runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villum Christensen (LA), 2015-05-05:
Tak for det.
Tak for en god redegørelse, selv om det snart er noget tid siden.
Man må sige, at det jo ikke alt sammen er opløftende læsning, desværre.
Som vi ser udfordringerne, er de jo rigtig meget af strukturel karakter, og de kalder derfor på reformer, som det er nævnt flere gange.
Det er naturligvis noget mere alvorligt og påtrængende på Grønland end på Færøerne.
Det færøske samfund er begunstiget af en meget fin økonomisk vækst, hvoraf en meget stor del dog skyldes prisudviklingen og således er en udvikling, der ikke kan forventes i al evighed.
Omvendt ser det ud til, at den færøske arbejdskraft er mobil og har gode kvalifikationer, som efterspørges i udlandet, sådan som det fremgår, og det er selvfølgelig en rigtig vigtig ting, selv om det selvfølgelig også betyder, at mange så arbejder i udlandet og betaler skat der.
I forhold til Grønland må vi jo nok sige, at arbejdskraften omvendt er en kæmpe udfordring.
Alene det forhold, at over 60 pct. mellem 16 og 18 år skal findes uden for uddannelsessystemet, virker jo mildest talt skræmmende.
Man fornemmer også i redegørelsen, at det kniber gevaldigt med mobilitet og incitamenter mere generelt, hvilket kan være en fortælling om, at der desværre nok også er tale om kulturelle problemer, som ikke løses over natten.
Det stiller imidlertid det politiske system over for nogle svære valg, hvor man på en gang skal være konsekvent og uden for megen rysten på hånden være i stand til at gennemføre det nødvendige, som kan gøre ondt, og samtidig sikre, at der kommer gang i erhvervsudviklingen, især på råstof- og turismeområdet.
Altså en positiv dagsorden; der skal simpelt hen tjenes flere penge på Grønland.
Jeg anser det også for at være en pligt for den danske regering at gøre alt, hvad der inden for rammerne af selvstyreloven kan gøres, for at stimulere den økonomiske udvikling i sådan en svær omstillingsproces.
Vi har her i Syddanmark trods alt kunnet øve os lidt på reformer i nogle år.
Her må vi bistå og samtidig ikke sløre, hvor alvorligt behovet er for reformer.
Jeg synes, det er hjælpsomt med meget direkte tale på det her felt.
Det er måske sagt rigtig mange gange her fra talerstolen.
Jeg tror ikke ligefrem, at der bliver tale om reformamok på Grønland, men jeg er helt sikker på, at de grønlandske politikere efterhånden har forstået budskabet.
Med disse ord tak for redegørelsen.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-05:
Det er vel ikke mere end et års tid siden, at vi over flere omgange her i Folketinget havde nogle ret heftige diskussioner om den storskalalov, som den tidligere regering foreslog, og som så blev vedtaget under Siumutregeringen, der fulgte efter.
Der tror jeg godt at hr. Søren Espersen kan huske, at Enhedslisten havde nogle meget kritiske bemærkninger til den, og at vi faktisk også stemte imod den – hvad skal vi sige? – ændring af udlændingeloven, der var en forudsætning for at gennemføre storskalaloven.
Vi sagde jo meget klart, at det var en lov, man havde lavet, som efter vores opfattelse var i strid med de internationale konventioner om arbejde og menneskerettigheder, som Danmark har skrevet under på.
Så vi skal nok tage bladet fra munden på rette tid og sted.
Søren Espersen (DF), 2015-05-05:
Jamen jeg har læst Siumuts visioner.
Jeg følger lidt med i, hvad der sker i Grønland, er, og jeg kan ikke se nogen særlig realistiske, pragmatiske ting om, hvad man vil gøre.
Det er snak.
Det meste af det, der ligger fra Siumuts regerings side, er snak, og min opfordring i dag er at komme i gang med at lave politik.
Min opfordring er faktisk: Lad os komme i gang med at reformere og komme i gang med at gøre Grønlands økonomi og samfund til noget, der kan fungere selv.
Så kan det være, at det om 75 eller 100 år kan lade sig gøre at blive en selvstændig stat, men det kræver, at der er orden i eget land, og det har Siumut ikke magtet at skabe.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-05:
Jeg tror ikke, det er vores opgave som medlemmer af det danske Folketing at give regeringerne i Færøerne og Grønland karakterer for deres opførsel og regeringsførelse, og jeg har bestræbt mig på selv at undgå det.
