runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-06-11:
Jamen jeg tror, at det er hr. Frank Aaen, der må huske tilbage på forhandlingerne, som hr. Frank Aaen har haft med finansministeren om finansloven.
For det var der, at regeringen valgte ikke at oprette ordningen, og jeg har i hvert fald ikke set en helt færdig model for, hvordan regeringen havde tænkt sig at gøre det.
Det ved jeg ikke om hr. Frank Aaen har, men hr. Frank Aaen kan vel ikke være overrasket over, at en ordning, som vi selv indførte og har rost til skyerne, synes vi var en rigtig god idé at få genindført.
Jeg tror, vi alle har mødt masser af håndværkere, masser af små og mellemstore virksomheder, der har sagt, at boligjobordningen har været rigtig, rigtig god.
Vi har også modtaget det klare budskab, at ordrebøgerne blev meget, meget tynde efter den 1. januar, hvor ordningen ophørte.
Så derfor er vi jo glade for, at boligjobordningen genindføres, og at det er meddelt, at det er med tilbagevirkende kraft, så der ikke er nogen, der skal gå og vente.
Folk skal bare gribe knoglen og få bestilt en håndværker, og så kan fradraget rulle ind.
Frank Aaen (EL), 2013-06-11:
Det er korrekt, at vi besluttede, at man skulle ændre ordningen.
Men det ændrer ikke ved, at der lå en gammel ordning, som blev lavet i VK-regeringens tid, og så lå der et forslag om en ny ordning, som var mere målrettet det grønne.
Når man nu vil genindføre en boligjobordning, hvorfor tog man så ikke den grønne variant i stedet for at tage den gamle?
Det forstår jeg ikke.
Og så må vi jo undersøge det der med sommerhuse i Frankrig i løbet af udvalgsarbejdet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-06-11:
Til den sidste del vil jeg sige, at jeg tror, det står i lovforslaget, at man vurderer, at det vil være i meget, meget begrænset omfang.
Men i forhold til at der i forbindelse med fradraget ikke må gøres forskel på boliger, som danskere har, hvad enten det er i Danmark eller i andre EU-lande, så er det en sideeffekt, og jeg kan da sagtens give hr. Frank Aaen ret i, at det havde været rart, hvis vi helt entydigt kunne målrette indsatsen mod Danmark.
Det kan vi ikke, men jeg kan forstå på bemærkningerne til lovforslaget, at det vurderes, at det vil være i yderst, yderst beskedent omfang.
Til det første spørgsmål, hr. Frank Aaen stillede, må jeg sige, at det forstår jeg simpelt hen ikke.
For hvis ikke jeg husker meget galt, var det en del af finanslovsaftalen med Enhedslisten, hvor man ikke gennemførte det, der stod i regeringsgrundlaget om, at man ville lave sådan en grøn pulje.
Jeg tror, at læren fra de her renoveringspuljer er, at det let bliver meget bureaukratisk, bøvlet og papirtungt, og at det kan give en stop and go-effekt på grund af spørgsmål om, hvor hurtigt man skal søge, og hvad der sker, når puljen er opbrugt.
Men jeg tror, hr. Frank Aaen skulle rejse spørgsmålet over for sig selv, for jeg mener, det var en del af en finanslovsaftale, at regeringen valgte ikke at gennemføre det.
Frank Aaen (EL), 2013-06-11:
Der lå jo et andet forslag på bordet fra den nuværende regering, nemlig at der skulle laves en grøn boligjobordning, hvor man altså skulle kunne gå ind og stille krav til, at det, der blev givet støtte til, var at lave energiforbedringer eller andre ting, der er til gavn for miljøet.
Det skrottede man åbenbart og tog i stedet for den gamle ordning, hvor der gives støtte, lige meget om det er til en carport eller et køkken, eller det måske endda er til noget, der er med til at øge forureningen fra den pågældende bygning.
Hvorfor valgte man ikke den grønne ordning?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Er det ikke ret uklogt, at man har lavet en støtteordning, der giver mulighed for, at man også kan få renoveret sit sommerhus i Frankrig?
Frank Aaen (EL), 2013-06-11:
Nu har der lige været en behandling af et forslag, der gør, at virksomhederne kan få lov til at svine mere, end de gjorde i forvejen, og slippe billigere fra det, men lad det nu være.
