runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-12:
Der er sikkert mange virkemidler til at justere på det, men jeg tror bare, vi i øjeblikket er i en situation, hvor blå blok er uden for pædagogisk rækkevidde, efter at de ligesom har samlet sig omkring at gennemføre en landbrugspakke.
Hvis Alternativet kan inspirere dem til at lave noget, som er en anelse mere fornuftigt, synes jeg, det er fint, men jeg tror ikke lige, det er det, der sker i aften, når jeg lytter til de ordførere, der har talt indtil nu.
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
Jeg er sådan set meget enig med ordføreren: Der er behov for en meget anderledes landbrugspakke end den, vi ser fra regeringens side.
Når vi kommer med det her forslag, er det sådan set, fordi vi forsøger at spille ind i den tilgang, regeringen har i forhold til den målrettede regulering.
Og så siger vi: Hvis nu den målrettede regulering skulle gøres ordentligt, kunne man jo forestille sig, at der tilsvarende, hvis der virkelig skulle gødskes mere på de arealer, der kan tåle det, kunne blive taget ud, så der på den måde kom en 1:1-effekt.
Så det er baggrunden for, at vi kommer med et forslag af den her karakter, og at det er enkeltstående på den måde.
Det er blot for at vise, at det kunne man jo gøre i sådan en målrettet tilgang.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-12:
Jeg synes ikke, at det her forslag sådan hænger sammen med virkeligheden på den måde, at man jo må konstatere, at der er et blåt flertal, der vil gennemføre en landbrugspakke.
At de så kommer frem til, at der bliver en målrettet regulering om nogle år, som retter en anelse op på det, kan jo godt være.
Jeg ser jo meget gerne, at vi kommer frem til at have
en – hvad skal man sige – meget velplanlagt styring af, hvad det er for nogle landbrugsarealer, der skal tages ud af omdrift, og der er der jo nok en 100.000 lavbundsarealer, som bør tages ud. Det er der flere organisationer der synes vil være fornuftigt, og der tror jeg egentlig det er bedst at man laver en overordnet plan for det og ser på, hvordan man får mest miljøeffekt ud af det.
I Alternativets forslag her er der ligesom lagt op til, at hvis en landmand selv vælger at tage nogle arealer ud af omdrift, så giver det en særlig ret til, at man kan gøde mere på de øvrige arealer.
Så der er nogle udmærkede intentioner i det her forslag, som jo er med til at fremføre en kritik af den landbrugspakke, som Enhedslisten også er imod.
Og jeg er sikker på, at vi en dag kommer til at lappe på nogle af de negative miljøeffekter, der er ved landbrugspakken.
Erling Bonnesen (V), 2016-05-12:
Nej, jeg anerkender ikke Alternativets præmisser, som de bliver fremlagt her.
Det er jo meget velkendt, at vi sammen med vores blå venner har besluttet og gennemført den landbrugspakke, som vi synes er langt bedre end det, som Alternativet her kommer med.
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
Ja, det er en styrkelse, men der kommer jo også 6.000 t mere kvælstof ud på grund af landbrugspakken, og der har vi med det her forslag jo netop tænkt: Lad os nu gøre det ordentligt, lad os gøre det en til en.
Hvis en landmand vælger det her med at øge gødskningen, kan man med det samme få en kompensation for den øgede belastning ved så at udtage arealer.
Man kunne f.eks. forestille sig, at de her arealer kunne bruges til afgræsning, så man kunne få noget naturkødproduktion på det her område.
Er det ikke et fornuftigt virkemiddel, som i virkeligheden passer som fod i hose til den målrettede regulering, man er i gang med?
Erling Bonnesen (V), 2016-05-12:
Tak for det.
I forbindelse med afstemningen om beslutningsforslag nr. B 124 om at tage jord ud af omdrift ved øget gødskning stemmer Venstre imod.
Det forslag, som Alternativet her kommer med, vil betyde, at der er gode og velfungerende landbrugsarealer, som skal tages ud af produktion.
Det vil ramme en masse landbrug og betyde tab af vækst og danske arbejdspladser.
