runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-02-02:
Mig bekendt ligger der ikke nogen nagelfaste beregninger på, hvor meget det vil koste ekstra, at der er lidt mindre konkurrence.
Men det, vi taler om, er jo en midlertidig situation, der skal lede frem til en persontransportlov, som forhåbentlig allerede sidst på året kan behandles her i Tinget.
Der er det da tankevækkende, at Det Radikale Venstre er villig til at se helt bort fra, at der stort set hver eneste dag er en taxivognmand, der drejer nøglen om, fordi en taxibevilling indebærer nogle forpligtelser og nogle omkostninger, som ikke er knyttet til den anden tilladelsestype, vi taler om.
Det er der, den ulige konkurrence opstår.
Det kan da godt være, at regioner og kommuner kan spare lidt penge.
Det gør det mindre attraktivt at bo på landet, og det øger også risikoen for overtrædelser, bl.a. spirituskørsel.
Det synes jeg også De Radikale må forholde sig til.
Andreas Steenberg (RV), 2012-02-02:
Jeg er da glad for, at hr. Kristian Pihl Lorentzen anerkender, at det vil koste kommuner og regioner nogle penge.
Det er derfor, at vi er nødt til at lave den her lov om nu.
Vi er jo ikke enige med Venstre og hr. Kristian Pihl Lorentzen i, at offentlig servicekørsel skal bruges til at sikre nogle bestemte taxavognmænd nogle ekstra penge.
Det er jo det, der er spørgsmålet her, og der er vi altså ikke enige med Venstre og hr. Kristian Pihl Lorentzen.
Kim Christiansen (DF), 2012-02-02:
Tak for det.
Jeg vil meget gerne tilkendegive over for fru Anne Baastrup, at jeg, som vi altid gør, gerne vil bidrage til den gode tone.
Men jeg er nødt til lige at høre fru Anne Baastrup, om der i det med, at vi skal starte på en frisk, ligger en tilkendegivelse af, at man skal nedsætte et persontransportudvalg, hvilket fru Anne Baastrup gav udtryk for, sidst vi lovbehandlede det her emne, og om det så ikke var betimeligt, at man ventede med at rulle noget lovgivning tilbage, indtil man havde fået et sådant udvalgs eventuelle indstillinger til, hvordan man kan løse det her fremadrettet.
Anne Baastrup (SF), 2012-02-02:
Nu er jeg fuldstændig klar over, at det tidligere flertal så bort fra DUT-kravet, altså det krav, som regionerne og Kommunernes Landsforening havde om at få finansieret deres ekstraudgifter; det var den tidligere regering ligeglad med, fordi man formentlig vidste, at man ville tabe valget.
Jeg husker tydeligt, hvordan man slog ud med armene og sagde: Ja ja ja ja, de snakker og snakker.
Det, der er det centrale her, er, at vi nu sætter os sammen og får udviklet en ordentlig persontransportlovgivning.
Transportministeren har jo så meddelt, at der er nogle EU-problemer, hvis vi slår det sammen.
Men vi bliver nødt til at få et fælles fremtidssikret system.
Så jeg er enig i, at vi skal tænke os rigtig godt om, og jeg er med på, at vi på en eller anden måde får sat et udvalgsarbejde i gang.
Kim Christiansen (DF), 2012-02-02:
Jeg fik ikke rigtig noget svar fra fru Anne Baastrup på, om man så eventuelt vil skyde den her tilbagerulning til hjørnespark, indtil man har en indstilling fra et eventuelt persontransportudvalg.
Men lad mig så spørge med hensyn til den indstilling, der lå sidst, hvor fru Anne Baastrup også var lidt inde på, at man kunne lave de her indretningskrav til det, der nu kommer til at hedde OST-tilladelser.
Kunne det være vejen at gå, at man i det her tilfælde fulgte den indstilling, der er kommet fra branchen selv, altså fra både busbranchen og taxabranchen?
Man kan jo sige, at hvis begge de aktører kan komme med en fælles indstilling og være glade og tilfredse med det, så kunne alle vel også leve med det.
Anne Baastrup (SF), 2012-02-02:
Det var faktisk også den samtale, jeg havde forventet at jeg ville få med bl.a. Dansk Folkeparti sidste år.
Da var det jo så, at Dansk Folkeparti pludselig sagde: Jeg har et flertal, og det vil jeg bruge, for nu skal SF virkelig op at stege.
