runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Christiansen (DF), 2015-05-06:
Jeg havde ikke lejlighed til at overhøre spørgetiden sidste onsdag, det skal jeg beklage.
Men så kan jeg benytte lejligheden til at kvittere over for ministeren, at der i hvert fald er fundet en løsning på det her.
Det synes jeg er meget positivt, så håber jeg bare, at man også vil kigge på en permanent ordning.
Jeg vil lige minde om, at det her med fartskrivere, hele køre-hvile-tids-lovgivningen, oprindelig blev til på baggrund af nogle frygtelige ulykker, vi havde, med skibusser, der kørte sydover, hvor chaufførerne faldt i søvn.
Så kom hele det her og har vel efterhånden antaget en eller anden karakter.
Jeg ved, at busser, der kører i en radius af 50 km, jo normalt er undtaget fra den her regel.
Så kunne man vel også undtage veteranbiler fra at skulle have monteret en eller anden form for tachograf.
Jeg vil da godt høre, om ikke ministeren er villig til at kigge på det.
Mette Frederiksen (S), 2015-05-06:
Jeg synes sådan set, at det er rigtig godt, at spørgeren lige får gjort os alle sammen opmærksom på, hvorfor der overhovedet er køre-hvile-tids-bestemmelser, og hvorfor reglerne også er blevet skærpet.
Der har nemlig været rigtig grimme ulykker, og det siger sig selv, at når man er chauffør og transporterer andre mennesker, passagerer, skal man være vågen, og man skal være årvågen, i forhold til hvad der sker i trafikken, og derfor bliver vi nødt til at have regler for, at folk også skal kunne hvile sig undervejs.
Det er det, der er baggrunden.
Så er det jo altid sådan, næsten, at når der bliver lavet regler, ikke mindst på europæisk plan, har det en eller anden utilsigtet konsekvens et sted, og det har det så bl.a. haft i forhold til dansk studenterkørsel.
Det er derfor, det er løst, både på den korte bane, og i forhold til at man kan sætte et analogt apparat ind i stedet.
Kim Christiansen (DF), 2015-05-06:
Jeg skal stadig væk kvittere for det, men jeg synes måske, at det er sådan lidt overkill at skulle have en eller anden form for analogt apparat ind i de her veteranbusser.
Men jeg vil bare afslutningsvis også lige kvittere for det forrige svar, jeg fik fra ministeren, bare lige for, at der ikke skal være tvivl om, at naturligvis skal folk, der begår overtrædelser af færdselsloven, straffes.
Det er bare, så det ikke kommer til at fremstå, som om der står sådan et eller andet stort spørgsmålstegn her.
Men der vil jeg bare sige, at ni ud af ti af de der forseelser, som ministeren nævnte, jo altså ikke kan tages med en fotovogn.
Det er primært fart.
Men selvfølgelig er vi enige om, at folk, der begår ulovligheder, også skal have deres straf, og selvfølgelig skal de have en bøde.
Endnu en gang vil jeg kvittere for, at der er fundet en løsning, men jeg håber også, at ministeren vil finde en permanent løsning på det med veteranbilerne og studenterkørslen.
Mette Frederiksen (S), 2015-05-06:
Jeg vil sige, at jeg slet ikke hørte spørgeren i den retning, at man ikke skal straffes, hvis man ikke overholder reglerne.
Deri tror jeg at vi er fuldstændig enige.
Som jeg har forstået det, ligger det ikke lige for at kunne dispensere fra EU-reglerne på det her punkt, og det er derfor, at Justitsministeriet har været optaget af at finde en eller anden vej, så vi kan sikre, at studenterne kommer ud at køre.
Det her er jo selvfølgelig et område, vi arbejder videre med nu, for de danske traditioner, vi har f.eks. for studenterkørsel, synes jeg er vigtige at holde i hævd, og der skal vi forsøge at finde vores vej, men det er klart, at det europæiske spor også skal afdækkes.
Det er i hvert fald blevet oplyst til mig, at Rigspolitiet vurderer, at det ikke er muligt at dispensere generelt fra reglerne.
Det er klart, at det jo er et spor, vi forfølger nu, men det er i hvert fald der, hvor sagen står for nærværende.
