runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2015-04-17:
Tak for det.
Der er allerede blevet redegjort for det, men det er et forslag til folketingsbeslutning om forbud mod, at danske statsborgere og herboende udlændinge rejser ind i Syrien og Nordirak, og der er jo også mulighed for med forslaget, at der kan komme andre lande og områder, hvor man ikke kan rejse ind.
Og så er det også et spørgsmål om at sørge for, at der kommer nogle effektive reaktionsmuligheder ved overtrædelse af et sådant forbud.
Der er og har igennem længere tid været en terrortrussel mod Danmark.
Det tror jeg står klart for alle.
Der er jo desværre personer og muslimske grupper, hvori hadet til alt, hvad der er dansk, stikker rigtig dybt, må man sige.
Deres had blive jo sørgeligt nok en gang imellem omdannet til terror.
Det kan være i Danmark, eller det kan være i udlandet, i forbindelse med at man tager ned og kæmper for Islamisk Stat eller andre terrorbevægelser.
Det skal vi reagere på, og det skal vi tage alvorligt.
Derfor kommer vi med dette forslag fra oppositionens side.
Vi håber meget i Dansk Folkeparti, at vi på et tidspunkt kan få udmøntet det i konkret lovgivning, og jeg synes, det er godt, at justitsministeren er åben over for at kigge på det.
Jeg kunne så godt tænke mig, at man kiggede på det lidt hurtigere.
Jeg synes, det går lidt langsomt i Justitsministeriet med at reagere på det her forslag.
Vi har jo fremlagt en stribe andre forslag fra oppositionens side, som vi også meget gerne så justitsministeren kiggede på, men jeg håber altså, at vi trods alt bredt i Folketinget kan blive enige om på et tidspunkt at implementere det her i lovgivningen, så der ikke bliver nogen tvivl om, at vi slår hårdt ned på folk, der tager til f.eks. Islamisk Stat og ønsker at begå terror og også udgør en forøget terrorrisiko ifølge vores efterretningstjeneste, hvis de vender tilbage til Danmark.
Og vi kan også forhindre, at de helt vender tilbage, hvis de har en opholdstilladelse i Danmark.
Det synes vi fra Dansk Folkepartis side er ganske fornuftigt.
Trine Bramsen (S), 2015-04-17:
Tak for det.
Det er fuldstændig uacceptabelt, når unge på egen hånd tager af sted for at deltage i ulovlige krigshandlinger, og derfor skal vi med alle midler forsøge at stoppe deres udrejse.
Ikke mindst skal vi stoppe de radikaliserede og ekstreme holdninger, der ligger bag ønsket om at deltage i såkaldt hellig krig.
Forslagsstillerne ønsker med dette beslutningsforslag et forbud mod, at danske statsborgere og herboende udlændinge rejser ind i Syrien og Irak, og de ønsker effektive reaktionsmuligheder ved overtrædelse af forbuddet.
Lad mig starte med at konstatere, at det ikke vil være muligt at leve op til den tidsfrist, der er angivet i forslaget.
Men når det er sagt, vil jeg sige, at vi Socialdemokrater som nævnt er meget indstillet på at stoppe de mennesker, der tilslutter sig ekstremistiske kamptropper i eksempelvis Syrien eller Irak, og det var også på den baggrund, at vi sidste år præsenterede et forslag, der skal sikre, at danske statsborgere kan få frataget passet, hvis der er mistanke om udrejse med dette formål.
Forslaget skulle sikre, at udenlandske statsborgere ikke kan opnå indrejse i Danmark, hvis de har været af sted.
Det forslag er vedtaget, det fungerer allerede, vi har set den første, der har fået inddraget sit pas.
Samtidig er vi Socialdemokrater også åbne over for et mere generelt indrejseforbud i forhold til Syrien og Irak, og som det fremgår af regeringens udspil »Et stærkt værn mod terror« fra februar 2015, undersøger Justitsministeriet aktuelt, i hvilket omfang det er muligt at realisere det forslag i form af lovgivning.
Det må trods alt være i alles interesse, at det juridiske grundlag og en praktisk model for håndtering af indrejseforbuddet er på plads, før vi vedtager det.
Lad mig gentage, at vi Socialdemokrater på det kraftigste tager afstand fra alle de mennesker, der tilslutter sig radikaliserede grupperinger, og som tager af sted til krig i bl.a. Syrien og Irak.
