runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2013-05-15:
Det her går jo i øst og i vest.
Med hensyn til forsvarsbesparelsen vil jeg sige, at den var med til at finansiere skatteaftalen, for skatteaftalen skulle jo finansieres, og alternativt skulle man have skåret i velfærden, hvis man ikke havde fået forsvarsbesparelsen.
Så derfor er det jo fuldstændig korrekt, hvad SF's formand sagde.
Hvad angår det mere generelle, vil jeg sige, at det er lykkedes den her regering faktisk at lave ganske, ganske pæne skattelettelser for erhvervslivet, fordi vi regner med, at der så kommer gang i vækst og beskæftigelse.
Vi mangler nu at se, om der også bliver leveret fra erhvervslivets side, men det må vi gå ud fra at der gør.
Samtidig med det har vi været i stand til at fastholde en vækst i de offentlige udgifter modsat Venstre, som vil have nulvækst.
Det synes jeg er meget imponerende i forhold til den her regering, nemlig at den er i stand til både at sikre afgiftslettelser og skattelettelser for erhvervslivet og vækst i de offentlige udgifter og også senest at sikre, at vi hjælper de langtidsarbejdsløse.
Venstre er ikke i stand til noget som helst af det her.
Det er forskellen på denne regering og Venstre.
Jacob Jensen (V), 2013-05-15:
Jeg synes, det var udmærket at få slået fast, at man fra SF's side faktisk har skiftet position, for jeg tror ikke, der var mange i det her land, der ikke var med på, hvad man gik til valg på, nemlig velfærd eller skattelettelser.
Jeg forstår så også, at SF's formand, der som sagt også er medlem af regeringen, i sin landsrådstale udtalte, at man så skulle vælge.
Her valgte man så velfærd.
Men det er så bare ikke rigtigt i den optik, for man valgte nemlig skattelettelserne, og det er også det, jeg hører skatteministeren bekræfte.
Man valgte de 2,7 mia. kr. i fællesskab med os andre ved at reducere udgifterne på forsvaret og bruge dem til at finansiere en skattelettelse, men jeg glæder mig så over, at SF'erne tilsyneladende har skiftet position, så de nu siger, at det faktisk er muligt at lave en skattelettelse, samtidig med at man faktisk den vej rundt øger velfærden.
Det er måske i den sammenhæng, jeg skal forstå SF-formandens udtalelse: Man har faktisk skiftet position fra før valget at sige, at det enten er skattelettelser eller velfærd, til nu at sige, at skattelettelser faktisk kan være forudsætningen for velfærd.
Er det sådan, jeg skal forstå udtalelsen?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-05-15:
Jamen det er da altid en position.
Det er sådan set et ret enkelt synspunkt.
Hvis man gennemfører meget voldsomme skattenedsættelser, mangler der jo provenu til også at gennemføre velfærdsforbedringer.
Så er det da korrekt, at det jo altid kan diskuteres, om man kan bruge f.eks. begrænsede skattenedsættelser til at få gang i erhvervsudviklingen.
Det er det, vi har gjort med vores vækstpakke, for med den siger vi, at i en periode er vi villige til at få lidt mindre vækst i de offentlige udgifter, end vi havde forestillet os, fordi vi regner med, at vi alternativt kan få gang i vækst og beskæftigelse.
Så i den sammenhæng kan det godt siges, at man kan bruge skattenedsættelser til at få gang i vækst og beskæftigelse, men det kan ikke siges generelt.
Det afhænger jo helt af den kontekst, den sammenhæng, det indgår i.
Så derfor vil jeg sige, at overordnet set gælder det slogan stadig væk, men det er selvfølgelig muligt at have en politik, der gennem forskellige instrumenter skaber gang i beskæftigelsen og væksten igen.
Jacob Jensen (V), 2013-05-15:
Jeg vil bare bede skatteministeren om at bekræfte, at skatteministerens eget parti havde den position i valgkampen.
Jeg vil bede om, at man oplyser, om det er den samme position, man har i dag, nemlig at der skal vælges.
Jeg er ikke enig i den betragtning, men det var den position, man havde i SF.
Jeg vil spørge, om det er den samme position, man har i dag.
Valget står mellem velfærd og skattelettelser.
