runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2008-01-10:
Så skal jeg afsløre, at jeg er aldeles enig med fru Line Barfod, men det er ikke derfor, jeg bad om at få ordet.
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører: Når vi har et system, hvor man altid kan komme til efter senest 1 måned, hvis der er et privat tilbud, mens denne sikkerhed ikke findes, hvis der ikke er et privat tilbud, betyder det så ikke, at vi fører ressourcer over til de sygdomme og de lidelser, hvor der findes et privat tilbud, til skade for dem, der har en sygdom eller en lidelse - det kan som tidligere nævnt være hjertetilfælde eller andre alvorlige sygdomme - hvor der ikke findes noget privat tilbud?
Britta Schall Holberg (V), 2008-01-10:
Jeg hørte hr. Jens Peter Vernersen sige, at det var en smart bemærkning, fru Gitte Lillelund Bech kom med.
Vil hr. Jens Peter Vernersen ikke bekræfte over for mig, at for at være i stand til at tage færdigbehandlede patienter hjem skal man have et tilstrækkeligt antal plejehjemspladser, for ellers kan den hjemsendelse ikke foretages.
Så det må dog være en politisk beslutning i Københavns Kommune og omegn - havde jeg nær sagt - at der er et tilstrækkeligt antal pladser.
Jeg synes, det var temmelig frimodigt at sige, at det var en smart bemærkning fra fru Gitte Lillelund Bech.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-01-10:
Jeg kunne genkende den type bemærkninger, som kom, fra da Venstre var i opposition.
Jeg husker glimrende Rohdetiden og Kristian Jensen-tiden osv. der.
Jeg vil bare sige, at det her faktisk er for alvorligt.
Det, det drejer sig om, er jo - også for Københavns Kommune - at man skal have medarbejdere i plejesektoren til at passe disse ældre medicinske patienter, når de kommer hjem.
Det er jo det, det hele drejer sig om.
Det bliver jo vanskeligere og vanskeligere at skaffe medarbejdere.
Det er selvfølgelig også et spørgsmål om, om der er et tilstrækkeligt antal plejehjemspladser.
Der er en masse problemer, som jeg ikke tror på vi får løst, fordi vi står og forhandler.
Jeg tror, at disse problemer bedst bliver løst ved forhandling mellem regionspolitikerne her i området og så Københavns Kommune.
Jeg tror, det er dem, der skal finde ud af en løsning på det her.
Men jeg kan forstå, at Venstre mener, at løsningen skal findes her under den her forespørgsel.
Britta Schall Holberg (V), 2008-01-10:
Det ville ligge mig utrolig fjernt at tro, at problemerne kan klares her.
Tværtimod har jeg måske den opfattelse, at Københavns Kommune, som altså leverer - hvad skal vi sige - skyts til, at folk bliver frygtelig bange for at være gamle og for at komme på sygehuset, på et meget tidligere tidspunkt skulle have taget den her problemstilling op.
Det er jo ikke noget, vi skal begynde på nu, det er jo en gammel sag, at når folk er færdigbehandlet på sygehuset, så skal de selvfølgelig hjem, og hvis ikke der er de plejehjemspladser, kan de jo ikke komme hjem.
Det er da helt urimeligt over for de mennesker, det går ud over.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-01-10:
Som hr. Per Clausen sagde tidligere, er det her jo ikke kun et problem i København, det er et problem af varierende størrelse, men selvfølgelig er det størst i København.
Det er jo ikke det eneste sted, man ikke tager de ældre hjem, det tror jeg man er fuldstændig klar over.
Men der ligger jo altså aftaler mellem kommunerne og mellem regionerne om disse hjemtagelser, og aftalerne siger jo også præcis, at hvis kommunerne ikke tager dem hjem, skal de betale en eller anden pris for at have dem liggende.
Derfor er det her aftalereguleret, og derfor er det altså nødvendigt, at man også i Venstre forstår, at det må være regionspolitikerne i det område, som har hospitalerne, og at det må være kommunalpolitikerne, borgmestrene, der sætter sig ned og forhandler om det her og får det løst.
Det er derude, man skal løse det problem, uanset at man synes, det kunne være fint at få det klaret ved den her lejlighed. Så vil jeg i øvrigt sige, at Venstre jo ikke har ydet noget stort bidrag til at få tingene til at fungere her i området, de er jo ikke med i aftalerne - så vidt jeg har forstået - omkring regionssamarbejdet.