Når nu man indfører en ordning, som man selv har sagt koster 1,5 mio. kr. pr. arbejdsplads, og som dermed er en enorm kostbar beskæftigelsesindsats, hvorfor tog man så ikke og strammede kravene til, hvad der kunne gives støtte til, herunder strammede kravene, så der kun kunne gives støtte til ting, der forbedrede klimaet og miljøet?
Det forstår jeg stadig væk ikke.
Thomas Jensen (S), 2013-06-11:
Hovedformålet med at genindføre håndværkerfradraget har været at skabe arbejdspladser her og nu.
Det er en velkendt ordning, og der ligger også noget andet i de her ordninger.
Det er jo ikke første gang, vi her i Folketinget laver nogle ordninger, der har det her beskæftigelsesfremmende aspekt.
Der var jo ordningen med renoveringspuljen tilbage i 2009.
Der synes jeg at det er væsentligt at se på, at teknikken bag ordningerne, når man tager sådan nogle redskaber her i brug, også er på plads.
Som jeg sagde før – og det vil jeg godt gentage – stiller den her håndværkerordning ikke hindringer i vejen for, at folk også godt kan bruge den til at sikre, at man også laver noget, der hjælper med til at nedbringe energiforbruget, og som på den måde medvirker til, at vi får et grønnere Danmark.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-06-11:
Tak for bemærkningerne.
Det er rigtig nok, som hr. Ole Birk Olesen sagde, at når vi har lagt vægt på at genindføre boligjobordningen, hænger det meget sammen med, at vi også i den her plan ønsker at tage initiativer, der sikrer mere beskæftigelse på kortere sigt.
Tidligere i dag har vi jo diskuteret andre tiltag, som – det må vi erkende – har en virkning på længere sigt, og det er også vigtigt.
Men vi har også fundet det rigtigt med initiativer, der på kort sigt løfter beskæftigelsen, og her er der tale om de offentlige investeringer, nedrivningspuljen i landdistrikterne, som også er en del af den her plan, den almene sektor, som får et løft med hensyn til investeringer, og så også boligjobordningen.
Man kan selvfølgelig diskutere, om det, som hr. Frank Aaen påstod, er en meget dyr ordning.
Det kan man sige at det er – det afhænger af, hvor meget såkaldt dødvægt der er i den, og det var hr. Ole Birk Olesen jo også inde på i sit indlæg.
Reaktionerne ude i samfundet på det her har været meget positive, så derfor tror jeg ikke, der er tvivl om, at det har haft en stimulerende effekt på specielt håndværkerbranchen, således at mange almindelige håndværkere, svende og lærlinge enten kan beholde deres job eller få et job.
Det tillægger vi faktisk stor vægt i regeringen.
Så derfor er jeg glad for den positive behandling af det her lovforslag.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-06-11:
Vi støtter forslaget hundrede procent, først og fremmest fordi vi er en del af aftalen, men også fordi det er en copy-paste af et konservativt forslag, som vi selv lancerede for 4 år siden under VK-regeringen.
Det var et forslag, som vi gennemførte sammen med Dansk Folkeparti, og som skabte tusindvis af arbejdspladser i byggesektoren, og som konverterede sort arbejde til hvidt arbejde.
Og i den situation, vi har nu, hvor vi har så højt et skattetryk i Danmark, hvor vi har så høje skatter og afgifter, er boligjobplanen med til at sikre, at man simpelt hen får flyttet sort arbejde over til hvidt arbejde, og det giver reelt beskæftigelse for mange mennesker.
At man så kunne forestille sig en anden verden, hvor der ikke var så høje skatter og afgifter, så der ikke var brug for en boligjobplan, er så en anden ting, men i den virkelighed vi lever i i dag med det afgiftstryk, vi har, er boligjobplanen en medvirkende årsag til, at trængte håndværkere kan få ordrer ind, at man kan ansætte svende, at man kan få lærlinge og elever ind i virksomhederne, så det skaber en god fødekæde for håndværkerbranchen i Danmark.
