runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2008-04-21:
Jeg vil bare sluttelig sige, at vi fra Socialdemokraternes side ikke vil stille os i vejen for, at lovforslaget deles.
Vi synes, det vil være meget fornuftigt, hvis SF kan være med på den del, der drejer sig om skydevåben.
Og så må jeg jo satse på, at vi under udvalgsbehandlingen måske alligevel kan komme hinanden nærmere, når det også drejer sig om knivdelen.
Vi vil i hvert fald meget gerne være med til at tale om samfundstjeneste, også til dem over 18 år, og om, hvad man kan gøre for at få bredt den vifte ud i det hele taget.
Det er rigtigt, at det er en sanktionsform, vi bruger alt for lidt, og det vil Socialdemokraterne gerne være med til at ændre på, men det må vi tage under udvalgsarbejdet.
Jeg utrolig glad for ministerens afslutning, som handlede om den forebyggende indsats, for den har vi presset på for rigtig længe, og vi bliver meget glade, hvis der snart sker noget.
Ministeren har jo nedsat en ungdomskommission, som forhåbentlig kommer med noget snart.
Vi kunne godt tænke os, at det her kommer til at gå rigtig meget hurtigt, for det er altså et problem.
Det haster, og vi kan ikke blive ved med at vente på, at en kommission skal arbejde sig færdig.
Vi har selv fremlagt utrolig mange forslag til, hvad man kunne gøre på den forebyggende del, som handler om SSP, om anbringelsesreform, om de sociale myndigheder, om det kriminalpræventive arbejde og i det hele taget om at forhindre, at flere bliver ofre for kriminalitet.
Jeg tror, det er meget vigtigt - hvad ministeren også siger - at vi bevæger os ind på et andet ministeriums område.
Når vi diskuterer forebyggelse og kriminalitet i det hele taget, bliver vi nødt til i Retsudvalget at få øjnene op for, hvad der foregår ovre hos velfærdsministeren, for det er hos velfærdsministeren, man sidder med ansvaret for handleplanerne, og det er hos velfærdsministeren, man har ansvaret for, hvad der foregår i kommunerne, som jo følger op rent konkret.
Så vi bliver nødt til her i Folketinget at blive bedre til at arbejde på tværs af sektorerne, for sådan et forslag som det her kan jo ikke stå alene.
Men det, som jeg sådan set vil spørge om, drejer sig om de 37 dage.
Jeg er enig i, at det skal gå hurtigt, når sådan en sag her skal behandles, men jeg må bare sige, at i alle høringssvarene siger folk, at det ikke kan lade sig give sig.
Hvad er ministerens svar på det?
Karina Lorentzen (SF), 2008-04-21:
Ja, men vi kan jo rent faktisk risikere, at vi kommer til at overtage nogle vilkår, som er knyttet til en handling, der ikke er strafbar i Danmark, men strafbar i det land, den domfældte kommer fra.
Vil det være helt i orden?
Karsten Lauritzen (V), 2008-04-21:
Regeringen beder med det her beslutningsforslag efter grundlovens § 19, som vi også havde før, om samtykke fra Folketinget til, at regeringen på Danmarks vegne medvirker til EU's vedtagelse af udkast til rammeafgørelse om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager.
Med rammeafgørelsens regler sker der en styrkelse af databeskyttelsen, i forbindelse med at der mellem medlemsstaterne udveksles personoplysninger som led i det politimæssige og strafferetlige samarbejde.
I Venstre finder vi bekæmpelsen af grænseoverskridende kriminalitet vigtig.
Det er meget vigtigt, at forbryderne ikke får frit spil, blot fordi de er bedre til at krydse grænserne end politiet.
Den udvikling, der har været i EU med nu 27 lande, og de konkrete eksempler på grænseoverskridende kriminalitet, ikke mindst hvad angår de gamle østlande, gør det fælles retssamarbejde meget aktuelt.
Vi skal have en effektiv kriminalitetsbekæmpelse i EU, men naturligvis er det endnu vigtigere, at denne foregår i betryggende rammer og i respekt for EU-borgernes retssikkerhed.
