runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2007-12-05:
Ja, ministeren kan jo udmærket læse op af en hel masse tal, som søde, rare embedsfolk har skrevet ned.
Jeg tror bare, at man ude i de kommuner, som det handler om, oplever noget andet.
Men ikke desto mindre har man været nødt til at spare et tocifret millionbeløb på velfærden.
Nu bliver det så reduceret til kun to.
På biblioteksområdet og en række andre virkelige kernevelfærdsområder skal man skære ned.
Der synes jeg altså, at velfærdsministeren skylder borgerne i Vesthimmerland en helt konkret forklaring på, om det er velfærd.
Er det velfærd, når det er sådan, at man skal betale mere, men får mindre?
Jeg tror, at langt de fleste kommunalpolitikere har svært ved at genkende det billede, som velfærdsministeren lægger frem her, nemlig at man ikke skulle have en presset økonomi.
Jeg tror, at man har haft overordentlig svært ved at få de kommunale budgetter til at hænge sammen, og at man mange steder er rigtig kede af, at man er nødt til at forringe den service, der er over for borgerne.
Det er jo det der er situationen.
Vi jo haft en situation, hvor vi i valgkampen havde et meget klart valg: Ville vi have skattelettelser, som regeringen har lagt frem, eller ville vi have velfærdsforbedringer?
Der sagde regeringen, at begge dele kunne lade sig gøre.
Men ikke desto mindre er der altså steder i Danmark, hvor der er kommuner, der simpelt hen må reducere i velfærden, og der er jeg helt overbevist om, at de ikke har nogen oplevelse af, at man ikke er presset.
De er overordentlig pressede, de skal lukke biblioteker, de skal lukke borgercentre og andre ting.
Nu ved jeg godt, at regeringen har forsøgt at sætte trumf på deres velfærdsfokusering ved at udnævne den tidligere socialminister til også at være velfærdsminister, og det kan jo så godt gøre, at den tidligere socialminister har meget svært ved også at overskue, hvad der sker ude i kommunerne.
Men efterhånden som den nye velfærdsminister skal rundt og besøge kommunerne, er jeg sikker på, at ministeren vil opdage, at man er meget presset derude.
Jeg vil gerne helt konkret spørge, om ministeren oplever, at det er velfærd, når det er sådan, at man rundt omkring i kommuner oplever, at man reducerer i velfærden, samtidig med at man også nødt til at sætte skatten op.
Karen Jespersen (V), 2007-12-05:
I spørgsmålet bliver det forudsat, at kommunerne har en presset økonomi og derfor er i en situation med skattestigninger og nedskæringer.
Men det mener jeg ikke er rigtigt.
Hvis man ser på kommunernes økonomi under ét og også under den aftale, som finansministeren netop har indgået, så er der sådan set tale om, at der bliver tilført øgede ressourcer til kommunerne i kraft af den aftale, der er lavet med Kommunernes Landsforening, og hvor så de her ekstra skatteindtægter kommer oveni.
Det betyder selvfølgelig ikke, at der ikke kan være nogen konkrete kommuner, hvor der på enkelte områder opleves et lavere serviceniveau, fordi man har valgt at prioritere på en bestemt måde i den kommune.
Eller der kan f.eks. være en kommune, hvor man har haft et urealistisk højt serviceniveau i 2007 i forhold til de indtægter, der ligger i kommunen; men det er jo en konsekvens af det kommunale selvstyre.
Men jeg mener ikke, at man under ét kan tale om, at der er en presset økonomi i kommunerne.
Rasmus Prehn (S), 2007-12-05:
Mener ministeren, at det er velfærd, når borgerne i en række kommuner skal opleve både nedskæringer og skattestigninger på grund af kommunernes pressede økonomi i en tid, hvor regeringen ellers giver skattelettelser?
Skriftlig begrundelse
I en række kommuner er situationen den, at man både bliver nødt til at hæve den kommunale skatteprocent, samtidig med at man skærer ned i budgettet.
Karen Jespersen (V), 2007-12-05:
Det betyder selvfølgelig ikke, at der ikke hele tiden er områder, hvor man kan gøre det bedre.
Men jeg oplever bestemt, at vi har et velfungerende velfærdssamfund.
Det man jo kan se - også for budgetterne, som har været offentliggjort i pressen med de foreløbige budgettal -
Og for det sociale område er der samlet tale om en realvækst i 2008 på 0,8 mia. kr.
