runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (NY), 2008-01-10:
Jeg tror sådan set, at jeg i min ordførertale ret tydeligt har givet udtryk for, at jeg ikke har fundet debatten i dag specielt visionær.
Og så pegede jeg på en hel række områder, hvor det kunne være interessant at diskutere, hvordan vi kunne gøre tingene bedre.
En taktisk mere finurlig overvejelse om, hvorvidt vi også kunne have stemt for det forslag til vedtagelse, som ligger fra oppositionens side, kan vi jo altid lave et skoleridt om.
Men vi har været med til at udarbejde det forslag, som ligger på nuværende tidspunkt fra V-K's og også Ny Alliances og Dansk Folkepartis side, og det kan vi fint bakke op om.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-01-10:
Men den anden ting er de faktuelle ting, der står.
Man kan jo nævne en lang række andre områder, som er faktuelle, om det danske sundhedsvæsen, som man lige så godt kunne have påført en hvilken som helst ting, bl.a. at der jo godt nok er behandlet flere i det danske sundhedsvæsen, men at der så sandelig også er kommet flere patienter.
Anders Samuelsen (NY), 2008-01-10:
Jeg tror, ordføreren fik en lejlighed til at give udtryk for sine synspunkter.
Det er jo også fint nok.
Jeg har givet udtryk for Ny Alliances synspunkter på det her område via en forholdsvis lang ordførertale.
Hvis jeg har blandet mig for lidt i debatten, har det jo været med udgangspunkt i, at debatten specifikt drejede sig om det hjørne, som Enhedslisten åbenbart syntes var interessant.
Det er det.
Som anden undskyldning kan jeg måske sige, at jeg ud over sundhedsordførerskabet har arbejdsmarked, skat og struktur og trafik plus en hel masse andre ting i Ny Alliance, så der er masser at beskæftige sig med; der er nok at se til.
Så jeg beklager, hvis jeg ikke har været aktiv nok.
Jeg synes selv, at ordførertalen gjorde det for Ny Alliance, som den skulle, nemlig at give udtryk for, hvor vi står, og hvad vi synes er væsentligt.
Line Barfod (EL), 2008-01-10:
De første fire punkter i beslutningsforslaget er taget fra beslutningsforslag, som er vedtaget i Nordisk Råd - beslutningsforslag, som er rejst af Mittengruppen, som Venstre er med i.
Jeg er godt klar over, at Sveriges konservative medlem af Velfærdsudvalget var imod forslaget, men jeg går ud fra, at den danske regering har en samlet holdning, og derfor kan jeg ikke helt forstå, hvis regeringen ikke kan sige, at i hvert fald de fire punkter, som svarer til Mittengruppens forslag i Nordisk Råd, er regeringen med på.
Det må da også give større vægt, når man skal ud og arbejde internationalt, hvis man kan sige, at vi i Danmark altså har den holdning, at vi ikke aktivt skal rekruttere sundhedspersonale fra andre lande, men at vi i stedet for har et ansvar for at sikre, at vi har det personale, vi skal bruge.
Når man f.eks. hører, at der i Ghana er én læge pr. 100.000 indbyggere, har de jo nok mere brug for lægerne, end vi har her, så selv om vi også på nogle området har arbejdskraftmangel, burde vi som et af verdens rigeste lande tage ansvar for at løse det problem, frem for at det er Ghana og andre fattige lande, der skal løse vores problemer.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-01-10:
Jeg mener i allerhøjeste grad, at Danmark som et rigt land helt generelt skal tage ansvar for forholdene i udviklingslandene.
Lad mig så vende tilbage til spørgsmålet om, hvorfor regeringen ikke stemmer for beslutningsforslaget her.
Det er blevet overhalet af regeringens politik, derfor er det overflødigt, og derudover er beslutningsforslaget jo en helhed, der ikke er ret til at plukke i.
Det er en helhed, og der er punkter i beslutningsforslaget, som bare er helt og aldeles uacceptable i en fri verden, og derfor kan vi ikke støtte det.
Jeg vil ikke være med til at sige, at den tidligere regering i 1980'erne gjorde et fejlgreb og heller ikke sige, at den ikke gjorde det.
Vi har ikke noget belæg for at sige, at det ikke var rigtigt i nuet.
