runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karl H. Bornhøft (SF), 2011-04-07:
Det var faktisk lige præcis det, jeg gav udtryk for i mit sidste svar, nemlig at kommunerne – og det gælder altså også SF'ere ude i kommunerne – træffer beslutninger ud fra det grundlag, som bliver lagt her.
Det er ikke det samme som at sige, at det var det grundlag, de ville have, hvis det var dem selv, der bestemte.
Derfor er der ingen tvivl om, at kommunerne jo forsøger at minimere skaderne af også det her forslag ude hos sig selv, men deres eneste mulighed er jo også at minimere skaderne.
Derfor har jeg ikke noget problem med, at der kan være nogle SF'ere, der så at sige går ind og laver et stykke pragmatisk arbejde i KL i den her sammenhæng, men ligefrem at påstå, at det her er noget, de nærmest har tigget og bedt om, er vist lige at overdrive.
Kommunerne har ikke selv i speciel grad bedt om at få lige præcis den her model.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-04-07:
Tak, hr. formand.
Jeg noterede mig, at hr. Karl Bornhøft nævnte noget om, at det her vil medføre særdeles meget mere bureaukrati, og at det vil medføre øget kassetænkning i landets kommuner.
Så kan man jo godt undre sig over, at SF's egne medlemmer af KL's bestyrelse har sat det blå stempel på den her aftale.
Så sent som i går eftermiddag kom der en pressemeddelelse fra KL.
Der vil jeg gerne spørge: Når nu ordføreren på vegne af SF her i Folketinget påstår, at det her lovforslag vil medføre øget bureaukrati, øget kassetænkning, mindre god forvaltning og færre penge til behandling, vil ordføreren så også mene, at SF i KL's bestyrelse har ageret forkert?
Karl H. Bornhøft (SF), 2011-04-07:
Jeg synes jo, det er lidt specielt, at den konservative ordfører mener, at når det er en modpart, der taler, er det altid bare sådan nogle påstande, der slynges ud.
Jeg gætter på, at selv den konservative ordfører ville være i den situation, hvis vedkommende stod heroppe, at vedkommende også ville sige, hvad De Konservative mente.
Jeg ville da aldrig drømme om i den sammenhæng at kalde det for noget, man bare påstod.
Altså, jeg kan til gengæld sige, at den viden, som jeg har, har jeg igennem mange års arbejde i de gamle amter; den har jeg fra sygehusvæsenet igennem 20 år.
Jeg ved faktisk noget om, hvordan man både forebygger og skaber et øget behandlingsbehov.
Og jeg kan konstatere, at det, der ligger i det her forslag, er – hvis det endelig vil noget – at lægge op til et øget behandlingsbehov.
Så vil jeg da i øvrigt sige, at jeg faktisk har en meget høj grad af tillid til, at kommunerne handler fornuftigt.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-04-07:
Jamen vi kommer til den konservative holdning om et øjeblik, når jeg efter Socialistisk Folkeparti går på talerstolen som ordfører.
Men jeg synes ikke, at SF's ordfører bare kan stå og slynge alle mulige påstande ud om, at det her fører til færre penge, at det fører til mere bureaukrati, og nu også i det seneste indlæg, at det fører til et hul i regionernes økonomi – uden nogen begrundelse.
Man er jo nødt til at forklare, hvad det er, der gør, at man kommer med de her påstande.
For vi fremsætter faktisk et lovforslag, som vi har en opfattelse af medfører det stik modsatte.
Og så synes jeg, det ville være rimeligt, at man begrundede sine beskyldninger, i stedet for at man bare slynger alle mulige floskler ud.
Det virker meget som sådan en automatreaktion, i stedet for at man forholder sig til det, som lovforslaget går ud på, nemlig at bemyndige kommunerne til at opføre sig ordentligt, så de får de rigtige incitamenter til at give borgerne en god forebyggelse, og så kommunerne får mulighed for at tage ansvar for deres egen økonomi og blive belønnet, når de opfører sig rigtigt.
Rasmus Prehn (S), 2011-04-07:
Sådan som jeg forstår det, Kommunernes Landsforening siger, så siger de, at det ændringsforslag, der er kommet, er et skridt i den rigtige retning.
Det er jo ikke det samme, som at alle kommuner er lykkelige over det her.
Jeg synes, det er vigtigt, at Venstres ordfører anerkender her i Folketingssalen, at der er en meget klar sammenhæng mellem indkomst, tilknytning til arbejdsmarkedet og uddannelse og så sundhed.
