runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2012-05-30:
Jeg synes, det er en voldsom påstand, at vi sender folk hjem på dagpenge.
Vi skaber næste år 19.500 arbejdspladser i hele Danmark i produktionsbranchen, i bygge- og anlægsbranchen.
Rigtig meget håndværksuddannet arbejdskraft kommer ud og arbejder, og samtidig gør vi noget, som man med rette har efterspurgt, nemlig gør en ekstraordinær indsats mod social dumping.
Det synes jeg i den grad manglede i den tidligere regerings politik, men lad os bare stoppe med at skælde ud over det og i stedet glæde os over det, vi gør.
Så vi skaber arbejdspladser, og vi bekæmper social dumping – det er et fremragende element i vores skattereform.
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-30:
Ordføreren har flere gange – særlig i sin første runde – nævnt det med, at vi skal have nogle flere arbejdspladser og vi skal sikre flere job.
Det kan jeg kun være enig i, men jeg vil egentlig gerne høre ordføreren, om det så er særlig klogt, særlig vist, at man begynder at lade afgifter på en lang række forbrugsvarer stige og stige.
Man gav dem et ordentligt skrald her med finanslovaftalen med Enhedslisten, og med det her skatteudspil lader man dem også få lov til at stige.
Samtidig er der jo lige kommet oplysninger frem, som fortæller, at hver fjerde øl, som bliver drukket i Danmark, faktisk bliver hentet syd for grænsen.
Og det er jo ikke kun øl, sodavand og slik, der kommer ned i vognen; det er også en spegepølse og batterier og alt muligt andet, når man alligevel er dernede.
Det går ud over detailhandlen og omsætningen, og det giver tabte arbejdspladser.
Vil ordføreren ikke forklare den store visdom i, at man lader afgifterne stige og stige, hvilket betyder, at der er færre job i detailhandelen, fordi omsætningen simpelt hen får en ordentlig en på sinkadusen?
Magnus Heunicke (S), 2012-05-30:
Der er tale om, at vores skattereform er fuldt finansieret.
Nu skal jeg gøre mig umage med ikke at nævne de gode ting, der er i reformen, så det vil jeg prøve ikke at gøre, men de gode ting, som jeg ikke vil nævne nu, som vi gør i reformen, skal jo finansieres fuldt.
Derfor ser vi på, hvor det er, vi kan finde penge til fuldt ud at finansiere de gode ting, jeg ikke vil nævne.
Og hvor kan vi det?
Det kan vi gøre her.
Det er svært at svare, når man ikke vil sige, hvad der er godt i det.
Det er fornuftigt at gøre, fordi det er en lille procentdel af dem, der er over pensionsalderen, der fortsætter på arbejdsmarkedet.
De, der gør det, synes jeg gør noget flot og fint, men det er en lille procentdel, og derfor er det fornuftigt.
Hvis vi ikke gjorde det, ville vi have en situation, hvor det ville være folk med ekstra høje pensioner – de mest velstillede pensionister med ekstra høje pensionsopsparinger – som blev de store vindere af vores reform, og det er ikke dem, denne reform er designet til.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-05-30:
Nu var det ikke nogen nyhed, så hvis der var nogle, der skulle have skrevet det ned som store overskrifter til forsiden, kan jeg sige, at vi jo også har diskuteret det i Berlingske for et par måneder siden, og det var noget, som jeg også nævnte i min første tale i den første runde.
Det er sådan set en opfølgning på den globaliseringspulje, som vi skabte i 2006, hvor vi sørgede for, at vi i fællesskab kunne investere massivt i uddannelse og forskning.
Den aftale udløber her i 2012, og så har vi foreslået, at man fornyer den pulje, bl.a. for nogle af de penge, som vi i fællesskab finder gennem reformer.
Det er jo sådan, at man kan sige, at ambitionerne sætter grænsen for, hvor mange ressourcer der kan blive til rådighed både til nye investeringer i uddannelse og forskning og til andre områder.
Andreas Steenberg (RV), 2012-05-30:
Men det hænger jo overhovedet ikke sammen.
De milliarder, vi får ud af reformerne, har man jo sagt man vil bruge på skattelettelser.
Så kan de jo ikke samtidig bruges på en globaliseringsfond.
Det koster 2 mia. kr. at få uddannet flere, og hvis man så samtidig vil sikre mere forskning og mere brug af teknologi i undervisningen osv. osv., skal der endnu flere penge til.
Og man kan jo ikke bruge dem flere gange.
