runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johs. Poulsen (RV), 2007-05-30:
Jamen jeg kan forsikre Venstre og for den sags skyld også resten af regeringen om, at hvis det var sådan, at det her handlede om, at man rent faktisk løste noget – for at bruge hr. Torsten Schack Pedersens egne ord – så ville vi nok også kunne bevæge os op til den grønne knap.
Virkeligheden er altså, og det må jeg understrege igen, at man efter alt at dømme her cementerer trafikkens bidrag til CO2-forureningen, og dermed bidrager man altså ikke til det, som vi har rigtig meget brug for i Danmark, nemlig at få mindsket CO2-udledningen og få givet vores meget mere væsentlige bidrag til bekæmpelse af den globale opvarmning.
Det kommer man ingen vegne med her.
Så i det øjeblik, hvor man fra Venstres side er parat til at lægge et ordentlig indhold i ordene at løse problemer, kan man sagtens finde Det Radikale Venstre som samarbejdspartner, og vi har jo peget på, hvad der skal til.
Jeg siger sådan set noget, som man sikkert også i Venstre bedømmer er upopulært i befolkningen.
Jamen det er der jo ikke noget at gøre ved.
En gang imellem må man jo pege på nogle af de ting, som måske ikke umiddelbart er populære, hvis det er det, der skal til for at løse nogle af problemerne.
Det gør man åbenbart ikke fra Venstres side.
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-05-30:
Det er jo en typisk gang radikal varm luft, får jeg lyst til at sige.
Man anerkender slet ikke effekterne og ser lidt ud, som om man synes, at det ikke rigtig batter noget.
Men det er så fair nok, at man vil sige nej til at lette med 175.000 t og så i stedet for tale om alt muligt andet, som man dog ikke rigtig kan komme med noget konkret bud på.
Johs. Poulsen (RV), 2007-05-30:
Hvis ordføreren havde hørt efter, tror jeg også, han ville have hørt, at jeg sagde, at der i bedste fald er en helt marginal forbedring.
Der tror jeg så i øvrigt der er grund til at være skeptisk.
Det tror jeg erfaringsmæssigt at der er grundlag for at være; jeg tror, fremtiden vil vise, at den beregning, man her har lagt frem, som altså giver denne marginale ændring, måske i virkeligheden bliver til ingenting, og så cementerer man jo, at man har et trafikbidrag i Danmark på CO2-området på et niveau, som er helt, helt uacceptabelt.
Det er jo derfor, vi peger på, at man også bliver nødt til at diskutere andre instrumenter, herunder kørselsafgifter, altså spørgsmålet om at forholde sig til selve kørslen på en sådan måde, at det ændrer på trafikmønstrene.
Virkeligheden er med det her lovforslag, at regeringspartierne ikke bidrager til, at trafikken kommer ind under en miljømæssig vinkel, og for alvor ændrer noget som helst.
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-05-30:
Det svarer til, at vi nedbringer CO2-udslippet med det, der kommer fra 50.000 biler.
Det er såmænd fair nok, så er der snakket rent ud af posen.
Men det ærgrer mig dog, at man ikke vil indrømme og indse, at der er positive effekter for miljøet i denne sag.
Johs. Poulsen (RV), 2007-05-30:
Lad mig sige med det samme, at vi naturligvis kan støtte, at sagen går tilbage til udvalget, og at man får lavet den opdeling, som hr. Poul Henrik Hedeboe ønsker.
Men grunden til, at jeg tager ordet, er, at Venstres ordfører her fra talerstolen undrer sig over, at man ikke fra Socialdemokraternes og Radikales side vil stemme for lovforslaget, som det ligger nu.
Sagen er jo den, at der står i overskriften for det her lovforslag, at det handler om at mindske CO2-udledningen, men selv hvis man er meget, meget optimistisk, kan man se, at det kun giver helt marginale ændringer i CO2-udledningen, og at realiteten er, at vi stort set ikke kommer nogen vegne på det felt.
Hvis man så havde spillet ud med noget, der lå i retning af det, De Konservative jo gik til valg på, nemlig at de ville have nedsat bilafgifterne – så vidt jeg ved, var det et konservativt slagnummer i valgkampen – havde man jo spillet ærligt spil; så havde det jo været ærlig snak.
Og det er det, man gør for visse bilers vedkommende her.