Jeg tror, det er en god ting, hvis vi vil have netop det her ligeværdige fællesskab.
Men jeg prøver da også at følge med i, hvad der foregår – måske ikke helt så godt som hr. Søren Espersen, det kan man jo aldrig vide.
Og det, jeg har noteret mig, siden den nye regering trådte til, er altså ikke, at man har brugt en masse tid på at snakke om planer for selvstændighed.
Jeg har noteret mig, at man har talt meget om de økonomiske problemer og andre udfordringer, der er i Grønland; man har diskuteret Thulebasen, og man har, det har jeg læst mig til her for nylig, jo lovet det grønlandske folk, at man vil komme med en sammenhængende strategi for, hvordan Grønland skal tackle sine økonomiske udfordringer i de kommende år.
Søren Espersen (DF), 2015-05-05:
Jeg skal lige spørge ordføreren, om han mener, at Siumutregeringen bruger uforholdsmæssig meget tid på visioner om selvstændighed end på at løse landets problemer.
Søren Espersen (DF), 2015-05-05:
Det er pudsigt, så bovlamme Enhedslisten bliver pludselig bliver, når det gælder om at kritisere regeringer.
Man er parat til at kritisere den israelske regering, den amerikanske regering, den tyrkiske regering, og hvad det skal være for en regering, og også skiftende regeringer her.
Men når det kommer til Grønland, sker der sådan et eller andet: Nej, det kan vi ikke kritisere.
Vi kan ikke kritisere grønlænderne.
Er det i virkeligheden ikke en gennemført patroniserende måde at behandle Grønland på – som en flok børn?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-05-05:
Det er ikke mig, der skal bestemme, hvilke reformer der skal gennemføres i Grønland.
Det er de grønlandske partier og politikere, der skal træffe den beslutning.
Det, der for mig er afgørende, er jo sådan set, når vi ser på problemets omfang, og når vi ved, hvor besværligt det har været i Danmark at gennemføre reformer – det sker jo ikke uden sværdslag – bare at sige, at den udfordring, Grønland står over for, hvor det er 6,5 pct. af BNP, der skal vindes ind i økonomien, er en meget, meget stor opgave.
Men det er Grønlands ansvar, og det er de grønlandske politikere, der skal løse det problem.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-05:
Tak til ordføreren.
Mener ordføreren, at det er en god idé, at de på Grønland gennemfører samme slags reformer, som er blevet gennemført her i Danmark i de sidste 3-4 år?
Det er reformer, som er gået hårdt ud over de arbejdsløse, syge og mennesker med handicap og andre, som har en nedsat arbejdsevne.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-05-05:
Det viser jo og giver anledning til, at vi kan drøfte forslag af fælles interesse for de tre parter i rigsfællesskabet.
Jeg synes også, at de erfaringer, vi gjorde med debatten sidste år, var gode, og derfor glæder jeg mig over, at vi har fået den institution, at vi tager en debat om de her emner.
Der er jo mange udfordringer for rigsfællesskabet, og jeg er sikker på, at debatten i dag vil vise et bredt spektrum af problemer, som har fælles interesse for os.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-05-05:
Jeg tror, at hr. Finn Sørensen skal tage det som udtryk for, at et land, der har orden i sin økonomi, er betydelig bedre rustet i denne verden end et land, der er afhængig af långivere alle mulige andre steder.
Det er derfor, at man, når man i Grønland nærer ønsket om selvstændighed, altså også er nødt til at se udfordringerne, herunder den økonomiske, i øjnene, for sådan er livets realiteter nu engang.
Søren Espersen (DF), 2015-05-05:
Jeg ved godt, hvad der er Siumuts formål, og det er det, der bekymrer mig, nemlig at Siumuts formål ikke er at få løst Grønlands problemer, at man ikke, når man har regeringsmagten, går i gang med at lave turismereformer, undervisningsreformer, erhvervsreformer og arbejdsmarkedsreformer og får orden i økonomien.
Det burde være Siumuts altafgørende opgave, men det er det ikke.
I har haft magten i 30-40 år.
Hvad med at komme i gang med at løse Grønlands problemer.
Doris Jakobsen (SIU), 2015-05-05:
Mit parti, Siumuts, formål er jo altid at få selvstændighed i fremtiden, og jeg mener heller ikke, det er urealistisk.
Så jeg er meget interesseret i at høre noget.
