runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Christiansen (DF), 2008-01-31:
Så vil jeg gerne stille ministeren et spørgsmål.
Der har været en del kritik, bl.a. fra skibsbranchen, i forbindelse med den foreslåede løsning med en skråstagsbro; man mener, at der vil blive for smal en gennemsejling, omkring 700 m, hvor man på Storebælt har 1.600 m.
Hvis den kritik med hensyn til konstruktionen af broen er berettiget, så kan det jo blive en væsentlig dyrere løsning end den anslåede løsning til 50 mia. kr., som ligger på tegnebrættet nu.
Hvordan forholder ministeren sig til det, til den kritik fra skibsfarten?
Carina Christensen (KF), 2008-01-31:
Jeg har ikke selv haft lejlighed til at drøfte det med skibsrederne, men det vil jeg da gerne gøre, og jeg kan også holde et møde med dem.
Men jeg er ret sikker på, at det her projekt bliver grundigt planlagt, nøje planlagt, og hvis der måtte være problemer med en for smal gennemsejling, er jeg sikker på, at man vil nå at tage højde for det, inden den dag man går i gang med at opføre selve broen.
Jeg skal gerne gå i dialog med dem, for jeg er da helt enig i, at vi jo ikke skal have, at vi bygger en bro, som skal holde i rigtig, rigtig mange år, og der så ikke er sikret nogen gennemsejlingsmulighed.
Klaus Hækkerup (S), 2008-01-31:
Javel.
Formanden fik det jo nærmest til at lyde som en trussel.
Forslagsstillerne begrunder forslaget med flere forhold, bl.a. at det er en økonomisk dårlig aftale, at der ikke er behov for en fast forbindelse, og at der er økonomisk usikkerhed, især for så vidt angår anlægsomkostningerne, trafikprognosen og renten.
De økonomiske beregninger, som jo i øvrigt er baseret på meget restriktive forudsætninger, viser, at gælden vil være tilbagebetalt om 23 år.
Anlægsoverslaget for broen er 32 mia. kr. Heri er medregnet en reserve på 4 mia. kr. - altså, om jeg så må sige, den første reserve, der er til stede. Trafikprognosen tager udgangspunkt i år 2000 og regner med en årlig vækst i trafikken på 1,7 pct.
Det er heldigvis gået bedre, så allerede i dag ligger den faktiske trafik omkring 15 pct. over prognosen.
Også her er der selvfølgelig en reserve - den anden reserve, om jeg så må sige.
Endelig indgår renten i beregningerne med en realrente på 3,5 pct., altså med et renteniveau, der er 3,5 pct. over prisstigningerne.
Også denne beregningsforudsætning er sat ganske højt, og set på baggrund af de senere års erfaringer er der her tale om en ikke ubetydelig reserve om jeg så må sige, den tredje reserve i projektet.
Økonomien er altså, ud fra den vurdering, vi kan lave i dag, ganske robust.
Først når vi kender resultatet af VVM-undersøgelsen, og så selvfølgelig når der foreligger et endeligt licitationsresultat, kan vi danne os et mere sikkert skøn over rentabiliteten i projektet.
Men intet tyder på, at det skulle ændre på ønskeligheden i at gennemføre projektet, som Socialdemokratiet i øvrigt finder er baseret på en for Danmark tilfredsstillende aftale. Danmark vil være ejere af broen.
Vi vil komme til at bestemme de takster, der skal betales for at køre over broen, og det giver os mulighed for hurtigere og bedre forbindelser til Tyskland og dermed til vores største eksportmarked.
Med den stigende internationale samhandel er det trods alt en meget vigtig faktor for vores fremtidige velfærd.
Endelig er det værd at bemærke, at Tyskland selv skal afholde udgifterne på omkring 7mia. kr. til de tyske landanlæg, og at EU har givet tilsagn om støtte til projektet inden for den nuværende budgetperiode, altså fra 2007 til 2013.