På ældreområdet forventes udgifterne at stige med ca. 0,3 mia. kr., udgifter til børn og unge med 0,2 mia. kr., og til handicappede/udsatte voksne 0,3 mia. kr.
Det er det samlede billede for de budgetter, der nu foreligger.
Spørgsmålet ligger i forlængelse af det forrige og handler om, om man kan sige noget om, hvor stor en forøgelse af forældrebetalingen som vil være acceptabel.
Men jeg mener sådan set ikke, at man kan spørge på den måde.
For det, det jo handler om, er selvfølgelig, at der er nogle regler, der skal forvaltes korrekt i forhold til hensigten med loven, da den blev vedtaget.
I spørgsmålet kunne der ligge den præmis, at der har været en stigende forældrebetaling, og det har jeg ikke noget belæg for at sige at der har været.
Der har jo hele tiden været en lille forældrebetaling, men det er jo af ret ny dato, at man er begyndt at opgøre den, så det tager altid nogle år, før en sådan ny opgørelsesmetode bliver helt korrekt.
Vi har nogle tal for forældrebetalingens størrelse nogle år tilbage, som er i størrelsesordenen 2 mio. kr. om året, og det er det samlede beløb for alle forældre, der har deres børn i specialtilbud, så det er en ret lille del af den samlede betaling.
Og vi har ikke noget belæg for at sige, at den forældrebetaling har været stigende i 2007.
Jeg kan heller ikke sige det modsatte.
Men det vil altså blive opgjort på et tidspunkt.
Spørgsmålet drejer sig, så vidt jeg kan forstå, om noget af det samme, som finansministeren har svaret på her for ikke så længe siden.
Der bliver spurgt, om jeg mener, det vil være rimeligt at straffe kommunerne i 2009 for de skattestigninger, der blev foretaget i 2008, når nu statsministeren fredede kommunerne under valgkampen.
Sådan er spørgsmålet formuleret.
Der er ikke lagt op til nogen straffeekspedition, for det er jo blevet sagt tydeligt, at kommunerne ikke skal genåbne deres budgetter.
Hvordan man så skal forholde sig til den skattestigning, der er sket, og som ligger over det, der lå i aftalen med Kommunernes Landsforening, er der ikke truffet nogen afgørelse om, men der skal, som finansministeren også sagde, være et møde med Kommunernes Landsforening, fordi det hele jo i første omgang handler om at klarlægge, hvad situationen er.
Der skal vi jo høre KL's vurdering af, hvordan de ser det samlede billede, og så kommer der, når forhandlingerne går i gang i løbet af foråret, en række overvejelser om, hvilket udgangspunkt man skal tage for de forhandlinger. Så der er ikke lagt op til nogen straffeekspedition, men det betyder jo ikke, at de skattestigninger, der har været, ikke ligesom eksisterer som en del af den virkelighed, man skal tage udgangspunkt i.
Pernille Frahm (SF), 2007-12-05:
Jeg spørger jo heller ikke ministeren om tallene, de indgår slet ikke i spørgsmålet, for så havde vi ikke stået her og haft den her dialog.
Det er et holdningsspørgsmål.
Og derfor spørger jeg ministeren om hendes holdning.
Hvordan synes ministeren at det burde være - som minister, naturligvis?
Hvis man nu efter kommunalreformens indførelse kan se, at der er sket en voldsom forøgelse af den indtægt - jeg siger ikke indtjening, for kommunerne har jo også nogle udgifter, ikke?
- på det her felt, hvor mange gange må den så blive fordoblet, før ministeren synes, at det vist er et tegn på, at visitationsreglerne bliver anvendt på en anden måde end tidligere?
Hvor synes ministeren ligesom at smertegrænsen er for, hvornår man kan sige noget om, at reglerne i hvert fald ikke bliver brugt, som de gjorde før?
Jens Peter Vernersen (S), 2007-12-05:
Det er selvfølgelig et meget beskedent svar, og det kan måske skyldes, at sundhedsministeren kun haft området i ganske kort tid.
Men jeg vil godt minde ministeren om, at det her jo er dybt alvorligt, fordi vi jo ved, at konsekvenserne af disse manglende indberetninger og konsekvensen af, at man har haft en række sager liggende uden at gøre noget ved dem, har betydet, at kræftforskningen er bagud.
