runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-01-15:
Jamen jeg synes jo lige præcis, at det, vi ser i Mali nu, er resultatet af det, man valgte at gøre i Libyen med hensyn til at insistere på en militær løsning, insistere på en regimeskifteoperation i stedet for det FN-mandat, der gik på at skabe våbenhvile.
Situationen er, at der er folk fra Libyen, der er trukket ned til Mali.
Hvis ikke vi får løst de konflikter, der er politisk rundtomkring i verden, bliver vi ved med at destabilisere områder og ved med at kunne tage ud i nye krige.
Det, der undrer mig, er, hvad målet med den her operation er.
Altså, Frankrig har nogle klare økonomiske interesser.
Jeg vil gerne hjælpe befolkningen i Mali, men hvorfor ikke satse humanitært?
Hvorfor insistere på at hjælpe de franske tropper med at flytte sig rundt?
Har Frankrig brug for hjælp til at transportere deres fremmedlegionærer rundt?
Skulle vi ikke hellere satse humanitært, satse på en politisk forhandlingsløsning, så vi kunne få løst problemerne, så vi kunne få skabt et stabilt Centralafrika og et stabilt Mali, som der er behov for for at sikre befolkningens ve og vel?
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-01-15:
Skal vi fortsætte krigen, indtil al-Qaeda er udryddet i Afrika?
Det bekymrer mig meget.
Det kan have rigtig triste konsekvenser for den civile befolkning i Mali.
Og i forlængelse af det ved vi jo, at dem, der lige præcis finansierer al-Qaeda i Afrika, er folk fra diktaturstaterne i Golfen.
Hvad skal konsekvensen være for de lande?
Søren Espersen (DF), 2013-01-15:
Den her specielle mission varer jo, som hr. Villumsen ved, i 3 måneder, men for mig og for Dansk Folkeparti begyndte krigen mod al-Qaeda i 2001.
Nu er den så flyttet et andet sted hen.
Det gør den formodentlig også på det tidspunkt, hvor al-Qaeda forhåbentlig er blevet jaget ud af Mali.
Så søger de et andet sted hen, og så må kampen fortsætte der.
Den kamp mod al-Qaeda er jo aldrig standset og vil aldrig standse formodentlig, så vi må indstille os på, at det her bliver en meget, meget lang og meget, meget besværlig og sikkert også blodig krig.
Sådan er det.
Bjarne Laustsen (S), 2013-01-15:
Jeg synes, de intentioner, som hr. Christian Juhl efterlyser, faktisk er meget godt beskrevet – også i bemærkningerne til beslutningsforslaget.
Intentionen er at stoppe oprørerne, sørge for at stabilisere landet, så vi ikke får den dér totale magtovertagelse med al-Qaeda, indførelse af sharialovgivning og alt muligt andet.
Så derfor synes jeg, det er meget klart.
Der er jo ingen her i dag, der kan stå og sige, at krigen er færdig på så og så kort tid.
Men meget af det, vi har beskæftiget os med i forsvarssammenhæng – også i forhold til Libyen – er jo de her operationer, hvor vi går hurtigt ind og kommer hurtigt ud, i modsætning til operationerne i gamle dage med Cypern osv., hvor vi blev en del af problemet i stedet for en del af løsningen.
Derfor er jeg enig i, at vi skal prøve at kigge på det her, og det kan være, at der under udvalgsarbejdet kunne stilles nogle spørgsmål, så nogen kunne berige os med oplysninger om, hvordan billedet lige nøjagtig ser ud.
Men målet og intentionen tror jeg vi er meget enige om.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-01-15:
Jamen helt konkret synes jeg, at sporene fra Libyen skræmmer.
Altså, vi har lige nu en konflikt, som er affødt af en dårlig håndtering af det FN-mandat, der lå, af det brud på det FN-mandat, der lå i Libyen, som har ført til, at der ikke er kommet en forhandlingsløsning og en våbenhvile i Libyen, men en nedkæmpning og nu her en spredning af konflikten sydpå til Mali.
Det er et godt eksempel på, at hvis vi ikke får rodfæstet løsningerne, at hvis vi altid bare brager frem med militær, så bliver konflikterne ved med at fortsætte, så bliver de ved med at brede sig.
Og det er ikke en løsning, som jeg synes Danmark bør bidrage til.
Vi bør i stedet række en hjælpende humanitær hånd frem.
