runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Manu Sareen (RV), 2013-04-04:
Jeg er rigtig ked af, at Venstres ordfører ikke lytter efter, og jeg vil gentage det en gang til: Jeg tager gerne lige som med de andre ting den drøftelse her.
Det gør jeg gerne.
Jeg drøfter også gerne øremærket barsel, men det ligger et andet sted.
Det er det samme med spørgsmålet om minoritetskvinder.
Jeg tager gerne en drøftelse og har gjort det og vil fortsat blive ved med at gøre det, men det er sådan, og det kan egentlig ikke komme som en overraskelse, når vi har noget, der hedder Social- og Integrationsministeriet, at spørgsmålet om etniske minoritetskvinder ligger der.
Derfor ligger de to handlingsplaner der.
Det burde ikke komme som en overraskelse for fru Fatma Øktem, men jeg ved godt, at fru Fatma Øktem bliver ved med at spørge ind til det.
Det ligger altså ikke her, men drøftelsen tager jeg gerne til enhver tid, for det er et rigtig, rigtig vigtigt emne, som optager fru Fatma Øktem, og som optager regeringen, og jeg ville gerne, hvis vi havde tiden, men det har vi ikke, en gang til liste alle de fortræffeligheder og alle de fantastiske ting, vi har gjort og kommer til at gøre, op.
Det er noget, der optager os rigtig, rigtig meget.
Fatma Øktem (V), 2013-04-04:
Det undrer mig lidt, at ministeren siger, at det med de etniske minoritetskvinder ikke hører under ligestillingsministeren, men under social- og integrationsministeren.
Det undrer mig lidt, for på alle andre områder, hvor vi taler om køn og ligestilling, ligger debatten hos os ligestillingsordførere.
Det er jo ikke sådan, at ligestillingsområdet selv er det store lovgivningsmæssige område: Øremærket barsel ligger som bekendt hos beskæftigelsesministeren, men vi tager gerne drøftelsen her; kvoter har ligget hos erhvervs- og vækstministeren, men vi har taget drøftelsen her.
Så det undrer mig lidt, at nu når det handler om etniske minoritetskvinder og deres manglende ligestilling, er det pludselig ikke her, det hører til.
Det er, som om emnet, når det ikke behager ministeren, bliver skubbet et andet sted hen.
Jeg kunne alligevel godt tænke mig at stille ministeren et spørgsmål om området, for jeg ved, at ligestillingsministeren selv har beskæftiget sig med integrationsområdet og med ligestillingsområdet i sit tidligere virke.
Det er fuldstændig korrekt, at jeg den 13. marts spurgte ministeren, om det er et problem, at rigtig mange kvinder med en etnisk minoritetsbaggrund står uden for arbejdsmarkedet, hvortil ministeren sagde: Jeg synes, det er et problem for de kvinder og for det danske samfund, at vi ikke kan få gjort gavn af alle gode kræfter.
Så er det, at jeg godt kunne tænke mig at spørge ministeren: Hvad er der i ministerens handlingsplan, der konkret kan bruges?
Så vil jeg godt sige, at jeg ikke på noget tidspunkt har sagt, at appen ikke virker.
Men nu kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren: Hvad er der konkret i det udspil, ministeren er kommet med, der kan være med til, at vi får flere af de etniske minoritetskvinder ud på arbejdsmarkedet?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2013-04-04:
Når ordføreren siger nej til politiske initiativer, som fratager familierne retten og siger, at det til enhver tid må være op til den enkelte, er det med de indbyggede begrænsninger, der har været i vores barselslovgivning i snart 30 år.
Så jeg kan altså hermed konkludere, at Det Konservative Folkeparti på linje med samtlige andre partier i Folketinget med undtagelse af Liberal Alliance bakker øremærket barsel til mænd op.
Det er nøjagtig det, vi har haft i Danmark i snart 30 år.
Men det, vi altså diskuterer, er længden.
Vivi Kier (KF), 2013-04-04:
Den øremærkede barsel på de 14 dage hedder øremærket barsel, det er vi fuldstændig enige om.
Men når jeg ser det, der ligger her i udspillet til en handlingsplan, og når jeg kender Socialdemokraternes holdning om, at man gerne vil tvinge nogle flere mænd – tvinge er i gåseøjne, fordi man ikke synes, det er tvang – til at holde meget længere barsel, er jeg ikke enig.
Jeg mener, det er et indgreb i familiernes mulighed for selv at beslutte, hvordan de bedst trives.
