runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2015-02-03:
Jeg er ikke i tvivl om, at den store stigning i antallet af asylansøgere, vi har set, ikke mindst i sommeren 2014, kommer til at give ganske store udfordringer.
Men det siger samtidig sig selv, at Danmark selvfølgelig punkt 1 skal leve op til vores medmenneskelige forpligtelser, punkt 2 leve op til vores internationale forpligtelser, punkt 3 være med til at løfte en opgave, som jeg sådan set håber det meste af verden gerne vil være med til at løfte.
Det, vi gør med lovforslaget her, er udtryk for, synes jeg, den rette balance, hvor vi på den ene side yder mennesker den beskyttelse, som de har behov for og krav på, og på den anden side arbejder med et mere midlertidigt begreb, så flere kan vende tilbage til hjemlandet.
Martin Henriksen (DF), 2015-02-03:
Jo, men regeringen og ministeren har jo selv tilkendegivet i Integrationsudvalget, at der er mulighed for at stramme yderligere op, også inden for rammerne af de internationale forpligtelser.
Så når regeringen ikke vil det, er det jo, fordi den politiske vilje ikke er der.
Hvad er f.eks. begrundelsen for, at de her ændringer, altså at man får en opholdstilladelse for 1 år og ikke må hente familien op i det år, kun skal gælde for en lille del af dem, der kommer til Danmark og beder om at få asyl?
For hvis man kan gennemføre det for en lille del, kan man også godt gennemføre det for alle sammen.
Så hvad siger justitsministeren til, at man tager regeringens lovforslag og breder det ud, så det gælder alle sammen?
For hvis det er i overensstemmelse med de internationale forpligtelser, når det gælder for et mindretal, må det jo også være det, når det gælder for et flertal.
Så i forhold til det der med at sige, at når man ikke går længere, er det, fordi man ikke må det i forhold til de internationale forpligtelser,
vil jeg sige, at jeg godt ved, at der er nogle herinde, der måske tager de forpligtelser lidt mere tungt end Dansk Folkeparti, men min pointe er sådan set bare, at når ministeren ikke går længere, er det jo, fordi der ikke er den politiske vilje til at gå længere.
Mette Frederiksen (S), 2015-02-03:
Jeg tror, det er meget vigtigt på flygtningeområdet at holde fast i, at der kan være forskellige årsager til, at mennesker sendes på flugt, og at der selvfølgelig er forskel på de mennesker, som er individuelt forfulgt på grund af deres religion, deres politiske overbevisning, deres politiske tilhørsforhold eller andre anliggender i deres private liv, og så mennesker, der sendes på flugt af det, man kan kalde mere generelle forhold i hjemlandet, eksempelvis en borgerkrig eller en anden form for konflikt.
Det er ikke, fordi vi skal undervurdere konfliktens konsekvenser og dens ofre, men fordi varigheden af det beskyttelsesbehov, man kan have, kan variere, alt afhængigt af om man er individuelt forfulgt, fordi man eksempelvis er systemkritiker, eller man flygter fra en tilstand, som forhåbentlig bedrer sig.
Og det er en af de sondringer, der ligger i lovforslaget her, og det ved spørgeren jo sådan set også godt.
Karsten Lauritzen (V), 2015-02-03:
Jeg kan bekræfte ministerens udlægning.
Jeg synes, jeg sagde det rimelig klart i min ordførertale, at den del af tillægsbetænkningen, som Venstre tilslutter sig, kun handler om familiesammenføring og ikke udvider noget som helst.
Jeg kan sige meget klart, at det, vi har tilsluttet os, kun handler om familiesammenføring, og det har ministeren så forstået rigtigt.
Jeg vil godt spørge ministeren, om ministeren ikke kan bekræfte, at forslaget her som sådan ikke på nogen måde begrænser adgangen til at få asyl i Danmark.
Jeg kan sige meget klart, at man jo kan gøre noget, i forhold til hvor attraktivt det er at vælge Danmark som asyldestination.
Og det er rigtigt, at vi ikke har præsenteret konkrete forslag til, hvad vi vil gøre i forhold til asylreglerne, altså hvornår man kan få asyl, men det er vi villige til, og det arbejder vi på.
Anders Samuelsen (LA), 2015-02-03:
Jamen igen må jeg jo bare sige, at det ikke er os, der påstår det.
Det er regeringens egen kommission – effektiviseringskommissionen, den kommission, som man har nedsat for netop at kigge på, om man kan effektivisere den offentlige sektor – som siger, at der er det her potentiale.