Vi er selvfølgelig også for den anden del af forslaget om skattekreditter, men vores hovedsigte er boligjobplanen, som vil være medvirkende til, at håndværkerbranchen og byggesektoren også vil komme igennem den gevaldige krise, der har været i Danmark siden efteråret 2008.
Så Det Konservative Folkeparti kan tilslutte sig forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-06-11:
Med lovforslaget, som nu er det sidste skatteforslag fra vækstplanen, vil man forlænge boligjobordningen med skattemæssige fradrag for lønudgifter til hjælp og istandsættelse i hjemmet, og man vil forhøje en skattekredit for forsknings- og udviklingsaktiviteter i virksomhederne.
Vi har det i Liberal Alliance sådan, at vi altid stemmer for lavere skat i et land som Danmark, som har verdens højeste skatter.
Men når det er sagt, må vi sige, at man kunne have anvendt de samme penge bedre til andre og bedre skattelettelser end dem, man nu anvender dem til.
Skatter, der ødelægger strukturen i det danske samfund, skaber dårlige incitamenter til at yde en ekstra indsats og skaber dårlige incitamenter til at investere i holdbar produktion, kunne man have lettet.
Vi tror ikke på, at dansk økonomi er bedst tjent med, at politikerne styrer borgernes og virksomhedernes penge hen til nogle bestemte områder i håb om, at politikerne er bedre til at skabe vækst og beskæftigelse, end borgere og virksomheder selv er.
Lad mig lige sige noget om boligjobordningen: Det, som boligjobordningen gør, er ikke, at den skaber beskæftigelse i Danmark.
Den rykker beskæftigelse.
Den rykker beskæftigelse fra, at borgerne så ikke bruger deres penge på nogle andre forbrugsmuligheder, men i stedet rykker dem over til boligforbrugsudgifter, fordi der dér er et fradrag modsat de andre steder.
Så tabes der beskæftigelse der, hvor borgerne ellers ville have brugt pengene, men der vindes selvfølgelig beskæftigelse i byggeriet.
Ordningen rykker også beskæftigelse gennem tid.
Fordi boligjobordningen udvides med 2 år indtil 2014, vil der være nogle mennesker, som ellers ville have udskudt deres istandsættelse af boligen til 2015 eller 2016, som fremrykker det og istandsætter deres bolig med det samme i stedet.
Det giver selvfølgelig den siddende regering en mulighed for at prale af, hvor meget den har øget beskæftigelsen, men det går jo ud over beskæftigelsen for den efterfølgende regering, hvor pengene er brugt.
Jeg forstår godt, at den siddende regering smiler over det og synes, det er glimrende, at de borgerlige partier vil hjælpe den med at udvide beskæftigelsen på vegne af den beskæftigelse, som vil være, når en ny regering tager over.
Men jeg synes ikke, at de borgerlige partier burde have hjulpet regeringen med det.
Men som sagt: Det er nogle hensyn, som står ved siden af et andet hensyn.
Dette hensyn var hensynet til lavere skat, og det støtter vi, og derfor støtter vi det her forslag.
At den lavere skat med fordel kunne have været anbragt andre steder end det her, må vi så tage med, fordi det var det, som de andre partier ville.
Frank Aaen (EL), 2013-06-11:
Vi er selvsagt i Enhedslisten også meget optaget af, hvordan man kan skabe mere beskæftigelse, og synes også, det er i orden, at man bruger offentlige midler til at opnå det.
Men vi har også altid haft den opfattelse, at når man går ind med støtte, så bør man også sikre, at den er målrettet, f.eks. til at forbedre miljø og klima.
Og det er det, vi kritiserer i den boligjobordning, vi diskuterer i dag – nemlig at man ikke har fastholdt den målsætning, der i virkeligheden var aftalt med Enhedslisten, om, at hvis man skulle genindføre noget, der lignede en boligjobordning, så skulle den have et meget klart, skarpt grønt sigte.
Der blev godt nok sagt af en ordfører, at det ikke forhindrer, at dem, der vil lave en forbedring af deres hjem, gør det for at forbedre klima og miljø, og det er jeg enig i, men det, vi kritiserer, er, at man ikke stiller som en forudsætning, at det sker.
På den måde ligger boligjobordningen, som den nu foreligger, i forlængelse af nogle andre tilbageskridt for miljøet.
