Lars Christian Lilleholt (V), 2016-05-12:
Tak for ordet, formand, og også tak for, at vi kan få den her debat.
Årets energipolitiske redegørelse beskriver endnu et spændende år for dansk energipolitik.
Det, jeg især hæfter mig ved, når jeg læser redegørelsen, er, at udviklingen internationalt i stadig større grad er med til at sætte retningen for den danske energipolitik.
Det gælder både globalt, regionalt og i EU-regi.
Globalt var det i 2015 specielt indgåelsen af den globale klimaaftale i Paris på COP21, som vil sætte et spor.
Parisaftalen er et vendepunkt i den globale klimaindsats, fordi alle lande nu er med i en forpligtende indsats for en global omstilling til lavemission, og den omstilling, vi længe har haft gang i her i landet, har dermed fået et globalt ophæng, som vi ikke har set tilsvarende før.
Det er nemlig i fin overensstemmelse med den nye globale målsætning om, at drivhusgasudledningerne skal toppe så hurtigt som muligt og derefter reduceres hurtigt.
Kendsgerningen er jo, at vi her i landet længe har ført en ambitiøs energipolitik med meget vedvarende energi i systemet, høj forsyningssikkerhed og fokus på udvikling af grøn energiteknologi.
Det er i princippet den kurs, mange andre lande nu skal stille ind på.
Et regionalt samarbejde og en regional sammenkobling giver mange fordele i form af øget forsyningssikkerhed og lavere omkostninger.
Det er derfor vigtigt, at vi fortsætter og udvikler samarbejder om energi med vores nabolande.
Danmark skal spille en aktiv rolle og presse på for en fortsat ambitiøs energipolitik.
Dansk energiforsyning og energipolitik præges også mere og mere af den europæiske dagsorden, men det er kun godt, for det giver bedre muligheder for en mere effektiv udnyttelse af et dansk energisystem og sikrer fortsat forsyningssikkerhed med færre omkostninger, end hvis Danmark stod alene.
Det er regeringens vision, at energien skal flyde frit i Europa, og via energiunionen skal der skabes et indre marked for energi.
Et mere integreret energimarked og mere sammenhængende energisystemer regionalt og i EU vil betyde positive gevinster for forsyningssikkerhed, handelsmuligheder og omstillingen til vedvarende energi.
Der er ingen tvivl om, at de europæiske rammer for vores energipolitik i de kommende år vil få betydning for den måde, hvorpå vi indretter fremtidig støtte til bl.a. vedvarende energi.
Jeg er fuld af fortrøstning over, at vi får løst udfordringerne, og at vi får høstet de mange fordele, der ligger i en øget integration af energipolitikken på tværs af EU-medlemslandene.
Men vi skal ikke alene lade den europæiske udvikling komme til os, vi skal også selv være med til at skabe den.
Der kan i den forbindelse være behov for at tænke nyt og kreativt, netop fordi rammerne så klart er under forandring.
Det er en af årsagerne til, at regeringen nu har nedsat en energikommission, som holdt sit første møde i mandags, den 9. maj.
Energikommissionen, som består af ni medlemmer fra forskningsverdenen og erhvervslivet, skal analysere og vurdere udviklingstendenserne i energisektoren i en regional og europæisk kontekst og komme med anbefalinger til dansk energipolitik for perioden 2020-2030.
Jeg ser meget frem til, hvad Energikommissionen har at bidrage med, og hvordan det kan fremme regeringens mål om, at den grønne omstilling skal ske på en omkostningseffektiv måde.
Det er et væsentligt element for en omkostningseffektiv omstilling af den danske energisektor, at vilkårene for danske virksomheder skal forbedres.
PSO-afgiften har de seneste år været stigende på grund af faldende energipriser og stigende udbygning af vedvarende energi.
Det samt det forhold, at EU-Kommissionen har kritiseret det danske PSO-system, gør, at vi i løbet af 2016 skal finde en langsigtet PSO-løsning, og det ligger regeringen meget på sinde.
Det samme gør opfølgningen på energiaftalen og omkostningerne hertil.
Også på andre områder har vi brug for at se nærmere på økonomien.
I vækstaftalen 2014 blev det aftalt, at der skal hentes effektiviseringer i forsyningssektorerne på i alt 3,3 mia. kr. i 2020.
Det betyder, at forsyningsselskaberne skal levere el, gas og fjernvarme og vand og håndtere affald og spildevand mere effektivt end i dag.