Troels Lund Poulsen (V), 2013-01-15:
Men vækker det ikke til eftertanke hos Enhedslisten, at den hjælpende hånd er der sådan set ikke nogen der beder om i Mali?
Det er ikke Malis regerings holdning, at man ønsker Enhedslistens hjælpende hånd, og det gør FN heller ikke.
Det, som både Malis regering beder om, og som FN beder om, er jo netop, at man stopper den voldsomme udvikling, der finder sted i øjeblikket.
Gør det slet ikke indtryk på Enhedslisten?
Er det sådan, Enhedslisten tænker: at det, FN beder om, sådan set bare er noget, FN beder om for sjovs skyld, eller er noget, som er helt uden for rækkevidde?
Det undrer lidt, for Enhedslisten lægger jo altid op til at være meget, meget positivt indstillet med hensyn til alt, hvad FN ligesom beslutter, eller hvad FN gerne ønsker, men det gælder ikke, når det angår en situation i Mali.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-01-15:
Vi er glade for aftalen, som vi har lavet med regeringen og Venstre om en fornyelse af Fornyelsesfonden.
Det er vi, fordi det allervigtigste for at skabe vækst i Danmark er, at man giver nogle bedre rammevilkår til virksomhederne; at man ikke hæver skatter og afgifter med 6 mia. kr., som regeringen har gjort, siden den tiltrådte den 3. oktober; at man kigger på produktiviteten; at man i det hele taget kigger på, hvordan vi kan forbedre vilkårene for virksomhederne.
Har virksomhederne penge til at investere, til at udvikle?
Der er da også vigtigt, at man har en finansiel sektor, som har rimelig frie rammer, som kan investere i virksomhederne i Danmark, så der bliver investeret i Danmark.
Nummer tre
løsning er også at sikre, at det store segment af SMV'er, vi har, altså af små og mellemstore virksomheder, har mulighed for at udvikle sig, og på det punkt tror jeg vi deler nogenlunde holdning også med regeringen.
Det gør vi ikke forhold til at hæve skatter og afgifter; det gør vi ikke i forhold til at binde virksomhederne ind i forskellige regler; men vi gør det ved at tro på, at små og mellemstore virksomheder skal have mulighed for at udvikle sig.
Derfor er Markedsmodningsfonden en god idé.
Vi har verdens største offentlige sektor i Danmark.
Vi Konservative mener, at den skal være mindre, men selv under en ny borgerlig regering – også med pres fra Det Konservative Folkeparti – vil vi stadig væk have en meget stor offentlig sektor i Danmark.
Så derfor vil der foregå meget udvikling, der vil foregå meget produktion i den offentlige sektor, og der er det vigtigt, at man er med til at understøtte det samspil, der vil være mellem det private og det offentlige.
Lad os tage et eksempel.
Der bliver investeret over 40 mia. kr. i nye sygehuse i Danmark i de kommende år.
Der bliver skabt en masse nye innovative løsninger, ikke kun anlægsmæssigt, fysisk, men også ved den måde, man bruger teknologien på, bruger it-systemerne på, hvad enten man er hjertepatient og kan ligge derhjemme og få en mobiltelefon til at hjælpe sig, eller hvordan man bliver medicineret osv. – altså hele det telemedicinområde, som folk har snakket om nu i 3 år, og som er begyndt at udvikle sig.
Det er en masse små danske virksomheder, som er i gang med at udvikle de ting.
Det er en flig af det.
Andre områder, hvor man kunne gå i gang med det, vil også være med til at skubbe til udviklingen blandt hele SMV-segmentet og også være med til at åbne den offentlige sektor op for at gå ind i samarbejder og partnerskaber med private virksomheder.
Så det er en rigtig god idé.
Vi er glade for at have en aftale med regeringen på det her punkt og vil følge den tæt.
Vi glæder os til løbende at høre mere fra ministeren om vores fælles projekt.
Mette Bock (LA), 2013-01-15:
Liberal Alliance var ikke med, da man vedtog udmøntningen af den såkaldte UMTS-reserve, og vi var ikke med i aftalen om Fornyelsesfonden.
Årsagen til det er selvfølgelig, at vi grundlæggende ikke tror på, at erhvervsstøtte er det, som skal skabe arbejdspladser.