De her 13 mia. kr., man snakker om, kan jo ikke både bruges til skattelettelser og på en globaliseringsfond.
Hvad vil ordførerens parti bruge de reformmilliarder til: skattelettelser eller uddannelse?
Ellen Trane Nørby (V), 2012-05-30:
Jamen det lyder jo næsten ligesom SF og S, som før valget turnerede rundt med sådan et slogan: »Skattelettelser eller velfærd!«
Nu kan vi så forstå, hvis vi skal bruge den radikale ordførers logik, at hvor de går ind for skattelettelser, må de åbenbart ikke gå ind for velfærd.
Det er jo ikke sådan, tingene hænger sammen.
Der er heldigvis mulighed for, at vi gennem reformer kan sikre et provenu, så vi kan forlænge en globaliseringspulje eller skabe en ny globaliseringspulje, hvor vi i fællesskab investerer målrettet.
Vi har forpligtet os på, at vi skal nå op på en 0,8-procents-målsætning.
Det kræver, at vi i fællesskab finder 9 milliarder eller 8 milliarder med det nye udspil, der er kommet fra Finansministeriet i dag, og det er der jo sådan set ikke noget nyt i.
Vi er sådan set fra Venstres side meget interesserede i, at vi i fællesskab finder de penge, vi kan investere i forskning og uddannelse, for så kan vi nemlig fortsætte den strategiske satsning på uddannelse og forskning, som vi lavede fra 2001 og frem til 2011, hvor vi brugte mere end 18 mia. kr. mere på uddannelse og forskning, end man gjorde før 2001.
Martin Henriksen (DF), 2012-05-30:
Jeg undrer mig lidt over, at hverken statsministeren eller regeringsordførerne, i det her tilfælde for Socialdemokratiet, har talt meget om udlændingepolitikken i dag.
Det forstår jeg egentlig ikke, for regeringen er jo særdeles aktiv på udlændingeområdet.
Man sænker kravet om danskkundskaber i forbindelse med reglerne om permanent opholdstilladelse, man gør det vanskeligt at udvise kriminelle udlændinge, om man har sågar også tildelt dansk statsborgerskab til kriminelle udlændinge.
Magnus Heunicke (S), 2012-05-30:
Det, vi har gjort på integrationsområdet, hvad er det?
Det er at rette op på en politik, der var kommet ud af balance under de sidste år med VKO.
Spørgeren kommer jo fra Dansk Folkeparti, og det var i de sidste år, at Dansk Folkepartis indflydelse på netop dette politikområde til lov til at tage overhånd efter vores smag.
Hvad gør det nye, brede flertal på det her område?
Det gør det, at det genopretter balancen, så Danmark stadig væk har en fair, god, bundsolid udlændingepolitik, og så vi også behandler mennesker ordentligt.
Det er vi stolte af.
Det kan ordføreren spørge om mange gange.
Vi er meget stolte af det.
Martin Henriksen (DF), 2012-05-30:
Jamen det var jo et meget klart svar.
Jeg kvitterer for, at man fra Socialdemokratiets side er stolt af, at man gør det sværere at udvise kriminelle udlændinge, at man er stolt af at tildele statsborgerskab til kriminelle udlændinge, og at man er stolt af, at man har sænket kravene til danskkundskaber hos udlændinge, som ønsker at få permanent opholdstilladelse.
Det synes jeg var et meget klart svar.
Men jeg forstår det godt nok ikke.
Magnus Heunicke (S), 2012-05-30:
Tak for det.
Vi kan godt bruge dagen på at definere hinandens politik.
Jeg skal nok lade være med at definere Dansk Folkepartis politik, og så synes jeg også, det ville være godt, hvis Dansk Folkeparti lod være med at definere Socialdemokraternes politik, især når det drejer sig om spørgsmålet om integration.
Jeg synes, det ville være på sin plads, hvis Dansk Folkeparti holdt sig til deres sine forslag og erkendte, at VKO ikke længere har flertal i den her Folketingssal.
I stedet for kunne man sige, at man så må fremføre sin egen politik og også acceptere, at der er et andet flertal, der vil en anden vej.
Det er jo en markant anden vej.
Det er en vej, som fik opbakning af befolkningen ved folketingsvalget.
Det er jeg stolt over og glad for.
Per Clausen (EL), 2012-05-30:
Jeg synes jo, det er dejligt, at der sniger sig nogle realiteter ind i debatten.