Vi ved også, at der er en vis forsinkelse med hensyn til at få uddannet de sundhedspersoner, altså den type læger, som vi kommer til at mangle allerflest af, nemlig speciallæger, og det er derfor, vi tager nogle initiativer.
Jeg er enig i, at der også skal være et øget optag på uddannelserne.
Jeg er enig i, at vi skal sørge for at få speciallægerne uddannet hurtigere, jeg er enig i, at vi er nødt til at arbejde med fastholdelseselementer.
Det kræver en bred palet af initiativer, for ellers kan vores sundhedsvæsen ikke løfte den opgave, som det står over for.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-01-10:
Nu er det jo ikke nogen hemmelighed, at det danske sundhedsvæsen også har andre arbejdsgrupper end læger og speciallæger, og faktisk er det jo sådan, at særlig sygeplejersker, social- og sundhedsassistenter, men også bioanalytikere og radiologer, og en lang række af faggrupper er nogle af de grupper, som vi enten allerede har mangel på eller får mangel på i den kommende tid.
Og ministeren bliver ved med at snakke om demografien, men det korte af det lange er, at demografien ikke har ændret sig siden 1980'erne.
Vi vidste allerede i 1980'erne, at der ville blive flere ældre, at vi har en aldrende befolkning.
Det er derfor klart, at initiativerne også skal gå langt videre end lægerne.
Hvornår skal vi have tid til det, vi løber rundt?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-01-10:
Regeringen vil ikke sammen med nu danske regioner gå ud og lave en aftale, der i eftertidens lys ville være en historisk fejltolkning.
Det vil vi ikke gøre.
Vi har fokus på, at der er mangel på arbejdskraft.
Og der er jeg fuldstændig enig med spørgeren, fru Sophie Hæstorp Andersen, i, at det her ikke kun handler om læger, det handler sandelig også om social- og sundhedsassistenter, sygeplejersker og alle mulige andre faggrupper.
Selvfølgelig gør det det.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-01-10:
Det er selvfølgelig glædeligt, at ministeren siger, at man har fokus på området, men vi ved ikke desto mindre, at frafaldet på bl.a. sygeplejerskeuddannelserne er rigtig, rigtig stort, og vi ved til gengæld, at der er masser af studerende, der ønsker at blive optaget på lægestudiet, men som ikke kan komme ind på det.
Der er brug for forskellige indsatser.
Vi har haft rigtig mange samråd med den forrige ministeren om det her, men vi har desværre endnu ikke set, at problemstillingen er løst.
Så et eller andet sted kan man godt være lidt sympatisk over for måske alligevel at få en handlingsplan, selv om handling selvfølgelig også er vigtig.
Det har vi bare ikke syntes vi har set så meget af indtil videre.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-01-10:
Det sidste er jo ikke rigtigt.
Der gemmer sig i de her spørgsmål, som jeg nu får, spørgsmål, der hører under et andet ressort.
Der er spørgsmål, der i virkeligheden hører under videnskabsministeren optagelse af uddannelser.
Der er også spørgsmål, der hører til generelle arbejdsmarkedspolitiske forhold.
Der er også generelle spørgsmål, der hører under finansministeren i forhold til kvalitetsreformen, om, hvordan vi fastholder flere, og der er lavet en trepartsaftale, også for at skabe uddannelsespladser.
Så det er jo ikke, fordi vi ikke over en bred palet, ved kvalitetsreform og i andre ministerier, har fokus på den her problemstilling.
Birgitte Josefsen (V), 2008-01-10:
Når vi skal forholde os til det her beslutningsforslag, som Enhedslisten har fremsat, kan vi se, at det jo udelukkende omhandler rekruttering fra udviklingslandene.
Men jeg synes, at jeg også vil dvæle lidt ved det, der sker nationalt, for i Venstre er vi altså meget optagede af, at man prøver at nå dertil, hvor man i så høj grad gør sig selvforsynende med sundhedspersonale for at løse de opgaver, der skal løses.
Derfor er vi faktisk også rigtig glade for, at optaget på sygeplejestudiet er øget med 300; det er en proces, der er sat i gang.
Der har også været et gennemgribende arbejde med at fokusere på netop de elementer, som fru Sophie Hæstorp Andersen pegede på med frafaldet, og dér går der en ny plan i gang på sygeplejestudierne her til februar 2008.