På vegne af Socialdemokraterne, Radikale, SF og Enhedslisten skal jeg meddele, at vi ikke støtter forslaget her.
Martin Geertsen (V), 2015-04-17:
Tak for det.
Baggrunden for dette beslutningsforslag, som er fremsat af De Konservative, Liberal Alliance, Dansk Folkeparti og Venstre, er jo den tydelige trussel, vi ser, fra radikale islamister i Danmark, i Europa i det hele taget, i Mellemøsten, ja, næsten hvorhen man end ser.
Vi ved bl.a. fra Politiets Efterretningstjeneste, at et besøg og optræning i terror i de her konfliktzoner i Syrien og Irak får truslen til at stige hertillands.
Jeg gør mig sådan set heller ikke nogen forhåbninger om, at et forbud mod at rejse ind i og opholde sig i Syrien og Nordirak, eller for den sags skyld i andre krigshærgede og terrorhærgede områder, vil forhindre alle i at rejse af sted.
Men vi skal også efter vores opfattelse bruge så bred en palet som muligt for at minimere risikoen for terror i Danmark.
Forskellen på det forslag, der er fremsat her, og så de forslag, der er kommet fra regeringens side, og som vi i øvrigt har bakket op om og har stemt for, er, at vi, som det ser ud i dag, kun har en meget lille mulighed for at sanktionere danske statsborgere eller mennesker på ophold her i landet, der så at sige smyger sig uden om forebyggelse, pasinddragelse og andre gode tiltag og alligevel rejser af sted med det formål at modtage terrortræning og deltage i krigs- og terrorhandlinger.
Og et forbud mod at opholde sig i terrorzoner i f.eks. Syrien og Nordirak ville jo give myndighederne en mulighed for at rejse tiltale mod og straffe personer, der uden forudgående myndighedstilladelse opholder sig i de pågældende områder.
Vi lægger så i forslaget her op til en strafferamme på op til 6 års fængsel for danske statsborgere, som uden forudgående godkendelse opholder sig i de på forhånd definerede områder.
Naturligvis vil der for danske statsborgere være tale om, at der så vil være en domstolsprøvelse, og det vil der også ifølge det her forslag være mulighed for, når det er mennesker på ophold i Danmark, som bliver ramt af et bortfald af opholdstilladelsen.
Som ministeren er inde på, kan der være en masse udfordringer med det her forslag, og det er jo ikke meningen, at forslaget skal ramme de mange mennesker, som har et ædelt og i mange tilfælde meget prisværdigt formål med at opholde sig i eksempelvis Syrien og Nordirak.
Krigskorrespondenter og nødhjælpsarbejdere skal selvfølgelig ikke forhindres i at udføre deres arbejde, heller ikke, selv om der er tale om Syrien og Nordirak.
Derfor er der heller ikke her lagt op til, at det skal være Folketinget eller en eller anden tilfældig folkedomstol, der skal afgøre, hvem der må rejse hvorhen hvornår.
Det vil vi overlade til relevante myndigheder: Udenrigsministeriet, Justitsministeriet og de to efterretningstjenester, også gerne i samarbejde med andre relevante myndigheder.
Kriterierne for at udstede et forbud skal være objektive, de skal være baseret på en konkret vurdering af forholdene i de pågældende områder, herunder selvfølgelig især risikoen for, at personer, der opholder sig i disse områder, risikerer at udgøre en trussel, når de kommer retur til Danmark.
Mette Frederiksen (S), 2015-04-17:
Jeg forventer bestemt, at vi i regeringen kommer til at tage stilling til det her spørgsmål inden sommerferien.
Martin Henriksen (DF), 2015-04-17:
Tak for det.
Det er rigtigt nok, at det selvfølgelig vil være vidtrækkende for en hel del personer, i forhold til hvad der er gældende i dag, men det er jo, fordi vi mener, det er en ekstraordinær situation og nogle store udfordringer, som vi står over for, når vi taler om at bekæmpe terrorisme og hellige krigere – hvis man kan kalde dem det, for jeg ikke ved, hvad der er så helligt ved dem.
Men det er et ekstraordinært forslag.
Det er dejligt, at regeringen undersøger det, men nu har regeringen jo undersøgt det i et godt stykke tid efterhånden, og på den måde kan man sige, det er en meget grundig regering, for den undersøger mange ting i lang tid.
