runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Mikkelsen (LA), 2015-11-05:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen og de klare markeringer af, skal vi sige, Socialdemokratiets medvirken til fremtidens behandling af indfødsretssager.
Også tak, fordi Socialdemokratiet står fast på, at når der er sket en sagsbehandling og man har meddelt folk, hvad resultatet er, hører det til almindelig politisk anstændighed at stå ved det, uanset at vi nu har siddet i nogle år og kæmpet med, at der er blevet givet alt for mange dispensationer.
Det har vi påpeget gang på gang.
De er især givet med Socialdemokratiets medvirken i de år.
Så hvis den mening, Socialdemokratiet giver udtryk for nu, er den inderste mening, den inderste sjæl , er det underligt, hvorfor voteringen har været, som den har.
For det var jo ikke nødvendigt, heller ikke i den aftale, der lå – og ellers har vi andre i hvert fald voteret ganske ulovligt i forhold til de regler, der var.
Så Socialdemokratiet kunne faktisk lige så godt være kommet frem til et andet resultat i de voteringer, end de er.
Så hvorfor egentlig det, hvis det, ordføreren giver udtryk for nu, er, skal vi sige, Socialdemokratiets inderste sjæl?
Men jeg vil takke for, at Socialdemokratiet er blevet ved bordet i de forhandlinger, der nu er, fremadrettet, men bagudrettet ser det bare underligt ud.
Andreas Steenberg (RV), 2015-11-05:
Jeg vil ikke gentage, hvad mine gode kollegaer har redegjort for om det her lovforslag.
Det er et lovforslag, der ændrer rammerne for energieffektivisering, så vi forhåbentlig kan få mere af det, og det støtter vi varmt fra Radikale Venstres side.
Det kan vi kun støtte, og derfor vil vi med glæde støtte lovforslaget.
Sisse Marie Welling (SF), 2015-11-05:
Tak for det.
Det er rigtig dejligt at se et forslag fra regeringen, der for en gangs skyld ikke afvikler Danmarks førerposition inden for klima og miljø.
I SF bakker vi altid op om afbureaukratisering og regelforenklinger, der gør det nemmere og mere smidigt at vælge den energieffektive løsning, der er til gavn for vores natur og vores klima.
Derfor kan vi støtte alle de fem tekniske justeringer, der er en del af lovforslaget.
Vi er dog bekymrede over bedre bolig-ordningen, idet det gøres lettere at blive godkendt som rådgivningsvirksomhed.
Det kan sagtens være en rigtig god idé, men vi er bekymrede for, om kvaliteten bliver forringet i praksis.
Derfor har vi tænkt os at rejse det i udvalgsarbejdet.
Tak for ordet.
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-05:
Det sidste har jeg svaret på.
Til det kan jeg sige, at vi er vildt og voldsomt modstandere af det, selvfølgelig.
Vi er ikke tilhængere af noget kalifat.
Men i det omfang, ordføreren for Det Konservative Folkeparti ønsker at diskutere en konkret sag, vil jeg opfordre ordføreren til at rejse diskussionen i Indfødsretsudvalget, hvor det er muligt for alle parter i diskussionen at bringe alle oplysninger i sagen på bordet.
Naser Khader (KF), 2015-11-05:
Der er ikke noget fortroligt i hans holdninger til demokratiet.
Der er ikke nogen fortrolighed i hans aktivitet på de islamistiske sociale medier.
Der er ikke noget hemmeligt.
Men jeg har ikke hørt Socialdemokraterne forholde sig til hans islamistiske holdninger, forholde sig til hans kalifatdrømmesamfund.
Det kan vi da godt diskutere.
Det er noget, man kan google.
Det er ikke noget, der fremgår af hans ansøgning.
Jeg har ikke hørt Socialdemokraterne forholde sig til hans drømmesamfund.
Så vil jeg igen spørge: Mener Socialdemokraterne, at han burde have fået dansk statsborgerskab?
Skulle han ikke have været pillet af lovforslaget?
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-05:
Vi er ikke tilhængere af, at den pågældende ansøger skulle pilles af det her lovforslag.
Nu er han blevet pillet af, så det er sådan set ikke det, vi behandler.
Men det, som er vores udgangspunkt, er, at de regler, vi har for tildeling af indfødsret, er nødt til at være generelle.
Så hvis Det Konservative Folkeparti ønsker, at der skal ændres enten i loyalitetserklæringen eller i det, som Politiets Efterretningstjeneste screener for, er vi åbne over for at tage en generel diskussion om det.
