Bjarne Laustsen (S), 2009-05-26:
Grunden til, at jeg tager ordet her ved andenbehandlingen - igen, kan man sige - er jo selvfølgelig, at vi har to lovforslag til behandling, og at vi har fået mangelfulde svar.
Derfor har jeg bedt om, og jeg vil også gerne gøre det her i salen, at vi får sagen tilbage i udvalget mellem anden- og tredjebehandlingen, således at vi kan få afholdt et samråd.
Og så vidt jeg ved, er det allerede planeret til i morgen kl. 7 for de morgenfriske.
Det er et åbent samråd, og jeg har forstået, at ministeren vil give kaffe.
Det er selvfølgelig fint, men ud over det vil jeg også håbe, at ministeren har fået talens brug igen i morgen, for jeg kan forstå, at ministeren ikke vil sige noget her i salen i dag i denne vigtige sag.
Så jeg håber, at kaffen og den time, der er afsat, gør, at man kan få tungen på gled.
For vi vil så frygtelig gerne have svar på de sidste spørgsmål i den her sag.
Der er nogle, der påstår, at det er umuligt at stille flere spørgsmål, men det mener vi ikke at det er, og vi vil gerne forsøge igen i morgen tidlig kl. 7.
Og jeg kan lige varme op med hensyn til det, der er behov for at vi får svar på.
Det er stadig væk sådan, at der også kunne være behov for, at man måske allerede nu kunne tage en kammeratlig snak nede på ministerbænken .
Og jeg kan ikke forstå, at ministeren ikke går herop og sætter Venstres ordfører på plads og siger, hvad der er ret og vrang, op og ned på det her.
Man kan jo ikke have en ordfører for sit parti, der står og siger noget heroppe fra Folketingets talerstol, der ikke passer.
Venstres ordfører siger, at alle kommunerne bliver kompenseret 100 pct. for deres udgifter.
Det er jo ingenlunde tilfældet.
For ministeren har på spørgsmål 41 svaret, at hvis man antager, der kommer 160.000 ledige, sker der det, at selv om man laver et grundtilskud og man laver overgangsordninger og forskellige andre ting og man kommer frem til at lave en forsikringsordning, så vil det være ca. halvdelen af alle landets kommuner, der taber på det her.
Og som hr. Leif Lahn Jensen sagde, vil det ofte være kommuner i udkantområderne, der har det svært i forvejen.
Det er da helt utroligt, at man vil give kommunerne en opgave, give dem ansvaret og betalingen for noget, de ikke har indflydelse på.
Jeg har spurgt Venstres ordfører: Kan en kommunalbestyrelse gøre noget, hvis det lokale slagteri lukker - ja eller nej?
Det kan den selvfølgelig ikke, og derfor er det også urimeligt, at den skal betale regningen.
Det hører ingen steder hjemme.
Hvis man ud fra et ideologisk synspunkt ville sige, at den her opgave løses bedst ved en ordning ude i kommunerne, jamen så er det jo fair nok, men så ville det da have klædt regeringen at komme og sige, at så gør den det, som Venstres ordfører påstår, nemlig kompenserer kommunerne 100 pct. Det gør man ikke.
Det siger ministeren selv at man ikke gør, man snyder på vægten, der er nogle, der bliver overkompenseret, og dermed er der jo også nogle, der kommer til at mangle noget.
Jeg synes, at det er lige forkert, om der er nogle, der tjener penge på det her, eller om der er nogle, der sætter penge til.
Den der statsrevisorrapport, der er kommet nu, kommer med en sønderlemmende kritik, der siger, at der jo ikke er en saglig begrundelse for at give kommunerne flere opgaver på det her område …
er jo ikke noget i vejen for, at de kommunale ansatte overtager nogle opgaver, og de vil være i stand til at løse de opgaver, der er ingen, der fra oppositionens side har sagt, at de ikke kan håndtere det.
Men Venstres ordfører har tidligere sagt, at en socialrådgiver jo ikke er interesseret i at få kontanthjælpsmodtagere i arbejde, for så saver man den gren over, man selv sidder på.
Og hvis det står til troende, skylder Venstre os en forklaring på det.
Jeg tror, at man er interesseret i at få de folk i arbejde, som det kan lade sig gøre at få i arbejde.
Det, vi ved, er, at på baggrund af regeringens politik drukner de offentligt ansatte i administration, og det gør, at hovedparten af sagsbehandlernes tid går med at administrere alle mulige forskellige regler, som regeringen har trukket ned over de offentligt ansatte, i stedet for at de kan gøre det, de er bedst til, og det er at få folk i arbejde.
Og det er der, ligningen med at få afsat tilstrækkelige midler, kommer ind, så de folk, der bliver ledige i forbindelse med et job, men som har behov for at blive opkvalificeret til et andet job, kan blive det, at det rent faktisk sker, og at de får tilbuddet rettidigt.