Men hvornår regner justitsministeren med at man så finder ud af, hvad man mener om oppositionens forslag, altså om det er noget, man kan gå videre med?
Er der en tidsramme, en tidsfrist for, hvornår man er færdig med at undersøge det her?
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-17:
Altså, hvis en offentlig myndighed skal løfte en meropgave, skal man enten tage ressourcerne fra det eksisterende budget, eller også skal man tilføre det nogle nye.
Og så kan man selvfølgelig diskutere, hvornår man får tilført de her nye ressourcer.
Vi siger, at i forbindelse med den her ekstraopgave ved politiet skal de tilføres nogle ressourcer.
Så siger regeringen: Det er vi enige i, men vi tilfører i øvrigt kun halvdelen af det, der måske er brug for, eller to tredjedele – i hvert fald ikke det hele, for vi kender ikke omfanget af den regning, der vil ligge.
Der har vi så et andet syn på det, og det er, at vi ønsker at finde ud af, hvor stor den regning er, og så tilføre politiet de midler.
Og at vi politisk siger til politiet, at de må gøre regningen op, og så betaler vi den, tror jeg sagtens de kan administrere – såvel i deres bogføringssystem som i den politiske virkelighed, som Rigspolitiet og rigspolitichefen opererer i.
Hr. Jesper Petersen skal ikke have ondt af mig.
Jeg kan helt afvise det, han siger.
Jeg er glad for, at vi har haft den her debat.
Det er derfor, vi har rejst den.
Så det skal hr. Jesper Petersen slet ikke have, men jeg siger da tak for medfølelsen.
Et af problemerne er jo, at det, hr. Jesper Petersen siger, simpelt hen ikke er rigtigt.
Vi har i blå blok et politisk ønske om, at vi ikke skal fodre hunden med dens egen hale.
Det er det, man gør med aktstykket.
Der står på side 2, at 50 mio. kr. af de penge, man bruger, kommer fra politiets opsparede midler.
Midler, man kunne have brugt til at bekæmpe udenlandske kriminelle, indbrudstyve og personfarlig kriminalitet, vælger man her at bruge på terrorberedskab.
Der er jo så bare en klar politisk forskel, og det er derfor, man ikke er kommet videre.
Det skulle hr. Jesper Petersen og Socialdemokratiet da erkende i stedet for at foregive, at vi ikke er enige.
Trine Bramsen (S), 2015-04-17:
Hr. Karsten Lauritzen har modtaget et notat fra Justitsministeriet om styrkelsen af beredskabet og overvågningsindsatsen i forbindelse med terroren, og der står – jeg citerer: Rigspolitiet vurderer, at der inden for de afsatte bevillinger kan afholdes de nødvendige udgifter til disse formål.
Kan ordføreren bekræfte, at politiet vurderer, at de her 100 mio. kr. er det, der skal til for at opretholde beredskabet i forhold til terror?
Villum Christensen (LA), 2015-04-17:
Ja, hvis det skal handle om hunde, bliver det jo komisk – det kan jeg godt forstå.
Astrid Krag (S), 2015-04-17:
Men det aktstykke, som I nu er med til at foreslå skal pilles væk, er finansieret.
Det giver ingen mening at stå her og snakke om nye skatter og afgifter i forhold til et aktstykke, der er finansieret ved tillægsbevillingsreserverne i finansloven.
Vi har brug for, at de penge kommer ud at arbejde hos politiet nu.
Det hænger simpelt hen ikke sammen, hvad Liberal Alliances ordfører siger.
Og vi må bare konstatere, at man da i hvert fald er fuldstændig enige om at være fuldstændig uenige om, hvorfor man har fremsat beslutningsforslaget.
Nogle af de andre blå ordførere siger, at det handler om, at så fodrer man hunden med dens egen hale – det er nu faktuelt forkert – og så står Liberal Alliances ordfører og siger, at vi bare skal fodre hunden med hele hunden, og så skal det hele nok gå op i sidste ende.
Altså, hvis det ikke var så alvorligt, ville det næsten være komisk.
Villum Christensen (LA), 2015-04-17:
Vi kan sagtens forestille os, at man i forhold til den kortere og lidt længere bane skal diskutere, hvordan man skal finde penge på det her område.
Men vi vil ikke være med til det, hvis det betyder, at vi skal sætte skatter og afgifter op.