Det heldige er, at selv om man ikke kan lave – ser det ud til fra Rigspolitiets vurdering – en generel dispensation, så er der altså fundet en løsning, sådan at de unge mennesker, der nu går i gang med deres eksamener og sikkert allerede nu sveder af den årsag, kan komme ud at køre deres studenterkørsel, som de plejer.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2015-05-06:
Er ministeren tilfreds med den lange svarfrist inden for FRIG-puljen og opmærksom på de økonomiske problemer og den usikkerhed, som den lange behandlingstid har medført på landets frivilligcentre?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til ministerens svar på spørgsmål nr. S 1116.
Tak til ministeren for beredvilligt at stille sig til rådighed for spørgsmål.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren er tilfreds med den lange svarfrist inden for FRIG-puljen og opmærksom på den økonomiske usikkerhed og de problemer, den lange sagsbehandlingstid har medført på landets frivilligcentre.
Kim Christiansen (DF), 2015-05-06:
En ganske kort bemærkning: I forhold til dispensation fra EU mener jeg ikke, at man helt har tolket køre-hvile-tiderne ens i samtlige EU-lande.
Vi har jo i forvejen dispensation givet til f.eks. busser, der ikke kører længere væk end 50 km, og det er vel de færreste studenter, der bliver fragtet i de her busser over længere afstande end det.
Så der ligger jo allerede en dispensationsmulighed.
Man kunne jo bare sige, at det skal foregå inden for en radius af 50 km, så har man jo løst problemet.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-05-06:
Lad os nu igen tage ministerens tal for gode varer og sige, at andelsboligerne i København er helt nede på godt halv pris af den rigtige markedspris.
Så kan hr. Jan Johansen vel godt følge mig i, at der så er rigtig mange, der gerne vil have de boliger.
Har hr. Jan Johansen nogen forestilling om, hvordan den enkelte andelsbolighaver så finder ud af, hvem af de mange, der gerne vil have vedkommendes bolig, som jo er til halv pris, der skal have den?
Altså, tænker andelsbolighaveren så: Jeg må hellere tage dem, der har den laveste indkomst, og som trænger mest og måske har flest børn osv., som står ude på gaden?
Eller tænker den andelsbolighaver også på nogle andre ting, herunder f.eks. om der kunne gives en modydelse, eller om det er en god ven, eller om det er en søster, eller om det er noget lignende?
Jan Johansen (S), 2015-05-06:
Det er selvfølgelig rigtigt, at der er uærlige og uhæderlige mennesker.
Men jeg tror på, at der i de fleste andelsboligforeninger sidder nogle mennesker, der samles om også at få nogle mennesker ind i den andelsboligforening, som måske passer ind i gruppen af de beboere, der allerede er der.
Jeg tror ikke, som både Venstre og nu også Liberal Alliance fremhæver, at det er pengene, der betyder alt, med hensyn til om man har en bolig eller ikke har en bolig.
Det er jo netop derfor, jeg holder fast i, at den andelstanke, vi har, og den måde, som man kører andelsboligforeningerne på, skal man holde fast i, for der er – som ordføreren selv antyder – rigtig mange, i hvert fald efter hvad han siger, der vil betale under bordet.
Jeg tror, at hvis vi slipper det løs, får vi et andet boligmarked, som stiger gevaldigt, og så vil nogle være totalt udelukket fra at købe en andelsbolig de attraktive steder, hvor folk gerne vil flytte hen.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-05-06:
Jamen det behøver ikke at være penge under bordet.
Det kan være alt muligt andet.
Altså, netværk findes jo.
Så har man fået et job af en, man kendte engang, og så får han så en god bolig – altså, der er jo alle mulige tjenester, man kan gøre hinanden.
Og hr. Jan Johansen må vel være enig med mig i, at der er nogle, der er bedre til at dyrke netværk, end andre er, og at der også i det ligger en ulighed.
Og den ulighed i, hvor store og gode netværk, man har, er måske endda også forbundet med, hvor mange penge man tjener, så det ikke gør nogen forskel.
Jan Johansen (S), 2015-05-06:
Jeg vil bare fortælle en historie om en andelsboligforening som svar på det spørgsmål dér.
Min svigermor solgte sit hus og skulle flytte ind et andet sted.
Så fandt hun en andelsboligforening, hvor hun egentlig søgte, fordi der stod en bolig tom.
Så var hun til samtale, og de fandt ud af, at hun egentlig passede godt sammen med dem, der boede i den andelsboligforening.
Hun har ikke et stort netværk, og hun har heller ikke mange penge, men her var der noget, der passede sammen.
De mennesker, som solgte den andelsbolig, var godt tilfredse med, at de lige mødte den, der flyttede ind.
Så det er jo en god historie, og de findes også derude.