Vi skal ikke have staten til at bestemme, hvordan familierne skal indrette sig.
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-04:
Nu vil jeg ikke påstå, at jeg har hukommelse som en elefant, men ministeren talte om, at det var vigtigt, at mand og kvinde, dreng og pige selv skulle planlægge deres liv.
Det var noget i den stil i hvert fald – lige i starten.
Det, jeg så gerne vil spørge om, er: Går ministeren ind for, at et par, hvor begge er på arbejdsmarkedet, indbyrdes mellem hinanden skal kunne planlægge deres familieliv og skal finde ud af, hvordan de får det til at fungere bedst muligt, når de begge to er på arbejdsmarkedet?
Og mener ministeren, at man så skal lade dem afgøre det selv, når de begge to er på arbejdsmarkedet?
Mener ministeren, at man skal lade dem afgøre det selv, og at staten skal lade være med at blande sig i, hvordan de planlægger deres familieliv?
Eller har ministeren en anden holdning til, at staten skal gå ind og blande sig i, hvordan de planlægger deres familieliv?
Manu Sareen (RV), 2013-04-04:
Nu er ordføreren jo meget, meget ukonkret omkring, hvad ordføreren egentlig lige præcis henviser til.
Jeg kunne næsten forestille mig, at det handler om fædrebarsel.
Det tror jeg næsten det gør.
Nu er det jo sådan, at det er en meget, meget underlig præmis,
synes jeg, der oftest bliver sat op, hvis det er øremærket barsel, der snakkes om, at staten så skal ind at blande sig.
Altså, staten blander sig og har gjort det og vil gøre det.
Om man kan lide det eller ej, er en anden sag, men hele vores liv er gennemsyret af det.
Men hvis spørgsmålet er helt rent omkring fædrebarsel, og om jeg synes, det er en god idé, så er svaret et klart: Ja, det synes jeg.
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-04:
Jamen altså, jeg synes, det er fint, at ministeren godt kan gennemskue et lidt kringlet spørgsmål, for det var nemlig om barsel.
Det er det her med, at jeg har svært ved at forstå, hvorfor staten skal blande sig i folks familieliv, når begge forældre er på arbejdsmarkedet.
Der er selvfølgelig de her ting, hvor man må se på, hvordan man hjælper en ud på arbejdsmarkedet, hvis der ikke er kontakt til det.
Men når de ellers passer det hele, så må det jo være familien selv, der er bedst til at afgøre, hvad der er bedst for den familie og også for deres børn.
Derfor har jeg svært ved at forstå regeringen.
Der er det her forslag, og der er jo ikke behandlet noget endnu, og jeg skal selvfølgelig ikke kunne sige, hvad der kommer fra regeringen.
Hvis det var sådan, at hvis ikke manden tog det, så kunne kvinden stadig væk have barslen, så kunne man forstå det, men ikke hvis regeringen ville tvinge en mand til at tage 3 måneders barsel og sagde, at hvis manden ikke tog de 3 måneders barsel, så mistede familien hele barslen.
Men at regeringen vil gå så vidt at fratage familien de her 3 måneders barsel, er lidt uforståeligt.
Men det er heller ikke sikkert, at regeringen kommer til det.
Det er jo ikke fremsat endnu.
Manu Sareen (RV), 2013-04-04:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at det ikke er fremsat endnu.
Derfor skal vi heller ikke tage glæderne på forskud, og vi skal også lige præcis vente på det udvalg, som er ved at kigge på det.
Og det vil jeg så gøre, og det kan ordføreren også glæde sig til.
Pia Adelsteen (DF), 2013-04-04:
Tak for det.
Først vil jeg godt sige tak til ministeren for lige at redegøre for de her tal, som jeg åbenbart er god til at huske.
Jeg blev måske lidt forvirret, så jeg kunne godt tænke mig en oversigt, måske fra 2005 og frem, over de seneste tal for at se, om tallene rent faktisk er faldet, for jeg synes, at det er ret væsentligt at vide, hvad tallene er.
Også tak for oplysningen om den her såkaldte forsorgshjælp til mænd, som åbenbart findes i serviceloven.
Det kunne godt være, at man måske skulle lave en oplysningskampagne.
Der er ikke nogen, der er i tvivl om, at kvindekrisecentre findes, men hvad er der for mænd?
Noget bør der i hvert fald gøres.
Så vil jeg også bare komme med en kort kommentar i forhold til det her med Vatikanstaten.
