Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-04-13:
Jamen jeg tror, der er mange ting, der interesserer borgerne.
Jeg tror, at noget af det, der interesserer dem mindre, er at opleve politikere, der gerne vil have et ansvar, og som bare står og skændes og omgås sandheden med stor lemfældighed.
Jeg har svaret meget præcist.
Jeg har sagt, at vi i den skattereform, der blev aftalt i 2009, har en sidste skattelettelse, der hænger, som er frosset ned, som er skubbet ind i fremtiden, fordi vi ikke syntes, det var rigtigt at give den i forbindelse med, at vi lavede »Genopretningspakken«.
Og ja: Jeg håber bestemt, at vi er i stand til at tø den op og give den, sådan som det er aftalt i »Genopretningspakken«.
Så ja: Den skattelettelse kommer; den har danskerne selv finansieret.
Er der derudover så plads til skattelettelser i det, der er lagt frem i går?
Nej, det er der ikke.
Hele formålet med det, der er lagt frem i går, er at sikre velfærden.
Det er at skabe mulighed for, at vi igen kan få realvækst i de offentlige udgifter, 0,8 pct., på niveau med Poul Nyrup Rasmussens 2010-plan, 4 mia. kr. om året, sådan at vi kan investere målrettet i sygehuse, i uddannelse, i forskning og komme fri af den her lidt sure nulvækst og nedskæringsdagsorden, som vi har stået med under krisen, fordi vi, vil jeg sige til fru Helle Thorning-Schmidt, har lagt krisen bag os.
Vi har lagt krisen bag os, arbejdsløsheden har toppet, og den er lavere, end den på noget tidspunkt var under den tidligere socialdemokratiske regering.
Regeringen har ingen planer om at opgive skattestoppet.
Det er en holdning, og det er så i øvrigt en holdning, som vinder god støtte i den øjeblikkelige situation.
Vi har nu lagt ryg til en krise, som vi er igennem.
Arbejdsløsheden er lavere end det, alle gik og frygtede.
Siden november er arbejdsløshedstallene faldet hver måned til et niveau, der er lavere end det, vi så hele vejen op igennem 1990'erne.
Men der er også skabt – det må man jo åbent sige – en situation, hvor danske boligejere mange steder har oplevet, at værdien af deres ejendom er faldet.
Det ville ikke være klogt at møde den situation på boligmarkedet med et forslag om stigende skatter.
Men jeg behøver egentlig ikke at sige det her, for allerede inden jeg når til det, har regeringen den holdning, at man ikke kan spise mursten, og at det derfor er fornuftigt, at vi har et skattestop i forhold til boligskatterne.
Enhver skal svare sit i skat.
Det gælder også virksomhederne, og det gælder også de virksomheder, der virker internationalt, hvad enten det så er multinationale selskaber, der virker i Danmark, eller det er danske multinationale selskaber, der virker i udlandet.
Enhver skal svare det rigtige beløb i skat, og derfor har regeringen jo også taget en række initiativer for at sikre, at der sker den rigtige skattebetaling.
Hvis man på et andet tidspunkt adresserer de her spørgsmål til skatteministeren, vil han også kunne gøre rede for, hvad vi præcis har gjort, og hvilke provenuer vi har hentet ind, og det er en indsats, der skal fortsætte.
Det er regeringen og skatteministeren også indstillet på, og det er også baggrunden for – hvis jeg ellers er tilstrækkelig veloplyst – at skatteministeren har indkaldt til et statusmøde med ordførerne; om det er umiddelbart efter påske eller lige før påske, kan jeg desværre ikke huske i hovedet.
Men i regeringen ønsker vi sådan set i vores administration af skattereglerne at forfølge det synspunkt, at man skal svare det, man skal svare, ved kasse et.
Det får nu ikke den her anden udfordring til at gå væk, altså den udfordring, at vi, når der de næste 10 år er 65.000 færre på arbejdsmarkedet og 225.000 flere pensionister, så rykker ved nogle balancer i vores samfund, hvor vi er nødt til at få skabt de hænder, der kan tage de job, der bliver skabt ude på det private arbejdsmarked i kølvandet på krisen.
Nu siger fru Helle Thorning-Schmidt, at vi vil forringe.
Det, vi vil, er, at vi vil tage den ganske udmærkede aftale, som fru Helle Thorning-Schmidt selv var med til at indgå i 2006, og som skal adressere det forhold, at når vi lever længere, er vi også nødt til at blive længere på arbejdsmarkedet, hvis der skal være balance i vort samfund.
Vi vil tage den udmærkede aftale og sætte den i kraft lidt hurtigere, sådan som det f.eks. har været foreslået af Det Radikale Venstre med stigende styrke gennem de sidste mange måneder.
Det er jo ikke for at forringe noget.
Vi har ingen planer om at øge folkepensionsalderen ud over det niveau, der er aftalt.
Vi har et ønske om, at det sker noget før – ikke for at forringe, men for at sikre velfærden i vort samfund.
Derfor kan jeg sige, at der i den reformpakke, der blev lagt frem i går, ikke er plads til nogen skattelettelser overhovedet.
Regeringen giver kun finansierede skattelettelser og har i 2004, 2007 og 2009 givet fuldt finansierede skattelettelser, og det er vores tilgang til det.
Og i den plan, vi har lagt frem i går, er der ikke plads til skattelettelser, for hele formålet med planen er sådan set at sikre velfærden i vort samfund.