runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2010-10-13:
Altså, man skal jo kigge på tallene som det, de er.
Man skal se dem, i forhold til hvad det er for nogle opgaver, der skal løses.
Når finansministeren siger, at vi aldrig nogen sinde i danmarkshistorien har brugt så mange penge på det offentlige, som vi gør nu, så svarer det jo sådan set bare til, at jeg kunne sige, at vi heller aldrig nogen sinde i danmarkshistorien har haft så højt et årstal.
Man skal se på, hvad der er udfordringer, hvad der er af opgaver, hvad det er, kommunerne skal løse, hvad den demografiske udvikling er, hvor mange flere ældre der bliver, hvor mange flere børn der bliver osv. osv.
Det er jo det, man skal kigge på for at kunne se, hvad der er virkelighed.
Sagen er den, at Forbundet af Offentligt Ansatte, FOA, har lavet den her rundspørge om kommunernes budgetter, og i den er der 85 pct. af kommunerne, der svarer, at de skal spare.
85 pct. af kommunerne svarer, at de skal spare, og de svarer, at de skal spare som følge af regeringens nulvækst.
Så det, finansministeren siger, om, at der er så og så mange flere penge, hænger ikke sammen.
Man skriver ind i genopretningsplanen, at parterne med aftale om genopretning af dansk økonomi er enige om at fastholde den nuværende høje budgetramme til kernevelfærden.
Der skal dermed ikke spares i kommunerne i årene fremover osv.
Men det, 85 pct. af landets kommuner oplever, er jo, at der skal spares.
Mange kommuner nævner, at det er på børneområdet, på det sociale område og på ældreområdet, og så har vi folkeskoleområdet, hvor der også skal spares.
Så danskerne oplever, at der bliver ringere velfærd, og at det ikke passede, da regeringen sagde, at nulvækst ikke ville betyde ringere velfærd.
Det var simpelt hen en usandhed, og det virker, som om det er blevet en kedelig vane for regeringen at turnere rundt og tale usandt.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-13:
Det offentlige forbrug og de kommunale budgetter er steget markant siden 2001.
Når 2010 er gået, forventer vi en stigning i det samlede offentlige forbrug på knap 70 mia. kr. siden 2001, vel at mærke efter korrektion for den almindelige pris- og lønudvikling.
Det samlede offentlige forbrug har dermed aldrig været højere i nationens historie.
Langt den største stigning i forbruget er prioriteret til den borgernære service i kommuner og regioner, herunder socialområdet og sundhedsområdet.
Regeringen indgår så årligt aftaler med Kommunernes Landsforening, og det har vi også gjort i år for 2011, og den aftale indebærer, at kommunerne kan have uændrede budgetter i de kommende år.
Kommunernes budgetter reguleres tilmed med stigningen i priser og lønninger, og derfor sikrer aftalen med kommunerne for 2011, at man kan videreføre det aktuelle meget høje budgetniveau for 2010.
Kommunerne kan således købe de samme varer og tjenesteydelser, som de købte i år, til næste år, fordi beløbet reguleres med prisudviklingen, og de kan have det samme personale, fordi den sum reguleres med lønudviklingen.
Så situationen for kommunerne er i Danmark anderledes end i mange andre lande, fordi vi jo afskærmer kommunerne fra krisens virkninger.
Jeg vil gerne gentage over for hr. Rasmus Prehn, at kommunerne får 8.486,5 mio. kr. mere i 2011 end i 2010, og hr. Rasmus Prehn skylder stadig at give et svar på, hvordan det kan betegnes som en besparelse.
Rasmus Prehn (S), 2010-10-13:
Tak, og jeg skal læse op igen: Hvad er ministerens svar til de mange danskere, som stolede på, at regeringen talte sandt, da den sagde, at nulvækst ikke medførte nedskæringer, men som nu ifølge en undersøgelse foretaget af FOA kan se frem til nedskæringer og dårligere velfærdsservice på bl.a. børneområdet, ældreområdet og socialområdet, samtidig med at langt de fleste kommuner angiver regeringens nulvækst som baggrunden for nedskæringerne?
Hvad er ministerens svar til de mange danskere, som stolede på, at regeringen talte sandt, da den sagde, at nulvækst ikke medførte nedskæringer, men som nu ifølge en undersøgelse foretaget af FOA kan se frem til nedskæringer og dårligere velfærdsservice på bl.a. børneområdet, ældreområdet og socialområdet, samtidig med at langt de fleste kommuner angiver regeringens nulvækst som baggrunden for nedskæringerne?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-13:
Jeg er nødt til at sige til hr. Rasmus Prehn, at jeg ikke nævner mange forskellige tal.
