runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2012-01-11:
Spørgsmålet lyder sådan her: Har ministeren en holdning til, at et medlem af Folketinget, som er en del af regeringens parlamentariske grundlag, udtaler, at hun ikke entydigt vil svare på, om hun som folkevalgt fortryder, at hun har anvendt ulovlige, udenomsparlamentariske metoder for at opnå sine mål?
Har ministeren en holdning til, at et medlem af Folketinget – som er en del af regeringens parlamentariske grundlag – udtaler, at hun ikke entydigt vil svare på, om hun som folkevalgt fortryder, at hun har anvendt ulovlige, udenomsparlamentariske metoder for at opnå sine mål?
Det fremgår af Ritzaus Bureau den 5. januar 2012 i »Citathistorie fra MetroXpress: Enhedslistens Rosa Lund blev anholdt for ulovlig indtrængen«, at »Rosa Lund bliver anholdt af politiet, lagt i strips og sigtet efter straffelovens paragraf 264 for ulovlig indtrængen.
Hun straffes med en bøde på 750 kroner og har dermed en plettet straffeattest.
Det bekræfter hun over for MetroXpress.
Hun vil ikke svare entydigt på, om hun som folkevalgt fortryder, at hun har anvendt ulovlige, udenomsparlamentariske metoder for at opnå sine mål.«
Bjarne Corydon (S), 2012-01-11:
Mit svar er meget enkelt.
Man får jo som minister – det er også muligt, at spørgeren vil gøre sig den erfaring på et tidspunkt, det skal jeg ikke kunne sige – heldigvis ikke alene betjening af sin særlige rådgiver, men af et helt departement og de styrelser, man har under sig.
Og det tilrettelægges så nu for ressourcer, der er færre, end det hidtil har været tilfældet, og de vilkår har jeg jo også ligesom hele resten af regeringen underlagt mig som finansminister.
Martin Geertsen (V), 2012-01-11:
Så skal jeg bare have finansministeren til at forklare mig, men formentlig også nogle af dem, som kunne finde på at følge denne debat, hvordan det kan være, at regeringen tilslutter sig de rationaliseringer, som den forrige regering sådan set satte på dagsordenen i forhold til statsadministrationen, altså at man på den ene side tilslutter sig det og på den anden side har flere udgifter, altså bruger op imod 50 pct. mere i kroner og øre på særlige rådgivere end den forrige regering.
Hvordan forklarer finansministeren det for mig og – det er måske mere vigtigt – befolkningen og de ansatte, som det her jo kommer til at gå ud over, for DJØF, pressen og andre, som har en interesse i at følge det og finde ud af, hvad overensstemmelsen egentlig er mellem, hvad højre og venstre hånd gør i regeringen?
Hvad er det for et svar, finansministeren giver på det?
Bjarne Corydon (S), 2012-01-11:
Det er jo en fuldstændig korrekt gengivelse, at Finansministeriet og statsadministrationen tager sin egen medicin, når det gælder rationalisering, effektivisering og besparelser.
Jeg vil så også gerne anerkende, at de træk, der foretages nu, at de beslutninger, der træffes, ligger i forlængelse af et oplæg, som spørgerens eget parti fremkom med, da man havde regeringsmagten.
Det er jo et udtryk for, at de ressourcer, vi bruger til offentlig administration og for den sags skyld ministerbetjening i Danmark, tilpasses i nedadgående retning.
Det, der har været vigtigt for mig i forbindelse med de beslutninger, der er truffet, er, at vi må have lagt et loft over lønningerne.
Det skal ikke være sådan, at man ubegrænset kan tildele politisk udpegede embedsmænd lønninger af et niveau, der ikke er forsvarligt, i forhold til hvad man selv tjener, og hvad et folketingsmedlem tjener for den sags skyld.
Derfor har vi taget den beslutning i modsætning til tidligere regeringer, og det synes jeg sådan set er et skridt i den rigtige retning.
Martin Geertsen (V), 2012-01-11:
Først vil jeg sige, at det glæder mig, at en af regeringens ministre ikke føler, at oppositionen er til ulejlighed, og jeg kan sige, at fornøjelsen ved at diskutere politik med finansministeren er gensidig.
Nu er det jo sådan, at der har været nogle historier fremme i dag om, at statsadministrationen i al almindelighed skal spare, jeg tror, det er 2½ pct. i år og 5 pct. næste år; at finansministerens ministerium går forrest i den sparerunde, herunder med at man fusionerer to styrelser til Moderniseringsstyrelsen; og at reorganiseringen skulle frigøre 100 mio. kr. over de næste år.
