runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2008-10-09:
Så er der også mange borgere, der meget hurtigt kaster et blik på det afsnit, der handler om skatten, altså: Hvor meget skal man nu betale i skat?
Så er der mange borgere, der jo straks glæder sig over, at vi heldigvis har en regering, der sikrer skattestoppet, og så er der jo ro omkring de her ting.
Så er der også nogle borgere, der kommer til at tænke på: Jamen var der ikke noget med en skattepakke, der kom?
Så konstaterer man heldigvis, at den bliver gennemført fuldt og helt, og så er den jo neutral, og dermed er der stadig væk skattestop og ro om det.
Den består jo netop af, at man sænker skatten på arbejde, og at man så finansierer det bl.a. via energiafgifter og ved de her arbejdsmarkedsfonde, og så skulle der være ro om det.
Men så er der en lang række borgere, der pludselig siger: Hvad er nu det, vi hører her i debatten?
For så hører vi jo bl.a., at SF sådan siger, at hvis man får magt, som man har agt - altså hvis hr. Villy Søvndal, om jeg så må sige, skulle gå hen og blive finansminister - så skal de her skattelettelser rulles tilbage.
Det vil sige, at man altså ikke vil gennemføre den sidste halvdel af pakken.
Er hr. Villy Søvndal enig i, at det, hvis det skulle blive resultatet, for den enkelte borger så reelt vil være en nettostigning i skatten?
Villy Søvndal (SF), 2008-10-09:
Nej, det er jeg ikke enig i.
Altså, det, der sker i regeringens miks, er, at man giver skattelettelser, som hovedsagelig rammer de velhavende.
Det er der jo ikke noget underligt i; sådan vil Venstre og Konservative og Dansk Folkeparti vel altid tilrettelægge deres politik, sådan at de, der har mest, også er dem, der får mest ud af en skattelettelse.
Det har man også gjort omhyggeligt den her gang.
Så genindfører man - eller ophæver annulleringen af - SP-ordningen.
Det rammer til gengæld fuldstændig anderledes.
Den rammer nemlig bredt, og det vil sige, at den sociale virkning af det er den dårligst tænkelige sociale virkning for dem, der tilhører lavindkomstgruppen.
Så ja: Hr. Erling Bonnesen må svare, når han bliver spurgt, at hvis man er lavindkomstgruppe, er det en klar fordel, også i den her sammenhæng, at stemme på SF, og advare mod at stemme på Venstre i den sammenhæng.
Margrethe Vestager (RV), 2008-10-09:
Det vil jeg sige.
Og hvis man var økolog, ville man nok sige, at der også skulle spredes noget møg på det, før det gror.
Og det lykkes jo et eller andet stedet meget, meget fint.
Men jeg synes stadig væk, at det må være lidt ærgerligt.
Altså, De Konservatives skøn er jo, at der mangler 50.000 mennesker på det danske arbejdsmarked, hvis det skal kunne lade sig gøre at indfri det, vi gerne vil.
Jeg synes, at det er sådan lidt underligt, at det er Det Radikale Venstre, som skal varetage bl.a. virksomhedernes interesser med hensyn til at få medarbejdere, så de kan honorere de ordrer, de får, så de kan eksportere, og så de kan være til stede dér, hvor man skaber den vækst, der er baggrunden for dynamikken i det danske samfund.
Der må jo ligge en eller form for strategiskift bag, at man nu fra konservativ side tror, at det kan lade sig gøre.
Statsministeren har i 3 år talt om en arbejdsmarkedsreform, og det, der er kommet ud af det, må siges at være ret lidt.
De rigtig store ting, der for alvor har løst det, vi har foran os, er jo ikke det, der bærer De Konservatives fingeraftryk.
Henriette Kjær (KF), 2008-10-09:
Jeg synes, at det er store ord at tage i munden, at Det Radikale Venstre ser sig selv som det store reformparti.
Det tror jeg også at vi hører fra Liberal Alliance, når de kommer herop.
Og det er så ganske udmærket, at man indtager den position, men jeg vil nu også sige, at vi andre også arbejder for, at der skal ske noget, endda så meget, at statsministeren bliver beskyldt for at være arrogant, fordi han i sin åbningstale tillader sig at sige, at der mangler arbejdskraft, og at vi skal gøre noget for at skaffe den.
Så kalder Socialdemokratiets leder statsministeren for arrogant.
