runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2009-04-28:
Det havde måske været endnu mere nærliggende at starte helt grænsenært, altså i Tønder og Aabenraa kommuner, der jo grænser op til Tyskland, som de helt oplagte steder at starte.
Ligesom ministeren vil jeg da heller ikke gå ind i detaljerne, i forhold til hvor man skulle have startet »Hold Danmark rent«-kampagnen, blot gøre opmærksom på, at jeg er glad for, at der er sat en indsats i gang.
Vi ser alle sammen frem til, hvad ministerens diskussioner med netop hans tyske kollega vil føre til.
Spørgsmålet er naturligvis også - ministeren får det sagt - at 95 pct. er en ret høj ambition, altså at opnå en returgrad på 95 pct.
Skal vi tolke det derhen, at det er urealistisk, at vi i Danmark kan få returneret 95 pct. af de dåser, som er belagt med pant?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-04-28:
Nej, det synes jeg ikke vi skal, alene af den grund at det retursystem, som vi kender nu, har - som jeg sagde - været i arbejde i ca. 6 år, og derfor kan vi jo sammenligne f.eks. med Sverige, og i forhold til Sverige har vi opnået meget, meget flotte resultater i forhold til indsamlingsprocenten.
Men jeg tror, at det afgørende for hele spørgsmålet omkring affald, og ikke mindst dåser, er, at vi gør, hvad vi kan i forhold til oplysningsindsats og også i forhold til en diskussion generelt om, hvordan og hvorledes man opfører sig.
Det her er jo også et spørgsmål om personligt ansvar.
Men vi har kunnet se, hvor meget vi faktisk over et begrænset antal år har kunnet flytte os, så ja, det er muligt. Så kunne spørgsmålet selvfølgelig være: Hvornår når vi så de 95 pct.?
Det kan jeg så ikke i dag give et helt bestemt årstal for.
Bente Dahl (RV), 2009-04-28:
Mange tak for det.
Jeg er jo glad for hvert eneste tiltag, der kommer på det her område.
Derfor er jeg vældig glad for at høre, at ministeren har en lang række tiltag.
Jeg er også glad for erkendelsen af problemet.
Jeg mener jo, at 16 pct. i naturforbrænding er alt for meget.
Jeg vil høre, om ministeren mener, at det så går hurtigt nok - i hvert fald bare det - med at få ændret adfærden med de tiltag, ministeren har sat i gang, når det nu er hele 16 pct., der ikke kommer ind i retursystemet.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-04-28:
Nej, det går ikke hurtigt nok.
Hvis det gik hurtigt nok, var vi jo ikke i den situation, at vi diskuterede det her problem.
Vi har jo også diskuteret grænsehandelsproblemstillingen.
De tyske dåser i Danmark har vi jo også diskuteret i rigtig, rigtig mange år, uden at vi har kunnet præstere en løsning.
Det er min forventning, at vi i 2009 får løst vores problem omkring de tyske dåser.
Det mener jeg vil være et meget, meget stort miljømæssigt fremskridt at få den sag løst.
Men vi skal selvfølgelig blive bedre.
Jeg synes, at Dansk Retursystem gør en flot indsats.
Jeg er heller ikke et sekund i tvivl om, at det, at vi har fået en lang række private virksomheder, som er gået sammen i den fond, der hedder »Hold Danmark rent«, er et rigtig godt initiativ.
Det er for at sige, at det private erhvervsliv også har en forpligtelse i forhold til nogle af de udfordringer, der kan være på affaldsområdet.
Bente Dahl (RV), 2009-04-28:
Jeg må forstå det sådan, at ministeren har samme opfattelse som jeg, nemlig at det her ikke går hurtigt nok.
16 pct. er stadig væk 16 pct. og alt for meget.
Med de tiltag, der er sat i værk, kunne jeg formode, at det ikke var de rigtige tiltag, så derfor vil jeg spørge ministeren en gang mere, hvorfor ministeren ikke yderligere - oven i de tiltag, der er gjort - kan støtte B 110, som jo sikkert også ville være en afgørende faktor for at få det her til at gå hurtigere.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-04-28:
Det har jo altså været kendt fra, tror jeg, oktober måned i forbindelse med Folketingets åbning, da vi præsenterede lovprogrammet, at råstofloven var på lovprogrammet.