Det er noget hokuspokus, hr. Rasmus Prehn står og siger.
I 2011 får kommunerne 8.486,5 mio. kr. mere i indtægt, end de havde i 2010, og hvordan kan det være en besparelse, må jeg spørge hr. Rasmus Prehn.
Det tror jeg vi gerne vil høre en forklaring på.
Så nævnte jeg bare Aalborg, for den kender hr. Rasmus Prehn, og her får man altså 234,6 mio. kr. mere i 2011, end man får i 2010.
Hvordan kan det være en besparelse?
Jeg har svært ved at forstå det.
Rasmus Prehn (S), 2010-10-13:
Der er mange bortforklaringer og mange tal i luften, som jeg tror tjener det formål at forvirre borgerne.
Finansministeren har svært ved at stå på mål for det, der sker ude i kommunerne, så jo flere tal der ligesom bliver hvirvlet op i luften, jo mere kan man forvirre billedet.
Nu er sagen jo den, hvis vi helt konkret tager Aalborg Kommune, at det heldigvis er sådan, at det ikke kun er mig, der er rigtig glad for Aalborg.
Der er mange, der er glade for Aalborg, og det betyder, at der er mange, der er flyttet til Aalborg, så Aalborg Kommune er blevet større bare på det seneste år.
Derfor kommer der også flere indtægter, men der kommer jo også flere udgifter, så man kan altså ikke bare tage de tal og så sammenligne dem.
Det er jo det samme som at sammenligne pærer og bananer.
Der er kommet flere indbyggere i Aalborg, fordi Aalborg er en populær kommune, en god kommune, et sted, hvor folk gerne vil bo, et sted med et universitet osv., et sted hvor det er spændende, hvor der er gang i den, og hvor der er udvikling.
Men der er også store udgifter, og derfor er man på grund af regeringens nulvækst nu i en situation, hvor der skal spares, og det går ud over noget af det vigtigste, vi har, nemlig vores børns fremtid.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-13:
Jeg er nødt til bare at gentage stille og roligt over for hr. Rasmus Prehn, at Aalborg Kommune havde indtægter fra skatter, tilskud og udligning på 10 mia. og 731 mio. kr. i 2010.
Hvis Aalborg Kommune må spare, må det jo være, fordi man har overskredet og ikke har kunnet styre økonomien i 2009 og derfor nu er ved at tilpasse den, men det er jo ikke anderledes for Aalborg Kommune, end det er for hr. Rasmus Prehn og mig.
Hvis vi bruger flere penge, end vi tjener, skal man jo på et eller andet tidspunkt få indtægter og udgifter til at hænge sammen.
Det, jeg kan konstatere, er, at i 2011 får kommunerne altså 8.486,5 mio. kr. mere, end de gjorde i 2010, og jeg tror, det efter almindelige menneskers opfattelse ikke er udtryk for en besparelse.
Rasmus Prehn (S), 2010-10-13:
Jeg kan godt forstå, at finansministeren er nødt til lidt febrilsk og forfjamsket at lede rundt efter tallene, for der skal virkelig ledes godt og grundigt for at finde en bare nogenlunde god forklaring på de her ting.
Sagen er den, at når det var i 2009, man brugte helt vildt, som ministeren siger, så er det jo et spørgsmål om, at man allerede dengang var presset på velfærden.
Man var nødt til at bruge de penge.
Nu har finansministeren og regeringen lagt op til, at de penge, man har brugt for meget, skal man nu spare, så oveni at man skal spare meget, skal man spare endnu mere.
I sin udregning har Danmarks Lærerforening lagt op til, at man er oppe på en besparelse på 376 mio. kr. bare på folkeskolen, så hvis vi tager folkeskolen ud, bliver der skåret voldsomt.
Der er lavet beregninger, hvor man også kigger på, hvor mange skoleelever der er, og hvad der så er pr. elev.
Der er også mindre.
Nu nævner finansministeren så Aalborg Kommune, som jeg ganske rigtigt er rigtig stolt af at repræsentere her i Folketinget, for det en fantastisk kommune.
Men også her er det svært at få enderne til at nå sammen.
