runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Brosbøl (S), 2014-10-22:
Det er jo sådan noget, der bliver spurgt ind til i det næste spørgsmål, men vi kan godt tage lidt forskud på glæderne her.
Der ligger ikke noget i det her forslag, som forhindrer, at man fortsat kan afgræsse de her arealer.
Det er der ikke noget forbud imod, heller ikke fremadrettet.
Det, som det her forslag drejer sig om, er, at vi gerne vil sikre de områder, som vi har udpeget som de mest sårbare naturtyper i Danmark, altså der, hvor vi ved, at de truede arter lever, der, hvor vi ved, at vi har med helt særlige naturværdier at gøre.
Der giver det for mig ikke mening, at man sprøjter og spreder gødning, hvilket vi fra forskningsresultaterne ved betyder, at man ser en voldsom tilbagegang i de arter, der lever på de områder.
Så jeg synes, det er en logisk følge, at vi nu tager skridtet fuldt ud med den naturbeskyttelseslov, vi har, og siger, at det må gælde alle § 3-arealerne, at der ikke må sprøjtes og gødskes.
Der er forskningsresultater fra Aarhus Universitet – de har altså lavet den her afvejning – men jeg vil meget gerne vende tilbage til det i form af et skriftligt svar, hvor vi kan gå lidt mere i dybden med, hvad det så er, der ligger til grund for det.
Men jeg synes, det også er vigtigt at huske på, at vi har nogle særlige forpligtelser i forhold til vores sårbare natur.
Vi havde med udgangspunkt i naturbeskyttelsesloven, da vi lavede den, altså nogle undtagelser for visse § 3-arealer, hvor man måtte fortsætte med at gødske, som man hidtil havde gjort.
Det er der, hvor vi, kan man sige, nu tager skridtet fuldt ud og siger, at den natur, der er udpeget som den mest sårbare, har vi altså en særlig forpligtelse til at passe på.
Vi ved, at sprøjtning og gødskning har en meget markant indvirkning på arterne, og derfor er vi klar til at tage det ansvar på os og sikre, at vores sårbare natur bliver beskyttet.
Anni Matthiesen (V), 2014-10-22:
Jeg kunne godt tænke mig, om ministeren kunne komme lidt nærmere ind på de her forskningsresultater, som også bliver nævnt.
Jeg tænker på: Hvor længe har man forsket på det her område?
Har man haft forsøgsprojekter i gang nogen steder?
Og hvad er egentlig belægget for de udmeldinger, som forskerne kommer frem med?
Kirsten Brosbøl (S), 2014-10-22:
Formålet med det her forslag er, at vi sikrer, at de sårbare naturtyper, vi har i Danmark – dem, der er udpeget som de steder, hvor der er nogle helt særlige naturværdier; der, hvor de truede arter lever – ikke bliver udsat for den sprøjtning og gødskning, som vi ved fra forskningsresultaterne gør, at der er en voldsom tilbagegang af de her arter.
Det er et led i en indsats, hvor vi ønsker at sikre, at Danmark lever op til vores internationale forpligtelser for mangfoldighed i naturen.
Men som jeg sagde i min besvarelse, er jeg også godt klar over, at det jo, som nogle landmænd siger, kan reducere foderværdien på de her arealer, hvis ikke man må sprøjte og gødske længere.
Det er min forhåbning, at de vil fortsætte med det.
Det kan jo have som konsekvens, at man måske skal tage nogle flere arealer i brug til græsning.
Det anerkender jeg.
Anni Matthiesen (V), 2014-10-22:
Som afrunding vil jeg, som jeg også sagde tidligere, sige: Ja, der skal selvfølgelig være en balance imellem tingene.
Jeg tror, at det, der måske også er problemet, er, at rigtig mange landmænd igennem de seneste år har følt, at skruen er blevet strammet mere og mere, at der er flere og flere steder, hvor man måske har været inde at snuppe noget.
Nu ved jeg godt, at vi, som ministeren også selv var inde på, har fået halveret randzonearealet, men med den anden hånd, kan man sige, går man så ind og begrænser muligheden for den drift, som de i hvert fald hidtil har haft på de her § 3-arealer.
Jeg tror, det er det, der gør, at mange landmænd i de her måneder er fortvivlede, fordi de på en eller anden måde er bekymret i forhold til, hvad det er, man gør ved landbruget på de her områder.
