runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Maja Panduro (S), 2014-10-09:
Altså, jeg var jo på en måde lidt overrasket over Venstres skift af ordfører.
Jeg havde måske på en måde forventet, at når hr. Lars Løkke Rasmussen så åbenbart nu var færdig med sin gæsteoptræden her på talerstolen, var det måske den anden halvdel af Venstres formandskab, hr. Kristian Jensen, som vi skulle se heroppe.
Man skulle tro, at når den ene halvdel så åbenbart blev for træt, trådte den anden til.
Sådan tænker jeg at en arbejdsdeling normalt fungerer, men så langt rækker arbejdsdelingen åbenbart ikke i Venstres formandskab.
Så er det jo godt, at de har min dygtige kollega fru Inger Støjberg.
Men desværre kom vi jo heller ikke her nærmere et ærligt svar.
Heller ikke her fik vi svar på det om nulvæksten, og heller ikke for anden gang i dag kunne Venstre fortælle os, hvad det egentlig er, deres plan er.
I stedet for har vi så i dag hørt hr. Lars Løkke Rasmussen sige, at Venstres plan er regeringens 2020-plan, at Venstre har en plan om at give skattelettelser for 60 øre, og at Venstre ikke har en plan, men til gengæld vil man følge den til punkt og prikke.
Altså, det er jo ikke engang en holdning, et standpunkt, en sigtelinje, en mærkesag, en retning eller et pejlemærke.
Det er bare sort snak.
Jeg synes, at hr. Lars Løkke Rasmussen skulle stoppe julelegene og søforklaringerne og komme med den plan.
Der er så dog én, der er kommet med et ærligt svar her i dag, og det er hr. Kristian Thulesen Dahl.
»Vi peger på Lars Løkke Rasmussen som statsminister, og det gør vi uden forhåndskrav«, sagde han.
Se, det er jo klar tale.
Alle hr. Kristian Thulesen Dahls luftige løfter om guld og grønne skove betyder ikke noget, hvis bare hr. Lars Løkke Rasmussen bliver statsminister.
Hr. Lars Løkke Rasmussen vil indføre nulvækst; DF er angiveligt imod, men altså, hr. Lars Løkke Rasmussen skal jo være statsminister.
Hr. Lars Løkke Rasmussen vil indføre brugerbetaling ved lægen; DF er imod, siger de, men altså, hr. Lars Løkke Rasmussen skal jo være statsminister.
Og hr. Lars Løkke Rasmussen vil give skattelettelser til de rigeste arvinger og olieselskaberne; DF siger, de er imod, men hr. Lars Løkke Rasmussen skal jo være statsminister.
Så hvad ved vi efter en hel dags debat?
Hvad er konklusionen?
Ja, konklusionen er, at Venstre ikke har nogen plan for deres politik, men til gengæld står de fast på den.
Dansk Folkeparti har en politik, men den er egentlig fløjtende ligegyldig, hvis bare hr. Lars Løkke Rasmussen bliver statsminister.
Jeg synes, oppositionen skulle spørge sig selv, om det er et ærligt svar til danskerne, og om danskerne har nogen anelse om og kan regne med, hvad det er, de får med Lars, Kristian, Anders og Søren.
Jeg synes, det er på tide at fremlægge en konkret plan, en samlet og ansvarlig politik.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-10-09:
Nu har vi hele dagen hørt på Socialdemokratiets skræmmekampagne, i forhold til hvad nulvækst betyder for beskæftigelsen i Danmark.
Når man spørger Finansministeriet, hvad nulvækst betyder, så er det rigtigt, at Finansministeriet svarer, at det koster beskæftigelse i den offentlige sektor svarende til minus 27.000 offentligt ansatte.
Og det er Socialdemokratiet rigtig, rigtig glade for at fortælle.