Et tilbageskridt sker ved, at man lemper nogle af de afgifter, der skulle få erhvervslivet til at spare på forureningen.
Et andet tilbageskridt ligger i, at man afskaffer lastbilafgiften, som var aftalt med Enhedslisten, og hvor man skulle lægge en afgift på lastbilkørsel pr. kilometer for at sikre, at vi i højere grad fik flyttet transport fra lastbiler, der forurener, over til mere miljøvenlige transportformer som tog og skib og andre.
Vi er også utilfredse med, at man gik den vej på det område.
Det er ikke sådan, at vi siger, at det absolut er en lov, vi vil stemme imod.
Det har vi faktisk ikke taget stilling til endnu, men vi har det bare sådan, at vi synes, det er meget dårligt at bruge så mange penge, som tidligere er beregnet til 1,5 mio. kr. pr. job, på noget, der ikke er mere målrettet til at gøre noget for miljøet og klimaet og på den måde heller ikke er med til at give den vision, der ligger i at kunne støtte ting.
Det er jo sådan, at når man støtter ting, der bringer udviklingen i en bestemt god retning, som resten af verden også skal videre i – nemlig at spare omgivelserne og verden for en masse forurening – og hvis man prøver at bruge de penge, vi har i Danmark, til at målrette den udvikling, så er vi også med til at skabe en konkurrenceforbedring i det lange løb, som gør, at vi kan producere og sælge nogle produkter, som andre også kan have gavn af og gerne vil købe.
Det har man så desværre afstået fra.
Det beklager vi.
Men selvfølgelig er vi glade for, at der bliver skabt noget beskæftigelse.
Mette Boye (SF), 2013-06-11:
Tak for det.
Boligjobordningen blev som bekendt indført pr. 1. juni 2011 som en midlertidig forsøgsordning med skattemæssigt fradrag for hjælp og istandsættelse i hjemmet og sommerhuset.
Den gav alle over 18 år ret til fradrag på op til 15.000 kr. årligt.
Oprindelig skulle ordningen løbe til udgangen af 2013, men som led i aftalen om finansloven for 2012 blev forsøgsperioden forkortet med 1 år.
Nu forlænger vi den altså endnu en gang til udgangen af 2014.
Erfaringerne har vist, at reparation og vedligeholdelse udgør langt størstedelen af de indberettede fradrag.
Familier, der skal have malet eller tapetseret, vælger nu at få en maler til at gøre det frem for at bruge den sparsomme fritid på at gøre det selv.
Ordningen giver også mulighed for at udskifte vinduer, tag og isolere huset, hvilket jo også gavner miljøet.
Dem, der har ønske om at få sat køkkenet i stand, gør det måske nu frem for om et par år, også selv om økonomien er stram.
Nogle af de opsparinger, der trods alt er rundtomkring på de private bankkonti, kommer måske i spil.
I samspil med den grønne boligkontrakt vil ordningen desuden kunne fremme energirenoveringer.
Med den grønne boligkontrakt vil boligejere nemlig i ét tilbud kunne få samlet rådgivning, projektudarbejdelse, kontakt til en finansieringsinstitution, tilbud fra byggefirmaer osv., og man sparer dermed boligejere for en masse bøvl og besvær.
Det, at der kan ydes fradrag til serviceydelser gennem boligjobordningen, kan også betyde job for en gruppe ufaglærte, der står og mangler job her og nu, eller unge, der skal tjene penge, indtil de skal videre i livet, job, der ellers ikke ville blive oprettet, fordi vi hver især ville have taget os af græsslåning, rengøring m.v.
Det er altså rigtige job, der enten ikke ville være blevet oprettet eller ville være blevet udført uden om skattesystemet.
Netop de flere job i en tid, hvor jobåbningerne er begrænsede, er årsagen til, at vi i SF er meget tilfredse med forlængelsen og udvidelsen af boligjobordningen.
Forslaget indeholder også et element om skattekreditter.
Vi udvider den nuværende ordning om skattekreditter for forsknings- og udviklingsaktiviteter, så grænsen for udbetaling af skattekredit udvides.
Dermed får virksomhederne bedre mulighed for at gennemføre aktiviteter relateret til forskning og udvikling.