Det, som vi vender os lidt imod og er lidt kritiske over for, er, at en enkeltsag, som ikke kan diskuteres i alle sine facetter, fordi sagen jo er fortrolig og oplysningerne er fortrolige, bliver gjort til genstand for en politisk diskussion nu også i Folketingssalen.
Vi får ikke en ordentlig diskussion af det.
Naser Khader (KF), 2015-11-05:
Jeg er enig med ordføreren i, at vi har tavshedspligt.
Vi må ikke afsløre navne på ansøgere og heller ikke tale så meget om detaljerne i deres ansøgninger.
Nu forholder det sig sådan, at den pågældende, Belal El-Khatib, selv er stået frem i diverse interviews i pressen og har brokket sig over sagsbehandlingstiden.
Han er jo islamist, antidemokrat, en, der har en ambition om et andet drømmesamfund.
Mener Socialdemokraterne, at Belal El-Khatib skal have dansk statsborgerskab?
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-05:
Det er rigtigt forstået.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-11-05:
Det er jeg altså ikke sikker på at jeg helt forstod meningen med.
Når en sag bliver forelagt for udvalget og udvalget skal tage stilling til, om man skal give dispensation, så har udvalget jo to muligheder.
Man kan sige ja, men man kan jo også sige nej.
Altså, jeg hører det sådan, at Socialdemokraternes ordfører erkendte, at der i sidste periode var blevet sagt ja til alt for mange dispensationer, som blev forelagt udvalget, jo bl.a. fordi der i nogle af de sager, vi har siddet med – og det kan jeg godt sige uden at røbe fortrolige oplysninger – er tale om folk, der ikke kan to ord dansk.
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-05:
Jamen vi står fuldt på mål for alt, hvad vi har foretaget os før folketingsvalget.
Men du har ret i ...
Undskyld.
Men ordføreren har ret i, at vores ambition er, at der i den her periode skal forelægges færre sager om dispensation for Indfødsretsudvalget.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-11-05:
Tak for det, fru Pia Kjærsgaard.
Undskyld!
Selvfølgelig hedder det formanden.
Det skal aldrig ske igen.
Så vil jeg godt starte med at rose en god tale, både sprogligt, men også et langt stykke hen ad vejen indholdsmæssigt.
Jeg betragter det her i dag som et udtryk for, at Socialdemokraterne har foretaget et kursskifte.
Jeg hørte, at der blev sagt, at der er givet for mange dispensationer i sidste periode.
Så skal jeg bare til ordførerens information, for ordføreren er jo nyt medlem af Folketinget, sige, at det flertal, som gav alle de her mange dispensationer, altså indbefattede Socialdemokraterne.
Hvordan har man det med det?
Mattias Tesfaye (S), 2015-11-05:
Det opfatter jeg som en forventning hos ordføreren.
Men jeg kan fortælle dig, at vi står fast på det, vi har sagt i Indfødsretsudvalget, nemlig at de 2.500 skal fremgå af det her lovforslag.
Vi vil derfor ikke være tilhængere af et ændringsforslag om at pille dem ud.
Det skyldes, at de har fået meddelelse fra ministeriet om, at de er optaget på det her lovforslag, og vi ønsker ikke, at de mennesker, der har fået sådan et brev fra ministeriet, skal pilles af.
Der vil med det her lovforslag komme nye statsborgere, der ikke kan tale dansk, fordi de har fået dispensation fra danskkravet.
Vi synes, det er fornuftigt, at der er dispensationsmuligheder.
Det er også derfor, at vi er glade for at være med i en ny aftale, som strammer op på det.
Vi håber, at det vil medføre færre dispensationssager.
Christian Langballe (DF), 2015-11-05:
Tak til formanden.
Så kan jeg så bare ikke rigtig forstå – det her lovforslag er jo fra den sidste periode, altså fra inden valget, og det er noget, der så at sige har oversommeret – hvorfor Socialdemokratiet har givet så mange dispensationer, også når det gælder sprogkrav.
Jeg begriber det ikke.
Og når nu ordføreren har givet de fine begrundelser for det, altså for, hvad et statsborgerskab bør indeholde, så kan jeg ikke forstå, at man stemmer ja til 2.500 dispensationer, hvoraf langt de fleste drejer sig om dispensation fra et sprogkrav.