Jeg har forstået, at de er holdt udenfor, og at de står helt alene.
Det er måske også det, der gør, at man så har alle de friske bemærkninger her i Folketinget.
Sophie Løhde (V), 2008-01-10:
Det er til ordførerens bemærkning om, at plejehjemspladser jo ikke bliver bygget på én dag.
Det er helt korrekt, det tager noget tid i forbindelse med planlægningen ude i kommunerne.
Og det samme er sådan set gældende, når vi taler om tilbud til handicappede og til socialpsykiatriske patienter osv.; der bliver pladserne heller ikke bygget på én dag.
Men hvordan kan ordføreren så forklare, at lige præcis Københavns Kommune har haft og fortsat har over 50 færdigbehandlede patienter liggende på Sct. Hans Hospital, patienter, der har været færdigbehandlet i adskillige år?
Det tager jo noget tid at bygge disse pladser, men den tid har jo været til rådighed meget, meget længe i Københavns Kommune, men alligevel har Kommunen ikke fået taget sig sammen til at tage de patienter hjem og give dem et tilbud.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-01-10:
Hvad har fru Løhde gjort som aktiv politiker her i området for at løse det problem?
Det er jo sådan, som jeg har forstået det, at Venstre er holdt uden for aftalerne på regionsområdet, og at man har ladet alle de øvrige partier indgå en aftale.
Sophie Løhde (V), 2008-01-10:
De penge synes vi det er lidt ærgerligt at man skal til at bruge nu, for konsekvensen af det er jo, at det gamle Københavns Amt har misligholdt og nedprioriteret psykiatrien i en sådan grad, at man nu er nødt til at lukke den afdeling fuldstændig.
Derudover har fru Sophie Løhde jo været med til at gennemføre, at vi i det gamle Frederiksborg Amt har sørget for at have enestuer til vores psykiatriske patienter.
Så jeg kan spørge ordføreren, hvad han konkret har gjort for de psykiatriske patienter.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-01-10:
Det kunne spørgeren jo spørge ministeren om.
Det er sådan, at vi og regeringen har været fælles om psykiatriaftalen igennem satspuljen, og derfor har vi været part i disse aftaler.
Det troede jeg at man vidste.
Men jeg forstår, at alle de problemer, som det ikke er lykkedes for Venstre at løse i regionen, heroppe i Københavnsområdet, mener man så kan løses herinde i Folketinget.
Jeg synes, at man skulle sætte sig og løse problemerne der, hvor de skal løses.
Jeg synes, det vil være rigtigt og fornuftigt at gøre det.
Liselott Blixt (DF), 2008-01-10:
I Dansk Folkeparti er vi ikke bange for de private sygehuse.
Det offentlige sygehusvæsen har som sit ypperste mål at få behandlet flest mulige patienter.
Det lille private marked for sundhedsbehandling truer på ingen måde det offentlige.
Skulle det offentlige føle sig presset, vil det omvendt være oplagt at få strammet op.
Jeg har fuld tillid til, at de offentlige sygehuse kan klare udfordringen, og samtidig mener jeg, at der er brug for begge instanser; der skal være plads til både det offentlige og det private.
I dag udgør de private sygehuses behandlinger 2-3 pct., og man anslår, at under 300 sygeplejersker og mindre end 100 læger er fuldtidsansat på privathospitalerne.
Vi sikrer ved det frie sygehusvalg, at høj som lav kan behandles, uanset om de har en privat sygeforsikring eller ej.
Så den ulighed er fjernet.
Om vi kan gøre det bedre, er altid et spørgsmål, og det mener jeg også vi kan.
Den seneste tids debatter og medieomtale har vist, at vi kan gøre det bedre, og vi vil slå et stort slag for, at vi gør, hvad vi kan, og hvad der er muligt i det offentlige system.
Vi skal sikre, at der er flere valgmuligheder og ordnede forhold for de klinikker, der kommer ind under aftalen om frit sygehusvalg, så der er noget at vælge imellem.
Vi skal også sørge for, at vi har et sundhedspersonale, der ved opkvalificering, opgaveglidning, bedre løn og arbejdsfordeling værdsætter deres arbejde i det offentlige og gerne får ekstra løn ved ekstraarbejde netop for at undgå vikarer.
Vi har mange dygtige og engagerede ansatte, der yder en enestående indsats, og det skal honoreres.
