runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2013-06-03:
Jamen så kan vi jo ikke diskutere det ret meget længere.
Så vil jeg godt spørge hr. Christian Langballe om, hvad der adskiller den her situation fra andre situationer i Folketinget.
Det kan man mene om, hvad man vil, altså om det skal være sådan, og der er nogle, der mener, at man skal begrænse folketingsmedlemmers mulighed for at ytre sig fra Folketingets talerstol.
Men det sætter grundloven jo heldigvis en begrænsning for, for det må man nemlig godt.
Jeg vil høre, om hr. Christian Langballe ikke synes, at det er sådan lidt et mærkeligt redskab at tage som gidsel i en politisk diskussion.
Synes hr. Christian Langballe ikke, det kunne være bedre, hvis dem, der var uenige med hr. Christian Langballe og til dels Venstre, tog en politisk diskussion i stedet for at gøre det til en diskussion om, om hr. Christian Langballe har lækket noget, som hr. Christian Langballe ikke kan lække, fordi han er fuldt berettiget til at fortælle det fra Folketingets talerstol, hvis hr. Christian Langballe ønsker det?
Christian Langballe (DF), 2013-06-03:
Jeg vil da utrolig gerne have diskuteret det forhold, at et flertal i Folketinget nu er ved at give en potentiel terrorist statsborgerskab.
Men det er man jo ikke interesseret i at diskutere.
Det er jo det, det drejer sig om.
Man vil have mørkelagt sagen, så den overhovedet ikke bliver diskuteret her i salen.
Det er jo det, det drejer sig om, altså rent mørklægning.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-06-03:
Venstre og Dansk Folkeparti ser forskelligt på spørgsmålet om, om vi skal stemme ja eller nej til den her lov.
Venstre synes heller ikke, at Dansk Folkepartis annonce, hvor man nævnte navnene på alle de her personer, var udtryk for særlig god stil, men vi må samtidig erkende, at det er lykkedes for Dansk Folkeparti at sætte fingeren på et ømt punkt.
Jeg vil godt sige her fra salen, at Venstre støtter Dansk Folkeparti i, at befolkningen har krav på, har ret til at få at vide, hvem vi giver statsborgerskab, herunder at vi giver statsborgerskab til en person, som af PET vurderes at kunne udgøre en fare for nationens sikkerhed.
Jeg synes, at det er utroligt, jeg synes, at det er beskæmmende, at partier, som ellers bryster sig af at være tilhængere af offentlighed, mener, at befolkningen ikke har ret til at få noget så væsentligt at vide vedrørende personer, som vi tildeler dansk statsborgerskab, og jeg gør også opmærksom på, at ifølge grundloven er det os, ingen andre end os, der tildeler statsborgerskab.
At vi ikke skulle have mulighed for at diskutere, hvem vi tildeler statsborgerskab, er utroligt.
Så i den kamp har Dansk Folkeparti Venstres støtte.
Christian Langballe (DF), 2013-06-03:
Jeg kan kun give ordføreren fuldstændig ret.
Jeg synes, det er uhyrligt, at der er partier og personer herinde, som forsøger at mørklægge den her sag.
Jeg synes, det er uhyrligt.
Det er altså trist for demokratiet.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-06-03:
Selv om der selvfølgelig er, mener jeg, en væsentlig forskel på at fortælle, at der er en person, som udgør et problem, og så sætte en annonce i avisen, vedrører den henvendelse, der nu går fra Indfødsretsudvalget til Folketingets Præsidium, jo også Venstre, helt præcis mig som indfødsretsordfører, og vi bliver et eller andet sted indirekte eller direkte, om man vil, truet med straf og politianmeldelse osv.
Jeg tror ikke, der kommer mere ud af det, men jeg synes alligevel, at det er en særlig debat, at vi skal stå her og diskutere, om der skal trues med straf og den slags for at komme med nogle fuldstændig relevante oplysninger til befolkningen.
Christian Langballe (DF), 2013-06-03:
Den slags trusler preller også af på mig.
Jeg synes simpelt hen, at det er en uhyrlig diskussion, og jeg synes, at det er en uhyrlig beslutning, som Folketinget nu er ved at tage.
Jeg tænker bare på, at der kan ske det, at den pågældende går hen i morgen og slagter en soldat eller gør noget andet, begår en terrorhandling, og vi har her i Folketinget belønnet vedkommende med et statsborgerskab, og vi må ikke engang diskutere det ifølge visse personer her i Folketinget.