I forhold til at mindske CO2-udledningen, som er overskriften heroppe på tavlen, må vi jo sige, at den mindskelse er helt marginal.
Nogle hævder endda, at det forhold, at forslaget formodentlig vil betyde, at der kommer flere biler på vejene, alt andet lige vil betyde, at man måske endda forøger CO2-udledningen med forslaget, og så får det jo et lidt komisk skær.
Det er altså baggrunden for, at vi simpelt hen ikke kan få hånden op til den grønne knap til det her punkt.
Vi synes, det er skuffende, at man ikke fra regeringspartiernes side har villet tage fat om det, som er det helt afgørende, hvis man ønsker at mindske CO2-udledningen, nemlig hele spørgsmålet om kørselsafgifter, som er det, der for alvor kan ændre i vores kørselsmønster, og som er det, der for alvor kan være med til at give et bidrag til at nedbringe CO2-udledningen og dermed et bidrag til at kæmpe mod den globale opvarmning.
Så havde der været anderledes perspektiv i det.
Men vi anerkender – og det er helt nede i småtingsafdelingen – at de ændringer, man har lavet fra regeringens side siden førstebehandlingen, og som vi også drøftede der, selvfølgelig alt andet lige er bedre end det, der lå ved førstebehandlingen.
Men vi må sige, at der er rigtig, rigtig lang vej endnu, hvis man ønsker at reducere CO2-udledningen og give et bidrag til bekæmpelse af den globale opvarmning.
Hvis man for alvor vil rykke ved noget dér, er det i hvert fald ikke det her forslag, der gør noget som helst ved det.
Troels Ravn (S), 2007-05-30:
Jeg skal på vegne af Socialdemokraterne konstatere, at vi her står med et ubrugeligt tilbud til afviste asylansøgere, et tilbud, hvor regeringen og Dansk Folkeparti undsiger rapporten fra Forsvarets Efterretningstjeneste, der fortæller, at der er borgerkrigslignende tilstande i Irak.
Fra regeringens og Dansk Folkepartis side fremstiller man forholdene i Nordirak som et skønmaleri præget af turisme, skilifter osv.
Socialdemokraterne mener, at det her tilbud er et revolvertilbud, hvor det først og fremmest handler om at lokke folk til udrejse frem for at sikre ordentlige forhold på asylcentrene i Danmark.
Jeg vil også med tilfredshed konstatere, at det er et enigt udvalg omkring lovforslagsarbejdet her, der tildeler integrationsministeren en næse for håndteringen af tidsplanen for lovarbejdet.
Integrationsministeren har udvist magtfuldkommenhed, magtarrogance og manglende respekt for både oppositionens og høringsparternes muligheder for at arbejde ordentligt og redeligt med lovforslaget.
Helge Adam Møller (KF), 2007-05-30:
Det er ganske rigtigt, at Forsvarets Efterretningstjeneste i sin rapport for ca. 10 dage siden skrev, at man visse steder i Irak kan betegne det som borgerkrigslignende tilstande.
Men kan den socialdemokratiske ordfører ikke bekræfte, at Irak er ca. 10 gange så stort som Danmark i areal – det er faktisk på størrelse med Frankrig – og at der er store områder af Irak, faktisk områder, som er langt større end det danske område, hvor der ikke er nogen former for borgerkrig, hvor der ikke er krigshandlinger, hvor familier går på arbejde dagligt, hvor børnene går i skole, og hvor hospitalerne fungerer?
Hvis man har et område større end Danmark, hvor der hersker fred og ingen fare, så er det vel ikke helt urimeligt at sige, at den slags områder kan man godt vende tilbage til og stadig væk være i sikkerhed.
Så min pointe er, at man ikke kan se hele Irak som et fælles område.
Sådan er det heldigvis ikke.
Svend Auken (S), 2007-05-30:
Vi står i dag ved afslutningen – den foreløbige afslutning – af en længerevarende proces for at sikre en bedre, hurtigere, mere aktuel og livlig debat i Folketinget.
Det nuværende Præsidium har på tværs af alle partipolitiske skel været optaget af et fælles ønske om at befordre sådan en proces, og det er derfor, vi har fået gennemført reglerne om åbent samråd – også selv om det kun er et mindretal i udvalget, der beder om det – det er derfor, vi har fået den uforberedte spørgetime, det er derfor, vi har fået en betydelig mere publikumsvenlig reform af de korte bemærkninger og en opstramning af spørgetiden.