Nu har Socialdemokraterne så indledt et samarbejde med Socialistisk Folkeparti, og jeg ved ikke helt, om det gode samarbejde mellem R og S skal fortsætte.
Men det er altså de synspunkter, der skal bindes sammen.
Jeg er naturligvis glad for, at De Radikale har været med i den jobpakke, vi lavede for nylig, og ser frem til et videre samarbejde om reformer.
Nick Hækkerup (S), 2008-10-09:
I sin økonomiske redegørelse skriver regeringen, at der er behov for tilbageholdenhed i finanspolitikken, fordi ledigheden stadig vil være under det strukturelle niveau, som det hedder, og at det vil medføre et inflationært pres, men at der samtidig er klare tegn på, at en stabiliserende reduktion i efterspørgselsvæksten er i gang.
Det sidste tror jeg lige vi tager en gang til: Der er klare tegn på en stabiliserende reduktion, og det medfører en stigende ledighed i 2009.
Det er besværlige ord, men omskrevet til helt almindelig dansk siger regeringen: Ledigheden er lav, men heldigvis er der udsigt til, at den stiger.
Henriette Kjær (KF), 2008-10-09:
Socialpolitik er mange ting, og som jeg sagde i min ordførertale, synes vi Konservative, at et af de bedste og mest effektive virkemidler inden for socialpolitikken i de seneste år har været, at vi har haft fuld beskæftigelse.
De få mennesker, der er tilbage, og som ikke er i arbejde, er også nogle mennesker, der har nogle problemer, som gør, at det er svært for dem at komme ud på arbejdsmarkedet.
Men socialpolitik er også at tage sig af de ældre, de svage, de vanskelige børn, børnehavebørnene, vuggestuebørnene osv., og det kræver, at der er nogle mennesker, der kan blive ansat i de sektorer, der tager sig af det.
Derfor har vi altså brug for, at der er nogle mennesker, der kan komme ud på arbejdsmarkedet og tage de job, og det betyder jo, at vi mangler arbejdskraft.
Jeg tror, at det bliver svært at få de omkring 40.000, som er registreret arbejdsløse lige nu, til at indgå i alle de job, vi har, og derfor er der behov for, at vi får øget arbejdsstyrken.
Nick Hækkerup (S), 2008-10-09:
Forstod jeg ordføreren rigtigt, nemlig at grunden til, at det er godt, at ledigheden stiger, er, at så vil de ledige kunne blive ansat i vores daginstitutioner, folkeskoler og ældrepleje og altså tage sig af kernevelfærden?
Var det svaret, at når regeringen synes, at det er godt, at ledigheden stiger, er det, fordi den lave ledighed skal afløses af en eskaleret vækst i den offentlige sektor?
For så synes jeg i hvert fald, at man skal ringe over til finansministeren og sige, at der var noget, han havde fået fuldstændig forkert fat i, da han skrev sin økonomiske redegørelse.
Henriette Kjær (KF), 2008-10-09:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at der mangler sygeplejersker, og jeg sagde, at vi Konservative ønsker et stærkt offentligt sygehusvæsen.
Vi har det dårligt med, at der er ubesatte stillinger rundtomkring på de danske sygehuse, og derfor vil vi meget gerne have, at de bliver besat, enten med mennesker, der har taget sig en uddannelse på sygeplejeskolen og kommer her fra Danmark, eller med nogle, vi får fra udlandet.
Ja, der er behov for at øge den offentlige sektor visse steder, og der er også andre steder, hvor det kunne være fornuftigt at reducere antallet af medarbejdere.
Villy Søvndal (SF), 2008-10-09:
Jeg vil fortsætte i arbejdsløshedssporet.
Der er mange bygningsarbejdere, der står til at miste deres job i den kommende tid.
Dansk Byggeri regner med, at beskæftigelsen inden for byggeriet vil falde med 17.000 næste år.
Her taler vi alene om byggeriet, som vil opleve et fald på 17.000 næste år.
Hvad vil man gøre ved det fra konservativ side?
Vil man være med til at give dispensation i forhold til anlægsstoppet i kommunerne, så man kan bruge nogle af de ledige bygningsarbejdere til at sætte nedslidte skoler i stand, sikre bedre forhold på vores offentlige institutioner m.m.?
Henriette Kjær (KF), 2008-10-09:
Jeg tror, man skal være meget opmærksom på at passe på, at der ikke kommer overophedning, som gør, at vi betaler mere for de opgaver, vi skal have udført, end højst nødvendigt.