Venstres ordfører anerkender så også, at de kommuner, som har en stor andel af folk med lav indkomst, lav uddannelse og ringe tilknytning til arbejdsmarkedet, også har lettere ved at ramme loftet end nogle af de andre kommuner.
Derved bliver de rent faktisk ramt hårdere rent økonomisk i de kommuner, som har en socialt dårligst stillet befolkningsgruppe, sammenlignet med de kommuner, som har en virkelig godt stillet befolkningsgruppe.
Det vil sige, at det her forslag altså gør uligheden i sundhedsvæsenet endnu større, gør uligheden i samfundet endnu større.
Selv om der er taget nogle forskellige hensyn, så vil det være sådan.
Det har ordføreren nærmest selv indrømmet.
Sophie Løhde (V), 2011-04-07:
Det er velkendt, at en af de ting, der er afgørende for ulighed i sundhed, først og fremmest er uddannelsesniveau, og dernæst om man har tilknytning til arbejdsmarkedet.
Det er de to mest afgørende faktorer.
Dermed synes vi jo ikke, at der skal være forskel på incitamenterne kommunerne imellem.
Alle skal jo have et incitament til at gøre det rigtige.
Det er jo også det, som vi i Venstre kvitterer den socialdemokratiske formand for kommunerne, Jan Trøjborg, for at bakke op om.
Han synes, det er det rigtige, vi gør, at det er det rigtige spor, vi er på vej ud ad.
Rasmus Prehn (S), 2011-04-07:
Venstres ordfører taler en del om det her med incitamentsstrukturer, men er det sådan, at Venstres ordfører også anerkender den sammenhæng mellem, at hvis man har en befolkningsgruppe med lav uddannelse og lav indkomst, er omfanget af sygdom også større, for så er de mere hospitalskrævende, end hvis man har en befolkningsgruppe, der er sammensat af folk med høj indkomst og høj uddannelse?
Anerkender Venstres ordfører den sammenhæng?
Kan man ikke risikere, at man så skaber en ond cirkel, hvor de kommuner, som har en befolkningsgruppe med lav uddannelse og lav indkomst, bliver hårdere ramt, så de skal af med flere penge og er nødt til at spare på f.eks. uddannelse, børnepasning og på andre områder?
Risikerer man ikke at skabe en ond cirkel, selv om man tager nogle forskellige forbehold?
Selv om man har lavet et ændringsforslag, vil man jo stadig væk med det her forslag lægge op til, at det skal være mere aktivitetsbestemt.
Sophie Løhde (V), 2011-04-07:
Niveauet for kommunernes samlede medfinansiering af sundhedsområdet fastholdes, og det er uændret i forhold til niveauet i dag.
Det er det, der ligger i lovforslaget, som fru Julie Skovsby har foran sig.
Dermed må man jo også gå ind og se på, om man synes, det er en god idé, uanset hvilken kommune man snakker om, at det skal kunne betale sig at gøre den rette indsats, at sætte ind med den forebyggende indsats, altså se på, hvad man som kommune kan gøre for at forebygge unødvendige genindlæggelser og dermed også sikre en bedre kvalitet i forhold til de ældre, medicinske patienter.
Det synes vi er positivt, at der nu sættes fokus på det med det her lovforslag, og vi vil meget gerne i Venstre kvittere for, at landets kommuner bakker op om det her og også synes, at det er en rigtig god idé, og at der er betydelige perspektiver i det her arbejde, som vi nu sætter turbo på med de ændringer, der er, i forhold til lovforslaget.
Julie Skovsby (S), 2011-04-07:
Vi har jo endnu ikke set noget til ændringsforslagene, så det er jo lidt svært at diskutere dem.
Men ordføreren må vel give mig ret i, at der er forskel på levevilkår, og hvor lang tid man lever, i Danmark, der er forskel på, hvor stort et behov man har for at komme på sygehuset, og at vi kan se nogle geografiske, store forskelle.
Hvis det er rigtigt, at det er sådan i dagens Danmark, at der er nogle kommuner, som vil få nogle store udgifter til sundhedsvæsenet, hvorimod andre kommuner vil få færre udgifter, jamen så må man også være enig i, at det her vil ramme socialt skævt.
Og hvad er Venstres svar på den udfordring?
Hvordan vil Venstre sikre, at der ikke er nogen små kommuner, som kan komme i klemme ved det her lovforslag?