Det understøtter vækst og innovation.
Forslaget styrker særlig små iværksættervirksomheder i en opstartsfase, hvor forsknings- og udviklingsaktiviteter endnu ikke har betydet flere indtægter.
Netop de virksomheder er en væsentlig drivkraft bag væksten i samfundsøkonomien, men de har i dag tit svært ved at finde den nødvendige finansiering i de første svære år.
Det vil forslaget ændre på, fordi det vil styrke små vækstvirksomheders likviditet og adgang til risikovillig kapital i opstartsfasen, hvor de typisk ikke har nogen indtægter.
SF kan derfor støtte forslaget.
Nadeem Farooq (RV), 2013-06-11:
Tak for ordet.
Nærværende lovforslag, L 216, handler om boligjobordningen og skattekreditter.
Boligjobordningen er indtil videre blevet kommenteret livligt af de øvrige ordførere, og jeg skal lægge mig i slipstrømmen af de positive tilkendegivelser, idet jeg finder, at der er rimelig meget ræson i at genindføre og videreføre boligjobordningen, som jo giver muligheden for at booste beskæftigelsen i især små og mellemstore håndværks- og servicevirksomheder.
Det er der brug for, især i en krisetid, hvor det stadig halter med at få gang i økonomien.
Den anden del af lovforslaget handler om skattekreditter, hvor formålet især er at styrke små og mellemstore virksomheders likviditet i perioder, hvor forsknings- og udviklingsaktiviteter ikke giver indtægter.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-06-11:
Jeg synes, at det her lovforslag, hvor jo den såkaldte grænsehandelspakke udgør den største del af forslaget, viser, at den her vækstplan har mange forskellige facetter.
Der er tale om, at dele af den letter omkostningerne visse steder i erhvervslivet, letter skatter og afgifter andre steder, men i det her tilfælde sådan i særlig grad adresserer de butikker og de erhverv, som kan opleve en særlig hård konkurrence i forbindelse med grænsehandel.
Jeg synes, at det alt i alt er fornuftigt, at vi har gjort det i sammenhæng med alle de andre tiltag i Vækstplan DK.
Så jeg ser frem til, at vi får en grundig udvalgsbehandling.
Det synes jeg ikke er en rimelig beskrivelse.
Selvfølgelig er der altid en fordelingspolitisk diskussion, men det, som jeg synes Enhedslisten bliver nødt til at forholde sig til på et tidspunkt, er: Hvordan vil man sikre sig, at der stadig væk er produktion i det her land?
Er det fuldstændig ligegyldigt, om der er job i den private produktive sektor?
Det er jo et spørgsmål, som Enhedslisten går let og elegant uden om.
Man har tilsyneladende en forestilling i forbindelse med partiets økonomiske politik, at alt handler om at få flere offentligt ansatte, at alt handler om fordelingspolitik, hvorimod job i den private sektor, produktionsjob, er noget, som man ikke rigtig kan diskutere.
Det synes jeg at Enhedslisten bliver nødt til at gå ind og tage mere seriøst.
Det er det, vi adresserer i det her, og hvor vi siger, at det jo ikke betyder, at fordelingspolitikken bliver ligegyldig – selvfølgelig gør den ikke det – men at det ikke er det hele, altså at man også er nødt til at diskutere, hvordan vi får produktionsjob til at blive i det her land, hvordan vi får skabt investeringer i den produktive sektor, hvordan vi får skabt nye job i den produktive sektor.
Per Clausen (EL), 2013-06-11:
Nu havde jeg næsten fortrængt den der skatteaftale fra sidste år; det var jo den, der blev finansieret af alle dem, som er på overførselsindkomster.
Det var den skattereform, regeringen gennemførte sammen med højrefløjen.
Nu gennemfører man så et nyt tiltag, hvor man reducerer nogle energiafgifter, som blev forhøjet for at give skattelettelser til de rigeste danskere.
Dem gennemfører man så ved at finde finansieringen ved mindre velfærd og ved at tage pengene fra kontanthjælpsmodtagere og SU-modtagere.
Jeg hørte godt, at skatteministeren tidligere i dag sagde, at nu var det hele ikke kun fordelingspolitik.