Hr. Søren Espersen kender rettighederne og mulighederne for selvstændighed ifølge FN, f.eks. for Grønland.
Der findes tre forskellige muligheder ifølge FN.
En af modellerne hedder free association, som betyder, at vi kan få selvstændighed, hvis grønlænderne ønsker det, og at vi kan samarbejde med nogle andre lande med hensyn til f.eks. forsvar eller andre områder, når vi har behov for det.
Det vil sige, at vi kan samarbejde med Danmark, hvis Danmark også vil samarbejde med os.
Derfor mener jeg, at det ikke er urealistisk, og derfor opfordrer jeg også regeringen og de kommende folketingsmedlemmer efter valget til at undersøge free association.
Søren Espersen (DF), 2015-05-05:
Jo, men det har vi også lige omtalt i forbindelse med det spørgsmål, hr. Finn Sørensen stillede.
Jeg accepterer, at selvstyreloven er, som den er, om end jeg gerne vil have lavet den om.
Men der står i den, at det er et valg, som grønlænderne har, hvis den tid kommer.
Min appel i dag har ikke noget med alt det at gøre.
Det er en appel om at bruge tiden på noget fornuftigt.
Når man læser Grønlandsposten eller Sermitsiaq eller de andre aviser, kan man se, at det optager al plads.
Det er en fuldstændig frugtesløs diskussion.
Kom dog i gang, Grønland, med at lave noget, der er fornuftigt og pragmatisk.
Få lavet nogle reformer og lad os se, hvad I kan, i stedet for at have de her endeløse drømmerier, som fylder alle de her avissider.
Johan Lund Olsen (IA), 2015-05-05:
Jeg lagde selvfølgelig mærke til Dansk Folkepartis ordførers udmelding om og påstande om, at Grønland ingen mulighed har for at blive en selvstændig stat – og dermed punktum.
Men jeg skal minde hr. Søren Espersen om, at det jo altså er en mulighed, som vi har debatteret meget grundigt i Selvstyrekommissionen, som hr. Søren Espersen selv var medlem af, og som jeg også var medlem af, og vi har fået det nedfældet i selvstyrelovens § 21, hvor der står sort på hvidt: »Beslutning om Grønlands selvstændighed træffes af det grønlandske folk.«
Altså, det er jo meget klart.
Men det er jo ikke overraskende, at sådan en udmelding skal komme fra Dansk Folkeparti, netop fordi de, som ordføreren selv var inde på, var imod selvstyreloven, da den skulle stemmes igennem her i Folketinget.
Men jeg vil bare minde om, at det var et meget, meget stort flertal i det danske Folketing – alle lige med undtagelse af Dansk Folkeparti – der gik ind for også den her paragraf om, at Grønland naturligvis har mulighed for at erklære sig selvstændigt, når Grønland selv beslutter sig for det gennem en folkeafstemning.
Jeg vil også minde om, at et meget stort grønlandsk flertal, nemlig 76 pct. af vælgerbefolkningen, jo netop også har stemt om den her paragraf om Grønlands adgang til selvstændighed.
Søren Espersen (DF), 2015-05-05:
Mens vi var i gang med at lave selvstyreloven, og mens kommissionen arbejdede, var der masser af ting, der kom på bordet i den anledning.
Det var noget, som fra grønlandsk side blev fremhævet.
Der er alle mulige konstellationer.
Jeg synes bare, det er væsentligt her at sige, at i det øjeblik Grønland bliver en selvstændig stat, så vil Grønland i løbet af 4 ½ minut blive opslugt af USA. Sådan er det, og det har de skiftende amerikanske ambassadør indirekte sådan set heller ikke lagt skjul på.
Man er utrolig optaget af, hvad der foregår på Grønland – langt mere, end man egentlig burde være – og det er, fordi det bliver en del af den amerikanske interessesfære.
Der er det så, jeg siger: Hvad tjener Grønlands interesser bedst?
Det kan man spørge sig selv om.
Jeg er ikke tvivl om, hvad det grønlandske folk ville svare, hvis de fik muligheden for det.
Doris Jakobsen (SIU), 2015-05-05:
Søren Espersen er meget velkommen til at læse vores visioner og politiske målsætninger.
Jeg ved jo også, at vi haft regeringsmagten i over 30 år, og vi har skabt masser af udvikling i Grønland, og det kan ordføreren ikke bare ignorere.
