runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2011-05-03:
Der er ingen tvivl om, at de beskatningsregler, som der er i dag for personalegoder, nemlig at en medarbejder skal beskattes af selv en kuglepen til 5 kr., og at der ikke er nogen bagatelgrænse, gør, at det er yderst begrænset, hvor mange personalegoder danske virksomheder og arbejdsgivere i det hele taget giver til deres medarbejdere.
I Dansk Folkeparti betragter vi det som en god tradition, at man påskønner sine medarbejderes indsats ved at give dem forskellige goder – det være sig en julegave, det være sig en billet til en fodboldkamp, som virksomheden er sponsor for – og det mener vi ikke i sig selv skulle udløse nogen skattepligt, hverken for medarbejderne eller for arbejdsgiveren til at indberette det til SKAT.
Derfor synes vi også, det er en fornuftig model, som regeringen foreslår her, nemlig at der indføres en bagatelgrænse på 1.000 kr. årligt pr. medarbejder, så man kan give personalegoder til medarbejderne, uden at det udløser beskatning.
Dermed er der en god balance i, at man stadig væk kan give sine medarbejdere en gave og påskønne et godt stykke arbejde, men samtidig åbnes der ikke op for, at man kan udskifte en del af den skattepligtige kontante aflønning med naturalier i stedet for.
Så med andre ord er det en fornuftig balance, der er fundet her.
Vi er også glade for afskaffelsen af Færøfradraget, altså at det her fradrag, som udenlandske studerende har kunnet få, nu er afskaffet, som regeringen har gjort, og at vi i stedet for indfører et såkaldt rigsfællesskabsfradrag, sådan at færøske og grønlandske studerende stadig væk kan studere i Danmark og har mulighed for at finansiere det, eller, kan man sige, forsørge sig selv ved at arbejde på nogle mere lempelige vilkår.
Så er der også forslaget om, at borgere, som modtager støtte fra deres kommune til at nedrive en faldefærdig bygning, ikke bliver beskattet af det her tilskud, og det er jo i øvrigt en ordning, som Dansk Folkeparti har været med til at indføre i forbindelse med finansloven.
Så vi er glade for, at de borgere, der modtager tilskuddet, ikke længere skal være skattepligtige af det.
Lovforslaget indeholder en række yderligere gode initiativer fra regeringens side, så jeg skal bare sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Man må sige, at lovforslaget her, L 196, er en meget blandet buket af meget forskellige blomster, men det er, kan man også sige, en køn buket, i og med at det er nogle ganske sympatiske små forslag, som regeringen kommer med her.
Der er ingen tvivl om, at de regler, som eksisterer …
Mads Rørvig (V), 2011-05-03:
Tidligere på året indgik Venstre en aftale med Socialdemokraterne og Det Konservative Folkeparti – en aftale, der gør livet nemmere for virksomhederne og deres medarbejdere.
Aftalen gør det nemlig lettere for virksomhederne at vise deres påskønnelse, når medarbejderen har gjort en særlig indsats.
De ansatte får naturligvis løn for at udføre deres arbejde – sådan er det, og sådan skal det naturligvis blive ved med at være – og viser den ansatte sig at være mere værd end lønnen, må det være på sin plads med en lønforhøjelse.
Der kan imidlertid opstå situationer, hvor en eller flere medarbejdere gør en særlig indsats: viser sig som en ekstraordinært god kollega eller gør måske blot med sit gode humør virksomheden til en bedre arbejdsplads.
I situationer som disse kan der være al mulig grund til for virksomhedernes ledelse at vise, at man sætter særlig pris på den pågældende medarbejder – ikke som regulær aflønning, men mere symbolsk, hvor det i høj grad er tanken, der tæller.
Man kunne eksempelvis give medarbejderen en buket blomster eller en flaske vin, blot for at vise, at man er opmærksom på medarbejderen.
Hidtil har den slags udløst en del papirarbejde for virksomhederne, idet gaven eller godet skulle oplyses til SKAT.
Den slags vil alt andet lige gøre virksomhederne mindre motiveret til at give disse symbolske gaver og dermed mindre tilbøjelige til at vise deres påskønnelse.
Det er klart, at der må være grænser for gavens og personalegodets omfang, idet den fortsat skal ses som værende af symbolsk karakter og ikke som en del af lønnen.