Det er jo bl.a. det, der har været situationen, fordi arbejdskraften har været meget dyr at købe, fordi der har været mangel på den.
Vi har haft mange arbejdstagere, der kommer fra de andre europæiske lande; vi har haft mange tyskere og særlig polakker heroppe at arbejde i byggebranchen i Danmark.
Jeg er helt sikker på, at det her vil stabilisere sig, og jeg mener ikke, der er behov for den milliard bl.a., som SF foreslår at pumpe ud til kommunerne for at sætte noget ekstra byggeri i gang.
Villy Søvndal (SF), 2008-10-09:
Men det er Dansk Byggeri, og Dansk Byggeri er ikke SF's hoforgan, det er en arbejdsgiverorganisation, der nu siger, at nu taler vi ikke overophedning, det er noget, der hører fortiden til, nu taler vi om, hvad der kommer til at ske i den kommende tid, hvor 17.000 alene inden for byggeriet efter deres skøn vil miste deres job i løbet af det næste år.
Dertil kommer alle dem inden for industrien og alle de andre.
Det er jo vigtigt, når man kan se, at den her udvikling kommer - og den kommer eksplosivt hurtigt - at regeringen har nogle overvejelser om, hvad man vil gøre ved det.
Man kan jo ikke bare lade stå til og lade den her arbejdsløshed eksplodere.
Derfor spørger jeg endnu en gang: Giver de her nye alarmerende tal ikke regeringen anledning til overvejelser i forhold til at vende blikket væk fra gamle dage og overophedning og sådan noget?
Det er ikke morgendagens dagsorden.
Morgendagens dagsorden er, hvordan vi undgår en massiv stigning i arbejdsløsheden, og hvilke skridt regeringen vil tage i forhold til det.
Henriette Kjær (KF), 2008-10-09:
Jeg synes, at man i S og SF er lidt hurtig til at gå i panik.
Vi mangler stadig væk arbejdskraft, og det er rigtigt, at der er visse job, der falder bort i byggesektoren, men så mangler der arbejdskraft i andre sektorer.
Det er stadig væk svært at få arbejdskraft inden for forskellige områder i Danmark, og derfor er jeg helt sikker på, at det vil udligne sig.
Og så kan hr. Villy Søvndal også være hundrede procent sikker på, at regeringen altid reflekterer over den udvikling, der finder sted i det danske samfund.
Så der vil selvfølgelig blive taget hånd om det arbejdsløshedsproblem, der eventuelt vil opstå - altså, hvis det skulle blive tilfældet.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-10-09:
For ikke så lang tid siden fik De Konservative ny leder, og tillykke med det.
Man kunne følge det i tv, og det så i øvrigt meget festligt ud, vil jeg gerne sige.
I sin tiltrædelsestale kommer en ny leder selvfølgelig rundt om mange ting; nogle ting sidder man og nikker genkendende til, og andre ting kan man være uenig i.
Jeg er faldet over et enkelt citat, som jeg synes er meget interessant.
Den nye konservative leder siger: »Vi mener, at der skal tages bedre hånd om de udsatte børn. Vi skal være hurtigere til at tvangsfjerne børn, når forældrene åbenlyst tilsidesætter børnenes tarv.
Der skal være penge til at sikre, at anbringelser og hjemsendelser af børnene sker så skånsomt som overhovedet muligt.«
Mit spørgsmål er: Hvad er det, vi nu kan forvente?
Det, vi kan se, er jo, at efterhånden som året går, bliver der færre og færre tvangsfjernelser, fordi pengene er brugt.
Det fortælles derudefra, at der simpelt hen ikke er penge nok på området, og hvad er det, vi helt præcist kan vente os med de nye og klare signaler, som den nye konservative leder kom med?
Henriette Kjær (KF), 2008-10-09:
I løbet af de 7 år, regeringen har siddet, er der gennemført rigtig mange reformer.
Politikken har bare været, at man stille og roligt har gennemført de ændringer, der nu en gang har skullet til, så folk kan føle sig fortrolige med de ændringer, der kommer.
Men der er taget nødvendige skridt på de nødvendige tidspunkter.
F.eks. vil jeg nævne forårspakken, hvor de skattelettelser, der kom på det tidspunkt, var nødvendige.
Det satte den dynamik i gang, som der var behov for.