Det er ikke pengene, der betyder alt.
Det er heller ikke netværket, selv om det selvfølgelig betyder noget.
Men sådan, som det blev fremlagt, er det jo de sorte penge, der betyder alt i andelsboligforeningerne, og den tanke om at sætte det hele frit.
Thomas Danielsen (V), 2015-05-06:
Altså, jeg må indrømme, at jeg synes, at grundlaget for den her debat efterhånden er ved at nå et lavpunkt, hvis det nu er hr. Jan Johansens mor, undskyld svigermor, der er udgangspunktet.
Jeg synes, at vi skulle prøve at kigge lidt mere på, hvad det rent faktisk er, der sker.
Hvis man f.eks. går ind på nettet under andelsboligdebatsiden, altså en officiel side, hvor man kun drøfter andelsboliger, og hvor der en administrator på, så er det første, man kommer ind på, sorte penge – det er det, man diskuterer derinde. En person skriver: Jeg har fundet en andelslejlighed – værdien er 230.000 kr. – men sælgeren vil have 200.000 kr. under bordet.
Sig mig engang: Synes I, det er rimeligt?
Er det et rimeligt niveau?
Jeg kan forstå 20.000-30.000 kr., men jeg synes bare at 200.000 kr. er for meget.
Jeg bliver også mødt af krav om 150.000 kr. osv. Så svarer administratoren af den her andelsboligdebatside: Generelt kan man jo sige, at når der er en andelsboligpris og en lav boligafgift, kan sælger forlange et større beløb under bordet.
Altså, jeg er målløs over, at vi har en regering, som afviser, at der findes sorte penge i det her andelsboligsystem.
På den måde, som vi foreslår her, kunne man lade dem med lave indkomster få mulighed for at låne til de her ting.
I dag er det sådan, at det kun er dem, der har pengene kontant, som har mulighed for at købe de her andelsboliger.
Det er da problematisk.
Jan Johansen (S), 2015-05-06:
Vi ved jo ikke, om historien er sand, men vi må gå ud fra, at den er det.
Vi har en lovgivning, der helt klart kan give fængselsstraf for de ting her, så det må der følges op på.
Hvorfor kommer de mennesker, som kommer ud for det pres, at de skal give sorte penge, ikke og angiver de mennesker, som de – hvad er det, det hedder – bliver presset af?
Det synes jeg de skulle gøre.
Det er jo ad den vej, man kommer sådan nogle ting til livs.
Det er jo også derfor, at man giver straf for at stjæle; det er også derfor, man giver straf for at køre for stærkt.
Det er netop, fordi vi skal det ulovlige til livs – og det skal man også gøre i forhold til det her.
Det kan ikke hjælpe noget, at vi bare slipper det hele fri, fordi der er nogle, der gør noget ulovligt.
Thomas Danielsen (V), 2015-05-06:
Så skal det måske gentages, at vores retssystem herhjemme ikke tager sager og tvister omkring sorte penge.
Og så er det jo et helt andet område, man skal til at tage op, hvis nu man skal kunne lave tvister omkring sorte penge.
Derudover sidder jeg også med en artikel her fra Politikens netavis, hvor jeg kan se, at der bliver diskuteret om de her priser.
Der forudser man altså ikke de kraftige værdistigninger, som Jan Johansen og ministeren taler om.
Og så siger man også: Var det måske ikke bedre, at man kunne låne til de 10 pct., i stedet for at det skal være penge, der skal under bordet?
Det synes jeg da er beklageligt.
Men jeg vil gerne endnu en gang spørge, om hr. Johansen ikke kan se en idé i, at de med lav indkomst, som ikke har pengene kontant, kan få lov til på ordentlig og retlig vis at låne til at betale for den her andelsbolig.
Jan Johansen (S), 2015-05-06:
Altså, jeg vil gerne sige, at jeg var til en konference for en måneds tid siden, hvor en bankdirektør stillede sig op og sagde, at de prisstigninger, der er f.eks. i København, kan eksplodere på et eller andet tidspunkt, fordi folk er frustrerede over, at de ikke kan få et sted at bo, og de skal ind at bo her.
Derfor stiger priserne jo hele tiden.
Vi har styr på andelsboligpriserne på lovgivningsmæssig vis, og det skal vi blive ved med at have.
Sker der noget ulovligt, må vi jo tage fat i det – der foreligger jo en lovgivning om det.