Kirsten Brosbøl (S), 2014-10-22:
Jeg vil gerne igen slå fast, at det her forbud, som vi nu foreslår, mod at gødske de § 3-beskyttede naturområder ikke ændrer på reglerne om den gødning, som afsættes direkte på markerne fra de græssende dyr.
Så det her lægger ikke op til, at man skal stoppe med afgræsning på arealerne.
Det vil kunne fortsætte som hidtil.
Det vil fortsat være lovligt.
Netop fordi afgræsningen jo kan være et rigtig vigtigt redskab for at opnå et varieret naturindhold for de her § 3-beskyttede naturtyper, er der i lovforslaget også taget hensyn til, at afgræsningen kan fortsætte i det samme omfang, som det kan i dag.
Men afgræsningen og den gødning, som dyrene afsætter, må heller ikke fremadrettet medføre, at der, kan man sige, sker en tilstandsændring på arealerne.
Så det skal sådan set fortsat kunne lade sig gøre.
Forbuddet mod gødskning og sprøjtning på § 3-beskyttet natur er, som jeg sagde før, for regeringen et meget vigtigt skridt i forhold til at sikre en mere mangfoldig natur i Danmark.
Jeg forstår det sådan, at der kan være en risiko for, at der er nogle arealer, som på grund af det her forbud mod at gøde ikke længere vil have den samme foderværdi – altså, at det, der ligger i det, er, at nu må man ikke gøde, og så der er simpelt hen for lav en foderværdi til at fortsætte den her form for afgræsning.
Men jeg hæfter mig så ved, at forskerne på Aarhus Universitet vurderer, at gødning i de fleste tilfælde er værre for naturen, end hvis arealerne ikke længere bliver afgræsset.
Så forskningen viser, at gødning og sprøjtning medfører en markant nedgang for arterne på de her arealer, og det er det, vi på nogle af de allermest værdifulde naturarealer altså vil gøre noget ved.
Så hvis valget er mellem afgræsning eller gødning, ja, så siger forskerne altså, at det naturlige valg er ingen gødning.
Det er det, jeg forholder mig til, og der er stadig væk mulighed for, at man afgræsser de her arealer, og det er min forhåbning, at det vil fortsætte på langt de fleste § 3-arealer.
Anni Matthiesen (V), 2014-10-22:
Tak for det, hr. formand.
Hvordan vil ministeren sikre, at § 3-arealer med forbud mod gødskning også fremover kan afgræsses?
Jeg vil sige, at jeg er glad for at høre, at der fortsat kan gå kvæg på de her arealer og dermed, at de jo fortsat kan græsse af.
Kan ministeren sige noget om, hvorvidt der er nogen begrænsninger i forhold til hvor meget kvæg?
Og kunne ministeren også sige noget om, hvordan ministeren tror at det alligevel for landmanden vil påvirke dagligdagen på den måde, at han jo så ikke må gøde det græs, som kvæget skal græsse på?
Altså, det vil vel i sidste ende alligevel betyde, at der så kan være færre stykker kvæg til stede på de her græsningsarealer, for når der ikke er mulighed for at gødske græsset kunstigt undervejs, jamen så kan landmanden selvfølgelig håbe på, at køerne selv leverer gødningen mest muligt, men i sidste ende vil det vel betyde et dårligere resultat for landmanden.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-10-23:
Liberal Alliance er så ikke helt en del af det gode selskab her, og det er sådan set ikke, fordi vi ikke gerne vil være det.
Det er heller ikke et udtryk for, at vi ikke mener, at turismeerhvervet er vigtigt, for det gør vi i meget høj grad.
Der er et enormt potentiale i turismeerhvervet.
Allerede i dag er der over 100.000 ansatte i turismeerhvervet i Danmark, og som sagt mener vi, det rummer et stort potentiale.
Men det kræver altså, at politikerne i højere grad tør tage fat der, hvor det sådan rigtig gør ondt, og det mener vi altså ikke at man gør med den her aftale.
Det er en aftale, som bygger på den holdning, at vækst og kvalitet i turismeerhvervet skabes af politikerne herinde på Christiansborg, og det er altså ikke en holdning, vi er enige i.
Der står direkte i aftalen, at Danmark ikke kan konkurrere på pris, men den indeholder ikke initiativer, som rent faktisk kunne bringe omkostningerne ned.
For omkostningerne er høje.
Det er rigtigt, at vi skal satse på kvalitet i Danmark, men det gør mange lande rent faktisk, især mange af de lande, som ligger omkring Danmark.