Socialdemokratiet burde måske i al fairness også fortælle, at Finansministeriet siger, at bruger man de her penge på at sænke skatten på arbejde, øger det beskæftigelse i den private sektor med 41.000.
Det vil sige, at den samlede beskæftigelse i Danmark stiger med knap 14.000 personer.
Maja Panduro (S), 2014-10-09:
Jeg står ikke med det finansministersvar heroppe, som hr. Joachim B. Olsen refererer til, men det kunne jeg forestille mig han gør, så derfor vil jeg bare spørge, om det er det samme finansministersvar, som forudsætter, at man ikke, som spørgeren refererer, bruger pengene på at lette skatten på arbejde, men at man målrettet bruger dem på at lette topskatten.
Er det rigtigt husket eller forstået?
Joachim B. Olsen (LA), 2014-10-09:
Nu er topskat jo også skat på arbejde.
Men det er rigtigt, at man bruger pengene på at lette topskatten, og at man bruger dem på at lette bundskatten.
Pointen er bare den, at bør man ikke i en situation, hvor man har tabt mange arbejdspladser i Danmark og man laver skræmmekampagner om, hvad nulvækst vil betyde for beskæftigelsen i Danmark, sige, at hvis målet er at øge den samlede beskæftigelse i Danmark, er det faktisk bedre ikke at lade verdens største offentlige sektor vokse, men i stedet lade pengene blive ude i den private sektor?
For det vil faktisk øge den samlede beskæftigelse mere, det vil faktisk skabe nogle flere job, også til de mennesker, som falder ud af dagpengesystemet, altså til nogle af de 800.000 danskere, som i dag er uden for arbejdsmarkedet, og til de 150.000 arbejdsløse, der er.
Det vil skabe flere arbejdspladser, flere muligheder for dem, end hvis man fortsætter med at lade den offentlige sektor vokse.
Maja Panduro (S), 2014-10-09:
Jeg husker endda, at hr. Jonas Dahl skrev et i øvrigt udmærket læserbrev, hvor han skrev: Jeg og SF svinger med de røde faner over den her kommission.
Det kan jeg godt forstå, for det er en dygtig kommission sammensat af gode folk, jo bl.a. arbejdsmarkedets parter, som vi plejer at have en fælles respekt for.
I respekt for dem synes jeg faktisk også man skal lytte til deres anbefalinger og lade være med at foregribe dem, fordi man synes, at det kunne være frisk og godt.
Jonas Dahl (SF), 2014-10-09:
Tak for det, formand.
Nu har vi jo gang på gang hørt, at Socialdemokraterne er enige med SF i, at dagpengereformen er noget bras, og det vil jeg gerne kvittere for.
Men jeg har stadig væk ikke nogen klar fornemmelse af, hvad det er, Socialdemokraterne vil ændre.
Man bliver ved med at henvise til den her kommission, men kan vi ikke i det mindste få et klart svar: Hvis Socialdemokraterne – og det vil vi sådan set gerne hjælpe til med fra SF's side – skulle genvinde regeringsmagten, hvad har man så tænkt sig at gøre efter et valg?
Skal De Radikale fortsat stå fast på, at der ikke skal pilles ved dagpengereformen, eller hvad er det, Socialdemokraterne præcis vil med en dagpengereform efter valget?
Kan vi ikke få et klart svar på det i dag?
Maja Panduro (S), 2014-10-09:
Jeg synes, man skal lytte meget nøje, når de her borgmestre – også borgmestrene fra Venstre – siger, at man ikke ønsker at have minusvækst i de kommende år.
Man har sådan set
syntes, at det har været stramt nok, at de også i kommunerne har været med til at betale den pris, der jo skulle betales efter den fest, der blev holdt, og for den uansvarlige økonomiske politik, som de borgerlige partier førte.
Vi har i de sidste 3 år ført en politik, hvor der været en positiv vækst i den offentlige sektor.