Vi har rigeligt med skatter og afgifter i dette land.
Derfor vil vi gerne se det i en lidt større sammenhæng, og det tror vi også godt kan lade sig gøre.
Vi har forsøgt at pege på nogle ting, men her og nu mener jeg godt vi kan sige, at det her må bredes ud til at være et lidt længere skud i bøssen: Hvad kan vi gøre, for at det holder vand på lidt længere sigt?
Så kan vi få diskussionen bredt og ikke bare i en snæver kreds.
Astrid Krag (S), 2015-04-17:
Jeg tror aldrig nogen sinde, jeg i Folketingssalen har hørt forslagsstillere undsige deres eget beslutningsforslag på så mange forskellige måder.
Og tak til Liberal Alliances ordfører for at levere endnu en ny vinkel på, hvorfor det beslutningsforslag, der er fremsat, i virkeligheden ikke giver mening.
Altså, alle, der var til stede i salen, hørte ministeren sige, at der er behov for nogle penge på den korte bane, og der tager vi nogle nye penge til politiet og afsætter her – det vil vi gøre, og det er så det, I foreslog vi ikke skulle gøre – og så er der en diskussion på den lange bane.
Det har vi alle sammen hørt ministeren sige.
Det er altså et ynkeligt forsvar for et beslutningsforslag at sige, at diskussionen på den lange bane er så vigtig, at man ikke kan forholde sig til, hvad der skal ske på den korte bane.
Derfor skal jeg bare forstå, hvad det egentlig helt præcis er, Liberal Alliance står og siger her i salen i dag.
Mener man, at der er behov for penge på den korte bane, eller mener man, at der ikke er?
Mener man, det kun er relevant at tage den langsigtede diskussion om flere bevillinger til politiet, eller er det også relevant at forholde sig til, hvad der skal ske på den kortere bane?
Villum Christensen (LA), 2015-04-17:
Så må jeg jo gentage det, jeg dristede mig til at sige i min tale, nemlig at det godt kunne være, man kunne gå ind og prioritere – og nu læser jeg op – totalkontrol, hastighedsmålinger, hashrazzia.
Det kunne jo godt være, man kunne skrue lidt op og ned.
Jeg startede med at sige, at verden jo ikke står stille, og man ændrer selvfølgelig sine prioriteringer i forhold til de omgivelser, man er i.
Det ændrer heller ikke ved den omstændighed, at vi har noget kortsigtet.
Og det kortsigtede betyder ikke, at der ikke er penge lige her og nu, men vi ville gerne have diskussionen ind i Folketingssalen, hvor vi også kan diskutere de langsigtede ting, når vi nu ikke er en del af politiforliget.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2015-04-17:
Men problemerne her og nu bliver jo netop kun løst, hvis aktstykket går igennem, ikke hvis hr. Villum Christensens beslutningsforslag fjerner aktstykket og de penge, der ligger på bordet.
Så beskyttelsen af det jødiske mindretal er ud af det overarbejde, som skal udbetales.
Alle de ting, som skal sættes i værk, for at der fortsat kan være tryghed og sikkerhed i vores land, fjerner man pengene til.
Og så siger man: Det har altid konsekvenser, men man må jo prioritere.
Jeg synes overhovedet ikke, vi får svar på, hvad det er, Liberal Alliance så synes der skal prioriteres fra.
Villum Christensen (LA), 2015-04-17:
Naturligvis kan man kun bruge de samme penge én gang.
Det siger jo sig selv.
Og alt, hvad man gør, får konsekvenser andre steder.
Det siger også sig selv.
Men at der tegnes et billede af, at det kun er sort og hvidt, kan jeg ikke forstå.
Men det forhindrer altså ikke, at man kan løse nogle problemer her og nu.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2015-04-17:
Jeg kan forstå på hr. Villum Christensen, at terrorangrebet og de frygtelige hændelser, der skete i København, er et stort bump på vejen.
Det er jo ét udtryk at bruge.
Jeg vil bare forstå det fuldstændig rigtigt: Ordføreren taler om den korte bane og den lange bane, og at man kan gøre andre ting på den lange bane, men at der ikke er behov for at gøre noget på den korte bane.
Det er den korte bane, vi diskuterer i dag.
Det er et udtryk for, at vi fra regeringens side og fra rød bloks side meget gerne vil sikre, at de store ressourcer, der er brugt indtil nu i 2015 som følge af terrorangrebet, ikke kommer til at få store konsekvenser for politiarbejdet i resten af landet.