Søren Espersen (DF), 2015-05-05:
Nej, det var ikke en af de ting, som vi modsatte os.
Jeg tror faktisk, det er udmærket, at det står i selvstyreloven.
Det var det, vi kritiserede.
Det andet har jeg sådan set ikke så meget imod står der, og vi vil gerne fortsætte med det.
Jeg tror nu ikke, at hverken Færøernes eller Grønlands befolkning nogen sinde vil indlade sig på det, og det er også derfor, at jeg finder det så grotesk, at specielt de grønlandske politikere har utrolig travlt med at tale om det i stedet for at beskæftige sig med noget af det, der er betydningsfuldt, nemlig at få orden på eget land og egen økonomi.
Men altså, at man har ret, har jeg sådan set ikke noget imod – jeg tror aldrig at det bliver vedtaget.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-05:
Tak for det.
For hvad er så formålet med det kommissionsarbejde, som Dansk Folkeparti gerne vil sætte i værk?
Er det at få ændret selvstyreloven, så man fjerner den ret, som det er beskrevet i selvstyreloven at Grønland har, nemlig retten til selvstændighed, hvis de ønsker det?
Er det det, der er formålet med det der kommissionsarbejde, altså at få fjernet Grønlands og også Færøernes ret til uafhængighed?
Søren Espersen (DF), 2015-05-05:
Først vil jeg sige: Nej, der var ingen kritik af mig selv – det er fuldstændig rigtigt hørt.
Nu ved jeg heller ikke, hvor ofte hr. Finn Sørensen har været på talerstolen for at kritisere sig selv; det har jeg faktisk ikke tal på, men det må være rigtig mange gange, siden det bliver nævnt på den her måde.
Jeg vil godt sige om selvstyreloven, at jeg jo respekterer den i det omfang, at det er en lov i Danmark.
Men jeg vil minde om, at Dansk Folkeparti som det eneste parti stemte imod selvstyreloven, men derfor respekterer jeg alligevel selvstyreloven.
Den er, som den er nu, men det kunne være skønt at få den ændret til noget bedre, helt bestemt.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-05:
Ordføreren havde jo travlt med at lange ud efter politikere – alle andre end ham selv, tror jeg – der efter ordførerens opfattelse bare snakker grønlænderne efter munden af frygt for at komme til at fremstå som koloniherrer.
På bedste koloniherrevis skal han nok forklare grønlænderne, hvordan tingene hænger sammen, og at det eneste, de har at gøre, er at opgive deres drøm om selvstændighed.
Mit spørgsmål er såmænd bare, om ordføreren respekterer den gældende selvstyrelov, om han respekterer det princip, som er nedfældet i loven, og som statsministeren også gav udtryk for i sin redegørelse, nemlig at Færøerne og Grønland kan få selvstændighed, hvis de ønsker det.
Respekterer ordføreren den lov og det princip, eller ligger der i ordførerens forslag om en kommission, at det skal munde ud i en ændring af selvstyreloven, sådan at den ret til uafhængighed, som ligger i den, bliver fjernet?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-05-05:
Jeg kan jo snildt redegøre for, hvorfor det er en fordel for vores samlede klimaregnskab, at vi stiller krav til bygningskomponenter.
Det er en meget stor del af vores energi, der anvendes i bygninger, og en meget stor del anvendes i gamle bygninger, og via komponentkrav håber vi selvfølgelig samlet set at kunne nedbringe landets CO2-belastning.
Så er det, jeg siger, at tyverisikring, f.eks. af et ovenlysvindue, der skal opsættes på Christiansborg, jo ikke kan bidrage til yderligere indbrudssikkerhed end de vagter, vi i forvejen har.
Det vil, om man så må sige, være en fordyrelse, der ikke giver et ekstra resultat.
Det er ikke tilfældet, når man f.eks. klimasikrer.
Johan Lund Olsen (IA), 2015-05-05:
Det er rigtigt, at netop mig og Søren Espersen sad sammen i Grønlandsk-dansk Selvstyrekommission og forhandlede bl.a. bloktilskudsaftalen.
Jeg kan bekræfte, at vi ikke fra Grønlands side har ønske om at genforhandle den del af aftalen, så den ligger fast.
Vi påtager os det ansvar.
Vi har ingen forestillinger om, at selvstyreaftalen skal genforhandles
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-05:
Jamen det er jo også det, vi har.