De penge er så primært gået til, at vi faktisk har kunnet prioritere vores sundhedsvæsen, at vi har kunnet prioritere, at vi i dag uddanner flere unge mennesker, end vi mig bekendt har gjort nogen sinde før.
Det koster penge.
Jeg synes, det ville klæde Venstre at være ærlige og sige, at hvis vi havde haft nulvækst i de sidste 3 år, og hvis vi skal have nulvækst på ubestemt tid fremover, vil det betyde meget voldsomme nedskæringer, eksempelvis i kommunerne, hvis man samtidig ønsker at prioritere f.eks. kræftbehandlingen, sådan som Venstre siger at de ønsker at gøre.
Jeg spørger bare lige igen: Hvornår kommer det konkrete forslag, som vi er blevet lovet af Venstres formand?
Hvornår?
Det er alligevel sådan meget flot at spørge til min fornemmelse af et svar fra finansministeren, som man står med i hånden, men nuvel.
Det har faktisk været hårde tider i Danmark.
Men at vi skal opleve den bekymring, som man også kunne høre før i nogle af spørgsmålene til statsministeren, fra et parti, som ønsker nulvækst på ubestemt tid, og som, når de skal have en finanslov til at hænge sammen bare for næste år og det kniber en lille smule, frisk siger, at så kratter de bare 1,5 mia. kr. ekstra ind fra de kommuner, som allerede har aftalt deres budgetter, og som vi har lavet en kommuneaftale med – det kan man da sagtens – synes jeg i grunden er lidt flot.
Det synes Venstres egne borgmestre jo også.
Det er mig bekendt ret store ord i en nordjysk Venstremands mund.
Jacob Jensen (V), 2014-10-09:
Jeg står her med et svar fra finansministeren – endnu et af slagsen – det er svar på spørgsmål nr. 349, og det er afgivet den 30. juni 2014 til en af ordførerens partikollegaer, nemlig hr. Jesper Petersen.
Jeg forlanger sådan set ikke, at ordføreren kan indholdet, men jeg tillader mig alligevel at spørge, om ordføreren har en fornemmelse af, hvad indholdet kunne være, når jeg nu siger, at det drejer sig om udviklingen i serviceudgifterne for kommunerne fra 2011 til 2012 til 2013.
Jeg spørger: Er det ordførerens vurdering eller fornemmelse, at serviceudgifterne for kommunerne i deres regnskabstal, altså deres forbrug, fra 2011 til 2013 har udviklet sig i positiv retning, altså et merforbrug, eller i negativ retning, altså et mindre forbrug?
Maja Panduro (S), 2014-10-09:
Nu er der jo netop, som vi også fik syn for her, lagt en masse forudsætninger ind i de her beregninger.
Den ene af dem er, at man skal bruge pengene på at fjerne topskatten.
Det er jeg ikke enig i er en rigtig politisk prioritering.
Jeg anerkender fuldstændig, at lige præcis spørgerens parti sådan set er meget ærlig omkring, at det er et ønske, de har, og der kunne man jo på en måde ønske sig, at nogle af de andre partier, som peger på hr. Lars Løkke Rasmussen eller hr. Lars Løkke Rasmussens parti, ville være lige så ærlige selv.
For de tal her har vi jo set mange af eksempelvis Venstres folketingsmedlemmer turnere rundt med i alle landets lokalaviser og på gader og stræder, men de har bare glemt at sige, at det forudsætter, at man vil fjerne topskatten.
Hvis man skal tro på, hvad hr. Lars Løkke Rasmussen siger, er det jo ikke det, som er Venstres prioritering, og derfor kan man overhovedet heller ikke forvente, selv hvis man lægger alle de andre forudsætninger til grund, den samme gevinst.
Jacob Jensen (V), 2014-10-09:
Pudsigt nok har de både i Randers og Brønderslev haft minusvækst i de sidste 3 år.
Det fremgår af det svar, som finansministeren har givet.