Sophie Løhde (V), 2011-04-07:
Nej, det vil ikke være dem, som taber på grund af forslaget, og jeg synes, at uanset om det er en stor kommune, eller en lille kommune, er det et sundt princip, at der også er et direkte incitament til altid at gøre det bedre.
Og nu er der jo med de ændringsforslag, som regeringen agter at søge tilslutning til, indbygget det, at man vil sikre kommunerne en større budgetsikkerhed, så de ude i de enkelte kommuner dermed også undgår at opleve, at de lige pludselig står med nogle meget store ekstraregninger.
Derudover er der jo også indbygget et loft over det samlede beløb, en kommune kan komme til at betale, og det betyder altså, at det ikke er sådan, at landets kommuner lige pludselig skal hive mange flere penge op af kommunekassen, end de gør i dag, men at de nu derimod oplever det som en ekstra tilskyndelse til at levere den rigtige indsats på de områder, hvor der er et betydeligt potentiale, til f.eks. at forebygge genindlæggelse, når vi snakker ældre, medicinske patienter.
Det er en god økonomi for kommunen, men det er først og fremmest godt for de mennesker, det handler om, fordi det betyder, at de oplever, at der bliver gjort en bedre indsats på et tidligere tidspunkt.
Julie Skovsby (S), 2011-04-07:
Frygter Venstres ordfører ikke, at det vil vende den tunge ende nedad, sådan at de kommuner, som eksempelvis har få unge, men mange ældre og måske ældre, der har haft et hårdt liv på arbejdsmarkedet og derfor har et stort behov for at få sygehusbehandling, vil tabe på det her forslag?
Er det ikke en bekymring, som Venstres ordfører har, for, at de kommuner, ofte udkantskommuner, altså vil være dem, der taber på forslaget?
Lene Espersen (KF), 2011-04-07:
Jeg vil også gerne takke for den debat, vi har haft i dag, og også for den støtte, der jo er bredt i Folketinget til lovforslaget, der handler om en opdatering af lovgivningen om kemiske våben.
Vi støtter fuldt ud op om konventionen, og det er vigtigt, at vi til fulde lever op til vores forpligtelser.
Den mangel, der har vist sig at være i lovgivningen, må betragtes som værende en konsekvens af den udvikling, vi ser i industrien.
Denne udvikling fører så undertiden til, at der er behov for at komme med lovgivningsmæssige svar.
Vi har fra dansk side handlet hurtigt og med fuld gennemsigtighed for at opdatere lovgivningen på området, så vi kan sikre os, at Danmark gør sit til, at kemivåbenkonventionens målsætninger nås fuldt og helt.
Den håndtering af sagen er blevet modtaget positivt i kemivåbenorganisationen, hvor sagen er blevet drøftet.
En vedtagelse af dette lovforslag om ændring af loven om erklæring, inspektioner og kontrol vil udgøre et meget fornemt punktum i sagen.
Tak til Folketingets partier for den enstemmige støtte til lovændringen.
Frank Aaen (EL), 2011-04-07:
Enhedslisten støtter selvfølgelig også det her forslag fuldt og helt og er glad for det.
Det kunne lyde lidt, som om det skulle være et forsvar for Irakkrigen.
Der vil jeg så bare sige, at på det tidspunkt, hvor Saddam Hussein fik giftgassen og brugte den, var Saddam Hussein ven med Vesten, og giftgassen kom fra Vesten.
Så bare lige dette, når man lagde vægt på den meget vigtige og meget grimme episode i nyere historie; jeg synes lige, at det andet også skulle knyttes på.
Men Enhedslisten støtter selvfølgelig det her lovforslag.
Naser Khader (KF), 2011-04-07:
Som flere ordførere har været inde på, og som Venstres ordfører på fremragende vis har beskrevet, er formålet med lovforslaget at sikre det fornødne lovmæssige grundlag for at efterleve FN's udmærkede konvention om forbud mod udvikling, fremstilling, oplagring og anvendelse af kemiske våben og sådanne våbens tilintetgørelse.
De kemiske våben er afskyelige og klassificerers af FN som masseødelæggelsesvåben.
Konventionen blev som tidligere nævnt åbnet for undertegnelse i januar 1993 og trådte i kraft i april 1997, og Danmark ratificerede konventionen i juli 1995.
Den forbyder de deltagende stater at udvikle, fremstille, erhverve, oplagre og anvende kemiske våben, og desuden forbyder konventionen at overføre kemiske våben til nogle eller bistå eller opmuntre andre til aktiviteter, som er forbudt ifølge konventionen.