Sundhedsstyrelsen besluttede jo, som jeg forstår det, i marts 2015 at ændre den praksis, der har været hidtil, så grønlandske og færøske myndigheder nu underrettes særskilt om indskrænkninger i autorisationer.
Så det er jo det, vi har på nuværende tidspunkt.
Johan Lund Olsen (IA), 2015-05-05:
Statsministeren var bl.a. inde på det sundhedsfaglige personale i Grønland, som jeg nævnte i mit ordførerindlæg.
Altså, vi snakker jo om rigsfællesskabet og om, hvordan vi kan styrke samarbejdet inden for rigsfællesskabet og fremme det sammenhold, vi nu har.
Der lagde jeg mærke til, at statsministeren nævnte, at Grønland har mulighed for at indhente oplysninger i Sundhedsstyrelsen om dansk sundhedspersonale, hvis der er problemer med deres autorisation.
Det er jo netop det, der er sket derhjemme.
Men det har man så ikke gjort i forhold til Grønland siden 1992 og indtil marts måned i år.
Der er det, vi beder om at få en formaliseret aftale mellem Grønland og Danmark, så Grønland garanteres at få en underretning, når sundhedsfagligt personale mister deres autorisation og derfor ikke burde virke i Grønland.
Det er det, vi gerne ser, også for at styrke sammenholdet og samarbejdet inden for rigsfællesskabet.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-05:
Jeg har meget svært ved at forstå, at man kan være uenig i, at hvis man udfordrer de retlige rammer, har man en ny situation.
Det er såmænd blot det, vi siger.
Hvis man laver en forfatning, som udfordrer de retlige rammer, der er, så har man en ny situation.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-05-05:
Jeg vil gerne rose Dansk Folkeparti for at have rejst den her problemstilling, med hensyn til hvordan vi finansierer den grønne omstilling i landdistrikter og yderområder, i områder, hvor, som ministeren pegede på, husene er meget billige, og hvor der kan være en meget stor økonomisk belastning i at skulle investere i en varmepumpe eller i et nyt effektivt oliefyr.
Der er forskellige tilskudsordninger på energispareområdet, men det er trods alt få penge, der er der, ligesom også ophøret af boligjobordningen jo medvirker til, at det bliver sværere at finansiere sådanne omstillinger, fordi man ikke længere har mulighed for at fratrække den håndværkerudgift, der er forbundet med at installere oliefyret.
Vi noterer også med tilfredshed, at der er meget, meget bred enighed i Udvalget for Landdistrikter og Øer.
Det er vist alle partier med undtagelse af Enhedslisten, som er enige om at prøve at kigge på, hvilke muligheder der er for at finansiere den grønne omstilling, jeg tror, der står i hele landet, hermed underforstået også i landdistrikterne.
Vi synes, det er fornuftigt at se resultatet af det arbejde og de forslag, der kommer herfra, inden vi begynder her i Folketinget at etablere nye tiltag.
Jeg må også sige, at vi generelt er ret betænkelige ved, at staten skal til at agere bank, som det jo vil være tilfældet med det her forslag.
Så på den baggrund må vi afvise beslutningsforslaget, men vi følger arbejdet tæt, og vi er også som Dansk Folkeparti meget opmærksomme på, at der her er en udfordring, man skal have kigget på, men vi mener ikke, at en statslig ordning er løsningen på det her spørgsmål, og heller ikke, at man her i Folketinget skal til at agere bank.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-05:
Som jeg også sagde i min besvarelse, reguleres rigsfællesskabet af grundloven og af selvstyreordningerne.
Det er sådan set den retlige ramme om vores arbejde, og det mener jeg – det har jeg sagt rigtig mange gange – at man skal have respekt for.
Derfor er der jo heller ikke noget i vejen for, at man i Grønland eller på Færøerne arbejder med en forfatning, men det skal selvfølgelig kunne rummes inden for de retlige rammer, vi har besluttet i fællesskab.
For der kan ikke være nogen, der har interesse i, at der bliver usikkerhed om, hvilke retlige rammer der gælder.
Jeg har tidligere sagt rigtig mange gange, at det er regeringens opfattelse, at Thulebasen skal komme det grønlandske folk til gode, så det holder vi selvfølgelig fast i.
Og jeg må sige, at jeg sagtens kan forstå, at Folketinget interesserer sig for den her sag, og at Præsidiet interesserer sig for sagen, men det er nu engang sådan i Folketinget, at det er den ansvarlige minister, der besvarer spørgsmål fra Folketinget om en given sag, og det gælder også i forbindelse med samråd.