Er det en position, som SF også har i dag?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-05-15:
Jeg synes, at hr. Jacob Jensen gør det her meget, meget indviklet, for der er jo tale om, at skatteaftalen skulle finansieres.
Det kan jo foregå på mange forskellige måder, når man laver de her skattelettelser.
De kunne finansieres ved, at man faktisk gennemførte meget væsentlige nedskæringer i de offentlige udgifter, eller rettere sagt at man finansierede skatteaftalen gennem dårligere velfærd.
Så er pointen her, at man siger: Nej, så finansierer vi dele af skatteaftalen med lavere forsvarsudgifter.
I den forstand er besparelsen på forsvaret jo så blevet et alternativ til besparelsen på andre områder, f.eks. socialområdet.
Og derfor er det fuldstændig korrekt, når SF's formand siger, at det, at vi fik besparelser på forsvaret, er årsag til, at der ikke blev nedskæringer på velfærd, at vi har kunnet sikre mere velfærd, end hvis vi ikke havde gennemført den her reduktion af forsvarsudgifterne.
Jacob Jensen (V), 2013-05-15:
Tak for svaret.
På visse strækninger var det måske lidt snørklet, men jeg noterede mig i hvert fald, at skatteministeren her nævnte, at elementet fra forsvarsforhandlingerne, nemlig den reduktion på de 2,7 mia. kr., man også fandt på forsvarets budget, var et af elementerne til at finansiere den skatteaftale, som vi jo rigtigt nok har indgået sammen.
Det er jo sådan set også grunden til, at jeg stiller spørgsmålet, for jeg blev pludselig i tvivl, da jeg hørte et fremtrædende medlem af regeringen – i det her tilfælde SF's formand – på sit partis landsmøde udtale, at man havde gennemført besparelser på intet mindre end 2,7 mia. kr. årligt på forsvaret, så pengene kunne bruges på bedre velfærd.
Når jeg så husker tilbage, husker jeg et meget markant slogan – og det tror jeg også at skatteministeren kan huske – som jeg også går ud fra at man står bag rent handlingsmæssigt, nemlig at man skulle vælge mellem velfærd eller skattelettelser.
Det var det, der gik igen og igen: Velfærd eller skattelettelser.
Det var SF'erne, det var Socialdemokraterne, der gik til valg på det.
Så må vi jo forstå, at man så i SF's optik skal vælge, at enten giver man pengene til nogle velfærdsydelser, eller også giver man pengene til skattelettelser.
Det er derfor, jeg så noterer mig, at når formanden for SF, der som sagt også er medlem af regeringen, udtaler, at man nu har brugt 2,7 mia. kr. fra de reducerede forsvarsudgifter til mere velfærd, så undrer det mig, for jeg havde netop også den opfattelse, som jeg også forstår at skatteministeren her og nu bekræfter mig i, at de 2,7 mia. kr. i reducerede forsvarsudgifter netop gik til at finansiere skattelettelserne.
Nej, pengene er gået til skattelettelser.
Er det ikke korrekt forstået? vil jeg spørge skatteministeren.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-05-15:
Tak for det, formand.
Og tak for spørgsmålet.
Det er altid en fornøjelse at få lejlighed til at uddybe den politik, som spørgerens eget parti selv har været med til at indgå aftale om, og det er jo tilfældet her.
Lad mig indlede med at pointere, at regeringen har fået vedtaget en rigtig god skattereform, som er i overensstemmelse med den politik, der fremgår af regeringsgrundlaget.
Skattereformen er fuldt finansieret, den er med til at sikre højere vækst og beskæftigelse, og samtidig har den en god social balance, så personer med almindelige lønninger får en højere økonomisk gevinst for deres indsats på arbejdsmarkedet.
Den samlede finansiering af skattereformen fra juni 2012 indeholder både elementer inden for skattesystemet og uden for skattesystemet, herunder en fortsat reduktion af udgifterne til forsvaret på 2,7 mia. kr. Den fortsatte reduktion af udgifterne på forsvarsområdet er senere blevet bekræftet i den brede politiske aftale om forsvaret fra november 2012.
Aftalen slår således fast, at forsvaret fra 2017 skal spare 2,7 mia. kr. for at bidrage til sammenhængen i den offentlige økonomi.