Jan Johansen (S), 2015-05-06:
Jeg kan selvfølgelig godt se, at hvis der bliver betalt så mange sorte penge – og det ved jeg ikke noget om, det er det, der bliver postuleret – så har vi jo et problem.
Så er der nogle, der bliver udelukket.
Men hvis vi slipper hestene løs, hvad angår prisen på en andelsbolig, bliver det meget værre.
Så det er jo pest eller kolera, vi står og snakker om her.
Jeg vil gerne have en mangfoldighed i de store byer, og det får vi ved at beholde vores andelsboligforeninger, som de er i dag.
Preben Bang Henriksen (V), 2015-05-06:
Altså, der er masser af retssager om overpriser.
Der er rigeligt med retssager.
Der holder Folketinget virkelig domstolssystemet beskæftiget.
Man må bare sige, at der er forskel på officielt at betale for meget med papirer og det hele på det, hvor man så har en retssag om at søge pengene tilbagebetalt, og så den situation, hvor man stikker modtageren en kuvert med 50 tusindkronesedler i.
Men ordføreren sagde noget helt korrekt.
Han sagde: Jeg hører ikke til de kredse, der kan betale sorte penge.
Det er jo netop sagens kerne, vil jeg sige i fortsættelse af hr. Ole Birk Olesens indlæg: Der er nogle, der kan det her, og der er andre, der ikke kan.
Og hvis vi opretholder det system, som vi har i dag, opretholder vi altså også den forskel på, hvem der kan komme til de her boliger, og hvem der ikke kan.
Louise Schack Elholm (V), 2015-05-06:
Se, jeg er jo rigtig glad for, at Socialdemokraternes ordfører siger, at ordføreren er sikker på, at der er forskel, men jeg bliver bekymret, når ordføreren ikke forklarer, hvad forskellen er, for dermed demonstrerer ordføreren jo ikke, at ordføreren har styr på, hvad forskellen er på en ejerbolig og en andelsbolig.
Det er meget fundamentalt, at man rent faktisk forstår forskellen.
Men vil ordføreren betrygge mig ved at forklare, hvad forskellen er på andelsboliger og ejerboliger, så vi kan være sikre på, at nogen i Socialdemokratiet trods alt kan kende forskel?
Jan Johansen (S), 2015-05-06:
Jeg svarede på spørgsmålet før, at der jo er forskel, når det drejer sig om at få en bolig.
Kan man betale for boligen, er der ingen forskel.
Lige så snart det er pengene, der bestemmer, er det også pengene, der sætter prisen alle steder, og det ved vi jo.
Hvis det, som ordføreren sagde før, om, at der er rigtig mange sorte penge under bordet, passer, er det jo ligegyldigt, hvad det er, der sker, for vi ved jo godt, at det er pengene, der bestemmer det hele, og det kommer de også til her.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-05-06:
Jeg har et godt råd til ordføreren.
Hvis ordføreren er i tvivl om, hvad forskellen er, kunne ordføreren gøre sig den ulejlighed at læse beslutningsforslaget, for der har vi faktisk opremset de forskelle, der er på andels- og ejerboligen.
Det er jo også i forskellige analyser blevet vurderet til netop i sig selv at udgøre årsagen til, at der faktisk er en forskellig vurdering af værdien af f.eks. det at have råderet over en bolig og så det at eje en bolig.
Det er der utrolig mange årsager til, og derfor er det så også sådan, at det i forskellige analyser vurderes, at det betyder, at der altid vil være en forskel, uanset hvad man gør, så længe man fastholder det.
Så kunne vi ikke bare lige få bekræftet, at forskellen på andelsbolig og ejerbolig har vi ikke tænkt os at røre ved med det her beslutningsforslag?
Vi taler om nogle andre elementer.
Jan Johansen (S), 2015-05-06:
Jeg synes egentlig, jeg har stået og svaret på det.
Jeg synes egentlig også, ministeren har svaret helt klart på det.
Det, vi frygter, og det, der vil ske – vi frygter det ikke engang, for vi ved, at det vil ske – er, at når priserne på andelsboliger bliver sat fri, så stiger prisen gevaldigt for at få en andelsbolig.
Nogle fra Venstre, der har været på banen, har jo selv sagt, at de mener, at det er noget med en halv og en hel million, der bliver givet under bordet.
Det siger jo bare sig selv, at prisen vil stige gevaldigt.
Hvis man ikke kan få en kvittering på, at man har betalt nogle penge, hvad kan der så ikke ske af prishop, når nu det hele bliver gjort lovformeligt.