Det vil sige, at vi med det her lovforslag får statsborgere, der ikke kan tale dansk.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-11-05:
Som det er fremgået, har lovforslaget til formål at ændre reglerne vedrørende ecodesign og energimærkningsreglerne, reglerne vedrørende energimærkning af bygninger, reglerne vedrørende Bedre Bolig-ordningen og endelig reglerne om fakturering ved fjernkøling, som følger af energieffektiviseringsdirektivet.
Med forslaget lægges der altså op til, at fem forskellige love ændres med det samme lovforslag.
Fællesnævneren for de ændringer, der lægges op til, er, at de alle sammen skal være med til at sikre en højere energieffektivitet.
For de enkelte lovforslag er der tale om mindre ændringer, f.eks. at der bliver mulighed for mere effektiv håndhævelse af reglerne for miljøvenligt design og energimærkning af produkter, og at det gøres nemmere for virksomheder at blive godkendt som bedre bolig-virksomheder.
Tilsvarende er der tale om mindre ændringer på området for fjernkøling, som er implementeringen af energieffektiviseringsdirektivet, og af reglerne vedrørende energimærkning af bygninger.
Samlet set vil ændringer, der gennemføres med lovforslaget, bidrage til, at vi opnår en bedre og mere effektiv indsats inden for energieffektiviseringsområdet generelt.
Jeg er glad for den interesse for lovforslaget, der er blevet givet udtryk for her i Folketinget i dag, og jeg ser frem til at fortsætte drøftelserne om lovforslagets enkelte elementer i udvalget.
Med disse bemærkninger håber jeg på en velvillig modtagelse i Folketinget.
Mette Abildgaard (KF), 2015-11-05:
Tak for det.
Som de foregående ordførere har været inde på, har dette forslag indflydelse på flere forskellige love, og formålet med det er bl.a. at øge energieffektiviteten.
Jeg vil ikke gennemgå alle de fem elementer slavisk; de er så fint blevet opridset allerede.
Jeg vil dog fremhæve ændringerne af reglerne for ecodesign og energimærkning.
Det er jo temmelig ulogisk og noget ineffektivt, at ministeren i dag ikke allerede har mulighed for at sanktionere i tilstrækkelig grad, hvis der er virksomheder, der ikke udleverer den ønskede og selvfølgelig nødvendige dokumentation for energieffektiviteten i deres produkter.
Ministeren får nu nogle ekstra redskaber, eksempelvis muligheden for påbud om, at produktet skal trækkes tilbage fra markedet, hvis man ikke indgår konstruktivt i dialogen og fremlægger den nødvendige dokumentation.
Øget energieffektivitet er et vigtigt redskab, hvis vi skal opnå de fælles mål, vi har, om at reducere udledningen.
Derfor ser vi frem til den videre udvalgsbehandling og stiller os positive over for forslaget.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-11-05:
Det er i hvert fald rigtigt, at Dansk Folkeparti ikke har afgivet noget løfte.
Dansk Folkeparti har ikke stået her og budt nogen velkommen, for de plejer gerne at stemme imod forslaget.
Derfor er det her jo en lidt vanskelig diskussion.
Det er jo ikke et spørgsmål om, hvorvidt hr. Christian Langballe og hans parti skulle gøre noget andet end det, de plejer.
Det gør de sådan set, uanset hvem der har sagt ja eller nej.
Jeg ved så ikke, hvad fremtiden vil bringe, når vi nu får en votering i forhold til de nye regler – en aftale, som hr. Christian Langballe har været en del af.
Kommer vi så til at opleve et Dansk Folkeparti, der går i Folketingssalen og vil stemme for?
Det bliver spændende.
Christian Langballe (DF), 2015-11-05:
Nu vil jeg så indlede med at sige, at vi overhovedet ikke har afgivet noget løfte fra vores partis side om, at vi vil stemme for det her lovforslag.
Vi har tværtimod lovet, at vi vil stemme nej.
Så enkelt er det.
Men jeg vil også sige: Et brev uden forbehold i forhold til hvad?
Altså, indholdet af brevet må da interessere ordføreren.
Hvad er det, der står i det brev?
Er der blevet givet et løfte om, at de folk havde fået statsborgerskab?
Det ville i så fald være et brud på grundloven, at ministeriet kunne tildele statsborgerskab, for det ville jo så at sige være den praktiske konsekvens af det.