Troels Lund Poulsen (V), 2013-06-03:
Det vil man jo først og fremmest få meddelt, hvis vi har en forsvarsminister, der vil gå så langt.
Indtil videre har forsvarsministeren jo gjort meget ud af at understrege, at han ikke ønsker at gå så langt.
Forsvarsministeren har jo netop gjort noget ud af at sige, at der vil blive indbudt til politiske forhandlinger, og at han gerne vil have et bredt mandat.
Det var det, forsvarsministeren sagde i dag under det samråd, hvor hr. John Dyrby Paulsen så desværre ikke havde mulighed for at være til stede.
Så vi tror faktisk på, at forsvarsministeren har en eller anden interesse i at lave en bred aftale.
Men det kan jo være, at det ikke er tilfældet, og så må vi selvfølgelig tage bestik af situationen på det tidspunkt.
Christian Langballe (DF), 2013-06-03:
Altså, nu er Enhedslistens omsorg for PET jo ganske rørende, al den stund at man jo normalt gerne vil have nedlagt både militæret og politiet.
Men jeg vil da gerne lige i øvrigt svare, og mit svar er: Jeg fastholder, at det er min grundlovssikrede ret, og at det er selve meningen med § 44, at alle forhold vedrørende de personer, der tildeles statsborgerskab, skal kunne drøftes her i salen.
John Dyrby Paulsen (S), 2013-06-03:
Men det er jo et meget simpelt spørgsmål: Hvad mener hr. Troels Lund Poulsen med det, der er skrevet i betænkningsbidraget?
Hvad betyder det med, at det er et brud på eksisterende forsvarsforlig?
Og hvad er argumentet for det?
Hvor står det i forsvarsforliget, at man ikke kan gøre det her?
Så jeg spørger endnu en gang: Hvad betyder det, når det er formuleret, at det er et brud på forsvarsforliget, hvis forsvarsministeren gør det?
Det må man da for søren have tænkt over.
Det er da ikke noget, man bare skriver for sjov, og så må vi finde ud af det bagefter.
Det er da temmelig alvorligt, hvis det er et brud på et forlig.
Så hvilke konsekvenser har det?
Og hvad er den direkte årsag til, at det her, hvis forsvarsministeren udnytter sin bemyndigelse, er et brud på forsvarsforliget?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-06-03:
Vores ordfører på området, fru Stine Brix, kan ikke møde her i salen.
Derfor vil jeg læse talen op for hende.
Nu har et flertal her i Folketinget – alle andre partier end Enhedslisten – ændret forslaget fundamentalt, både hvad angår titel og indhold.
Derfor ønsker vi ikke at stå som dem, der har fremsat dette forslag, og vi trækker derfor forslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-06-03:
Jeg har læst forslaget, så det var ikke for at få det gentaget.
Det var et spørgsmål om, hvad Socialdemokraternes principielle holdning er til, at et flertal i Folketinget kan bestemme, hvem et mindretal skal lade sig repræsentere af.
Karen J. Klint (S), 2013-06-03:
Jeg syntes også, det var det, jeg svarede på.
Det her er ikke en gentagelse af den spørgetime, vi har med statsministeren en gang imellem i dag.
Der kan alle jo tage ordet.
Nu lægges der op til, at det laves om, men ikke til en åben spørgetime til statsministeren.
Så kan man stille statsministeren nogle andre spørgsmål i spørgetiden, det er man stadig væk velkommen til.
Men i den konkrete debat, der kommer om tirsdagen nu, er det en partilederrunde.
Hvis man skifter partileder hver uge i Liberal Alliance, kan der jo komme en ny partileder på.
Men det er en partilederrunde og ikke en åben spørgetime med statsministeren.
Det har vi jo om onsdagen stadig væk.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-06-03:
Det kan jo aldrig være skidt, hvis vi får en sjovere debat, som ordføreren valgte at formulere det.
Jeg vil bare høre, hvordan Socialdemokraterne helt principielt stiller sig til, om et flertal i Folketinget kan bestemme, hvem en partigruppe skal lade sig repræsentere af i en given sag i salen.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-06-03:
Et af elementerne i forslaget er jo, at det største oppositionsparti har mere taletid end de andre partier i Folketinget.
Det er en uskik, som jeg ikke erindrer man har brugt i Folketinget før i forhold til taletid for ordførere.
Der har været det i forhold til spørgsmål bagefter.