Vi har lavet hele Globaliseringsplanen, velfærdsreformer osv., og nu skal vi videre.
Vi skal se på, hvordan vi får lavet en dynamisk, ny skattereform, når der engang kommer et udspil fra Skattekommissionen, og vi skal også lave en dagpengereform.
Der vil jeg da gerne være med til at tage æren for, at vi Konservative altid er gået forrest, og vi har også taget de tæv, som det giver, når man gør det og siger de ubehagelige ting.
Nu er det, som om der er ved at være forståelse for vores synspunkter, og sådan er det jo: Nogle gange skal man gøde jorden, inden tingene kan lade sig gøre.
Margrethe Vestager (RV), 2008-10-09:
Fru Henriette Kjærs tale havde sådan lidt karakter af status, altså at nu står vi her og har reformer foran os.
Det, der forekommer lidt underligt, er, at Det Konservative Folkeparti har været regeringsparti nu i 7 år - det er længe, det føles som lang tid, kan jeg fortælle hernede fra - og det, der er lidt ærgerligt, er, at de gode konservative intentioner ikke i højere grad har fået rul på.
Det, som det der skattestop, De Konservative har siddet og smølet med, har kostet alene sidste år, kunne jo faktisk have afskaffet topskatten.
Det må være ærgerligt og tankevækkende at se på de reformer, som det er absolut sidste udkald for at få gennemført for at sørge for, at der er lærere og sygeplejersker og ingeniører i virksomhederne.
Det må være ærgerligt og tankevækkende at skulle stå her, ganske kort tid før man må træffe nogle rigtig ubehagelige valg, og se tilbage på 7 år, hvor det har været så som så med de reformer, man har kunnet få gennemført.
Hvad er det, der gør, at der er en fornyet konservativ optimisme, i forhold til at det faktisk kan lade sig gøre?
For samarbejdspartnerne er jo de samme, og retorikken er den samme; der bliver talt rigtig meget, og der blev gjort ret lidt.
Erling Bonnesen (V), 2008-10-09:
Jo tak.
Nu er det jo velkendt, at SF og også - med al respekt formanden for SF er verdensmester i at tale udenom, og det her var også et nyt forsøg på det.
Men hvad er det præcise svar til den enkelte borger faktisk?
For det er jo den enkelte borger, der sådan står med den meget store bekymring; nogle skal jo også redegøre over for deres pengeinstitut, hvordan deres kommende budget for 2009 nu vil hænge sammen.
Den enkelte borger siger jo ligeud, at nu er den ene halvdel af skattepakken blevet gennemført - det er den med energiafgifterne og arbejdsmarkedsfondene; den del er på plads - og så forventer man selvfølgelig også, at den anden halvdel af pakken bliver leveret.
Og så er det jo faktisk, at man skal stille spørgsmålet til SF, som jo ikke vil være med til det, hvis man får magt, som man har agt - så er det muligt, at man kan splitte det op i et langt svar, som vi hørte før nemlig hvordan SF egentlig vil forklare det til den enkelte borger.
For det kan man tilsyneladende ikke.
Villy Søvndal (SF), 2008-10-09:
Der er to niveauer i det her.
Der er det generelle svar, at det miks, som regeringen laver med at ville genindføre SP-ordningen og til gengæld give skattelettelser til de velhavende, er en fordel for mennesker med høje indkomster og en dårlig idé for mennesker med lavindkomster.
Hvor meget vil jeg spare i skat?
Og så vil man få bekræftet det regnestykke, jeg lægger frem, nemlig at højindkomstgrupperne vil vinde på den model, regeringen har lagt frem.
Det er ikke så underligt.
Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti er jo sat her på jorden for at sikre, at de, der har noget, får mere.
Alle lavindkomstgrupperne vil vinde på vores model, men det kan man sætte sig ned og regne ud selv.
Hans Christian Schmidt (V), 2008-10-09:
Jeg har nu siddet og lyttet til både hr. Villy Søvndals tale og svar på spørgsmål, og jeg vil sådan set bare stille et meget konkret spørgsmål, for jeg forstår, at hr. Villy Søvndal bruger meget tid på at forklare, at en stemme på SF - det var jeg slet ikke klar over vi skulle diskutere i dag, men det er helt i orden - også er en stemme på, at der er nogen, der vil kere sig om det nære, at der er nogen, der vil følge med i, hvordan den enkelte dansker har det økonomisk osv.