Konsekvensen er også, at man ikke har nogen viden om, hvordan udviklingen har været, fordi det heller ikke er rapporteret til Dødsårsagsregisteret.
Det må da give ministeren anledning til overvejelser, også overvejelser, der går ud over at henvise til svaret på tidligere spørgsmål.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-12-05:
Lad mig slå fast, at den manglende ajourføring af Cancerregistret ikke har forhindret os i at nedbringe kræftdødeligheden med 6 pct. fra 2000 til 2005 og samtidig øge overlevelsen for en række forskellige kræftformer.
Den manglende ajourføring har heller ikke hindret regeringen og Dansk Folkeparti i at gennemføre en massiv udbygning af indsatsen på kræftområdet.
Med hensyn til kræftplanerne vil jeg sige: Nu er det jo ikke sådan, at udarbejdelsen af evalueringen af Kræftplan I og II har stået og faldet med det her register, og det her må den tidligere regering jo også have ment, da den udarbejdede Kræftplan I for perioden 1997-2001 - der blev Cancerregistret jo ikke ajourført.
Jeg må minde om, at det faktisk i den her periode, hvor der ikke skete noget, nemlig fra december 2000 til regeringsskiftet den 27. november 2001, var direktøren for Kræftens Bekæmpelse, der var social- og sundhedsminister - socialdemokratisk sundhedsminister.
Jens Peter Vernersen (S), 2007-12-05:
Jeg forstår, at ministeren henholder sig til de samme oplysninger, som statsministeren har haft, om, at kræftdødeligheden er nedbragt.
Det er den for nogle kræftformers vedkommende.
Jeg går ud fra, at ministeren også er briefet om, at vedrørende andre kræftformer har man faktisk ikke haft et fald i dødeligheden, tværtimod.
Det er rigtigt, at der på en række områder - de færreste - er et fald i dødeligheden, men på langt de fleste områder ser man ikke et tilsvarende fald.
Jeg tror, at det er vigtigt, at man, når man giver sådan en oplysning til Folketinget, tager hele kræftområdet med.
Så synes jeg egentlig, at man skulle være noget ydmyg i den her sag, og ikke i alt for høj grad bare læne sig op ad sit embedsværk, men i langt højere grad erkende, at der er store problemer.
Ellers ville Rigsrevisionen ikke lave en beretning, som jo helt og fuldt bliver godkendt af statsrevisorerne.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-12-05:
Naturligvis skal man være ydmyg over for en af de alvorligste sager, som vi kan have, og det her er en alvorlig sag.
Regeringen ønsker, at vi får et behandlingstilbud i verdensklasse, og at vi bliver rigtig gode på kræftområdet.
Derfor igangsætter vi også det her pakkeforløb, sådan at patienterne kommer ind i et komprimeret forløb med klar besked om deres diagnose og det forløb, de skal i gang med.
Jens Peter Vernersen (S), 2007-12-05:
Agter ministeren at iværksætte en tilbundsgående undersøgelse af, hvilke konsekvenser den manglende ajourføring af Cancerregistret har haft og vil have for kræftpatienternes mulighed for helbredelse og for ajourføring af Kræftplan I og II, samt af, hvad den manglende ajourføring af dødsårsagsregisteret har betydet for forskning i kræftsygdomme?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-12-05:
Lad mig først slå fast, at den manglende ajourføring af Cancerregistret ikke har forhindret os i - som jeg også sagde før - at nedbringe kræftdødeligheden med 6 pct. fra 2000 til 2005 og samtidig øge overlevelsesmuligheden for en række kræftformer.
Med hensyn til Kræftplan I omhandlede den især nogle organisationsændringer og tiltag til en øget behandlingskapacitet, og det var forhold, hvor det ikke var nødvendigt med ajourførte oplysninger fra Cancerregistret for at evaluere.
Ved udarbejdelsen af Kræftplan II i 2005 blev der brugt en sygehusbaseret overlevelsesstatistik med helt aktuelle tal fra 2004, og til dette formål, altså udarbejdelse af en kræftplan, var denne statistik velegnet.
Jeg har derfor vanskeligt ved at se, at den manglende ajourføring af Cancerregistret skulle have haft betydende konsekvenser for kræftplanerne.