Konventionen indeholder et kontrolsystem for kemikalier, som kan anvendes til fremstilling af kemiske våben, men den giver også mulighed for, at der til lovlige formål kan anvendes en vis begrænset produktionsdel, men virksomheder og institutioner, der arbejder med sådanne kemikalier kan blive genstand for inspektioner, for det er vigtigt, at der bliver holdt øje med produktionen af disse stoffer.
Til at overvåge det er der en international organisation, OPCW, med hjemsted i Haag, der overvåger det, og i Danmark er det Erhvervs- og Byggestyrelsen under Økonomi- og Erhvervsministeriet, der har det overordnede tilsyn.
Så alt i alt en udmærket FN-konvention og et godt lovforslag, som vi, Det Konservative Folkeparti, støtter.
Søren Espersen (DF), 2011-04-07:
Jeg vil også, ligesom hr. John Dyrby Paulsen gjorde, sige tak til Venstres ordfører for gennemgangen.
Det synes jeg er væsentligt og vigtigt.
Så vil jeg sige ganske kort, at vi jo i Dansk Folkeparti i de senere år er blevet meget opmærksom på FN-konventioner, nok mere end vi måske har været tidligere, eller burde have været tidligere, men den her har vi så nærlæst med lup og pincet og er sikre på, at den er uomtvistelig rigtig, og derfor støtter vi den helhjertet.
Vi synes i virkeligheden, at det er rigtigt at få en god præcisering nu, det er det, det drejer sig om, af, hvordan Danmark bedst opfylder konventionen, også for det civile erhvervsliv.
Så Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Julie Skovsby (S), 2011-04-07:
Vi hører fra Dansk Folkeparti en påstand om, at udkantskommunerne står til at vinde på dette lovforslag.
Udkantskommuner er jo ofte de kommuner, som har få borgere, og som jo måske ikke har betalt et lige så stort bidrag af det, der hedder grundbidraget, altså bidraget pr. indbygger, i kommunen, som de store kommuner har.
Men hvis udkantskommunerne altså står til at vinde, som vi åbenbart skal tro de gør ifølge Dansk Folkepartis ordfører, hvem er det så, der står til at tabe på det her lovforslag?
Sophie Løhde (V), 2011-04-07:
Så vil jeg anbefale den socialdemokratiske ordfører at høre efter, hvad jeg siger.
Med i lovforslaget er jo indbygget, at man justerer bloktilskuddet.
Dermed er der jo nogle kommuner, som sådan set kommer til at få flere penge i kassen med det her lovforslag.
Det er jo bl.a. nogle af de kommuner, som hr. Rasmus Prehn indirekte omtaler.
De får nu flere penge i kassen, samtidig med at de også får et incitament ligesom alle andre til at satse på det rigtige, nemlig den forebyggende indsats.
Jeg er nødt til at korrigere det, når man siger, at Kommunernes Landsforening ikke rigtig bakker det op.
Jeg vil foreslå, at man går ind på kl.dk og læser pressemeddelelsen, hvor det jo fremgår, at de fra kommunernes side kvitterer for, at der nu også bliver stillet nogle ændringsforslag, som imødekommer de væsentligste punkter for kommunerne.
Dermed er der enighed om det her.
Jeg vil igen citere, hvad formanden for Kommunernes Landsforening udtalte om det her forslag, allerede inden den pressemeddelelse blev sendt ud, nemlig at det er vigtigt med mere fokus på forebyggelse, og at det er en rigtig tankegang at holde patienterne ude af sygehusene; det skal kunne betale sig for kommunekassen.
Det vil glæde mig, hvis vi i det videre udvalgsarbejde kunne samarbejde med Socialdemokraterne om, at det, som den socialdemokratiske formand for Kommunernes Landsforening synes er fornuftigt, vil Socialdemokraterne på Christiansborg også gå ind i konstruktive drøftelser af.
Line Barfod (EL), 2011-04-07:
Venstres ordfører svarer jo ikke på spørgsmålet om, om Venstre anerkender, at der er en sammenhæng mellem, hvad man har af indkomst og uddannelsesniveau, og hvordan ens sundhed er.
Vi har tidligere set undersøgelser, der viser, at der kan være over 10 års forskel i forventet levetid, afhængigt af om man er fra et af de fattige områder eller et af de rige områder, bare inden for Københavns Kommune.
