at alene vand- og naturplanerne altså medfører offentlige udgifter på 4,2 mia. kr. i perioden.
Så når vi taler om minivådområder, når vi taler om stenrev, så er vi nødt til at blive klogere på det, i forhold til hvordan vi får mest miljø for pengene, og hvor det rent faktisk vil kunne give den største effekt.
Så hvis Enhedslisten også har synspunkter i den retning, er jeg da i hvert fald klart modtagelig for det.
Per Clausen (EL), 2011-01-27:
Jeg synes jo, at ministeren kan have ret i, at der bedrives en del politisk plat på den her sag.
Personligt kan jeg henvise til de nordjyske medier, hvor der har været meget store bestræbelser udfoldet i den retning.
Jeg går ud fra, at ministeren også har omtalt det i Venstres gruppeværelse, hvor der nok er mest grund til at sige det.
Men jeg vil spørge miljøministeren om to ting.
Først vil jeg spørge om det der med de 19.000 t. Er det sådan, at det, der står i forslaget til vedtagelse, er, at det skal leveres i 2015, eller står der, at der skal være en plan i 2015, eller står der, at der skal være en plan i 2015, medmindre vi ved at ændre på nogle målemetoder kan nå frem til, at vi ikke behøver at levere det?
Det andet, jeg godt vil spørge ministeren om, er: Er det sådan, at effekten af stenrev og vådområder er ubelyst, siden det repræsenterer en selvstændig begrundelse for, at man skal nedsætte nogle grupper, der skal arbejde med det?
Ellers kan jeg henvise til, at Enhedslisten har arbejdet med de ting og fremsat forslag om det flere gange gennem de senere år.