Det var jo tydeligvis det, hr. Kim Christiansen sagde.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-02-02:
Jeg vil starte med at erklære mig meget enig med fru Anne Baastrup i, at vi ikke skal skændes; vi skal have en ordentlig tone, og vi skal have dialog.
Og det er jo lige præcis det, debatten her går ud på.
Det var da meget interessant.
Men jeg synes, det er lidt mere interessant at se ud i fremtiden: Hvad gør vi så fra nu af?
Når nu SF vil rulle det her tilbage, som vi vedtog sidste år, og som var en midlertidig redningsaktion, der skulle lede frem mod en persontransportlov, hvor vi tager højde for de udfordringer, der er i fremtiden, og som er i branchen, så vil jeg gerne spørge SF helt konkret: Mener Socialistisk Folkeparti, at der skal være taxier på landet og uden for de større byer?
Anne Baastrup (SF), 2012-02-02:
Ja, og det er derfor, vi ikke går ind for den konstruktion, som blev lavet over en nat, fordi jeg på et tidspunkt havde sagt: Hvad med at gøre det der – det var, før vi overhovedet var kommet et skridt videre – nemlig at koble de der EP-tilladelser og taxabevillinger sammen?
Det var en sætning, jeg kom med, og det var den eneste begrundelse for, at hr. Kim Christiansen kom med det ændringsforslag.
Og jeg er glad for, at hr. Kristian Pihl Lorentzen er enig med mig i min historiebeskrivelse.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-02-02:
Jamen lad os nu se fremad.
Og i mellemtiden må vi så diskutere, hvordan vi standser taxadøden, og hvordan vi finder nogle overgangsordninger, så ingen vognmænd får revet gulvtæppet væk under sig, hvad enten de er busvognmænd eller taxavognmænd.
Er det korrekt forstået, at det også er SF's linje fremad i den her sag?
Anne Baastrup (SF), 2012-02-02:
Det var faktisk også den linje, jeg troede Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti havde i foråret sidste år.
Det gik så op for mig, at det var det ikke; det var udelukkende – undskyld mig udtrykket – nogle gadedrenge, der skulle lave sjov.
Og det synes jeg ikke var en ordentlig måde at lave lovgivning på.
Det retter vi op på, og vi vil meget gerne komme med en fremtidssikret, ordentlig lovgivning for taxaer og de vognmænd, der kører OST-transport.
Lars Barfoed (KF), 2012-02-02:
Var det så ikke en god idé at få lidt arbejdsro og så nå frem til et fornuftigt resultat, der tilgodeser de forskellige hensyn, i stedet for den, synes jeg, noget kaotiske måde, der nu lægges op til at gøre tingene på?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-02-02:
Jeg er da glad for at få mulighed for at få vendt alle sten, men det ændrer ikke på det grundlæggende i det her.
Vi er jo nødt til at træffe et valg.
Vil vi standse taxadøden, som er forårsaget af en ulige konkurrence i dag, og sigte mod en mere varig løsning?
Derfor vil jeg spørge fru Mette Reissmann, om hun ligesom Venstre er indstillet på, at vi skal have nedsat et udvalg, der kan kigge på en varig løsning i form af en persontransportlov, der tager højde for, at vi skal have en lige konkurrence på tværs af de to brancher her.
Vi skal også have mulighed for, at der kan eksistere taxaer uden for de større byer i fremtiden, og vi skal tage højde for en ny teknologi.
Er Socialdemokraterne villige til at støtte sådan et hurtigtarbejdende udvalg, så vi måske allerede til efteråret kan få en varig løsning?
Mette Reissmann (S), 2012-02-02:
Som svar til hr. Kristian Pihl Lorentzen vil jeg sige, at igen er det jo et tema, som vi får rig lejlighed til at gå i dybden med i den kommende udvalgsbehandling, og jeg er slet ikke i tvivl om, at enhver sten med hr. Kristian Pihl Lorentzens medvirken vil blive vendt.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-02-02:
Tak for det.
I Venstre lægger vi stor vægt på borgernes ret til frit valg af transportform.
Vi skal respektere, at den enkelte borger og den enkelte familie har forskellige behov og forskellige muligheder.
Bilen er en helt uundværlig del af transporten, især i store dele af provinsen, men bilen er også uundværlig i storbyerne for borgere, hvor den kollektive transport ikke er et reelt alternativ på grund af lange rejsetider, behov for aflevering af børn inden arbejdet osv.
Den kollektive transport har sin store styrke i de mere tætbefolkede områder.