Den indeholder også regler om datakvalitet m.v. og behandlingssikkerhed, og der er i rammeafgørelsen endvidere fastsat bestemmelser om den registreredes rettigheder samt om tilsyn, domstolsprøvelse, erstatning og sanktioner.
Rammeafgørelsen indeholder desuden regler for specifikke former for databehandling, herunder regler om viderebehandling af personoplysninger modtaget fra andre medlemsstater osv.
I Venstre mener vi, at der med udkastet til rammeafgørelsen er fundet et fornuftigt og acceptabelt kompromis mellem på den ene side en effektiv udveksling af brugbare informationer og på den anden side EU-borgernes grundlæggende rettigheder, herunder frihedsrettigheder, navnlig deres ret til privatlivets fred i forbindelse med grænseoverskridende udveksling af personoplysninger inden for det politimæssige og strafferetlige område.
Det ligger Venstre på sinde, at der foregår en regulering af, hvordan oplysningerne udveksles og håndteres, og det må siges at være tilfældet med dette udkast, som faktisk på nogle områder går ret langt med hensyn til regulering - endog længere, end dansk lovgivning gør på samme område.
Men det er også værd at bemærke den rolle, som den nationale ret i forhold til form og midler fremover vil spille for gennemførelsen af den respekt, der er omkring nationale særstandpunkter.
Eksempelvis åbner rammeafgørelsens artikel 13 mulighed for, at den afgivende medlemsstat kan forpligte modtagerstaten til at respektere særlige begrænsninger i forhold til behandling af udvekslede personoplysninger.
I Venstre har vi også noteret os, at der er et kritisk høringssvar fra Datatilsynet, og vi vil i udvalgsarbejdet gerne bidrage til, at de problemstillinger, der dér påpeges, belyses yderligere.
Med det in mente skal jeg meddele, at Venstre støtter og giver samtykke til regeringens opbakning til vedtagelsen af det udkast til rammeafgørelse, som foreligger i øjeblikket.
Karina Lorentzen (SF), 2008-04-21:
Jeg er meget enig med fru Karen Hækkerup i, at man ikke skal have knive med i byen, men jeg er ikke sikker på, at det her lovforslag vil medvirke til, at unge mennesker ikke tager kniv med i byen, netop fordi det - som fru Karen Hækkerup siger - handler om, at de føler sig sikre, i forhold til at andre også har taget kniv med i byen.
Det Kriminalpræventive Råd peger netop også på, at man skal i gang med en holdningsbearbejdelse.
Ligesom man kan se - når der kan være tale om spritbilisme - at man bl.a. tager bilnøglerne fra en kammerat, når man ved, at vedkommende, som skal ud at køre bil, har drukket, så synes jeg, at det må være en holdningsbearbejdelse, at vi påvirker de unge til også at sige til hinanden, at de ikke skal tage kniv med.
Det handler om at få øjnene op for, hvor få der i virkeligheden gør det.
Lene Espersen (KF), 2008-04-21:
Så skal jeg prøve ikke at gøre det så langt, at der bliver behov for forebyggende tiltag fra formandens side.
Jeg vil gerne takke for den positive tilgang, som der har været fra alle Folketingets partier til det her forslag.
Det er jo et fantastisk godt eksempel på, at det europæiske samarbejde giver så meget mening.
Hvis og såfremt en person begår en kriminel handling i et andet EU-land og får en betinget straf eller bliver idømt en alternativ sanktion - det kunne f.eks. være for spritkørsel i Sverige, hvor man bliver idømt fodlænke så er det jo helt fornuftigt, at den person, hvis vedkommende bor i Danmark eller er dansk statsborger, kan komme hjem og afsone den alternative sanktion eller have den betingede straf med sig. Jeg synes, det er et godt eksempel på, at der på det område, der vedrører retslige og indre anliggender, er rigtig god mening i, at der bliver en gensidighed i måden, hvorpå vi accepterer hinandens måder at håndtere tingene på til gavn for borgerne.
Der har været nogle kommentarer fra fru Karina Lorentzen om, hvorvidt der skal være et krav om dobbelt strafbarhed eller ej, og jeg vil sige, at min umiddelbare indstilling er - men det er ikke gjort endeligt op endnu - at jeg sådan set ikke synes, vi skal udelukke nogen fra at komme hjem.