Det er rigtig vigtigt for Socialdemokraterne.
Men jeg kan forstå på hr. Villum Christensen, at man ikke har samme uro i maven over, om det har konsekvenser for det øvrige politiarbejde, og at det er helt fint nede i ordførerens mave, at de penge findes andre steder i 2015.
Villum Christensen (LA), 2015-04-17:
Det er heller ikke korrekt.
Det, jeg siger, er, at selvfølgelig er det en stor opgave.
For som der også allerede er gjort rede for her i diskussionen, ser det jo ikke særlig meget ud til, at vi på den lange bane kan ligge, hvor vi ligger nu.
Derfor ville vi gerne have diskussionen ind i Folketingssalen og diskutere de her ting.
Men at sige, at det ikke kan lade sig gøre at gøre noget lige nu, forstår jeg ikke ret meget af.
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-17:
Ja, det kan jeg godt bekræfte, men det er jo et politisk spørgsmål, hvorvidt man helt ønsker at friholde politiet for den omkostning, der er i forbindelse med terrorattentatet.
Man kan jo ikke stille rigspolitichefen et politisk spørgsmål.
Jeg tror, at hvis man spurgte rigspolitichefen om, hvad den samlede regning er, så ville det vise sig, at den er større end det, der er svaret.
Jeg tror, jeg henviste til svaret.
Der er jo nogle men'er i det, altså f.eks. for Københavns Politi.
Der er politifolk, som laver bevogtning, og det er jo et par hundrede, sådan har jeg hørt det, og der bliver ingen kompensation til Københavns Politi for de opgaver, man så ikke kan løse, fordi man skal løse den her bevogtningsopgave.
Så jeg kan bekræfte svaret, men det ændrer jo ikke ved, at det er en politisk diskussion, hvorvidt man ønsker helt at friholde politiet.
Det ønsker vi i Venstre og i den øvrige borgerlige blok.
Det er en politisk forskel.
Det skal vi da bare være ærlige omkring.
Trine Bramsen (S), 2015-04-17:
Så ordføreren bekræfter altså, at politiets vurdering er, at det er 100 mio. kr. ekstra til politiet, der skal til for at opretholde et ordentligt terrorberedskab?
Men hvorfor er det så, at Venstre vil have Folketinget til at trække det her forslag tilbage?
Jesper Petersen (S), 2015-04-17:
For det, der sker nu, er jo, at det tager længere tid, fordi Venstre trækker det her i langdrag.
Man modsiger sin formands ord om, at det skal gå hurtigt, og lader en sag tage måneder i stedet for at få den afklaret.
Pengene ligger der.
Det er simpelt hen ikke korrekt, hvad hr. Karsten Lauritzen siger i sit indlæg.
Det, man gør lige nu, er jo at sige nej til 100 millioner nye kroner, som politiets ledelse siger er det de skal bruge, plus det, de har i egen opsparing.
De vil ærlig talt
gerne have, at Folketinget træffer en beslutning, så de kan begynde at bruge de penge.
Så pengene er der, og det er forkert, hvad hr. Karsten Lauritzen siger.
Jeg vil bare igen bede om at få bekræftet, at når den her sag ikke er afklaret og tager længere tid, hvilket gør, at man ikke hurtigt kan føle sig tryggere, så er det, fordi vi nu står her og diskuterer og man ikke siger ja tak til aktstykket i Finansudvalget.
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-17:
Ja, det er jeg helt enig i.
Men det har jo vist sig, at det ikke kunne lade sig gøre, fordi regeringen ikke ville finansiere sin terrorpakke.
Man kan jo ikke bare udskrive regninger og så ikke finansiere dem.
Der har været et utrolig konstruktivt forløb ovre i Forsvarsministeriet, hvor vi har været med til at finde og bruge 400 mio. kr. på forsvarets område – og det er jo derfor, vi er gået med.
Det er den del af terrorpakken, der handler om Forsvarets Efterretningstjeneste.
Det har vi, fordi den del var finansieret.
Men det er, som om der er en anden forståelse af det i Socialdemokratiet.
Der er en eller anden forståelse af, at man kan bruge penge, man ikke har.
Det ser vi på det her område og en lang række andre områder.
Så vi kunne have lavet den aftale lynhurtigt.