Med det forslag, der nu lægges frem for Folketinget i enighed bortset fra Enhedslisten, er der yderligere en række skridt i den rigtige retning.
For vores vedkommende lægger vi især vægt på, at der nu indføres ret til hastende forespørgsler.
I dag er det sådan, at en aktuel sag, der giver anledning til en forespørgsel, ofte – selv om Folketinget har forbedret sig – først kommer til behandling efter meget lang tid og derfor har mistet sin aktualitet.
Nu vil et bredt udsnit af oppositionspartier kunne kræve, at der kommer en hastende forespørgsel, og at den skal afvikles den følgende onsdag og med mulighed for en kort vedtagelse.
Det anser vi for et kæmpe fremskridt.
Det er også et stort fremskridt for debatten i Folketinget, at den uforberedte spørgetime bliver flyttet fra tirsdag til onsdag, så man får en dag til, om jeg så må sige, at sætte ind i forhold til de ministre, som er udpeget til spørgetimen.
Vi har også forsøgt med en reform omkring de store debatter, som Folketinget vil afprøve for første gang i morgen i forbindelse med afslutningsdebatten, hvor der lægges meget mere vægt på mere koncentrerede indlæg og i første runde en debat direkte mellem ordførerne og statsministeren.
Lad os se, hvordan det falder ud, men hensigten er i hvert fald at få en betydelig bedre diskussion.
Det kan i den sammenhæng undre, at Enhedslisten er imod, når man tænker på, at netop det parti jo får en stor fordel.
Som debatterne er i dag, har det jo betydet, at man i ...
Jeg ved ikke, om formanden har mulighed for at stoppe uroen.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-05-30:
For det første synes jeg, det er meget bemærkelsesværdigt, at ikke en eneste af ordførerne fra de to regeringspartier og Dansk Folkeparti har valgt at komme på talerstolen for at lave et ordførerindlæg, mens både Venstre og Dansk Folkeparti er kommet med korte bemærkninger heroppefra og i meget grove vendinger har diskuteret med især hr. Troels Ravn.
Jeg synes, det havde været på sin plads, at man var kommet op og havde holdt et ordførerindlæg, så vi kunne have fået lov til at debattere, hvad det egentlig er, man mener i Venstre og Dansk Folkeparti.
Især når Dansk Folkepartis ordfører, hr. Søren Krarup, i den grad sår tvivl omkring det fælles betænkningsbidrag, som de syv partier i Folketinget er kommet med, synes jeg virkelig, det havde klædt Dansk Folkeparti, at ordføreren var gået op og havde forklaret, hvad det er, man mener.
Undsiger man den næse, som vi i fællesskab har tildelt ministeren, eller gør man ikke?
Den anden ting er, at jeg også synes, det havde været på sin plads, om ministeren var kommet herop og havde forholdt sig til det fælles betænkningsbidrag, der er givet fra de syv partier, sådan at vi kunne få ministerens mundtlige kommentar her fra Folketingets talerstol.
Det synes jeg egentlig er meget rimeligt, når det nu er så sjældent, at Folketinget rent faktisk tildeler kritik og næser af den her art.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Afstemning
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-05-30:
Vi har nu kørt meget rundt i alle de problemer, der har været ved selve fremsættelsen af det her forslag, men i virkelighedens verden er det jo ikke de eneste problemer, der ligger i forslaget.
F.eks. har det været slående under både førsteog andenbehandlingen, at regeringen faktisk har problemer med selv at finde ud af, hvad det er for et forslag, den har fremsat, for hver gang vi fra oppositionens side fremhæver, at forslaget går ud på at give folk et tilbud med den betingelse, at de vender hjem til et land, hvor det er farligt at vende hjem, er det eneste forsvar fra regeringens side: Folk kan jo bare sige nej.
Det er jo lige præcis det, der betyder, at for langt de fleste af de mennesker, vi snakker om, afviste irakiske asylansøgere fra det borgerkrigshærgede Central- og Sydirak, vil det eneste naturlige svar være at sige nej af frygt for, hvad et ja kan medføre af forfølgelse, mulig død osv.
Det er jo derfor, så mange af dem siger nej.
Det er derfor, det tilbud, som regeringen nu har strikket sammen, ikke er noget tilbud.
