Finn Sørensen (EL), 2011-11-25:
Tak for ordet og undskyld, at jeg ikke holdt mig klar.
Der er to gode ting i det her lovforslag: forslaget om nedsættelse af beskæftigelseskravet, når man udsætter sin pension, og forslaget om en forhøjelse af bundfradraget ved arbejdsindtægt, når der skal beregnes pensionstillæg og personlige tillæg.
Men det kan ikke overskygge det faktum, at resten af forslaget er et groft angreb på de rettigheder, som det store flertal af lønmodtagere har haft indtil nu.
Det gælder fremrykning af forhøjelsen af folkepensionsalderen og forslaget om en seniorførtidspension.
Fremrykningen af forhøjelsen af folkepensionsalderen skal ses i sammenhæng med forslagene om forringelse af efterløn og fleksydelse.
Men det skal også ses i sammenhæng med, at dagpengeperioden er blevet halveret, og at det er blevet dobbelt så svært at generhverve dagpengeretten.
Den samlede konsekvens af disse ændringer vil være, at mange flere mister dagpengeretten, inden de når efterlønsalderen.
Mange flere vil risikere at stå uden indtægtsgrundlag, til de kan gå på folkepension som 67-årige og i fremtiden måske som 68-, 69-, 70-årige.
Mange flere vil blive tvunget til at blive ved med at arbejde, selv om de i virkeligheden er nedslidte og burde have mulighed for et værdigt otium.
Forligspartierne, VKO og De Radikale, har forsvaret sig med, at seniorførtidspension er en solidarisk ordning, fordi den ikke er betinget af, at man er medlem af en a-kasse.
Hr. Kristian Thulesen Dahl har direkte påstået, at, og jeg citerer: Der er en gruppe nedslidte, der bliver bedre stillet ved denne ordning.
Forskningsministeren, som er fra De Radikale, har udtalt, og jeg citerer
: »Vi har i stedet spændt et sikkerhedsnet ud under alle – også dem, der ikke har været medlem af en A-kasse.« De efterlader dermed det indtryk, at nogle grupper får nye rettigheder, og at seniorførtidspension er et slags plaster på såret til de mange a-kasse-forsikrede, der mister retten til efterløn.
Det fremgår jo krystalklart af bemærkningerne til lovforslaget, at der ikke er tale om en ny ordning, men blot om en ny ansøgningsmulighed til den eksisterende førtidspensionsordning.
Der gælder nøjagtig de samme krav for tilkendelse af seniorførtidspension som for tilkendelse af førtidspension.
Arbejdsevnen skal være væsentligt og varigt nedsat i et sådant omfang, at man ikke er i stand til at forsørge sig selv ved indtægtsgivende arbejde.
Det betyder, at det vil være uendelig få af dem, der i dag kan gå på efterløn, der vil have ret til seniorførtidspension.
For at have ret til efterløn skal man jo som bekendt stå til rådighed for arbejdsmarkedet, og allerede der vil man være udelukket fra at blive tilkendt seniorførtidspension.
At vi taler om en meget lille gruppe, bliver jo også indrømmet i bemærkningerne, hvori ministeren skønner, at ca. 2.700 personer vil få seniorførtidspension i 2015.
Det siger også sig selv, når man ser på de krav, der stilles.
Der skal være tale om en langvarig og aktuel tilknytning til arbejdsmarkedet.
I bemærkningerne nævnes 20 til 25 års forudgående tilknytning, så det her er i virkeligheden en skærpelse i forhold til den almindelige førtidspension.
Tilsyneladende er ansøgningsproceduren nemmere.
Der skal træffes afgørelse, senest 6 måneder efter at kommunen har modtaget ansøgningen, og sagen skal afgøres på det, der i lovforslaget hedder det foreliggende grundlag.
Det vil sige, at der ikke skal gennemføres arbejdsprøvning eller andre foranstaltninger.
I de fleste tilfælde vil det komme ansøgeren til skade.
Ankestyrelsen har opgjort, at 70 pct. af alle afslag på førtidspension netop er afgjort på det foreliggende grundlag.
Det er værd at hæfte sig ved høringssvaret fra Kommunernes Landsforening, hvorfra jeg citerer: »At der ikke iværksættes beskæftigelsesfremmende tilbud kan således få den konsekvens, at kommunerne vil give borgere afslag på seniorførtidspension, alene fordi kommunen ikke kan tilvejebringe den nødvendige dokumentation for en væsentlig og varig nedsat arbejdsevne.« I social- og integrationsministerens skriftlige fremlæggelse hedder det, at forslaget betyder – og jeg citerer – »at personer, der er nedslidte efter et langt arbejdsliv, kan sikres en enkel og hurtig adgang til førtidspension, når de er mindre end fem år fra folkepensionsalderen.«
Det er helt misvisende.
Den eneste nye rettighed, der indføres med dette lovforslag, er, at nedslidte mennesker får ret til et langt hurtigere afslag på deres ansøgning om førtidspension, end tilfældet er med de gældende regler.
Enhedslisten stemmer imod dette lovforslag.