Jeg vil bare spørge, om det er sådan, at man fuldstændig vil friholde det med de særlige rådgivere for de besparelser, som jo kommer til at ramme alle dele af statsadministrationen.
Bjarne Corydon (S), 2012-01-11:
Nu skal spørgeren bestemt på ingen måde føle sig til ulejlighed i den her sammenhæng.
Jeg synes, at det er en fornøjelse at drøfte alle politiske spørgsmål med spørgeren ved enhver lejlighed, også spørgsmål om særlige rådgivere, som jo nu også er genstand for forskellige undersøgelser.
Jeg mener ikke, at der er tale om noget kursskifte fra statsministerens side, med en tyk streg under, hvad det er, den her regering vil, som det også fremgår af den her regerings regeringsgrundlag.
Der er lagt et lønloft over, hvad man betaler en særlig rådgiver i et ministerium.
Det var der ikke tidligere.
Det er udtryk for en ny form for mådehold i den sammenhæng.
Der er ansat flere særlige rådgivere, men inden for den udgiftsramme, man i øvrigt har til sin betjening i et ministerium, så det er udtryk for en anden vægtning af de ressourcer, man har til sin rådighed.
Det finder jeg fuldt ud sagligt og i overensstemmelse med den generelle politiske linje, der lægges af statsministeren.
Martin Geertsen (V), 2012-01-11:
Grunden til, at det selvfølgelig optager mig igen, og grunden til, at jeg ulejliger finansministeren med et spørgsmål, som finansministeren har ret i kan være nogenlunde enslydende med et spørgsmål, der er stillet før, er jo netop, at statsministeren i sin nytårstale talte om løntilbageholdenhed og herunder også, at regeringen jo – og der siger man vel ikke for meget – er slået ind på en kurs, som er lidt anderledes end den, man i hvert fald havde før nytår, og også den kurs, man i hvert fald havde før folketingsvalget, nemlig at der er behov for besparelser i den offentlige sektor.
På den baggrund kunne jeg godt tænke mig at få finansministeren til at uddybe, om det ikke efter finansministerens opfattelse kan tolkes lidt forunderligt ude i befolkningen, at stort set alle andre må holde for, hvorimod man i forhold til den tidligere regering jo faktisk, for så vidt angår lønrammen, hæver sine udgifter i kroner og øre eller giver mulighed for at hæve sine udgifter med op til 50 pct.
Hvordan tror finansministeren at man tolker det ude på den anden side af de her tykke mure?
Bjarne Corydon (S), 2012-01-11:
Jeg vil gerne ønske spørgeren godt nytår, idet jeg antager, at spørgeren sigter til statsministerens udmærkede nytårstale og det signal, der blev givet i den tale om vanskelige tider, mådehold og reformvilje fra alle sider i det danske samfund, også på direktionsgangen.
Mit korte svar på spørgsmålet er ja.
Det er jo sådan, som jeg tidligere har haft lejlighed til at drøfte med spørgeren her i spørgetimen, at der som noget nyt ved den nye regerings tiltrædelse er lagt et loft over lønningerne til de særlige rådgivere.
Det var ikke tilfældet i den periode, hvor spørgerens parti havde ansvaret for ordningen med særlige rådgivere.
Det er det nu.
Det er en nyskabelse, som jeg synes flugter glimrende med det signal, der er givet i statsministerens nytårstale.
Så skal jeg for at udrydde enhver uklarhed om omkostningerne ved det her også gøre gældende, at omkostningerne til de særlige rådgivere jo er afholdt inden for rammerne af ministeriernes udgiftsrammer og som sådan ikke har givet anledning til stigende offentlige udgifter med den beslutning, der er truffet.
Der er kommet et loft på lønningerne.
Det er jeg godt tilfreds med.
Det synes jeg er det rigtige, og det skulle man måske have tænkt på, før man tabte regeringsmagten.
Jane Heitmann (V), 2012-01-11:
Det Radikale Venstres tidligere ordfører, fru Lone Dybkjær, sagde i forbindelse med beslutningsforslag nr. B 223 fra samlingen 2009-10 om et udstillingsforbud følgende, og jeg citerer: »... når cigaretterne er placeret så tæt på kassen, er det af tyverimæssige grunde.