Så det rent principielle er jo, om Socialdemokratiet er enig i, at der er forskel på partier, forstået på den måde, at nogle skal have mere taletid end andre, altså at det er den stærkeste knægt i skolegården, der skal have lov til at bestemme over de andre, eller i, at partierne i Folketinget selvfølgelig har lige ret til taletid i Folketinget.
Nick Hækkerup (S), 2013-06-03:
Findes der bare antydningen af et overslag over, hvor store beregninger Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti mener der kan komme ud af at sammensætte de to myndigheder, eller er det bare løs snak?
Er det bare fugle på taget?
Er det bare kapitaliseret lærkesang, når man siger, at man i virkeligheden gerne vil spare, men reelt er i den situation, at man har valgt at spare på folkene udeomkring i landet – man har valgt at spare på sergenterne, man har valgt at spare på korporalerne, man har valgt at spare på konstablerne, man har valgt at spare på mekanikerne – men når det kommer til forsvarets øverste ledelse, så siger Venstre stop?
Venstre, et parti, der har talt for nulvækst i den offentlige sektor, vil simpelt hen ikke være med til konkret at pege på, hvordan der kan spares i den øverste ledelse af det danske forsvar.
Det er for sølle.
Troels Lund Poulsen (V), 2013-06-03:
Jeg vil sige til ministeren, at hvis der er noget, der er sølle, så er det, at ministeren ikke engang er i stand til at svare ja eller nej på et spørgsmål.
Det er enormt svagt, det er enormt arrogant, og det beviser det jo desværre magtarrogance fra ministerens side.
Vi har jo også stillet det spørgsmål på skrift, og ministeren har ikke været i stand til at svare på det endnu.
Vi beder sådan set bare om et meget klart svar.
Nick Hækkerup (S), 2013-06-03:
Kan der gives bare en antydning af hvordan?
Eller er det ligesom så mange andre gange, at her siger man noget, og når det så kommer til stykket, er der i virkeligheden ikke hold i det?
Karen J. Klint (S), 2013-06-03:
Hvad angår den almindelige taletid, er der stadig væk lige ret.
Jeg forstod det sådan, at det er det kompromis, man er landet på i Præsidiet, og det synes jeg så skal have en chance, og så må vi jo evaluere, om det skævvrider debatten og magtbalancen.
Men det skævvrider i hvert fald ikke på den måde, at det så er ét parti, som kan sige nogle ting.
Hvis der er medspørgere på, kan de store partier jo også komme med andre medspørgere.
Men jeg kan godt forstå det, der bliver sagt.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-06-03:
I Danmark har vi jo ikke et topartistyre, som man har i en del andre europæiske lande, hvor der måske kunne være en mening i det.
Der må det være rimeligt at få et svar fra den socialdemokratiske ordfører på, om man principielt er enig i, at alle partier selvfølgelig skal have den samme taletid.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-06-03:
Jeg er da glad for, at fru Anne Baastrup mener, at Liberal Alliances kritik er meget berettiget.
Det er jo så sikkert den eneste sejr, vi får i denne sag.
Jeg vil dog sige, at jeg tror desværre, at ordføreren lidt har misforstået, hvad vores kritik egentlig går ud på.
Vi har sådan set ikke sagt, at vi ikke er villige til eller ikke ønsker, at Folketingets partier i enighed skal kunne finde frem til en eller anden debatform, som nogle måtte ønske.
jeg er lige ved at sige, uanset om Storebæltsbroen måtte gå i stykker eller blindtarmsbetændelser indtræde, eller hvad man kunne forestille sig, skal vi lade os repræsentere af en bestemt person, som vi har valgt på et tidspunkt, hvor vi ikke kunne forudsige, hvordan tingene ville gå.
Mener fru Anne Baastrup virkelig, at det principielt er demokratisk, at flertallet kan påtvinge mindretallet det?
Anne Baastrup (SF), 2013-06-03:
Jeg synes, vi skal give det en chance.
Jeg har lyttet til Liberal Alliances kritik.
Og jeg synes, vi skal give det en chance.
Med alle de mange forskellige ændringer af forretningsordenen, som vi har lavet i et forsøg på ikke at få britiske tilstande, men alligevel få lidt mere liv, så synes jeg, at det her er en af metoderne.
Karen J. Klint (S), 2013-06-03:
Jamen for mig er det her ikke et utålmodighedsprojekt.
Det er faktisk en service over for befolkningen.