Hvis det var sådan, at man havde meget store følelser for råstoffer - og det forstår jeg man kan have - kunne man jo have stillet spørgsmål i det folketingsår, som vi nu er ved at være færdige med.
Og det gør hr. Steen Gade.
Det erkender jeg sådan set også at hr. Steen Gade gør.
Jeg svarer også på det.
Der er stillet et hav af spørgsmål, også da jeg tiltrådte som minister.
Jeg tror, der blev stillet 15 eller 16 spørgsmål af hr. Torben Hansen for et år siden om råstofloven og om konsekvenserne i forhold til den diskussion, der var tidligere.
Det er alle sammen spørgsmål, som jeg har svaret på.
Det er ikke sådan, at jeg ikke har diskuteret det.
Der har været mange forskellige, som har givet udtryk for deres synspunkter i forhold til, hvordan råstofloven skulle moderniseres og laves om.
Og det er klart, at vi så må sige, at vi ikke kan give alle det, de gerne vil have, for dertil er tingene også modstridende i branchen.
Steen Gade (SF), 2009-04-28:
Men det, jeg spørger om, er jo noget andet.
Jeg spørger om overgangsordningen.
Ministeren, som ikke var minister på det tidspunkt, skal vide, at den daværende minister, sagde til os: Vi administrerer det bare; I kan lade være med at vedtage det, men vi fortsætter bare; vi kører bare, som om intet er hændt.
Det advarede vi imod.
Vi sagde: Man kører ikke bare, som om intet er hændt.
Vi opfordrede til, at man tog drøftelserne med de grønne organisationer og med de andre interessenter og så kom tilbage til Folketinget.
Mener ministeren ikke, at det har været en fejldisposition, at man ikke er kommet tilbage til Folketinget på et andet tidspunkt, langt før end i dag?
Eyvind Vesselbo (V), 2009-04-28:
Har jeg forstået det ret?
Per Clausen (EL), 2009-04-28:
Det er jo i hvert fald et af de elementer, som er fremført som en diskussion i forhold til miljøsiden.
Så der er selvfølgelig forskellige elementer i det her lovforslag, men det, jeg forsøger at sige til hr. Eyvind Vesselbo, er, at jeg sådan set ikke har et udgangspunkt, der handler om, at det her lovforslag indholdsmæssigt er fuldstændig håbløst.
Jeg synes bare, at vi har brug for at få det afklaret, og der er det bare lidt ærgerligt, at det skal gå så hurtigt.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-04-28:
Det tegner godt, synes jeg.
Men det, jeg godt kunne tænke mig at spørge lidt ind til, er jo alle de andre problemstillinger, som vi også har været inde på i forbindelse med debatten.
Hvad med de statslige opgaver?
Kunne man se på, om man kunne friholde dem for afgiften, også bare for at gøre det nemmere, for det er jo lidt af en karrusel, kan man sige?
Jeg går ud fra, at man som miljøminister er meget optaget af, at der ikke sker en yderligere miljøbelastning f.eks. med lastbiltrafik i stedet for, fordi man måske konkurrenceforvrider området imellem land- og søtransporten.
Det gik jo ellers lige så godt, og derfor var det også meget interessant at høre, om ministeren kunne fortsætte.
Men der er en ting, jeg også godt kunne tænke mig at spørge lidt ind til.
Vi diskuterer noget om skibsstørrelser.
Hvordan ser ministeren på det?
Er det en mulighed, at man kunne se på skibsstørrelsen og hvordan den miljømæssige konsekvens er af det, hvilket jeg også spurgte Venstres ordfører om?
Hvis man tager et lille skib og skal fylde det i løbet af 1 time, og man så tager et skib, der er tyve gange større og også skal fylde det inden for 1 time, giver det så en større miljøpåvirkning eller ej?
Findes der nogen undersøgelser om det, sådan at vi måske kan få nogle af de her myter udryddet eller også få rettet loven til, så alle kan leve med den?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-04-28:
Det spørgsmål, der blev stillet, om, hvad det er for vilkår, der er i forhold til indvinding, har jeg jo svaret på over for Folketinget, også på flere spørgsmål, nemlig at det at have et større skib ikke giver et større miljømæssigt aftryk.
Men der, hvor man jo selvfølgelig skal tage hensyn for at sikre, at det ikke måtte ske, er selvfølgelig i de indvindingstilladelser, der bliver givet, og også under hvilke vilkår, man så, om man så må sige, skal opsuge de råstoffer, der ligger på havbunden.