Vi tror grundlæggende heller ikke på strategien om pick the winners, altså at staten kan udpege bestemte brancher eller virksomheder som dem, der skal vækste på bekostning af andre.
Statsstøtte er altså ikke vejen frem til vækst, beskæftigelse og eksport i Danmark.
Det, der er vejen frem, er de generelle rammevilkår.
Vi er som sagt imod, at man fra statens side forsøger at vælge vinderne – det klarer markedet bedst selv.
Men da der med de midler, der udmøntes med det her forslag, ikke er tale om såkaldt nye penge, men om gamle, som anvendes på en anden måde i den såkaldte Markedsmodningsfond, så kigger vi positivt på det alligevel.
Og det gør vi, fordi formålet for den nye Markedsmodningsfond er blevet bredere, end det var for den gamle, og derfor kan man gøre noget ondt mindre ved at tilslutte sig det her forslag.
Fornyelsesfonden var meget snævert fokuseret på den grønne omstilling.
Den nye fonds formål er bredere, og vi synes det virker mere fornuftigt.
Til sidst vil jeg sige, at vi generelt i Liberal Alliance er meget bekymrede for, om regeringen faktisk formår at forenkle hele det massive kompleks af regler, lovgivning og støtteordninger, som knytter sig til innovationsindsatsen i Danmark.
Vi håber, at der er lagt op til en forenkling og en styrkelse af den lovgivning, vi har på området, men vi synes, at der er meget, der tyder på, at det faktisk ikke kommer til at ske.
Alligevel vil jeg gerne konkludere, at vi støtter det fremsatte forslag – ikke fordi vi synes det er en god idé med erhvervsstøtte, men fordi vi synes at Markedsmodningsfondens bestemmelser og anvendelse af midlerne fra UMTS-reserven er bedre end den anvendelse og det formål, som lå i Fornyelsesfonden.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-01-15:
Eftersom SF's erhvervsordfører heller ikke kan være i salen til behandlingen af dette lovforslag, har hun bedt mig om på hendes vegne at holde ordførertalen til dette lovforslag også.
Med det her lovforslag følger vi op på den aftale om fordeling af indtægterne ved auktionerne over tredjegenerationsmobilnettet, som størstedelen af Folketinget står bag.
Derudover ændrer vi Fornyelsesfonden til Markedsmodningsfonden.
Denne ændring skal give en klarere afgrænsning til andre fonde og – vigtigst – give et bedre afsæt for, at store og små, nej, jeg mener små og mellemstore virksomheder kan etablere sig med nye produkter.
I en tid hvor mange virksomheder stadig gisper efter vejret, er vi i SF glade for at kunne skabe denne fond, som kan give nye produkter et skub fra idé til et produkt ... som kan give nye produkter et skub fra idé til et produkt på markedet.
Jeg skal bare lige meddele sådan for en god ordens skyld, at jeg faktisk godt kan læse.
Andreas Steenberg (RV), 2013-01-15:
Men mange af de her iværksættere oplever det, som nogle kalder Death Valley eller på dansk Dødens Dal.
Det er et udtryk for, at rigtig mange ideer aldrig bliver omsat i produktion, fordi man mangler noget hjælp til at få gang i produktionen og få lavet en virksomhed.
Den her lov afsætter årligt 135 mio. kr. i den såkaldte Markedsmodningsfond, som netop skal hjælpe med at løse den her udfordring.
Det kunne f.eks. være i forhold til at hjælpe en iværksætter med at få lavet et produkt ud fra den idé, iværksætteren har, og det kunne være at få testet produktet, så det lever op til de krav, der er, til dokumentation og alt muligt andet.
Det er altså en lang række muligheder for at hjælpe iværksættere i gang, så de kan få lavet en virksomhed, som kan skabe job og indtjening i Danmark.
Pengene fra indsatsen kommer fra de penge, som teleselskaberne har betalt til staten for at få ret til at udbyde de her 800 MHz-frekvenser.
Det er et bredt forlig med den borgerlige del af oppositionen, V og K, og vi er rigtig glade for de borgerliges støtte til at lave det her erhvervsinitiativ, som vi forventer os meget af.
Radikale Venstre kan tilslutte sig lovforslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-01-15:
Det her lovforslag er jo, som det er blevet sagt tidligere, en udmøntning af en aftale indgået mellem regeringen, Venstre og De Konservative, og det er jo faktisk et af de steder, hvor Dansk Folkeparti ikke er med i en aftale.