Det vil være til gavn for både husholdningerne og de energi- og vandforbrugende virksomheders konkurrenceevne og dermed danske arbejdspladser.
Regeringen fremlægger derfor i 2016 en strategi for fremtidens forsyningssektorer, som bl.a. vil beskrive sektorernes effektiviseringspotentiale efter 2020.
Også på gasområdet er der potentiale for en mere effektiv og konkurrencedygtig sektor.
En tværministeriel arbejdsgruppe har i en rapport analyseret mulighederne, og det er mundet ud i en række anbefalinger til, hvordan gassektoren kan effektiviseres.
På fjernvarmeområdet indgik regeringen den 7. april i år en aftale om en ny regulering af fjernvarmesektoren.
Den nye regulering skal modernisere hvile i sig selv-princippet, ved at hvert selskab får udmeldt en omkostningsramme, som løbende nedreguleres.
Med udgangspunkt i Elreguleringsudvalgets 64 anbefalinger til en ny regulering af elsektoren har regeringen i september 2015 taget overordnet stilling til, hvilke tiltag den ønsker at gennemføre.
De tiltag, der medfører lovændringer, indarbejdes i en ny elforsyningslov, som forventes at træde i kraft den 1. januar 2018.
Et andet område, der også er i forandring, er udnyttelsen af de danske ressourcer til energiproduktion.
Siden 1995 har Danmark været nettoeksportør af olie og gas, en position, som Danmark med de nuværende prognoser forudses at kunne opretholde til mindst 2021 for olie og til 2023 for naturgas.
Dansk olie- og gasproduktion har stor betydning for den danske økonomi og ikke mindst for statens indtægter.
Der er fortsat et betydeligt potentiale for yderligere produktion, men udfordringerne inden for oliesektoren er mange og store, herunder ikke mindst den relativt lave oliepris og den øgede internationale konkurrence.
Regeringen er derfor sammen med branchen ved at udarbejde en olie- og gasstrategi for den fremtidige efterforskning og kommercielle udnyttelse af de danske ressourcer.
Den gode nyhed er, at den syvende udbudsrunde har vist, at der uanset udfordringerne fortsat er en stor interesse hos selskaberne for at efterforske i den danske del af Nordsøen.
Energistyrelsen fik flere ansøgninger end i de tidligere runder, og der blev givet ikke færre end 16 licenser til 12 forskellige selskaber.
Der er som bekendt andre energiinstallationer på havet end boreplatforme, nemlig havvindmølleparker.
Udbuddet af Horns Rev 3 blev afsluttet med en vindende afregningspris, der er markant under støtteniveauet i de øvrige lande med havvindmøller.
Uden for Danmarks grænser er vindmøller på land den vedvarende energiteknologi, der – undskyld udtrykket – har mest vind i sejlene, simpelt hen fordi det ofte er den mest effektive og den billigste måde at etablere ny produktionskapacitet på.
Danmark og danske virksomheder har med årtiers erfaring og industriel verdensklasse på området naturligvis en vigtig rolle at spille i den udvikling, og vi skulle gerne kunne blive ved med at levere løsninger til verden.
Den offentlige støtte til forskning, udvikling og demonstration af nye miljøvenlige og omkostningseffektive energiteknologier ventes i 2016 at udgøre omkring 790 mio. kr., inklusive et forventet EU-hjemtag på omkring 345 mio. kr.
Det er rigtig mange penge i en tid, der kalder på skarp prioritering på tværs af de politiske mål.
Danmark deltager også sammen med en række andre lande i USA's initiativ Mission Innovation, som blev lanceret på åbningsdagen for COP 21 i Paris.
Regeringen vil på baggrund af vores deltagelse i Mission Innovation arbejde for, at vi fremover markant styrker forskningen inden for de rene energiteknologier.
Afslutningsvis vil jeg gerne understrege, at bred enighed blandt Folketingets partier om energipolitikken er afgørende, hvis vi skal sikre en omkostningseffektiv omstilling, der nyder opbakning i såvel befolkningen som industrien.
Investeringer i energisektoren er ofte meget langsigtede, og der er brug for de stabile rammer, som de brede energiforlig sikrer.
Regeringen vil ufortrødent arbejde for, at Danmark også i fremtiden har en ambitiøs energipolitik med bred politisk opbakning, og jeg ser frem til en fortsat konstruktiv dialog om, hvordan vi bedst muligt når de energipolitiske mål for Danmark.
Tak for ordet.