Det er formentlig relativt nemt at tage en pakke cigaretter et eller andet sted og åbne den og tage den med sig, og det er det jo altså ikke, hvis de er i nærheden af kassen.
Så det kan vel være en af begrundelserne for, at de er placeret dér.«
Villy Søvndal (SF), 2012-01-11:
Regeringens aftale med Enhedslisten om at øge bevillingen for Dansk Center for Internationale Studier og Menneskerettigheder med 10 mio. kr. årligt til en styrkelse af det generelle arbejde med menneskerettigheder er et udtryk for, at menneskerettighedsområdet udgør en central og integreret del af denne regerings politik.
Det er vigtigt, at Danmark bestræber sig på at efterleve de internationale forpligtelser, vi er bundet af, det gælder ikke mindst på menneskerettighedsområdet og arbejdet med det.
Det er en helt afgørende forudsætning for Danmarks internationale arbejde med menneskerettigheder, at vi er omhyggelige med hensyn til at sikre, at menneskerettighederne altid respekteres, også hos os selv.
Det nuværende Institut for Menneskerettigheder er en væsentlig og værdifuld bidragyder i det arbejde.
Styrkelsen af Institut for Menneskerettigheder sker ikke alene gennem øgede bevillinger, men også institutionelt og organisatorisk.
Instituttet for Menneskerettigheder vil som en direkte udløber af regeringsgrundlaget i løbet af 2012 blive til en selvstændig institution, således at institutionens stilling som Danmarks nationale menneskerettighedsinstitution styrkes og tydeliggøres.
DCISM vil i den forbindelse blive nedlagt, og Dansk Institut for Internationale Studier, DIIS, vil også blive gjort til en selvstændig institution.
Der foregår i øjeblikket en lovteknisk forberedelse af det, før regeringen kan fremsætte to parallelle lovforslag om henholdsvis en etablering af et selvstændigt institut for menneskerettigheder, Danmarks nationale menneskerettighedsinstitution, og et selvstændigt institut for internationale studier.
Disse to lovforslag ventes fremsat til foråret.
Astrid Krag (S), 2012-01-11:
Jeg kan konstatere, at Forebyggelseskommissionen siger, at der er dokumentation for, at synlighed er en central del af selve strategien, når vi snakker om industriens tilgang til, hvordan de får afsat så mange produkter som muligt.
Vi ved, at tilgængelighed og pris betyder meget, særlig for de unge forbrugere, og jeg må bare sige, at når hver tiende 15-årig i Danmark i dag ryger dagligt og vi kan se, at antallet af unge rygere er stagneret, altså at der ikke er det fald, vi kunne ønske os, med hensyn til hvor mange unge der begynder at ryge, så mener jeg faktisk, at det er helt afgørende, at vi fordomsfrit kigger på, hvad der er af redskaber.
Der er det her et redskab, man har taget i brug i andre lande, og derfor synes jeg, at det ville være forkert at feje det af banen og sige, at det vil vi ikke være med til at bruge.
Lad os nu se, om det har den effekt, man kunne forvente, og som Forebyggelseskommissionen antager det har, og lad os tage det fordomsfrit med i diskussionerne.
Jeg mener faktisk, at det er et problem, vi skal tage meget alvorligt.
Kim Christiansen (DF), 2012-01-11:
Er ministeren enig med statsministeren, når denne udtaler, at betalingsringen »ikke er perfekt«, og hvad skal der efter ministerens opfattelse til, for at den så bliver effekt?
Er ministeren enig med statsministeren, når denne udtaler, at betalingsringen »ikke er perfekt«, og hvad skal der efter ministerens opfattelse til, for at den så bliver perfekt?
Manu Sareen (RV), 2012-01-11:
Jeg synes ikke, det handler om svaghed på nogen som helst måde, og det er underligt, synes jeg, at sammenligne kongehuset med den diskussion, vi har nu; jeg synes, det er to vidt forskellige ting.
Vi har meget, meget stærke kvinder i Danmark, men der er altså også bare nogle mekanismer, der gør, at vi ikke får kvinder i bestyrelser.
Det er jo rigtigt, at kvinderne er stærke, men der er åbenbart nogle barrierer, som gør, at de ikke kommer til at sidde i bestyrelser og i topledelser, og det er selvfølgelig også noget, vi gerne vil gøre noget ved.
