Line Barfod (EL), 2008-02-19:
Det har, som også andre har været inde på, været ret uhyggeligt at følge den debat, som har været både i medierne og nu her i dag.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at man også diskuterer forholdene i mange andre lande.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at politikere diskuterer med politikere fra andre lande, når man synes, at der er nogle ting, der skal være anderledes.
Men det er vigtigt, at man også vurderer, i hvilken tone man gør det.
Især bliver man altså nødt til at tage hensyn til og medtænke, hvordan de ting man siger, bliver opfattet, når man er en kolonimagt og har haft kolonier.
Og så synes jeg det har været ret utroligt at høre, at fordi Danmark har solgt ud af Danmarks olie ved at give den til A.P. Møller og andre store selskaber med ordene: I kan få lov til at få danskernes olie - så kommer man og siger, at vi nu skal have Grønlands olie i stedet for at sige, at det vist var en fejl, og at vi hellere må se at få nogle vores oliepenge tilbage, så vi kan bruge til vedvarende energi og andre gode formål.
Jeg synes, at det har været en højest besynderlig debat at følge, og jeg synes, at man burde sige, at olien altså tilhører folket i det land, hvis undergrund den er en del af.
Hr. Søren Espersen startede i dag debatten med at spørge, hvad Grønland gør for rigsfællesskabet.
Jeg ved ikke, om de ting, som jeg ser at Grønland gør for rigsfællesskabet, er noget, der overhovedet gør indtryk på Dansk Folkeparti.
Jeg tror, at Grønlands indsats i FN har rigtig stor betydning for rigsfællesskabet og for verden.
Jeg tror, at hele det arbejde, Grønland har gjort i forhold til oprindelige folks rettigheder, har utrolig stor betydning for udbredelse af demokrati, og for mig er demokrati forudsætningen for, at man kan få velfærd og gode forhold for børn.
Det handler om overhovedet at have nogle rettigheder, nogle demokratiske rettigheder.
Grønland gør også et stort arbejde i forhold til Arktisk Råd og i forhold til Vestnorden for at sikre, at der er nogle bedre forhold i hele den del af verden, både hvad angår miljø og sociale forhold.
Det betyder også noget for os, at nogle gør det arbejde, som har stor betydning for mennesker i Grønland, og som er en stor og vigtig indsats dér.
Men selvfølgelig er der stadig masser af problemer og masser af ting, vi kan diskutere, hvordan vi sammen kan gøre noget ved.
Ikke bare i Danmark og i Grønland, men også i Nordisk Råd, i Arktisk Råd og mange andre steder kan man diskutere: Hvad kan man gøre?
Hvad kan man komme med af forslag?
Nogle af de ting, som vi i den venstresocialistiske grønne gruppe i Nordisk Råd diskuterer, er f.eks. rettigheder for mennesker, fordi vi tror, at det er noget det, der kan være med til at løfte - også på det sociale område - at man sikrer mennesker nogle rettigheder.
Vi kunne diskutere, om ikke de nordiske konventioner også skulle gælde inden for rigsfællesskabet.
Vi kunne prøve at sikre nogle rettigheder vedrørende fattigdom og nogle flere rettigheder for børn.
Vi kunne selvfølgelig også diskutere, hvordan der kommer penge til det.
Vi skal ikke sidde i Danmark og øremærke penge til Grønland - jeg tror, man i Grønland også selv har en interesse at sikre penge til det sociale område.
Og hvis ikke der er den interesse, så er man nødt til politisk at arbejde på, at man i Grønland selv tager ansvar for området.
Men det er nu også min opfattelse, at det er der mange i Grønland, der gør.
Man kunne også se på hele infrastrukturproblemet, og hvordan vi sammen kunne være med til at sikre en langt bedre infrastruktur i Norden, fordi det er noget af det, der kan være med at løfte en økonomi.
Man bliver nødt til at huske på, at den gennemsnitlige indkomst i Grønland ligger omkring 25 pct. under den gennemsnitlige indkomst i Danmark, og uligheden er langt større.
Så noget af det, jeg da håber på at man i Grønland får taget fat på, er uligheden, og at man får indført progressiv beskatning og andre ting.
Jeg ikke sikker på, at det overhovedet er noget, som Dansk Folkeparti går ind for.
Men det er nogle af de ting, som jeg diskuterer med politikere fra Grønland om, at man burde gøre noget ved.
Der er mange konkrete ting, man kan diskutere i forhold til de sociale problemer.
Det eneste konkrete, vi indtil nu har hørt fra Dansk Folkeparti, er, at man vil sende nogle eksperter, og at Danmark skal bestemme, hvad der skal gøres i Grønland, frem for at Grønland selv skal have ansvaret og selv skal finde de løsninger, der passer til grønlandske forhold.
Vi kan derfor heller ikke støtte det forslag til vedtagelse, der foreligger, hverken det fra Dansk Folkeparti eller det fra alle de andre partier i Folketinget.
Hvis et flertal i det grønlandske hjemmestyre er indstillet på, at man skal bruge penge på et bestemt område, så kan Enhedslisten ikke se, hvorfor vi fra Folketingets side skal bestemme det.