Det er derfor, den eneste konsekvens, det her forslag kan have, er, at vi risikerer, at det lokker nogle mennesker til at tage hjem til det borgerkrigshærgede Irak.
Og det mener jeg faktisk ikke man kan være bekendt.
Det er den slags ting, der sker, når man fører politik sammen med et parti, som kun har et eneste mål i forhold til de mennesker, vi snakker om, og det er at få sendt dem ud af landet så hurtigt som muligt.
Derfor er forslaget ikke alene dårligt og dumt, fordi det er gennemført forhastet og uden en reel debat, det er også dårligt og dumt, fordi det ikke løser et eneste problem for de afviste irakiske asylansøgere.
Steen Gade (SF), 2007-05-30:
Lad mig først sige, at vi er meget tilfredse med, at et enigt udvalg har markeret, at det ikke er tilfredsstillende, at vi ikke kan overholde tidsfristerne, og at høringsperioden har været så kort, så vi ikke kan være sikre på, at alle, i hvert fald inden fristen, kunne nå at give uddybende høringssvar.
Så den kritik af ministeren, der er udtrykt af et enigt Folketing, er vi glade for.
Det er vi først og fremmest, fordi det er vigtigt, at Folketinget markerer de bestemmelser i forretningsordenen, som vi har vedtaget, om, hvordan Folketinget skal arbejde.
Så til sagen
Når vi synes, at forslaget her er både helt utilstrækkeligt og på mange måder også forkert, er det, fordi det, vi har brug for, er at lave en eller anden type midlertidig opholdstilladelse.
Jeg synes, det er interessant, at det er i forbindelse med et høringssvar til det her forslag, at Røde Kors har markeret, at de faktisk mener, at det, vi har brug for i stedet for den her ordning, er en midlertidig opholdstilladelse.
Det bliver fremført fra regeringspartiernes side, at det her forslag sådan set er o.k. i den forstand, at man jo stadig ikke kan tvinge folk til at rejse tilbage til Irak.
Men det understreger vel i virkeligheden, at det ikke engang er en halv løsning, heller ikke en kvart løsning, at det sådan set på mange måder er en ikkeløsning, som Dansk Folkeparti og regeringen har kunnet strikke sammen.
Man kan så også sige, at det er lidt underligt, at det har skullet tage så lang tid at nå til sådan en ikkeløsning med hensyn til de irakiske flygtninge og andre flygtninge.
For det, tiden er gået med, når tidsfristen ikke har kunnet holde, er vel, at man ikke har kunnet blive enige med Dansk Folkeparti.
Og det har jo så også ført til det der underlige, rigtig mærkværdige og dårlige kompromis om, at en del af undervisningen for dem, der nu siger ja til undervisning, skal foregå i hjemlandet, altså for de irakiske flygtninge i Irak.
For os er det jo en selvfølge, at folk kan få lov at uddanne sig, at de kan få lov at opkvalificere sig, og også at de kan få lov at arbejde, mens de er her, og det er en mulighed, vi burde give de folk, der sidder i vores flygtningelejre.
Troels Ravn (S), 2007-05-30:
Der er absolut ikke nogen tvivl.
Det er et enigt udvalg, inklusive Dansk Folkeparti, som har formuleret kritikken af ministeren for forslagets sene fremsættelse og den kritik, der fremhæver, at høringsperioden for de høringsberettigede parter har været for kort; summa summarum: den kritik, som sammenfattende kan formuleres som lovsjusk, magtarrogance og magtfuldkommenhed.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-05-30:
Jeg tager udelukkende ordet, fordi det nu er lykkedes hr. Søren Krarup virkelig at forvirre begreberne.
Derfor vil jeg bare bede hr. Troels Ravn om at bekræfte, at hr. Søren Krarups parti sammen med resten af Folketingets partier har medvirket til at kritisere ministeren for to forhold.
Det ene forhold er, at man ikke var i stand til at overholde reglerne for behandling her i Folketinget og derfor var nødt til at få dispensation.
En klar kritik af, at regeringen har fremsat et forslag så sent, som den har.
Det andet er, at regeringen har fremsat et forslag og sendt det i høring med en usædvanlig kort høringsfrist, og at udvalget derfor, også med hr. Søren Krarups billigelse, har kritiseret ministeren for det.