Det vil jeg også prøve på at få der til at gøre, og jeg vil bare spørge hr. Magnus Heunicke, om han ikke efterhånden er nået til den konklusion, at det ville være fornuftigt at tage afsæt i muligheden for at lave en aftale, hvor man nøjedes med at øge forskellen mellem lønindkomster og overførselsindkomster med 0,3 pct. om året.
For det er jo sådan, det er nu.
Forskellen bliver større og større år for år, og jeg mener faktisk, at der var en socialdemokratisk kongres, som vedtog, at det skulle man fjerne, sådan at overførselsindkomsterne fulgte lønindkomsterne.
Men hvis vi kunne tage det udgangspunkt, at vi sagde, at det var sådan, det var nu, og at det ville blive ved med at være sådan i nogle år fremover, ville det så ikke være et langt, langt mere fornuftigt udgangspunkt for en diskussion og en forhandling om en skattereform end det, man har fra Venstres side med de fantasimilliarder, der ligger og ruller rundt?
Magnus Heunicke (S), 2012-05-30:
Når det drejer sig om overførselsindkomsterne, som er det, hr. Per Clausen hentyder til, vil jeg sige, at det for os er vigtigt at sikre, at købekraften set over en årrække ikke bliver udhulet.
Og det bliver den netop ikke.
Det er nemlig sådan, at hvis prisen på en liter mælk eller en pakke rugbrød i supermarkedet stiger, så stiger indtægten for f.eks. dagpengemodtagere tilsvarende, faktisk endda lidt mere.
Hvorfor gør den det?
Jo, det gør den, fordi det er fornuftigt.
For man er ikke arbejdsløs for sjov – man knokler for at finde sig et arbejde.
Så svaret til de mennesker, der er på dagpenge, er, at vi siger: Vi kæmper for at skaffe dig arbejde.
Vi er i gang med at skaffe 19.500 arbejdspladser i den private sektor til næste år.
Og den indkomst, som en overførselsindkomstmodtager har, følger den prisudviklingen over de næste 10 år.
Per Clausen (EL), 2012-05-30:
Vi har allerede nu en ordning, der hvert eneste år øger den forskel.
Og så vil jeg godt spørge hr. Magnus Heunicke: Hvad mener hr. Magnus Heunicke at de 120.000, 130.000, 140.000 mennesker, som til næste år er arbejdsløse, og som så får 2.000 kr. mindre i købekraft, end arbejdsløse har i år, vil kunne bruge det til, at hr. Magnus Heunicke har sørget for, at der er 15.000-20.000 af de arbejdsløse, der er kommet i arbejde?
Det er da dejligt for de 15.000-20.000, der er kommet i arbejde, men hvad med de andre?
Det betyder faktisk, at de ikke vil kunne købe det rugbrød og den mælk, som de kunne købe i år, men at de må købe noget mindre.
Det vil sige, at hr. Magnus Heunicke medvirker til at gøre arbejdsløse, kontanthjælpsmodtagere og førtidspensionister fattigere næste år.
Magnus Heunicke (S), 2012-05-30:
Jo, men det er jo sådan, at når en nation skal ud af en krise – og det skal Danmark – så skal skabes arbejdspladser, men vi er også alle sammen nødt til at yde noget til den fælles kasse.
Det er klart, at havde vi penge nok, så havde vi en anden situation, men den situation er vi jo bare ikke i.
Man kan bare se på overenskomsterne på arbejdsmarkedet.
Hvad er der sket der?
Der er sket det, at man har indgået nogle historisk stramme overenskomster, nogle historisk ansvarlige overenskomster med en meget beskeden vækst i lønnen, så man faktisk vil opleve, at købekraften fremover ikke bliver styrket, tværtimod.
I den situation er det kun rimeligt, kun fornuftigt og kun god logik at sige til overførselsindkomstmodtagerne, at vi må følge op, at vi må vælge den samme vej.
Og det er så det, vi gør.
Til dem, der modtager overførselsindkomster, f.eks. dagpengemodtagerne, vil jeg sige, at stigningen for dagpengemodtagere fra i år til 2022 er på 43.000 kr. Så der er en stigning; man følger med prisstigningerne, endda lidt mere, og derfor er det god politik.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-30:
Ordføreren glædede sig over, at der er to runder.
Jeg må sige, at det gør jeg virkelig også, især på grund af hr. Magnus Heunicke, for hr. Magnus Heunicke ønskede øjensynligt ikke at svare på mine spørgsmål i første runde, og nu har jeg så lejlighed til at stille det samme spørgsmål for tredje gang, for nu har ordføreren jo haft lejlighed til at tænke over det.