Vi har så tilladt os at spørge, om vi kunne få en oversigt over, hvordan det ser ud pr. kommune.
Det har vi så fået.
Jeg tror, det var i går, at vi fik svaret.
Heraf fremgår det, at 60 ud af 98 kommuner siden 2011 har oplevet at skulle bruge færre penge.
Det er blot derfor, at jeg henviser til det løfte, som jeg også spurgte statsministeren om.
Og vil ordføreren her bekræfte, at Socialdemokraterne gik til valg på et løfte om at øge serviceniveauet med 12 mia. kr.?
Fakta er, som vi nu har her fra finansministeren, at de har fået en minusvækst.
De har ikke fået en check; de har fået et girokort.
Inger Støjberg (V), 2014-10-09:
Altså, jeg har da egentlig forstået, at man også fra fru Maja Panduros side var meget glad for, at Venstres formand gik op på talerstolen.
Så det synes jeg nu ikke er så underligt.
Omkring kontanthjælpsloftet kan jeg bare sige, at jeg selv har det sådan, at jeg ønsker et samfund, hvor det altid kan betale sig at arbejde.
Og det kan det bare ikke i dag, vil jeg sige til fru Maja Panduro.
Der er alt for mange mennesker, for hvem det ikke kan betale sig at arbejde.
Hvis vi tager et kontanthjælpsægtepar, skal man ud og tjene en startløn på omkring 35.000 kr., for at det overhovedet kan betale sig for den ene at arbejde.
Det er da et skævt samfund, vi er ved at bygge op, vil jeg sige til fru Maja Panduro.
Derfor skal vi have et kontanthjælpsloft.
Vi har jo allerede defineret retningen i det her kontanthjælpsloft, og det er jo det, der er det væsentlige.
Jacob Jensen (V), 2014-10-09:
Det drejer sig om økonomien i kommunerne.
Jeg vil bare spørge statsministeren, om statsministeren kan huske, hvad det var, statsministeren gik til valg på.
Og så vil jeg blot spørge statsministeren, om hun for det første kan bekræfte det løfte, og om hun for det andet kan oplyse, hvor meget mere kommunerne så har brugt i 2013 i forhold til 2011.
Hvis statsministeren skulle være i tvivl om det svar, kan hun jo bare spørge sin finansminister, som har svaret Finansudvalget på spørgsmål nr. 349.
Her fremgår svaret, men jeg synes alligevel, statsministeren skal lov til at svare på det, nemlig for det første hvor meget man har lovet kommunerne, om det er rigtigt, at det er 12 mia. kr. ekstra, som det fremgår af »En Fair Løsning«, om statsministeren bekræfte det, og for det andet hvor meget mere kommunerne har brugt i 2013 i forhold til 2011.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-10-09:
Nu blev jeg ret glad for, at fru Sophie Løhde tog ordet i dag, men jeg havde også håbet, at den vildfarelse, som fru Sophie Løhde har rejst rundt med i den offentlige debat om ventetiderne, kunne blive afklaret i det.
Det ville simpelt hen være så dejligt, hvis fru Sophie Løhde helt klart og tydeligt ville sige, at ventelisterne på operationer er lavere, end de har været nogen sinde.
Det har fru Sophie Løhde ikke rigtig villet anerkende i den offentlige debat, og det ville jo være spændende, hvis hun gjorde det.
Jeg er også meget glad for og vil gerne kvittere for, at fru Sophie Løhde er optaget af kræft.
Det er vi jo også, og det burde kunne være muligt også at drøfte det her i fællesskab – alle ideer er velkomne.
Men det, der jo stadig mangler hos Venstre og fru Sophie Løhde, er en langsigtet plan fra Venstre om, at hvis man vil bruge så og så mange penge på sundhed over de næste år, hvor er det så, man skal spare, når man også samtidig vil have nulvækst?
Kom med planen, Venstre!