Hvis regionerne løfter denne opgave korrekt, vil vi se en større tilfredshed og en nedgang i vikarforbruget på vores sygehuse.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-01-10:
Jeg vil godt spørge Dansk Folkepartis ordfører, om ordføreren finder det rigtigt, at der er en forskel i betalingen for en bestemt operation på et privathospital og et offentligt hospital.
Er det ikke helt afgørende?
Og er det ikke også helt afgørende, at de offentlige hospitaler får mulighed for at operere, og at de ikke begrænses af aftaler?
Liselott Blixt (DF), 2008-01-10:
Selvfølgelig skal de ikke begrænses af aftaler, men om det er præcis samme pris, de har derude, ved jeg faktisk ikke.
Men der skal være fri konkurrence på markedet.
En af de ting, jeg også nævnte, er jo, at vi skal sikre, at der er flere valgmuligheder.
Vi skal sikre, at der er nogle bedre forhold for de klinikker, der byder ind, så der er et decideret frit sygehusvalg på alle områder.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-01-10:
Jamen måske kunne ordføreren så løfte lidt af sløret for, hvad det er for en indsats Dansk Folkeparti mener der skal gøres.
For faktum er jo, at man på et offentligt sygehus har brug for at have akut behandling.
Det vil sige, at man skal holde åbent alle døgnets 24 timer, og at man ikke kan holde lukket i weekender, eller at kirurgen kan være gået hjem, for folk skal jo kunne behandles, når de kommer ind på et traumecenter eller andre steder.
Og der kan jeg ikke se, at brugertilfredshedsundersøgelser, som regeringen har foreslået i sit forslag til kvalitetsreform, er det, der løser de her problemer.
Liselott Blixt (DF), 2008-01-10:
Hvis jeg skulle komme med alle forslag, jeg havde, så ville jeg ikke blive færdig i dag. Men med hensyn til meget af det, der skal gøres ude på de deciderede sygehusafdelinger, skal der meget mere lederuddannelse til, og der skal en anden struktur til, med hensyn til hvordan plejepersonalet arbejder, fordi vi er et andet samfund i dag.
Som ordføreren selv siger, bliver der arbejdet aften og nat, og det er svært at tiltrække personale.
Der skal mere fleksibilitet ind over, så den enkelte i personalet er med til at bestemme.
Der er nogle afdelinger ude i landet, der har lært det, men der skal en meget større indsats til.
Og det var bare noget af det.
Lone Dybkjær (RV), 2008-01-10:
Ja, undskyld, at jeg fik meldt mig lidt sent, men det var, fordi jeg synes, at diskussionen pludselig udviklede sig i en retning, hvor jeg havde lyst til lige at stille et spørgsmål til ordføreren.
Det er helt i orden, at ordføreren og Dansk Folkeparti sådan set er tilhængere af private hospitaler.
Det, jeg ikke helt forstod - det kan så være, at det er, fordi jeg ikke har hørt godt nok efter - er: Hvor ønsker Dansk Folkeparti at udviklingen skal gå hen?
Altså, hvor stor en del af sygehusvæsenet synes Dansk Folkeparti skal være, om jeg så må sige, privat?
Liselott Blixt (DF), 2008-01-10:
Vi mener, at det private, der er nu, er fint nok.
Der, hvor indsatsen skal lægges, og der, hvor vi nu arbejder fremad, er med hensyn til de offentlige sygehuse.
Det andet er kun en ekstra ting i øjeblikket.
Lone Dybkjær (RV), 2008-01-10:
Må jeg forstå det sådan, at Dansk Folkeparti heller ikke aktivt i forhold til en række af de tiltag, vi som politikere tager, ønsker at fremme udviklingen i retning af private hospitaler, men at Dansk Folkeparti lægger vægt på, at der er et offentligt sygehusvæsen, og at den procentdel, som vi har i dag, for Dansk Folkeparti er passende, og at man ikke ønsker at understøtte en videreudvikling?
Vi skal jo være klar over, at de tilskudsberettigede sundhedsforsikringer - de er jo tilskud, fordi der er fradrag - er med til at fremme de private hospitaler, men navnlig er det jo også som hovedvægten behandlingsgarantien, der har understøttet udviklingen af de private hospitaler; altså, for langt størstedelens vedkommende er det det.