Er den det, skal der naturligvis svares skat af den.
Det betyder, at der indføres en skattefri bagatelgrænse for personalegoder, og denne grænse er sat til 1.000 kr. årligt.
Modtager medarbejderen gaver og personalegoder, hvis samlede værdi overstiger dette beløb, skal hun eller han beskattes af hele beløbet.
Dog vil julegaver fra arbejdsgiveren til en værdi af højst 700 kr. ikke blive beskattet.
Blandt nærværende lovforslags mange elementer finder vi ligeledes et forslag om at ændre dette.
Det betyder, at medarbejderne slipper for at skulle betale skat af denne type billetter.
Dermed vil det blive en anelse lettere for idræts- og kulturforeningerne at hente midler til flere og bedre aktiviteter.
I Venstre ser vi med meget stor tilfredshed på den aftale og de mange gode initiativer, som den rummer, og vi kan støtte lovforslaget.
Peter Christensen (V), 2011-05-03:
Nej, jeg omfavner ikke det, at man vil øge beskatningen på dansk erhvervsliv i det omfang, som Socialdemokratiet og SF lægger op til.
For jeg mener, det er skadeligt.
Jeg vil så sige, at jeg med min omtale af gode rammebetingelser inklusive det, at man har sænket skatten på arbejde, sådan set henviste til regeringens politik.
Men jeg forstår egentlig udmærket, at SF følte sig kaldet til også at skulle bortforklare »En Fair Løsning« på det område, for det er jo rigtigt, som ordføreren understreger, at der vel der også lægges op til yderligere skat på arbejdsindkomst.
Jesper Petersen (SF), 2011-05-03:
Vedrørende bekymringen for skatten på arbejde kan jeg sige, at det jo bare er så glimrende, at det kun er dem, der tjener over 1 mio. kr., som vi har tænkt os at øge beskatningen på arbejdsindkomst for.
Så den kan vi også få aflivet i dag.
Jeg vil fortælle skatteministeren om det eksempel, som Skatteudvalget og Energiudvalget oplevede hos Isover i Vamdrup, som er en virksomhed, der producerer glasuld og er blandt de bedste på det felt til at producere det på en energieffektiv måde.
De kan dog gøre endnu mere, siger de.
Man behøver ikke at være kommet helt i mål.
Der sker også nye ting, der gør, at man faktisk løbende kan gøre sin produktion endnu mere energirigtig.
For en virksomheder som Isover er investeringshorisonten simpelt hen nogle gange bare for langt væk til at lave de yderligere forbedringer, som de siger de faktisk godt kunne lave for at blive endnu dygtigere til at nedbringe deres energiforbrug.
Det vil altså være en klar fordel for en virksomhed som den og for stribevis af andre virksomheder, at de kan få sådan et tilskud eller fradrag, eller hvordan det skal indrettes bedst muligt, til at tilskynde dem til at lave de her energiinvesteringer.
Det er da positivt.
Det er da både god energipolitik og god erhvervspolitik, der sikrer nogle virksomheder og arbejdspladser i Danmark, og det forstår jeg ikke at skatteministeren står og skyder ned i dag og ikke omfavner og ikke er glad for.
Peter Christensen (V), 2011-05-03:
Jeg har forstået på SF, at man kan beskatte den finansielle sektor fuldstændig uhæmmet, fordi det ikke rammer andre end ejerne af bankerne.
Altså, regningen bliver jo sendt videre til kunderne, og det er i høj grad virksomhederne, som har brug for finansiering.
Og det vil også i høj grad være de kunder, der kommer til at betale sådan en ekstra skatteregning, hvem skulle ellers?
Hvem skulle ellers?
Så kan jeg forstå, at der ikke sker noget ved, at man øger beskatningen af virksomheder kraftigt, hvis man så har en tilskudspulje, hvor virksomheder, hvis de energioptimerer, kan få nogle af pengene tilbage.
Men nu tror jeg, at oppositionen skal til at være lidt konsistent, for vi har lige hørt, at der var bekymringer for de virksomheder, som havde energioptimeret, hvad med dem?