Med dette lovforslag om en letbane ved Aarhus fremmer vi borgernes frie valg af transportform, ved at den kollektive transport ved Aarhus bliver mere effektiv og mere attraktiv.
Desuden skaber vi grundlag for et mere sammenhængende regionalt transportsystem på hele strækningen mellem Odder og Grenaa – via Aarhus naturligvis.
Den samlede anlægssum er beregnet til omkring 1,2 mia. kr.
Heri er inkluderet forberedelse af Grenaabanen og Odderbanen til letbanedrift.
Statens bidrag til projektet fra Infrastrukturfonden er 700 mio. kr., inklusive en central reserve på 100 mio. kr. Aarhus Kommune bidrager med 500 mio. kr., og Region Midtjylland bidrager med 78 mio. kr. Venstre glæder sig meget over, at vi efter mange års levende debat om letbanen ved Aarhus og meget grundige miljøundersøgelser nu kan komme i gang med anlægsarbejdet, så letbanen kan komme i drift om formentlig 3-4 år.
Jeg er ikke i tvivl om, at letbaner generelt er en god løsning i tætbefolkede områder med et stort passagergrundlag; det gælder trafikalt, det gælder økonomisk, og det gælder miljømæssigt.
Og jeg er overbevist om, at letbanen ved Aarhus og den sammenhængende banedrift mellem Odder og Grenaa bliver til stor gavn og glæde for rigtig mange mennesker i Østjylland i fremtiden. Afslutningsvis vil jeg glæde mig over, at projektet realiseres med en meget bred politisk tilslutning her i Tinget – ganske som det er god tradition i dansk trafikpolitik.
Rasmus Prehn (S), 2012-02-02:
Med dette lovforslag igangsætter vi en stærk og fremtidsrettet vision for den kollektive trafik i Østjylland.
Der er ikke nogen tvivl om, at det fra den nye regerings side er et kolossalt væsentligt mål at styrke den kollektive trafik.
En stærk kollektiv trafik giver ikke alene det frie valg, som Venstres ordfører var inde på, hvilket også er godt, men sikrer også, at flere vil vælge en gang imellem at tage den kollektive trafik i stedet for at tage bilen.
Og det er godt for klimaet; det er godt for miljøet.
Endelig er det også sådan med et letbaneinitiativ som det, vi sætter i gang her, at der er en stærk vision over det.
Der er på en måde et billede af, at sporvognen er tilbage.
Det er jo nu over 40 år siden, at den sidste sporvogn kørte i remisen, og jeg tror, vi er mange, der sådan tænker, at det da alligevel var lidt ærgerligt, at de sporvogne sådan kørte i remisen.
Og med disse ord vil vi også fra Socialdemokratiets side sige, at det gerne skulle være sådan, at det, at vi igangsætter et letbaneprojekt i Østjylland, er starten på en helt ny politik, hvor der kommer flere letbaner, for der kommer altid en sporvogn og en pige til.
Vi er glade for, at det her konkrete projekt sikrer, at man forbinder den hidtidige Odderbane og den hidtidige Grenaabane med et letbaneprojekt igennem Aarhus.
Det er virkelig noget, der vil løfte den kollektive trafik i Østjylland, hvorfor vi også kunne høre på den deputation, vi havde i Folketingets Trafikudvalg den anden dag, at der simpelt hen er tale om en østjysk drøm; en drøm om en bedre kollektiv trafik og en drøm, som også kan få flere visioner, flere muligheder, fordi man lokalt er interesseret i, når vi har fået etableret det her, at kunne lave en videreudvikling, lave afstikkere til andre byer i det østjyske.
Det er et rigtig flot projekt.
Med det her projekt gentager vi også det, som vi fra socialdemokratisk side er rigtig stolte af at være med til, nemlig at lave brede politiske aftaler.
Det er der en god tradition for, som også Venstres ordfører var inde på.
Når det handler om trafikpolitik, så sætter vi os sammen, så finder vi løsninger, og det er rigtig dejligt, at der er så mange af Folketingets partier, som bakker op om det her.
Det er jo en aftale helt tilbage fra 2009 om grøn trafik, som nu bliver videreført med transportministerens aftale fra oktober.
Så fra socialdemokratisk side er vi meget, meget stolte af at støtte det her lovforslag om en østjysk letbane.
Vi skal ikke glemme, at der er muligheder i det, der her bliver sat i gang.