Jeg vil også gerne ligesom hr. Kristian Pihl Lorentzen understrege, at den fordeling, der er for restbetalingen - de 76 pct. af anlægsudgifterne, der herefter skal betales - fordeler sig med kun 18 pct. til de danske brugere, med 25 pct. til de tyske brugere og 33 pct. til brugere fra andre lande.
Det vil sige, at der er en ganske, ganske stor udenlandsk brugerbetaling af en bro, som Danmark ejer.
Det kan næsten ikke være bedre.
Vi afviser beslutningsforslaget, og vi ser i øvrigt frem til en festlig åbning af broen i 2018.
Kim Christiansen (DF), 2008-01-31:
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til hr. Klaus Hækkerup.
Nu bliver det slået meget fast, at det er brugerne, der betaler, og der er oven i købet allerede blevet sat procenter på, hvilke brugere der betaler hvad.
Det kunne næsten lyde, som om at man havde fået forhåndstilsagn fra nogle brugere - bl.a. de 33 pct. udlændinge - om, at de vil finansiere den her bro.
Men medmindre jeg har misforstået noget, hvilket ministeren lidt antydede, så kræver det vel, at de her brugere er til stede. Så alt andet lige består hr. Klaus Hækkerups tyrkertro jo et eller andet sted af profetier, for der er vel ikke aftalt noget på forhånd?
Klaus Hækkerup (S), 2008-01-31:
Jeg synes, at det er lidt demagogisk spørgsmål.
Selvfølgelig er der ikke aftalt noget på forhånd, men hvis man tager udgangspunkt i den trafik, der i dag er med færgerne over Femern Bælt-strædet og lægger den til grund, så når man jo frem til de her tal.
Alle, der har beskæftiget sig med prognoser, ved, at der kan komme en vækst eller en forskydning i tallene.
Det er trods alt ikke den endelige sandhed.
Kim Christiansen (DF), 2008-01-31:
Det, der selvfølgelig er Dansk Folkepartis bekymring i det her, er jo, at hvis nu det store antal brugere, som alle taler om, ikke er til stede, så er det jo alt andet lige den danske stat og i sidste ende skatteyderne, der skal betale det her.
Det er hr. Klaus Hækkerup vel enig med mig i.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-01-31:
SF er som udgangspunkt ikke særlig begejstret for ideen om Femern Bælt-forbindelsen, og vi kunne også ønske os adskillige ændringer, når man diskuterer Femern Bælt-forbindelsen - f.eks. at den gik fra Gedser til Rostock i stedet for som planlagt mellem Rødby og Puttgarten.
Vi er også opmærksom på, at der, når man diskuterer økonomien i Femern Bælt-forbindelsen, stadig væk er nogle udeståender.
Hvis vi skal være helt ærlige, må vi jo sige, at det ikke er muligt at ændre på de aftalebetingelser, som Danmark og Tyskland er blevet enige om i forbindelse med Femern Bælt-forbindelsen.
Tyskerne var oprindelig ikke interesseret i at betale halvdelen af projektet.
Det kan godt være, at tyskerne i dag har ændret holdning, fordi de kan se, at der er økonomisk gevinst ved projektet.
Men der ligger altså en aftale mellem Danmark og Tyskland, og i den forbindelse tror jeg, at vi skal være opmærksom på, at Transportministeriet i deres beregninger jo regner med at betale de danske landanlæg gennem indtægter fra broen, hvilket jo betyder, at der sker en fornyelse af det danske banelegeme helt op til Ringsted, og hvad angår enkelte dele, også på København hovedbanegård.
Det kan vi jo alene gøre, fordi broen er dansk finansieret.
Jeg må erkende, at der stadig væk er en masse udfordringer og problemer i beregningerne over økonomien på Femern Bælt-forbindelsen, men jeg oplever altså ikke, at det er de spørgsmål, Dansk Folkeparti ønsker at rejse med det her beslutningsforslag, og SF kan derfor ikke stemme for forslaget.