Liselott Blixt (DF), 2008-01-10:
Vi skal have et stort, stærkt sygehusvæsen, der er offentligt, og som kan tage sig af alt, og det er det, vi skal arbejde på.
Med hensyn til ventelisteområdet vil jeg sige, at ventelister ikke skal være der; altså, vi skal ikke have de ventelister, som vi ser mange steder i dag, og derfor skal det prioriteres meget højt, at de kommer væk.
Lene Hansen (S), 2008-01-10:
Hvad er efter ordførerens mening mon baggrunden for, at ventelisterne er vokset så betydeligt inden for i hvert fald seks kræftområder?
Liselott Blixt (DF), 2008-01-10:
Med hensyn til statistikker vil jeg sige, at vi har udført utrolig mange kræftopgaver de sidste mange år, og der er blevet sat meget fokus på kræftområdet, også med Dansk Folkepartis støtte, netop for at vi skal komme ventelisterne til livs.
Vi har gennemført mange operationer, men desværre er det sådan, at der skal sættes ind med endnu mere nu.
Det er jo netop de ting, man arbejder med, både med kvalitetsreformen og sygehusreformen, og hvad der ellers er sat i gang.
Man skal ikke føle, at det er dårligt at komme på et offentligt sygehus.
De er dygtige her, og de skal behandle; alle, der kommer akut ind, skal behandles, og de skal behandles af et dygtigt og engageret personale, og det har vi.
Mange tal viser jo netop, at det ikke er en flugt, der sker, det er almindelig glidning.
Men selvfølgelig skal vi da prøve at bevare det sundhedspersonale, vi har ude på sygehusene, i det offentlige, og der skal også gøres en stor indsats.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-01-10:
Vil ordføreren give mig ret i, at 80 pct. af alle patienter, der bliver behandlet i det danske sundhedsvæsen, faktisk kommer ind akut, enten fordi sygdommen rammer pludseligt, fordi et besøg hos lægen udløser ønske om en hurtig behandling, eller at man simpelt hen bliver offer for en trafikulykke eller en arbejdsulykke?
Og hvilke visioner har Dansk Folkeparti for, at de mennesker, som bliver indlagt akut og ikke kan benytte sig af et frit valg mellem privat og offentligt, fordi det ikke giver mening, når man ligger i ambulancen på vej til sygehuset, også sikres et offentligt sundhedsvæsen, som er i top, og kan være sikre på, at der er læger, sygeplejersker og sundhedspersonale mere generelt til stede, når de bliver indlagt, og at sundhedspersonalet ikke i mellemtiden er emigreret til netop det private sundhedsvæsen for at nedbringe ventelister for knæ og hofter?
Per Clausen (EL), 2008-01-10:
Bare for at være helt sikker på, at jeg forstod det rigtigt: Det er altså Dansk Folkepartis politik, at vi fremover skal udvide det private sygehusvæsen, så det skal omfatte alle sygdomme og alle lidelser, der altså også skal kunne behandles på private sygehuse.
Lise von Seelen (S), 2008-01-10:
Ja, tak for det.
Ordføreren nævnte i sin ordførertale, at såvel høj som lav skal kunne få den behandling, de ønsker, og at ulighed er fjernet.
Nu er det jo sådan, at samtlige de undersøgelser og analyser, vi har modtaget de sidste år, har fortalt os, at uligheden i sundhedsvæsenet eksisterer, og at den er voksende.
Det vil sige, at mennesker, som er nedslidt på arbejdsmarkedet, og mennesker, som har en korttidsuddannelse - altså rigtig mange mennesker - har risiko for ikke at få den samme service og opnå den samme lighed i vores sundhedsvæsen.
Men nu siger ordføreren, at den ulighed er fjernet.
Vil ordføreren ikke fortælle mig, hvad det udsagn bygger på, og ud fra hvad, ordføreren kan komme med den udtalelse?
Liselott Blixt (DF), 2008-01-10:
Som tidligere nævnt af en anden ordfører her fra talerstolen var det førhen sådan, at det hovedsagelig var direktører og højtlønnede, der fik sundhedsforsikringer.
I dag kan alle, helt ned til rengøringsdamen, også få en sundhedsforsikring af arbejdsgiveren, og dermed er uligheden fjernet.
Lise von Seelen (S), 2008-01-10:
Jeg er ikke spor optaget af de sundhedsforsikringer.