Hvis man overhovedet ikke vil forholde sig til det, synes jeg, det er underligt, at Venstre i den tidligere regering netop var med til at sætte nogle af de her initiativer i gang, og det gjorde man jo netop i erkendelse af, at der skal flere kvinder i bestyrelser.
Det er der masser af eksempler på, og det er der masser af Venstreordførere der har været ude at sige.
Det, vi bare er uenige om, er, hvordan vi skal nå derhen, og det er jo fair nok; det er politiske beslutninger.
Fatma Øktem (V), 2012-01-11:
Det er fuldstændig korrekt, og jeg står ved, at Venstre er imod kvindekvoter.
Det vil jeg godt lige understrege igen.
Det har ministeren fuldstændig ret i.
Det vil sige, at noget af det, vi kan være rigtig stolte af, og som jeg også kunne ane i ministerens tale i går nede i Fællessalen ved lanceringen af den her bog, er, at vi har nogle fantastisk stærke kvinder, som har mod, og som også opnår det, de gerne vil.
Vi har lært, at vi er uafhængige, vi er selvstændige, og vi tager de uddannelser og lever det liv, vi gerne vil.
Det er nogle ting, man godt kan sige om danske kvinder.
Så er det, jeg godt vil høre ministerens holdning.
Det her er bare et lille spørgsmål: Helt ærligt, hånden på hjertet, synes ministeren ikke, det er lidt dobbeltmoralsk på den ene side at hylde ekstremt stærke kvinder og så på den anden side sige: Ved I hvad?
Omvendt er I også så svage, at vi skal have kvoter, for at I kan opnå de poster, I burde have?
Manu Sareen (RV), 2012-01-11:
Det er selvfølgelig meget svært at svare på, fordi vi ikke har lagt os fast på nogen som helst model.
Jeg synes, det er en tilståelsessag, at Venstre allerede nu siger, at de ikke vil være med, og det synes jeg er ærgerligt, for vi er ikke nået frem til noget.
Med hensyn til at kvinderne går igen, vil jeg sige, at det er fuldstændig korrekt, at der er en stor hyppighed af gengangere i bestyrelserne, altså at de samme kvinder går igen, men jeg synes også, det er en halv sandhed, for virkeligheden er også, at når man kigger på mændene, kan man se, at de faktisk er med i mange flere bestyrelser.
Fatma Øktem (V), 2012-01-11:
Jeg vil godt holde fast i det, for jeg har en eller anden frygt for, at vi en dag får de her kvindekvoter i bestyrelserne, og det er både jeg og Venstre helt klart imod.
Men jeg vil også godt sige til det der med, at Norge gør nogle ting udmærket, som vi måske kan lære af, at det jo er en lille håndfuld kvinder i Norge – det har man undersøgt – som bestrider en stor del af de bestyrelsesposter.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren har gjort sig nogen tanker om det, for jeg er sikker på, at kvoter på en eller anden måde indgår i det – altså, uanset om vi er for eller imod, så tænker vi jo kvoter, og det gør ministeren sikkert også.
Er der nogen tanker i forbindelse med, at de her kvoter skulle komme – nu bliver det lidt hypotetisk igen – og vil ministeren så gå ind og kigge på, hvordan vi kan sikre, at det ikke er de samme kvinder, vi ser i bestyrelserne, men at det er nye kvinder og flere kvinder, der kommer ind i bestyrelserne, så det ikke er de samme kvinder, der står i statistikkerne?
Manu Sareen (RV), 2012-01-11:
Jeg synes ikke, at jeg har nævnt, at jeg har oplevet en eller anden inspiration fra den norske model.
Den norske model er en model for at få flere kvinder ind i bestyrelser, som de har i Norge, og det må vi respektere at de har der.
Det er jo faktisk udvalget, der gerne vil op at kigge på det.
Jeg synes også bare, at man er nødsaget til at kigge lidt sydpå og se på, hvad det er, der er i resten af Europa, og i øvrigt fortsætte den dialog, som regeringen har og som jeg har med erhvervslivet.
Fatma Øktem (V), 2012-01-11:
Nu nævnte ministeren selv den norske model, fordi jeg spurgte ind til den.
Men det gør jeg, fordi den norske model netop gang på gang bliver lagt frem som et forbillede på en model i debatterne og især fra regeringspartierne.
For ordførerne har den norske model nærmest været løsningen på hele problematikken omkring manglende kvinder i bestyrelser.