Kim Christiansen (DF), 2008-01-31:
Jeg kunne da godt tænke mig lige at spørge fru Pia Olsen Dyhr, om det er at betegne som en undvigelsesmanøvre, at man har en reel bekymring for, om der skal bruges 50 mio. kr. af skatteydernes penge.
Jeg mener da nok, at det i hvert fald under normale omstændigheder er noget, der kunne optage SF.
I øvrigt siger fru Pia Olsen Dyhr, at der ikke kan ændres i den her aftale.
Mig bekendt er den ikke vedtaget her i salen endnu.
Eller har jeg misforstået noget?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-01-31:
Hr. Kim Christiansen har selvfølgelig ret i, at man altid kan vælge at lave om på aftaler, indtil de er vedtaget i Folketinget.
Men det er jo sådan, at når kongeriget Danmark vælger at indgå en aftale med et andet land - og det kan transportministeren jo vælge at gøre - så stilles vi i hvert fald i et meget underligt lys, hvis vi efterfølgende vælger at sige: Halløj, den aftale har vi alligevel ikke lyst til at være med i.
Det er den ene del.
Jeg kan godt forstå, at hr. Kim Pihl Lorentzen, at hr. Kim, jeg mener ordføreren, undrer sig over, at jeg kalder det en undvigelsesmanøvre, men grunden til, at jeg gør det, er, at hvis man gerne vil have en reel debat om økonomien i Femern Bælt-forbindelsen - og det er SF helt indstillet på - så synes jeg, at man skal diskutere, hvordan man får økonomien til at hænge sammen i forhold til den her brugerbetaling: få en diskussion af, hvordan man vil finansiere landanlæggene, og en diskussion af, hvordan EU's TEN-midler kommer til at spille ind.
Der har jeg faktisk fornemmelsen af, at Transportministeriet har undervurderet de EU-midler, vi får.
I stedet for at tage hele pakken bør der lægges op til en diskussion om, hvem der skal eje hvad, og til reelt at få belyst forholdene.
Jeg har gennem spørgsmål i Finansudvalget noteret mig, at det jo ikke er Dansk Folkeparti, der sætter spørgsmålstegn ved regeringens økonomiske beregninger angående Femern Bælt-forbindelsen.
Det er snarere Socialdemokratiet og SF.
Kim Christiansen (DF), 2008-01-31:
Nu er fru Pia Olsen Dyhr da lovlig undskyldt med hensyn til navnene.
Vi skal nok lære hinanden bedre at kende, når der kommer debatter.
Det undrer mig måske lidt, at den øgede mængde af lastvognstrafik, der bl.a. skal gennem Danmark, ikke kan bekymre fru Pia Olsen Dyhr.
Det er normalt noget, som jeg har indtryk af ligger SF meget på sinde, altså at man skal have al den her tunge trafik væk fra landevejene.
Kan det slet ikke bekymre SF, at man her får en massiv transittrafik gennem Danmark, som der reelt ikke er fundet nogle løsninger på?
Klaus Hækkerup (S), 2008-01-31:
Det er jeg helt enig med spørgeren i, men jeg vil godt understrege, at sandsynligheden for, at brugerne ikke er til stede, er forsvindende lille.
Beregningerne tager udgangspunkt i 2000, og man regner med en årlig vækst på 1,7 pct. i antallet af brugere.
Det er mindre end den var i den lange foregående periode, og det er også mindre end den vækst, vi har oplevet siden 2000.
Så alt tyder på, at trafiktallet er undervurderet i de prognoser, vi har lavet.
Derfor forstår jeg ikke den bekymring, som hr. Kim Christiansen giver udtryk for.
Klaus Hækkerup (S), 2008-01-31:
Jeg kan starte med at bekræfte, at det er vi.