Det er det, som hr. Søren Krarup forsøger at løbe fra nu, men jeg vil bare bede hr. Troels Ravn om at bekræfte, at det er det, der er tilfældet.
Søren Krarup (DF), 2007-05-30:
Vi er alle sammen tilfredse med den.
Det betyder, at der er mulighed for at løse de problemer, som for mange har set uløselige ud.
Det har ganske vist betydet, at det har måttet fremskyndes, og der har været en lidt stram behandling, men stadig væk gælder det, at man til enhver tid kan komme ind i sommerferien og få behandlet de ting, der skal behandles.
Troels Ravn (S), 2007-05-30:
Men det er et enigt udvalg, der er samledes om den her udtalelse, der altså kritiserer ministeren for forslagets sene fremsættelse; der kritiserer ministeren for, at høringsperioden har været så kort; som får Socialdemokraterne til at formulere en kritik; og hvor jeg bruger en retorik, som viser, at jeg mener, at det er fuldstændig i orden både at tale om lovsjusk og magtfuldkommenhed, magtarrogance, for det er det, det her er udtryk for.
Søren Krarup (DF), 2007-05-30:
Det er nu ikke noget spørgsmål, jeg vil fremsætte.
Men jeg vil også påtale hr. Troels Ravns grove sprogbrug over for integrationsministeren.
Forholdet er jo, at folketingsåret ikke slutter nu.
Det slutter først den 1. oktober.
Det vil sige, at der havde været rig mulighed for, at man kunne være indkaldt i sommerferien til at forhandle de her ting.
Så hele den der tale om lovsjusk og endnu grovere udtryk er simpelt hen et misbrug af sproget.
Vi har bidraget til en vis irritation over, at det er gået så hurtigt, men det er i og for sig meningsløst, for forholdet er, at det sagtens kunne være klaret ved, at det var sket i sommerferien.
Men det var der mærkeligt nok nogle fra oppositionen der ikke var så interesserede i.
Der var mærkeligt nok nogle, der ikke ville kvitte en sommerferie for at komme ind og få det behandlet.
Så det er rent hykleri, og jeg giver ikke to øre for det.
Troels Ravn (S), 2007-05-30:
For at være helt præcis: Når man som minister sætter Folketingets forretningsorden ud af spil, når man ikke giver høringsparter en ordentlig, redelig frist til at udarbejde høringssvar, og når ikke man giver oppositionen ordentlige arbejdsbetingelser, så udviser man i min verden arrogance og magtfuldkommenhed, og så risikerer man lovsjusk.
Irene Simonsen (V), 2007-05-30:
Altså, fra at bruge ordet kritisere til at gå videre og bruge ord som lovsjusk og magtarrogance er der immer væk et lille stykke vej.
Jeg er enig i kritikken, og derfor er jeg selvfølgelig også gået med i det betænkningsbidrag, der er givet fra det samlede udvalg, men har netop også i et yderligere betænkningsbidrag pointeret, at det ikke ville være godt for de mennesker, lovforslaget handler om, hvis man skulle vente med det her til næste samling, fordi der rent faktisk ikke ændres på deres retsstilling.
Tværtimod handler det her om, at de faktisk får minimum 6 måneder mere i det her land på et lovligt opholdsgrundlag, hvilket de ikke engang har i dag.
Så de har fået flere muligheder, end de havde før.
Det kunne være rart, hvis man kunne få en lille indrømmelse af det.
Troels Ravn (S), 2007-05-30:
Jeg regner med, at fru Irene Simonsen som ordfører for Venstre er enig med mig i, at ordlyden fra det samlede udvalg er sådan her: Det samlede udvalg kritiserer ministeren for forslagets sene fremsættelse, der har resulteret i, at proceduren i Folketingets forretningsorden vedrørende 30-dages-reglen ikke kan overholdes inden samlingens mødefri sommerperiode.
Det har beklageligvis medført en alt for kort tid til lovbehandlingen.
Desuden kritiserer det samlede udvalg ministeren for, at høringsperioden har været så kort.
Irene Simonsen (V), 2007-05-30:
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at gå på talerstolen, men jeg må nok sige, at den retorik, hr. Troels Ravn stillede sig op med her med hensyn til en næse til ministeren, var sådan meget, meget bombastisk, synes jeg, med både lovsjusk og magtarrogance.
Både jeg som ordfører og ministeren har flere gange beklaget den korte tid, der er til de tre behandlinger her, samt at der er så kort tid til en høringsperiode.