Sophie Løhde (V), 2014-10-09:
Jamen jeg er da glad for, at jeg kan glæde statsministeren.
Hvis der ikke skal mere til end det, at jeg tager ordet, skal jeg nok love at gøre det igen en anden gang.
Det siger sig selv, at Venstre ikke sådan har tænkt sig at tage et skridt frem på kræftområdet for derefter at tage to skridt tilbage.
Det, vi foreslår på kræftområdet, er selvfølgelig et varigt løft.
Men statsministeren svarede ikke på det, jeg konkret spurgte om, nemlig hvorfor regeringen er modstander af Venstres forslag om at lave en kræftplan 4.
Det drejer sig om en kræftplan 4 med fokus på kapacitet og kvalitet, så vi ikke begår den fejltagelse, man gjorde tilbage i 1990'erne, hvor man på grund af dårlig planlægning pludselig havnede i store kapacitetsproblemer med dårlig overlevelse og lange ventelister til følge.
Det er korrekt, at regeringen har fremlagt et sundhedsudspil, og det er vi sådan set glade for, for det er første gang, regeringen sådan er begyndt at interessere sig for sundhedsområdet, men der er jo ikke noget forslag om en kræftplan 4 i det sundhedsudspil.
Så vil statsministeren her i dag bekræfte, at regeringen så vil støtte op om Venstres forslag om en kræftplan 4, eller vil man fastholde, at man er modstander af en kræftplan 4?
Det må jo være ret simpelt at svare på.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-10-09:
For det første synes jeg, det er fint, at Venstre vil bruge flere penge på sundhed.
Det, der så er lidt ærgerligt, er, at vi kun må se Venstres plan for et år ad gangen.
Det er jo netop i de situationer, det ville være rigtig interessant at få at vide – hvis det nu er sådan, at Venstre gerne vil bruge flere penge på sundhed også i de kommende år og samtidig vil give de her meget store skattelettelser – hvor det så er, der ellers skal spares.
Det er jo der, det begynder at blive interessant at diskutere med Venstre.
Så kom, Venstre, kom med den plan!
Jeg er egentlig overbevist om, at man godt kunne finde løsninger, når det gælder kræftområdet.
Det er jeg helt overbevist om vil hjælpe.
Vi er kommet langt på kræftområdet, det vil jeg godt erkende, men vi skal nå endnu længere, sådan at muligheden for at overleve kræft i Danmark er lige så stor, som den er i landene omkring os.
Så det skal vi arbejde målrettet på.
Så er jeg meget glad for, at Sophie Løhde har taget ordet her i dag, for så kan hun også benytte lejligheden til ligesom at få slået fast en gang for alle, hvordan det nu er med ventetiderne på operationer på sygehusene.
Sophie Løhde (V), 2014-10-09:
Jeg tror ikke, at der er mange kommuner, der kan tale med om, at der er ekstra penge, men der er mange kommuner, der kan tale med om, at der nu har været minusvækst i kommunerne i den seneste årrække.
Men tak til landets statsminister for at bruge hele sin taletid i dag på at forsøge at skabe myter om Venstres politik.
Jeg tror måske, at der kan sidde en enkelt eller to derude, der har haft en eller anden forventning om, at landets statsminister også havde et eller andet at byde ind med på vegne af regeringen, men nej.
Statsministeren sagde utrolig mange ting om Venstres politik og også meget, som ikke har ret meget med fakta at gøre,
men der var dog alligevel en ting, som statsministeren fik gengivet korrekt, nemlig at Venstre gerne vil bruge flere penge på sundhedsområdet.
Det kan jeg bekræfte: Det er fuldstændig korrekt.
Vi foreslår sådan set at bruge dobbelt så meget på sundhedsområdet, end regeringen foreslår.
Man kan sige, at alene på kræftområdet foreslår vi at bruge 380 mio. kr. ekstra til næste år til glæde for danske kræftpatienter.