Det er en start, men vi skulle også gerne have realiseret de drømme og forhåbninger, der er f.eks. i Aalborg og i Odense, hvor man også har drømme om at få letbaner.
Vi håber, at det bliver et startskud til en ny epoke med flere letbaner landet over.
Det skulle gerne være sådan, at der altid kommer en sporvogn og en pige til.
Kim Christiansen (DF), 2012-02-02:
Tak for det.
Det med pigen må vente lidt, for nu må man lige nøjes med mig et øjeblik.
Det er jo rigtigt, som det er blevet sagt, at det her er et resultat af transportforhandlingerne fra 2009, og det glæder Dansk Folkeparti meget, at vi nu får taget hul på at genindføre sporvognene i Danmark.
Det her er et rigtig godt projekt, og der er heldigvis flere på vej i Odense og Aalborg, så der skal nok komme flere sporvogne, vil jeg sige til hr. Rasmus Prehn, det vil vi i hvert fald gerne være med til at arbejde for.
Letbaner er miljørigtige, de er bekvemme, og de er hurtige.
Det er nok nogle af de ting, der kræves, hvis man ønsker at fremme den kollektive trafik og ad frivillighedens vej flytte bilister over i den kollektive trafik, og for Aarhus' vedkommende kan det her forhåbentlig være med til at løfte så meget over i den kollektive trafik på sigt, at vi dermed lægger al snak om en eventuel betalingsring i Aarhus helt død. Letbanen skal gå fra Aarhus Hovedbanegård via Skejby ud til det nye supersygehus og ud til et nyt boligudviklingsområde i Lisbjerg og videre til Lystrup.
Så lægger forslaget også op til, at letbanen skal gå helt til Grenaa, og den skal gå helt til Odder.
Det er selvfølgelig langt for en sporvogn, men det har været et stort ønske.
Det, som jeg bare synes vi i hvert fald skal drøfte under udvalgsarbejdet, er, at der jo altså mangler noget strøm til de her to byer.
Jeg ser meget gerne, at de får letbanen, men jeg tror også, vi skal diskutere, om ikke vi skal bygge ind i den her lovgivning, at det skal være elektrificeret, for ellers er der altså ingen miljøgevinst i det i forhold til den situation, der er i dag.
Med hensyn til hele materielsituationen findes der mig bekendt kun ét tog i dag, der både kan køre på diesel og på el.
Det er meget dyrt, og det siger sig selv, at hvis der kun er én udbyder af det, er prisen sandsynligvis heller ikke rigtig til diskussion.
Så lad os få elektrificeret hele strækningen til Grenaa og til Odder, så kan vi pille en hyldevare ned af elmateriel, som er meget billigere, og som også på driftssiden vil være væsentlig billigere.
Så jeg synes, vi skal gøre os nogle tanker om og nogle beregninger over, hvordan det her vil se ud over måske en 10-, 15-, 20-års-periode for både drift og anlæg.
Så er der selvfølgelig nogle andre ting, som jeg synes vi også er nødt til at kigge på.
Skal godskørsel fortsat være en mulighed på Grenaabanen til Aarhus Havn?
Der mener vi i Dansk Folkeparti, at man skal have muligheden.
Her tænker jeg på, at det jo er lokoførere under Dansk Jernbaneforbund, som skal køre de her godstog, og kan der så samtidig også køre letbaner?
Vi skal i hvert fald rent lovgivningsmæssigt have sikret os, at den mulighed er der.
Det er sådan set, hvad jeg vil sige om det her nu.
Altså, hurra for letbanen i Aarhus.
Andreas Steenberg (RV), 2012-02-02:
Det her er en glædelig dag for Aarhus og Østjylland.
Efter debat og visionssnak i årevis kan vi i dag førstebehandle den lov, der sætter gang i Aarhus Letbane.
Letbanen vil gå fra Aarhus Banegård op til universitetet, videre ud til Skejby med de mange virksomheder og det nye universitetshospital og videre ud til Lisbjerg og Lystrup.
Det vil øge mobiliteten i Aarhus, da letbanen kører i sit eget spor, og derfor kan man komme hurtigere rundt.
Mange østjyder vil nemt og hurtigt kunne komme fra banegården ud til universitetet og universitetshospitalet.
Grenaabanen og Odderbanen kobles også på, så især borgerne herfra kan komme nemt og grønt til og fra Aarhus.
Radikale Venstre har lokalt i Aarhus haft letbanen som mærkesag i årevis.