Derfor mener vi, at der burde have været meget mere fokus på at nedbringe omkostningerne for turismeerhvervet, så man kunne stå lidt mere konkurrencedygtig i forhold til prisen, for det er et ekstremt vigtigt parameter.
Aftalen er gennemsyret af, at det ligesom er det offentlige, der skal løfte turismeerhvervet.
Når man læser i lovforslaget, kan man se, at det handler om at skabe en stærkere organisering og styring af den offentlige turismeindsats.
Der skal etableres et nationalt turismeforum, som skal koordinere og styre den offentlige turismeindsats.
Jeg vil gerne understrege, at det selvfølgelig er godt, at man prøver at koordinere og styre de her indsatser bedre, men igen er det grundlæggende ikke herindefra, at opgaven i forhold til at løfte turismeerhvervet skal løses.
Den skal altså løses, ved at vi herindefra sikrer nogle ordentlige rammevilkår, der gør, at det kan løftes.
Vi havde gerne set, at man havde satset på at sænke momsen generelt, ikke bare på hoteller, men også på restauranter.
Det er noget af det, der er rigtig dyrt i Danmark.
Så selv om vi deler ambitionen om at styrke erhvervet, mener vi ikke, det er den rigtige måde at tage fat på det på.
Det bliver pakket ind i meget store ord.
Det er ikke alt, der er dårligt – sådan er det ikke – men det er efter vores opfattelse for uambitiøst.
Så derfor takker vi nej.
Steen Gade (SF), 2014-10-23:
Det er faktisk større og dermed vigtigere, end vi til daglig går og snakker om, og det er der også andre der har understreget.
Jeg vil også understrege, at det er et erhverv, hvor der er mange jobmuligheder for ufaglærte.
Et af de problemer, vi har i samfundet, er jo, at vi faktisk har svært ved at finde jobs til ufaglærte.
Og det er også et erhverv, der giver rigtig mange arbejdspladser i det, som nogle lidt hånligt kalder Udkantsdanmark.
Nu er jeg jo valgt der, så jeg plejer ikke at bruge det ord – men jeg gør det for forståelsens skyld.
Så det er et vigtigt erhverv og vigtigt at opprioritere, og det er faktisk det, der sker med lovforslaget her.
Vi får jo altså den første lov om dansk turisme, når det her bliver vedtaget.
Vi er gået til de her forhandlinger om at lave den her lovgivning med to grundsynspunkter.
Det ene er, at indsatsen skal effektiviseres.
Vi skal her være ærlige og sige, at der har været for meget tummel og for meget konkurrence mellem alle aktørerne på det her område.
Det har ført til, at man måske har været glad for det, man selv fik gjort, men også har forspildt en masse – både kroner og kræfter.
Og man har også konkurreret mod hinanden på en måde, som er helt uhensigtsmæssig.
Det er noget af det, der forhåbentlig bliver repareret meget på her.
Det andet grundsynspunkt handler om at få et syn på Danmark som en grøn nation, et Danmark, der satser på bæredygtighed.
Det er en vigtig del af en erhvervspolitik i forbindelse med turisme.
Begge de ting er kommet med på rimelig vis.
Jeg vil dog sige – og jeg skal måske formulere det positivt – at jeg ønsker, at Det Nationale Turismeforum, som nu bliver lavet, bliver stærkt, også fordi vi ikke skal have en konkurrence mellem kyst- og naturturismen, erhvervs- og mødeturismen og storbyturismen.
Det er faktisk det, vi skal have et stærkt nationalt turismeforum til at sikre ikke sker.
Advisoryboardet skal så skaffe bredden, og her er det vigtigt, at alle led – kommuner, regioner, staten og de organisationer, der er tilknyttet – finder deres plads i et fælles samarbejde og ikke i en konkurrence.
Og min opfordring til ministeren er, at det bliver den ånd, vi gennemfører det her i.
Jeg skal til sidst bare understrege, at hvis vi nu havde fortsat forhandlingerne lidt længere, kunne vi måske godt have gjort det bedre og lidt mere klart et par steder, f.eks. afklaringen af storbyturismen.
Det er jo overladt til Wonderful Copenhagen at forhandle videre med andre storbyer om det her.
Det kunne vi godt have gjort lidt bedre, hvis jeg må sige det på den måde.
Vi kan da se, om vi i udvalgsarbejdet kan blive enige om at reparere lidt på det.