Det ville jeg også have sagt i min ordførertale, det kan jeg måske spare nu.
Nu kommer vi jo til at tage stilling til det her.
Når Venstres ordfører siger, at vi er nødt til her at se på, hvad det koster, så vil jeg godt sige, at jeg har spurgt i ministeriet.
Jeg har ikke fået svar på, hvad det vil koste, hvis man i stedet for 160 km/t. går op til 200 km/t.
Det er to spørgsmål.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2008-01-31:
For det første kan jeg sige, at jeg ikke har noget tal på, hvad det vil koste at lave den yderligere opgradering, og for det andet har vi en trinvis tilgang til det her.
Altså, lad os nu først få genoprettet skinnenettet, så togene kan komme til at køre til tiden, lad os få signalerne moderniseret og udskiftet over hele Danmark - det er et meget stort projekt frem til 2020 - og derefter vil vi så lave en trinvis udbygning, sådan at vi kommer videre op i hastighed.
Visionen er som sagt 200 km/t. på fjerntogsstrækningerne
Det vil vi kæmpe for at nå, men jeg siger ikke, at vi kan nå det på 5 år eller 10 år.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-01-31:
Jeg noterede mig, at ordføreren i sit indlæg lagde vægt på, at den her debat skal bruges til at finde ud af, hvad Folketinget vil.
Det er jeg meget enig med ordføreren i.
Det er faktisk derfor, SF har stillet den her forespørgsel.
Derfor undrer det mig også, at Dansk Folkeparti kan støtte op om regeringens forslag til vedtagelse, for der er ikke noget konkret forslag til, hvad vi skal gå i gang med i det forslag til vedtagelse.
SF er meget enig med Dansk Folkeparti i, at vi skal gå i gang med elektrificering af banenettet, letbaneprojekter osv. osv., og derfor har vi også valgt at skrive det ind i vores vedtagelse. Derfor vil jeg gerne spørge hr. Kim Christiansen om, hvad begrundelsen så er for, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte vores forslag til vedtagelse.
Kim Christiansen (DF), 2008-01-31:
Hovedbegrundelsen for, at vi ikke kan støtte SF's forslag, er jo, at det sandsynligvis ikke kommer til afstemning.
Det kan vi ikke, fordi vi selvfølgelig støtter op om det forslag til vedtagelse, som vi er medforslagsstillere på.
Der er i hvert fald peget på den investeringsramme, der frem til 2014 er fastlagt for jernbanen.
Det, vi så også kan diskutere, er - i forbindelse med debatten til efteråret om investeringsplanen - hvordan vi så skal prioritere de ekstra midler, der eventuelt fremadrettet måtte være til rådighed, og i den debat er SF da velkommen til at komme med input.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-01-31:
Jeg noterede mig også, at ordføreren i sit indlæg var inde på prisen i den kollektive trafik.
Jeg vil derfor gerne spørge hr. Kim Christiansen, om Dansk Folkeparti i deres krav til finanslovforhandlingerne vil gå ind og foreslå, at man giver et taksttilskud til den kollektive trafik.
SF gjorde i slutningen af 1990'erne under den SR-ledede regering det, at vi stillede krav til dem om, at taksterne i den kollektive trafik ikke måtte stige.
Det betød, at man satte 200 mio. kr. af årligt for at sikre, at taksterne ikke steg.
Vil Dansk Folkeparti gøre det samme, altså reelt garantere, at taksterne ikke stiger, og vil Dansk Folkeparti måske endda være med til, at taksterne falder for den kollektive trafik, eller er det bare sådan noget, der bliver sagt og bare er ord fra Folketingets talerstol, fordi det nok er noget, folk vil høre, mens man reelt ikke gør noget?
