runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Adelsteen (DF), 2012-02-23:
Når man nu også i den tidligere regering har været så begejstret for en budgetlov, hvorfor i alverden har man så ikke fremsat et lovforslag om det?
Det kan godt undre mig.
For lige nu er der i hvert fald fem partier, som er åbenlyst glade for en budgetlov, så jeg kan simpelt hen ikke forstå, at det ikke er kommet på bordet for længst.
Så kunne vi jo have set på indholdet af det.
Det er den ene ting, jeg gerne vil spørge om.
Den anden ting, jeg gerne vil høre om, er det her med, at det er til gavn for tilliden til dansk økonomi, at vi tiltræder finanspagten, for det er det, ordføreren siger.
Må jeg så ikke bare spørge: Hvad gør det så for Storbritannien, at de står udenfor?
For jeg kan forstå på det hele – sådan lyder det i hvert fald nærmest – at hvis vi ikke går med i den her finanspagt, er fanden løs i Laksegade, og så får vi kæmpe problemer.
Lene Espersen (KF), 2012-02-23:
Jeg vil sige til fru Pia Adelsteen, at jeg er ret overbevist om, at hvis folketingsvalget var gået anderledes og den borgerlige regering var fortsat, havde der været vedtaget en budgetlov nu.
Det er klart, at jeg ikke kan sige med hundrede procent sikkerhed, hvad det var, der gjorde, at finansministeren ikke kunne nå at få fremsat det lovforslag inden Folketingets sommerferie, og altså før Folketinget startede igen den 1. oktober.
Til det andet spørgsmål om det her med, hvorfor det gavner Danmark at være med, vil jeg sige, at det gavner Danmark at være med, fordi en lang række lande har valgt at sige: Vi vil altså gerne sige til omverdenen, at vi vil føre en ansvarlig økonomisk politik fremadrettet.
Herunder hører de lande, der er med i euroen.
Danmark fører en fastkurspolitik for kronen i forhold til euroen.
Derfor ville det sende et besynderligt signal, hvis ikke vi var med i den samme ordning.
Det ville sende et signal om, at vi ikke ville føre en ansvarlig økonomisk politik.
Derfor synes jeg faktisk, at det er noget, der gavner Danmark helt ubetinget.
Men jeg hopper ikke i den fælde, som jeg fornemmer at fru Pia Adelsteen ønsker at få mig til at hoppe i, nemlig at få mig til at sige, at dem, der ikke går med, pr. automatik så er helt og aldeles uansvarlige.
Vi ved jo, at Storbritannien fører en flydende valutakurspolitik og derfor har nogle helt andre pengepolitiske instrumenter til rådighed, så jeg skal ikke gøre mig til dommer over, hvordan man gør det i Storbritannien.
Der har man altså valgt en anden vej.
Pia Adelsteen (DF), 2012-02-23:
Jeg er sådan set glad for, at man ikke bare hopper i den fælde, for det ville irritere mig grænseløst, og jeg ville synes, at det ville være useriøst, så det er jeg lidt glad for, vil jeg sige.
Men i stedet for at sige til omverdenen, at man vil følge det her, kunne ordføreren så ikke være enig i, at det her er et spørgsmål om at vise omverdenen, vise finansmarkederne, at vi rent faktisk fører en ansvarlig politik?
Jeg mener faktisk, at vi har ført en ansvarlig økonomisk politik i de forgangne 10 år, hvilket markederne jo også helt klart har tilkendegivet.
Så det er vel ikke bare et spørgsmål om signaler, men et spørgsmål om at vise, at det gør vi.
Det kan altså godt lade sig gøre uden en finanspagt, og jeg håber også, at det lykkes for Storbritannien at gøre det.
Det vil jeg da skynde mig at sige.
I forhold til det her med den flydende valutakurs, og at de har nogle andre muligheder, vil jeg sige, at det har Sverige også.
Sverige tiltræder jo europagten, dog ikke det hele, det har de også ligesom meldt ud.
Men vi har jo nogle forskellige redskaber, i og med at vi ikke er bundet til en fælles valuta, og det er de redskaber, vi i hvert fald i Dansk Folkeparti netop ønsker friheden til at kunne bruge.
Lene Espersen (KF), 2012-02-23:
Det, der er sagen, er jo, at et særdeles bredt flertal i det danske Folketing bakker op om vores fastkurspolitik, bakker op om, at Danmark kliner sig op ad euroen og følger euroen i et og alt.