Mit spørgsmål gik ikke på en gentagelse, altså et ønske om at få gentaget svaret på, hvorfor Liberal Alliance ikke er for forslaget, men det gik på det med, at når vi laver noget om, hvad angår Folketingssalen, er det så ikke mest korrekt, at det, vi gør, og den måde, vi samarbejder på i Folketingssalen, er indskrevet i vores forretningsorden, frem for at det bygger på nogle frivillige aftaler mellem partilederne?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-06-03:
Jeg tror ikke, at man via et flertal i Folketinget kan lave noget, der så fundamentalt strider imod grundlæggende demokratiske principper, nemlig at en partigruppe ikke selv kan bestemme, hvem de lader sig repræsentere af.
Det siger jeg ikke for at gentage et synspunkt.
Og fru Karen J. Klint skal være velkommen til at komme op i en anden runde, hvis det er sådan, at jeg misforstår spørgsmålet.
Jeg tror bare, at sagen er den, at argumentet for, at vi er imod, er det samme som argumentet for, at vi ikke vil have, at det skal stå i Folketingets forretningsorden.
De to ting hænger uløseligt sammen, fordi jeg ikke mener, at det er fru Karen J. Klints opgave at bestemme, at Liberal Alliance ikke kan være til stede i en enkelt debat, hvis det nu skulle forme sig sådan, at hr. Anders Samuelsen får forfald.
Karen J. Klint (S), 2013-06-03:
Det tror jeg faktisk der vil være, når det er partilederne, der kommer til at være i hurtig konfrontation med hinanden.
Det er ikke lange ordførertaler på ½ time, som statsministeren eller en minister typisk har i nogle store debatter.
Det var derfor, jeg brugte ordet sjov.
Det skal selvfølgelig også være interessant og spændende og relevant.
Men jeg tror faktisk, at der nogle gange skal lidt mere glæde ind i også det politiske arbejde, så folk synes, at det er spændende at se på.
Så har jeg jo hørt de kritikpunkter, der er, en gang mere.
Mit spørgsmål går på: Er det ikke mest korrekt, at det, der sker her i salen, står i Folketingets Forretningsorden, og at det ikke bygger på frivillige aftaler i Udvalget for Forretningsordenen?
Anne Baastrup (SF), 2013-06-03:
Jeg mener, at vi med de bemærkninger, jeg læste op, rent faktisk har taget højde for den meget berettigede kritik, som hr. Simon Emil Ammitzbøll tidligere er kommet med.
Det er op til Liberal Alliance at vælge den, de vil stille med i den her givne spørgetime.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-06-03:
Det var sådan set det, vi her var vidne til, men det er jo SF's eget valg.
SF var jo en gang et parti, der gik meget op i det med demokratiet og sådan noget.
Vi har senest set det med offentlighedsloven, hvor man er helt ligeglad med sine medlemmer og med demokratiet, men bare stemmer sammen med regeringen.
Nu ser vi det også her, hvor man ikke engang udviser en eller anden form for forståelse for vores synspunkt, men bare prøver på at gøre sig morsom på vores bekostning.
Vi prøver faktisk helt fundamentalt at spørge ind til, om det principielt er i orden, at et flertal vil bestemme, hvem et mindretal vil lade sig repræsentere af i en given sag her i salen.
Anne Baastrup (SF), 2013-06-03:
I den tid, jeg har siddet i Folketinget, har vi gang på gang beklaget os over, at der ikke var nok aktivitet, at der ikke sad nok folk i salen, at der ikke var nok udefra, der interesserede sig for vores forhandlinger, og derfor har vi lavet stribevis af ændringer i forsøget på at få en mere livlig debat.
Det her er så endnu et af de forsøg.
I stedet for at tage det frem, som hr. Simon Emil Ammitzbøll har interesseret sig for, og som jeg nu nok mener vi kan håndtere, så synes jeg, at vi skal fokusere lidt på den der nyskabelse, der ligger i, at man kan få ½ minuts spørgsmål.
Det tror jeg vil give en mere livlig debat, og det vil give flere medlemmer af Folketinget retten til at stille spørgsmål i de store debatter, og det synes jeg vi skal fokusere på.
Jeg tror i og for sig, at hvis statsministerens spørgetime skal blive til noget, skal der være bred opbakning, og så kan det godt være, at Liberal Alliance kommer med en ny politisk leder, det er vist 12 gange om året, det kan blive aktuelt.
Jeg tror, det bliver en måde at få en mere livlig debat på.