Jeg tror, at de af os, der reagerede på den udmelding, der var, måske gjorde det, fordi man så ensidigt gik efter Vatikanstaten og måske netop ikke nævnte nogen af de mellemøstlige muslimske lande, som har et kvindesyn, der skriger til himlen for en dansker – blot kort om det.
Må jeg så ikke bare sige, at jeg synes, at det var en lidt underlig udtalelse om de muslimske homoseksuelle.
Der skelner ministeren ikke mellem muslimske homoseksuelle og kristne homoseksuelle.
Det forstår jeg faktisk ikke, hvis vi ser på det i forhold til mandlige homoseksuelle, fordi man jo helt klart, når vi taler om social kontrol, udmærket godt ved, at det er i forhold til indvandrerkvinder.
Det er der, den største sociale kontrol foregår.
Så jeg undrer mig lidt over, at man ikke skelner, når det drejer sig om homoseksuelle, men gør det med kvinder under social kontrol.
Manu Sareen (RV), 2013-04-04:
Så vidt jeg er orienteret, er tallene faldet, og de er faldet ret drastisk igennem de sidste 10 år, men jeg skal sørge for, at ordføreren får de helt konkrete tal over.
Jeg ved, at det ikke er noget problem.
Der er, så vidt jeg er orienteret, to i Jylland, og der er noget her i København, også så vidt jeg er orienteret, men det kan vi også få sendt over.
Så kan det godt være, at der skal laves en oplysningskampagne, men det, som måske er vigtigst, er, at de socialrådgivere og sagsbehandlere, som arbejder på de forskellige socialcentre, i hvert fald ved, at der er de forskellige tiltag og hjælpeforanstaltninger.
Med hensyn til Vatikanstaten, og at fru Pia Adelsteen undrer sig over, at jeg ikke tager fat i de andre, vil jeg sige, at jeg er glad for, at vi er nået hen til, at det er Vatikanstaten, som jeg havde kritiseret, og ikke paven.
Det er jo en lang tradition.
Nu er vi jo et evangelisk-luthersk land, og jeg ved, at Dansk Folkeparti interesserer sig rigtig meget for kirken – det har jeg oplevet – og hvis der er noget, som er en lige linje i den tradition, er det noget, som Luther gjorde, nemlig at kritisere både pavestaten og paven sønder og sammen.
Så der er jo ikke noget odiøst i det.
Det, jeg mener, er, at der heller ikke er nogen helligbrøde over at gøre det.
Men jeg var også ude at kritisere Det Muslimske Broderskab, som arbejdede fuldstændig i samme retning, i en uheldig retning, som Vatikanstaten gjorde.
Men som fru Pia Adelsteen måske næsten kan regne ud, er det lidt mere spændende for pressen, når en ligestillingsminister kritiserer Vatikanstaten, specielt når der er udnævnt en ny pave.
Med hensyn til muslimske homoseksuelle vil jeg sige, at når jeg nævner det, er det i forhold til hadforbrydelser.
Når det er hadforbrydelser, er det fuldstændig ligegyldigt, hvilken farve man har, hvilken religiøsitet man har.
Et overgreb er et overgreb.
Der tror jeg at vi er enige.
Det er også fuldstændig rigtigt, som fru Pia Adelsteen siger, at der selvfølgelig er den etniske dimension om social kontrol og alle de ting.
Det gør vi jo også noget ved, men det ligger hos min kollega, social- og integrationsministeren.
Det var nogle af de tiltag, som jeg ridsede op tidligere, og som selvfølgelig også tager fat på den sociale kontrol, som fru Pia Adelsteen nævner, og som jeg er fuldstændig enig i at der selvfølgelig skal gøres noget ved.
Pia Adelsteen (DF), 2013-04-04:
Tak, og tak for svarene.
Det undrer mig bare, at det her med de homoseksuelle ligger hos Social- og Integrationsministeriet, fordi jeg synes jo også, at det har et ligestillingsperspektiv.
Lige så vel som social kontrol ligger her i Ligestillingsudvalget, hos ligestillingsministeren, synes jeg egentlig også, at det homoseksuelle perspektiv ligger her i forhold til ligestillingen.
Så det undrer mig lidt, at man ikke også har det eller måske har noget på tværs af de to ministerier.
Det synes jeg er lidt underligt.
Må jeg ikke spørge om en sidste ting, som i hvert fald undrede mig, og som jeg ved ikke har været så meget oppe.