SF står ved den her fælles aftale, men man må også en gang imellem sige, at selv om man er med i en aftale, er der steder, hvor det godt kunne have været lidt bedre.
Ida Auken (RV), 2014-10-23:
Turisme er en af de ting, vi skal leve af i fremtiden.
De smukke danske kyster, den danske natur og vores åbne landskaber er ting, der trækker rigtig mange mennesker til Danmark.
Men også vores byer – især vores hovedstad, København – trækker mange tusind turister hvert år.
Men turisme er også et område, som vi i lang tid har talt om, og som der kan gøres meget ved.
Regeringen nedsatte derfor et Vækstteam for turisme og oplevelsesøkonomi, og det blev diskuteret, hvordan vi får flere turister til Danmark, og hvordan vi kan få dem, der kommer her, til at bruge lidt flere penge, når de nu alligevel er i landet.
Vi radikale mener, at Danmark skal turde satse på de styrkepositioner, vi har.
I Danmark skal vi ikke kunne tilbyde alt, men det, vi tilbyder, skal være af høj kvalitet og noget, vi er rigtig gode til.
Derfor har vi været med til at sikre, at der i vækstplanen og den efterfølgende vækstaftale, som er blevet lavet med et meget bredt politisk flertal, især er fokus på tre områder: kyst- og naturturisme, storbyturisme og erhvervs- og mødeturisme.
Derudover har vi fra regeringens side sikret 100 pct. momsfradrag på hotelovernatninger, som hotelbranchen i mange år har ønsket sig.
Med lovforslaget her tager vi så i dag fat på den offentlige del af arbejdet med at fremme turismen i Danmark.
For det første etablerer vi et nationalt turismeforum, der skal styre og koordinere den offentlige turismeindsats.
Det Nationale Turismeforum skal også høres om de tre udviklingsselskabers strategier, og udviklingsselskaberne skal rapportere om udviklingsindsatsen til dette forum.
For det andet opretter vi Dansk Turismes Advisory Board, der skal rådgive Det Nationale Turismeforum, og det bliver jo så endnu bredere, så vi kan få endnu flere perspektiver og vigtige synspunkter med ind i arbejdet omkring turismen.
Det består nemlig af en masse organisationer og ministerier, der har konkret viden på turismeområdet.
For det tredje samler vi indsatsen under de tre regionale udviklingsselskaber, der skal fokusere deres indsats på de tre nævnte fokusområder: kyst- og naturturismen, storbyturismen og erhvervs- og mødeturismen.
Radikale Venstre mener, det er vigtige og gode tiltag, og vi kan derfor støtte lovforslaget.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-10-23:
Jeg skal endnu en gang takke et meget bredt flertal i Folketinget for at stå bag et lovforslag.
Jeg må sige om turisme, at for ikke så mange år siden – det kan selvfølgelig være tilbage i de mørke 00'ere, jeg skal ikke helt kunne afgøre det – var det jo sådan, at turisme og det at tale om det, altså turismepolitik, var noget for de sydeuropæiske lande, der hvor solen skinner meget mere end heroppe.
Men da man så på et tidspunkt for alvor fik undersøgt, hvor meget turisme faktisk fylder i Danmark og altid har fyldt, og hvilket potentiale der er, er det jo lige pludselig, at man får grund til at tage det her meget mere seriøst og meget mere alvorligt.
Turismeomsætningen kan opgøres til omkring 87 mia. kr.
Der er 120.000 mennesker beskæftiget.
Og hvis man kigger på potentialet derude i verden, vil man se, at det i 1950 for sådan, at der var omkring 25 millioner turister på verdensplan, og i 2013 er tallet vokset til over 1 milliard. Man kan kigge på den øvrige verden og forbedringen i form af velstandsøgning, som den verden stort set og heldigvis har fået, bortset fra visse områder.
Hundredvis af millioner af mennesker bliver flyttet op i middelklassen.
De mennesker vil også ud og opleve den øvrige verden og vil også ud og være turister og vil også gerne til Danmark og Skandinavien.
Det er jo en kæmpe mulighed for os til, at vi også får andel i hele det boom og får mulighed for at udvikle en industri endnu mere og tjene endnu flere penge.
Det er jo kun godt.
Det skaber masser af beskæftigelse herhjemme.
Det er jo også, som det er sagt af en lang række af ordførerne, netop karakteriseret ved, at det er her på stedet.