Det er ikke ret mange steder, det er tilfældet, og det er vi selvfølgelig meget glade for, fordi vi gerne påtager os et ansvar, når det gælder, og også gerne vil være med til at forhandle.
Men det her er en gammel aftale, som begyndte at gro for mange, mange år siden, faktisk helt tilbage under Poul Nyrup Rasmussens regering, hvilket har betydet, at det var en aftale, vi ikke var med i.
For pengene bliver jo brugt relativt godt i det her forslag.
Der står jo, at der årligt vil blive tilført 135 mio. kr. fra 2013 og frem til 2015.
Det er trods alt mange penge, og derfor kan man måske også godt more sig lidt over, at der står, at lovforslaget skønnes at have positive økonomiske konsekvenser for erhvervslivet.
Jeg vil næsten sige: Det manglede da også bare.
For hvis ikke det har nogen som helst positive konsekvenser, hvorfor skulle man så vælge at bruge 3 gange 135 mio. kr.?
Så jeg håber så sandelig, at ministeren ikke bare har en formodning og har gjort et skøn, men at man også har en klokkeklar overbevisning om, at det her selvfølgelig har positive konsekvenser.
Ellers er det jo sådan set penge ud af vinduet.
Vi er ikke med i aftalen, men vi vil gerne støtte forslaget alligevel, for vi synes, at det er vigtige emner og vigtige prioriteringer.
Innovation, udvikling af danske arbejdspladser, dansk knowhow og danske produkter, er jo noget, som er helt grundlæggende og basalt vigtigt, hvis vi skal blive ved med at være en eksportnation, som også forstår at udvikle vores produkter.
Så vi støtter lovforslaget, og på den baggrund kan ministeren jo hurtigt regne ud, at der er flertal – det var der så også i forvejen.
Benny Engelbrecht (S), 2013-01-15:
Tak, formand.
Jeg vil starte med at sige tak for Venstres positive tilkendegivelser i forhold til lovforslaget og sådan set også sige tak til både Venstre og De Konservative for det samarbejde, der har været i forbindelse med finansloven og det konkrete forslag.
Det er afgørende for Socialdemokraterne at få sat skub i vækst og beskæftigelse.
Det er nødvendigt for at få Danmark sikkert gennem krisen, og for at vi har råd til den velfærd, vi gerne vil have.
Derfor er det afgørende, at erhvervslivet har de bedst mulige rammebetingelser, så virksomhederne kan få gang i eksporten og dermed ansætte flere folk.
I den forbindelse er innovation et nøglebegreb.
Derfor skal flere virksomheder have mere ud af deres innovation, samtidig med at den offentlige sektors potentiale for at understøtte og anvende innovation skal udnyttes bedre.
Med det aktuelle lovforslag omdannes Fornyelsesfonden til Markedsmodningsfonden.
Forslaget er, som det også blev nævnt af Venstres ordfører, hr. Kim Andersen, en del af aftalen om udmøntningen af UMTS-reserven, der er indgået mellem regeringen, Venstre og De Konservative.
Formålet er at skabe fornyet vækst, beskæftigelse og eksport i danske små og mellemstore virksomheder samt at fremme innovationsfremmende offentlig efterspørgsel.
Fonden skal således fokusere og målrette dens midler inden for områder, hvor dansk erhvervsliv har særlige styrker og potentialer, samt bistå små og mellemstore virksomheder med at klare de udfordringer, som de støder på i markedsmodningsfasen.
Samtidig skal fonden være med til at understøtte, at det offentlige via deres indkøb i højere grad, end det sker i dag, er med til at fremme udviklingen af virksomhedernes innovative løsninger.
Markedsmodningsfonden skal, som navnet også antyder, fokusere på selve markedsmodningsfasen af produkter og serviceydelser.
På den måde sikres en klarere arbejdsdeling mellem fonden og de øvrige statslige innovationsordninger, og det er godt.
Derfor skal omdannelsen også ses som en bestræbelse på at lancere et mere overskueligt dansk innovationssystem med en forenkling af de statslige støtteordninger.
Det vurderes, at lovforslaget vil have positive økonomiske konsekvenser for erhvervslivet, da fonden forventer at styrke virksomhedernes konkurrenceevne.