Det er simpelt hen, fordi det er godt for dansk økonomi.
Det er godt for dansk erhvervsliv, at der ikke er en masse valutakursudsving.
Det skaber stabilitet, det skaber arbejdspladser, at vi har en fastkurspolitik, og jeg har indtil videre ikke hørt nogen sætte spørgsmålstegn ved det.
Men man kan også udlede af det, at så skal vi selvfølgelig også gøre det, der gavner os mest, når de andre eurolande nu vælger at forpligte hinanden på at føre en ansvarlig økonomisk politik.
Jeg synes da, at det er den omvendte verden, vil jeg sige til fru Pia Adelsteen, hvis vi skulle undlade at gøre noget, vi alligevel ville have gjort, bare fordi EU gør det samme.
Min pointe er sådan set den, at både VK-regeringen med Dansk Folkeparti og efterfølgende den nye regering, hvis regeringsgrundlag Enhedslisten har nikket til, faktisk har valgt at sige, at der er sund fornuft i at lave en budgetlov.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-02-23:
Selv om man er med i et forlig, er det jo ikke nødvendigvis ensbetydende med, at det er ens holdning.
Man er med i et forlig, fordi man gerne vil være med til at påvirke nogle ting.
Jeg er sikker på, at hr. Alex Ahrendtsen og Dansk Folkeparti også har nogle områder, som de, hvis de sad alene med 90 mandater, havde lyst til at påvirke, også på folkeskoleområdet, selv om man jo også er med i forliget.
Så jeg ser det ikke sådan, at de to ting går imod hinanden, tværtimod kan man jo sige, at det også er en mulighed for at få indflydelse på udviklingen fremadrettet på området.
Og der synes jeg jo, man skal være ærlig, når man står her, og det ved jeg at fru Lotte Rod også ville have været, hvis hun har været her i dag, og hun ville nok have sagt nogenlunde det samme, nemlig at det er de tanker, vi har om fremtiden på det her område.
Men vi er mange partier, som er med i forligskredsen, og så må vi jo se, hvordan det ender.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-02-23:
I Dansk Folkeparti gør vi det sådan, når vi er med i et forlig, at vi står ved det forlig – så går vi ikke ud i medierne og siger noget andet.
Og det synes jeg egentlig bare at Det Radikale Venstre også skulle gøre.
Det andet, jeg vil sige, drejer sig om lærernes frihed.
Kan ordføreren oplyse mig om, hvor det er, lærernes frihed er blevet indskrænket, fordi Folketinget har valgt at indføre nogle kanonlister?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-02-23:
Først og fremmest kan man jo sige, at det er korrekt, og vi står som sagt også ved det, og det synes jeg også jeg prøvede at udtrykke i min ordførertale ved at sige, at jeg selvfølgelig synes, at lærerne skal leve op til de her ting, som er obligatoriske.
Og jeg vil give hr. Alex Ahrendtsen ret i, at det skal man selvfølgelig holde fast ved, når man nu forpligter sig på et forlig, og når det i øvrigt er lovgivningen i det danske land.
Men tingene ændrer sig jo altså med tiden, og derfor kan man sige, at et forlig også skal tilpasses med tiden, og derfor får man jo også ideer til, hvordan det kan udvikle sig.
Jeg håber da også, at hr. Alex Ahrendtsen en gang imellem går og gør sig nogle tanker om, hvordan og hvorledes Dansk Folkeparti kan være med til at trække det i en retning, som Dansk Folkeparti ønsker.
I forhold til hvordan det indskrænker friheden, vil jeg sige, at det jo er, fordi det stadig væk er nogle obligatoriske kanoner, vi har i dette land.
Det er rigtigt, at det jo ikke er en komplet detailregulering, vi har i den danske folkeskole.
Det er jo ikke sådan, at den 4. marts skal læreren undervise i det og det, men i forhold til hvorfor det kan omtales som detailregulering, vil jeg sige, at det er, fordi det er nogle obligatoriske lister, som man skal inddrage i undervisningen på en eller anden måde.
Karen Ellemann (V), 2012-02-23:
Derfor kan man have et politisk ønske om at sidde med ved bordet, og nu var der en mulighed, idet man var gået med i regeringen.
Nu kan man så sidde med ved bordet og så ellers begynde at kæmpe for at ændre radikalt på tingene.