Den tidligere regering nedsatte en mandekommission, som blev nedlagt, og i den her redegørelse er der faktisk rimelig meget fokus på, hvad man også kan gøre ved de problemer, mænd har.
Hvordan kan det være, at den mandekommission blev nedlagt?
Manu Sareen (RV), 2013-04-04:
Med hensyn til hadforbrydelser er det et overgreb i juridisk forstand.
Så vidt jeg er orienteret, ligger den pakke, som jeg nævnte, med de ting, som bliver gjort der, også i Justitsministeriet.
Med hensyn til mandekommissionen er det fuldstændig rigtigt, at der var nedsat en mandekommission.
Det er en længere forklaring, men de havde lavet et stykke arbejde, og det arbejde vurderede jeg at man kunne bruge noget af, og så nåede man dertil.
Der var ikke noget drama over det eller noget som helst.
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-04:
Det er bare lidt mystisk, at man kan finde ud af, at en honorarmodtager skal have barsel.
Men man kunne jo godt skrive ind i loven, at honorarmodtagere skal betale de 328 kr.
Det må være nemt nok, for når man har modtaget et honorar, så er man også registreret, og så kan der afkræves de 328 kr. af dem, der er honorarmodtagere, så de kan være med til at finansiere den her ordning.
Det ville måske også være med til at gøre det lidt billigere, at alle var med til at finansiere det.
Hvis man skal nyde godt af det, så må man også være med til yde til det her.
Det vil jo gøre, at nogle synes, det er mærkeligt, at de skal betale til en ordning, som der er andre, der kan nyde godt af, når man siger, at alle selvstændige skal være med til at betale.
Og så har vi lige en gruppe her, som skal ind at nyde, men de skal ikke yde noget.
Nadeem Farooq (RV), 2013-04-04:
Vi har helt fra begyndelsen forsøgt at etablere og designe en ordning for de selvstændigt erhvervsdrivende på linje med den, vi kender fra det private arbejdsmarked og for lønmodtagere.
Og der erkender jeg, at der er nogle ting, som gør, at det ikke helt kan sammenlignes.
Også selv om man kan have et godhjertet ønske om, at det kunne laves præcis på samme måde.
Der er også hele problemstillingen omkring dem, der kombinerer , altså dem, som både er selvstændige og lønmodtagere.
Så jeg afviser altså ikke, at man på et senere tidspunkt kan få tilrettelagt nogle ting anderledes, men jeg mener ikke, vi skal fortabe os i enkelte ting, som ikke er ideelle.
Jeg tror, vi skal glæde os over, at vi nu kan række hånden ud til rigtig mange kvinder, som er selvstændigt erhvervsdrivende, og sikre dem en passende lønkompensation.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-04-04:
Gør det indtryk på ordføreren, at der ikke synes at være noget udtrykt ønske fra de selvstændige selv om at blive tvunget ind i en sådan ordning?
Nadeem Farooq (RV), 2013-04-04:
Det ville gøre indtryk, hvis det var den skinbarlige sandhed.
Det er det ikke helt.
Jeg ved, at det er et noget mudret billede, man står tilbage med, men det er slet ikke et entydigt billede af manglende opbakning.
Hvis man ser på kvinder i den rette alder, og som kan få mest gavn af det her, så er der jo faktisk ret stor opbakning, ja, relativt stor opbakning.
Det kommer meget an på, hvem man spørger.
Så den undersøgelse, der har været fremme i medierne, kan altså læses på mange måder, og jeg vælger altså at se glasset som halvt fyldt.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-04-04:
Hvordan har ordføreren det med at tvinge mennesker til at betale til andre mennesker?
Hvorfor er det sådan, at et socialliberalt parti synes, det er i orden, at man skal tvinge nogle mennesker ind i en ordning, hvor de skal betale til nogle andre mennesker?
Hvad er rimeligheden i det?
Nadeem Farooq (RV), 2013-04-04:
Tak for, at der bliver gjort opmærksom på, at Radikale Venstre er et socialliberalt parti.
Vi tvinger også mennesker til at betale skat i Danmark, fordi vi gerne vil finansiere vores velfærdsgoder.
Sådan tvinger vi folk til en masse ting, ikke fordi vi nødvendigvis ønsker at tvinge folk, men fordi det kan være et nødvendigt onde i nogle sammenhænge.
Så fjerner vi grundlaget for det.
Der har vi så valgt at lave en obligatorisk ordning, men man må også holde sig proportionerne for øje.