Forslaget går helt imod det, som vi i Venstre ville og vil med landbrugspakken, nemlig en styrkelse af den danske fødevaresektor gennem bedre rammevilkår.
Sektoren har stærkt brug for bedre rammevilkår.
Det er næppe gået manges næser forbi, at dansk landbrug er i en stærkt udfordret situation.
Det, vi i virkeligheden har brug for, er sund fornuft og grøn realisme.
I Venstre vil vi også passe godt på natur og miljø; vi vil også forbedre biodiversiteten, og det vil vi f.eks. gøre gennem en naturpakke, som er annonceret, og som jo skal drøftes i den kommende tid, men vi vil hverken smide skattekroner eller dyrebare danske arbejdspladser ud af vinduet.
Det får vi ikke med dette forslag.
Venstre stemmer imod forslaget.
Lise Bech (DF), 2016-05-12:
Altså, jeg synes, der er så mange ting i det her forslag, der slet ikke har gang på jorden.
Det ville være en katastrofe for vores produktionserhverv.
Så jeg kan slet ikke se det for mig.
Og med landbrugspakken arbejder vi med målrettet regulering, så der ikke bliver gødsket så meget på de sårbare steder.
Så jeg synes, vi har taget hensyn til det, og jeg synes, det er et unødvendigt forslag.
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
Den målrettede regulering giver jo ikke sikkerhed for, at der kommer mindre ud i miljøet.
De virkemidler, der skal give os mindre forurening, er frivillige og kommer typisk senere i forløbet.
Her har vi den en til en.
Altså, hvis landmanden vælger at gødske mere, betaler han direkte ved at levere noget natur til fællesskabet, og det synes vi jo sådan set er et meget godt princip – er det ikke det?
Jo, det mener jeg faktisk vi gør.
Hvis vi tager Klimarådet som et eksempel igen, refererer de jo både til egne undersøgelser, men i rigtig høj grad også til undersøgelser fra f.eks. FN eller OECD eller IMF eller andre anerkendte organisationer og siger: Hvis vi trækker de her data ind til, hvad der er danske forhold, så vil det betyde, at vi skal stille så og så mange vindmøller op om året, eller at vi skal satse mere på varmepumper eller elbiler, eller hvad det nu er, man foreslår.
Og det er den her koordinerende, ekstraherende rådgivning, som vi synes vil give særlig mening i sådan et råd.
Ida Auken (RV), 2016-05-12:
Som sagt er der også takter i det her forslag, vi er positive over for, især intentionen om, at det handler om at styrke retssikkerheden og få mere natur i Danmark.
Vi tror bare fra Radikale Venstres side, at der er andre måder at gøre det på end at vedtage en ny lov og indføre mere bureaukrati på det her tidspunkt i verdenshistorien.
Fordi problemerne er så relativt store, som de er, så lad os da se dem i den store sammenhæng.
Ida Auken (RV), 2016-05-12:
Nu kan man jo godt have forskellige holdninger og fortolke fakta forskelligt.
Det er nok også derfor, at vi er i forskellige partier.
Jeg må bare sige, at for mig personligt tæller det altså også rigtig meget med, hvad det er for en oplevelse, folk har af en hund, og den opfattelse, folk har af virkeligheden, spiller sådan set en meget vigtig rolle.
Det mener jeg man skal tage dybt alvorligt.
Jeg må bare sige, at jeg tror, at det at stå over for hunde af den her karakter vil for mange mennesker føles mere truende, også selv om det ikke er det.
Det kan vi selvfølgelig gå ind i en debat om og se, hvordan man kan oplyse og fortælle om, hvad for hunde der er farlige og ikke er farlige, og hvordan man kan sikre, at alle hunde bliver opdraget så godt som muligt.
Men vi mener egentlig ikke, at tiden er til at genåbne en debat, som var meget, meget følelsesladet.
Vi tror, at loven er god, som den her.
Eva Flyvholm (EL), 2016-05-12:
Jeg mener, det handler om at skabe reel tryghed.