Vi har tidligere fået svar fra sundhedsministeren på spørgsmål om, hvordan de her kommunale brugerbetalinger på sundhed fordeler sig, og det er med en meget høj kommunal brugerbetaling på sundhed i de fattige kommuner og en meget lav kommunal brugerbetaling på sundhed i de rige kommuner.
Så anerkender Venstre, at der er en sammenhæng mellem økonomisk indkomst og sundhedstilstanden?
Julie Skovsby (S), 2011-04-07:
Fru Sophie Løhde siger, at jeg har svært ved at kende forskel på plus og minus.
Hvis nogle kommuner vinder på det her – så lad os sige, at Lolland Kommune skulle være en af de kommuner, der fik flere penge til forebyggelse som følge af det her lovforslag –
hvem er det så, der taber?
Der må jo være nogle kommuner, der får færre penge.
Jeg synes faktisk, at det er regeringen og især Venstre, der har svært ved at lægge plus og minus sammen, for pengene bliver jo brugt flere gange.
Det er jo det, vi har set gang på gang.
Der mangler dokumentation for, at den her lovgivning vil have en effekt.
Der mangler dokumentation for, at det vil føre til bedre forebyggelse ude i kommunerne.
Forebyggelse er utrolig vigtigt, og det er jo derfor, at vi Socialdemokrater har afsat 2 mia. kr. i vores »En Fair Løsning«, altså fordi vi hellere vil forebygge, end vi ønsker at behandle og genindlægge.
Sophie Løhde (V), 2011-04-07:
Vi noterer os i hvert fald, at vi er enige med kommunerne, og det er jo et godt udgangspunkt.
Så kunne man anbefale fru Julie Skovsby også at tage en snak med sine partifæller i kommunerne, som jo altså bakker op om det her.
Men jeg er nødt til igen at korrigere fru Julie Skovsby, for man får vist blandet det hele sammen og har lidt svært ved at skelne mellem plusser og minusser.
Hvis man går ind og kigger i forslaget, vil man se, hvad det er for nogle kommuner, som får en positiv gevinst i form af mere i udligning qua det her forslag, altså ved uændret adfærd, dvs. hvis man gjorde det samme i morgen, som man altid har gjort, dvs. overhovedet ikke forsøgte at gøre noget bedre.
Det er bl.a. Lolland, Ærø, Fanø.
Og det er derfor, at vi bare er nødt til at korrigere.
Anerkender den socialdemokratiske ordfører ikke, at man måske er kommet til at tage fejl, i forhold til hvem det sådan set er, der bliver tilgodeset i form af udligning ved ændringen af det her forslag, eller insisterer man fortsat på den sammenhæng, som fru Julie Skovsby prøvede at få forklaret lige før, og som lød en lille smule forvirrende?
Det kunne være rart at få et svar på det og så også en uddybning af, hvad det er for et system, Socialdemokratiet ønsker at der skal sættes i stedet for.
Det har vi fortsat ikke fået noget svar på – andet, end at man er imod.
Julie Skovsby (S), 2011-04-07:
Fru Sophie Løhde siger, at alle kommuner vinder ved det her.
Samtidig har vi hørt, at der blev sagt, at der ikke kommer flere penge.
Altså, hvis nogle kommuner skal vinde og der ikke er flere penge, så er der nogle kommuner, der kommer til at tabe.
Så enkelt er det.
Man har ikke dokumentation for, at det her kommer til at virke.
Man går bare længere ud ad den samme vej.
Jeg blev så spurgt: Hvad vil Socialdemokraterne?
Jo, i stedet for at vi har den her nulsumsløsning, hvor pengene kommer til at mangle, ønsker vi at afsætte 2 mia. kr. til forebyggelse.
Det er en del af vores » En Fair Løsning«, og det ville gøre, at kommunerne ville kunne lave den her forebyggelse, og det ville gøre, at pengene ville komme ud, og at man ville kunne iværksætte nogle af alle de gode tiltag, som vi ved virker.
Om det her virker, ved Venstre ikke, og det ved regeringen ikke; man tror det bare.
Sophie Løhde (V), 2011-04-07:
Jeg bliver nok desværre nødt til at korrigere fru Julie Skovsby.
Det lader til, at man har lidt svært ved at skelne mellem plus og minus, i forhold til hvem der vinder og taber ved en given ting, for det, fru Julie Skovsby siger om, at alle dem, der har det højeste uddannelsesniveau og andet, skulle vinde ved det her, og at alle dem, der har det laveste uddannelsesniveau, skulle tabe, er jo simpelt hen notorisk forkert.