Der er gået små 10 timer, og det kunne være, at ordføreren havde tænkt over, hvad svaret var.
Det, jeg gerne vil spørge om, er: Hvorfor?
Hvorfor synes Socialdemokraterne, at folk over en bestemt alder skal betale en særlig høj strafskat i forhold til andre mennesker?
Hvorfor er man gået ind på det her aldersfascistiske spor, hvor det er sådan, at bare fordi man har en bestemt fødselsattest, skal man betale mere i skat end andre?
Det er diskriminerende, det er konkurrenceforvridende, det er uretfærdigt, og det rammer jo netop dem hårdest, der gerne vil gøre en ekstra indsats.
Hvorfor? vil jeg gerne spørge hr. Magnus Heunicke.
Magnus Heunicke (S), 2012-05-30:
Tak for spørgsmålet, vil jeg sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll.
Derfor prioriterer vi lav- og mellemindkomstgrupperne, og så siger vi, at det er dem, der er i den arbejdsdygtige alder, vi prioriterer vi; det er dem, der skal have skattelettelserne.
Det er dem, der f.eks. både får lettelserne i bunden og lettelserne i topskatten – dem, der bliver fri for at betale topskat, fordi topskattegrænsen bliver hævet.
Så må man sige, at når det drejer sig om dem, der er over 67 år, så synes jeg, at det er glimrende med hver og en, der arbejder og har overskud, tid og mulighed for at fortsætte nogle år på arbejdsmarkedet.
Men det er jo altså ikke den største procentdel af dem, der er over 67 år, der arbejder.
Det er jo det, der er sagen, og derfor er vores valg at sige: Jamen så lad os prioritere der, hvor vi får mest effekt på arbejdsmarkedet.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-30:
Jamen det er sådan en logik a la, at hvis man kun tæver tre børn, så er det i orden, for det er ikke så mange, det går ud over.
Jeg synes, det er pinligt, vil jeg sige til hr. Magnus Heunicke.
Nu har jeg spurgt tre gange, og hver gang har jeg fået det samme svar, hvor hr. Magnus Heunicke fortæller om alt det gode, man gerne vil gøre.
Jeg har fattet det gode.
Nu spørger jeg til det dårlige.
Og jeg vil gerne have, at hr. Magnus Heunicke svarer på det her spørgsmål, for ellers sender vi tropperne op at spørge som privatister.
Hvorfor – og kun det spørgsmål, ikke noget andet –
hvorfor er det, at Socialdemokraterne mener, at folk over en bestemt alder skal betale en særlig strafskat, en højere skat end alle andre?
Hvis hr. Magnus Heunicke har tid og statsministeren ikke optager opmærksomheden, vil jeg gerne sige, at det er sådan, at Socialdemokraterne vil lade nogle mennesker betale en særlig, højere skat.
Jeg vil gerne høre om, ikke hvad pengene skal bruges til, men om, hvorfor det er, hr. Magnus Heunicke synes, det er retfærdigt, at de mennesker, der gerne vil yde en indsats, de mennesker, der gerne vil arbejde – netop det, vi har brug for at folk gør – skal straffes særligt.
Forklaring udbedes venligst.
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-05-30:
Mange tak for det, formand.
Fru Pia Kjærsgaard overvejede, om det var værd at stille sig på talerstolen endnu en gang i dag, og der må jeg sige, at jeg er rigtig glad for, at fru Pia Kjærsgaard valgte at tage ordet igen.
For selv om mange dele af talen var gentagelser fra tidligere i dag, undrede jeg mig igen over, at man ikke valgte at fokusere på problemet med social dumping, men at ordføreren igen tog fat i familiesammenføring for børn, starthjælp og alle de andre ting på udlændingeområdet i stedet for at fokusere på det problem, vi i virkeligheden står med.
Jeg håber, at fru Pia Kjærsgaard i den her omgang måske kan hjælpe mig lidt på vej ved at give nogle klare svar på, hvad det egentlig er, Dansk Folkeparti ser som løsninger på den udfordring på vores arbejdsmarked, at der er danskere, der ikke kan komme i arbejde, fordi vi møder unfair konkurrence fra østeuropæisk arbejdskraft, der får en alt for lav løn og er hyret af arbejdsgivere, der simpelt hen ikke spiller efter vores fælles regler.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-05-30:
Jeg synes måske, at det er lige stort nok at tage æren for ligefrem at have opfundet beskæftigelsesfradraget.