Da jeg var lille, blev jeg selv overfaldet og bidt af fire schæferhunde.
Det var da meget, meget skræmmende og ubehageligt.
Men det, der skal til, er jo ikke at forbyde den hunderace.
Det har i øvrigt også været diskuteret, og det har man heldigvis ikke gjort.
Det, der skal til, er at sørge for, at ejerne ikke er vanvittige og dårlige til at opdrage deres hunde, hvilket jo var tilfældet her.
Så jeg synes, vi skal skabe en reel tryghed og ikke noget, som er baseret på løsrevne forestillinger om, at nogle hunderacer er gode og andre er onde, for al fagvidenskab siger altså, at man ikke bare kan manøvrere ud fra det.
Så jeg vil virkelig bede ordføreren om at overveje det her grundigere.
Ida Auken (RV), 2016-05-12:
Man må sige, at vi lytter til eksperter, men vi lytter sådan set også til dem, der siger, at folk kan have noget så simpelt som hundeangst eller kan være bange for hunde.
Jeg har selv to små børn og er i familie med en, der er rasende bange for hunde.
Derfor ved jeg, at det spiller en meget stor rolle, at folk er trygge, og hvad de oplever, når de går på gaden.
Det kan godt være, at det faktuelt ikke er en farlig hund, men hvis det opleves, som om den her race har været blandt de farlige og har påført folk nogle af de meget voldsomme bidskader, man har hørt om, synes vi også, det er værd at tage med ind i en politisk overvejelse.
Eva Flyvholm (EL), 2016-05-12:
Mange tak.
Jeg mener, at man normalt hører, at Radikale gerne lytter til eksperter.
Stort set alle eksperter på området, dyrlæger, dyrevelfærdseksperter, repræsentanter for hundeorganisationer siger, at det her ikke virker.
Tværtimod medfører det en masse dårligdom i form af ulykkelige hundeejere, hunde, der bliver interneret meget lang tid, bliver aflivet osv.
Alle eksperter peger på, at det her ikke virker, og vi har også meget, meget seriøs dokumentation fra udlandet om det.
Adskillige lande har prøvet det her med at indføre en hundelov, har set, at det ikke har virket, er gået bort fra det igen, har gjort det, vi foreslår her, og har haft gode resultater med det.
Hvorfor mener Radikale ikke, at tidspunktet er rigtigt?
Ida Auken (RV), 2016-05-12:
Mange tak.
Jeg er heller ikke Radikale Venstres hundeordfører, men da vi er et lille parti og der samtidig er forhandlinger, har jeg måttet skynde mig og har kastet mig ind i sagen på det her tidspunkt og skal gøre mit bedste for at fremsætte vores synspunkter på det her.
Når man laver lovgivning på sådan et område som det her, handler det om at finde den rigtige balance mellem befolkningens tryghed og sikkerhed og hensynet til hundeejerne og deres mulighed for at have et bredt udbud af hunde og racer, de kan købe, og som de helt sikkert holder meget af.
Jeg vil så til gengæld sige, at vi ikke synes, at tidspunktet er til at genåbne den her debat.
Det var en meget følelsesladet debat sidst, og så længe har loven heller ikke virket.
Den er også blevet evalueret i 2013, og meget tyder på, at den sådan set har virket, for det kan godt være, der ikke er kommet færre bidskader, men det ser ud til, at de er blevet mindre alvorlige, og at befolkningens tryghed sådan set er steget.
Så vi kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
Jeg er helt enig.
Det er utrolig vigtigt, når vi vedtager lovgivning, at vi er sikre på, at der er en dokumenteret effekt af det, vi sætter i værk.
Og derfor skal vi have dokumentationen på bordet og have fundet løsninger, som faktisk kan bruges til at løse de problemer, der er med bidskader.
Eva Flyvholm (EL), 2016-05-12:
Jeg vil bare sige mange tak til Alternativet for støtten til det her forslag.