Så mit udgangspunkt er altså, at det her er noget, der er til gavn for det enkelte menneske, der måtte blive idømt en betinget dom eller en alternativ sanktion, og derfor synes jeg selvfølgelig også, at vi skal gøre det så vidtgående som muligt af hensyn til vores egne borgere.
Men den diskussion kan vi jo tage, når rammeafgørelsen er endeligt vedtaget og der måske bliver behov for yderligere initiativer i forhold til Folketinget; så må vi have en drøftelse af det.
Naser Khader (NY), 2008-04-21:
Ny Alliance støtter forslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-21:
Det Radikale Venstre støtter forslaget fra justitsministeren.
Med den her rammeafgørelse vil det blive nemmere for dømte, der har fået tilsyn i forbindelse med betingede straffe, alternative straffe eller betingede domme, at kunne flytte tilbage til deres oprindelsesland også under selve straffen.
For få uger siden sagde vi ja til, at fængslede kunne afsone i deres eget land, og man må sige, at det her jo så er en parallel i forbindelse med de mere alternative straffe.
Tom Behnke (KF), 2008-04-21:
Forslaget her ligger jo fint i forlængelse af forslaget om, at vi også på tværs af landene inden for EU er i stand til at overtage afsoningen, hvis en person er blevet dømt til f.eks. at skulle sidde i fængsel.
Det forslag har vi været rundt om, og det her forslag ligger så i fin forlængelse heraf; det sikrer, at enhver form for sanktion, man er blevet idømt, vil kunne fortsættes; altså hvad enten det nu er en afsoning eller et tilsyn med en betinget dom eller alternative sanktioner osv. kan det fortsættes og føres videre, således at hvis personer bosiddende i Danmark begår kriminelle handlinger i andre EU-lande, vil de, når de vender tilbage til Danmark, kunne fortsætte f.eks. afsoningen eller tilsynet.
De behøver altså ikke at blive i det pågældende land, og det gælder selvfølgelig også den anden vej rundt.
Så på alle måder er det her beslutningsforslag med til at gøre hele sagen komplet, og det støtter vi fra konservativ side.
Karina Lorentzen (SF), 2008-04-21:
Det betyder, at en tysker kan komme hjem til Tyskland efter dommen, og at Tyskland vil etablere vilkår, der ligger tæt på dem, de danske myndigheder har idømt.
Vilkåret kan bestå af behandling, pligt til at holde sig fra forskellige lokaliteter, at betale erstatning, samfundstjeneste osv.
Det er fornuftigt af hensyn til resocialiseringen i forhold til familie og arbejde.
SF ser det her forslag lidt i forlængelse af, at man allerede er i gang med at behandle et andet forslag, hvor et andet EU-land kan anmodes om at overtage afsoningen af en dømt, hvis det skønnes, at det er bedst i forhold til resocialiseringen.
Det er i øvrigt også et forslag, som SF støtter.
Begge forslag er således i god overensstemmelse med hinanden og vil kunne betyde en lettere adgang til en kriminalitetsfri tilværelse i EU.
SF skal dog advare om at bruge den såkaldte positivliste til at fravige kravet om dobbelt strafbarhed.
Ifølge SF's opfattelse bør det altid være den dobbelte strafbarhed, der er det bærende retsprincip.
Princippet vil dog her være af mindre betydning, da det trods alt handler om at få et tilsyn med et vilkår, altså om det overholdes.
Men SF vil spørge interesseret ind til, hvilke elementer på positivlisten som eventuelt ikke skulle være strafbare i Danmark.
Colette L. Brix (DF), 2008-04-21:
Jamen det, der foregår i Danmark, foregår i Danmark, og det, der foregår i Tyskland, foregår i Tyskland, og jeg vil da ikke tro, at vi med beslutningsforslaget her bevæger os ud på nogle områder, hvor tingene ikke er i orden.
Jeg regner da med, at det er i orden med de ting, vi står med her og nu.