Og lige præcis på kræftområdet kunne jeg godt tænke mig at spørge landets statsminister: Hvorfor er regeringen modstander af Venstres forslag om at lave en kræftplan IV?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-10-09:
Hr. Finn Sørensen beskriver det som budgettyranni over for kommunerne.
Jeg mener egentlig bare, at det er at have styr på budgetterne, at man har styr på, hvordan serviceudgifterne udvikler sig ude i kommunerne.
Det er ikke godt for nogen, heller ikke de dårligst stillede i vores samfund, hvis man år efter år ikke har styr på serviceudgifternes udvikling ude i kommunerne.
Det var jo det, Venstre ikke havde, da de sad i regering, og de tider skal vi da ikke tilbage til.
Nu har vi styr på det.
Når det så er sagt, skal vi så ikke lige minde hinanden om fakta i den her sag, og det er, at kommunerne næste år har 300 mio. kr. ekstra til den kommunale service, hvis man sammenligner med året før.
Det er bare, så vi lige husker, at der altså er tale om ekstra penge til kommunerne i forhold til året før.
Finn Sørensen (EL), 2014-10-09:
Jeg er nu ikke enig med statsministeren i, at det hele bare kan tilskrives V og K, og at man udelukkende kan placere ansvaret hos dem.
De bærer en stor del af ansvaret, ingen tvivl om det – så det er jo ikke noget at sidde og smile af – det gør de, ingen tvivl om det, men denne regering har jo fortsat den stramme politik over for kommunerne.
Denne regering har fortsat det budgettyranni og har oven i købet selv vedtaget budgettyranniet i form af budgetloven, som alle partier i Folketinget undtagen Enhedslisten har tilsluttet sig.
Men lad nu det ligge.
Mit spørgsmål var: Er det virkelig rimeligt, at disse økonomiske tilpasninger – hvis man skal bruge det neutrale ord, som statsministeren bruger – går ud over kernevelfærdsopgaver f.eks. på ældreområdet?
Jeg kunne også tilføje daginstitutionsområdet og folkeskolen, men nu var det lige ældreområdet, jeg spurgte til.
Er det virkelig rimeligt, og var det det, der var meningen med den ældremilliard, som man jo annoncerede gav penge til et varigt løft af ældreområdet?
Det er jo ikke et varigt løft.
Hvis FOA's tal holder vand – det forbehold er jeg enig i man skal tage – så er der jo stadig væk en nettonedgang i den sum penge, der bruges på ældreområdet, og med de konsekvenser, jeg har beskrevet.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-10-09:
For det første har vi jo sikret, at der er 10 mia. kr. mere til den samlede offentlige service nu, end der var i 2011.
10 mia. kr.
Det er alligevel mange penge, og det ville Venstre jo ikke kunne præstere med deres nulvækst.
I forhold til hvordan serviceudgifterne har udviklet sig, kan jeg sige, at de har ligget nogenlunde konstant fra 2011 til 2013.
Så har vi jo tidligere haft en debat, der handlede om, hvad der så er sket i forhold til 2014 og i forhold til 2013.
Den debat havde vi, sidste gang vi mødtes.
Og der havde jeg meget, meget svært ved at overbevise både Venstres formand og andre, det var helt tilbage i juni, om, at kommunerne får et løft næste år.
Det gør de faktisk.
Så det ville også være rigtig rart, hvis hr. Jacob Jensen i dag kunne bekræfte det.
Det er jo en god anledning til at få nogle af de myter væk, der er i debatten.
Fru Sophie Løhde ville ikke rigtig hjælpe mig, men det kan være, hr. Jacob Jensen her vil hjælpe mig med at bekræfte, at kommunerne rent faktisk har fået 300 mio. kr. ekstra til den kommunale service sammenlignet med i år.