Hvad er det, der er detailregulering i forbindelse med sådan en lille del?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-02-23:
Som jeg også svarede hr. Alex Ahrendtsen, er det jo ikke detailregulering i forbindelse med hver eneste time, i forbindelse med hver eneste dag i løbet af et helt folkeskoleforløb for en elev, det handler om.
Jeg tror, at det er princippet om, at man fra Christiansborgs side er gået ind og har sagt, eksempelvis hvilke forfatterskaber eller historiske begivenheder det er vigtigt at man runder i undervisningen.
Jeg er sikker på, at hvis vi ikke havde haft kanonlister osv., så kom langt størstedelen af lærerne i historie og dansk helt naturligt omkring de her begivenheder eller de her forfatterskaber, helt af sig selv.
Det tror jeg faktisk at langt størstedelen ville gøre.
Men det er princippet i, at man går ind og bestemmer over, hvad der konkret skal undervises i, det drejer sig om, og det princip er vi i Det Radikale Venstre ikke tilhængere af.
Karen Ellemann (V), 2012-02-23:
Det er jeg overhovedet ikke i tvivl om at man ikke er tilhængere af i Det Radikale Venstre.
Og det synes jeg er ærgerligt, for jeg er ikke enig med ordføreren i, at hvis man fjerner kanonlisterne, skal danske skoleelever nok få stiftet bekendtskab med f.eks. Oehlenschläger eller Blicher eller – hvem kan jeg nævne? – Tom Kristensen eller Karen Blixen.
Der er altså de her 14 forfatterskaber, H.C. Andersen er på listen, og ham kan vi godt sætte kryds ved, ham skal folkeskoleeleverne nok møde, selv om man fjerner kanonlisterne.
Men tror ordføreren helt oprigtigt, at der også er en garanti for, at den danske folkeskoleelev vil møde f.eks. Peter Seebergs eller Klaus Rifbjergs forfatterskaber, hvis kanonlisten ...
[Lydudfald].
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-02-23:
Vi har jo vores forskellige politiske holdninger, og det er rart, for ellers var der ikke så mange partier og ikke så meget debat.
Nej, selvfølgelig kan jeg ikke stå her og udstede en garanti, det kan jeg da ved gud ikke, det kan man jo aldrig nogen sinde gøre, så det vil da helt sikkert være tilfældet nogle steder.
Jeg var selv efterskolelærer sidste år, jeg var ikke bundet af nogen kanonliste på den front, kan man sige, men jeg var efterskolelærer sidste år, og jeg havde to 10. klasser i engelsk, og det var som nat og dag at undervise dem hver især, for i den ene klasse var der nogle utrolig mundtlige elever, der elskede at have diskussioner frem og tilbage osv., man kunne virkelig ikke sidde stille ret lang tid ad gangen, mens det faktisk var fuldstændig omvendt for den anden klasses vedkommende.
De elskede at sidde og nusse med noget, men det der mundtlige var de måske ikke så engagerede i.
Og det viser bare, at alle klasser er forskellige, og at det er rigtig, rigtig svært fra Christiansborgs side at sidde og detailregulere undervisningen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-02-23:
Som det sikkert er ordføreren bekendt, kom Det Radikale Venstre jo med i folkeskoleforliget, efter at man indtrådte i regeringen.
Dermed sagde man også ja til kanonlisterne.
Derfor var jeg noget forundret, da man relativt hurtigt efter at være indgået i forliget i forbindelse med den her diskussion om kanonlisterne gik ud og sagde, at de næsten skulle afskaffes.
Nu står ordføreren så og siger, at lærerne selvfølgelig skal rette sig efter dem og loven skal holdes.
Men mit spørgsmål er, og det er et meget simpelt spørgsmål: Når Det Radikale Venstre havde den holdning til kanonlister, hvorfor i alverden gik man så med i dette folkeskoleforlig?
Det lyder næsten, som om Socialdemokratiet er blevet presset af Socialistisk Folkeparti og Det Radikale Venstre, siden partiet tilsyneladende nu så hurtigt vil løbe fra forliget om kanonlisterne og folkeskolen.
Det er jo ikke længe siden, som ministeren har gjort rede for, at vi fik indført de her kanonlister, og nu vil Socialdemokratiet allerede til at løbe fra det – så hurtigt, inden det overhovedet er fuldt indfaset, og inden det har fået lov til at virke.
Hvad er dog begrundelsen og baggrunden for denne kovending, for denne forandring?