Jens Peter Vernersen (S), 2007-12-05:
Jeg bliver nødt til at spørge ministeren, om ministeren ikke er enig i, at den manglende ajourføring har givet problemer, når det gælder helbredelsen på kræftområdet, og at vi kunne have været bedre stillet, hvis vi havde haft en større viden på området.
Jeg tvivler meget på, at ministeren ikke vil erkende, at sådan er det, ikke mindst når man ser den hårde kritik, som er rejst af Rigsrevisionen og af statsrevisorerne.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-12-05:
Det er jo altid svært at sige, hvordan tingene ville have set ud, såfremt der var noget, som ikke havde været til stede.
Men lad mig sige med hensyn til forskning og helbredelse, at grunddata fra registeret, der føder Cancerregistret, har Sundhedsstyrelsen hele tiden stillet til rådighed for forskere.
Det gælder data fra Landspatientregisteret, Patologiregisteret og fra 2005 også Dødsårsagsregisteret, så forskerne har altså haft adgang til relevante data.
De har bare ikke været tilgængelige i en så bearbejdet form, som de findes i Cancerregistret, og derfor ser jeg altså ikke noget behov for at iværksætte nogen undersøgelse i den stil, som hr. Jens Peter Vernersen nævner.
Jens Peter Vernersen (S), 2007-12-05:
Jeg synes, ministeren skulle tage det her mindst lige så alvorligt, som Rigsrevisionen og statsrevisorerne har gjort.
Jeg er helt bekendt med de udtalelser, der er kommet fra Sundhedsstyrelsen om, at den mener, den har klaret sig.
Man kunne næsten få det indtryk, at det var uden betydning, at styrelsen fik denne indrapportering til registeret.
Om Dødsårsagsregisteret vil jeg godt sige, når vi nu også taler om det i denne sammenhæng, at den tidligere sundhedsminister jo har svaret, at alle dødsfald registreres i Dødsårsagsregisteret.
Det svarede ministeren den 5. oktober 2005, og det er jo altså ikke et svar, der svarer til det, som vi nu har fået fra Rigsrevisionen og statsrevisorerne, hvor det netop påvises, at man ikke har den viden, der er nødvendig, og ministeren gav altså et helt andet svar for bare 2 år siden.
Lene Espersen (KF), 2007-12-05:
Hvis man har medvirket til ulovligt salg af narko og ecstasy, skal man naturligvis dømmes for det.
Jeg synes umiddelbart, at det lyder meget bekymrende, hvis der er regler, der gør, at vidner ikke kan benyttes i en dansk retssag.
Jeg kender som sagt ikke den konkrete sag, men jeg vil meget gerne være med til at se på, om der skulle være nogle problemer i lovgivningen.
Det, jeg kan sige, er, at der er et udvalg, der lige nu er ved at se på, hvordan man kan udforme regler, så man kan give det, der hedder leniency, altså at man faktisk kan give rabat til virksomheder, der medvirker i kartelsager.
Det er det, vi kender fra udlandet, og det er altså noget af det, som også skal ind og være dansk ret, og det mener jeg er en rigtig vej at gå.
Peter Skaarup (DF), 2007-12-05:
Tak for det.
Spørgsmålet er til justitsministeren, og det handler om en sag, der har været omtalt i medierne her inden for de seneste dage, nemlig en sag fra Århus, hvor det viser sig, at en sag mod tre århusianske mænd, der er tiltalt for smugleri af en kvart million ecstasypiller fra Holland via Danmark til USA, afvises.
Det, der var årsagen til, at sagen blev afvist, var, at flere vidner, som havde fået det, man kan kalde nedsat straf i forbindelse med en anden sag, skulle deltage i retsbehandlingen, men i den pågældende sag afviste retten at lade de vidner afhøre, og det betød, at vidneudsagnet selvfølgelig ikke kunne bruges med henblik på den her sag, og det betød også, at anklagemyndigheden måtte opleve, at sagen altså blev afvist.
Vi har i Folketinget vedtaget en ændring af lovgivningen på et tidspunkt i 2003, der gav den mulighed, at man kunne lade sådanne vidner indgå i retssager.
Det, vi er interesseret i, er ikke at få en kommentar til den sag, vi har set omtalt i medierne nu, men generelt at høre justitsministeren, om ikke ministeren kan bekræfte, at sådanne vidner vil kunne bruges i forbindelse med sådanne sager.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-12-05:
Jeg vil henvise til mit svar på spørgsmål nr. S 25 til hr. Per Clausen.