Er det udtryk for det, regeringen kalder en folkeskole i verdensklasse, at man nu ikke engang kan få lov at lære at svømme længere?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-13:
Hvis vi nu tager kommunerne under et, får kommunerne i 2011 sammenlagt i skatter, udligning og – for at være helt nøjagtig – bloktilskud over 8.486,5 mio. kr. mere i 2011 end i 2010.
Hvis vi tager – og det ved jeg jo, at hr. Rasmus Prehn er meget glad for – hr. Rasmus Prehns by, Aalborg, så får Aalborg 234,6 mio. kr. mere i 2011, end man gjorde i 2010.
Og det illustrerer jo meget nøje det, som regeringen har sagt, nemlig at vi fastholder det høje udgiftsniveau, vi har – vi fremskriver det med pris- og lønudviklingen.
Så der er jo altså ikke den nedskæring, som hr. Rasmus Prehn taler om.
Det er muligt, at hr. Rasmus Prehn lader sig forlede af, at landets kommuner i 2009 disponerede helt vildt og brugte 5 mia. kr. mere end budgetteret, men det skal jo ikke forplumre den her diskussion om, at kommunerne tilføres 8.486,5 mio. kr. mere i 2011 end i 2010.
Rasmus Prehn (S), 2010-10-13:
Tak til finansministeren for at repetere det, som vi alle sammen har kunnet følge med i på tv, nemlig at regeringen, i hvert fald i tale, har meget høje ambitioner på folkeskoleområdet.
Man skal have flere timer osv. osv., men sagen er jo den stik modsatte ude i virkeligheden.
Det kan nok være, at finansministeren taler om, at der er lidt færre elever osv., men sagen er jo den, at man, hvis man går ind og kigger på, hvad der er af penge pr. elev til normalundervisning, så kan se, at der er kommet færre penge.
Så det er ikke bare et spørgsmål om, at der er kommet færre penge, som svarer til det antal elever, der er – næh, kigger man på, hvad der er til den enkelte elev, er der også kommet mindre.
Hvordan kan finansministeren, hvordan kan regeringen med sine flotte ambitioner få det til at hænge sammen – mere undervisning og det ene med det andet – når der rent faktisk er kommet færre penge?
Mange steder sker der også skolelukninger, sådan at eleverne får længere at rejse for at komme til en folkeskole, og så lokalsamfundene bliver lagt øde osv.
Hvordan kan man tale om en folkeskole i verdensklasse, når man samtidig skærer ned, også når vi kigger på, hvad der er i kroner og øre til den enkelte elev?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-13:
Lad mig slå klart fast, at det er regeringens ambition, at de danske skoleelever skal være blandt de dygtigste i verden.
Skal vi have verdens bedste folkeskole, er det jo ikke nok, at vi bruger en masse penge.
Vi skal også bruge pengene rigtigt, og vi skal turde tænke nyt.
Vi har derfor gennemført et 360-graders-eftersyn af den danske folkeskole, og derigennem har vi afdækket styrker og svagheder ved den danske folkeskole.
Som det formentlig er spørgeren bekendt, har der været et faldende elevtal i folkeskolen i de seneste år.
Det fald forventes at fortsætte i de kommende år som følge af den demografiske udvikling.
Færre elever bør således, alt andet lige,
medføre, at der bruges færre ressourcer i folkeskolen, og i det lys forekommer det meget naturligt, at en række kommuner tilpasser udgifterne på folkeskolen i forbindelse med budgetlægningen.
Rasmus Prehn (S), 2010-10-13:
Vil ministeren forklare, hvordan regeringens målsætning om, at danske skolebørn skal være blandt de dygtigste i verden, hænger sammen med, at en ny opgørelse viser, at 45 af de 54 kommuner, der har indgået budgetforlig, skærer ned på folkeskolen?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-13:
Der ydes en stor og prisværdig indsats i kommunerne.
Det, jeg opponerer imod, vil jeg sige til hr. Rasmus Prehn, er de åbenbare usandheder, som hr. Rasmus Prehn kommer med, nemlig at regeringens politik medfører, at kommunerne skal spare.
Jeg vil gerne gentage igen for hr. Rasmus Prehn: Alle kommuner får til næste år, i 2011, 8.486,5 mio. kr. mere, end de fik 2010.
Det kan ikke være en besparelse.
Det er flere indtægter, kommunerne får.
Så har vi jo kommunalt selvstyre her i landet, og der må man jo foretage forskellige prioriteringer.