Der er selvfølgelig altid nogle principielle overvejelser, det har der været, hver gang vi har lavet om på det, men jeg synes, vi skal prøve at se, om ikke det kan fungere.
Karen J. Klint (S), 2013-06-03:
Jeg er enig i, at alle partier skal have taletid og grundlæggende også skal have ens taletid.
Det, vi drøfter nu, er en forsøgsperiode med en særlig tilrettelagt partilederdebat, og der har jeg forstået det sådan, at for at det største oppositionsparti ville være med, skulle der være en positiv særbehandling af det.
Det er så det, vi afprøver, og så må vi jo se på, om det skævvrider oppositionens rolle internt.
Anne Baastrup (SF), 2013-06-03:
Så det er bare for at dæmpe kritikken af forslaget lidt.
Karen J. Klint (S), 2013-06-03:
Det er jo op til Liberal Alliance at skifte partileder.
Pia Kjærsgaard (DF), 2013-06-03:
Så springer vi over Venstres ordfører.
Men det gør jeg jo ikke lige p.t., så derfor tager jeg selvfølgelig ordet til det her.
Jeg kan egentlig kun uden at gøre alt for meget ud af det erklære mig enig med den første ordfører.
Jeg kender godt kritikpunkterne.
Vi har drøftet dem i Udvalget for Forretningsordenen.
Jeg tror ikke, at man røber noget fortroligt her ved at sige, at det faktisk har været et kildent punkt.
Ja, man kan gøre meget anderledes, men min opfattelse er klart, at det var det, der kunne opnås, og så kan man så spørge: Kunne vi komme længere?
Jeg er absolut tilbøjelig til at sige: Nej, det kunne vi ikke på det tidspunkt.
Og vi har diskuteret det her spørgsmål igennem i ganske lang tid.
Man kan tage de bemærkninger, der allerede er kommet, og der vil nok komme nogle flere, men uanset hvad man mener om det, er der ingen tvivl om, at det vil give en mere livlig debat.
Det tror jeg i hvert fald godt man kan konstatere, og det er jo i hvert fald det, vi har været meget interesseret i, nemlig at der bliver lidt mere interesse for Folketingets spørgetime, at der er flere, der vil følge lidt med, og det tror vi, indtil det modsatte er bevist, at det her forslag vil være medvirkende til.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-06-03:
Jeg vil bare høre, om fru Pia Kjærsgaard kender til tidligere eksempler i folkestyrets historie, hvor det har været sådan, at et flertal har kunnet bestemme, hvem et mindretal skulle lade sig repræsentere af her i Folketingssalen.
Pia Kjærsgaard (DF), 2013-06-03:
Det ved jeg ikke om jeg umiddelbart kender noget til, men jeg må altså sige, at det, jeg har set i forbindelse med det, som hr. Simon Emil Ammitzbøll har fremført, mener jeg absolut ikke der er noget grundlovsmæssigt eller andet forkert i.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-06-03:
Det finder vi så på et eller andet tidspunkt måske ud af.
Jeg forstår det sådan, at Dansk Folkeparti ikke har nogen som helst principielle indvendinger i forhold til, at et flertal af partier kan bestemme, hvem de øvrige partier skal lade sig repræsentere af i givne sager.
Pia Kjærsgaard (DF), 2013-06-03:
Jeg skal også forholde mig til det, som fru Anne Baastrup lige har sagt, nemlig at der altså er mulighed for, at man kan ændre på det, hvis man vil.
Jeg siger ikke, at det her, som debatten også klart har vist, er et forslag, der har været tilfredshed med i alle hjørner, jeg siger bare, at mig bekendt har det her forslag været ca. 3 år undervejs, og hvis ikke der var fundet den her løsning, var der ikke blevet noget forslag, og så var der ikke blevet nogen ændring.
Jeg vil helt klart sige, at det på et tidspunkt fortjener en evaluering.
Vi evaluerer altid, når vi ændrer på taletid, når vi ændrer på Folketingets forretningsorden, fordi der altid, uanset hvordan vi gør det – vi ser det også i forbindelse med afslutningsdebatter – er indvendinger, hvad enten man gør det kort eller langt, eller hvad man gør.
Hele tiden må vi evaluere, hvordan vi får den bedst mulige demokratiske proces ud af det, som kan tilfredsstille de danskere, der følger med og helst skulle følge endnu mere med efter det, vi gør nu.