Vi har vores egne forhold herhjemme i Danmark, og de bliver jo ikke ændret med forslaget her, så jeg kan ikke forestille mig, at det kan komme til at betyde noget negativt for den eventuelt straffede - overhovedet ikke.
Det, man gør her, er jo, at man gør det begge veje, så derfor synes vi, det en god idé, at man kan gøre det i vores eget land, og at de andre EU-lande kan gøre det samme.
Dermed får vi jo faktisk en god kombination i det kriminalretlige regi.
Karina Lorentzen (SF), 2008-04-21:
Det er ikke, fordi jeg synes, der er specielt mange ben i forslaget, men jeg forsøgte at række hånden op til de to andre ordførere, fordi jeg gerne ville stille et spørgsmål, så det er lidt tilfældigt, at ordføreren for Dansk Folkeparti nu får spørgsmålet.
I forslaget tales der om at fravige kravet om den dobbelte strafbarhed ved at henvise til positivlisten.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan Dansk Folkeparti forholder sig til det.
Colette L. Brix (DF), 2008-04-21:
Dansk Folkeparti mener, at udviklingen i EU kræver, at der bliver fokuseret stærkt på at begrænse den kriminalitet, som selve EU-systemet desværre fører med sig.
Derfor er vi i Dansk Folkeparti grundlæggende tilhængere af, at man styrker samarbejdet om at begrænse kriminaliteten, hvis det vel at mærke ikke rammer den danske suverænitet eller medfører utidig indblanding i Danmarks indre anliggender.
Dansk Folkeparti er af den grund enig i beslutningsforslagets hensigt om at skabe mulighed for at anerkende betingede straffe og alternative sanktioner på tværs af medlemslandenes grænser.
Derudover lægges der med forslaget op til, at tilsynet med de betingede og alternative domme også kan følge med de kriminelle over medlemslandenes grænser, og det kan Dansk Folkeparti af de nævnte grunde også støtte.
I Dansk Folkeparti har vi noteret os, at der i dag er et lignende samarbejde mellem de nordiske lande, og vi ser derfor ikke de store problemer i, at samarbejdet med forslaget udvides til at omfatte EU's medlemsstater på trods af det retlige forbehold.
Vi har ligeledes noteret os, at man ikke forventer, at forslaget vil få nævneværdige økonomiske konsekvenser.
Med disse korte kommentarer støtter Dansk Folkeparti forslaget.
Karen Hækkerup (S), 2008-04-21:
Det var en lang, god og præcis gennemgang af beslutningsforslaget, og Socialdemokraterne kan meddele, at vi også bakker regeringen op.
Det er selvfølgelig utrolig vigtigt, at afsonere får mulighed for at afsone i deres hjemland, og vi giver gladelig tilslutning til, at regeringen kan bruge sit mandat til at få udkastet til rammeafgørelse forhandlet hjem.
Karsten Lauritzen (V), 2008-04-21:
Med dette beslutningsforslag anmoder regeringen som foreskrevet i grundlovens § 19, stk. 1, om Folketingets samtykke til, at regeringen på Danmarks vegne medvirker til EU's vedtagelse af udkast til rammeafgørelse om anerkendelse af og tilsyn med betingede straffe, alternative sanktioner og betingede domme.
Udkastet til rammeafgørelse vil i givet fald give Danmark mulighed for under visse betingelser at anmode en anden medlemsstat om at overtage tilsynet med en person fra den pågældende stat, som her i landet f.eks. er blevet idømt en betinget dom med vilkår om samfundstjeneste eller er blevet prøveløsladt efter at have afsonet en del af en fængselsstraf.
På samme måde vil Danmark få mulighed for at overtage en anden medlemsstats tilsyn med en person, der er blevet idømt en betinget dom eller er blevet prøveløsladt.
Rammeafgørelsen tager sigte på at lette domfældelse og resocialisering, forbedre beskyttelsen af ofre og den brede offentlighed og lette anvendelsen af passende tilsynsforanstaltninger og alternative sanktioner, for så vidt angår lovovertrædere, der ikke bor i domsstaten.