Det er i forbindelse med de job, vi skaber her i Danmark, at vi kan servicere turisterne.
Derfor er det rigtig godt, at et bredt, bredt flertal i Folketinget står bag at lave Danmarks første lov på det her område.
Jeg er helt med på, at dem, der faktisk driver erhvervet, er de private, og det skal det også blive ved med, det skal det endelig blive ved med.
Men det, at vi fra de offentlige myndigheders side sørger for at koordinere tingene, sådan at man får mulighed for at gøre det hensigtsmæssigt, er en rigtig god ting, som er blevet efterlyst ganske, ganske mange steder.
Så det er det, vi tager fat på, og det glæder jeg mig meget til at vi kan lancere.
Der er en helt naturlig opdeling i, at nogle tager sig af erhvervsturisterne, nogle tager sig af storbyturisterne, og andre tager sig af kystturisterne.
Det er funktionelt, og det er sund fornuft.
Jeg synes faktisk, at vi i forbindelse med repræsentation af de forskellige bestyrelser har fundet en ordentlig god balance.
Jeg har hørt, at der er nogle, der gerne vil have lidt flere erhvervsfolk med, og nogle vil gerne have nogle flere lønmodtagerrepræsentanter med.
Men jeg synes egentlig, at vi har landet det meget, meget fornuftigt.
Jeg vil godt takke alle de partier, som har været med til samarbejdet, for deres konstruktive tilgang til det her.
Det her er jo ikke noget, vi skal drive ideologi på.
Det er noget, som vi gør til glæde og gavn for Danmark.
Det skulle den her lovgivning gerne blive.
Sarah Nørris (EL), 2014-10-23:
Tak for det.
I Enhedslisten er vi meget glade for at deltage i arbejdet med at udvikle den danske turismeindsats.
Der er ingen tvivl om, at vi taler om rigtig, rigtig mange arbejdspladser i hele landet og ikke mindst i nogle af vores rigtig naturskønne områder.
Vi er specielt glade for, at ministeren har lyttet til Enhedslisten og nu har medtaget i bemærkningerne, at der skal udvikles en standard for dansk kvalitetsturisme, samt medtaget henvisninger til landboturisme som en særlig form for turisme.
Når det ligger os meget på sinde at få udviklet en standard for kvalitetsturisme,
er det, fordi vi tror og håber på, at det kan bane vejen for en udbredelse af en kvalitetsstandard for alle turismeformer.
Ligesom hoteller og campingpladser har deres stjernesystemer, som vi alle sammen kender, vil det være rigtig, rigtig smart, hvis turisterne, der gæster vores land, herunder også danskere, der rejser rundt i eget land som turister, på forhånd er blevet gjort opmærksom på, hvilken standard de kan forvente sig på det konkrete turistmål.
Ikke mindst vil vores handicappede medborgere kunne få vældig gavn af, at der bliver udviklet standarder på området.
Sådanne standarder med tilhørende certificeringer skal naturligvis indeholde krav til tilgængelighed, og det er lige så naturligt, at det ikke skal være muligt at opnå højeste score og derved et certifikat, hvis der ikke er ordentlig tilgængelighed for vores handicappede medborgere.
FN har som bekendt lige været efter Danmark for ikke at leve op til FN's handicapkonvention med hensyn til tilgængelighed på en række områder, så der er ingen grund til, at vi på turismeområdet ikke lægger os i front med krav til tilgængeligheden.
Udviklingen af kvalitetsstandarder vil uden tvivl føre til en mere gennemsigtig branche, hvor der netop konkurreres på kvalitet i alle turismens mangfoldige former.
Det er vigtigt for landboturismen at blive nævnt i bemærkningerne.
Bondegårdsferie er mange ting, men landboturismen favner i virkeligheden flere turismeformer – cykelturisme, naturturisme, ikke at forveksle med naturisme, aktivferie og meget andet.
Derfor falder landboturisme også nemt ned mellem flere stole.
Nu er det nævnt, og så håber vi, og jeg håber også, at det bliver taget alvorligt i flere forskellige led i turismeindsatsen, som netop dette lovforslag etablerer.
Vi er dog meget bekymret for, at man åbner op for forsøg med at dispensere fra planloven, strandbeskyttelseslinjerne og kystzonerne.
Der har gennem længere tid været ført en slags kampagne for at åbne op for, at alle kan komme til i vores kystnære områder.
I Enhedslisten mener vi, at vi skal være meget varsomme med at eksperimentere med de uberørte kyster og vores natur.