Det var jo ikke indholdet, vi var uenige om; det var det faktum, at der ikke var nogen penge, at der ikke var nogen finansiering, og derfor ligger det her aktstykke jo også, som det gør.
Det bringer ikke orden i de kommende overslagsår, fordi regeringen ikke har de penge og tilsyneladende ikke er villig til at finde dem.
Jesper Petersen (S), 2015-04-17:
Det er jo noget værre vås.
Men må jeg lige vende tilbage til et citat.
Kort efter terrorangrebet udtalte hr. Karsten Lauritzens formand, hr. Lars Løkke Rasmussen: »Der er brug for, at vi på Christiansborg ret hurtigt får givet et løft til politiet og efterretningstjenesterne, så vi kan føle os trygge.«
Er hr. Karsten Lauritzen enig med sin formand i, at det er vigtigt med et hurtigt løft til politiet og efterretningstjenesterne, så vi kan føle os trygge?
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-17:
Det kan man jo ikke benægte.
Og jeg er egentlig en smule forarget over fru Camilla Hersoms demokratiske sindelag.
Det er ikke altid, de flytter noget på kort sigt, men på længere sigt er de jo en vigtig del af vores demokratiske samfund, og jeg synes, det er vigtigt at få gjort klart, at regeringen kun vil samle en del af regningen op, hvorimod den borgerlige blok vil samle hele regningen op.
Camilla Hersom (RV), 2015-04-17:
Så vil hr. Karsten Lauritzen ikke bare bekræfte, at det, at man har fremsat det her beslutningsforslag, gør, at pengene kommer senere til politiet, end de ellers ville gøre?
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-17:
Lige nu er der behov for mere end de 100 mio. kr.
Jeg tror, at regningen allerede løber op i mere end de 100 mio. kr. Så der er ikke blot behov for 100 mio. kr., der er behov for mere end de 100 mio. kr.
Det er jo den debat, vi har, og det er den præmis, det er mærkeligt at et seriøst og i øvrigt normalt politivenligt parti som Det Radikale Venstre ikke ønsker at anerkende.
Det undrer jeg mig meget over.
Så vil jeg bare sige til fru Camilla Hersom som et lille kuriosum, at jeg tror, at fru Camilla Hersom ville stille sig op og kritisere Venstre, hvad enten vi havde sagt, at vi ville stemme for forslaget, eller vi havde sagt, at vi ville stemme imod forslaget.
For sådan er det, når man går ind i sådan en debat og beslutter, at man bare vil kritisere sine politiske modstandere, så finder man en måde at gøre det på.
Jeg synes da bare, man skulle glæde sig over, at vi stemmer for aktstykket, og så lægge den der lidt forurettede attitude ned i skuffen igen.
Jesper Petersen (S), 2015-04-17:
Med andre ord ville Liberal Alliance gerne have den fremgangsmåde, der går på, at man skal opsamle en overarbejdspukkel, at der skal være en større sikkerhed omkring jødiske institutioner, at PET skal kunne styrke overvågningen, og at politiets beredskab skal blive bedre.
For sådan mener Liberal Alliances ordfører det er, når han nu har været leder af en offentlig institution.
Så må man bare finde det lidt andre steder.
Så vi skal stille opgaverne, man vil gerne have et bedre terrorberedskab, men vil ikke bevilge pengene.
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-17:
Jo, det gør det, og jeg synes sådan set også, det siger noget om det forløb, vi har haft, hvor regeringen i sit oprindelige udspil siger, at man blot vil tilføre politiet 50 mio. kr. til det øgede beredskab.
Nu er man så endt med at tilføre politiet – tror jeg – 80 mio. kr. til det øgede beredskab.
Det er sket efter et møde, vi havde, hvor der var nogle af os, der satte spørgsmålstegn ved, om det nu var hele regningen, og pludselig blev regningen så lidt større.
Det siger jo noget om, at man ikke kan gøre det op, og det siger noget om, at det ikke er fornuftigt at løfte den her opgave med aktstykket nu, men at man skal vente på, at hele regningen er til rådighed.
Og så vil jeg gerne på Venstres vegne skrive under på en politisk aftale om, at vi selvfølgelig finder de penge, og at vi får løftet den opgave.
Men med den her model får man kun samlet en del af regningen op; det har hr. Peter Skaarup fuldstændig ret i.