Skattereformens samlede finansieringselementer anvendes til finansiering af skattenedsættelser m.v., der bidrager til at øge vækst og beskæftigelse.
Det samlede bidrag til de offentlige finanser fra skatteaftalen, dvs. finansieringsbidragene fratrukket lempelserne, udgør 2,7 mia. kr. varigt, opgjort efter adfærd.
Disse 2,7 mia. kr. er aftalt reserveret til øget offentlig service, som typisk kommer de svagere stillede i samfundet til gode.
Jeg kan dermed slå fast, at dette regnestykke er helt i tråd med min formands udtalelser.
Skattereformen, herunder finansieringsbidraget fra aftalen på forsvarsområdet, medfører samlet en varig styrkelse af de offentlige finanser på 2,7 mia. kr., som er reserveret til øget offentlig service og bedre velfærd.
Peter Skaarup (DF), 2013-05-15:
Jeg forstår faktisk ikke, hvorfor justitsministeren ikke reelt vil diskutere sagens alvor, man bare hele tiden henviser til, at der er et stort flertal, der vil stemme for lovforslaget.
Det handler jo i og for sig grundlæggende ikke om sagens substans, nemlig om vi skal arbejde på at ændre konventioner, der åbenlyst strider imod vores interesser her i landet, for at undgå, at potentielle terrorister får statsborgerskab.
Skal vi det?
Det mente Socialdemokraterne før valget, det mener Socialdemokraterne åbenbart ikke i dag, hvor partiet sidder i regering.
Og så giver jeg ikke ret meget for den politiske linje, for så er der ikke overensstemmelse mellem det, man siger, og det, man gør.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge justitsministeren, om ministeren ikke finder, at det er et problem, at Folketinget ikke bliver informeret fyldestgørende, når Folketinget skal tage stilling til ændringsforslag, for så havde man jo mulighed for at stille et ændringsforslag, der betød, at den person, man mener er potentiel terrorist, blev taget af forslaget.
Kan vi regne med, at man i fremtiden bliver mere meddelsom fra regeringens side, så man rent faktisk kan stille ændringsforslag, så potentielle terrorister tages ud?
Martin Lidegaard (RV), 2013-05-15:
For så vidt angår den hårde kriminalitet, der desværre stadig væk findes på Christiania, er det jo noget, Justitsministeriet og politiet tager sig af.
Men jeg har enormt svært ved at forstå, hvorfor det øgede fokus skulle være et argument for, at man ikke vil ophæve særloven for Christiania.
Det signal, der ligger i at ophæve særloven, er jo netop: Der gælder de samme regler for de danskere, der bor på Christiania, som for de danskere, der ikke bor på Christiania.
Og det gælder jo også på kriminalitetsområdet.
Jeg synes jo, at hvis man stemmer imod at ophæve særloven, hvad jeg forstår at Dansk Folkeparti har tænkt sig, så sender man det signal, at man stadig vil have en særlov for Christiania, man vil gerne behandle Christiania som noget særligt og ikke som en del af resten af samfundet.
Det synes jeg er et mærkeligt signal at sende, hvis det, man gerne vil have, er, at vi f.eks. kommer kriminaliteten på Christiania til livs.
Jamen jeg noterer mig spørgerens idé.
Det er ikke noget, vi har planer om nu, især fordi der som sagt er glimrende ordninger, og det er jo ikke min opgave sådan ligefrem at komme kørende ud på den enkelte campingplads med solpanelerne.
For jeg synes faktisk, det er en fremragende idé.
På den måde kunne man jo også flage over for gæsterne på campingpladserne, at man er klimavenlig, og at de er kommet til Europas grønne land.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-05-15:
Jeg kan jo kun kvittere for de gode intentioner, men den ganske lille handling.
Altså, jeg synes jo, det kunne være spændende, hvis Danmark var det første land, som kunne prale af at have CO2-neutrale campingpladser.
Jeg synes, det måtte være noget, som klima-, energi- og bygningsministeren ville tage på sin kappe og faktisk synes var et rigtig godt initiativ, der var kommet.
Det er jo noget, som Campingrådet har slået på tromme for i mange år.