Så er det, at jeg godt lige meget konkret kunne tænke mig at høre: Hvis ministeren er inspireret af den norske model – den del, ministeren er inspireret af – hvad er det konkret, ministeren er inspireret af ved den norske model?
Manu Sareen (RV), 2012-01-11:
Jeg vil da gerne knytte nogle kommentarer til de norske regler.
Den norske lov er en meget, meget klar model.
Der skal være mindst 40 pct. repræsentation af det ene køn i selskabsbestyrelserne, og hvis selskaberne ikke lever op til det, er der en hård sanktion om tvangsopløsning.
De norske aktieselskaber fik en periode på 2 år til at indfase loven, og der er til dato ikke opløst nogen selskaber som følge af reglerne.
Det er ikke sikkert, at den norske model passer til de danske forhold, som vi også har talt om tidligere – også lige før.
Det kan være, at nogle af de modeller, de bruger i andre lande, er meget mere hensigtsmæssige, men det er jo det, som vi er ved at kigge på.
Det er selvfølgelig også noget, vi kommer tilbage til i den kommende tid.
Men i det hele taget synes jeg, at debatten om bestyrelser ofte bliver sådan lidt skyttegravsagtig pro/contra den norske model, og det er en af årsagerne til, at jeg selvfølgelig gerne vil udvikle en dansk model.
Jeg har også sagt tidligere, at de sidste 10 år har det været den norske model, man har diskuteret, og enten er man for eller imod, men der er rigtig mange andre muligheder for at få flere kvinder i bestyrelser, og igen er det jo det, vi alle gerne vil.
I Danmark er vi så foreløbig gået nogle andre veje end Norge.
Vi har primært forsøgt os med forskellige frivillige, men alligevel nogle forpligtende initiativer i samarbejde med det danske erhvervsliv, og her tænker jeg f.eks. på Operation Kædereaktion, et sæt anbefalinger fra flere kvinder i bestyrelser, som den forrige regering satte i gang i slutningen af 2010.
Over 50 virksomheder har faktisk skrevet under på det her initiativ om målrettet at arbejde på at få flere kvinder i bestyrelser, og det er rigtig, rigtig positivt.
Og det er selvfølgelig noget, som vi vil fortsætte.
Jeg vil selvfølgelig gerne undersøge, hvordan det her initiativ har virket, og også hvordan vi kan få endnu flere virksomheder til at tage fat.
Fatma Øktem (V), 2012-01-11:
Mange tak.
Mener ministeren, at de norske erfaringer med kvoter for kvinder i bestyrelser bør tjene som et forbillede?
Mener ministeren, at de norske erfaringer med kvoter for kvinder i bestyrelser bør tjene som et forbillede?
Manu Sareen (RV), 2012-01-11:
Jamen igen foregriber ordføreren helt klart processen og tingenes gang.
Der er mange forskellige muligheder.
Der er kvotemodeller, som vi kender fra Norge, og jeg ved, at udvalget snart skal til Norge og kigge på det, og det kan man selvfølgelig blive klogere af.
Der er måltalsmodeller, som andre lande har været inde at kigge på, og der er incitamentsmodeller, som man har kigget på.
Så jeg synes, at man er nødt til at åbne øjnene for, at det hele ikke behøver være sådan noget tvang, som ordføreren lægger op til.
Der er mange forskellige modeller, og alle de modeller er vi rent faktisk ved at kigge på, og det er det, dialogen selvfølgelig også består af.
Jeg ville ønske, at jeg kunne fortælle, at vi var nået dertil eller dertil, men vi er i en proces, vi er i en dialog, og det er desværre kun det, jeg kan fortælle nu.
Fatma Øktem (V), 2012-01-11:
Det har man gjort før valget, man har lovet kvoter før valget.
Den måde, man kan fortolke det på i regeringsgrundlaget, er jo sådan lidt både for og imod, for det er dialog og muligvis osv., men der er kvotesnak derude, der er løfter om kvoter, og det ved jeg ikke om ministeren er opmærksom på.
Men hvis man nu har talt om kvoter i regeringen, og det må man jo have gjort, så kan jeg ikke lade være med – og så må ministeren kalde det hypotetisk – at spørge om, hvor retningen er i det her.
Så jeg er meget spændt på, om der er kvotedrøftelser.
Hvad vil sanktionen være over for de virksomheder, der ikke opfylder kravene, for nu sagde ministeren, at kvoter også kunne være en mulighed?