Så jeg er helt opmærksom på, at der kan være ting, der gør sig gældende i forhold til de store skibe, hvor man selvfølgelig i forhold til de indvindingstilladelser, der bliver givet - og det er jo folk, der sidder og har faglig ekspertise, der giver de indvindingstilladelser - tager højde for de her ting, så man ikke laver en miljømæssig forkert beslutning, for det er der jo ikke nogen af os der ønsker.
Steen Gade (SF), 2009-04-28:
Jeg synes godt, at miljøministeren kunne have udvist lidt mere selvkritik, end han gjorde.
Men mit spørgsmål drejer sig om den formulering, som ministeren brugte: at overgangsordningerne ikke har virket tilfredsstillende.
Sådan tror jeg ministeren sagde.
Så er det jo sådan, at overgangsordningerne, som jeg har forstået det, udløb ved udgangen af 2007, og derefter har man så administreret på samme vis som disse overgangsordninger.
Man har altså siden 2007 vidst, at de her overgangsordninger skulle laves om.
Det var vel begrundelsen for, at vi fik forslaget i 2007.
Mener ministeren så - når de nu ikke har fungeret tilfredsstillende - at vi andre havde ret, dengang vi kritiserede miljøministeren, det var godt nok hans forgænger, for at ville fortsætte med at administrere det her i stedet for at lave en lovændring, som så kunne have været ordentligt forberedt?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-04-28:
Jeg mener faktisk, at man har taget den kritik, der blev rejst af L 161, til sig.
Det er jo også det, som jeg reflekterer over her i dag.
Man har lyttet til nogle af de synspunkter, der blev rejst i den forbindelse.
Jeg mener ikke, at det lovforslag, der nu er lagt frem, er et dårligt lovforslag.
Jeg mener tværtimod, at det er et lovforslag, som reflekterer de udfordringer, vi har, i forhold til bedre beskyttelse af vores indvindinger, men som også sikrer, at der kommer mere konkurrence i branchen.
Jeg synes, det er helt klart, at man jo hele tiden skal se på land kontra vand.
Det er sådan set det, spørgsmålet fra hr. Jørn Dohrmann går på.
Det synes jeg da også vi skal diskutere i den udvalgsbehandling, der kommer, og der kan jo også blive stillet spørgsmål i den forbindelse.
Men jeg kan ikke i dag give et tilsagn om, at vi lige laver en løsning, som jeg finder på her fra Folketingets talerstol.
Men jeg er helt opmærksom på, at det er en af de ting, som bl.a. Dansk Folkeparti gerne vil diskutere, og det må vi så tage under udvalgsbehandlingen.
Per Clausen (EL), 2009-04-28:
Det er jo sådan, at regeringen selvfølgelig har skrevet i sit eget lovforslag, at det sikrer miljøet.
Det er vi vant til, det plejer at stå i regeringens lovforslag, men det er ikke altid, at det passer.
Men det, der er problemet her, vil jeg sige til hr. Eyvind Vesselbo, er, at det, vi jo kan konstatere, er, at der er nogle, der siger, at de kan dokumentere, at det, at man f.eks. går over til, at de maskiner, der skal udføre arbejdet, får en større tonnage, er et miljømæssigt problem.
Så er der andre, der siger, at det ikke er noget miljømæssigt problem.
Jeg vil bare sige, at inden jeg kan stemme for et lovforslag, hvor man laver om på noget primært af hensyn til EU-retten, vil jeg i hvert fald være sikker på, at den kritik, der er rejst i forhold til miljøområdet, er uberettiget, eller at vi ændrer lovforslaget, sådan at man sikrer miljøet.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-04-28:
Ja, fordi jeg faktisk meget indgående har stået og forklaret, at der ikke nødvendigvis er nogen sammenhæng mellem at sætte panten op og hvor meget, der kommer retur.
Men derudover vil jeg sige, at det jo ikke er, fordi der ikke bliver gjort noget.
Vi har for et lille år siden givet et tilsagn til »Hold Danmark Rent«, hvor vi er med til at bidrage økonomisk til den organisation og få den løbet i gang.
Så, jo, vi har taget initiativer, som jeg også tror kommer til at have en afsmittende effekt i løbet af de kommende år.