Altså, vi taler om et bidrag på 328 kr. om året.
Sanne Rubinke (SF), 2013-04-04:
Vi er nu i gang med et lovforslag, som jeg og SF i hvert fald har set rigtig meget frem til, fordi vi i dag jo også med det her forslag tager fat på at få lukket et hul i såvel ligestillingspolitikken som arbejdsmarkeds- og erhvervspolitikken.
En obligatorisk barselsfond for selvstændige er en hjælp på vejen til et bedre erhvervsliv og til mere ligestilling.
Iværksætteri og entreprenørskab er en af nøglerne til at få gang i dansk økonomi, og iværksættelse af nye virksomheder er af vital betydning for dynamikken i erhvervslivet.
Det er her, de fleste arbejdspladser skabes, og det er her, en stor del af fornyelsen kommer fra.
Jeg møder ofte argumenter hos selvstændige om, at de ønsker mere fleksibilitet, og hvis de bare kunne få de samme muligheder, som lønmodtagere har, ville mange af deres problemer være løst, synes de.
Jeg synes, at vi med det her lovforslag kommer rigtig langt i den retning, faktisk så langt, som det er muligt inden for rammerne af barselsloven, og det er jeg meget tilfreds med.
Jeg har selvfølgelig også set den skepsis, der har været over for forslaget fra nogle selvstændiges og nogle organisationers side.
Det er ikke dem alle, der er lige begejstret, men der er altså også mange, der er rigtig positive, især over, at byrden, som nogle allerede har omtalt den som i dag, jo trods alt ikke er på mere end 328 kr. pr. år, fradragsberettiget.
Det kan næppe vælte nogen af pinden.
Den skepsis, som jeg har set, rokker i hvert fald ikke ved, at der er nogle rigtig gode perspektiver i det her forslag.
Det laver vi om på med det her lovforslag.
Og man kan have hængt lidt i bremsen hidtil, men nu er der altså en snubletråd på vejen, som bliver fjernet.
Endelig – og absolut ikke mindst – er der et spørgsmål om ligestilling i det her lovforslag.
Der startes hvert år ca. 15.000 nye virksomheder i Danmark, men kun 25 pct. af dem er startet af kvindelige iværksættere.
Det er alt for få, og den udvikling vil vi gerne have ændret.
For at få det på rette spor skal vi sikre bedre rammer og muligheder også for de kvinder, der gerne vil starte egen virksomhed i en alder, hvor de også planlægger at få børn.
Vi ved alle, at det stadig er moren, der tager hovedparten af barslen, når familien bliver større, men med en obligatorisk barselsudligningsordning for selvstændige bliver det nemmere at være ung mor og selvstændig.
Som afslutning vil jeg sige, at vi i SF har ventet på det her lovforslag i faktisk rigtig mange år.
Den tidligere regering kunne ikke levere varen, selv om problemet har været tydeligt for alle, så det er faktisk en god dag at være SF'er og en god dag er selvstændig.
Vi støtter naturligvis forslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-04-04:
Ordføreren siger, at det kun er 25 pct. af de selvstændige i de nystartede virksomheder, som er kvinder.
Jeg ved ikke helt, om man kan kæde det sammen med, at der mangler en barselsordning; det tror jeg måske ville være at gå lidt for vidt.
Men der er jo nogle forskelle på mænd og kvinder; det tror jeg vi kan blive enige om.
Det er, så vidt jeg ved, f.eks. kun kvinder, der føder børn, men der er også andre forskelle.
Der er også nogle andre fysiske forskelle på mænd og kvinder.
F.eks. er mænd i gennemsnit fysisk lidt stærkere.
Så hvis det nu var sådan, at der var et udtrykt ønske blandt kvinder om, at de gerne ville være havnearbejdere, hvor der er fysisk hårdt arbejde, skulle man ud fra samme logik så ikke også lave en udligning, der gjorde, at staten støttede kvinderne, så de kunne blive havnearbejdere, ved at støtte dem sådan rent lønmæssigt, så man kunne kompensere for, at de altså fysisk ikke kan arbejde lige så hårdt som mænd?
Der er jo bare nogle fysiske forskelle.
Hvorfor er det så rimeligt, at man tvinger nogen, her også nogle mænd, til at betale til, at kvinder skal gå på barsel?
For så kunne man også tvinge mænd til alle mulige andre ting.