Jeg ser frem til, at vi kan arbejde videre med det og også kigge mere på dokumentationen for, at den her lovgivning ikke virker, så vi faktisk kan få indført nogle gode, positive tiltag, som vil kunne nedbringe risikoen for at blive bidt, og som samtidig kan være med til at bibringe ordentlige forhold for hundeejere og uskyldige hunde, som lige nu bliver ramt af det her.
Det, der er rigtig vigtigt for mig, er netop også, at vi faktisk når frem til en måde, hvor vi sikrer, at der bliver den reelle tryghed, og at vi får lavet en lovgivning, som hjælper, og som nedbringer antallet af mennesker og hunde, der bliver bidt af hunde.
For det er klart, at man skal kunne gå i tryghed på gaden, og at man ikke skal risikere at blive overfaldet af hunde.
Det er jo vigtigt at holde fast i, at det, vi taler om i Enhedslisten, heller ikke bare, kan man sige, er bløde træningskurser, for der er også tale om, at hvis en hund er farlig, skal den selvfølgelig aflives.
Det er klart.
Men det skal være en vurdering af den konkrete hund, og hvis en hundeejer optræder uansvarligt, skal vedkommende selvfølgelig også kunne anmeldes til politiet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-12:
Tak for bemærkningerne, og dem er jeg helt enig i.
Så mener jeg også, at det er et privilegie at have et kæledyr og ikke en ret, og at jeg, hvis du ikke kan finde ud af at holde f.eks. en hund, ikke har noget problem med at sige – hvis det selvfølgelig er fuldstændig bevist, for retssikkerheden skal jo være der – at du ikke skal kunne holde hund.
Det er både for andre menneskers skyld og for hundens skyld.
For det bliver jo ødelagte dyr, og det er det, vi ser.
Men jeg glæder mig til, at vi kan arbejde videre med det her, for det vil jeg virkelig gerne.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-05-12:
Det er i hvert fald ikke en idé, jeg vil afvise på forhånd.
Jeg vil måske godt lige høre, hvor mange af de her overvejelser, der allerede har været, før jeg vil være i stand til at tage stilling til, om der er behov for sådan et udvalg.
Jeg tror jo, at der er tænkt ganske grundigt over tingene i forvejen, og at der givetvis har været ret mange arbejdsgrupper, der har siddet og overvejet dem.
Men jeg vil da ikke afvise på forhånd, at man godt kunne lave sådan en arbejdsgruppe.
Eva Flyvholm (EL), 2016-05-12:
Altså, det her handler jo om at tilbagerulle det, kan man sige, i forhold til de racer, der blev tilføjet i 2010, og der er flere af de foreninger, der har skrevet til os nu her – der er, som ordføreren var inde på, rigtig mange, der har skrevet – som har spurgt, om man ikke kunne nedsætte et hundeudvalg, som kunne lave en seriøs og ordentlig behandling af det her og også se mere på, hvordan man kunne regulere det i forhold til ejerne, så vi kunne sikre en effektfuld lovgivning på det her område.
Jeg vil gerne høre ordføreren: Var det en idé?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-05-12:
Jeg ved simpelt hen ikke nok om hunderacer til at kunne sige, hvilke racer der bør være på den her liste.
For jeg har ikke kendskab nok til alle de forskellige hunderacer, der findes, til at jeg kan tage den diskussion.
Jeg er også enig i, at ejeransvar betyder meget, og konkrete forslag til, hvordan man kunne skærpe det i forhold til ejeransvaret, vil vi gerne være med til at diskutere.
Men forslaget her handler om fuldstændig at fjerne princippet om, at der er en liste over racer, som ikke bør være tilladt i Danmark, og det kan vi ikke støtte.
For vi har den opfattelse, at der findes farlige hunderacer, og dem må man dermed så også acceptere at man ikke kan få lov til at holde som kæledyr.
Eva Flyvholm (EL), 2016-05-12:
Jeg vil gerne høre ordføreren lidt mere om, hvad det er for nogle hunderacer, ordføreren så mener der skal være på sådan en forbudsliste, og jeg er da glad for, at ordføreren vil åbne lidt op for at se på det.