Jeg er stensikker på, at hvis priserne bliver givet fri, så stiger de gevaldigt.
Og det vil især ske i de store byer, så vi ikke får en mangfoldighed i byerne.
Det bliver de mest velhavende, der kommer til at bo de attraktive steder.
Så må andre jo bo i skyggen.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-05-06:
Jeg håber så, at hr. Jan Johansen vil gøre sig den ulejlighed lige at læse beslutningsforslaget, når han kommer ned fra talerstolen, så vi kan blive enige om, at der er de her forskelle og måske kan få dem bekræftet på et senere tidspunkt.
Nu taler hr. Jan Johansen så meget om, at priserne vil eksplodere.
Kan vi også blive enige om, at der er tre forskellige måder at fastsætte maksimalprisen på?
Det forudsætter jeg vi kan.
Jeg har et konkret eksempel her, hvor den ene fastsættelse, nemlig den offentlige vurdering, siger, at ni boliger tilsammen giver 14,5 mio. kr. i værdi, og når man så bruger en valuarvurdering, som også er en tilladt og lovlig måde at fastsætte maksimalprisen på, så stiger de samme ni boliger til en samlet pris på, hold fast, 36,75 mio. kr.
Det er altså en stigning på 22 mio. kr. fordelt på ni lejligheder.
Kan hr. Jan Johansen bekræfte, at begge metoder er lovlige metoder til fastansættelse af maksimalprisen?
Jeg kan fortælle hr. Jan Johansen, at det betyder en stor forskel – fra en lille million kroner for en lejlighed på 161 m² og op til 3,4 mio. kr.
Jan Johansen (S), 2015-05-06:
Det er jo ude i den enkelte andelsboligforening, man vedtager den her slags ting.
Så derfor vil jeg gerne have lov til at sige, at her gør ordføreren jo også opmærksom på, at det vil stige helt gevaldigt, hvis man gav maksimalprisen fri.
Så ville der ske lige nøjagtig det, at det koster 1 mio. kr. mere for en lejlighed og for en beboer at flytte ind.
Det vil altså sige, at mellemindkomster og lavindkomster slet ikke kommer i nærheden af en andelsbolig.
Preben Bang Henriksen (V), 2015-05-06:
Ordførerens partifælle, ministeren, kendte ikke til sorte penge i den her forbindelse, altså handel af boliger.
Der har ikke været retssager om det, sagde han, og det kan jeg kun give ham ret i at der ikke har, for i 1683 fik vi Danske Lov, som forbød aftaler i strid med lov og ærbarhed, og derfor har domstolene sådan set siden da afvist retssager om sorte penge og returnering af sorte penge og lignende, så det er såmænd meget enkelt.
Men ligesom ministeren er ordføreren jo en god og jordbunden mand, og derfor vil jeg også godt spørge ordføreren: Benægter ordføreren ligesom ministeren, at der florerer sorte penge på det her marked, og synes ordføreren egentlig, at det er en ideel retsstilling, hvis det er tilfældet?
Og igen, hvis det ikke er ideelt efter ordførerens mening, hvad synes ordføreren så man skal gøre ved den her form for prissætning?
Jan Johansen (S), 2015-05-06:
Jeg har jo også hørt – også i salen her – at nogle af de ordførere fra Venstre, der har talt, kender rigtig meget til sorte penge på andelsboligmarkedet.
Jeg kender ikke så meget til det, men jeg har hørt om det.
Det er måske, fordi jeg ikke færdes i de kredse, der kan betale så mange sorte penge.
Det ved jeg ikke.
Det er et spørgsmål, jeg stiller mig selv.
Men jeg vil gerne sige, at fordi nogle f.eks. arbejder sort – det ved vi jo også sker – går man ikke hen og lovliggør det og smider det hele væk og siger: Jamen så slipper vi hestene løs, og så kan alle arbejde sort.
Det er jo det samme, vi gør her, hvor vi siger: Jamen det er rigtigt, at det godt kan være, der er nogle, der betaler penge under bordet, men det er der jo en lovgivning der gør op med.
Og når vi ikke har nogen sager, der er anmeldt endnu, kan vi jo ikke gøre ret meget ved det andet end at sige, at der er nogle, der postulerer det.
Men kom med beviserne, så lad os tage fat i det.
Der er lavet en lovgivning i 2005.
Så lad os se, om den ikke er retningsgivende, eller om der skal ske noget på det område der.
Lars Dohn (EL), 2015-05-06:
Tak til ordføreren.