Men vi må sige, at det her også handler om en holdningsændring, som ikke nødvendigvis slår igennem inden for måneder, men hvor der måske skal gå lidt længere tid.
Så jeg er optimistisk på baggrund af de initiativer, vi har taget, men der er brug for at overveje, om der skal tages endnu flere initiativer, for det her problem skal vi gøre noget mere ved for at få løst.
Og det har jeg sådan set også sagt fra den dag, jeg startede som miljøminister, nemlig at det ligger mig på sinde.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-04-28:
Jeg vil bare spørge ministeren, for jeg er meget enig i mange af hans betragtninger, om, hvordan man ellers kunne sørge for, at de dåser, som jo reelt er problemet - de tyske dåser og flasker - bliver omfattet af et krav om, at man skal tage imod dem henne i butikkerne.
For der er det måske, at nogle vil sige, at de ikke rigtigt får nogle penge for at håndtere det, og at de gerne have mere for det.
Hvordan kan vi sikre, at forbrugerne ikke bare får dem retur - ud igen og skal gå til den næste forhandler for eventuelt at få de dåser afsat?
Kunne man lave en eller anden forpligtelse for butikkerne, så de tager imod dåserne uanset hvad, men ikke skal give en krone for dem - altså, så forbrugerne kommer af med dem og ikke skal rende rundt med dem i deres indkøbspose?
Eyvind Vesselbo (V), 2009-04-28:
Hvis jeg mente det, ville jeg jo selvfølgelig stemme for det her forslag.
Jeg mener netop ikke, at det incitament er så stærkt, at det har nogen betydning, for i modsætning til det, som ordføreren siger, viser virkeligheden jo, at når man sætter panten ned, stiger returprocenten.
Det skal man jo så lige kunne forklare i Socialdemokratiet: at det er sådan, det forholder sig.
Hvordan kan man så foreslå, at den skal sættes op, og så sker det samme?
Det er derfor, jeg synes, vi skal holde debatten på sporet, nemlig om det er virkemidlet.
Det har jeg jo ikke nogen videnskabelige undersøgelser for.
Men det, jeg refererer til, er jo den virkelighed, som hr. Per Clausen ofte har lidt svært ved at have noget med at gøre, for det viser sig jo, som jeg har sagt, at da satserne på pant blev sat ned i 2004, havde det ingen betydning - jo, det havde faktisk en positiv betydning for udviklingen i returprocenten - og det må der jo være en forklaring på.
Derfor tror jeg ikke, at det nødvendigvis er sådan, at man skal sætte panten længere ned for at få en højere returprocent.
Det kan være, at den ligger på et meget fint leje, hvor den ligger nu, og hvis ikke den gjorde det, havde vi jo lavet det om.
Per Clausen (EL), 2009-04-28:
Jamen der er jo ikke nogen tvivl om, at hr. Eyvind Vesselbos grundsætning er, at alt er godt, som det er, indtil regeringen kommer med et forslag om at lave det om - så er der et akut behov for at få lavet det om.
Det forstår jeg godt.
Men hr. Eyvind Vesselbo må jo også have lyttet til ministerens redegørelse, og deraf fremgik det jo, at regeringen har gjort mange ting.
Kunne det ikke være sådan, at nogle af alle de mange ting, regeringen har gjort ud over at sætte panten ned, har medvirket til at øge genanvendelsen, samtidig med at pantnedsættelsen måske har en negativ effekt?
Det kunne være, at der indgår mere end ét element og mere end én sammenhæng, når mennesker skifter adfærd.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-04-28:
Jo, man kunne tænke så mange ting, men når alle de der initiativer tilsammen giver en positiv effekt og også vil gøre det i fremtiden, så skal man jo ikke bare sige: Så gør vi mere af det samme.
Nej, så udvikler vi jo netop de virkemidler, der skal bruges i den her sammenhæng, og når tingene har udviklet sig, når vi til en højere returprocent, og det er jo sådan set vores mål.
Det, vi diskuterer her, er ikke, om returprocenten skal op eller ned
jeg tror, at vi alle sammen her gerne vil have den op, og så er det med at finde den rigtige måde at gøre det på.
Så der er slet ikke brug for det her initiativ.