Men det er jo klart uholdbart, at man ikke, når man lægger budgetter og laver kæmpe overskridelser på de budgetter, så ikke skal bringe balance i det igen.
Det skal vi jo alle sammen, hvis der er ubalance i budgetterne.
Det skal staten, det skal regionerne, det skal kommunerne, det skal virksomhederne, det skal du og jeg, havde jeg nær sagt – der skal bringes orden i det, og derfor er det jo et vilkår.
Men det er ikke på grund af regeringens politik, for vi har tilført flere ressourcer, rent faktisk 2,8 pct. mere i 2011 end 2010.
Rasmus Prehn (S), 2010-10-13:
Jeg er dog glad for, at finansministeren lige fik rettet op på det med, at man jo bare gjorde det forkert ude i kommunerne, altså at finansministeren også her fra Folketinget fik sagt, at de faktisk gør, hvad de kan ude i kommunerne.
For det ville være kedeligt, hvis vi skulle stå her i Folketingssalen og gøre os til nogle, der vidste, lige hvordan det skulle være, og så tale grimt om kommunerne.
Jeg er sikker på, at man i kommunerne gør sit alleryderste for at få enderne til at nå sammen.
Det ændrer bare ikke ved, at virkeligheden er, at når kommunerne svarer på spørgsmål, siger de: Vi er faktisk nødt til at spare.
Vi er nødt til at have en lidt dårligere folkeskole, vi er nødt til at have en lidt ringere børnepasning, vi er nødt til at reducere lidt på vores ældrepleje, fordi regeringen har nulvækst.
Og der er jo op til flere konservative borgmestre og Venstreborgmestre, der gentager det samme budskab.
Esbjergs borgmester Johnny Søtrup, som er Venstremand, har gentaget det her budskab og har sagt: Jamen det er på grund af nulvæksten, at vi skal spare.
Den konservative Erik Lund i Allerød har sagt det samme.
Det er jo hele det kommunale landskab, som er enige om, at det er på grund af regeringen, at det er på grund af nulvæksten, at man nu skal give danskerne dårligere velfærd.
Det var det, som ministeren skulle tage at svare på frem for at tale udenom.
Thomas Jensen (S), 2010-10-13:
Nu er det jo ofte sådan, at når man diskuterer med finansministeren, så bliver man lagt ord i munden.
Jeg vil godt slå fast: Socialdemokraterne vil ikke afskaffe det kommunale selvstyre, og Socialdemokraterne vil ikke afskaffe den aftalemodel, der ligger.
Men vi lytter også til KL, og efter at aftalen var indgået her i forsommeren, stod der i Nyt fra KL's bestyrelse, at det var »bestyrelsens vurdering, at nulvækst vil gøre det svært for kommunalbestyrelserne bare at holde det nuværende serviceniveau.
Det skyldes ikke mindst, at udgifterne til ældre, til voksne handicappede og til udsatte børn og unge fortsat vokser.
I en række kommuner vil nulvækst derfor betyde reduktioner i den øvrige borgernære service«.
Det er det, KL siger på vegne af alle landets kommuner, uanset om de er socialdemokratiske kommuner, Venstrekommuner, konservative kommuner eller ledet af andre politiske flertal.
Her i dag bringes det så til torvs, at f.eks. Silkeborg Kommune sammen med kommuner som Favrskov, Skanderborg, Odder, Syddjurs og Hedensted Kommuner har det konkrete problem, at antallet af børn stiger og at antallet af ældre stiger. Det
Silkeborg Kommune skal spare 250 mio. kr. næste år; det betyder fyring af 656 offentligt ansatte, og det betyder, at der bliver færre pædagoger, færre folkeskolelærere og færre SOSU-assistenter; det betyder helt konkret, at den velfærd, den service, som borgerne i Silkeborg Kommune kommer til at opleve her efter den 1. januar 2011, svarer mere til en minimalstat end til en velfærdskommune, som Silkeborg Kommune har været indtil for få år siden.
Så mit spørgsmål til finansministeren her i dag er: Kan finansministeren ikke bare imødekomme, at der er nogle kommuner, der står over for nogle særlige udfordringer, og hvor finansministerens antagelse om, at antallet af børn falder og antallet af ældre stiger, og at det så går nogenlunde op, er en falsk præmis?
Der er nogle kommuner, der står over for nogle utrolig store udfordringer, og det er derfor, vi ser sådan nogle nedskæringsbudgetter for næste års økonomi i disse kommuner.