Jeg forstår det ganske enkelt ikke.
Troels Ravn (S), 2012-02-23:
Som jeg meget tydeligt gav udtryk for i min tale, er det vores opfattelse, at kanonlisterne for nuværende er obligatoriske og skal betragtes som værende obligatoriske og som lovstof.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-02-23:
Vejledende og til inspiration, og hvad ved jeg; det har vi jo prøvet.
Altså, værkerne har jo været der, de historiske begivenheder har været der, og kronologien har også været der, men det er bare ikke blevet brugt.
Det røg ud til fordel for noget andet såsom undervisning i at bygge en tipi ude på en mark.
Kanonlisterne har igen givet folkeskolelærerne en anledning til at fokusere på det, der er vigtigt: kronologi, historiske begivenheder, litterære værker og forfatterskaber af stor værdi.
Anerkender ordføreren ikke, at det lige præcis er den effekt, kanonlisterne har haft?
Hvorfor vil man så hurtigt løbe fra det?
Troels Ravn (S), 2012-02-23:
Socialdemokraterne mener, at det er en vigtig og nødvendig diskussion at tage, om kanonlisterne skal være obligatoriske eller blot være til inspiration.
Der kan, som jeg også redegjorde for i min tale, siges meget godt om kanonlisterne.
Men vi har også tillid til, at folkeskolelærerne kan tilrettelægge og udmønte en faglig, god og kvalificeret undervisning med udgangspunkt i de rammer, der allerede ligger for fagene dansk og historie, så undervisningen kommer omkring det vigtige indhold og de vigtige elementer, der er i kanonlisterne.
Karen Ellemann (V), 2012-02-23:
Jeg må sige, at jeg er noget forundret over ordførerens tale, jeg mener på ingen måde, at den harmonerer med ministerens tale.
Det er rigtigt, det siger ordføreren også, men så kommer den her vedtagelsestekst, at nu vil man altså gerne fremover i højere grad sige, at kanonlisterne skal bruges som inspiration til folkeskolens lærere.
Jeg opfatter præcis som hr. Alex Ahrendtsen, at der har de nye familiemedlemmer fra Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti øvet deres indflydelse i en negativ retning, lad der ikke være tvivl om det.
Ordføreren taler om, at en af begrundelserne for, at man nu gerne vil betragte kanonlisterne mere fleksibelt, mere frivilligt, skulle være, at man nemlig så også i højere grad kan udvælge stoffet ud fra den enkelte elevs formåen.
Kan man ikke det med de eksisterende obligatoriske kanonlister?
Troels Ravn (S), 2012-02-23:
Jo, det kan man godt, men som jeg har sagt, er det et spørgsmål om også at udvise tillid til lærernes evne og respekt for fagene, og naturligvis også at fagenes ramme skal respekteres, dvs. de fælles mål, de læseplaner, der allerede er for fagene dansk og historie, og at det ikke er nødvendigt, at vi fra Christiansborg detailstyrer, detailregulerer alt ned i den mindste detalje.
Derfor foreslår vi, at vi i forbindelse med folkeskoleforligene tager en drøftelse, åbent, fordomsfrit, af kanonlisterne, nemlig om det ikke vil være mere hensigtsmæssigt at gøre dem til et inspirationsstof frem for et obligatorisk stof.
Karen Ellemann (V), 2012-02-23:
At ordføreren får det til at lyde, som om kanonlisterne er detailregulering fra Christiansborg, er jeg meget forundret over.
Socialdemokraterne var med i aftalen omkring kanonlisterne, var varme fortalere for dem, bakkede dem op i et fornuftigt forløb og et grundigt forarbejde.
Som hr. Alex Ahrendtsen var inde på i sin ordførertale, var det noget, der skabte stor offentlig debat om eksempelvis de forfattere, der nu var en del af kanonlisten i litteratur.
Vi taler om 14 forfattere ud af et helt folkeskoleforløb.
Er det detailregulering, at man nævner 14 forfatterskaber, som er et must for at komme med en niende klasses afgangseksamen fra den danske folkeskole?
Er det detailregulering, at man fra Christiansborgs side nævner 14 forfatterskaber ud af den enorme mængde af forfatterskaber, man derudover også kan stifte bekendtskab med?
Troels Ravn (S), 2012-02-23:
Det er efter Socialdemokraternes opfattelse et symptom på detailregulering og centralisme, hvor vi hellere vil udvise tillid.