Så ved jeg godt, at Campingrådet typisk refererer til erhvervsministeren.
Jeg synes jo bare, at det i dagens anledning var glimrende at få klima-, energi- og bygningsministeren ind også, fordi jeg mener, at netop i forbindelse med campingsektoren, campingturismen – og turisme er jo det fjerdestørste erhverv i Danmark, det skal man ikke glemme – var der faktisk et sted, hvor man også ved at tænke på tværs af ministerierne kunne være med til at gøre en forskel.
Det her er noget, vi har arbejdet på længe.
Det er noget, vi havde oppe på vores sidste sommergruppemøde, og det er jo snart et år siden, og derfor vil jeg selvfølgelig gerne have, at ministeren også giver sit besyv med om det.
Jeg anerkender selvfølgelig, at hvis ikke ministeren har nogen penge, så har han ikke nogen penge, men vi må bare konstatere, at oftest ender det jo med, at man har de penge, man gerne vil finde.
Sådan har det i hvert fald været indtil nu i regeringen.
Martin Lidegaard (RV), 2013-05-15:
Det er der faktisk.
Det er også derfor, jeg sådan set opfordrer til, at man benytter sig af de ordninger, som vi har lavet, og som jo netop belønner, kan man sige, dem, der benytter solellen på samme tidspunkt, som man producerer strøm gennem sine solceller.
Og det passer meget godt med sommerhalvåret.
Det er der, hvor man får mest ud af sine solceller.
Så jeg tror, at der er et potentiale her, og jeg mener sådan set, at der er fin økonomi i det.
Når jeg ikke sådan umiddelbart trækker den store tegnedreng frem, er det bl.a., fordi jeg ikke har den – det foregår jo også i et andet ministerium – men det er også, fordi jeg sådan set synes, vi skal passe på ikke at gøre vores grønne omstilling for dyr.
Der er jo aldrig nogen gratis frokost i politik, det ved jeg at spørgeren ved alt om.
Og jeg vil sige, at hvis jeg havde nogle penge eller fandt nogle penge, ville de jo komme et sted fra, og det sted ville typisk være alle de andre elforbrugere.
Derfor er det sådan set min indstilling, at en af grundene til, at alle andre lande i øjeblikket inviterer os ud for at lære af os, jo ikke bare er, at vi er gode til at sætte vindmøller og solceller op.
Det kan alle jo gøre.
Vi er dem, der har fået mest ud af det og derfor har undgået en, om jeg så må sige, unødvendig stor regning for elforbrugerne.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-05-15:
Ja, men her har ministeren jo faktisk en chance for at agere minister på tværs af forskellige ressortområder i Danmark, og det er vel ikke noget, en minister har noget imod.
Altså, erhvervsministeren kunne jo også have glæde af det her.
Fordelen ved dansk turismeerhverv er jo netop, at det er et erhverv, der har svært ved at udflage.
Man flytter ikke lige en campingplads til Polen.
Men turisterne bliver væk, eller også vælger de danske campister at køre til andre lande og campere.
Derfor er det jo en fælles interesse, vi har; uanset hvilken ministerpost man har, må det jo være i regeringens interesse at sikre, at den konkurrence, der er på vores campingpladser, ikke er ulige set i forhold til vores nabolande.
Der er det, jeg spørger til ministerens holdning til det, og jeg synes sådan set også, at holdningen var fin nok.
Ministeren havde bare ikke nogen penge.
Det har vi andre så heller ikke, kan man sige.
Men grundlæggende er min interesse jo, at vi får skabt nogle bedre vilkår for vores campingpladser, og det kunne man bl.a. gøre ved at tænke miljø og klima ind i campingpladserne.
De ligger jo decentralt i Danmark, de ligger typisk ude på de store vidder, hvor der er god plads og der derfor også er plads til solcelleparker.
De bruger relativt meget energi i en kort periode af året, netop i den periode, hvor der også produceres meget solenergi.
Derfor er der flere aspekter i det, som jo alle sammen taler til gavn for solceller.
Martin Lidegaard (RV), 2013-05-15:
Tak for spørgsmålet, som jeg nok ikke lige havde forventet.
Det skal jeg da ærligt indrømme.