Der vil også være andre muligheder, eventuelt andre redskaber, man kan kigge på.
For det hele handler jo om, at vi skal have flere kvinder i bestyrelser – og hvis vi skal det, skal det være via kvoter.
Manu Sareen (RV), 2012-01-11:
Jamen nu synes jeg, at tingene bliver lidt for hypotetiske, for vi er netop i dialog.
Grunden til, at jeg ikke kan afsløre noget, altså løfte sløret, som ordføreren beder mig om – i ren fairness – er rent faktisk, at ordføreren lige har spurgt mig om det for halvanden måned siden, er det vist.
Det er en proces.
Hvis nu vi havde ventet lidt, kunne jeg måske have løftet sløret for nogle flere ting, men så meget er der ikke sket siden sidste gang.
Vi er i dialog, i en konstruktiv dialog, og vi kigger på det her med oprejst pande.
De andre ting med, hvad der så skete osv. bliver lidt for hypotetiske, og det kan jeg naturligvis ikke svare på.
Fatma Øktem (V), 2012-01-11:
Jeg ville ønske, at ministeren kunne løfte sløret en lille smule for, i hvilken retning vi går med hensyn til det her.
Jeg kan også godt sige herfra, at ministeren helt klart vil få Venstres konstruktive feedback på det udspil, ministeren barsler med.
Men jeg kunne alligevel godt tænke mig at høre ministerens holdning til det her.
Hvis det er sådan, at man tænker i kvoter, og det viser sig, at den dialog ikke bliver, som man gerne vil, og at succeskriterierne ikke bliver opfyldt for, hvad der er nok dialog, altså hvis man ønsker kvoter, er der så nogle tanker om, at det her kun drejer sig om børsnoterede virksomheder?
Jeg tænker, at man må have drøftet det her lidt.
Hvad er ministerens holdning til det?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-01-11:
Vi har allerede i dag alvorlige problemer med trængsel på vore veje, ikke mindst i hovedstadsområdet.
Det medfører, at der hver eneste dag spildes tusindvis af arbejdstimer på at sidde i kø.
Forslaget om en trængselsafgift er regeringens bud på, hvordan vi kan løse op på trængslen.
Trængselsafgiften er ikke perfekt, og det er der faktisk ikke så meget i denne verden, der er, men trængselsafgiften er en del af en samlet trafikal løsning, som kan gøre livet og hverdagen lettere for mange danskere.
Senere på måneden vil vi fra regeringens side fremlægge vores konkrete bud på, hvordan vi mener at afgiften kan indrettes bedst muligt.
Kim Christiansen (DF), 2012-01-11:
Tak for svaret, som jeg jo ikke blev så meget klogere af, ud over at jeg så går ud fra, at jeg kan konkludere, at transportministeren er enig med statsministeren i, at ringen, betalingsringen, muren, trængselsringen, eller hvad man nu vælger at kalde den, ikke er perfekt, men at han så senere åbenbart vil komme med et bud på, hvordan den kan blive det.
Nu er det jo sådan, at vi – eller i hvert fald en del af Trafikudvalget – lige har været på en rundtur til nogle lande, som har lignende systemer.
Kunne det ikke være en mulighed, at man tog på sådan nogle studieture, nu var ministeren desværre ikke med, hvor man så brugte noget af den viden, man eventuelt fik på sådan nogle ture, og tog den med i sådan et arbejde?
For alt, hvad vi fik at vide på den her studietur, vi lige har været på, var jo ikke rosenrødt.
Det løser da mange ting, når vi skal bygge veje osv., hvor vi ellers normalt må vente både 1 og 2 år på at få en miljøredegørelse.
Så det er da herligt, at man har fundet en helt ny måde at gøre det på.
Lige i relation til det, som ministeren nu siger om, hvad man mener i de andre nordiske lande, nemlig at det her er en guds velsignelse, og at alle er blevet overbevist om, at det er godt, så mener jeg da bestemt, at man i London jo har aflyst den udvidelse, som man egentlig havde planlagt.
Der var da vist også en borgmester i London, det kostede jobbet, så det har da ikke været ren succes i hvert fald.
Jeg vil gerne høre, om transportministeren ikke kan bekræfte, at man i London har stoppet udbygningen af betalingsringen, fordi man har fundet ud af, at det måske ikke var den allerbedste idé.