Så kunne man også tvinge dem til at betale for, at kvinder kunne være havnearbejdere, eller hvad det nu skulle være, for det er de måske gennemsnitligt set ikke lige så kvalificerede til, som mænd er.
Sanne Rubinke (SF), 2013-04-04:
Jeg har ganske vanskeligt ved at adressere de der problematikker på den måde, som hr. Joachim B. Olsen gør.
Ja, vi er enige om, at der er fysiske forskelle mellem mænd og kvinder.
Men jeg begriber ikke, hvor de der fysiske eller styrkemæssige forskelle kommer ind i forhold til vores ønske, altså det, at vi gerne vil have flere kvinder til at give sig i kast med selvstændig virksomhed eller iværksætteri.
Og det vil vi, fordi vi gerne vil sikre en mangfoldighed på den bane, og det har såmænd ingenting med fysik at gøre for langt de flestes vedkommende.
Så jeg har heller ingen skrupler på det punkt, overhovedet.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-04-04:
Jo, jo, men det er jo det her med mangfoldigheden.
Altså, man kunne vel også have et politisk ønske om at have en større mangfoldighed, i den forstand, at der skulle være flere kvinder i erhverv, der krævede noget fysisk, i fysisk krævende erhverv.
Der kunne man også have et ønske om at der var en større mangfoldighed.
Og med den samme argumentation kunne man jo så sige, at vi var nødt til at støtte, at kvinder kunne komme ind i det erhverv, ved hjælp af f.eks. lønkompensation eller alt muligt andet.
Altså, det handler om mangfoldighed.
Vi skal jo have mangfoldighed alle steder, så hvorfor ikke også gøre det?
Sanne Rubinke (SF), 2013-04-04:
Jamen altså, så vidt som jeg kan orientere mig om det ude i verden, findes den mangfoldighed.
Det er jo heldigvis sådan, at det er rigtig mange år siden, at vi her i landet fandt på, at vi skulle skåne menneskers fysik, når de var på arbejde, og at vi derfor også fandt på, at vi skal udnytte alt, hvad der findes af teknologi, for at det ikke er fysisk styrke, man sådan knokler sig igennem arbejdsdagen med.
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-04:
Det, jeg gerne vil spørge om, er, om ordføreren kan forklare lidt om de her honorarmodtagere, der ikke skal betale til ordningen, men godt kan nyde godt af ordningen.
Der står lidt i forslaget om f.eks. om freelancere, der ikke er tilknyttet en bestemt virksomhed.
Hvad er det for nogle typer af honorarmodtagere, der kan modtage det her?
Hvad arbejder de med?
Freelance kan være mange ting.
Hvad er det for noget arbejde, de laver, og som gør, at de får et honorar, men ikke skal være med til at betale til en ordning, som de selv kan nyde godt af?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2013-04-04:
Det gør vi heller ikke.
Vi betragter ikke det her som et forligsbrud.
Nadeem Farooq (RV), 2013-04-04:
Altså, rent principielt vil jeg jo mene, at der er fornuft i, at der er et sammenfald mellem den personkreds, der bidrager, og den personkreds, der kan modtage.
Men der har været en række tekniske ting, som gør, at der ikke altid er det sammenfald.
Så det skyldes ikke manglende vilje, at det ikke kan lade sig gøre, sådan som spørgeren f.eks. ønsker det skal være.
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-04:
Jeg vil blot høre ordføreren, hvad årsagen er til, at honorarmodtagere kan nyde godt af barselsordningen.
De kan få betalt barsel, men skal ikke selv yde noget for det.
Det er andre, der skal betale honorarmodtagernes barsel.
Var det ikke ret og rimeligt, at alle, der har mulighed for at nyde godt af det, skulle indbetale de 328 kr. om året?
Louise Schack Elholm (V), 2013-04-04:
Så når Socialdemokraterne, SF, Radikale Venstre og Enhedslisten i 2011 skrev, at de forlangte, at Folketinget nu levede op til løfterne fra barselforliget fra 2006 om at forbedre forholdene for selvstændige, der ville gå på barsel, og dermed mente, at vi brød de løfter, vi havde lavet i barselforliget, så har man ændret holdning efter valget.
Er det bare endnu et sted, hvor man ændrer retning efter et valg?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2013-04-04:
Spørgsmålet var lige lidt kringlet, så jeg tror, jeg svarer, så vi er sikre på, at det er det rigtige, jeg svarer på.
Og svaret er, som mit svar var lige før, at vi ikke betragter det her som et forligsbrud.