Men som jeg forstår det, siger dyrlæger og andre eksperter nemlig, at du generelt set ikke kan sige, at den her dårlige adfærd er et udtryk for racen, men at det handler om uansvarlige hundeejere, der har opdraget hundene forkert, og det mener jeg jo er det problem vi skal tage fat om og gøre mere for at adressere.
Så er der nogle eksperter, der har peget på, at der faktisk i nogle enkelte racer – jeg ved, at det f.eks. er sket i forbindelse med pitbulls – er nedarvet nogle uheldige egenskaber, altså at der simpelt hen er noget, der er gået galt i arveudviklingen, så den hunderace giver det måske mening at forbyde.
Men det er jo noget, der ligger længere tilbage, og den er jo ikke omfattet af de her 13 hunderacer, der blev forbudt i 2010.
Så hvad er det konkret for hunderacer, ordføreren mener stadig væk bør være på listen?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-05-12:
Tak for forslaget fra Enhedslisten.
Jeg tror, at det her er en debat, som der faktisk for en gangs skyld er ret mange der følger med i, og derfor vil jeg også starte med at sige tak for de mange mails, vi har fået i de seneste uger angående netop det her beslutningsforslag, som naturligvis vækker mange følelser.
Der er selvfølgelig rigtig meget på spil, når det handler om ens hund, og hvorvidt man skal have lov til at have den eller ej, og det har vi stor forståelse for.
Vi har også stor forståelse for, at der kan være en diskussion om, om det er de rigtige racer, der er på den her liste.
For det kan være svært at bevise fuldstændig, hvilke hunderacer der er de største problemer med, og det er en helt relevant debat, man kan tage, om det er de rigtige hunderacer, der står på listen eller ej.
Vi synes dog ikke, at det er rigtigt at fjerne listen som et princip og overhovedet ikke at have en liste over hunderacer, der skal være forbudt.
For det er efter vores opfattelse helt ubestrideligt, at der er visse hunderacer, som er mere farlige end andre.
Man kan diskutere, hvilke det er, men det, at hunde har forskelligt temperament, og at alt ikke kun handler om ejeren, betragter vi som ubestrideligt.
Vi har ikke særlig mange problemer med golden retrievere, som angriber folk, og der er også andre hunderacer, hvis temperament vi klart kan se forskel på, og derfor er det rimeligt nok at lave en liste over nogle racer, som er mere farlige end andre.
Vi tillader heller ikke folk at have en krokodille eller en kobra som kæledyr, og derfor kan man ikke sige, at det kun er op til ejeren, uanset hvad det er for et dyr man har med at gøre.
Det er selvfølgelig et lidt karikeret eksempel, men det er bare for at understrege pointen.
Selv om ejeransvaret nok selvfølgelig betyder det meste, er der stadig væk forskel på, hvad det er for et dyr, man har i snor, og hvor farligt det er, og på den baggrund mener vi, at det er rigtigt at holde fast i en liste over forbudte racer.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-12:
Selv tak.
Eva Flyvholm (EL), 2016-05-12:
Det vil jeg gerne takke ordføreren for.
Vi ser rigtig meget frem til behandlingen i udvalget og til netop at få stillet alle de spørgsmål, der også bliver rejst her, og få en grundig debat af det.
Så mange tak for det.
Det bliver spændende at se, hvad vi kan finde ud af.
Christian Poll (ALT), 2016-05-12:
Jeg har prøvet at sætte mig ind i sagerne her, og jeg har selv været hundeejer i flere omgange og ved jo godt, at der er variationer over racernes temperament, men jeg er nu også af den opfattelse, at det, der primært gør forskellen, er, hvordan ejeren håndterer opdragelsen af hunden.
Jeg kan så se på den dokumentation, der ligger til grund for forslaget, at der har været tale om en falsk tryghed med den her liste over de 13 hunderacer, og vi kan se, at der ikke er nogen dokumenteret effekt af det.
Derfor støtter vi det her forslag.
Lad os dog få fundet nogle løsninger, der løser problemerne, i stedet for en liste over racer, som nogen tror har nogle særlige egenskaber.
