Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2009-12-01:
Jeg mener, det er vigtigt, at vi husker at holde vores øjne og ører åbne og går ud og får fat i alle de signaler og meldinger, vi overhovedet kan få fra den skoleverden, som løfter alle disse opgaver.
Og der bliver jeg nødt til at sende en ros, for jeg synes virkelig, at vi har en skoleverden, der har påtaget sig et kæmpe ansvar, ved at de gør, hvad de kan, på mange forskellige fronter for at få denne dagsorden til at lykkes med 85-procents-målsætningen for 2010 og 95-procents-målsætningen for 2015.
De seneste opgørelser viser, at der er rigtig mange initiativer – også mange initiativer, som er blevet sat i værk siden 2006, og alle har givet en rigtig stor effekt.
Men vi har sandelig også rigtig mange initiativer, der er sat i værk, men som ikke har haft chancen for at vise deres effekt, fordi de er sat i værk så sent i forhold til den dato, vi har i dag, den 1. december 2009, at effekten ikke kan måles endnu.
Men meldingerne kommer ind om, at man synes, at det går rigtig godt, og at det er spændende, og at det er nogle gode aftaler, der er blevet lavet, bl.a. senest med ungepakkerne.
Det er vigtigt, at vi har vores fokus på ungdomsuddannelserne, og det er vigtigt, at vi har totalt fokus på, at vi prøver at undgå frafald.
Ethvert frafald er beklageligt.
Men jeg tror også, vi skal være opmærksomme på og åbne over for, at omvalg ikke er frafald – at vi er bedre til at konstatere, at har man valgt en anden ungdomsuddannelse, så er man stadig i uddannelse.
Uddannelse er nøglen til fremtidens arbejdsmarked, og vi ved, at de unge også har nogle mål her i livet, som de gerne vil indfri, og der har de måske brug for lidt hjælp.
Vi har derfor øget den indsats yderligere for at få så mange som muligt igennem en uddannelse, og det er jo bl.a. foregået i globaliseringsforligskredsen og senest her i oktober måned.
Der er indgået en række aftaler i forligskredsen for at forbedre de unges uddannelsesmuligheder, og for at liste nogle af dem op vil jeg sige, at der altså er sat ekstra ressourcer af til kvaliteten i erhvervsuddannelserne, vi har afsat ressourcer for at skaffe de 5.000 ekstra praktikpladser, og vi fortsætter klart med regeringens mål, at det er mindst 85 pct., der skal have en ungdomsuddannelse i 2010, og vi kører efter målet på 95 pct. i 2015.
I Venstre accepterer vi modellen med tallene, og vi siger, at vi ser, at 84 pct. af en ungdomsårgang 2007 forventes at få en ungdomsuddannelse.
Og jeg har det godt med, at vi har hele paletten med.
Det er rimeligt og respektfuldt at acceptere, at folk, der modtager videregående uddannelse uden først at have en ungdomsuddannelse, også er at betragte som uddannede.
Det ville da være underligt andet.
Eksempelvis kan det så nævnes, at der er kommuner, f.eks. Allerød og Lemvig, hvor vi så kan se, at det faktisk er ni ud af ti unge, som får en uddannelse.
Jeg vil gerne fremsætte et forslag til vedtagelse fra Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance, og det lyder:
Forslag til vedtagelse »Folketinget konstaterer, at knap 84 pct. af en ungdomsårgang forventes at gennemføre en ungdomsuddannelse i 2007.
Folketinget har med et bredt flertal afsat midler og igangsat en række initiativer for at opfylde 85 pct. og 95 pct. målsætningerne.
Senest er der med en fornyelse af flerårsaftalen for erhvervsskolerne i perioden 2010-2012 udmøntet midler af globaliseringspuljen til at skaffe flere praktikpladser samt til, at alle unge mellem 15 og 17 år skal være i uddannelse eller job.
Dertil kommer, at Folketingets tiltag har haft stor effekt for unge med anden etnisk baggrund end dansk, hvor andelen af de 20-24-årige, som er i gang med en uddannelse, er øget fra 20 pct. til 38 pct. på 10 år.
Folketinget vil nøje følge udviklingen og løbende overveje nye tiltag for at opfylde målsætningen.«