Jeg tror i hvert fald på, at det, vi gør nu, vil være en medvirkende årsag til det.
Troels Lund Poulsen (V), 2013-06-03:
Men findes der økonomiske beregninger – og det er ikke en businesscase, fru Gitte Lillelund Bech spurgte om – for de tre modeller, ja eller nej?
Så det, der kommer til at ske, er, at Folketinget ikke får den viden om den militærfaglige indstilling.
Pernille Skipper (EL), 2013-06-03:
O.k., så jeg kan forstå på Venstres ordfører nu, at det faktum, at det er et skøn, der skal foretages ovre i ministeriet, betyder, at man ikke kan stole på, om man får de oplysninger udleveret, som der ellers er krav på efter loven.
Det synes jeg er vældig interessant, for det er jo lige præcis den problematik, som vi står over for, også når det gælder offentlighedsloven, hvor det netop også er embedsmænd, der skal afgøre skønnet.
Vil den her bekymring give sig udslag i noget som helst, når det gælder Venstres holdning til det forslag om en offentlighedslov, som skal tredjebehandles i morgen?
Troels Lund Poulsen (V), 2013-06-03:
Jeg ved, hvor brændende fru Pernille Skipper ønsker at diskutere offentlighedslov, og fuld respekt for det, men nu diskuterer vi L 200, og det er ikke offentlighedsloven.
Jeg tror, offentlighedsloven diskuteres i morgen, og der vil fru Pernille Skipper have mulighed for at diskutere det med Venstres ordfører.
Men jeg vil bare sige til fru Pernille Skipper, at den såkaldte åbenhed, som man har givet Enhedslisten for at stemme for det her lovforslag, ikke er andet end et mørkt hul, og der vil vi, på det tidspunkt, når Enhedslisten finder ud af det, selvfølgelig gerne diskutere med Enhedslisten, hvad det skal have af konsekvenser for fremtiden.
Men det er lykkedes forsvarsministeren at lave en aftale, hvor Enhedslistens forsvarsordfører, hr. Nikolaj Villumsen, om man så må sige, har fået lovning på noget, der bestemt ikke giver indsigt på en tilfredsstillende måde for Folketinget, når der træffes beslutning om at udsende danske soldater.
Pernille Skipper (EL), 2013-06-03:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om noget, for jeg kan forstå, at Venstre er bekymret for åbenheden omkring forsvaret som følge af det her lovforslag.
Kunne ordføreren ikke bekræfte, at åbenheden og indsigten i forhold til den militærfaglige rådgivning vil være større med det her lovforslag, end den ellers ville have været, hvis forslaget til en offentlighedslov ellers bliver vedtaget i morgen?
Bjarne Laustsen (S), 2013-06-03:
Normalt forholder jeg mig til konkrete problemstillinger og faktuelle kendsgerninger, men nu kan jeg så også forstå, at Dansk Folkeparti, selv når det drejer sig om ikkefortrolige dokumenter, ønsker fuld åbenhed.
Men når vi spørger f.eks. Dansk Folkeparti om, hvad det så er, der skal spares på forsvarets top, og hvordan det skal ske, får vi ingenting at vide.
Og når dem, der gerne vil gøre noget på det her område, langt om længe har fundet ud af, at det er fornuftigt at modernisere forsvarets ledelse, så kan vi ikke få at vide, hvad det er, de vil.
Derfor skylder Dansk Folkeparti da først og fremmest at fortælle, hvad det er, de mener der skal ske på det her område.
Det er da fint nok, at man kommer her i ellevte time og siger: Jamen det kan godt være, det kan lade sig gøre at spare noget, men vi ved bare ikke, hvor meget det er.
Kan vi ikke få det at vide i dag?
Fru Marie Krarup kunne jo tage ordet efterfølgende, hvis det var det.
Marie Krarup (DF), 2013-06-03:
Det bekræfter mig i, at det ikke var så klogt at stille det spørgsmål.
Vi får bare endnu en omgang fraser fra ordføreren.
Hvori består det praktiske eller det gode i at gennemføre model C i forhold til model B?
Hvori består de besparelser og de effektiviseringer, man kan få der?
Får vi ikke et konkret svar på det?
Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti har gjort sig til talsmænd for model B af forskellige årsager.
Der har vi argumenteret konkret, men jeg ser ikke nogen som helst konkrete argumenter for, hvorfor model C skulle være bedre.
Kunne man ikke begynde at forholde sig konkret til det i stedet for at komme med de her løse fraser?