Per Clausen (EL), 2008-01-31:
Men må jeg på den anden side ikke forstå det på den måde, at hr. Kim Christiansen accepterer
priserne på at bruge kollektiv trafik er jo steget meget mere end priserne på at køre bil - at hvis man virkelig vil satse på kollektiv trafik i fremtiden, hvad jeg har forstået at hr. Kim Christiansen gerne vil, så er vi nødt til at interessere os for de takster, man betaler for at køre med den kollektive trafik?
Kim Christiansen (DF), 2008-01-31:
Jeg anerkender, at der visse steder er problemer, på nogle strækninger.
I sidste uge diskuterede vi Sønderjylland, og selvfølgelig er det et problem.
Der er også strækninger i Nordjylland, der er hele problematikken København-Ringsted.
Der er masser af steder i Danmark, hvor der er flaskehalsproblemer, og det er jo alt sammen noget, der også vil indgå - går jeg da ud fra i hvert fald - i den investeringsplan, som nu bliver fremlagt til efteråret, og hvor man får kigget på, hvor der er mest brug for pengene her og nu.
Det vil jo altid blive en prioritering, for jeg går ikke ud fra, at hr. Jonas Dahls har et finansieringsforslag med hensyn til at finde de 130-140 mia. kr., som det jo eventuelt vil koste at udbedre alting på dag et.
Jonas Dahl (SF), 2008-01-31:
Jamen det glæder mig meget, og jeg ser frem til, at vi kan fortsætte et samarbejde mellem SF og Dansk Folkeparti om at introducere letbanen i det danske samfund.
Jeg har så et opfølgende spørgsmål.
I det forslag til vedtagelse, som hr. Kim Christiansen støtter, står der bl.a., at der er fastlagt en plan for genopretningen af jernbanen.
Jeg skal bare sikre mig, at jeg hørte korrekt, da hr. Kim Christiansen sagde, at Dansk Folkeparti støtter letbanen i eksempelvis Århus.
For så vidt jeg husker, støttede Dansk Folkeparti ikke det forslag, der var fremme i januar 2007, om, at regeringen og Folketinget skulle støtte en videre undersøgelse af letbanen i Århus.
Kim Christiansen (DF), 2008-01-31:
Jeg må sige til hr. Jonas Dahl, at jeg ikke er vidende om det, som han nævner.
Nu ved jeg godt, at hr. Per Clausen og hr. Per Clausens parti meget støtter tanken om statstilskud til både det ene og det andet, men det ligger langt fra Dansk Folkepartis tanker.
Vi mener, at en forretning, herunder også den kollektive trafik, skal være en god, sund og rentabel forretning, og der er det op til aktørerne at gøre den så attraktiv, at man får flere passagerer og dermed kan sænke priserne.
Det skal ikke være i form af økonomisk tilskud fra staten.
Per Clausen (EL), 2008-01-31:
Skal jeg forstå hr. Kim Christiansens synspunkt sådan, at der fremover overhovedet ikke skal gives nogen offentlig støtte til kollektiv transport?
Og mener hr. Kim Christiansen, at konsekvenserne af det bliver, at det bliver billigere at bruge kollektiv transport?
Kim Christiansen (DF), 2008-01-31:
Det kan vi som politikere godt interessere os for, men det er jo stadig væk op til udbyderne af produktet at sælge det til en pris, som forbrugerne ønsker at betale.
Og det er derfor, jeg blot nævner det som en parameter.
Det er ikke anderledes end med alle andre produkter, der bliver udbudt - også nede i den lokale brugs - at hvis prisen er for høj, lader forbrugerne produktet ligge på hylden.
Sådan er det også med den offentlige transport.
Per Clausen (EL), 2008-02-01:
Nu har jeg været EU-ordfører præcis lige så lang tid som hr. Michael Aastrup Jensen, og jeg kan godt forstå, at hr. Michael Aastrup Jensen har sværere ved at vedkende sig sin forgængers handlinger, end jeg har.
Det anerkender jeg.
Det er helt fint med mig.