Det blev opfundet af Milton Friedman, nobelprismodtager i økonomi fra USA, og indført i USA i 1970'erne.
Men lad det nu ligge.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge – og det er altså ikke ment som et drillespørgsmål, det vil jeg godt lige understrege – om vi nogensinde ser en selvstændig plan fra Dansk Folkeparti, f.eks. en 2020-plan eller en økonomisk plan, der rækker længere ud i fremtiden, en plan, hvor Dansk Folkeparti kommer med nogle selvstændige bud på, hvordan vi løser de helt enorme udfordringer, dansk økonomi står over for, for der er underskud, så langt øjet rækker.
Jeg spørger med oprigtig interesse, for jeg kunne virkelig godt tænke mig at se det.
Jeg synes, det kunne være rigtig interessant.
Pia Kjærsgaard (DF), 2012-05-30:
Det er jeg slet, slet ikke i tvivl om.
Hr. Joachim B. Olsen er et sødt og oprigtigt og godt menneske, så jeg er slet ikke i tvivl om, at det er en oprigtig interesse, og at det ikke har noget med polemik at gøre.
En selvstændig plan – jamen hvis det skal være efter Liberal Alliances model, er det jo meget nemt.
Det er jo meget nemt bare at sige, at der skal fyres så og så mange offentligt ansatte, der skal være så og så mange, der ikke skal betale skat, ingen topskat osv.
Det anerkender vi ikke, og vi respekterer det faktisk heller ikke særlig meget, må jeg så sige.
Jeg synes, det arbejde, vi har gjort igennem 10 år, er fint.
Vi er i opposition, og det har vi sådan set været i 10 år, men vi er endnu mere i opposition nu – vi har jo endnu ikke været i regering, og så er man vel altid i opposition, og vi er i ekstra opposition nu.
Men man skal aldrig nogen sinde, som jeg føler Liberal Alliance er, være i opposition til virkeligheden.
Der bliver det altså besværligt.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-05-30:
Jeg føler bestemt ikke, at vi er i opposition til virkeligheden.
Og den plan indeholdt i øvrigt ikke, at vi ville fyre 40.000 ansatte.
Det var naturlig afgang over 10 år, fordi vi ligesom siger, at vi har verdens største offentlige sektor, og vi kan måske godt klare os med en lille smule mindre offentlig sektor i Danmark.
Men lad nu det ligge.
Men jeg fik ikke rigtig noget svar: Altså, får vi nogen sinde en selvstændig plan fra Dansk Folkeparti, hvor Dansk Folkeparti kommer med nogle bud på, hvordan man øger arbejdsudbuddet osv. for at møde de kæmpestore udfordringer, som Danmark står over for?
Pia Kjærsgaard (DF), 2012-05-30:
Jo, jeg kan godt huske alt det der med naturlig afgang, og at det nok gik af sig selv, og sådan noget.
Det mindes jeg fra fordums tid, og det gik jo slet, slet ikke.
Det blev ikke nogen succes.
Så jeg vil ikke anbefale, at Liberal Alliance, hvis de ønsker at blive et stort parti hen ad vejen, fortsætter ad den vej, men det er jo helt op til Liberal Alliance.
Jeg vil stadig væk fastholde, at det, vi har gjort igennem 10 år, og det, vi gør nu, tror jeg er vores mission, nemlig at vi siger, at det ikke nytter noget, at man begrænser arbejdsudbuddet ved de ting, som man har gjort i forhold til udlændingepolitikken, altså at man lader folk blive hjemme på sofaen, og at det ikke nytter noget, at man bliver ved med at pålægge afgifter og skatter, så der ikke er noget arbejdsudbud overhovedet, så arbejdspladserne forsvinder.
Jeg tror ikke, det er vores mission som det parti, vi er nu, hvor vi ikke er i regering, og hvor vi ikke sidder sammen med nogen regeringspartier, at komme med en målrettet plan.
Det har jeg set andre partier få stor fiasko med.
Altså, vi så det jo bare med S og SF under valgkampen.
Hvad blev der af de 12 minutter og den fair løsning?
Altså, nu vil man endnu mere end de 12 minutter.
Man vil også afskaffe helligdage, hvilket jeg synes er en skandale og en katastrofe.
Nu har man tilsluttet sig tilbagetrækningsreformen, hvilket man sagde man ikke ville.
Man vil også arbejde længere, og det er da synd for den SOSU-assistent og arbejderen, som under valgkampen var noget af det mest nedslidte.