Forslaget vil øge den domfældtes resocialiseringschancer ved at give den pågældende mulighed for at bevare sine familiemæssige, sproglige, kulturelle og andre bånd, f.eks. arbejdsmæssig mobilitet, og forbedre kontrollen med overholdelse af tilsynsforanstaltningerne og de alternative sanktioner med det formål at hindre nye lovovertrædelser og dermed tage hensyn til beskyttelse af ofrene og den brede offentlighed.
Venstre er positivt stemt over for forslaget, men vi skal i den forbindelse betone, at det naturligvis stadig væk er op til de danske domstole at idømme den straf, man her i Danmark finder relevant.
Det er også stadig væk dansk ret, der finder anvendelse ved tilsynet med og anvendelsen af tilsynsforanstaltningerne og de alternative sanktioner i Danmark.
Udkastet til rammeafgørelse er i virkeligheden et godt eksempel på et af de områder, hvor det er meningsfyldt at styrke det europæiske samarbejde.
Rammeafgørelsen tager hensyn til den domfældte person, der afsoner sin straf, men i høj grad også til ofrene og den brede offentlighed.
Formålet med at straffe bør så vidt muligt være, at den domfældte indser sin fejltagelse og bliver bragt på ret køl, og det er derfor yderst relevant at benytte sig af de alternative sanktioner, der som sagt kan bevare familiemæssige og arbejdsmæssige relationer og således forhindre, at en uheldig kriminel løbebane ender med en ny lovovertrædelse.
På Venstres vegne skal jeg meddele, at vi ønsker at give regeringen samtykke og opbakning til vedtagelse af udkastet til rammeafgørelse.
Lene Espersen (KF), 2008-04-21:
Jeg vil sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at jeg er meget enig med ham i, at man skal passe på ikke at overdramatisere tingene.
Det er vigtigt at få givet tingene de rette proportioner.
Alligevel er realiteten, at den danske befolkning aldrig har været så tryg, som den er i dag.
Risikoen for at blive udsat for en forbrydelse er meget lav, og det glemmer man. Nogle gange siger folk: De skriver jo så meget om de her knivoverfald.
Jamen de er faktisk ikke klar over, at der måske ikke har været et knivoverfald i deres landsdel i 5 år, for man læser så meget om det i avisen, og så drejer det sig måske om et sted inde i København, og det kan være et bandeopgør.
Langt de fleste af de opgør, der involverer våben, er jo opgør enten mellem to personer, der har et had/kærlighedsforhold til hinanden, eller typisk mellem bander, der bruger dem mod hinanden og ikke mod fuldstændig uskyldige, forbipasserende.
Jeg må så også sige, at i de tilfælde, hvor det er uskyldige, forbipasserende, er det selvfølgelig noget, der får følelser frem i os alle sammen, fordi det er så urimeligt og forfærdeligt, at et menneske mister livet, udelukkende fordi folk løber rundt og er afstumpede og ikke har nogen omtanke.
Og så vil jeg gerne gøre reklame for Det Kriminalpræventive Råd, som har masser af materiale om de gode, forebyggende tiltag, der er ude lokalt.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-21:
Det er altid svært at diskutere folks tro, men som ordføreren selv sagde, ender de jo alligevel i fængsel, hvis de overtræder reglerne.
Så får de i virkeligheden en ekstra straf, og det kunne jo være fint nok.
Men det, som er det vigtige og er vores fælles ønske, er jo, at vi ikke vil have, at der er de knivdrab og knivoverfald, som vi alle sammen har været vidne til, om ikke andet gennem medierne.
Her er jeg bange for, at 7 dages fængsel ikke virker.
SF's ordfører henviste tidligere til en canadisk undersøgelse, der siger, at det ikke har den afskrækkende virkning, som man ønsker, og det var også det, der lå lidt implicit i mit spørgsmål.
Det andet, som jeg også kan være bekymret for, er grænsetilfældene.
Der står godt nok, at hvis fiskeren glemmer kniven, skal han ikke 7 dage i fængsel, men hvad nu, hvis det er flere dage efter, at han har glemt den? Der kan sagtens komme nogle gråzonetilfælde, hvor man pludselig kan risikere, at ganske almindelige mennesker i deres hverdagssituation ender med at sidde 7 dage i fængsel, og skal vi virkelig påtage os det ansvar?
