Karen Hækkerup (S), 2011-06-14:
Med det her lovforslag lægger man op til, at det skal være en klar hovedregel, at udlændinge, der idømmes en frihedsstraf, skal udvises.
Udvisningen kan dog undlades, hvis udvisningen med sikkerhed vil være i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
Allerede i dag beror udvisning på en konkret vurdering af en lang række omstændigheder, der er nævnt i udlændingelovens § 26, og vil altid ske under hensyntagen til Danmarks internationale forpligtelser.
Lovforslaget ændrer ikke ved, at de internationale forpligtelser altid skal overholdes, og at det skal være op til domstolene at foretage en konkret vurdering af, om udvisning vil være mulig inden for rammerne af Danmarks internationale forpligtelser.
Af høringsnotatets side 3 fremgår det, at i de tilfælde, hvor der vil være tvivl om rækkevidden af de internationale forpligtelser, skal det være op til domstolene at foretage en konkret vurdering af, om udvisning vil være mulig.
På side 5 i høringsnotatet skriver Integrationsministeriet, at der med lovforslaget ikke foretages ændringer i de kriminalitetsformer, der kan begrunde udvisning efter udlændingelovens § 22-24.
Et af høringssvarene er fra Red Barnet, der udtrykker bekymring for, hvad der vil ske, når børn mellem 14 og 18 år begår kriminalitet, men det bemærkes i Integrationsministeriets høringsnotat, at børnekonventionen er en del af Danmarks internationale forpligtelser, og de vil derfor selvfølgelig ikke være omfattet.
Det støtter Socialdemokraterne naturligvis.
Bandekriminalitet kan jo være narkohandel, det kan være ulovlig våbenbesiddelse, det kan være vold eller skyderier i de gader, hvor vi bor og lever.
Jeg synes, det er vigtigt at understrege, at med den her lovændring, der er lagt op til, bliver der ikke ændret ved, at Danmark skal overholde de internationale forpligtelser.
Det vil sige, at man stadig væk skal leve op til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols praksis, og der vil stadig væk være krav om, at man skal anvende de mange kriterier, der er opremset i eksempelvis Maslov mod Østrig.
Her står der bl.a., at det afhænger af den begåede kriminalitets art og grovhed, varigheden af den udvistes ophold i bopælslandet, tiden efter den begåede kriminalitet og den pågældendes adfærd i denne periode, den udvistes familiesituation – herunder forhold som ægteskab og børnenes bedste interesser – og mange andre ting.
Det vil sige, at proportionaliteten og den konkrete vurdering ved domstolene bliver opretholdt, og derfor vil jeg sige, at når man vejer for og imod den her lovgivning, ender Socialdemokraterne med at sige, at det vil vi gerne stemme for.
Jeg synes, det er vigtigt at understrege, at når der kommer en debat om kriminelle udlændinge, eksempelvis bandemedlemmer, som ikke kan udvises, går det ud over almindelige mennesker, som har en anderledes kulør i ansigtet end vi, der er flest af her i landet.
Igen og igen skal man høre, om der skal ske noget med dem.
Man hører da også, når der har været skyderier på Nørrebro, at de, der bor der, spørger, om ikke de kan blive fri for de her mennesker, som ikke kan finde ud af at leve op til de regler og normer, der burde være for, hvordan vi omgås hinanden.
Derfor er der jo nogle grænser for, hvad man kan tillade sig at gøre, når man er gæst i et land.
Der er selvfølgelig forskel på, hvor længe man har været her.
Der er forskel på, hvilken beskyttelse man skal have, men med det her lovforslag går vi altså ind og siger, at hvis man ikke har statsborgerskab i Danmark og begår kriminalitet, kan man udvises.
Og der er selvfølgelig også regler, der sørger for, at hvis man ikke kan udvises, får man en betinget udvisning.
Den betingede udvisning gør, at der vil være en prøvetid, og den kriminelle, der har fået en dom, ved, at det altså nu gælder om ikke at begå fornyet kriminalitet.
Jeg synes, det er vigtigt i den her sag at tage de lovlydiges standpunkt og sige til dem: Vi ved godt, det går ud over jer hver gang, der bliver begået kriminalitet.
Når folk står og hidser sig op over, at alle, som er kommet hertil og har en anderledes hudfarve end vi, der er flest, er nogle værre banditter, går det ud over de lovlydige, hvis der ikke er konsekvenser og sanktioner for dem, der rent faktisk ikke kan finde ud af at opføre sig ordentligt og ikke vil indordne sig under vores regler.
Derfor støtter vi lovforslaget.
Der er dog en ting, som jeg synes det ville være rigtig fornuftigt at få afklaret, inden vi sender lovforslaget til afstemning.
Det er den bekymring, der bliver nævnt, og som går ud på, at en del af lovforslaget minder om noget, som SR-regeringen fremsatte i 1998.
Dengang var der også en hovedregel, og efterfølgende blev det underkendt af Højesteret.
Jeg håber, at integrationsministeren vil redegøre for det under sin tale og klarlægge det, så vi alle, der er her i salen i dag, er sikre på, at hvis det her lovforslag vedtages, bryder vi ikke med reglerne om godt lovarbejde, og vi kan være sikre på, at loven, der eventuelt bliver vedtaget, ikke vil kunne blive underkendt af Højesteret.