Det er det, der står i statsrevisorernes rapport at kommunerne ikke er særlig gode til.
Og det er, fordi de er klemt på tegnebogen osv.; der kan sikkert være mange gode grunde til det, det vil vi også gerne spørge ministeren om i morgen, selv om ministeren har 4 måneders svarfrist til at komme med den forklaring.
Vi vil godt hjælpe ministeren til at komme med en udtalelse lidt tidligere om det her, man behøver jo ikke at vente i 4 måneder, man har lejligheden til i morgen kl. 7 at sige, hvad der skal siges i den her sag.
Vi har også det problem med arbejdskraftens frie bevægelighed, og jeg har tit spurgt til det, også her i salen, og jeg har ikke fået et svar på det endnu.
Hvilke interesser har Frederikshavn Kommune i at hjælpe borgere fra Hjørring Kommune i arbejde?
Hvilke incitamenter er der til at hjælpe nabokommunens borgere i arbejde?
Svaret er: Ingen.
Man er kun interesseret i at hjælpe sine egne, det bliver man honoreret for.
Og det betyder, at vi får et mere lukket og et mindre fleksibelt arbejdsmarked.
Det, vi ikke har behov for, får vi mere af.
Dernæst kommer de der it-udgifter, som vil være voldsomme, for at jobcentrene og a-kasserne og kommunerne kan spille sammen.
Det ved vi erfaringsmæssigt koster mange penge.
Hvorfor vil ministeren ikke svare på det?
Nu har man nogle timer frem til i morgen tidlig kl. 7, men det er et af de spørgsmål, jeg lover, at jeg stiller ministeren igen.
Hvad koster det at gennemføre sådan et system?
Dernæst kommer det med, at når man så har lavet it-systemet, når man har betalt en masse it-eksperter mange millioner kroner for det her, noget, som kommunerne skal betale med mindre hjemmehjælp, mindre børnepasning og måske mindre vedligeholdelse af veje, så er det ikke sikkert, at det fungerer.
For det viser sig ofte med systemer, der skal lære at tale sammen, at det er ufattelig svært, og at det tager lang tid, inden man får det til at fungere, hvis man kan få det til at fungere - jeg skal ikke nævne noget om IC4-togene her.
Så siger Dansk Folkeparti ikke noget her i salen i dag, desværre valgte de ligesom Venstres ordfører at være tavse, og det synes jeg er lidt af en skam.
For på TV Nord søndag aften sagde hr. Bent Bøgsted, som er Dansk Folkepartis fremmeste ordfører i den her sag: Alle kommuner bliver kompenseret 100 pct. Er det rigtigt?
Er det rigtigt?
Nej, det er det desværre ikke.
Samtidig har man en finansordfører for Dansk Folkeparti, der siger, at hvis kommunerne har nogle ekstra udgifter i forbindelse med de opgaver, som staten giver dem, skal de kompenseres 100 pct.
Jeg anerkender fuldt ud, at hr. Bent Bøgsted har bedt om at få optrykt det svar om it-udgifterne i loven, og det bliver det selvfølgelig.
Men det ville dog være bedre at være konkret her ved andenbehandlingen og sige, at her er der et punkt, der ikke er svaret fyldestgørende på, og det vil man altså lave om.
Hvis man mener, at kommunerne skal kompenseres for de udgifter, de har, må man jo også gøre det i praksis.
Derfor synes jeg, at det er fælt, at vi står med en sag her i dag, hvor der ikke er svaret på de spørgsmål, der er stillet.
Der er intet grundlag for at kommunalisere.
Den evaluering, der kommer i 2010, kan ikke bruges i dag.
Samtidig har vi fået statsrevisorernes rapport, der siger, at kommunernes håndtering af kontanthjælpsmodtagerne er mangelfuld.
Der er ingen saglige grunde for at lave det her, og jeg håber virkelig, at regeringen vil tænke sig om i ellevte time.
Jeg håber også, at ministeren, hvis hun ikke allerede vil i dag, så vil svare beredvilligt på alle de her spørgsmål i morgen.
Da vi har behandlet både L 184 og L 185 sammen, kan jeg sige, at vi indstiller lovforslagene til forkastelse.
Vedrørende L 184 vil vi stemme for ændringsforslag nr. 6, og så vil vi ikke forholde os til de andre spørgsmål, der vil vi undlade at stemme, vi vil ikke sovses ind i det her.
Og det er på samme måde, når det gælder L 185.
Der indstiller vi også det lovforslag til forkastelse, vi vil dog stemme for ændringsforslag nr. 4-6 og nr. 8-9, og vi vil ikke stemme for de andre ændringsforslag, ændringsforslag nr. 1-3 og nr. 7.
Vi vil ikke sovses ind i en sag, som vi ikke har lod og del i.
Jeg vil ikke engang ønske regeringen held og lykke, jeg vil sige, at når vi engang får et andet flertal, vil jeg love, at vi vil arbejde for at lave det her makværk om.