Optaget på lægestudiet er øget; optaget er for nylig øget på social- og sundhedsskolerne med et betragteligt antal; optaget for bioanalytikere er øget; optaget på radiografområdet er øget; og sådan kan jeg faktisk nævne en række andre områder inden for social- og sundhedssektoren.
Men det skal jo ikke være nogen hemmelighed, og der skal ikke lægges skjul på, at den største udfordring er at skaffe tilstrækkeligt fagligt uddannet personale til at løse de opgaver, der skal løses, både på socialområdet og på sundhedsområdet
Nu handler Enhedslistens forslag så om rekruttering af fagligt uddannet personale fra udviklingslandene, og vi er helt enige i, at man ikke skal være for aggressiv med at rekruttere fra de lande.
Men når det så er sagt, synes jeg også, at vi er nødt til at sige, at der jo trods alt er en vis frihed med hensyn til arbejdskraftens bevægelighed, og da vi er vidende om, at de, der ofte kommer til bl.a. Danmark og også til andre vestlige lande og lægger nogle arbejdsår i sundhedssektoren, mange gange rejser hjem, og at de, når de rejser hjem, faktisk har fået en del både faglige og personlige kompetencer med sig i bagagen, ja, så kan man sige, at de ved at have lagt et stykke arbejde inden for den vestlige sundhedssektor så også kan bidrage ved at rejse hjem og måske have en stor faglighed med sig hjem.
Men vi bakker op om de tiltag, der er i gang, både i EU-regi og i en bredere kreds, nemlig i WHO-regi, for at få kigget på nogle etiske kodekser for rekruttering fra udviklingslandene.
Da jeg så sad og arbejdede med den her dagsorden i går, kom jeg til at tænke på: Gad vide, hvor mange læger, sygeplejersker, jordemødre og andet sundhedsfagligt personale af dansk nationalitet der arbejder i andre lande?
Det synes jeg sådan set kunne være lidt spændende at få at vide.
Jeg ved ikke, om ministeren kan hjælpe os med de oplysninger.
Jeg forsøgte at lede på det, men kunne ikke finde frem til de eksakte tal, og jeg synes, det kunne være lidt relevant at få dem stillet op imod den anden problemstilling.
Men vi kan ikke med det, der ligger, støtte Enhedslistens forslag.
Line Barfod (EL), 2008-01-10:
Jeg vil gerne understrege, at det, der står i det her forslag, jo ikke er et forbud mod, at folk kommer hertil fra andre lande.
Og derfor vil jeg gerne høre, om Venstre i Folketinget kan tilslutte sig de første fire punkter i beslutningsforslaget, som Venstre i Nordisk Råd har været med til at stille og stemme for.
Birgitte Josefsen (V), 2008-01-10:
Når der så bliver peget på det forslag, som er fremkommet fra Midtergruppen i Nordisk Råd, så er jeg nødt til at sige: Der er da ikke nogen danske folketingspolitikere fra Venstre, der har været med til at fremsætte det, der er heller ikke nogen fra Venstres folketingsgruppe, der har været med til at beslutte det.
Der er ét dansk folketingsmedlem i Midtergruppen, der har været med til at beslutte den resolution, der ligger, og det er et radikalt medlem.
Vi kan ikke stemme for det her forslag, uanset at de første fire punkter nu er et forslag, der er fremsat af Midtergruppen i Nordisk Råd.
Line Barfod (EL), 2008-01-10:
Jamen jeg er godt klar over, at der var valgkamp i Danmark, og derfor var der ikke nogen fra Venstre, der deltog i Nordisk Råds session og derfor heller ikke kom med stemmer.
Men betyder det, fru Birgitte Josefsen siger nu, at Venstre vil stemme imod de første fire punkter, at Venstre er uenig i, at man skal have en international aftale mod rekruttering af sundhedspersonale, og altså dermed at Venstre holder fast i, at vi i de rige lande skal løse en del af vores problemer med arbejdskraftmangel, og at vi ikke har fået uddannet tilstrækkeligt, ved at vi rekrutterer folk fra de fattige lande, der har langt færre sundhedsarbejdere, end vi har?