Kan ministeren ikke imødekomme det?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-13:
Først og fremmest vil jeg afvise præmissen for det stillede spørgsmål og sige: Det kan jo ikke være meningen, at jeg skal styre de enkelte kommuner.
Vi har kommunalt selvstyre, vi har kommunalpolitikere, der er valgt til at styre kommunerne, alle kommuner er forskellige, og kommunerne har forskellige udfordringer.
Silkeborg Kommunes udfordringer er anderledes end både Frederikshavn Kommunes og Langeland Kommunes udfordringer osv., og det er jo de forskelle, der er, og det er dem, man skal arbejde med. Vi har jo altså indrettet styringen af den kommunale økonomi sådan, at de økonomiske rammer for kommunerne aftales mellem regeringen og Kommunernes Landsforening under et.
Herefter er det op til kommunerne i fællesskab at sikre, at de samlede kommunale budgetter og regnskaber lever op til de aftalte rammer, og det sker selvfølgelig af hensyn til det kommunale selvstyre, så den enkelte kommunalbestyrelse kan prioritere kommunens økonomi i forhold til de lokale behov og de lokale ønsker og selvfølgelig inden for rammen af den økonomiaftale, der er indgået mellem regeringen og KL. Regeringen fastsætter altså ikke rammer for økonomien i hver enkelt kommune, men det kan jeg forstå hr. Thomas Jensen ønsker, og regeringen forholder sig heller ikke til de forskelle, der måtte være i de enkelte kommuner.
Hvis vi skulle gå ind i det og sige til hver enkelt kommune: I kan få så og så meget, fordi I har de problemer; I kan ikke få så meget, men I har nogle andre fordele osv., jamen så ville det jo betyde et markant indgreb i det kommunale selvstyre, som vi kender i dag, og det er jeg ikke interesseret i sker.
Thomas Jensen (S), 2010-10-13:
Spørgsmålet lyder: Når ministeren på samrådet i Folketingets Kommunaludvalg tirsdag den 28. september 2010 sagde, at antallet af ældre borgere stiger og antallet af børn falder, og at udgifterne nogenlunde går lige op, hvor mener ministeren så at Silkeborg Kommune skal få budgettet til at balancere, når både antallet af ældre og antallet af børn stiger?
Når ministeren på samrådet i Folketingets Kommunaludvalg tirsdag den 28. september 2010 sagde, at antallet af ældre borgere stiger og antallet af børn falder, og at udgifterne nogenlunde går lige op, hvor mener ministeren så, at Silkeborg Kommune skal få budgettet til at balancere, når både antallet af ældre og antallet af børn stiger?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-13:
Nu vil jeg lige sige grundlæggende til hr. Thomas Jensen, at vi jo har kommunalt selvstyre her i landet.
Jeg ved ikke, om hr. Thomas Jensen lægger op til, at vi fra centralt hold her i København skulle sidde og styre budgetterne i alle landets kommuner.
Det er ikke min politiske opfattelse.
Det, vi gør, er jo, at vi forhandler med KL og dvs. med kommunerne under ét.
Så finder vi ud af, hvad de økonomiske udfordringer er, og så bringer vi de penge ind, som måtte mangle i det regnestykke.
Det, vi så har sagt i genopretningspakken, er, at vi nu holder det niveau, vi er kommet op på, som i øvrigt er det højeste i nationens historie.
Andelen af den fælles produktion, der bliver brugt på den offentlige sektor, er den største.
Jeg kan så sige, at Silkeborg Kommune får flere penge til næste år, end man fik i år, og det er ikke udtryk for en besparelse.
Men selvfølgelig står kommunerne da over for forskellige udfordringer.
Så det går lige op.
Selvfølgelig er der forskellige udfordringer.
Men jeg forstår ikke, om hr. Thomas Jensen ønsker, at det skal centralstyres fra Slotsholmen – at det er her, vi skal sidde og styre Silkeborg Kommune.
Men Silkeborg Kommune får i 2011 flere penge end i 2010
Thomas Jensen (S), 2010-10-13:
Det er dog et interessant ordvalg, ministeren bruger: Vi skal alle være fantasifulde.
Jeg synes nu, det mest fantasifulde, vi hører her i dag, er ministerens ordstrøm.
Vi står her og får fremlagt, at der både er stigende børnetal og stigende ældretal i Silkeborg, og ministeren mener, at med de 131 mio. kr. går det nok bare sådan lige o-p, op.