Men i øvrigt er der ikke nogen tvivl om, at vi vedkender os det forlig, som vi er en del af, og så længe kanonlisterne har status af at være obligatoriske, skal de betragtes som værende obligatoriske og som lovstof, men vi åbner op for i forbindelse med folkeskoleforliget at tage en åben og fordomsfri drøftelse af status.
Lene Espersen (KF), 2012-02-23:
Jeg må bare sige, at efter at have hørt hr. Troels Ravn svare fru Karen Ellemann bliver jeg simpelt hen i tvivl om, hvad der er Socialdemokratiets politik, for på den ene side siger hr. Troels Ravn til Venstres ordfører, at man med det forslag til vedtagelse, der nu er fremsat, egentlig går ind for, at det skal være frivilligt, inspiration, om man bruger kanonlisten eller ej.
I det sidste svar siger hr. Troels Ravn: Men vi står ved vores forlig, og det er obligatorisk.
Kan vi ikke bare en gang for alle få et klart svar fra den socialdemokratiske ordfører?
Kan vi regne med, at Socialdemokratiet stadig væk bakker op om obligatoriske kanonlister og dermed også om at sikre, at det er noget, der bliver undervist i i alle folkeskoler i Danmark?
Troels Ravn (S), 2012-02-23:
Altså, jeg kan kun sige, at det nødvendigvis må være sådan, at så længe der ikke ændres på den status, kanonlisterne har, skal de betragtes som værende obligatoriske.
Så er det lovstof for folkeskolen.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-02-23:
Først og fremmest tak til Dansk Folkeparti og hr. Alex Ahrendtsen for denne forespørgsel og også for den musikalske intro.
Til at starte med vil jeg godt understrege, at jeg vikarierer for fru Lotte Rod, som ellers er ordfører på dette område, og derfor er det også særlig rart at høre lidt musik.
Det plejer vi ikke at have så meget af på retsområdet, som jeg ellers normalt beskæftiger mig med herinde.
Fordi jeg er vikar, kan der selvfølgelig have været nogle forudgående debatter og diskussioner blandt ordførerne – f.eks. det samråd, som er blevet omtalt nogle gange – som jeg desværre ikke er bekendt med, eller detaljer, som jeg har overset.
Men først og fremmest kan man jo sige om den her forespørgsel, at emnet er meget aktuelt, efter en undersøgelse viste, at rundt regnet halvdelen af historie- og dansklærerne ikke anser de bindende kanonlister for en pligt, selv om de som sagt er bindende.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi i Radikale Venstre mener, at lærerne naturligvis skal rette sig efter de obligatoriske ting.
Det skal der ikke herske tvivl om.
Så længe der er et politisk flertal for det, mener vi ikke, at lærerne skal kaste sig ud i at begå civil ulydighed.
Det er ikke vores politik.
Men når det så er sagt, vil jeg da gerne tilkendegive, ligesom fru Lotte Rod også har gjort tidligere i medierne, at vi ønsker stor frihed til lærerne, også på dette punkt.
Vi har tillid til, at lærerne selv bedst vurderer, hvordan og hvorledes der skal undervises i den enkelte klasse.
Det mener vi ikke man skal blande sig i fra Christiansborgs side, og derfor ser vi også gerne, at kanonlisterne fremadrettet bliver brugt som inspiration frem for at være obligatoriske. I dag er de obligatoriske, og så længe de er det, respekterer vi det naturligvis fra Radikales side, og det ønsker vi også at lærerne skal gøre ude lokalt.
Mange tak.
Morten Bødskov (S), 2012-02-23:
Fru Gitte Lillelund Bech kan tage det, justitsministeren siger, som udtryk for, at justitsministeren er helt tryg ved, at kommunerne er i stand til at håndtere det, der står i den sociale servicelov, og at kommunerne på den baggrund også er i stand til at håndtere unge, som ulykkeligvis måtte havne i problemer, som nødvendiggør, at de skal håndteres efter den sociale servicelov.
Karina Adsbøl (DF), 2012-02-23:
Jeg må sige, at det er utrolig flovt – synes jeg – at ministeren står og taler om, at DF tæsker igennem.
Jeg vil godt høre ministeren, for ministeren siger, at børn ikke skal behandles som kriminelle voksne.
Vil det sige, at det ene år til forskel gør, at man er voksen som 15-årig?