Benny Engelbrecht (S), 2009-04-28:
Jeg vil i hvert fald starte med at give ordføreren ret i - man skal jo starte med at rose - at problemstillingen omkring tyske dåser er ganske stor, og jeg går ud fra, at Dansk Folkeparti i stil med Socialdemokraterne også vil lægge massivt pres på miljøministeren i sagen om de tyske dåser og netop lægge pres, sådan at vi er sikre på, at miljøministerens meget klare løfter, som også er afgivet her i dag, også bliver opfyldt.
Men når det så er sagt, har jeg et lille spørgsmål om især Sverige og deres returgrad.
Er det ikke også muligt, at der kan være en indflydelse i forhold til det tekniske, altså den måde, hvorpå man rent faktisk kan tilbagelevere dåser i andre lande?
Eksempelvis må en dåse i Danmark ikke være bulet eller på anden måde beskadiget, men der har man jo i andre lande systemer, hvorved det er muligt at returnere det og stadig væk få sin pant tilbage.
Det gør jo altså, at det bl.a. er nemmere at fragte dåserne ned til købmanden.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-04-28:
Jo, men altså, jo mere intelligent, jo mere smart man kan gøre det, jo bedre er det; der giver jeg da ordføreren fuldstændig ret i, at man godt kunne lave noget, der sikkert var bedre.
Men jeg må også sige, at vi har et stregkodesystem.
Vi ved jo, at vi, hvis vi smadrer flasken, som vi også har givet pant for, så heller ikke får pant tilbage for den.
Så det kræver vel, at vi alle sammen tager os sammen og - kan man sige afleverer en dåse i hel tilstand eller i så godt som hel tilstand.
Jeg har nu altså prøvet flere gange, at dåsen har haft store buler, og alligevel er det lykkedes at få panten tilbage igen, også her i Danmark.
Så derfor mener jeg helt klart, at det kan lade sig gøre, og det kræver selvfølgelig også, at forbrugerne sætter sig lidt ind i tingene.
Men med hensyn til en anden ting, som hr. Benny Engelbrecht spurgte om, nemlig i forbindelse med de tyske problemer, vil jeg sige, at jeg er helt enig: Vi skal presse på for at få en afklaring, få en løsning, men det er jeg også sikker på at ministeren gør, fordi vi jo i lang tid har presset på for at få en aftale, ikke kun lige siden hr. Benny Engelbrecht er kommet ind i Folketinget, men i de sidste mange år.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-04-28:
Tak for det.
Indledningsvis vil jeg egentlig gerne rose oppositionen for at have fremsat dette beslutningsforslag i Folketinget.
Jeg synes, at det er ganske interessant, og jeg synes også, at det er en helt relevant drøftelse, som vi bør have.
Man kan så diskutere, hvilke midler der skal sikre, at vi opnår det fælles ønske, som vi selvfølgelig har, om at begrænse forureningen med dåser, og at vi får så mange dåser samlet ind som overhovedet muligt.
Jeg synes også, at der er grund til at kvittere for den indsats og det initiativ, som ministeren har taget.
Jeg synes, at det er helt relevant med Hold Danmark Rent-kampagnen, som jo absolut har haft en effekt, og som også er med til at skabe information.
Jeg synes også, at det er helt centralt med en dialog med Tyskland.
Når Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte dette forslag, er det, fordi vi ikke mener, at det er det rigtige middel til at løse problemet.
Vi mener først og fremmest, at skal man finde løsninger på det problem, som de 400 millioner pantfri dåser, som kommer fra Tyskland, udgør, skal det være det dialogspor, som ministeren har valgt over for Tyskland, og som har været der i mange år.
Det er klart, at det er den helt store synder i det her spil.
Det er det, der skal findes en løsning på.
Jeg tror heller ikke, at en øget pant er den rigtige løsning i forhold til grænsehandelen.
Men kan tværtimod frygte, at det tal på 400 millioner pantfri dåser, som kommer over grænsen fra Tyskland, vil stige, ved at vi øger panten i Danmark.
Så synes jeg også, at det er helt centralt, og det er også i forlængelse af det, som Venstres ordfører sagde, at det jo ikke er regeringen, hr. Steen Gade, hr. Benny Engelbrecht eller andre, der går og smider de her dåser, og derfor er det selvfølgelig også et spørgsmål om, at folk tager et personligt ansvar, at folk tager et behørigt hensyn til miljøet og naturen, og at man også den vej rundt holdningsbearbejder den danske befolkning, for det er jo ganske forkert.