Men det her er jo fordelingspolitik; det er omfordeling til de rigeste danskere fra de økonomisk dårligt stillede danskere.
Og det er desværre den omfordelingspolitik, som skatteministeren står for.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-06-11:
Sådan synes jeg ikke at man kan stille det op.
Altså, beskrivelsen af de afgiftsforhøjelser, som Venstreregeringen gennemførte, er jo korrekt nok.
Vi gennemførte en indkomstskattereform, sidste år, som er finansieret.
Så blev vi enige om, at der er en speciel udfordring i forbindelse med virksomhedernes konkurrenceevne, i forbindelse med det at fastholde og skabe job i Danmark, som vi som regering var nødt til at adressere lidt mere offensivt, end vi har gjort indtil videre.
Så er det rigtigt, at vi siger, at der er en mulighed for at skære lidt af den offentlige vækst og bruge den til at lette forholdene for virksomhederne.
Det skal ses i sammenhæng med, at vi stadig væk mener, at der er mulighed for at få en rimelig offentlig vækst.
Det skal ses i sammenhæng med, at der er sket nedskæring af de militære udgifter.
Det skal også ses i sammenhæng med, at der faktisk er mange uforbrugte midler i kommunerne.
Hvis man ser på 2012, er der omkring 5-6 mia. kr. i kommunerne, der ikke er brugt, og meget tyder på, at man ser lidt det samme billede i 2013.
Derfor er problemet måske ikke så meget de rammer, der er, men mere at få brugt de muligheder, der er ude i kommunerne.
Og den diskussion tror jeg sådan set bliver ret aktuel.
Per Clausen (EL), 2013-06-11:
Det andet, jeg vil spørge ham om, er, om han ikke er enig med mig i, at en stor del af de afgiftsforhøjelser, der er sket af energiafgifterne, faktisk var nogle, som den daværende regering, Venstre og Konservative, havde planlagt at bruge til delvis at finansiere de skattelettelser, man gennemførte for de rigeste danskere, og at det derfor godt kan virke en anelse paradoksalt, at regningen nu sendes videre og går fra velfærden i Danmark og sendes videre til de økonomisk dårligt stillede danskere.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-06-11:
Altså, det er ikke et forslag, jeg har hørt om, men hvis hr. Torsten Schack Pedersen kan præsentere et eller andet columbusæg, som er nyt, så ser vi da selvfølgelig på det.
Men jeg vil da meget nødig stå her og give løfter om, at vi så vil tage det med.
Vi har været meget igennem – det vil jeg sige – men hvis det er et helt nyt columbusæg, som er lagt på det sidste, må vi jo se på det, sådan er det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-06-11:
Ja, jeg kan bekræfte over for skatteministeren, at vi har en aftale, og jeg kan også bekræfte, at der er blevet arbejdet meget på sagen.
Men hvis vi nu bliver præsenteret for en ny vej, som vi ikke har set før, vil jeg bare i al stilfærdighed høre, om skatteministeren så vil se positivt på det, altså hvis vi kan finde en vej ud af de EU-statsstøtteregler, som skatteministeren ganske rigtigt refererer til lægger nogle begrænsninger for, hvad der kan lade sig gøre.
Dem er jeg helt med på at vi skal holde os inden for, men jeg har blot et fromt ønske og vil spørge, om skatteministeren, hvis det viser sig, at der skulle være en vej, så vil være imødekommende.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-06-11:
For at sige det rent ud hænger det jo lidt sammen med, at det drejer sig om to virksomheder, der konkurrerer meget med hinanden her i Danmark, og derfor er det jo svært at tage tiltag, der i særlig grad skal hjælpe den ene af de virksomheder, uden at den anden måske føler, at den kommer til at stå i en dårlig konkurrencesituation.
Det er jo derfor, at vi er nødt til at finde nogle generelle ting, og vi mener, at den investeringsstøtte og det LIFO-princip, som vi har lanceret her, vil kunne afhjælpe det, der kan afhjælpes.
Selvfølgelig er vi altid villige til at se på henvendelser, men jeg går ud fra – og det går jeg også ud fra at hr. Torsten Schack Pedersen er enig i – at vi har en aftale om det her, og at vi skal have det her igennem her i Folketinget efter planen.