Masser af eksempler også fra udlandet skræmmer, og er der noget, som turisterne kommer til Danmark for, er det ikke mindst vores uberørte natur og de skønne uberørte kyststrækninger, specielt hvor vi også er kommet på UNESCO's verdensarvsliste.
Enhedslisten er dog i denne sag blevet en del af det gode selskab, og det takker vi for, og vi stemmer derfor for lovforslaget.
Tak for ordet.
Kim Christiansen (DF), 2014-10-23:
Jeg ved ikke, hvad hr. Rasmus Prehn blev bekræftet i, men det var i hvert fald ikke det, jeg gav udtryk for.
Rasmus Prehn (S), 2014-10-23:
Så fik vi understreget, at Dansk Folkeparti ikke er så begejstret for det lokale selvstyre eller for grønne løsninger og elbiler.
Kim Christiansen (DF), 2014-10-23:
Jeg bliver ikke nødvendigvis mere tryg af, at vi lægger det ud til kommunerne.
Men det er korrekt, at det er det, der er intentionen i lovforslaget, altså at man kan give kommunerne en bemyndigelse til at favorisere grønne køretøjer.
Men derfor er jeg stadig væk betænkelig ved at gøre det.
Rasmus Prehn (S), 2014-10-23:
Tak for hr. Kim Christiansens opbakning til lovforslaget.
Med hensyn til det med den grønne profil og elbiler skal jeg høre, om det ikke er korrekt, at det, der lægges an til her, jo ikke er, at vi bestemmer, at nogen skal favoriseres, men at det kommunale selvstyre kan træffe afgørelse om, hvad de synes er vigtigt i forhold til at have en grøn profil.
Så det er altså ikke noget med, at vi bestemmer noget, men at vi giver kommunerne et større råderum.
Er det ikke meget godt med lidt mere kommunalt selvstyre?
Kim Christiansen (DF), 2014-10-23:
Tak for det.
Vi skal have en ny vejlov.
Som hr. Rasmus Prehn var inde på, er den forrige jo fra 1972, kort før hr. Rasmus Prehn blev født – desværre adskillige år efter jeg blev født.
Men det skal ikke forhindre mig i at være med til at synes, at det er en rigtig god idé at få en ny vejlov.
Det er jo rigtigt, som andre også har været inde på, at det her er en forenkling, hvor vi fra fire love inden for vejområdet skærer ned til to love.
Noget af det, der selvfølgelig er rigtig godt ved det her, er punktet om fremkommelighed.
Og imens kan folk hverken komme frem eller tilbage.
Det her er selvfølgelig primært et storbyproblem, men der er det til gengæld også et problem, som jeg er glad for at der bliver taget hånd om med den her lov.
Også med hensyn til betaling af bod er det godt – selvfølgelig med den her rimelige hensyntagen til entreprenørerne, så de selvfølgelig også har mulighed, for at udføre arbejdet.
Det skal ikke være – jeg tror, det var hr. Kristian Pihl Lorentzen, der nævnte det – endnu en pengemaskine for staten.
Men det er godt, at der kommer en lille bremse på, at man bare kan lade de her huller ligge vidt åbne i måneder og halve år.
Med hensyn til fremme af grøn trafik, som også er nævnt i lovforslaget, er jeg måske knap så begejstret.
Jeg tror ikke, det bliver det, der gør, at vi stemmer imod lovforslaget, men hvorfor pokker skal vi favorisere elbiler, som der jo egentlig er relativt få af i forvejen, ved at de er afgiftsfri?
Og så ved jeg ikke lige – det har jeg ikke kunnet læse mig til – hvad der nærmere forstås ved andre grønne køretøjer, men det kan vi nok få pindet ud under udvalgsarbejdet.
Jeg har selv en lille bil, så det ville være dejligt, hvis jeg kunne begynde at parkere gratis på den baggrund.
Men jeg synes måske, det er lidt et skråplan, hvis vi skal til at favorisere bestemte typer af køretøjer, i forhold til om man skal betale.
Vi har naturligvis handicapparkeringspladser, det er helt på sin plads, men at man derudover også skal til at favorisere andre typer af køretøjer, herunder elbiler, bryder vi os måske ikke så meget om.
Så vi glæder os til det fortsatte udvalgsarbejde, og vi skal nok nå hinanden, det er jeg ikke tvivl om, men der er et par spørgsmål, vi gerne vil have svar på.