Per Clausen (EL), 2008-01-10:
Jeg vil gerne sige tak til hr. Karl H. Bornhøft for et på mange områder glimrende indlæg og en meget præcis kritik af regeringens politik, og derfor vil jeg bare gerne stille et enkelt opfølgende spørgsmål, og det er: Når nu hr. Karl H. Bornhøft og SF også er enige i, at man burde afskaffe fradragsretten for sundhedsforsikringerne, hvad er så forklaringen på, at SF støtter et vedtagelsesforslag, der ikke indeholder det element?
Det andet spørgsmål - så blev det til to alligevel - er: Er hr. Karl H. Bornhøft og SF enige med Enhedslisten i, at en af måderne til at sikre, at man kan rekruttere arbejdskraft og dermed gøre brugen af vikarbureauer unødvendig, er, at man sikrer et lønløft til de ansatte i det offentlige sundhedsvæsen?
Lone Dybkjær (RV), 2008-01-10:
Det viser jo simpelt hen behovet for, at vi diskuterer uddannelse, og hvor meget uddannelse vi skal have en og derfor også, at vi sikrer, at arbejdskraften får den tilstrækkelige uddannelse, så vi dermed får den tilstrækkelige arbejdskraft på de rigtige planer.
Det er jo ikke så nemt jævnfør tidligere tiders regeringer mulige fejlgreb på det her område.
Det er jo ikke nemt at planlægge.
Men noget kan vi selvfølgelig gøre og bør vi vel også gøre.
Det hele klares jo ikke ved den såkaldte glidning eller hvad?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-01-10:
Jeg skal se, om jeg på en eller anden måde kan få svaret koblet til noget, som vedrører miljøministeren fra 1988 til 1990.
Det kan jeg nok ikke.
Men det er korrekt, at der jo er en vis arbejdsløshed rundtomkring, og det, jeg så også mente er ved at blive et problem som følge af de demografiske forhold generelt i den vestlige verden, er en mangel på den rigtige arbejdskraft.
Der er strukturarbejdsløshedsproblemer.
Samtidig med at der er nogle, som er i overtal, er der altså også skrigende mangel på andre.
Det ser vi.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-01-10:
Der blev givet en ret indgående redegørelse for, hvad det vil betyde for antallet af speciallæger, men ministeren må vel kunne bekræfte, at problemet er opstået, fordi Bertel Haarder som undervisningsminister besluttede, at optaget på lægestudiet skulle reduceres til 400 om året.
Ganske vist blev det diskuteret med Amtsrådsforeningen og Lægeforeningen.
Sundhedsministerens forgænger, altså den tidligere sundhedsminister, har i et svar til Folketingets Sundhedsudvalg oplyst, at der under Schlüterregeringen blev optaget 2.500 færre på lægestudiet, end der blev optaget i den efterfølgende periode under Nyrupregeringen, fordi man her satte antallet op til 1.000 om året.
Det er svaret på en stor del af problemerne.
Det kan vi ikke lave om på på nuværende tidspunkt, men vi er jo nødt til at få afklaret, hvordan vi sikrer, at også hele landet fremover har de forskellige speciallæger.
Det er et spørgsmål om øjenlæger, om øre-næse-halslæger, om hudlæger og om reumatologer.
Alle disse forskellige speciallæger mangler man, og det er vi altså nødt til at få en afklaring på, hvis der ikke inden for bare 4-5 år skal ske det, at man ikke har disse speciallæger over hele landet.
De mangles faktisk allerede på nuværende tidspunkt.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-01-10:
Jeg hørte ikke noget konkret spørgsmål, men …
Jeg skal ikke kunne anfægte, at min forgænger har sagt, at der blev optaget 2.500 færre i 1980'erne; det er sikkert rigtigt.
Men de problemer, vi står over for - ikke bare i den danske sundhedssektor - er også som følge af demografiske forhold.
I min indledning talte jeg meget om, hvad jeg mener vi skal gøre for at løse de problemer, som vi har på grund af mangel på læger.
Men der går altså lang tid, før en nyoptaget medicinstuderende bliver speciallæge.
Vi skal også - og det er måske i virkeligheden det, der er det væsentligste for den debat, vi har i dag - hente udenlandsk uddannet arbejdskraft.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-01-10:
Jeg vil godt sige til sundhedsministeren, at optaget på lægestudiet intet har med demografiske forhold at gøre.
I dag er der mange flere, der søger optagelse, end der kan optages, selv om man nu er oppe på 1.100 pladser, og sådan har det været hele tiden.
Det er altså et problem, som også skal løses mere fremadrettet.