Derfor er det med stor glæde, vi i dag kan sige god for dette lovforslag, og vi håber, at det kan blive starten på endnu mere letbane og grøn transport i det østjyske.
Anne Baastrup (SF), 2012-02-02:
Det her bliver en af de korteste førstebehandlinger af et lovforslag, som jeg kan mindes, for det er jo sådan en fælles sag, som vi har haft i forligskredsen gennem flere år, og hvor vi har øvet os i at skubbe rundt med pengene, således at vi kunne være helt sikre på, at Aarhus Letbane kunne blive til virkelighed.
Vi har jo fra SF's side arbejdet ihærdigt på, at dette skulle blive til noget.
Vi arbejder så også ihærdigt på, at det bliver til noget i Odense og i Aalborg.
Sagen er jo den, at det er fremtidens svar på de udfordringer, vi har med infrastrukturen i byerne.
Og vi ser med stor fornøjelse på, at det er et bredt flertal, der her bakker op om kollektiv trafik, ja, selv Dansk Folkeparti kunne ikke finde nogen som helst fejl i dette forslag.
Vi havde letbaneprojektgruppen i deputation her for en uges tid siden, og de viste os jo de store visioner.
Det, det så handler om, er, om det er nødvendigt for os at lægge ind i bemærkningerne, at vi er enige i de visioner, eller skal vi gøre det på anden vis?
Det, der bare er vigtigt, er, at de involverede kommuner får besked om, at det her er en del af trafikforhandlingerne fremover, og at de forskellige kommuner allerede nu kan begynde at forberede sig på det.
Men det er jo en diskussion, vi skal tage i udvalget, om vi skal skrive det ind i det her lovforslag eller i betænkningen, eller om vi skal tage de strategiske analyser, som vi så skal behandle i trafikforligsforhandlingerne.
Men stor opbakning fra SF's side.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-02-02:
Nu kan man jo næsten kun overraske ved at være imod det her forslag, og jeg kan forstå på Tingets høje formand via pressen uden for det her hus, at der egentlig helst ikke skal være for mange gentagelser, at det ikke skal være for kedeligt og sådan noget, så jeg vil selvfølgelig gerne beklage, at jeg går varmt ind for det her forslag og dermed bidrager til kedeligheden.
Men det er faktisk et godt forslag, og så tror jeg, at vi skal holde os til det.
Der har været et langt forarbejde.
Der er nævnt en række detaljer; det skal jeg undlade og alene pege på, at der jo ligger nogle visioner for udvidelse af denne letbane, som også SF's ordfører har nævnt.
Jeg mener bestemt, det er vigtigt, at vi får en lidt bredere debat om letbaneproblematikken, som der så åbenbart også er ønske om både i Odense og Aalborg.
Det er en transportform, der er god at anvende i indre byområder.
Derfor mener jeg, at vi snarest bør diskutere andre finansieringsmuligheder end dem, vi ser her, hvor det nemlig blot er staten, kommunen og regionen, der går sammen om det.
Så jeg håber da, at de, der nu er enige i visionerne, også er enige i at bidrage til at finde andre finansieringsformer, få andre finansieringskilder ind, private aktører på banen, også i driften osv., så vi får hul på den diskussion, og så det ikke kun er forbeholdt Banedanmark, DSB og hvem der er af aktører i nærheden af det her område, men at vi får andre aktører ind, hvis vi virkelig skal sende et signal om, at vi vil det her og anvende det her i videre udstrækning end det, vi kan se i krystalkuglen, når vi ser på finanssektorens almindelige tilstand og kigger ud i fremtiden, inden vi overhovedet får balance på finanslove og får overskud til at tilføre det her område flere midler.
Det har lange udsigter, tror jeg, hvis ikke vi finder andre veje.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-02-02:
Så fik vi også trængselsringen ind i debatten om letbaner.
Så langt er man dog ikke kommet i beskyldningerne, men det kan jo være, at det også kommer på et tidspunkt.
Jeg havde egentlig også forberedt sådan en lidt halvlang tale her i dag, for jeg er sådan set lige så glad som alle ordførerne.
Men jeg vil afstå fra at holde talen.
Jeg er sådan set meget tilfreds med de kommentarer, der er kommet fra ordførerne.
Jeg synes også, det er meget præcist beskrevet, hvorfor vi er en del af det her, så der er ingen grund til at gentage det.