Så er jeg i øvrigt helt overbevist om, at virksomhederne er mere trygge ved at have gode rammebetingelser, som også indbefatter, at skatten på arbejde ikke er for høj, end at de skal til at være afhængige af, om de nu lige kan leve op til SF's kriterier for, at man kan få tilskud, eller sagt på en anden måde: om man nu har vundet SF's kærlighed lige inden for en bestemt branche.
Jesper Petersen (SF), 2011-05-03:
Vi kan jo starte med at sige, at det er fejlagtige oplysninger om beløbet på det.
Det handler om godt 2 mia. kr. fra erhvervslivet uden for den finansielle sektor, og så er det jo vel at mærke vigtigt at påpege, at det er penge, der kommer tilbage til erhvervene.
Det var bekymringen for den her sammenblanding af erhvervs- og energipolitik, og hvad der måtte komme med S og SF, som jeg godt ville komme med en bemærkning om, for pengene kommer jo som sagt tilbage igen, f.eks. i form af et energifradrag eller -tilskud, hvordan det nu skal indrettes, for 1 mia. kr. om året, som betyder, at virksomheder, der vil investere i at gøre deres produktion mere energirigtig, kunne spare på energien, hvilket er godt for miljøet, men som også er en styrkelse af konkurrencepositionen.
Det vil vi gennemføre.
Er det ikke noget, som skatteministeren kan tilslutte sig?
Hvorfor er der grund til at være så bekymret for det, når det nu er det, der konkret ligger i skatteudspillet, og ikke alle mulige andre fatamorganaer og skræmmeforslag, som skatteministeren forsøger at mane frem, men som slet ikke findes?
Peter Christensen (V), 2011-05-03:
Jeg har sådan set ikke yderligere at tilføje, andet end at det for regeringen har været afgørende, at vi kunne tage to tredjedele af den afgiftsbelastning væk fra virksomhederne, for det var for hård en energibelastning.
Det var det, vi aftalte med Dansk Folkeparti.
Alternativet til den her model er som sagt en mere selektiv udpegning af virksomhedstyper og virksomheder, som ville skulle godkendes af Kommissionen på grund af statsstøttereglerne.
Det ville tage tid og ville betyde, at vi ikke ville kunne tage den her store top af de planlagte afgiftsstigninger så hurtigt, som vi kan nu.
Så vil jeg gentage, at den bekymring for visse virksomheders konkurrencesituation, som jeg lytter mig til, glæder mig, og jeg vil virkelig se frem til, at den vil afspejle sig i Socialdemokratiets generelle skattepolitik.
Jeg er meget enig med Venstres skatteordfører, der jo under debatten her spurgte lidt ind til Socialdemokratiets skatteudspil, hvor de planlægger at øge skatten for virksomhederne med over 3 mia. kr., i, at det jo har helt samme effekt som den, vi opnår ved at reducere her, nemlig at det vil forringe konkurrencesituationen markant.
Så jeg håber, at vi også kan genfinde bekymringen der.
Nick Hækkerup (S), 2011-05-03:
Efter at de har fået den allerstørste del af stigningen, som kom før den relative tilbagerulning, så er nettoresultatet stadig væk, at belastningen vil være klart størst for dem.
Når jeg rejser spørgsmålet, er det, fordi jeg synes, det er relevant at diskutere, om vi er nået helt i mål, eller om man må sige, at der stadig væk er et behov for at kigge på konkurrencesituationen og arbejdspladssituationen for nogle af de her meget energiintensive virksomheder.
Når ministeren siger, at det skulle gå meget hurtigt, vil jeg bare erindre om, at det første oplæg – det var ikke fra ministerens forgænger, men ministerens forforgænger – var, at vi skulle igennem et udredningsforløb, som skulle være afsluttet det efterår, som vi for længst har passeret, for præcist at kunne tage stilling til, hvad det er for nogle virksomheder, vi skal have fat i.
Så der, hvor der er handlet langsomt, er måske ikke hos den forforrige minister, men hos de ministre, der er fulgt efter.
Peter Christensen (V), 2011-05-03:
Det er jo en del af de spørgsmål, som Skatteministeriet også har været inde at kigge på i deres redegørelse, og der var også overvejelser i regeringen om, om man skulle gøre det på en anden måde.
En af hovedgrundene til, at vi har valgt den model, der er at genfinde her i lovforslaget, er jo også, at den kan gennemføres meget hurtigt.