Jens Peter Vernersen (S), 2007-12-05:
Så må vi også forvente, at der helt og fuldt bliver taget fat om sagen, og så må ministeren vel også erkende, at ansvaret for, at det ikke er sket, i og med at der er blevet givet svar fra den tidligere minister, også ligger hos den sundhedsminister, som nu er finansminister.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-12-05:
Jeg kan ikke stå her og under ministeransvar kommentere, hvad tidligere ministre har sagt, men jeg kan sige, at jeg og regeringen tager sagen her meget, meget alvorligt.
Det vil jeg godt understrege.
Jeg vil henvise til mit svar på spørgsmål S 25 til hr. Per Clausen.
Peter Skaarup (DF), 2007-12-05:
Jeg siger tak til justitsministeren for svaret, for noget af det, som jeg er ude efter, er nemlig at få undersøgt rækkevidden af den lovgivning, vi har vedtaget der i 2003.
Ideen var jo netop den samme som i de her kartelsager, som man i øjeblikket vurderer om man kan bruge samme retningslinjer for.
Ideen var jo netop, at man kunne bruge den slags vidner i retssager med henblik på at afsløre den organiserede kriminalitet, som meget ofte er så sammenfiltret, at man fra politiets og anklagemyndighedens side skal bruge nogle nye værktøjer.
Jeg vil godt spørge justitsministeren, om ministeren er klar over, i hvor mange tilfælde man har brugt den her nyere lovgivning fra 2003, som anklagemyndigheden altså i den pågældende sag har ment kunne bruges.
Jens Peter Vernersen (S), 2007-12-05:
Tak for besvarelsen.
Sundhedsministeren har svaret, at der har været en række år, hvor man ikke har nået registrering, men har ikke på noget tidspunkt over for Sundhedsudvalget eller her i Folketingssalen oplyst disse konsekvenser, som er vældig alvorlige, og som jo beskrives i Rigsrevisionens og statsrevisorernes beretning.
Jeg synes, at sagen på den måde bliver yderligere problematisk, altså, man har haft en viden om, at man var langt bagud, men man har aldrig over for Folketinget oplyst konsekvenserne af den viden, som først kommer frem ved en revisionsgennemgang.
Mener sundhedsministeren ikke, at det burde have konsekvenser for den minister, som havde ansvaret på det tidspunkt?
Nu er det selvfølgelig svært at udvise mistillid til en minister, som ikke er minister for området længere, men en eller anden form for konsekvens burde det have, når man trods alt har haft den viden, som jeg beskriver her.
Karen Jespersen (V), 2007-12-05:
Det kan jeg jo altså selvfølgelig overhovedet ikke begive mig ud i.
Men det, vi lige skal holde fast i, er, at vi i hvert fald ikke har fået nogen konkrete klager i ministeriet.
Og vi har jo under alle omstændigheder et ankesystem, og ankesystemet fungerer jo som det sociale områdes domstol, der kan gå ind i forhold til den praksis, der har været, og sige, om dette så er en ændring af praksis ud over loven.
Ud over den præcisering, vi nu laver i vejledningen, vil det jo være naturligt at bruge anken.
Og når kommunerne har været på vej ud over lovens grænser, ja, så har ankesystemet tit, ligesom domstolene, hevet dem tilbage og sagt: Hov, det er her, I skal være med hensyn til forældrebetaling.
Pernille Frahm (SF), 2007-12-05:
Jeg bliver altså lidt forundret over, at ministeren slet ikke vil forholde sig til det, fordi det er noget, hun slet ikke ved noget om, når vi nu snakker om, at det her er i holdningsafdelingen, ikke?
Det var ministerens holdning, jeg spurgte til.
Mener ministeren noget om det?
Det er det, jeg står og efterlyser.
Men jeg kan altså sige, at det også undrer mig, at ministeren slet ikke ved noget om, hvordan udviklingen ser ud, for jeg har da i hvert fald fået nogle foreløbige beregninger, der tyder på, at vi er oppe på en tidobling - en tidobling - på 4 år.
Og det store spring er sket fra 2006 til 2007.
Vil det sætte alarmklokker i gang hos ministeren?
Karen Jespersen (V), 2007-12-05:
I de år, jeg nævnte, som, så vidt jeg husker, var fra 2002 til og med 2006, har der ikke været nævneværdige udsving.