Så jeg forstår simpelt hen ikke argumentationen, i forhold til at man henviser til et brev, hvor der udelukkende er taget stilling til, at folk er optaget på lovforslaget.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-11-05:
Jeg vil gerne ridse det op.
Sagen er den, at den behandling, som sker i Folketinget, når udvalget er færdigt og har vurderet, i øvrigt var i gang, og sagen var endda førstebehandlet.
En række politiske partier, som også er til stede her i dag, har stået her og budt disse mennesker velkommen ved førstebehandlingen af det lovforslag, som nu er genfremsat som et andet.
Og hvis de mennesker derude, ud over brevet fra Justitsministeriet uden forbehold og en førstebehandling i Folketinget, hvor de bliver budt velkommen som nye statsborgere, derfor får at vide, at det forresten er lige meget, for nu er man kommet i tanker om noget andet, så de skal ikke regne med en offentlig myndighed, de skal ikke regne med Folketinget, hvor er vi så? spørger jeg hr. Christian Langballe.
Det er politisk utroværdigt.
Så uanset hvordan man tolker et brev fra Justitsministeriet, vil jeg bare understrege, at almindelig politisk anstændighed for os og for mig er, at et ord er et ord og en aftale er en aftale.
Og jeg opfatter det forløb sådan, at der har vi givet de mennesker vores ord på, at det kan de regne med, hvis ikke de foretager sig noget dumt eller er blevet kriminelle i mellemtiden.
Det er almindelig politisk anstændighed, og det er det, uanset om hr. Christian Langballe kalder det løfter eller ej.
Christian Langballe (DF), 2015-11-05:
Men når vi så diskuterer den her lov, er der altså bare nogle ting, jeg ikke rigtig forstår, for ordføreren opstiller nogle præmisser, som simpelt hen ikke er rigtige.
Er det brev, der kom fra ministeriet, et løfte om, at folk har fået statsborgerskab?
Jeg har spurgt i ministeriet: Ligger der i de her ord noget, der overhovedet kan ligne et løfte?
Nej, siger de.
Altså, jeg forstår ikke rigtig, hvad det er, der så er problemet i forhold til at få genbehandlet de her 2.500 sager, for det ville jeg mene var fuldstændig indlysende.
Så vil jeg i øvrigt også lidt i forhold til Enhedslistens ordfører sige: Ja, det er et flertal i Folketinget, der bestemmer, hvem der skal have statsborgerskab, i hvert i forhold til dispensationer.
Sådan har det altid været.
Vi er uenige med Enhedslisten, og det gør sig så gældende nu.
Men det er altså et politisk flertal, der bestemmer, hvem der skal have statsborgerskab.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-11-05:
Sagen er den, at vi helt og holdent forholder os til de udsagn, der kommer, f.eks. at man i det åbne rum markerer, at man er antidemokrat, og at man derfor ikke går ind for de her værdier, som det i øvrigt bliver krævet at man skriver under på.
Så kan man selvfølgelig analysere alle mulige sygdomme, og det er forhåbentlig beskrevet i de ansøgninger.
Nu kan vi jo ikke diskutere den enkelte persons ansøgning, men vi vil fastholde, at vi vil være meget opmærksom på, om man er antidemokratisk, når man rækker ud efter dansk statsborgerskab.
Vi opfatter det som en alvorlig sag at søge dansk statsborgerskab, og derfor vil vi sige nej i de tilfælde, hvor vi har kendskab til det.
Så enkelt er det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-05:
Man kan tænke sig alt muligt, siger Liberal Alliances ordfører, men det her er jo ikke et tænkt eksempel.
I Folketingets Indfødsretsudvalg behandler vi regelmæssigt dispensationsansøgninger fra mennesker med alvorlige psykiatriske diagnoser som f.eks. psykose og skizofreni.
Nu er der så sket det, at højrefløjen har indført en ny praksis, som betyder, at man kan få afslag på statsborgerskab, hvis man er kommet med tossede udsagn.
Hvordan stiller det mennesker med alvorlige psykiatriske diagnoser?
Mener Liberal Alliance, at det er fair at nægte f.eks. en skizofren og psykotisk mand statsborgerskab, hvis han er kommet med antidemokratiske udsagn?
Leif Mikkelsen (LA), 2015-11-05:
Man kan tænke sig alt muligt.
Fru Johanne Schmidt-Nielsen siger noget om det politiske flertal.
Det var også et politisk flertal, der i 4 år sagde ja til alt mellem himmel og jord, vil jeg tillade mig at sige
, så det vil altid være det politiske flertal, der afgør, hvad man vægter, når man skal give dansk statsborgerskab.