Hvis man går mere selektivt ind og udvælger virksomheder og vil føre energilettelsen tilbage til de virksomheder, så vil det pludselig også falde ind under reglerne om statsstøtte, og der ville kunne gå op til 3 år, inden man kunne gennemføre de her ændringer.
Forhandling
Villum Christensen (LA), 2011-05-03:
Liberal Alliance vil naturligvis gerne være med til at forsimple skattesystemet og skrue mest muligt ned for nidkærheden på området for personalegoder, og vi kan i den forstand støtte forslaget.
Selvfølgelig skal man ikke beskatte mindre gaver og påskønnelser i form af blomster, vin, chokolade, gebyrer til motionsløb og fribilletter til fodboldkampe.
Men jeg synes bestemt, at forslaget efterlader et behov for forenkling på visse områder, især når det handler om de nævnte eksempler på fritagelse for skattefriheden.
Mere generelle principper vil formentlig være at foretrække, som det også er anført af Advokatrådet og andre.
Man skal nok holde tungen lige i munden, hvis man skal undgå misforståelser.
Der opereres med begreber som skattefri bagatelgrænse, den skattefri personalepleje, den gældende bagatelgrænse, i anførselstegn.
Nej, det er nu ikke helt nemt at være dansker.
Jeg tror, at vi skal helt tilbage til 1982, før vi hørte det første gang fra en kendt statsminister.
Som det ses af høringssvarene, er der rigtig mange gråzoner, og vi er bange for, at advokater og revisorer stadig væk får masser at lave.
Alene i forbindelse med reglerne for sponsorat og repræsentation ser vi rigtig mange afgrænsningsproblemer og pudsige modsætninger i de eksempler, som er fremhævet.
Men jeg er sikker på, at alle ville have glæde af, at det fik en tur mere i den maskine, der handler om at forsimple vores regelgrundlag her i Tinget.
Tak for det.
Der skal ikke herske tvivl om, at enhver form for skattefritagelse for gevinst og udbytter af iværksætteraktier og andre tiltag, der kan stimulere iværksætterne, som vi betragter som vor tids helte, er forslag, som vi støtter.
Jeg tror ikke, at vi har haft en periode i nyere historie, hvor det har været vanskeligere for iværksættere at skaffe kapital til en god idé, end det har været tilfældet siden efteråret 2008.
I utallige situationer har det ikke været ideen, ikke teknologien, produktionsprocessen, ikke medarbejderne og ikke kunderne, der har været problemet, nej, det har været kapitaltilførslen.
Vi har indædt kæmpet for at få iværksætterskatten afskaffet, kæmpet for at få multimediebeskatningen afskaffet og for at få afskaffet mange andre benspænd for de små, nystartede virksomheder, som også lider under de forholdsvis dårlige rammevilkår.
Når vi så ser dette initiativ, er det oplagt for os, at vi bevæger os i en hensigtsmæssig retning.
Jyllands-Posten kunne jo forleden fortælle på forsiden, at under VK-regeringen har vi siden 2001 set – tror jeg at det var – 295 nye skatteforhøjelser, som har ramt erhvervslivet.
Men her ser vi langt om længe en indsats, der går et lille nøk i den rigtige retning.
Selv om ikke vi får mere end 60 mio. kr. til den rigtige side, og selv om der ikke undgås administrative byrder – man har også været inde på, at der skal laves revisor- og advokaterklæringer fra investorselskabet – må det siges at være et samlet plus for de produktionsideer, der er så vitale for vores velstand og udvikling.
Liberal Alliance kan af disse årsager støtte forslaget.
Mike Legarth (KF), 2011-05-03:
Jamen det er jo egentlig meget simpelt.
Det er jo for at sikre sig mod spekulation, det er for at sikre sig mod, at det er for nemt at omgå de regler, der er fremsat af SKAT.
Så får man jo et dobbelttjek og sikrer sig validiteten af de oplysninger, der bliver givet, ved at de er tjekket i dobbelt forstand allerede ved indleveringen.
Så det synes jeg er meget fornuftigt.
Niels Helveg Petersen (RV), 2011-05-03:
Der har været meget stærk kritik af de ændringer af aktieavancebeskatningsloven, som blev gennemført i forbindelse med skattereformen.