Men det er dejligt at blive beriget med overraskelser.
Jeg må nok erkende, med al respekt for de danske campingpladser, som jeg selv holder meget af, at det ikke er det primære formål for den danske energipolitik at sikre bedre konkurrencevilkår for campingpladserne.
Det er der andre instrumenter til.
Men generelt vil jeg gerne sige, at vi jo lige har lavet en vækstplan, »Vækstpakke DK«, hvor vi netop er gået ind også over for serviceerhverv og har sænket nogle af energiafgifterne, faktisk med helt op til 2 mia. kr., for at dansk erhvervsliv i bred forstand skulle få billigere elpriser, som har været høje og har været et konkurrenceproblem for nogle erhverv.
Så det er ikke sådan, at der ikke sker noget.
Vi har sådan set lige gjort noget.
Med hensyn til specifikt solceller er der sådan set ikke noget til hinder for, at campingpladser kan sætte solanlæg op nu.
Det er en del af den nye aftale, vi har lavet.
Der vil være en tilbagebetalingstid på ca. 10 år, og så har man sådan set rigtig god, billig solstrøm i lang tid.
Det er sådan set bare med at komme i gang, og det er der alle mulige gode rammer for.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-05-15:
Tak, hr. formand.
Der kan komme mange forskellige emner til en klima- og energiminister, lige fra Christiania og nu til campingpladser.
De starter jo begge med c, kan man sige, men det er måske også det eneste, de har til fælles.
Men jeg vil egentlig gerne spørge klima- og energiministeren om regeringens syn på de danske campingpladser set i forhold til benyttelse af grøn og vedvarende energi.
Ministeren har jo tidligere i besvarelserne og her i salen også været inde på energiaftale og klimaplan og regeringens indsats vedrørende klimamålsætninger her i Danmark.
Hvis man kigger på eksempelvis antallet af overnatninger på danske campingpladser, kan man se, at der faktisk har været et fald over de seneste 15 år på næsten to millioner overnatninger om året, og det er vel at mærke på de udenlandske overnatninger.
Det ses bl.a. i lyset af, at udgifterne for folk, eksempelvis til at bruge strøm på danske campingpladser, er væsentlig dyrere end i de lande, vi traditionelt har sammenlignet os med, som Holland, England, Tyskland og Sverige.
I Danmark koster en kilowatt ca. 50 pct. mere.
Det er jo noget, som turister lægger mærke til, når de kører igennem Danmark og skal finde et sted at bo.
I den forbindelse tænker jeg på, at med den energiaftale, som regeringen indgik i 2012, også sammen med Dansk Folkeparti i øvrigt, lægges der jo op til en række udmøntninger af forskellige puljer af penge osv., og der vil jeg gerne høre ministeren, hvordan ministeren ser på at lave nogle målrettede indsatser som f.eks. at indføre en solcelleordning på en række af de danske campingpladser, eventuelt med en ordning, hvor staten bidrager med et vist tilskud, og hvor campingpladsejerne ligeledes bidrager med penge til at investere i den her grønne og vedvarende energi for derved eventuelt at komme frem til – det er jo det, der er målet – at kunne tilbyde vores turister en lavere kilowattafregning, så vi kan konkurrere med de lande, vi typisk konkurrerer med om campingturister.
Martin Lidegaard (RV), 2013-05-15:
Der er to ting, jeg gerne vil slå fast.
Den ene er, at den her regering målrettet arbejder mod at bekæmpe al hård kriminalitet på Christiania.
Det andet, jeg gerne vil slå fast, er, at jeg ikke synes, det er rimeligt at skyde christianitterne, de helt almindelige mennesker, der bor derude, i skoene, at de på nogen som helst måde holder hånden over eller har et ansvar for den kriminalitet, der bliver begået af organiserede bander på Christiania.
Det er ikke nogen rimelig måde at stille det op på.
Den kriminalitet er til stor gene for alle københavnere, men altså også for mange af de helt fredelige christianitter, som bare bor på Christiania, fordi de synes, det er en spændende boform.
Det er også derfor, at jeg tror, at de bedste vilkår for at komme kriminaliteten til livs sådan set er at give de rigtige christianitter mulighed for at indrette sig, som de vil, men inden for de normale lovgivningsmæssige rammer, som gælder alle danskere.