Vi er helt enige i de regler, der er lavet nu, og som kommer til at gælde i fremtiden.
Så er der spørgsmålet, som selvfølgelig er affødt af den enkeltperson, som er taget ud af det her lovforslag nu.
Vi vil gerne sige, at vi i Liberal Alliance har den grundholdning, at vi siger nej til personer, der rækker ud efter dansk statsborgerskab og i samme åndedrag i det åbne rum ytrer, at de ikke respekterer vores demokrati, altså at de er antidemokrater og dermed ikke går ind for de værdier, vi har, og som man jo ellers skriver under på, når man rækker ud efter dansk statsborgerskab.
Når man ytrer sig på den måde, er vi altså ikke blinde over for det.
Vi er ikke blinde og døve, og derfor vil vi sige nej.
Og så må man finde ud af, om holdningen hos personen ændrer sig, og så må vedkommende jo søge igen.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-05:
Jeg kan forstå, at tildeling af statsborgerskab fra nu af skal tage udgangspunkt i, om et politisk flertal på Christiansborg vurderer, at de ytringer, ansøgeren er kommet med, er nogle, man synes er rimelige eller ej, uagtet at disse ytringer er fuldt ud lovlige.
Jeg vil gerne høre, hvordan Liberal Alliance forholder sig til mennesker med alvorlige psykiatriske diagnoser.
Lad os forestille os, at en ansøger er kommet med antidemokratiske udsagn i pressen, og at denne ansøger har alvorlige psykiatriske diagnoser.
De diagnoser og lægeerklæringer ville vi jo i så fald have adgang til i Folketingets Indfødsretsudvalg.
Hvad mener Liberal Alliance man skal stille op med sådan en sag?
Altså, man kan meget vel tænke sig, at f.eks. et psykotisk menneske kommer med tossede udmeldinger.
Skal sådanne tossede udmeldinger medføre et afslag på statsborgerskab?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-05:
Og i den prøve skal de svare på spørgsmål, som deres klassekammerater ikke kan svare på, f.eks.: Hvad var Kalmarunionen?
Hvornår vandt håndboldpigerne OL?
Hvem instruerede Olsen-banden-filmene?
Jeg tror, det skader integrationen, at man sender det klokkeklare signal til de unge mennesker, at de da i øvrigt er udenfor, og at de heller ikke er lige så danske som deres kammerater, som dem, de går i skole med, og jeg synes, det er helt tåbeligt, hvis man gerne vil integrationen.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-11-05:
Det er jo så en forskel på os.
For jeg betragter f.eks. ikke den i medierne meget omtalte sigøjnerboss, Levakovic, som voldsomt dansk og i hvert fald ikke som særlig velintegreret.
Jeg så ham meget gerne hen, hvor peberet gror, og hvis det ikke kan lade sig gøre, så i det mindste til hans hjemland.
I Venstre mener vi jo, at forældre har et vist ansvar for deres børn, og hvis man som forældre svigter sit forældreansvar og lader sine børn vokse op og begå grov kriminalitet, så mener vi altså, at der skal være mulighed for at udvise dem, og vi mener ikke, at man pr. automatik skal have dansk statsborgerskab.
Men der kan jeg forstå at det så er endnu en forskel på Enhedslisten og Venstre.
Christian Langballe (DF), 2015-11-05:
Jeg kunne egentlig henvise til ministerens brev til udvalget, hvor der står, at den pågældende person, som alle kender navnet på, og som jeg nok skal lade være med at nævne, er pillet af med den begrundelse, at han har antidemokratiske holdninger.
For mig er det ikke et spørgsmål om ytringsfrihed.
Så hvis man gerne vil have statsborgerskab, skal man ikke være antidemokrat.
Nej, det synes jeg er glimrende.
Det er det, der ligger i det.
Det er forholdet mellem loyalitetserklæringen som en del af betingelsen for at opnå statsborgerskab og så det forhold, at man så ytrer sig imod det, der står i den loyalitetserklæring.
Der har man det jo sort på hvidt, så at sige.
Man ved, hvad man går ind til.
Det vil sige, at man skal respektere det danske demokrati.
Hvis man så bagefter siger, at man hellere vil have et kalifat, får man ikke noget statsborgerskab.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-11-05:
Jeg har to spørgsmål, og jeg skal bede om et klart svar – gerne et ja eller nej.