Nej, det gør det ikke.
Det er jo det, der er årsagen til, at der skal spares så meget i Silkeborg Kommune; at der skal skæres så hårdt på velfærden.
Jeg tror næsten, man skal være talblind eller jurist eller måske begge dele for at mene, at det bare er en god fantasi, der skal til for at få det her til at gå op.
Og alligevel får vi bare at vide her i dag, at vi skal være fantasifulde.
Det synes jeg nok er en lidt sjov tilgang til at løse de økonomiske problemer og udfordringer, der er i kommunerne.
Men kan ministeren ikke bare her i dag imødekomme, at på trods af, at alle er ramt af den økonomiske krise, så er der nogle kommuner, som simpelt hen har en større udfordring, fordi demografien ikke er ensartet i alle landets kommuner?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-13:
Der er da betydelige udfordringer for os alle sammen, både i kommuner, i regioner og i staten.
Efter finanskrisen og den økonomiske krise hænger pengene jo ikke på træerne mere, og derfor må vi alle sammen udvise stor fantasi for at få budgetterne til at hænge sammen.
Det, jeg opponerer imod i den socialdemokratiske propaganda, er, at det er på grund af regeringens politik, at kommunerne skal spare, når jeg nu rent konkret kan se, at Silkeborg Kommune i 2011 får 131,7 mio. kr. mere.
Efter almindelig menneskelig opfattelse er det altså ikke udtryk for en besparelse, når man får flere penge.
Det er bare det første, jeg gerne vil tage fat på.
Så nævnte jeg så, at Silkeborg har haft en betydelig overskridelse af budgetterne i 2009, og derfor er der da en udfordring for kommunen i at bringe sig i overensstemmelse med budgetterne, og der gøres jo alle steder, i alle kommuner en stor, stor indsats for ligesom at bringe forbruget ned fra det meget høje overforbrug, altså den høje overskridelse af budgetterne, til at man i 2011 kan følge budgetterne.
Men fra regeringen er der givet flere penge til kommunerne i 2011, end der blev i 2010.
Thomas Jensen (S), 2010-10-13:
Nu bliver det jo sjovt.
I Silkeborg Kommune er budgetaftalerne for 2009-10 indgået med brede flertal.
Ministerens eget parti Venstre har været med i budgetaftalerne, Det Konservative Folkeparti har været med i budgetaftalerne.
Så er spørgsmålet så: Er hele byrådet i Silkeborg Kommune onde?
Er de dumme?
Eller er de simpelt hen bare uduelige, når ministeren påstår, at det hele bare er gået én vej, nemlig fremad, og at regeringen ikke har noget ansvar for det her?
På trods af at der på papiret er givet flere penge, så er der også kommet andre og flere opgaver til, og demografien udvikler sig lidt særegent i randområdet omkring Århus.
Det er jo sådan, at der er mange, der har bosat sig i kommunerne rundt om Århus de seneste år, fordi huspriserne inde i Århus Kommune har været høje.
Det har gjort, at der er mange børnefamilier, der er flyttet til omegnskommunerne, og det betyder, at der er stigende børnetal, samtidig med at der er en voksende ældrebefolkning.
Det lægger et enormt udgiftspres på nogle kommuner rundt om Århus.
Mener ministeren ikke, at det kan være en af forklaringerne på, at regeringen ikke imødekommer de her kommuner, der har den her særegne udvikling i budgetterne?
Og vil ministeren i fremtiden imødekomme det udgiftspres, der ligger på de her kommuner?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-13:
Hvis vi nu tager tallene fra Silkeborg Kommune, kan vi se, at Silkeborg Kommune fra visse skatter, tilskud og udligning vil få 131,7 mio. kr. mere i 2011, end de fik i 2010.
Rent faktisk vil tallet bevæge sig fra 4,601 mia. kr. til 4,733 mia. kr. Til næste år får Silkeborg Kommune altså 131,7 mio. kr.
Og det er jo ikke udtryk for en besparelse, det er udtryk for, at de får flere penge.
Som jeg har sagt hele tiden: Det er ikke på grund af regeringens politik, hvis man skal spare.
I det lys er det jo ikke overraskende, at Silkeborg Kommune har en betydelig udfordring med at få styr på økonomien.
Men det skyldes ikke regeringen, det skyldes Silkeborg Kommunes egne dispositioner.