Det er ikke noget, vi har fundet på.
Det er regeringens egen kommission, der har fundet på det.
Statsministeren må ligesom beslutte sig for, om man tror på sine egne tal eller ej.
Hvis statsministeren tror på sine egne tal, sine egne kommissioner, sit eget Finansministerium, så er hun bare nødt til at anerkende, at det her er det, der kan lade sig gøre. Jeg kan godt forstå, at statsministeren føler sig meget presset af det her.
For i modsætning til regeringen, som har givet danskerne et fald i bruttonationalproduktet, som svarer til, at vi alle sammen er blevet 5.000 kroner fattigere under statsministerens ledelse, så viser vi, at vi kan skabe massiv øgning i beskæftigelsen; at vi kan give danskerne – alle lavtlønnede – minimum 20.000 kr. om året i lettelse på skatten.
Det er da ubehageligt for statsministeren, det kan jeg godt forstå.
Er det så et fatamorgana?
Er det et eksperiment?
I Sverige er det på 5 år lykkedes at få 200.000 flyttet fra passiv forsørgelse til beskæftigelse.
Så nej, statsminister, det er ikke et eksperiment, det her er afprøvet.
Og vi bygger på statsministerens egne tal, kommissionens egne tal, Finansministeriet.
Indrøm det dog!
Mai Mercado (KF), 2015-02-03:
Jeg bed mærke i, at statsministeren sagde, at det vigtigste er at undgå, at folk går fra hus og hjem.
Nu har jeg jo noteret mig, at statsministeren godt kan lide at være ude i den virkelige verden.
Vi har hørt om Emil i folkeskolen, som nu skal trækkes med en noget længere skoledag og lektiecafeer, der ikke duer osv., og vi har også set, at statsministeren har været i Bilka.
Jeg vil gerne fortælle statsministeren om Anne-Dorthe, som er fraskilt enlig mor, bor alene med sine to børn på 10 og 12 år, og som nu bliver ramt af den stigende grundskyld.
12.000 kr. bliver betalt nu, og i 2020 kommer det altså helt oppe på 45.000 kr.
Så må jeg bare spørge statsministeren, om det sådan er blevet helt almindelig socialdemokratisk politik at sende almindelige familier på gaden, og synes statsministeren, at det er rimeligt, at den enlige mor nu bliver nødt til at forsøge at sælge børnenes barndomshjem?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-02-03:
Jeg kan sagtens forstå, at der er nogle, der er frustrerede, når de står i en vanskelig økonomisk situation.
Det kan jeg sagtens forstå.
Men med hensyn til grundskylden – som jeg kan forstå er meget, meget vigtig for De Konservative at diskutere – er det sådan, at mens hr. Lars Løkke Rasmussen har sagt, at han kun vil være statsminister, hvis man indfører boligjobordningen, så har De Konservative antydet, at de kun vil være med til noget som helst, hvis man fastfryser grundskylden. Der må jeg bare sige, for det første: Der gælder jo grundlæggende de samme regler i dag, som da vi havde en regering med Venstre og Konservative.
Denne regring har jo netop videreført det loft, som V og K havde lagt over grundskylden, og det betyder altså, at uden det loft, som vi har videreført, ville grundskylden stige meget mere, end den gør i de her år.
For det andet er det selvfølgelig væsentligt at sige, at det koster noget.
Det vil koste rigtig mange penge at fastfryse grundskylden.
Jeg bemærker i øvrigt også, at Venstre har undladt at gå ind på den her idé, for de kan jo godt se, at ud over alle de andre løse løfter, de har givet til danskerne, så vil 3½ mia. kr. oveni være temmelig vanskelige at finde.
Og Det Konservative Folkeparti skylder sådan set stadig vælgerne at forklare, hvor det er, man vil finde de 3½ mia. kr., når man ønsker at fastfryse grundskylden.
Så jeg kan sagtens forstå, at der er nogle, der er frustrerede og kede af det.
Jeg skal bare sige meget klart og tydeligt: Vi viderefører grundlæggende de regler, som vi arvede fra den tidligere regering.
Vi fastholder det loft, der er, over grundskylden, og Det Konservative Folkeparti mangler jo at forklare, hvor pengene skal komme fra.
Hvor kommer de 3½ mia. kr. fra?
Mai Mercado (KF), 2015-02-03:
Det virker jo helt mærkeligt, at statsministeren nu begynder at stille spørgsmål til os om vores plan, som lige nøjagtig er blevet beregnet ovre i Finansministeriet.