Altså, nu ved jeg ikke, hvilke kommuner fru Julie Skovsby betegner som udkantskommuner, sådan som det blev kaldt, men f.eks. Lolland, der er en af dem, står der sådan set plus ud for.
Så jeg er en anelse undrende over for det her.
Men det, jeg egentlig gerne vil spørge fru Julie Skovsby om, vedrører, at man jo fik nævnt rigtig mange ting, f.eks. spurgt, hvad regeringens svar var på det ene og det andet, og sagt, at man var imod i Socialdemokratiet.
Kunne fru Julie Skovsby så ikke lige kort her redegøre for, hvad det er, man i Socialdemokratiet gerne vil sætte i stedet, nu, man er imod?
Det må man jo skylde et svar på.
Det er jo ikke nok bare at sige, at man synes, det er dårligt og andet.
Så må man jo fortælle, hvad det er for en model, man går ind for i Socialdemokratiet.
Det kunne være rart, at der lige blev redegjort for den.
Julie Skovsby (S), 2011-04-07:
Jeg vil sige, at jeg undrer mig meget over, hvordan Dansk Folkeparti kan støtte det her forslag, fordi det jo vil have en direkte konsekvens for de kommuner, som vi kalder udkantskommuner.
Og der vil være nogle kommuner, som vil få flere penge, og nogle kommuner vil få færre.
Spørgsmålet er så bare, hvad det er for nogle kommuner, der vil få færre penge ud af det her forslag.
Ja, det er ikke de kommuner, som har borgere, der er raske og friske og som ikke særlig ofte skal indlægges på sygehusene.
Derfor undrer det mig utrolig meget, at Dansk Folkeparti kan stemme for det her forslag.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at man kan sige, at man bekymrer sig for, hvordan udkantskommunerne skal klare sig, når vi direkte kan se tal på, at nogle kommuner får en meget, meget stor udfordring med det her forslag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-04-07:
Men jeg er nødt til spørge ordføreren lidt mere præcist, for jeg har faktisk indtryk af, at ordførerne ikke selv er klar over, hvad det er for et forslag, vi har til behandling i dag.
Der er jo ikke nogen, der bliver tabere på det her.
Det skulle faktisk være til fordel for en lang række borgere, bl.a. de ældre medicinske patienter.
Det kunne faktisk se ud til, at de ikke bliver så store svingdørspatienter, som de er i dag, hvor de ryger ind og ud af sygehusene, netop fordi via det, at bloktilskuddet bliver større til kommunerne og pengene så selvfølgelig følger patienterne fra regionens pengekasser over i kommunernes pengekasser, sikrer vi faktisk en langt, langt bedre fokus på det forebyggende arbejde i kommunerne, netop til gavn for de her patienter.
Så jeg kan simpelt hen ikke rigtig få det til at hænge sammen med, at ordføreren mener, at en masse står som tabere, og at der er et stort spørgsmål om nogle penge, som i hvert fald ikke eksisterer i mine øjne, for der bliver ikke taget en krone ud af sundhedssystemet.
Det, der foregår med det her, er, at pengene bliver flyttet fra at være en regionsbetaling til at være en kommunal betaling.
Andet ligger der ikke i det.
Og i øvrigt lægger vi også et loft på de omkring 18 mia. kr., som så skal sikre, at kommunerne ikke får en ekstra stor regning fra regionerne, hvis de skulle ske at få forhøjet deres driftstruktur.
Julie Skovsby (S), 2011-04-07:
Det var lige præcis udkantskommunerne, jeg henviste til, da jeg spurgte: Hvad er regeringens svar til den lille kommune med få unge, men med mange ældre borgere, som har et stort behov for sygehusbehandling, når den bliver taber?
For det, vi har diskuteret, og som også er det, der er kommet frem i debatten indtil videre, er jo, at borgere med lavt uddannelsesniveau, lav indkomst, svag tilknytning til arbejdsmarkedet og mange ældre borgere med stort behov for sygehusbehandling lige præcis er det, der kendetegner udkantskommuner.
Det er der, hvor det her forslag kommer til at ramme hårdt, når man vælger at sige, at i stedet for at kigge på indbyggertal i kommunerne, er det direkte aktivitetsstyret, så er det sådan, at kommunen skal betale, hver eneste gang en borger bliver indlagt på et sygehus.