Ordføreren for Enhedslisten siger, at hvis man er født og opvokset i Danmark, så skal man have dansk statsborgerskab.
Gælder det også, hvis man er kommet hertil som ganske lille, f.eks. som 3-4 år gammel?
Det var det ene spørgsmål.
Og det andet spørgsmål er: Gælder det også, selv om man har begået alvorlig kriminalitet, f.eks. voldtægt eller terror?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-05:
Jeg hørte hr. Naser Khader, som om den pågældende går ind for stening af finner – men jeg tror, det var kvinder.
Jeg må sige til hr. Naser Khader, at nu synes jeg det bliver rigtig interessant, for det er åbenbart sådan, at det alligevel ikke er det der med, at han ikke synes, at muslimer skal stemme, der gør, at han ikke kan få statsborgerskab.
Nej, hvor ville det være interessant for alle, tror jeg, i Danmark, hvis hr. Naser Khader kunne redegøre for, præcis hvad hele pakken består af.
Når det er interessant, er det jo, fordi det hidtil har været sådan, at man ikke blev sorteret fra på baggrund af lovlige politiske ytringer.
Og, vil jeg sige til hr. Naser Khader
, for mig er det fundamentalt i et retssamfund, i et demokrati, at vi har ret til at ytre os.
Og det er en glidebane, hvis folketingsmedlemmer skal til at sidde og lege smagsdommere og udføre sindelagskontrol over lovlige politiske ytringer.
Naser Khader (KF), 2015-11-05:
Jeg mener ikke, at det, at Jehovas Vidner opfordrer deres medlemmer til ikke at stemme, har noget med at være antidemokrat at gøre.
De har ikke en dagsorden om at afskaffe demokratiet.
De respekterer demokratiet og demokratiets spilleregler, de accepterer og respekterer det bestående.
Det er jo en stor forskel, i forhold til folk der går ind for kalifatet.
Ordføreren skal se på hele pakken.
Det har ikke kun noget at gøre med, at den pågældende opfordrer til, at man ikke stemmer.
Det er bare et lille element af en større pakke, der bl.a. handler om, at han også går ind for stening af kvinder, som er noget af det mest forfærdelige, der findes.
Så det er hele pakken, vi skal se på, og ikke bare det, at han opfordrer til, at man ikke stemmer.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-11-05:
Men jeg har bidt mærke i, at hr. Naser Khader har frembragt og citeret den unge mand, som altså nu bliver nægtet statsborgerskab, på trods af at han intet ulovligt har gjort, ikke er mistænkt for noget, ikke har ytret sig i strid med loven.
Den unge mand har bl.a. henvist til, at han ikke synes, at muslimer skal stemme.
Jeg er dybt uenig – det tror jeg også hr. Naser Khader er.
Hr. Naser Khader har sagt, at hvis den unge mand siger, at muslimer ikke skal stemme, er han antidemokratisk.
Så har jeg bare påpeget, at der også er andre mennesker i det danske samfund, som opfordrer til, at man ikke benytter sin stemmeret – f.eks. Jehovas Vidner.
Og hvis det skal gælde for den her unge mand, når han til en bestemt gruppe mennesker i det danske samfund siger, at de ikke skal stemme – og han er så antidemokrat – hvorfor skal det så ikke gælde for andre grupper i samfundet?
Naser Khader (KF), 2015-11-05:
Jeg vil gerne rose Liberal Alliance for at have tilsluttet sig det flertal, der nægter at give antidemokraten og islamisten Belal El-Khatib statsborgerskab – stor ros.
Jeg har også forståelse for, at ordføreren har siddet i tidligere Indfødsretsudvalg og har set de her sager, men som nyt medlem af udvalget har jeg ikke haft mulighed for at se disse sager.
Derfor har jeg holdt fast i, at jeg gerne vil se de der 2.500 dispensationsansøgninger, også fordi jeg den sidste måneds tid har fået så mange mails, borgerhenvendelser, fra folk om nogle af dem, der står til at få statsborgerskab, og er med blandt de 2.500.
Der er et par stykker, der bliver anklaget for at være islamister, der er nogle, der bliver anklaget for at have købt sig til lægeerklæringer.
Jeg ved ikke, om det er rigtigt, eller om det bare er påstande, men ville det ikke være rimeligt lige at støtte et ændringsforslag om at genbehandle dem, sådan at vi kan finde ud af, om det her holder?