Der er jo blevet stillet ordførerspørgsmål til den plan, og i den plan vil man jo netop kunne se, at vi ønsker at fastfryse grundskylden.
Statsministeren må da være vidende om, hvad det er, hendes kollega, finansministeren, render rundt og foretager sig.
For det, der jo har været tilfældet med grundskylden, er, at den er steget så meget gennem de senere år og kommer til at gøre det også fremover.
Når det så er sagt, kan vi jo tage et andet eksempel: Kirsten, 75 år gammel, pensioneret skolelærer, er enke og bor i sit eget hus, og fik en dag besøg af SKAT, som kom for at vurdere det her hus.
Det besøg blev skæbnesvangert, fordi det betød, at SKAT vurderede, at det hus lige steg 92 pct. i værdi.
Kirsten har betalt sit hus ud, og hun har sparet op til sin alderdom, ja, hun havde faktisk forventet, at hun kunne bo der, indtil hun en dag ikke er her mere.
Hun bliver nu tvunget til at sælge sit hus, fordi regeringen og Socialdemokraterne ikke sætter en stopper for de grundskyldsstigninger, som er så alvorlige.
Jeg forstår bare ikke, hvorfor det er, at Socialdemokraterne ikke anerkender, at de med den politik, de fører, netop sender folk på gaden og sætter dem ud af hus og hjem.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-02-03:
Jeg har bestemt godt forstået, at Det Konservative Folkeparti ønsker at fastfryse grundskylden.
Jeg har også lagt mærke til, at hverken Venstre eller Dansk Folkeparti er gået med på den idé, for de kan jo godt se, at De Konservative og Liberal Alliance, som ønsker at fastfryse grundskylden, har et enormt problem.
For der skal nemlig findes 3,5 mia. kr. til at finansiere det, og det enkle spørgsmål til hr. Søren Pape eller til fru Mai Mercado er jo: Hvor skal pengene komme fra?
Hvordan vil man finde de 3,5 mia. kr.?
Det var sådan set det, jeg spurgte om, og det er jeg så ikke blevet klogere på på nogen måde.
Mai Mercado (KF), 2015-02-03:
Jamen spørgsmål og spørgsmål; statsministeren kan jo bare tage telefonen og ringe over til sin kollega ovre i Finansministeriet, og så vil hun netop kunne høre, hvordan den 2020-plan er skruet sammen.
Vi har jo netop som parti leveret en 2020-plan, som Finansministeriet oven i købet har beregnet, så det ville da være nemmere at ringe over til Finansministeriet, i stedet for at statsministeren står og beder mig om at få udleveret den plan.
Ud over pensionister og enlige forsørgere er der også rigtig mange børnefamilier, som har købt bolig, og nogle børnefamilier har endda købt bolig op til krisen, hvor det var allerdyrest.
De har regnet på det, taget et realkreditlån og tænkt, at nu fik de budgetterne til at passe.
De havde bare ikke indregnet den himmelflugt, som grundskylden har taget.
Er det rimeligt over for de børnefamilier og over for alle de andre familier, som står og er teknisk insolvente?
Og mente statsministeren det virkelig, da hun lige før stod og sagde til Enhedslisten, at det vigtigste er at undgå, at folk går fra hus og hjem?
Hvordan kan man sige det med troværdighed i stemmen, når den grundskyld buldrer af sted, som den gør?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-02-03:
Jeg føler mig ikke presset af Liberal Alliance eller deres tal overhovedet.
Men jeg synes, det er ærgerligt, at Liberal Alliance ikke fortæller sandheden til borgerne.
For hvad en effektiv offentlig sektor angår, er det jo rigtigt, at regeringen har en ambition om at effektivisere i den offentlige sektor for 12 mia. kr. Men der er alligevel et stykke vej fra de 12 mia. kr., som regeringen foreslår i vores 2020-plan, op til de 80 mia. kr., som Liberal Alliance foreslår.
Der er ret langt derop.
Hr. Anders Samuelsen må jo selv forklare, hvad man går ind for, men det, jeg ikke synes er i orden, er, at man over for de danske borgere forsøger at fortælle, at vi kan undvære hver tiende i den offentlige sektor, og at det så ikke har betydning for den service, borgerne får.
Jeg synes, det er fair, at man vil have lavere skatter.
Jeg synes, det er fair, at man ønsker en offentlig sektor, som giver mindre service.