I den forbindelse har jeg med tilfredshed noteret, at de modtagne høringssvar generelt har været positive, og at erhvervslivet ser tiltaget som et velkomment bidrag til at få sat gang i hjulene og skabe vækst og arbejdspladser, og at man derfor bakker op om både fondens formål og fondens indsatsområder.
Med de ord tilslutter Socialdemokraterne sig forslaget.
Kim Andersen (V), 2013-01-15:
Også dette forslag er fra erhvervs- og vækstministeren, og det kan umiddelbart synes som et mindre og noget teknisk forslag.
Det drejer sig om at omdanne fond til grøn omstilling og erhvervsmæssig fornyelse, den såkaldte Fornyelsesfond, til en Markedsmodningsfond.
Det er udløberen af en aftale mellem regeringen, Venstre og Konservative fra efteråret 2012 – udmøntningen af de såkaldte UMTS-midler.
Forslaget indebærer, at der altså kan dannes denne fond, som skal arbejde fremadrettet med markedsmodning, i øvrigt i forlængelse af rigtig gode erfaringer, som blev gjort inden for Fornyelsesfondens virke i forhold til markedsmodning.
Samtidig skal fonden bidrage til at skabe vækst, beskæftigelse og eksport i små og mellemstore virksomheder, og fonden skal arbejde med en innovationsfremmende offentlig efterspørgsel og i det hele taget fremme samvirket mellem offentlig og privat virksomhed.
Venstre kan støtte forslaget fra erhvervs- og vækstministeren.
Vi synes, det er et fornuftigt forslag, og det er en logisk konsekvens af aftalen fra oktober om UMTS-midlerne.
I det hele taget er det jo sådan, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, fra politisk side for at fremme innovation, for at fremme samspillet mellem offentlig og privat virksomhed.
Vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at vi hurtigt får markedsmodnet ideer, opfindelser, udviklingsprodukter, sådan at de kommer fra laboratorierne og fra tegnebordene ud i produktionen og ud til forbrugerne.
Det er mere end nogen sinde vigtigt.
I det hele taget er det jo uhyre væsentligt, at vi har fokus på at understøtte og inspirere til mere erhvervsudvikling.
Der er så stærkt brug for, at vi fremmer kreativiteten, at vi i højere grad får forbedret konkurrenceforholdene i Danmark, og at vi får skabt virkelyst.
Og iværksættergenet skal udløses.
Vi skal have et syn på erhvervslivet, sådan at det er understøttet af det offentlige, og at det er positivt, at vi bruger mindre tid og energi på at være myndighed og kontrollere og mere tid på at vejlede og befordre erhvervslivets tanker og ideer.
Vi er bagefter i forhold til investeringer herhjemme; vi har tabt konkurrencekraft, vi mister arbejdspladser.
Jeg håber, det her kan være om end et lille, så dog et skridt fremad til at hjælpe virksomhederne til at forbedre konkurrenceevnen og til at generere samvirket mellem offentlig og privat virksomhed.
Med de ord vil vi gerne tilsige forslaget vores støtte og velvillige behandling i udvalget.
Andreas Steenberg (RV), 2013-01-15:
Jeg skal holde talen her på vegne af vores forbrugerordfører, fru Lotte Rod, som sidder i et andet møde.
Det her lovforslag er en del af regeringens forbrugerudspil, som kom for et halvt års tid siden.
Lovforslaget vil give Forbrugerombudsmanden øgede muligheder for at kontrollere den finansielle sektor, og det her lovforslag forbyder også alkoholreklamer rettet mod børn og unge.
Med lovforslaget får Forbrugerombudsmanden bedre muligheder for at skride ind over for finansielle virksomheder.
Forbrugerombudsmanden kan fremover anvende markedsføringslovens regler om vildledning og købsopfordringer over for finansielle virksomheder, samtidig med at Forbrugerombudsmanden får mulighed for at behandle sager om pris- og risikooplysninger for finansielle produkter.
Tilsynet med de finansielle virksomheder kommer under Forbrugerombudsmandens generelle tilsynskompetence, som gælder over for alle typer af erhvervsdrivende, således at finansielle virksomheder og andre virksomheder behandles efter samme regler, når de driver erhvervsvirksomhed.
Forslaget ændrer ikke ved, at det fortsat er Finanstilsynet, som har hovedansvaret for tilsynet med de finansielle virksomheder.