Det er der fuld beklagelse af.
Men derfra og så til at stille sig op med hård retorik om lovsjusk og magtarrogance er der altså langt.
Det er jo sådan med det lovforslag, hvis hr. Troels Ravn vil bekræfte det – og hr. Troels Ravn kan bekræfte det, hvis han har sat sig rigtigt ind i det – at det ingen forringelser giver i forhold til de muligheder, som de mennesker, lovforslaget handler om, har nu, og det ændrer heller ikke på deres retsstilling på nogen måde.
Kan hr. Troels Ravn bekræfte det?
Troels Ravn (S), 2007-05-30:
Det er derfor, at det kan undre Socialdemokraterne, at der ikke var et tilsagn fra De Konservative tidligere i dag, da det socialdemokratiske forslag om at give afviste asylansøgere muligheder for uddannelse og arbejde var på dagsordenen, at De Konservative ikke kunne stemme for det forslag.
For det indebærer netop i modsætning til det her forslag, at afviste asylansøgere først rejser hjem, i det øjeblik forholdene er til det i Irak.
Indtil da skal de have forhold i asylcentrene, som gør, at de kan få viden og kompetencer, færdigheder, så de på et tidspunkt kan rejse hjem som hele mennesker.
Helge Adam Møller (KF), 2007-05-30:
Er det ikke derfor, hr. Troels Ravn også glæder sig over, at det er et frivilligt forslag, så man kan tage imod det eller lade være?
Troels Ravn (S), 2007-05-30:
Det er rigtigt, at det er et nuanceret billede, der hersker af forholdene i Irak.
Men det er lige så rigtigt, at forholdene i Nordirak heller ikke kan siges at være fri for at være ustabile, at der er underretninger om, at mennesker, der vender hjem som flygtninge, bliver udsat for forfølgelse, for voldelige overgreb.
Det er forhold, som Socialdemokraterne tillægger stor betydning, og som gør, at vi mener, at det her forslag om at handle afviste asylansøgere hjem til bl.a. Nordirak er et ubrugeligt forslag.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-05-30:
Det er jo et længe ventet forslag til omlægning af bilbeskatningen, vi har fået her.
Hr. Torsten Schack Pedersen snakkede om førstebehandlingen, og det er rigtigt, at det var en lidt speciel førstebehandling.
Vi var en del partier, som kom med en kraftig kritik af forslaget som værende utilstrækkeligt.
Vi står over for en transportsektor, som er det mest vildt flyvende og mest sprælske, vi har i vores klimadebat.
Den udgør omkring 30 pct. af udledningen, og der er ikke styr på det.
Derfor så vi selvfølgelig frem til det her forslag som noget, der kunne bruges til noget.
Og det, der kom frem, var meget uambitiøst.
Derfor fik det også en kraftig kritik, og det var så – skal vi sige – stemningen ved den behandling, at ministeren, regeringspartierne, Dansk Folkeparti var temmelig resistente over for enhver kritik.
På den baggrund er det selvfølgelig glædeligt, at der er kommet nogle ændringsforslag, som retter op på noget af det, og nogle ændringsforslag, som vi kan stemme for.
Men det er ikke nok til at få forslaget i sin helhed til at være ambitiøst nok.
Derfor har SF også stillet nogle ændringsforslag.
Vi tager fat på det med grænserne.
Vi har sådan et balancepunkt på et antal kilometer, som er gennemsnittet, og der har vi stillet et forslag om at få en øgning i første omgang i en 5-års-periode, hvorefter man så skal lave en vurdering.
Vi har også stillet forslag om at få nogle højere grænser både for opregulering og nedregulering.
Regeringen har lagt op til en regulering på 4.000 kr. opad og 1.000 kr. nedad, og vi har foreslået 6.000 kr. i begge tilfælde.
Vi har også et forslag på bedding om hybridbiler.
I det forslag, der ligger her, er de to elementer, vi har om beløb og årsgradering af registreringsafgiften, blevet kædet sammen til ét forslag.
Derfor beder vi om at få forslaget tilbage til udvalgsbehandling, så vi kan skille de to elementer ud i to forslag og også få formuleret hybridbilforslaget, som vi havde bedt om at få formuleret til den betænkning, der ligger nu.
Det er så lykkedes til næste seance.