Jeg er optaget af det, undersøgelserne fortæller os, nemlig at uligheden på sundhedsområdet vokser.
Uanset sundhedsforsikringer og frit valg og alt muligt andet kan man se, at vi har en gruppe borgere her i landet, som ikke på samme måde kan profitere af vores sundhedsvæsen.
Regeringen og Dansk Folkeparti har indført en garanti på 1 måned for behandling uden at lave en kapacitetsudvidelse.
Det vil sige, at det er med til at styrke uligheden på sundhedsområdet, og hvordan kan ordføreren så synes, at alene fordi man har nogle forsikringer, er uligheden ikkeeksisterende?
Vil ordføreren ikke være venlig at forholde sig til, hvad det er for nogle undersøgelser, og hvad det er for nogle analyser, der gør, at man kan sige, at uligheden er mindre, når alle andre eksperter - altså folk, der arbejder på området - siger, at uligheden vokser?
Jens Peter Vernersen (S), 2008-01-10:
Jeg må sige, at hr. Per Clausen må have gjort sig til genstand for en betydelig misforståelse, når han taler om, at der ligger en aftale.
Vi har fået en meddelelse om, hvad der er flertal for, og det er så, at man fremrykker disse betalinger, som der bliver nævnt her.
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-01-10:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om det ikke gør indtryk, at i debatten om nedsættelse af behandlingsgarantien til 4 uger var der rent faktisk ikke andre end borgerlige politikere, men hverken fagpersoner eller sundhedsøkonomer, der bakkede op om det fornuftige i at sætte behandlingsgarantien ned til 4 uger uden en differentiering på diagnoser.
Liselott Blixt (DF), 2008-01-10:
Hvis man skal opnå nogle ting, bliver man nødt til at sætte sig nogle mål, for ellers har man ikke noget at arbejde efter, og en behandlingsgaranti på 1 måned synes vi er o.k.
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-01-10:
Jeg kan sige, at på mig gør det stærkt indtryk, når sundhedsøkonomer siger, at det er direkte til skade for økonomien i det danske sundhedsvæsen, at man ikke laver en sondring mellem diagnoserne - altså forstået på den måde: Er det en alvorlig lidelse for patienten, eller er det ikke?
Nu har vi haft en lang debat om ulighed, og det, der i hvert fald afspejles over for eksperternes udsagn, er, at netop de svageste patienter, de mest sårbare patienter i det danske samfund kommer til at lide under, at patienter med banale sygdomme bliver behandlet inden for den samme garantiperiode som dem med de alvorlige lidelser.
Gør det ikke indtryk på ordføreren?
Liselott Blixt (DF), 2008-01-10:
Der er mange ting, der gør indtryk, specielt i denne tid, hvor jeg synes der kommer mange ting op til overfladen.
Men som det er i politik, skal man have et flertal herinde for at kunne bestemme noget.
Der blev decideret spurgt til min tale, nemlig om, hvad jeg mener med ulighed.
I min tale omtalte jeg og refererede netop til sundhedsforsikringer, og om ulighed mener jeg, at vi jo er i gang med nogle store reformer i øjeblikket, og deri ligger det, at også uligheden bliver fjernet.
Men det, jeg hentydede til i talen, var sundhedsforsikringer.
Per Clausen (EL), 2008-01-10:
Jeg er da glad for at høre, at hr. Jens Peter Vernersen mener, at der også til sundhedspersonalet er behov for et lønløft.
Hr. Jens Peter Vernersen siger, at vi ikke skal føre overenskomstforhandlinger her.
Det skal vi heller ikke, men vi skal sikre nogle økonomiske rammer.
Når hr. Jens Peter Vernersen har valgt i sit forslag til vedtagelse ikke at medtage en opfordring til, at der skal være økonomi til at skabe bedre lønvilkår for sundhedspersonalet, skyldes det så, at hr. Jens Peter Vernersen mener, at den aftale, som Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti har lavet om, at man kan bruge reguleringsordningen sådan lidt på forkant, er god nok?
Og betyder det, at der er penge nok til at sikre de nødvendige lønstigninger også til personalet i sundhedssektoren?
Jens Peter Vernersen (S), 2008-01-10:
Vi er alle optaget af, at patienterne kan blive behandlet hurtigt, og jeg forstod jo på ordførerens tale, at det bliver man så nu her under VK-regeringen.