Derfor vil jeg spørge hr. Villy Søvndal om, hvad han vil sige til alle dem, der nu sidder og følger debatten, når hr. Villy Søvndal skal forklare, at han vil hente 12 mia. kr. ude hos dem.
Har man gjort sig nogle overvejelser?
Har man nogle tal, så man f.eks. kunne sige: Hvad betyder det på årsbasis for en gennemsnits-LO-familie, hvis den nu skal aflevere 12 mia. kr., som er det, jeg forstår hr. Villy Søvndal foreslår?
Margrethe Vestager (RV), 2008-10-09:
Det kræver også mere fantasi, end jeg sådan umiddelbart er i besiddelse af, fordi det i givet fald er meget indirekte.
Det er sådan noget med, at hvis topskatteydere arbejder mere, er der flere på hospitalerne, hvis også de mindre velstillede bliver syge osv.
Det, jeg mener med social profil, er, at skattelettelser også kommer mennesker til gode, som har mindre indkomster, eller som kommer ind på arbejdsmarkedet.
Det er derfor, vi har forslaget om at se på beskæftigelsesfradraget.
Vores forslag er konkret, at man firdobler det, fordi det så gør en forskel, når man kommer ind på arbejdsmarkedet.
Det giver også plads til, at de mennesker, som må være på overførselsindkomster - og det kan der være grunde til - får lidt mere luft i stedet for som i den fattigdomsfælde, som regeringen med bevidst kynisme har placeret dem i.
Det er så få, der kommer i arbejde af den trykken, der har været der.
Og det, der ville være rigtig fint, ville være både at løfte det, man får ud af det, når man kommer ind på arbejdsmarkedet, og stadig give lidt luft til, at vi kan få fjernet starthjælpen, kontanthjælpsloftet og den 300-timers-regel, som vi snart vil gøre til en 450-timers-regel.
Et ordentligt skattesystem indeholder ikke nogen fattigdomsfælder.
Villy Søvndal (SF), 2008-10-09:
Det er klart, at hvis jeg skal svare på det, er jeg næsten nødt til at løbe det hele igennem for at skitsere, hvad det er, vi vil med vores spareprogram.
De 12 mia. kr. bliver jo hentet, fordi vi ikke synes, at der skal gives overførselsindkomster til mennesker, der i forvejen har høje indkomster, det gælder ældre, der har meget store indkomster ved siden af, det gælder børnefamilier, der modtager børnechecken, selv om de har en høj indkomst.
Vi kan ikke forstå, hvorfor man skal beskatte den lavtlønnede LO-arbejder for at sende de penge videre i form af en børnecheck til den rige familie i Gentofte.
Det synes vi er omvendt fordelingspolitik.
Der henter vi ca. en fjerdedel af det, vi vil.
Så henter vi nogle ting på effektivisering, som vi har diskuteret, så henter vi nogle ting på at lægge de samme sparemål ind på dele af det offentlige område, og det er hovedparten af det, men ikke på alle områder, så suspenderer vi fradraget for sygeforsikringer osv.
Hans Christian Schmidt (V), 2008-10-09:
Tidligere her på dagen blev det jo afsløret, at hr. Villy Søvndals kompagnon, partner - Socialdemokratiet - også agter at hente noget derude.
Jeg må så sige, at hr. Villy Søvndal fører lidt, han er oppe på 12 mia. kr., Socialdemokratiet foreslog kun 9 mia. kr.
Man kan godt begynde at forklare mange andre ting, men jeg må sige, at man da er nødt til at forklare den enkelte dansker, som sidder i en økonomisk situation, som er alvorlig - og det forstår jeg også hr. Villy Søvndal mener - hvad det vil betyde, hvis SF får held med at rulle de her skattelettelser tilbage.
Og hvis ikke hr. Villy Søvndal har haft nogen beregninger overhovedet for, hvad det vil betyde for den enkelte dansker, ja, så er signalet til den enkelte dansker, der sidder derude og ser fjernsyn i dag, at det vides der ingenting om, så det kan man ikke få noget at vide om.
Det er jo ikke betryggende, hvis man skal prøve på at lave et lille budget over, hvordan man kommer igennem.
Og jeg forstår, at hr. Villy Søvndal slet ikke engang har gjort sig nogen overvejelser.
De, der nu sidder derude ved fjernsynet, må sige: Nå, men jeg får slet ingen svar, jeg kan ikke kende noget til min økonomi, bare det lille tal kan jeg ikke engang få noget at vide om.