Men jeg vil bare stille et enkelt lille spørgsmål til hr. Michael Aastrup Jensen igen: Skal jeg forstå det sådan, at hr. Michael Aastrup Jensen mener, at afgørelser om, hvorvidt faglige konflikter er lovlige eller ej, træffes af det danske fagretlige system, og at han, hvis EF-Domstolen i dag i de eksisterende og kommende traktater mener at kunne finde belæg for, at det forholder sig anderledes, vil sørge for, at den kommende traktat bliver lavet om, inden den bliver underskrevet?
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-02-01:
Jeg synes ærlig talt, at jeg faktisk har sagt rimelig klart og kontant, hvad det er, jeg mener om det, nemlig at den nordiske model for arbejdsmarkedet faktisk er rigtig god model, som vi er rigtig glade for, og som vi også ønsker skal eksistere i fremtiden.
Så har der selvfølgelig været noget diskussion på baggrund af de to domme fra EF-Domstolen i december.
Der er et langt udredningsarbejde i gang nu i forbindelse med det.
Det synes jeg ikke vi skal forplumre ved her fra Folketingets side at begynde at komme med store, vidtløftige løfter om det ene eller det andet.
Nu afventer vi resultatet af det arbejde, og på den baggrund konkluderer vi så, hvad vi skal gøre.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-02-01:
Jeg må indrømme, at når jeg hører på hr. Aastrup Jensens ordførertale, så får jeg - og det er med skam, jeg må meddele det - det indtryk, at han ikke rigtigt forstår omfanget af det her forslag.
Det handler overhovedet ikke om de sidste par afgørelser, der er kommet fra EF-Domstolen, det handler om den praksis, som EF-Domstolen har lagt an, særlig siden Luxembourgforliget, og hvor man jo nok har det første eksempel i Costa-ENEL-afgørelsen fra 1964, hvorefter EF-Domstolen i højere og højere grad har tiltaget sig en politisk rolle.
Et andet skæringspunkt er selvfølgelig Maastrichtaftalen, hvor man får loyalitetspligten og unionsborgerskabet ind samt artikel 12 og artikel 18, som helt klart fører til, at EF-Domstolen begynder at tiltage sig en rolle som den, der skal tildele sociale rettigheder til borgere, sociale rettigheder, der ikke har kunnet opnås politisk enighed om.
Så det spørgsmål, vi her stiller, er ikke, hvorvidt hr. Aastrup Jensen er enig i den eller den dom.
Det spørgsmål, vi stiller, er, hvorvidt hr. Aastrup Jensen virkelig føler, at det er rigtigt, at helt centrale politiske spørgsmål afgøres af ikkefolkevalgte dommere.
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-02-01:
Jeg er da glad for, at hr. Morten Messerschmidt er bekymret for mit velbefindende og ikke mindst min forståelsesgrad, men jeg kan berolige hr. Morten Messerschmidt med, at jeg faktisk slet ikke i min ordførertale - hvis hr. Morten Messerschmidt ellers lyttede til den nævnte de to domme.
Det er kun på grund af, at Enhedslisten selvfølgelig har en interesse i at diskutere de to domme, at vi kom rundt om dem i et spørgsmål.
Men jeg nævnte dem faktisk overhovedet ikke i min ordførertale, det vil jeg bare lige præcisere.
Med hensyn til det rent konkrete og EF-Domstolens såkaldte policy making, så er vi ikke enige i alt, hvad der kommer fra EF-Domstolen.
Derfor er det selvfølgelig også altid en afvejning af, om man er overordnet tilfreds, eller man ikke er overordnet tilfreds, og der er det, jeg siger, at vi er overordnet tilfredse med den måde, som det foregår på ved EF-Domstolen, men at vi synes, det er vigtigt, at vi overvåger den generelt i fremtiden, og at Folketinget og regeringen i fællesskab også sørger for at intervenere, når der er behov for det, for at give vores besyv med.