Og jeg må sige, at det finder jeg intet, absolut intet grundlag for at ændre på.
Den praksis var også gældende hos min forgænger.
Og jeg må bare sige, at udbuddet af servicekontrakten for Thulebasen hører entydigt under Udenrigsministeriets ressort, og derfor er det selvfølgelig også udenrigsministeren, der besvarer spørgsmål om det her fra Folketinget, ligesom han i øvrigt har besvaret en række andre spørgsmål fra Folketinget om sagen, og sådan vil det også være fremadrettet.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-05:
Tak, og tak for svaret.
Jeg må indrømme, at jeg stadig væk ikke forstår det, for Thulesagen er en sag, der kan komme til at belaste rigsfællesskabet, hvis den ikke bliver løst på tilfredsstillende vis – det tror jeg statsministeren er enig i.
Og derfor ville det vel, formalia eller ej, under alle omstændigheder have været en rigtig god idé, at statsministeren havde efterkommet ønsket fra Grønlandsudvalget om, at statsministeren var til stede de to gange, vi bad om hendes tilstedeværelse.
Men jeg ser så frem til, at vi kan få et samråd, hvor vi kan drøfte det.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-05-05:
Jeg hørte godt den del om ressortansvaret, og derfor er det også en stor fornøjelse for mig at få lov til at rette lidt op på misforståelsen – som jeg tror det var – om ressortansvar.
Mit ressortansvar omfatter overordnede spørgsmål vedrørende Grønlands og Færøernes selvstyreordninger, og det vil også sige, at spørgsmål vedrørende emner i relation til Grønland og Færøerne hører under fagministrene.
Og det svarer faktisk også til den praksis, som min forgænger havde på det her område, så det burde egentlig ikke komme bag på nogen.
Der er også nogle, der har spurgt, hvorfor jeg ikke vil deltage i samråd i Grønlandsudvalget.
Men jeg vil godt sige, at det følger helt fast praksis, at det er den ansvarlige minister, der besvarer spørgsmål fra Folketinget om en given sag, og den praksis har jeg naturligvis også fulgt.
Finn Sørensen (EL), 2015-05-05:
Tak til statsministeren for redegørelsen og også for den måde, statsministeren svarer på her, hvor statsministeren går i dialog med de forskellige ordførere, der har haft bemærkninger.
Det er jo en god måde at diskutere på.
Jeg havde en bemærkning, som jeg ikke hørte statsministeren forholde sig til, så jeg vil da gerne lige prøve, om det lykkes nu, og det er min bemærkning om, at jeg ikke forstod, hvorfor statsministeren ikke selv stillede op til de to samråd, hvor vi havde bedt om statsministerens tilstedeværelse i forbindelse med Thulebasen.
Jeg kan godt huske det skriftlige svar, som var, at det var udenrigsministerens område, men det er vel også statsministerens område, og det er vel også derfor, at statsministeren står her i dag.
Altså, Grønland er jo statsministerens område, og rigsfællesskabet er statsministerens ressort.
Så jeg syntes, det var nærliggende at bede om det, og jeg forstår ikke, hvorfor statsministeren ikke stillede op, så jeg vil gerne have statsministerens kommentar til det.
Samtidig vil jeg også gerne høre, om statsministeren er enig i det forslag til vedtagelse, som vi lavede her i Folketinget, alle partier undtagen Dansk Folkeparti, den 22. januar, om, hvad der skal komme ud af forhandlingerne om servicekontrakten på Thulebasen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-05-05:
Jamen jeg synes netop, at det er det, der er problemet, nemlig at vi venter og venter på, at der kommer til at ske noget.
Det er jo efterhånden ved at være et stykke tid siden, at regeringen har sat gang i et arbejde, og det virker ikke, som om man er vildt ivrig efter at komme videre i det.
Det er jo fint, at antallet af indbrud er faldet med 12 pct., men tænk, hvis vi kunne få det til at falde med 50 pct. ligesom i Holland.
Derfor synes jeg, at man skulle bevæge sig videre ad den her vej.
Og jeg synes ærlig talt ikke, at ministeren fik sandsynliggjort særlig godt, hvorfor man skal stille miljøkrav og energikrav, som jo i virkeligheden også burde være hver enkelts eget ansvar, men ikke krav til tyverisikring.