Det, jeg også har fået at vide, er, at det ligesom på andre områder altid er mere upræcist, når man er ved at køre et nyt registreringssystem ind, og jeg har forstået det sådan, at jeg ikke kan få nogen sikre tal for 2007, men jeg vil da studere dem med stor interesse, hvis der vitterlig skulle være sket en tidobling.
Jeg vil altså ikke stå her og forholde mig til det.
Vi er i december måned, så tallene kommer om ikke så forfærdelig længe, og så må vi se på: Skulle der virkelig være sket sådan en dramatisk ændring af forældrebetalingen, uden at der har været nævneværdig uro omkring det?
Men så understreger det da behovet for den præcisering, som jeg snakker om.
Pernille Frahm (SF), 2007-12-05:
Det takker jeg for.
Jeg vil selvfølgelig oversende nogle mere konkrete spørgsmål til ministeren, så vi får undersøgt området til bunds, for det virker, som om visitationsreglerne bliver brugt på en ganske anderledes måde i kommunerne, og det kan man jo godt forstå, set ud fra kommunernes utrolig klemte økonomiske situation.
Jeg har fuld forståelse for det, men jeg synes også bare, at man er nødt til at være opmærksom på de her børns og deres forældres betingelser.
Så ministeren kan vente en stribe konkrete spørgsmål om området sendt over.
Karen Jespersen (V), 2007-12-05:
Det er kun fint, for
er der nogle ting, der skal holdes øje med og korrigeres, så skal det selvfølgelig ske.
Jeg er f.eks. heller ikke bekendt med, at antallet af pladser i de specielle institutioner skulle være faldet.
Men lad os endelig få set på det.
Per Clausen (EL), 2007-12-05:
Hvilke konsekvenser mener statsministeren at Ministeriet for Sundhed- og Forebyggelses »yderst kritisable« svigt med hensyn til tilsynet med Cancerregisteret bør have for den tidligere indenrigs- og sundhedsminister og nuværende finansminister?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-12-05:
Ja, jeg kan sige til hr. Per Clausen, at regeringen bestemt tager Rigsrevisionens kritik af forvaltningen af Cancerregistret til efterretning.
Der skal naturligvis rettes op på de påpegede mangler.
Det har sundhedsministeren da også taget initiativ til, og derfor finder jeg ikke anledning til at drage yderligere konsekvenser af Rigsrevisionens beretning.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2007-12-05:
Som det fremgår af Rigsrevisionens beretning, blev Cancerregistret fra 1997 til begyndelsen af 2001 kun ajourført … Lige et øjeblik, jeg skal lige se noget ... Det her er spørgsmål S 52, undskyld. Som jeg allerede svarede hr. Per Clausen i forbindelse med spørgsmål S 25, har Sundhedsstyrelsen taget initiativ til dette.
Sundhedsstyrelsen har jo allerede den 21. november 1997 offentliggjort en meget detaljeret tidsplan for ajourføring af Cancerregistret samt afslutning af registrets modernisering.
Af planen fremgår det, at Cancerregistret vil være ajourført i oktober 2008, hvor alle endelige overgange til og med 2006 vil være offentliggjort.
Jens Peter Vernersen (S), 2007-12-05:
Vil ministeren tage initiativ til at ajourføre manglende data til Cancerregistret?
Per Clausen (EL), 2007-12-05:
Ja, nu har jeg godt bemærket, at man i Sundhedsministeriet under indtryk af truslen om, at der kom den her redegørelse fra Rigsrevisionen og Statsrevisorerne, har taget nogle initiativer, og det må vi snakke videre med sundhedsministeren om.
Men det, jeg synes er lidt interessant her, er, at der vel trods alt også er grund til at kigge lidt på ansvaret for det, der sker.
For det, som statsrevisorerne jo siger, er, at de finder det yderst kritisabelt, at formålet med overtagelsen af Cancerregistret endnu ikke er opnået, til trods for at det snart er 11 år siden, at Indenrigs- og Sundhedsministeriet overtog ansvaret, og at de finder det kritisabelt, at ministerens tilsyn og opfølgning ikke har været systematisk og kontinuerlig.
Og derfor er der kun det at spørge statsministeren, om statsministeren ikke mener, det er en smule mærkværdigt, at belønningen for ikke at have styr på det her er, at man får en anden ministerpost.