Karina Due (DF), 2016-05-12:
Det kan ikke påvises, at der er sket et fald i antallet af hundebid, men der er ikke nogen tvivl om, at graden af alvor i de hundebid, der sker, er blevet væsentlig mindre.
Og det er jo, fordi de her store hunde virkelig kan forrette skade, når de bider, og dem er der ikke så mange af mere.
Og vi ved også godt, at selv en chihuahua kan bide og være hidsig, så der er fuldstændig enighed om, at det er i den anden ende af snoren, opdragelsen skal være.
Men vi kan ikke tvinge nogen, og vi ved også godt, hvad det er for nogle typer, der i mange tilfælde bliver tiltrukket af de her hunde.
Eva Flyvholm (EL), 2016-05-12:
Så er jeg også interesseret i at høre ordføreren om det her.
Ordføreren sagde, at hundebid ikke fylder så meget i medierne mere.
Det kan der jo være rigtig mange årsager til.
Forsikringsselskaberne oplyser f.eks., at der er flere, der bliver bidt af hunde nu, end der var i 2010.
Så virkeligheden er måske ikke, at der er sket særlig meget i forhold til det her.
Hvor meget har den nedbragt antallet af hundebid?
Det synes jeg da er relevant for befolkningen at få at vide, for det her er jo en meget, meget indgribende lov.
Karina Due (DF), 2016-05-12:
Dansk Folkeparti mener, at det er det rigtige at bevare forbudslisten, men vi har aldrig nogen sinde været vilde med, at man afliver sunde og raske hunde, der ikke har gjort noget.
Det er jo et dilemma, for er en hund forbudt, og er den ikke fra før det tidspunkt, den skæringsdato for dispensation for at have de her hunde, altså født før en vis dato, og er den på den ene eller den anden måde skaffet illegalt ind i landet, så er det faktisk ikke hundelovens skyld, at den hund bliver aflivet.
Det er dem, der har fået den hertil, der har skylden.
Og det er jeg meget, meget ked af sker.
Anni Matthiesen (V), 2016-05-12:
Tak for det.
Da Venstres ordfører på det her forslag godt nok er til stede i salen, men har indtaget formandsstolen, har jeg lovet at læse talen op. Enhedslistens beslutningsforslag indebærer, at forbuddet mod bestemte hunderacer ophæves, og at der i stedet indføres ejeransvar for hundens adfærd.
Da hundelovens forbudsordning blev indført i 2010, var det som følge af en række alvorlige hændelser både på mennesker og dyr, som var blevet angrebet af farlige hunde.
Det skabte frygt for, at man på gaden risikerede at blive angrebet, og derfor indførte man forbudsordningen med en forventning om mere sikkerhed og tryghed i befolkningen.
I alt 13 hunderacer blev med forbudsordningen forbudt.
Forbudsordningen blev evalueret i 2013.
Det fremgik da af evalueringen, at der var sket et fald i antallet af racer, der var omfattet af forbudslisten, og at der var en indikation af, at forbudsordningen har haft en positiv effekt på borgernes oplevelse af sikkerhed og tryghed.
Forbudsordningen har altså med andre ord opfyldt sit formål.
Der er siden 2013 ikke kommet nye oplysninger, der begrunder en fornyet evaluering, eller som giver anledning til at ændre forbudsordningen.
Derudover indeholder hundeloven, som den ser ud i dag, muligheden for påbud.
Det betyder, at politiet kan udstede påbud om, at hunde eksempelvis skal bære mundkurv.
Hvordan vi bedst muligt varetager borgernes sikkerhed og tryghed samtidig med hensynet til hundeejer og hundens velfærd, er en vanskelig afvejning.
Vi må dog i debattens hede ikke glemme, at frygten for overfald af farlige hunde var årsagen til, at forbudsordningen overhovedet blev indført.
Da der ikke er kommet nye oplysninger, som giver anledning til at ændre forbudsordningen, og da vi ikke uden forbudsordningen effektivt kan sikre borgernes sikkerhed og tryghed, stemmer Venstre imod beslutningsforslaget.