Det er den måde, jeg tror man lovgivningsmæssigt bedst kan komme kriminaliteten til livs.
At man så derudover skal føre en rimelig hårdhændet politimæssig indsats, overlader jeg trygt til min kollega justitsministeren og politiet.
Mikkel Dencker (DF), 2013-05-15:
Jeg kan sige, at i Dansk Folkeparti betragter vi Christiania som et særligt område, og det gør vi, lige så længe Christiania skiller sig ud på negativ vis på en lang række områder.
Vi har et område i København, hvor der foregår en masse kriminalitet, det medgiver ministeren jo også, og lige så længe en stor del af Christianias indbyggere deltager i denne kriminalitet eller i hvert fald accepterer, at andre begår kriminalitet i det her område, så er der jo tale om et specielt område, som bare ikke kan betragtes på lige fod med alle andre områder, og derfor skal der altså nogle særforanstaltninger til.
Det er derfor, vi i Dansk Folkeparti ikke mener, at tiden er inde til at afskaffe særlovgivningen.
Det kræver en mere aktiv indsats fra Christianias egen side, altså at man simpelt hen kommer den her grove kriminalitet til livs.
Peter Skaarup (DF), 2013-05-15:
Tak for det.
Jeg synes jo desværre, at det er sådan, at justitsministeren ikke rigtig svarer på det, der bliver spurgt om, heller ikke det, som hr. Christian Langballe spurgte om.
For ministeren forholder sig ikke til, at Socialdemokraterne havde én holdning før folketingsvalget.
Nu siger jeg det lige igen.
Det er måske lidt trættende at høre på, men jeg siger det lige igen, for justitsministeren må vel på et eller andet tidspunkt her i spørgetiden svare på det.
Socialdemokraterne havde én holdning før folketingsvalget og udtalte til Politiken den 23. juni 2011, at man ville arbejde for at lave konventionerne om, hvis det var sådan, at de betød, at man skulle give statsborgerskab til potentielle terrorister.
Nu har man en anden holdning, for man har i de lovforslag, man har præsenteret for Folketinget, flere gange præsenteret mennesker, som man vil give statsborgerskab, og som altså kan betragtes som potentielle terrorister, fordi PET har advaret mod de pågældende.
Så kalder det trods alt ikke på et svar fra justitsministeren på, hvorfor man har ændret holdning til de her ting?
Jeg vil sige tak for besvarelsen fra justitsministerens side, og jeg vil også sige tak for, at der da var lidt indhold i svaret modsat i sidste uge, hvor vi var inde på samme emne.
Men jeg må så sige, at jeg mener, at den praksis, som regeringen har på det her område, er meget risikabel, og jeg kan egentlig kun tolke det sådan, at det er Det Radikale Venstre, der svinger køllen, hvad angår regeringens holdning, i forhold til det her spørgsmål.
Jeg har jo lagt mærke til, at Socialdemokraterne tidligere via deres ordfører på området har sagt, at man vil arbejde for at ændre konventionen, hvis ikke man har mulighed for at udelukke folk, som er til fare for statens sikkerhed.
Men jeg må så bare konstatere, at efter det valg, vi har haft, har regeringen, og det må så være De Radikale, der har bestemt det, givet statsborgerskab til personer, hvor Politiets Efterretningstjeneste har frarådet det, og vi synes i Dansk Folkeparti, at det er meget risikabelt og kritisabelt, at regeringen har indført den praksis.
Ministeren siger så, at det er på grund af en statsløsekonvention.
Men skulle Socialdemokraterne så ikke se at leve op til de løfter, de kom med før folketingsvalget, netop at man vil arbejde for at ændre den konvention, så vi ikke skal give statsborgerskab til terrorister eller potentielle terrorister?
Jeg kunne også godt tænke mig at spørge justitsministeren, om ikke det giver anledning til en kraftig forskelsbehandling.
Vi har altså rigtig mange ansøgere til at få statsborgerskab, og de skal opfylde nogle bestemte krav, og så har vi altså lige pludselig en gruppe, der kan krybe uden om de krav – f.eks. i forbindelse med kriminalitet – som man har for at få dansk statsborgerskab.