Men overordnet set er vi tilfredse.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-02-01:
Nu synes jeg, vi får meget mere åben tilgang til det her spørgsmål end den, som ordføreren lagde op til i sin tale, og jeg er glad for, at man kan pege på negative elementer i EF-Domstolens arbejde.
Jeg havde efter ordførertalen næsten indtryk af, at man helt afviste, at policy making var et problem, og at man dermed lagde sig ud med stort set alle EU-retsteoretikere, i hvert fald i Nordeuropa.
Det, jeg så godt vil spørge om, er: Hvad vil man så gøre ved det?
For jeg forstår det sådan, at hr. Aastrup Jensen er enig i, at det er et problem, at det er EF-Domstolen og ikke os politikere, der tildeler sociale rettigheder, at det er et problem, at det er EF-Domstolen, som siger, at politiske erklæringer, der er vedtaget i enighed, overruler man, fordi man mener, at man skal gå en anden retning - altså at EF-Domstolen agerer politisk.
Og der kan man sige, at det jo er meget fint, at den danske regering sender intervenienter af sted, hver gang der er en sag af relevans, men det, det jo i virkeligheden handler om, er, at vi får præciseret i EF-Domstolens arbejdsgrundlag, i statutten, at EF-Domstolen skal arbejde juridisk og ikke politisk.
Og det er det, som det her beslutningsforslag lægger an til.
Derfor vil jeg gerne høre: Er hr. Aastrup Jensen efter sin nu mere positive indstilling en lille smule mere forstående over for, at der kan være behov for at indskærpe, ligesom vi gør det i grundloven, hvad det er, Domstolen skal tage sig af?
Per Clausen (EL), 2008-02-01:
Jeg kan forstå på hr. Kim Mortensen, at han er enig i, at EF-Domstolen på mange måder er et politisk organ.
Det må jo være derfor, at han mener, at vi i Folketinget skal drøfte afgørelserne i EF-Domstolen, inden de er truffet, formentlig for at påvirke afgørelserne.
Jeg vil bare spørge, om det er udtryk for en socialdemokratisk opfattelse af et godt demokratisk system, at politiske afgørelser træffes af domstole.
Det andet, jeg vil spørge hr. Kim Mortensen om,
er: Er han enig med Venstres ordfører i, at det naturligvis må være sådan, at det klart vil fremgå af den aftale, de EU-venlige partier laver, at beslutningen om, hvorvidt faglige konflikter kan gennemføres eller ej, træffes i Danmark?
Michael Aastrup Jensen (V), 2008-02-01:
Som jeg ser det, er der faktisk to konkrete veje, vi skal gå ud ad.
Den ene vej er, at nu hvor alle japartierne i Folketinget i øjeblikket er i gang med at diskutere afløseren for 2004-aftalen om europapolitikken for landet, så mener jeg faktisk, det er vigtigt, at vi på en eller anden måde får skrevet ind i den, hvor vigtigt det er, at vi hele tiden overvåger EF-Domstolen, at vi hele tiden sørger for at intervenere, når der er behov for det.
Det er noget af det, vi drøfter meget, og det tror jeg i hvert fald også er vigtigt bliver skrevet i en eller anden form.
Så er der en anden ting, den anden vej, som jeg også synes er vigtig.
Det er, at vi også på en eller anden måde får sikret, at man i EU’s politiske system bliver bedre til at præcisere, hvad det egentlig er, man mener, når man laver forskellige love, regler osv., for det er lige præcis der, problemet har været, nemlig at man jo ikke har vedtaget præcise konklusioner på det politiske niveau, og man har derfor været for upræcis.
Derfor synes jeg også, at det er noget af det, som Danmark skal gøre, og det er både i Europa-Parlamentet, i Ministerrådet osv.
Vi har også en vigtig opgave der.
Så der er nok at lave, ja, men overordnet set er vi altså stadig tilfredse med EF-Domstolen, så derfor siger vi stadig væk nej til beslutningsforslaget.