Jeg går ud fra, at ministeren er klar over, at hvis man fremskriver 10 år, vil man med optaget i dag som udgangspunkt også komme til at mangle læger.
Skal vi klare fremtidens udfordringer med nye læger, skal optage 400 flere, end vi gør på nuværende tidspunkt, og jeg vil godt annoncere, at det kommer Socialdemokraterne med et beslutningsforslag om.
Der vil sikkert være nogle, der er imod, og der vil også være læger, der er imod, fordi Lægeforeningen måske godt vil have et underskud af arbejdskraft.
Men for os er det afgørende, at borgerne kan blive behandlet, og derfor fremsætter vi det forslag, fordi vi mener, det er rigtigt at gøre det.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-01-10:
Jamen også for regeringen er det meget, meget vigtigt, at vores borgerne bliver behandlet, at de bliver behandlet hurtigt, og at de bliver behandlet på et højt kvalificeret niveau, jævnfør at vi har sat os som mål, at vi får et sundhedssystem i verdensklasse.
Jeg synes også, vi er godt på vej på forskellige områder, bl.a. med pakkeforløbet på kræftområdet, som også hr. Jens Peter Vernersen er fuldt orienteret om.
Men jeg vil da kvittere, hvis vi har samme intention om at højne kvaliteten og få et endnu bedre sundhedsvæsen.
Så vil regeringen se på Socialdemokraternes forslag, når det måtte komme frem.
Birgitte Josefsen (V), 2008-01-10:
Der er blevet stillet en række spørgsmål til sundhedsministeren af historisk karakter, som i princippet burde besvares af vores undervisningsminister.
Det, der bliver sagt, er, at undervisningsministeren, hr. Bertel Haarder, i 1980'erne neddimensionerede optaget på lægestudiet.
Det er ganske korrekt, men jeg vil spørge, om ikke sundhedsministeren kan bekræfte, at undervisningsministeren faktisk blev tvunget til det, da Amtsrådsforeningen med hr. Per Kaalund i spidsen nægtede at oprette uddannelsesstillinger ude på sygehusene.
Derfor kunne man faktisk ikke uddanne det antal læger, som man ønskede at uddanne.
Der var meget, meget stor arbejdsløshed, og derfor gik amtsrådsforening faktisk ind og sagde, at de ikke ville modtage så stort et antal lægestuderende ude i sundhedssektoren.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-01-10:
Nu bliver jeg jo anmodet om at bekræfte forhold, der er sket i perioden fra september 1982 til januar 1993.
Jeg står her og taler under ministeransvar, og jeg kan ganske enkelt ikke huske, hvad der skete i perioden 1982 til 1993 på det her specifikke område.
Det er muligt, at det er korrekt, hvad fru Birgitte Josefsen siger, men jeg kan ikke bekræfte det.
Britta Schall Holberg (V), 2008-01-10:
Jeg kan til gengæld bekræfte det, for nogle af os er så gamle, at vi faktisk kan huske forhistorien.
Jeg vil godt følge fru Birgitte Josefsens indlæg op, for sagen er jo, at der på det tidspunkt nemlig ikke var tale om nogen dumhed, der var faktisk tale om stor klogskab, idet masser af unge læger - en hel række - gik arbejdsløse, og derfor var det, at Amtsrådsforeningen ikke ville være med til at øge antallet.
Det udløste en stor debat i 1982, at der blev uddannet alt for mange læger, og det var en katastrofe for de meget veluddannede unge mennesker, at de gik og havde en stor uddannelse, uden at de kunne få et job.
Der var altså en overproduktion af den anden verden, og det er baggrunden for, at undervisningsministeren skar ned på antallet.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-01-10:
Nu kan jeg for folk, der har historisk interesse, oplyse, at Sundhedsministeriet blev etableret 1987, og indtil da lå det jo som en del af det daværende indenrigsministerium.
Så det er jo en stor fornøjelse for mig at stå heroppe og vide, at spørgeren fra Venstre, fru Britta Schall Holberg, var daværende indenrigsminister og derfor må vide, hvad der foregik dengang.
Lone Dybkjær (RV), 2008-01-10:
Fru Britta Schall Holberg siger, at vi er nogle, der er så gamle, at vi kan huske forhistorien.
Nej, vi er nogle, der er så gamle, at vi er en del af forhistorien, og det er sådan set det, ministeren ikke er.