Det, jeg ikke synes er helt fair, er, at man ikke fortæller det ligeud til danskerne.
Jeg synes, det er rigtig godt, at vi har videreført det loft, der er over grundskylden, og det tror jeg ikke der er så mange der lægger op til at ændre.
Men jeg synes, det er lidt underligt, at fru Mai Mercado nærmest bliver lidt fornærmet over, at jeg beder om en forklaring på, hvor pengene skal komme fra, og det har jo så været kendetegnende for hele debatten i dag: Hver gang jeg spørger enten Liberal Alliance eller Dansk Folkeparti eller Venstre eller nu også De Konservative, om de bare kunne forklare en lille smule om deres egen politik, så hører jeg ikke nogen sige tak eller noget om, hvor dejligt det er, at statsministeren vil høre om deres politik.
Jeg får at vide, at det skal jeg så spørge om ovre i Finansministeriet.
Forklar dog jeres egen politik.
2015 er et valgår, og i et valgår er det altså ikke urimeligt, at vi står i Folketingssalen og diskuterer politik.
Regeringen lægger sin politik åbent og ærligt frem til debat og vedtagelse i Folketingssalen.
Vi har en opposition bestående af fire partier med en politik, hvor man må gætte på, hvor pengene skal komme fra, hvem der skal finansiere skattelettelserne, og hvordan nulvæksten hænger sammen.
Det er konklusionen på dagens debat.
Karsten Lauritzen (V), 2015-02-03:
Vi vil nedsætte den kontante ydelse, som asylansøgere får, og som bl.a. har gjort, at en familie af anerkendte asylansøgere – en mor og en far og tre børn – får 10.000 kr. mere om måneden, i alt 450.000 kr. om året, end de gjorde, da vi sad i regering.
Det ønsker vi at rulle tilbage, og det vil have en væsentlig betydning for tilstrømningen til Danmark.
Det vil være en opstramning, i forhold til hvor mange der vil vælge Danmark som asyldestination.
Så det var ét konkret forslag – vi har mange flere.
Trine Bramsen (S), 2015-02-03:
Kan hr. Karsten Lauritzen komme med et bud på, hvordan Venstre selv vil begrænse mulighederne for at opnå asyl i Danmark – bare ét bud?
Det var jo overhovedet ikke et svar på mit spørgsmål.
Jeg spurgte, om Venstre kunne komme med et bud – bare ét bud – på, hvordan Venstre vil begrænse mulighederne for at opnå asyl i Danmark.
Så nu giver jeg Venstres ordfører muligheden for her fra talerstolen efter en meget, meget lang tale at svare på: Kan Venstre komme med ét bud på, hvordan partiet vil begrænse mulighederne for at opnå asyl i Danmark?
Peter Juel Jensen (V), 2015-02-04:
Det er jo ikke helt i samme tone som det, ministeren startede med.
Da var det her jo et utrolig godt forlig.
Jeg er sikker på, at mit eget parti gerne vil være med til bruge ekstra penge.
Men det forudsætter jo, at den udøvende magt gør pengeposen større.
For vi får ikke ændret grundlæggende på reservekapaciteten, medmindre pengeposen vokser, og det kan den lovgivende magt ikke sørge for.
Det er den udøvende magt, der skal finde ekstra penge til at sikre, at vi kan få en større reservekapacitet til de dage, hvor hurtigfærgen ikke sejler.
Jeg holder meget af mit samarbejde med transportministeren, og det skal selvfølgelig fortsætte.
Jeg synes, det var lidt af et ikkesvar.
Det, der er forligspartiernes store udfordring, er, at ministeren smed en pose penge på bordet, som ikke kunne vokse.
Derfor nåede man frem til det forlig, der ligger nu.
Det forlig er utilstrækkeligt, når det kommer til reservekapaciteten, og vi kan jo se, hvordan der siden forligets indgåelse har været brug for den reservekapacitet.
Den har vi i dag.
Den har vi ikke, når det nye forlig træder i kraft.
Vil ministeren gå til sin kollega, altså finansministeren, og bede om yderligere en pose penge, så Bornholm kan få den reservekapacitet, man i bund og grund har brug for for at kunne fortsætte en positiv økonomisk fremgang og dermed beholde de arbejdspladser, man har i dag?
Magnus Heunicke (S), 2015-02-04:
Den etape 2, vi har talt om her, har den her regering sammen med et bredt flertal i Folketinget sat penge af til, så der kan laves en etape 2.