Der har jo især været rejst kritik af den lovgivning, der kom ud af det for iværksættere.
Regeringen og forligspartierne søger nu at afbøde nogle af skadevirkningerne af det, man oprindelig gennemførte.
Det er vi selvfølgelig positive over for.
I udvalgsarbejdet må vi søge belyst en række vigtige enkeltheder i forslaget, men som sagt er vi positive over for, at man forsøger at bøde på nogle af de skader, som den oprindelige lov har forvoldt.
Klaus Hækkerup (S), 2011-05-03:
Hvis det er virksomheden, der er ansvarlig for det, der leveres til SKAT, hvorfor påfører lovforslaget så iværksætterne en ekstra omkostning, ved at der skal indhentes en erklæring fra advokaten eller revisoren?
Mike Legarth (KF), 2011-05-03:
Det er jo den ansvarlige virksomhed, som leverer informationen til SKAT, som skal godkende det; det er jo selvfølgelig ansvarspådragende.
Og så er der jo bagudrettet et retskrav, der kan gøres gældende over for den person, hvis man har fået rådgivning.
Hvad enten det er fra revisor eller advokat, kan man jo søge erstatning, hvis man mener, at man er blevet dårligt rådgivet.
Men ansvaret ligger selvfølgelig hos den, der leverer, som altså står til ansvar for det, der leveres til SKAT.
Klaus Hækkerup (S), 2011-05-03:
Som jeg også sagde i min ordførertale, er jeg jo enig med ordføreren i det hensigtsmæssige i at fremme udviklingen i dansk erhvervsliv.
Men nu står der i det her lovforslag, at der skal foreligge en forretningsplan, som belyser en række udviklinger.
Forretningsplanen skal være godkendt eller attesteret af enten advokaten eller revisoren for det pågældende firma.
Mit spørgsmål er: Hvem er det så, der er ansvarlig for, at de oplysninger, der fremgår af iværksætterplanen, af investeringsplanen, er korrekte?
Er det advokaten eller revisoren, eller er det det pågældende firma?
Mike Legarth (KF), 2011-05-03:
Vi vil gerne være med til at skabe beskæftigelse og vækst, så gode rammevilkår og så gode konkurrenceevnemuligheder for vores virksomheder som muligt, sådan at vi samlet set får gavn af det som land.
Det her lovforslag gør det nemmere at skaffe risikovillig kapital til nystartede små og mellemstore virksomheder.
De nye regler betyder en forenkling.
Beskatningen bliver ens, uanset om afkastet kommer i form af udbytte, aktieavance, rente eller kursgevinst.
Så samlet set er der støtte fra Det Konservative Folkeparti.
Jesper Petersen (SF), 2011-05-03:
Vi er jo godt i gang med at behandle lovforslaget her, nr. L 194, som drejer sig om skattefritagelse i forbindelse med de såkaldte iværksætteraktier, altså unoterede aktier i nystartede, små og mellemstore virksomheder.
Det er en udløber af seneste finanslovaftale og kommer oven på det, der, synes jeg, meget misvisende er blevet kaldt iværksætterskatten, der var en del af skattereformen.
Jeg ved godt, der er forskellige kapitalfonde og andre investorer, der har slået sig meget i tøjret og forsøger at kalde det en iværksætterskat.
Det er der ikke tale om, men om en beskatning af f.eks. deres investeringer, altså porteføljebeskatning oven på investeringer i unoterede aktier.
Formålet med lovforslaget her er altså så at skaffe risikovillig kapital til iværksættere og innovationsvirksomheder ved at give forskellige skattefordele til investorer og til dem, der personligt investerer i det.
Vi synes, at formålet er meget sympatisk, for vi har brug for gode betingelser for nye virksomheder og for kapital til igangsættere og iværksættere.
Så er der dele af lovforslaget, som kan bekymre os, og de dele har også andre ordførere været inde på, og det er f.eks., at det måske bliver unødigt bureaukratisk og så svært at have med at gøre, at små og mellemstore iværksættervirksomheder ender med ikke at bruge ordningen.
Der er som sagt en meget, meget lang række af betingelser over flere sider i lovforslaget, der skal opfyldes, for at der rent faktisk er en skattefritagelse.