Jeg går ud fra, at ordføreren er fuldstændig bekendt med de notater, der er delt rundt i Sundhedsudvalget, og som viser, hvordan det er gået på hjerteområdet, hvor der er en anbefalet ventetid på 2 uger, dels på forundersøgelse, dels på behandling.
Der er i dag en eksplosion i ventetiden.
Inden for de sidste 2 år er det sket, fra 2005 til 2007.
Der er i dag en ventetid på forundersøgelse på 38, helt op til 43 uger.
Der er en ventetid på behandling af tilsvarende størrelse.
Er det det, Venstre og Konservative mener er et ordentligt tilbud for borgerne, nemlig at hjertepatienter risikerer at dø på ventelisten?
Jeg er helt bekendt med, hvad man så har sagt, altså at man nu må behandle akut, men den her udvikling er sket under VK-regeringen.
Det er ganske katastrofalt og skaber dyb bekymring i Hjerteforeningen.
Det tror jeg også at ordføreren er fuldstændig bekendt med.
Jeg synes bare, at det viser, hvilken fallit regeringens sundhedspolitik har spillet.
Birgitte Josefsen (V), 2008-01-10:
Ja, det ville sådan set være dejligt at sidde i en ministerbil, men nu vil jeg holde mig til at være ordfører [Formanden: Ordføreren].
Hvis hr. Jens Peter Vernersen havde lyttet til det sidste i min tale, så sagde jeg, at der er meget, der er godt på sundhedsområdet, men ikke alt er godt, og derfor vil vi stadig væk være optaget af at arbejde med at gøre tingene bedre i sundhedssektoren og udvikle de tilbud, der er.
Jeg er helt enig med hr. Jens Peter Vernersen i, at der er et stort, stort problem på hjerteområdet, og det er jo også derfor, at regeringen har sagt, at det er et fokusområde, der skal arbejdes med.
Jeg har forstået, at det er Socialdemokratiet enig i, så jeg forventer jo, at vi sammen kan sætte os ned og finde en løsning på det her område.
Men så synes jeg også, at vi skal huske at sige, at der aldrig er blevet behandlet så mange borgere med hjertelidelser, som der bliver i dag.
Der er sket en øget produktivitet på området.
Der er rigtig mange, der får behandling, og det, der sker, er et udtryk for, at vi jo heldigvis har en befolkning, som lever længere og også har det godt længere tid, men det medfører jo også, at der er behov for et øget behandlingstilbud på hjerteområdet.
Så jeg er fuldstændig enig i, at det skal være et af vores fokusområder.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-01-10:
Det siger altså bare meget om, hvor lidt fokus man har haft på det her, indtil det blev bragt op i de ventelisteundersøgelser, der så kom frem her tilbage i oktober.
På en række kræftbehandlinger har man fra 2002 til 2007 haft en ventetidsstigning; jeg tror, der er omkring 16 kræftområder, hvor ventetiden har været stigende i den periode.
Der er syv kræftområder, hvor der har været en faldende ventetid ifølge ventetidsinfo.
Det viser jo bare, at det, man prøver at fremstille som et fantastisk resultat på sundhedsområdet under VK-regeringen, på mange områder virkelig er et bluffnummer, hvor folk er blevet snydt.
Jeg skal senere vende tilbage til, hvor galt det også er gået med medicinske patienter.
Birgitte Josefsen (V), 2008-01-10:
Nu har hr. Jens Peter Vernersen de samme forhold, som jeg har, når han kommer på talerstolen, nemlig at vi har en forespørgselsdebat, hvor det faktisk handler om hele sundhedsvæsenet, så det er jo meget svært at udrulle alle elementer på sundhedsområdet på 5 minutter.
Så derfor har jeg jo valgt det, jeg nu ville sige i min ordførertale.
Når vi snakker kræftområdet, går jeg også ud fra, at hr. Jens Peter Vernersen er enig med Venstre i, at det er godt, at der nu er lavet en aftale med Danske Regioner om, at der skal ske akut handling, når der er mistanke om en kræftlidelse, og at regionerne jo i dag arbejder intenst for at få lavet diagnostiske pakker, så de kræftpatienter, der kommer ind i systemet, meget hurtigt kommer igennem deres undersøgelsesforløb og får en hurtig behandling.
Så jeg går ikke ud fra, at hr. Jens Peter Vernersens spørgsmål er et udtryk for, at vi skal stoppe den proces.