Det kunne jeg godt tale meget længe om, men lad mig give svaret klart: Jeg tror ikke, at man ligesom Liberal Alliance skal forsøge at komme med en plan, som ikke er gennemførlig – eller ligesom Socialdemokratiet for den sags skyld.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-05-30:
Kan Dansk Folkeparti stemme for en skattereform, hvor man har en lavere regulering af dagpengene, kontanthjælpen og førtidspensionen, end man har i dag?
Pia Kjærsgaard (DF), 2012-05-30:
Det er et meget, meget enkelt spørgsmål, som jeg synes er for enkelt til, at man bare kan sige nej eller ja.
Jeg har sagt til regeringen, at vi kommer, og at vi har nogle punkter, bl.a. det med overførselsindkomsterne, som vi synes er et forkert spørgsmål for regeringen at bevæge sig ind på, ganske forkert.
Vi synes, at spørgsmålet om pensionisterne er ganske forkert.
Vi synes, at spørgsmålet om rentefradragsretten er ganske forkert.
Vi synes, at spørgsmålet om grænsehandelen er ganske forkert.
Nu har Enhedslisten, det har jeg bemærket, det med overførselsindkomsterne, og der kunne være andre partier, de borgerlige, som havde det med rentefradragsretten, og de kunne sige til os: Kan Dansk Folkeparti være med til at reducere rentefradragsretten?
Altså, det er jo ikke realpolitik, vil jeg sige til fru Johanne Schmidt-Nielsen, hold nu op.
Det, som fru Johanne Schmidt-Nielsen kommer med, er altså børnehavepolitik.
Det, som er Enhedslistens lod, er, at det er Enhedslisten, der sidder som parlamentarisk grundlag, og det kan man ikke frasige sig, overhovedet ikke.
Jeg synes, man slipper alt for nemt om ved det, og det tror jeg faktisk godt regeringen ved.
Og jeg synes, regeringen skal tage mere fat på det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-05-30:
Fru Pia Kjærsgaards evne til ikke at svare på spørgsmål er imponerende, men det er selvfølgelig også en politiker med mange, mange års erfaring.
Jeg prøver igen, og grunden til, at jeg spørger, er jo, vil jeg sige til fru Pia Kjærsgaard, at det her med, om man skal tage penge fra den fyrede SOSU-assistent, om man skal tage penge fra førtidspensionisten, om man skal tage penge fra dagpengemodtageren, i meget høj grad er realpolitik for de mennesker, det går ud over.
Så vil ordføreren ikke nok give et svar til den arbejdsløse, kontanthjælpsmodtageren, dagpengemodtageren, førtidspensionisten: Kan Dansk Folkeparti stemme for en skattereform, hvor man har en lavere regulering af dagpengene, kontanthjælpen og førtidspensionen?
Jeg vil sige til fru Pia Kjærsgaard, at jeg tror, der sidder en del førtidspensionister og en del arbejdsløse, som rigtig gerne vil have at vide, hvad Dansk Folkepartis holdning er, og om man vil stemme ja eller nej til en lavere regulering.
Pia Kjærsgaard (DF), 2012-05-30:
Jeg ved ikke, hvor klog den ting er.
Nu har vi jo været med i en skatteomlægning med den tidligere regering, hvor man også berørte topskatten.
Jeg ved ikke lige absolut, hvor klogt det er, og hvor meget vi ønsker at gå ind i den debat.
Vi har andre prioriteringer, som jeg synes er meget mere fornuftige.
De ligger ikke til Det Radikale Venstre, men de burde ligge til Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti.
Det er beskæftigelsesfradrag, og det er, at også nogle uden for arbejdsmarkedet får noget ud af det.
Det er nok der, vores prioriteringer ligger.
Rasmus Prehn (S), 2012-05-30:
Jeg vil gerne kvittere for, at fru Pia Kjærsgaard orker at gå på talerstolen og gerne vil ytre sine synspunkter.
Det, der undrer mig lidt, er, at fru Pia Kjærsgaard giver udtryk for, at der slet ikke er sket noget det sidste år, for nu er det kun en skattereform, vi taler om – der er slet ikke sket noget, men samtidig bekymrer hun sig om alle dem, der er arbejdsløse.
Vil fru Pia Kjærsgaard slet ikke kvittere for, at vi har fået en ny regering, som har sat et helt anderledes fokus på beskæftigelsen, på flere arbejdspladser, på at lave en kickstart, der sætter gang i hjulene og skaber flere job, og på bedre uddannelsesmuligheder for de mange, som har brug for det for at få sig en plads på arbejdsmarkedet?