Jeg mener også, at det i den her sammenhæng er væsentligt at betone det personlige ansvar.
Så vil jeg egentlig også gerne tage afstand fra de udtryk om den danske detailhandel, som var knap så positive.
Jeg vil henvise til, at den tidligere miljøminister, hr. Hans Christian Schmidt, jo allerede i 2002 indgik en aftale med butikkerne om returautomater, som kan tage imod dåser uden pant.
Det var faktisk et første initiativ, hvor detailhandelen også viste vilje til at samarbejde om den her problemstilling.
Den dialog skal vi selvfølgelig føre videre i den gode ånd og i håb om, at alle butikker kan tage imod de her dåser.
Men hovedproblemet for os er de 400 millioner pantfri dåser, der kommer over grænsen fra Tyskland, og så de mennesker, som ikke tager ansvaret for miljøet og naturen, og som smider de her dåser i naturen.
De skal også i fremtiden tage et personligt ansvar og have en mere hensigtsmæssig tilgang til hele miljøsituationen.
Benny Engelbrecht (S), 2009-04-28:
Mit spørgsmål - for lige at gentage det - handler altså om de dåser, som ikke ender i naturen, men som ryger i den almindelige skraldespand, og dem er der mange flere af end af dem, der ender i naturen.
Vil ordføreren ikke give mig ret i, at når lillemor står i køkkenet og overvejer, om dåsen skal smides i den almindelige affaldsspand, eller om den skal afleveres nede i SuperBrugsen, eller hvor man nu måtte finde på at aflevere sin pant, vil der være et incitament, hvis der også er lidt højere værdi i panten?
Eyvind Vesselbo (V), 2009-04-28:
Jeg synes, at det er en lidt diffus debat, jeg har med ordføreren for forslagsstillerne her, for det, vi skal drøfte, er en forøgelse af panten, altså en fordobling af panten på dåser, og så snakker vi om alt mulig andet.
Det, jeg har sagt i mit indlæg her, var jo, at vi ikke er imod, at man får en højere returprocent, men at vi er imod netop det, som Socialdemokratiet foreslår som midlet.
Så det er det, vi skal diskutere, i stedet for at diskutere alle mulige andre mærkelige ting, som ordføreren kan finde på.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-04-28:
Jeg mener jo, det burde være i de danske købmænds og generelt i de danske lavpriskæders interesse at få en aftale.
Ja, det kan godt være, at man må tage imod nogle tyske dåser, men ved at tage imod de tyske dåser, vil man også være i en situation, så man kan minimere hele spørgsmålet om grænsehandel.
Så der er mange fordele ved, at man får lavet en aftale med de danske købmænd om at tage imod dåserne, men det er klart, at jeg ikke har den aftale på tapetet lige her i dag.
Men jeg har den opfattelse, at der skal laves en aftale med de tyske miljømyndigheder - og det vil være Slesvig-Holsten og den tyske forbundsregering - som skal betyde, at vi får sat fokus på en eventuel pantbelæggelse af dåserne og derved også sikrer, at de penge kan udbetales i Danmark.
Det er den løsning, jeg arbejder på.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-04-28:
Så vil jeg jo bare spørge ministeren, om det ikke vil være oplagt at tage den udfordring op at invitere Coop og alle de andre slyngler ind til bordet og ligesom prøve at sige: Nu vil vi altså gerne have en aftale.
I skal tage imod de her dåser og flasker, så de ikke bare bliver smidt i naturen, når folk kommer med dem.
Var det ikke en opfordring, som ministeren kunne tage imod og sige: Vi inviterer i hvert fald parterne.
Vi kan selvfølgelig ikke garantere, at de vil indgå en aftale, men så har de i hvert fald fået tilbuddet, så de kan vise deres gode vilje på det område?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-04-28:
Med hensyn til det forslag, som hr. Jørn Dohrmann kom med, nemlig at invitere jyske såvel som sjællandske kæder til møde om den her sag, kan jeg sige: Jo, det er en rigtig god idé.
Det er også derfor, at jeg for nogle uger siden skrev til både købmændene og generelt alle dem, der sælger læskedrikke her i Danmark, at det ville være helt naturligt, at vi tager en diskussion om at finde en løsning.
Dem vil jeg selvfølgelig indbyde til en mere konkret snak, den dag vi også ved, hvordan de tyske miljømyndigheder ser på sagen.