Jens Kirk (V), 2009-05-14:
Der bor i alt ca. 745.000 mennesker i landdistrikterne eller mellem 13 og 14 pct. af Danmarks befolkning.
Det er for landsbyer med under 200 indbyggere.
Tager vi dem med med fra 200 til 1.000 indbyggere, er vi faktisk oppe på over 1 million mennesker eller 21 pct. af Danmarks befolkning eller hver femte, der bor i det, jeg vil kalde landdistrikterne.
I Venstre finder vi det vigtigt, at vi ikke glemmer den befolkningsgruppe, som bor på landet og i de mindre byer, og det er således afgørende, at vi sikrer, at de får adgang til udviklingsmuligheder og service, der svarer til, hvad den øvrige befolkning får.
Ellers risikerer vi, at landdistrikterne affolkes yderligere.
Det skal siges, at der inden for de sidste år har været en affolkning på en lille procent i gennemsnit.
Kommunalreformen har medført større og mere bæredygtige kommuner og dermed også skabt et større og bedre fundament for at styrke indsatsen i landdistriktsområderne.
En undersøgelse viser, at cirka tre fjerdedele af de nye kommuner i større eller mindre omfang har udarbejdet en landdistriktspolitik eller har planer om det.
Det er positivt, at kommunerne tager landdistrikternes vilkår seriøst, og at kommunalreformen i mange tilfælde har medført en opprioritering af landdistriktsindsatsen.
I mange kommuner er der ansat en landdistriktskoordinator, og der er etableret landdistriktspuljer, hvor lokale borgere og virksomheder har mulighed for at søge tilskud til forskellige projekter.
I øjeblikket befinder vi os i en global krise.
Jeg skal ikke komme meget ind på, hvad der er sat i værk; det har de to ministre allerede berørt.
Det er jo fremstillingserhvervene, der rammes mest, da vi er et eksportland.
Hvem er så involveret?
Ja, landdistriktspolitikken og den regionale udvikling er et komplekst område; der er mange ministerier involveret i større eller mindre grad.
F.eks. kan nævnes Klima- og Energiministeriet, som har gjort, at vi har lavet en energiaftale.
I øjeblikket er der flere kommuner, der er ved at have deres planer for vindmøller på plads.
Der har vi sammen med forligspartnerne indføjet, at ejerskab er en del af det - 20 pct.
Det seneste er, at vi i et forsøgsområde for havvindmøller har fået lavet det sådan, at lokalbefolkningen som parameter kan få hele ejerskabet, hvis de ønsker det.
Det vil sige, at en vindmølle lige pludselig bliver køn i stedet for at være et monstrum, der forstyrrer.
Vi kan tage Kulturministeriet - det er også noget.
Miljøministeriet: Der er mange ting - natur, turisme og nationalparker er kommet til, og der er kommet mange flere sommerhuse; 8.000 er der givet tilladelse til.
Plankompetencen: Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri har en plan helt frem til 2013, hvor der gives et årligt tilskud, hvor der tages penge hjem fra EU.
Jeg skal ikke komme ind på alle dele, men vi har jo en akse 1 med kompetence og innovation.
Vi har en akse 2, som handler om østøtte, vådområder, randzoner, miljøbetinget støtte osv.
Og endelig har vi akse 3 og 4 vedrørende arbejdspladser, attraktive levevilkår i landdistrikterne samt Leader, kulturaktiviteter og aktiviteter for børn og unge i landdistrikterne.
Og derudover har vi jo LAG'erne, som bevilges omkring 100 mio. kr. Vi har LAG'er i mange af kommunerne nu, og de er et godt netværk for landdistriktsudviklingen i kommunerne.
Og til alle de projekter, der kommer derfra, og til de midler, der er til rådighed, er der en god og stor søgning, således at der i 2007, hvor der var sat 560 mio. kr. af i alt til opgaverne, blev ansøgt om 1.331 mio. kr.
Der gøres altså en kæmpe indsats for at finde nogle initiativer, vi kan sætte i værk, og der er god afsætning.
Det er meget vigtigt for Venstre, at den udvikling, der er i landdistrikterne, i høj grad hviler på lokale afgørelser og initiativer.
Lokale kræfter er bedst, og der er ingen tvivl om, at de lokale LAG'er er en meget vigtig del af landdistriktsprogrammet.
De lokale aktionsgrupper er også et vigtigt redskab for at udvikle fiskeriet i yderområderne, særlig efter indførelsen af FKA- og puljeordninger og den nye fiskeriordning, som indgår i fiskeriudviklingsprogrammet 2007-2013.
Det drejer sig f.eks. om modernisering af fiskerfartøjer, bæredygtig udvikling af fiskeriområder, forarbejdning, yngre fiskere, miljøvenlig akvakultur og dyresundhedsforanstaltninger m.m.
Endelig er der Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse: Sygehusstrukturen har der været meget stor debat om regionalt og vel også ude i den enkelte kommune.
Det vigtigste i den debat er vel, at vi får nogle gode og moderne sygehuse, som kan klare stort set alt i dag, men at vi også har det præhospitale i orden.
Det skal vi i allerhøjeste grad have på plads, så vi er sikrede.
Om det i sidste ende skal være en helikopterordning for os, skal jeg ikke afgøre, men det er vigtigt at sige, at det skal være i orden.
Med hensyn til videnskab og teknologi kan vi se bredbåndsnet og innovationsnetværk.
Fra Skatteministeriet: kørselsfradrag i yderkommunerne.
Transportministeriet: Der er kommet 200 mio. kr. ekstra til øerne og hjælp til kommunernes færgeforbindelser.