Morten Bødskov (S), 2012-02-23:
Den kriminelle lavalder går jo lige nøjagtig ud på, hvornår børn skal for en dommer, hvornår deres sag skal behandles i det strafferetlige system, og derfor er det, som regeringen foretager sig, at føre den kriminelle lavalder tilbage til det niveau, den har været på i en menneskealder, som det også har været fremme i debatten i dag, og tilbage til et niveau, som ligger helt i forlængelse af, hvad folk, der beskæftiger sig med det, anbefaler.
Karina Adsbøl (DF), 2012-02-23:
Jeg synes ikke, jeg fik svaret.
Jeg spørger ministeren igen: Ministeren siger, at børn ikke skal behandles som kriminelle voksne, vil det sige, at det ene år til forskel gør, at man er voksen som 15-årig?
Morten Bødskov (S), 2012-02-23:
Det, at den kriminelle lavalder kommer tilbage på 15 år, betyder, at 14-årige børn ikke længere skal for en dommer.
Nu hæver vi den kriminelle lavalder til 15 år, og så er det fra 15 år og opefter, hvor man så bliver stillet for en dommer.
Det er helt grundlæggende det, som det her forslag går ud på, og som det har været fremme i debatten, kan institutionerne, som bliver brugt i dag, også bruges i fremtiden.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-02-23:
Jeg synes også, at justitsministeren skal prøve at reflektere lidt over det her med ofrenes retsfølelse og retsopfattelse i det danske samfund.
Det er sådan, at der jo også var et flertal her i Folketinget, som valgte den retslov, vi har nu, med en kriminel lavalder på 14 år.
Så er der en lang række borgere, fra de er 14 år, som har valgt at overtræde den lovgivning.
Der er nogle, der har begået grov vold, trampet nogle andre oven i hovedet osv., hvor nogle får varige men af det.
Så vil jeg gerne spørge ministeren: Hvordan har ministeren det så med, at man nu på grund af den her lovændring reelt sikrer, at for de mange, mange hundrede sager, som der er tale om, at der bliver der frafald på sigtelser, og der bliver frafald på bødekrav over for de her unge mennesker, som har forbrudt sig mod den nugældende lovgivning, frem til at vi tredjebehandler den her ændring af lovgivningen?
Synes justitsministeren ikke, at det er et problem, at nogle, der har overtrådt gældende lovgivning, ikke får nogen straf?
Morten Bødskov (S), 2012-02-23:
Der er jo ikke tale om, at efterforskningen af sager ikke fortsætter.
Den vil fortsætte, og resultatet af politiets arbejde her vil blive overleveret til de sociale myndigheder, som så vil tage sig af sagerne.
Som jeg redegjorde for før til hr. Karsten Lauritzen, er der jo et helt klaviatur af initiativer, som kan iværksættes, alt afhængigt af hvor alvorlig sagen er.
Her, som det også fremgår af lovforslaget, er der eksempelvis også mulighederne for, at man, hvis der er sager med unge om alvorlig kriminalitet, så kan anbringe dem uden for hjemmet.
Og hvad vil det være?
Ja, det ved masser af dem, der sidder her i dag, som jo har afsæt i kommuner og socialforvaltninger, udvalg i kommunerne, og det er anbringelse på sikrede institutioner, fuldstændig som det er gældende i det nuværende system.
Så det, man forsøger at tegne et billede af, altså, at der ikke sker noget, er langt ved siden af det, som rent faktisk er virkeligheden.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-02-23:
Men det ændrer jo sådan set ikke på sagens faktiske kendsgerninger, som jo er, at en lang række af de mennesker, som er sigtet for at have overtrådt den nugældende lovgivning, frem til at den bliver ændret nu her, kan se frem til, at der bliver frafald på deres sigtelser, de får ikke deres straf, og mange af dem, der har forbrudt sig, hvor det vil være i form af et bødekrav, kan også se frem til, at de slipper for at betale de bøder.
Det er fair nok, at man vælger at lave om på en lov, hvis man har et flertal i Folketinget for det, men det, der sker nu, er jo, at man går ind og laver en lovændring, som betyder, at nogle, som har forbrudt sig mod loven, med tilbagevirkende kraft, frem til når vi trykker på knapperne ved en tredje behandling, så reelt slipper for deres straf, slipper for deres bøder osv.
Så spørger jeg bare justitsministeren: Synes justitsministeren selv, at det er en god retspleje at have i et folkestyre som det danske?