Jeg tror, at de her nystartede virksomheder har rigeligt at holde styr på i forvejen med alle de skatteregler, der er, og de fleste af dem vil nok også hellere arbejde på deres virksomheder end holde møde med deres revisorer.
Så jeg håber, vi kan sørge for, at Skatteministeriet løbende evaluerer loven og sikrer, at vi ikke bare gør skattelovgivningen endnu mere kompleks, end den er i forvejen, men faktisk får den effekt, der er ønsket, og at vi får skabt mere kapital til iværksættere i innovationsvirksomheder.
SF har selv foreslået en række bedre rammebetingelser for sådanne virksomheder: Give nemmere adgang for udenlandske forskningstalenter; lave en offentlig indkøbspolitik, der understøtter nytænkning og iværksætteri; på uddannelsesinstitutioner fokusere på at understøtte det at være iværksætter; forskellige forenklinger af den støtte, man kan få som iværksætter, og af de regler, man møder, når man gerne vil starte virksomhed.
Der er også andre ting, vi godt kunne tænke os.
Når vi nu er i gang med at skabe bedre vilkår for iværksættere og innovationsvirksomheder, var det måske ting, som regeringen også kunne lade sig inspirere af.
Så med de bemærkninger, der er givet fra andre ordførere om behovet for at få uddybet nogle ting under udvalgsbehandlingen og få set nærmere på, om vi rent faktisk får den ønskede effekt og ikke bare en meget bureaukratisk ordning, er vi umiddelbart positive over for lovforslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2011-05-03:
Jeg betragter det på ingen måde som ævl, hvad der står i lovforslaget her.
Nu tror jeg også, at hr. Klaus Hækkerup nok overfortolker lovforslagets tekst.
Som jeg læser det, er det værfts-, kul- og stålindustri, og det betragter jeg som f.eks. selve skibsværfterne og ikke underleverandører, der leverer navigationsudstyr til skibe.
Jeg tror, det er en meget mere snæver fortolkning end den, hr. Klaus Hækkerup lægger ind, som man skal lægge ind i teksten i lovforslaget.
Så jeg frygter ikke konsekvenserne af det her lovforslag på samme måde, som hr. Klaus Hækkerup gør det.
Klaus Hækkerup (S), 2011-05-03:
Jo, men så er vi jo i virkeligheden tilbage ved det samme spørgsmål
Jeg er enig i, at man ikke kan kalde et skibsværft for en lille virksomhed, men hvis det handler om en lille opfinder, der har en rigtig, rigtig god opfindelse, der kan bruges inden for flyindustrien eller inden for skibsindustrien til at navigere efter, er det så forbudt, hvis den skal bruges inden for skibsindustrien, men tilladt, hvis den skal bruges inden for flyindustrien?
Vi har jo f.eks. en lille virksomhed, der har været rigtig, rigtig god til at klare sig i forbindelse med opsendelse af satellitter, navigationsudstyr og kommunikationsudstyr.
Hvad er det for noget ævl, den her regering har foreslået?
Mikkel Dencker (DF), 2011-05-03:
Men jeg vil da sige, at værftsindustri, kulindustri og stålindustri nok ikke lige falder inden for den målgruppe, vi tænkte på, da vi lavede aftalen i forbindelse med finansloven.
Da var det jo små vækstiværksættervirksomheder, der blev tænkt på, og det kan man næppe kalde et skibsværft eller et stålvalseværk for.
Klaus Hækkerup (S), 2011-05-03:
Jeg vil gerne vende tilbage til det samme spørgsmål, som jeg rejste før, nemlig det, at der ikke må udøves virksomhed inden for værfts-, kuleller stålindustrien.
Hr. Mikkel Dencker skal nok slippe for at få det samme spørgsmål, men jeg undrer mig bare, når jeg læser det her, over, hvorfor det er de tre områder, der er undtaget.
Altså, man må så godt investere inden for virksomheder, der beskæftiger sig med nuklear industri, jernbanedrift, flyindustri og en række andre områder, men ikke de her tre områder.
Kan Dansk Folkeparti forklare mig, hvor den store sejr for Dansk Folkeparti i forbindelse med det her lovforslag ligger i, at man sondrer på den måde?