Undervisningsministeriet: Udbuddet, et administrationsbidrag til udkantsgymnasier.
Der er også noget på vej til produktionsskoler fra den 1. januar 2010.
Og endelig, som vi havde en lille debat om før, den sociale arv: Når vi læser landdistriktsredegørelsen, kan vi jo se, at den er ved at blive brudt - lige så meget i landdistriktsområderne som i byområderne; der er stort set lige mange, der tager en videregående uddannelse.
Hvad grundskoler og gymnasiale uddannelser angår, går de fleste unge videre og får det, vi kalder en uddannelse, enten en erhvervsfaglig eller en videregående uddannelse.
Så kan man spørge, hvad vi har af muligheder og udfordringer for at få mere liv derude.
Der er mange ting, vi ikke kan bestemme, men vi har været inde på at drøfte plankompetencen.
Alle kommuner er i gang med at lave en ny kommuneplan, som er oppe til revision.
Det er meget vigtigt.
Jeg vil gerne sige her i den forbindelse, at de enkelte landsbyer i kommunerne er agtpågivende og tager del i den planlægning, der nu skal være for den enkelte landsby - om, hvor brede vejene skal være, hvordan fortovene skal være, om husene skal ligge ud til vejene eller væk fra vejene osv.
Der har de muligheder.
Det er man i fuld gang med, og de planer skal vel vedtages i de nye byråd, som vælges her til efteråret.
Der har landsbyerne virkelig en mulighed for at påvirke deres egen bosætningsform.
Man kan også tage skolelukninger, som der har været meget debat om.
Jeg må sige fra den stol, jeg sidder på, at det nærmere er en konsekvens
det er ikke skolelukninger, der er skyld i landdistrikternes tilbagegang.
Men vi må lægge vægt på, at der i skolerne er faglighed og tryghed, og de mindre skoler i nogle af de tyndtbefolkede områder har jo fået den mulighed, at der kan være en fælles administration.
Således kunne man måske godt tænke sig, at det var lærerne, der blev fragtet lidt rundt eller kørte rundt mellem de små skoler, hvis vi skal bruge linjefagslærere i linjefagene.
Butiksdøden er det svært at stille noget op imod.
Nogle mener, at lukkeloven, hvis vi bevarer den striks, kan hindre butiksdøden.
Men nogle af os har måske et andelsbevis, og vi ved jo godt, at vi, 2 måneder efter vi har købt det, handler i supermarkedet igen.
Det er jo ikke det, der skal holde liv i butikkerne; det er, at vi ligesom sætter os for, at vi lokalt vil handle i den butik, så det ikke bare er nogle småting, vi går hen og henter, og så er butikken væk, når vi har behov for den.
Vi har nogle vaner; mennesker vil gerne have nogle oplevelser, derfor tager de til butikscentrene.
Jeg tror ikke, at lukkeloven, selv om den var meget mere striks, end den er i dag, ville kunne hindre det.
Vindmøller og lokalt ejerskab har vi snakket om.
Man kan også tage boligrenoveringer og landsbyfornyelse: Der er sat noget i gang både fra Indenrigs- og Socialministeriet og fra Fødevareministeriet i fem kommuner.
Lad os se, hvad det bliver til.
Der er nogle millioner kroner til boligrenovering, og der kan jeg se hr. Flemming Bonne for mig igen nævne hr. Erling Bonnesen fra Venstre og sige, at han har været ude og sige noget om penge.
Vi har de der 12-13 mio. kr.
Lad os nu se, hvordan aftrækket på dem er.
Hvis der virkelig viser sig at være godt aftræk på dem, skal vi måske ind.
Man kunne også sige, at vi skal i gang med landbrugsloven.
Det kunne måske være en idé at indføje en ting om, at man skal rydde op efter sig, hvis man ikke skal bruge ejendom nummer to eller tre, når man køber de bygninger.
Der kunne måske gøres nogle ting, men vi kræver det der.
Det er i hvert fald sikkert, at der er nok at tage fat på.
Men der er også mange muligheder, og med de initiativrige folk, vi har på landet, er jeg slet ikke så nervøs.
Men vi skal huske herinde, at hvis vi vil bevare en positiv udvikling på landet, skal der være plads til både udvikling og natur, for ellers dør landdistrikterne.
Det vil sige endnu en gang: Der skal være plads til udvikling, fornyelse og vækst.
Ellers dør det.
Sluttelig har jeg følgende forslag til vedtagelse fra Venstre, De Konservative, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance:
Forslag til vedtagelse »Folketinget anerkender, at der er iværksat en lang række statslige initiativer til gavn for udviklingen i landdistrikterne og en løbende overvågning af landdistriktsudviklingen.
Folketinget pålægger regeringen at afgive en ny status i foråret 2011, hvor resultaterne af den løbende overvågning afrapporteres, bl.a. i forhold til bosætning og erhvervsudvikling.
Folketinget anerkender videre, at et folketingsflertal har iværksat flere initiativer, der sigter på at mildne konsekvenserne af den internationale økonomiske krise.
Folketinget anmoder om, at den kommende regionalpolitiske redegørelse særskilt belyser, hvordan de økonomiske konjunkturer påvirker den regionale udvikling i ledigheden.
Folketinget anerkender, at regeringen med udspillet om »Grøn Vækst« understøtter, at der vil kunne ske fuld hjemtagning af landdistriktsmidlerne.
Folketinget vurderer ligeledes, at landdistriktsprogrammets fortsatte indsats for de lokale aktionsgrupper samt indsatsen over for børn og unge i landdistrikterne og den særlige indsats for landbrug på øerne indgår som et værdifuldt element i den samlede politik for landdistriktsudvikling.«