Og det er offentligt kendt, at der så er 48 mio. kr. i restmidler, og de skal fordeles, og man skal finde ud af, hvor mange af dem der så skal gå til hvilke øer.
Og alt afhængig af, hvor mange penge Bornholm får, kan vi så lave en løsning.
Jeg er i stilfærdighed også nødt til at minde spørgeren om, hvilket parti han er medlem af.
Det er partiet Venstre, som så vidt jeg forstår går til valg på nulvækst, og som i sit seneste finanslovsforslag havde præcis 0,0 kr. i midler til at styrke eller billiggøre, eller hvad man vil sige, besejlingen af Bornholm og Danmarks andre øer.
Der er ikke skyggen af finansiering i disse krav.
men det, vi kan levere, er en etape 2, hvor der altså i alt vil være 48 mio. kr., som så skal fordeles ud fra, hvad Folketingets partier kan blive enige om.
Anni Matthiesen (V), 2015-02-04:
Og spørgsmålet lyder: Er det med ministerens velsignelse, at der ved skolevalget 2015 blev leveret meget negative oplysninger omkring de private skolers sociale ansvar?
Magnus Heunicke (S), 2015-02-04:
Jeg beskrev etape 1 i mit første svar her.
Det var en fuldstændig nøgtern besvarelse, og jeg vil gerne have mig frabedt, at man fra spørgerens side citerer mig forkert.
For det er ikke tilfældet.
Jeg har ikke stået og jublet over det her.
Jeg har sagt, at det var vanskeligt, fordi priserne er steget.
Det er jo ikke nogen nem øvelse, og jeg er tilfreds med, at der er et bredt flertal – herunder Venstre, altså spørgerens eget parti – som er med til at tage ansvar for det her forlig.
Det er jeg tilfreds med, og den måde synes jeg vi skal arbejde sammen på.
Der kan så komme en etape 2, og hvis partierne i Folketinget er med på det og vil kæmpe for det, så er det en mulighed.
Der er afsat midler i et bredt forlig fra sidste år til at lave en etape 2, og den vil jeg meget gerne være med til at udmønte.
Anni Matthiesen (V), 2015-02-04:
Det er jo dejligt at få de oplysninger, for på den måde må man vel på en eller anden måde også have taget lidt ved lære af, at der har været – i hvert fald for mit vedkommende – nogle, der har henvendt sig og spurgt til, om det også var rimeligt med den måde, det her var blevet fremlagt på.
Så jeg håber, det er noget af det, som man vil have i baghovedet, også når man evaluerer skolevalget fremadrettet.
Jeg kunne så egentlig godt tænke mig at få ministeren til at svare på: Mener ministeren ikke, at man faktisk også uden problemer kunne have lavet en af de her mærkesager, der havde gået på, at privatskolerne tager et socialt ansvar?
Christine Antorini (S), 2015-02-04:
Valget af mærkesagerne er som sagt noget, der er sket på baggrund af en dialog, af workshops.
De politiske ungdomsorganisationer har været inde over.
Det, jeg også kan supplere med, og som kan være meget nyttigt, er, at vi også har Folketingets Ungdomsparlament.
Så kan man altid diskutere, om det skal formuleres på den ene eller den anden måde, men det, som er den politiske diskussion, er jo, om der bliver taget et tilstrækkeligt socialt ansvar, og det er der, hvor den politiske holdningsdebat er.
Nu er alle mærkesagerne udformet sådan, at der både er en forside og en bagside, sådan at man jo ikke bare får den ene side af argumentet.
jeg vil gerne understrege, at vi selvfølgelig har lyttet til, at nogle har syntes, det var for unuanceret, og derfor er der en dialog med Dansk Friskoleforening.
Anni Matthiesen (V), 2015-02-04:
Når man som jeg har været inde at se selve mærkesagen her, synes man nok, den præsenteres på en utrolig unuanceret måde, altså at den er rigtig ensidig.
Og der vil jeg da egentlig også gerne spørge ministeren, hvad den pædagogiske idé egentlig har været med, at man på den måde jo lader elever i 14-15-årsalderen blive præsenteret for forholdsvis ensidige holdninger.
Christine Antorini (S), 2015-02-04:
Ideen er jo netop, at de via en holdning, som jo kan være ensidig – der var også en anden om fri hash, det kan man også sige er en ensidig holdning – får skærpet, hvor de forskellige værdimæssige og holdningsmæssige diskussioner ligger.