Forbrugerombudsmanden får også mulighed for at anlægge individuelle erstatningssager og for at udstede administrative bødeforlæg.
Det gør Forbrugerombudsmandens tilsyn mere effektivt, da individuelle erstatningssager vil være mindre ressourcekrævende, ligesom administrative bøder i ukomplicerede sager vil sikre en smidigere og kortere sagsbehandlingstid.
Til sidst er det værd at nævne, at vi styrker beskyttelsen af børn og unge ved at præcisere, at markedsføring rettet mod børn og unge ikke må indeholde billeder eller omtale eller henvisninger til alkohol og andre rusmidler.
På vegne af fru Lotte Rod og Det Radikale Venstre vil jeg sige, at vi støtter lovforslaget.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-01-15:
Da SF's erhvervsordfører ikke kan være til stede i dag, skal jeg hermed holde følgende ordførertale på vegne af SF's ordfører.
I det her forslag er der tre hovedområder, som vi gerne vil fremhæve, og som vi i SF er særlig glade for.
Det er for det første markedsføring af finansielle produkter, for det andet markedsføring af alkoholprodukter over for børn, og for det tredje giver det her lovforslag Forbrugerombudsmanden mulighed for at anlægge individuelle erstatningssager og udstede administrative bødeforlæg.
Vi står i dag med et lovforslag, som på den ene side betyder en øget forbrugerbeskyttelse, og på den anden side sætter et hegn op for, hvor meget rusmidler såsom alkohol må benyttes som blikfang for at sælge et produkt.
Når det kommer til finansielle produkter, så ligestiller vi med lovforslaget disse med andre produkter i forhold til markedsføringsloven.
Forbrugerombudsmanden får mulighed for at tage sager op over for finansielle virksomheder, og det er et godt skridt i retning af en tiltrængt normalisering af området.
Alt i alt er der tale om fornuftige ændringer.
På den baggrund støtter SF lovforslaget.
Mette Bock (LA), 2013-01-15:
Først vil jeg gerne henlede opmærksomheden på, at rigtig mange organisationer har protesteret over den korte høringsfrist.
Det synes snarere at være reglen end undtagelsen, at høringsfristerne er så korte, at det giver helt urimelige betingelser for de interessenter, der skal høres.
Det er en uskik.
Jeg synes, det krænker grundlæggende principper for god lovgivningsproces, og det må høre op.
Lovsjusk kan ingen være tjent med.
Så til forslagets indhold.
Jeg synes, at vi i forvejen har en kompliceret og detaljeret lovgivning på området, så der er ikke behov for flere regler og mere lovgivning, men for færre regler og enklere lovgivning.
Hvis der skal mere lovgivning til, skal der være klare argumenter til stede.
Jeg synes ikke, at der er klare argumenter.
Som flere høringsparter anfører, er det ud fra en retssikkerhedsmæssig betragtning betænkeligt, at man nu agter at indføre dobbelttilsyn på det finansielle område.
Det vil sløre gennemsigtigheden, og det vil svække både virksomheders og forbrugeres mulighed for at navigere i systemet og rette henvendelse til den rette myndighed.
Hertil kommer, at det generelt er en dårlig idé at bemyndige to tilsynsmyndigheder med kompetence inden for samme område.
Hvad angår markedsføring af rusmidler, synes vi ikke, der er behov for yderligere restriktioner.
I stedet for at lovgive bør vi måske en gang imellem skabe mere debat og bevidsthed om forældreansvar i forhold til børns alkoholforbrug.
Lovgivningen kan nu engang ikke løse alle problemer i dette menneskeliv.
Der er i lovforslaget også lagt op til, at Forbrugerombudsmandens processuelle beføjelser udvides til bl.a. adgang til at anlægge individuelle erstatningssager.
Her synes vi i Liberal Alliance, som det også er påpeget af Realkreditrådet, at forbrugerne er bedre stillet ved at få behandlet erstatningskrav ved de private ankenævn.
Endelig finder vi, at forslagets § 1, stk. 9, vedrørende bemyndigelse til at udstede administrative bøder er et skråplan.
Intentionen, der angiveligt er en smidigere og hurtigere sagsgang, tilslutter vi os, men administrative bøder er et skråplan set ud fra et retssikkerhedssynspunkt.
Så samlet set kan Liberal Alliance derfor ikke tilslutte sig forslaget.