Jeg vil bare sige, at jeg er enig med hr. Leif Mikkelsen og andre, som har sagt, at det her er en moderne måde at transportere mennesker på i tættere befolkede områder, og jeg tror, at det på lidt længere sigt har rigtig meget for sig.
Derfor er jeg enig i, at vi skal finde ud af, hvordan vi kan få det her finansieret i fremtiden, og derfor også åben over for, om der er måder, man kan gøre det på.
Det synes jeg skal indgå i en lidt længere strategi, det er jeg sådan set meget med på.
Jeg vil også gerne sige, at den konstruktion, der ligger her, og den model at arbejde med, hvor de lokale og regionale myndigheder er ansvarlige i forhold til at kunne give deres borgere nogle gode tilbud, og hvor staten så er med inde som fødselshjælper og så, når det ligesom er i gang, overlader det til de lokale, har jeg sådan set meget sympati for.
Det var mest hr. Henning Hyllested, men også hr. Kim Christiansen, som havde nogle konkrete spørgsmål, som jeg bestemt synes er værd at bruge tid på i udvalgsarbejdet, bl.a. godskørsel fra Grenaa.
Jeg tror, alle er enige om, at så meget gods som overhovedet muligt bør være en option, når man har en levende havn, som man har i Grenaa, og det har vi også diskuteret undervejs.
Så de spørgsmål, der blev rejst her, vil vi tage ordentligt og relevant i udvalget.
Nu er det ikke kun sådan fugle på taget, nu er en letbane i Aarhus tæt på at kunne blive en realitet.
Det næste er Ring 3, og vi har gode, konstruktive diskussioner også med andre af Danmarks store byer.
Derfor synes jeg, det på en eller anden måde er starten på en ny æra, når vi taler kollektiv trafik.
Så for at vende tilbage til hr. Rasmus Prehn og det der med en sporvogn og en pige til, vil jeg sige, at det jo sådan set ender med at blive en realitet.
Om der så også bliver lavet lige så romantiske film om det, må tiden vise.
Kim Christiansen (DF), 2012-02-02:
Tak for det.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre Mette Reissmann om, er, at nu har den her lov virket i, jeg tror, det kun er 3 måneder.
Og det er jo egentlig fantastisk, at man på så kort tid kan komme med nogle valide tal.
Det undrer mig ikke, at KL og regionerne hævder, at det her har været vældig fordyrende for dem.
Men det kunne da være spændende i udvalgsarbejdet at se på, om der findes dokumentation for det her, for mig bekendt er det altså stadig væk de gamle kontrakter, man kører på.
Jeg mener ikke, at der inden for den her korte periode har været så mange nye kontrakter, at KL eller regionerne har kunnet lide noget økonomisk tab på baggrund af den her lov, så det vil jeg da gerne lige have Mette Reissmanns svar på.
Mette Reissmann (S), 2012-02-02:
Nej, det er ikke lang tid, loven har været i kraft, men derfor er der jo ingen grund til at holde liv i noget, der ikke rigtig fungerer efter hensigten, og loven har ikke fungeret efter hensigten.
Ligesom Kim Christiansen ser jeg frem til, at der kommer et udvalsarbejde, og jeg håber, at ministeren også lytter til det, der siges, og i øvrigt vil vi klart se frem til de anbefalinger, der måtte komme ud af det.
Kim Christiansen (DF), 2012-02-02:
Hvorvidt loven har været en succes eller ej, tror jeg måske man skal prøve at spørge nogle af landtaxavognmændene om.
Så kan det være, man får et lidt andet svar end det fra embedsmændene i KL og fra trafikselskaberne i regionerne.
Men Reissmann nævnte også i sin ordførertale, at Socialdemokratiet var tilhænger af konkurrence.
Mener Mette Reissmann, at det er udtryk for en god og sund konkurrence, at man har gulpladebiler til at køre patientkørsel, som i øvrigt er afgiftsfri, hvorimod der jo betales 60 pct. i afgift på en taxa?
Der er heller ikke uddannelseskrav.
Det er der inden for taxabranchen.
Der er helt andre løn- og overenskomstforhold, og vi har nogle tal, der viser, at mange af de her gulpladeselskaber, som Mette Reissmann bekymrer sig så ufattelig meget om – det var måske bedre, hvis der var den samme omsorg for taxaselskaberne – byder ind med 210 kr. i timen, hvorimod taxaselskaberne skal have 320 kr.
Har Mette Reissmann gjort sig nogen tanker om, om det er lige og fair konkurrence, at man nu ruller det her tilbage til den situation?