Karsten Nonbo (V), 2008-04-21:
Jeg tror lige det modsatte, for 7 dage derhjemme med elektronisk fodlænke er der jo mulighed for at overtræde og vise, at man er en pokkers karl, ved at rende ud hver dag, selv om man har fået fodlænken.
Jeg tror, at de der pokkers karle hellere vil have den status, som det giver at bryde de 7 dage.
Jeg tror, at det, at de er væk fra de andre og ikke bare sidder derhjemme og kigger ud ad vinduet, er mere afskrækkende.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-21:
Det er også knivdelen af forslaget, jeg gerne vil spørge lidt til.
Den anden del kan vi såmænd nok blive enige om.
Mit første spørgsmål er angående den elektroniske fodlænkeordning.
Jeg forstår ikke helt, hvorfor man synes, at korte straffe ikke skal kunne afsones med elektronisk fodlænke.
Jeg kunne godt forestille mig, at i nogle af de grupper, som har en subkultur i forhold til det øvrige samfund, er det måske lidt for smart at gå med kniv - og det skal det ikke være - og i de grupper kan det at komme 7 dage i fængsel måske nærmest give status i stedet for at have en afskrækkende effekt.
Men at sidde 7 dage derhjemme og ikke have lov til at gå uden for en dør tror jeg måske i virkeligheden kunne have en lidt mere afskrækkende effekt i de subkulturer i stedet for at give status i det kriminelle eller halvkriminelle miljø.
Karsten Nonbo (V), 2008-04-21:
Jamen jeg har altså det klare indtryk - og det er den oplevelse, jeg har, når jeg snakker med unge mennesker, og jeg må indrømme, at jeg er ansat i det firma, der kører ud og anholder dem og får nogle af dem fængslet, når de begår forbrydelser - at de unge mennesker siger: Hvorfor skete der mig ikke noget første gang eller anden gange eller tredje gang?
Hvorfor skal jeg sidde her og varetægtsfængsles for en virkelig voldsom, kriminel handling?
I kunne have stoppet mig noget før, hvis der havde været nogen konsekvens.
Det er det, jeg lytter og hører mig frem til.
Jeg ved godt, at det ikke er en undersøgelse, der er lavet af professorer, men det er det, jeg hører gerningsmændene udtale sig om.
Karina Lorentzen (SF), 2008-04-21:
Man har faktisk desværre ingen danske undersøgelser af det her, men man har canadiske undersøgelser, som viser, at korte afskrækkende straffe ikke hjælper noget som helst.
Det synes jeg gør indtryk.
Jeg ved ikke, hvad Venstres ordfører siger til det.
Karsten Nonbo (V), 2008-04-21:
Jo, men jeg har også læst høringssvarene, og jeg må sige, at jeg ikke er enig i de høringssvar.
Jeg tror virkelig, det hjælper, hvis der er en, der ikke kan få lov at tage med i byen, et par dage efter de sidst var i byen, fordi vedkommende gik med kniv.
Så ved de andre, at det altså har en konsekvens, og det er mange gange det, der er problemet, nemlig at det ikke straks har nogen konsekvens, men at konsekvensen følger meget senere.
Karina Lorentzen (SF), 2008-04-21:
Jeg sidder og spekulerer på, om Venstres ordfører slet ikke har set de høringssvar, som peger i retning af, at det her forslag overhovedet ikke har nogen kriminalpræventiv virkning.
Det kommer ikke til at betyde noget som helst for antallet af personer, der bærer skydevåben eller knive.
Det synes jeg må gøre indtryk, for så er det jo i virkeligheden et helt, helt andet sted, vi skal tage fat.
Det gør også indtryk på mig, at politiet selv i et høringssvar siger, at der simpelt hen vil være nogle grupper, som man slet, slet ikke kan ramme med de her forslag, for der er ingen sanktioner, der bider på dem.
Hvis det i virkeligheden er de grupper, som er de farligste, og som vi gerne vil have ind at sidde, så får vi måske en hel masse andre med ind, som vi bedre kunne redde, fordi de ikke er så langt i processen endnu og så var det et andet sted, vi skulle sætte ind.
Hvad mener ordføreren om det?