Jeg vil da gerne spørge, om ordføreren vil være med til at arbejde for, at vi også inden for andelsboliglovgivning får en stramning af de her ting, sådan at den usikkerhed, der måtte være om sorte penge, penge under bordet, kan blive elimineret.
Karina Adsbøl (DF), 2015-05-06:
Ja, det vil vi bestemt.
Dansk Folkeparti har jo tidligere haft et beslutningsforslag netop om en dusørbestemmelse på lejelovsområdet, så det er bestemt noget, vi gerne vil se nærmere på.
Jeg tænker også, at det kunne være interessant at lave en stikprøveanalyse på det her område for ligesom at få et overblik over, hvor grelt det er.
Det er rigtig svært på det her område, det har vi også set på hele lejeområdet, at bevise de her, kan man sige, penge under bordet, men det er bestemt noget, vi skal sætte ind over for, og det vil vi gerne være med til at finde løsninger på.
Lars Dohn (EL), 2015-05-06:
Så er det jo en sag for retssystemet, og så kommer det an på, om retten tror på det, som den, der anmelder, siger.
Men det kunne godt være, at vi skulle finde et bedre system for det, og jeg kan forstå, at Dansk Folkepartis ordfører også er indstillet på, at vi skal have klapset banditter i habitter af, ligesom vi har gjort det på lejelovsområde.
Jeg går ud fra, at Venstre også er med på at få løftet de her problemstillinger, når nu deres forslag bliver nedstemt.
Karina Adsbøl (DF), 2015-05-06:
Tak for det.
Hr. Lars Dohn sår lidt tvivl om indholdet af min ordførertale, og derfor vil jeg da bare gentage det, jeg sagde, nemlig at vi ikke er for den del af forslaget.
Men vi sagde også, at vi mangler en gennemsigtighed på området, heriblandt uvildige analyser, altså en helt uvildig analyse i forhold til det, for der er store interessenter på det her område.
I Dansk Folkeparti vil vi gerne se på det med penge under bordet, for det har vi kæmpet imod i forhold til lejelovgivningen, og det ved ordføreren også godt.
Så jeg synes ikke, ordføreren skal skabe usikkerhed om, hvad Dansk Folkeparti mener om det her beslutningsforslag.
Lars Dohn (EL), 2015-05-06:
Jamen Realdanias Boligøkonomisk Videnscenters chef har jo været ude i dag og – som jeg lige husker det – sige, at han er enig i, at der vil ske en voldsom prisstigning.
Så jeg tror ikke, at Dansk Folkeparti kan få ret meget mere information, end at ministeren offentliggør DREAM-undersøgelsen, altså de to undersøgelser, og det vil jeg også opfordre ham til at gøre.
Karina Adsbøl (DF), 2015-05-06:
Nu tænker jeg, hvad det her angår, ikke bare på prisen; det er der også flere, der har været ude at sige.
Men der er jo også flere, bl.a. Andelsbasen og Andelsboligforeningernes Fællesrepræsentation, der har været ude at sige, at de godt forstår vores position i forhold til det her med den eksisterende viden på området.
Det kan godt være, at ministeriet har lavet en analyse, og at de har regnet noget ud, men det er ikke sikkert, at det så helt passer, når man tjekker det igennem.
Jeg tænker, at vi mangler at få uvildigheden belyst, og så tænker jeg også, at vi skal have lavet nogle stikprøver i forhold til netop det med dusørbestemmelsen.
Men vi er ikke for at sætte markedet frit, og det har jeg tydeliggjort.
Lars Dohn (EL), 2015-05-06:
Stikprøveundersøgelser kunne være fint.
Vi har jo set, hvordan ejendomsmæglerbranchen har lidt svært ved at overholde reglerne i forbindelse med at bestille firmaer til energirapporter og andet.
Så jo, tillid er godt, men kontrol er bedre.
Sådan er det i nogle sammenhænge.
Så lad os gå videre ud ad det spor, og lad os så få boligministeren til at fremlægge de to beregninger, så der ikke er noget at holde skjult.
Jeg mener ikke, der behøver at være nogen grund til at gøre det, så lad os derfor få tingene frem i lyset, og lad os diskutere det i åbenhed.
Louise Schack Elholm (V), 2015-05-06:
Mener hr. Lars Dohn, at det er et problem med de her mængder penge under bordet, som jo så tydeligvis foregår på andelsboligmarkedet?
Mener hr. Lars Dohn, at det er et problem, at folk betaler penge under bordet og føler sig nødsaget til det?