Inger Støjberg (V), 2011-02-08:
Det er bestemt en dag, som man vil huske tilbage på længe her i Folketinget, tror jeg, med den solide opbakning, der er til lovforslagene på arbejdsmarkedsområdet her i dag.
Jeg vil gerne indlede med at sige tak for den brede opbakning, der er til det her lovforslag.
Der er jo tale om et meget teknisk regelsæt, hvilket først og fremmest skyldes, at det jo er transnationale regler, altså regler, der gælder hen over landegrænserne i EU.
Med denne revision bliver reglerne mere tidssvarende og mere forståelige i forhold til tidligere.
Rettigheder og pligter er blevet tydeliggjort for lønmodtagere og arbejdsgivere, og lovforslaget sikrer et bedre samspil med andre tilsvarende regelsæt om medarbejderindflydelse i form af information og høring.
De ansatte og ledelsen i en fællesskabsvirksomhed eller i en koncern vil fortsat enten kunne bruge loven om europæiske samarbejdsudvalg eller vælge at aftale sig ud af det.
Det er min opfattelse, at det er vigtigt, at det bliver lettere for både ansatte og ledelsen i fællesskabsvirksomheder og i koncerner at indgå aftaler om oprettelse af europæiske samarbejdsudvalg fremover, og den her revision af reglerne er bestemt et skridt i den rigtige retning.
Jeg må jo konstatere her fra begyndelsen, at tiden har overhalet det her beslutningsforslag om afskaffelse af efterlønsordningen, som Liberal Alliance har genfremsat, og som vi derfor selvfølgelig behandler i dag.
Men jeg vil benytte lejligheden til at opridse regeringens forslag til en tilbagetrækningsreform.
For det første fremrykkes dele af velfærdsaftalen med 5 år, så efterlønsalderen gradvis sættes op fra 2014 og folkepensionsalderen fra 2019.
For det andet afvikles efterlønnen gradvis, så den afskaffes helt for personer, der ved udgangen af 2010 er under 45 år, for personer imellem 45 år og 56 år forkortes efterlønsperioden med fra 1 år og op til 4½ år, og for alle på 57 år og derover og personer, der allerede er gået på efterløn, bliver der ikke ændret noget som helst.
For det tredje omfatter regeringens forslag en seniorførtidspension, som retter sig mod personer, der er nedslidte efter et langt arbejdsliv, og som har mistet evnen til at arbejde.
Efter fremlæggelsen af tilbagetrækningsreformen har der ikke været mangel på spekulationer fra oppositionens side om regeringens motiver til at foreslå en afskaffelse af efterlønsordningen, ikke mindst om, hvorfor det er nødvendigt for regeringen at fremsætte forslaget lige nu.
Lad mig i den forbindelse sige det helt klart: Det er ikke regeringens skjulte hensigt med lovforslaget at fratage nedslidte mennesker muligheden for at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet før folkepensionsalderen.
Faktum er, at hvis vi bare lader stå til, står vi inden for ganske få år i den situation, at der er langt flere, der forlader arbejdsmarkedet, end der kommer ind på arbejdsmarkedet.
Regeringens initiativer er nødvendige for at sikre mere arbejdskraft og plads til udvikling af velfærden frem mod 2020.
Alternativet er en årrække med stærkt begrænsede muligheder for at fastholde den offentlige service.
Faktum er også, at hvis vi bare lader stå til, som dele af oppositionen foreslår, vil vi frem til 2020 komme til at mangle et sted mellem 45 mia. kr. og 50 mia. kr. på de offentlige finanser.
For at påbegynde genopretningen af dansk økonomi indgik regeringen og Dansk Folkeparti derfor genopretningsaftalen i 2010, og vi gennemfører en række konkrete tiltag, der styrker den offentlige økonomi strukturelt frem til 2013.
Hvor genopretningsaftalen vil styrke den offentlige økonomi på den korte bane, vil regeringens forslag til en tilbagetrækningsreform styrke den offentlige økonomi på længere sigt.
Regeringens tilbagetrækningsreform betyder sammen med genopretningsaftalen og sammen med regeringens forslag til reform af SU og førtidspension, at vi nu har en helt konkret løsning, der kan håndtere de finanspolitiske udfordringer, som vi står over for i de kommende år. Vi vil i den forbindelse appellere til Socialdemokratiet og til Socialistisk Folkeparti om at droppe automatreaktionerne, som vi hidtil har set dem bringe til torvs.
Med udspillet til en tilbagetrækningsreform tager regeringen sit ansvar alvorligt.
Der er behov for økonomisk ansvarlighed, ikke for luftkasteller eller fugle på taget.
Vi har brug for pengene til at sikre kernevelfærden, og vi har brug for arbejdskraften både i den offentlige og i den private sektor.
Alternativet er der, men det er et alternativ, som ingen ønsker.
Regeringen fremlægger i foråret en samlet 2020-plan, som mere præcist viser, hvor store udfordringerne er for Danmark, og hvor store udfordringerne er på den lange bane, og herefter vil der være grundlag for at indbyde til forhandlinger.
Set i lyset af det finder jeg ikke, at det er nødvendigt at vedtage det her beslutningsforslag, som vil pålægge regeringen at fremsætte et forslag til at afskaffe efterlønnen.
Så regeringen kan dermed ikke støtte beslutningsforslaget, i og med at vi allerede har fremlagt et forslag om en tilbagetrækningsreform.