Men jeg vil godt understrege, at vi jo har hørt den samme kritik, som Venstre har hørt, og det er derfor, der er en dialog med Dansk Friskoleforening.
Jeg er sikker på, at vi kan få det nuanceret på en måde, så man ikke gør det fuldstændig ligegyldigt som udsagn – for det er jo en diskussion, der kører – men på en måde, så nuancerne er med.
Peter Juel Jensen (V), 2015-02-04:
Tak, formand.
Det glæder mig jo at høre, at ministeren lægger sig fladt ned.
Det siger jeg selvfølgelig, fordi vi nærmer os en valgkamp.
Havde det ikke været så tæt på en valgkamp, ville jeg sige, at det glæder mig at høre, at ministeren er i god dialog med de frie skolers forening.
Det hedder i oplægget til skolevalg: »Danmark vil have verdens bedste folkeskole.
Derfor skal pengene til skoler bruges til netop dét.
Men der ryger 5,1 mia. kr. om året til privatskoler.«
For 100 pct. udgør jo 7 mia. kr., og det var så penge, man skulle have hevet op af kassen.
Nu kan man nøjes med 5,1 mia. kr. Er det ikke i bund og grund en god forretning for statskassen, at vi har de frie skoler?
Magnus Heunicke (S), 2015-02-04:
Jeg kan jo gentage, hvad jeg startede med at sige, nemlig at jeg er tilfreds med, at et bredt flertal i Folketinget – herunder spørgerens eget parti, Venstre, som er forligspart – har taget ansvar og har indgået det her forlig.
Der kan så – hvis der er et flertal i den her sal – komme en etape to, hvor vi, hvis det lykkes, får nogle flere midler, som kan udmøntes.
Jeg vil da håbe, at man er klar til det også fra Venstres side – det er jeg i hvert fald personligt klar til – således at vi kan forsøge at nå det, der ikke var midler til i etape et, og sådan at vi kan ende med noget, som rent faktisk bliver til gavn for bornholmerne.
Christine Antorini (S), 2015-02-04:
Jeg synes sådan set, at spørgeren jo udmærket illustrerer, hvorfor det er et virkelig godt valg af mærkesag som sådan, for det vækker politiske diskussioner, og det skulle det gøre.
Man kunne også have udformet det omvendt, hvilket måske er det, spørgeren lægger op til, og have sagt: Der er brug for mange flere privat- og friskoler, for det vil være en rigtig god forretning for staten.
Det kunne muligvis også udløse noget kritik fra andre.
Jeg synes, det vigtige her er, at det er en mærkesag, som optager de unge.
Det kan vi se fra de workshops, der har været, og fra Folketingets Ungdomsparlament.
Vi har en dialog med Dansk Friskoleforening i forhold til at nuancere det, men stadig væk sådan, at den værdimæssige debat kan tages.
Det er jo sådan, at skolevalget, som jeg i øvrigt synes er utrolig vigtigt at vi nu har afholdt, og som skal afholdes igen i 2017, netop går ud på, at der er 25 mærkesager, som gerne skulle dele vandene.
En af ideerne med det er jo, at den demokratiske dannelse også er, at man deler sig efter anskuelser, og derfor er der forskellige typer af mærkesager.
Det er mærkesager, som er valgt på baggrund af nogle workshops, der har været bl.a. på Folkemøde Bornholm sidste år.
De politiske ungdomsorganisationer har været inde over i forhold til valget af de 25 mærkesager.
Det er bare for at sige, at der været en åben proces i forhold til valg af dem.
Og så tror jeg bare, vi må tage med, at hvis vi ønsker et skolevalg, hvor man skal arbejde med holdninger, så vil der også være holdninger.
Og det vil selvfølgelig indgå i evalueringen og opfølgningen til næste skolevalg.
Louise Schack Elholm (V), 2015-02-04:
Den gjorde det helt tydeligt, at der ikke er noget ud over det, jeg allerede havde nævnt, fordi jeg bad om det målrettede initiativ i forhold til ghettoproblemerne, og dem er der ikke nogen af.
Det er jo derfor, Venstre står uden for; vi synes ikke, at der var perspektiv nok i den her aftale.
Nej, i stedet har man udvandet ghettokriterierne for et par år siden, hvor man så sørgede for, at det var meget lettere at komme af listen, hvis man havde kriminelle eller parallelsamfund i et ghettoområde.
Så det var klar og tydelig tale: Der er ikke nogen initiativer i den her aftale.