Er det indgået i hr. Villy Søvndals overvejelser?
Og det er bare det tal, min interesse er rettet mod.
Per Clausen (EL), 2008-10-09:
Vi ved jo, at De Konservative lægger meget vægt på tryghed, som statsministeren gjorde en del ud af i sin åbningstale.
Jeg vil spørge fru Henriette Kjær, om det ikke set i den sammenhæng er meget besynderligt, at vi efter godt 7 år med en konservativ justitsminister må konstatere, at kriminaliteten på en række områder er vokset voldsomt - voldskriminalitet, organiseret kriminalitet, skyderier i gaderne osv.
Hvad er Det Konservative Folkepartis svar på, at godt 7 år på justitsministerposten har ført til præcis det modsatte af det, som De Konservative siger, at de lægger vægt på?
Det andet jeg vil sige er, at jeg kan huske, at fru Henriette Kjær præsenterede, at nu ville De Konservative fremstå som et socialt troværdigt parti - og det er jo en god idé - men det, man så ville gøre, var, at man ville tage 100 mio. kr. fra satspuljemidlerne over 4 år og give til de psykisk syge.
Penge til de psykisk syge er en god idé, men synes fru Henriette Kjær, at det er socialt ansvarligt, at det kun er arbejdsløse, kontanthjælpsmodtagere og pensionister, der skal være med til at betale for forbedringer for de psykisk syge?
Henriette Kjær (KF), 2008-10-09:
Vi står over for nogle kæmpestore udfordringer på det retspolitiske område.
Det vrimler åbenbart med knive og skydevåben i nattelivet.
Det er en ny tendens, vi har set, og jeg synes, at regeringen har taget de initiativer, der er nødvendige.
Hver gang har man hurtigt været ude med handlingsplaner, nye initiativer, så politiet har de redskaber, der er nødvendige.
Så jeg er ganske tryg ved den konservative justitsminister, der har siddet i mange år, og den nye, der er kommet til.
Med hensyn til satspuljemidlerne har vi jo forskellige opfattelser af den sag.
For mig er en krone en krone, uanset hvilken kasse den kommer fra, og derfor kan jeg simpelt hen ikke se, at det skulle være noget problem, at vi vil øge indsatsen i forhold til de psykisk syge med midler fra satspuljen.
De psykisk syge kan altså ikke se, hvor pengene kommer fra.
Det, de lægger mærke til, er, om indsatsen bliver forbedret.
Per Clausen (EL), 2008-10-09:
Det, jeg slet ikke tør tænke på, er, hvad fru Henriette Kjær ville sige, hvis det var en radikal justitsminister, som havde præsenteret de resultater, som den konservative justitsminister har præsenteret.
Og det er vel det, man må forholde sig til.
Ikke hvordan det kunne have været, hvistingene havde været anderledes, men hvordan man vil forholde sig til de resultater, man har opnået, og der forstår jeg på fru Henriette Kjær, at hun også indrømmer, at resultaterne er dårlige, men at indsatsen har været god.
Det er måske ikke det, vi opfatter som en belønning for gode resultater, der er i centrum her.
Det andet er det med satspuljen.
Jeg er enig i, at penge til de psykisk syge er godt.
Og de kan sådan set også være ligeglade med, hvor pengene kommer fra.
Det er jeg også enig i.
Men nu har der været mange her i dag, som i forbindelse med skattediskussionen har bekymret sig om de danske familiers økonomi, og så må man vel sige, at der alligevel er noget underligt ved, at det er de arbejdsløses, kontanthjælpsmodtagernes og pensionisternes økonomi, der skal være dårligere, end den ellers ville have været, fordi det er det eneste sted, fru Henriette Kjær kan finde penge til psykisk syge.
Henriette Kjær (KF), 2008-10-09:
Jeg er ganske enkelt ikke enig.
Den regulering, vi har af overførselsindkomsterne, bakkes op af et bredt flertal i Folketinget.
Når vi samler pengene i én stor pulje, kan vi lave nogle initiativer, der kan mærkes.
Hvis man strør dem ud som et tyndt lag sukker, vil man knap nok lægge mærke til dem.
Det ville ikke være noget, der blev sat pris på.
Og derfor er jeg simpelt hen ikke enig i, at det er en forkert brug af midlerne.
Det var det helt rigtige, da vi i sin tid fik skabt satspuljen.