Det skal han jo heller ikke klandres for, og derfor ville det jo fordre rent udenadslære, hvis han skulle kommentere det.
Det, jeg egentlig tog ordet for, er noget andet, nemlig at jeg mindes, at ministeren egentlig også er tidligere arbejdsmarkedsordfører.
Er det helt forkert?
Så meget mere undrer det mig, når ministeren siger, at det jo ikke kun er på sundhedsområdet, vi mangler arbejdskraft, men at hele den vestlige verden mangler arbejdskraft.
Jeg mener, der er 5 pct. arbejdsløshed i Tyskland - bare for at tage et eksempel og der jo også arbejdsløshed andre steder i Europa.
Så der er vel ikke lige mangel på arbejdskraft.
Man kan sige, at der kan være mangel på den rigtige arbejdskraft, men det er jo en helt anden snak.
Kamal Qureshi (SF), 2008-01-10:
Hun siger, og jeg citerer: Vi kan konstatere en markant social ulighed, som slår igennem på de fleste sundhedsmål - ikke bare i forbindelse med graviditet og fødsel, men hele vejen gennem barndommen.
Citat slut.
Hvordan vil Ny Alliance løse de problemer som f.eks. boligforhold, der præger børns opvækst, ved bare at ansætte flere i sundhedssektoren, når man nedsætter skatten?
Jeg går ud fra, at det er lægerne og overlægerne, der tjener flest penge på skattelettelsen, og derfor vil det også være dem, der vil have et ønske om at arbejde mere.
Det er vel ikke plejehjemsassistenterne, for de betaler jo i forvejen en lav skat.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-01-10:
Først vil jeg da gerne takke for invitationen til at komme over i udvalget.
Jeg er helt sikker på, at hr. Per Clausen flittigt vil invitere mig, og det takker jeg for.
Jeg kan ikke på stående fod stå her på Folketingets talerstol og sige, om det er det eller ej.
Det vil vi skulle undersøge nærmere.
Anders Samuelsen (NY), 2008-01-10:
Jeg tror ikke engang, at de seere, der måtte være tilbage ude foran skærmene, synes, det er en særlig avanceret argumentationsform, der her kommer til udtryk fra SF.
Når Ny Alliance taler om maks. 40 pct. skat, er det altså for at skaffe de hænder, der er behov for, så man bl.a. kan behandle de folk, som har behov for behandling.
I stedet for at have denne evige ligheds/uligheds diskussion burde man måske begynde at tænke i at diskutere, hvordan vi skaffer de hænder, der er behov for, og hvordan vi skaber den motivation derude, som gør, at man vedbliver at være ansat i den offentlige sektor og ikke bare søger over mod den private sektor, hvor man kan få en højere løn, fordi der er mere fleksible vilkår at arbejde under.
Den diskussion er da meget mere interessant end at forsøge at skabe nogle fuldstændig falske billeder af, hvad ens politiske modstandere ønsker at gøre.
Hvis man skal gøre noget for de svageste grupper, som har problemer på en række forskellige områder, skal man gøre noget meget målrettet i stedet for det, man alt for ofte gør i den danske sundhedsdebat og den danske måde at gribe de udfordringer an på, nemlig at skyde med spredehagl.
Der skal gøres nogle meget, meget mere målrettede indsatser på de specifikke områder, og der skal motiveres, så det er forebyggelse, der kommer i centrum, og man derefter sikrer, at når det så går galt, er der faktisk et sundhedssystem, som kan samle op, og at der er nogle, der gider arbejde i det.
Karl H. Bornhøft (SF), 2008-01-10:
Jeg accepterer fuldstændig, at vi er i København.
Men hvis jeg sådan lige vagt må antyde, at det godt kan ske, at der er en verden uden for København, er jeg også nødt til at sige til de her ting, at det rent faktisk er sådan, at det medicinske område ikke kun er trængt i København.
Det er ikke kun et problem i København.
Jeg vil godt vedstå, at det kan virke en anelse mere grotesk herovre, men der må jeg som jyde kunne tillade mig at sige, at det kunne jeg også godt finde et par andre eksempler på.
Men grundlæggende står vi altså med et problem omkring de medicinske afdelinger, som ikke kan afgrænses til København, og derfor skal vi arbejde med det i forhold til de her ting.