Jacob Jensen (V), 2014-10-09:
Jo, jo, men vi hjælper gerne i Venstre statsministeren med at huske på statsministerens egne løfter, og vi vil også gerne hjælpe statsministeren med at huske på, hvor mange af de løfter der så egentlig er blevet indfriet.
Og derfor noterer jeg mig egentlig med glæde og vil gerne kvittere for, at statsministeren her i dag, lige præcis i det svar, hun har givet her, faktisk indrømmer: Ja, løftet om, at kommunerne skulle have 12 mia. kr. ekstra, som jeg gik til valg på før 2011, har vi ikke indfriet.
Økonomien har ligget nogenlunde konstant, var svaret.
Kan man oversætte det til nulvækst, udgiftsstop?
Nej, de facto er det minusvækst i kommunerne.
Helt præcis kan statsministeren spørge 60 ud af 98 kommuner.
Og det er ikke tal, jeg finder på.
Det er tal, som finansministeren oplyste i Finansudvalget: 60 ud af 98 kommuner har oplevet, at de kan bruge færre penge i 2013, end de kunne i 2011.
Der er immer væk et stykke vej op til de 12 mia. kr., som statsministeren lovede.
Maja Panduro (S), 2014-10-09:
Tak for det.
Man kunne jo fristes til at spørge fru Inger Støjberg: Hvad blev der af hr. Lars Løkke Rasmussen?
Blev han for træt til at gå på igen eller hvad?
Men i stedet for vælger jeg at benytte chancen og så håbe på, at vi kan få mere konkrete svar fra fru Inger Støjberg.
Jeg har et ret simpelt spørgsmål: Hr. Lars Løkke Rasmussen sagde så sent som i september om Venstres forslag om et såkaldt nyt moderne kontanthjælpsloft, at, og jeg citerer: Vi vil vende tilbage med et helt konkret forslag, citat slut.
Så skal jeg bare høre: Hvornår kommer det konkrete forslag fra Venstre?
Inger Støjberg (V), 2014-10-09:
Sagt ligeud til hr. Per Clausen: Jeg ville sådan set hellere som kommunalpolitiker vide, hvad der venter mig, end hvad der ikke venter mig.
Tværtimod er der blevet minusvækst i 60 ud af 98 kommuner.
Det synes jeg da er et problem, som hr. Per Clausen med det politiske ståsted, han har, burde rejse.
Per Clausen (EL), 2014-10-09:
Det vil altså sige, at det, vi ved nu, er, at når det handler om kommunernes økonomi, er det rigtigt forstået, at Venstre, efter at regeringen har indgået en aftale med KL, ved finanslovsforhandlingerne vil gennemtrumfe, at kommunerne skal have 1,5 mia. kr. mindre.
Det er den måde, KL ligesom skal sikre velfærden på næste år.
Så er jeg måske en lille smule bekymret for, hvor galt det kan gå, når Venstre så får regeringsmagten.
Inger Støjberg (V), 2014-10-09:
Det er faktisk fuldstændig rigtigt, at vi vil gå ind på den front, f.eks. med konkurrenceudsættelse.
Det mener jeg jo ikke er en umulig opgave for kommunalpolitikere.
Jeg mener sådan set, at det ligger i det at være kommunalpolitiker, at man også skal kunne prioritere hen over året, og jeg mener godt – det kan så være i modsætning til hr. Per Clausen – at i hvert fald Venstres kommunalpolitikere kan tænke selv, at man kan være innovativ, at man kan have lyst til hele tiden at gøre den offentlige sektor bedre og få mere ud af pengene.
Så derfor mener jeg ikke, og derfor mener Venstre ikke, at det er en urealistisk opgave for kommunerne.
Per Clausen (EL), 2014-10-09:
Tak for det.
Det er rart at komme først.
Jeg vil bare spørge fru Inger Støjberg om en enkelt lille ting.
Det er, fordi jeg kommer fra Aalborg, hvor vi diskuterede kommunalt budget.
Der spurgte jeg de lokale Venstrefolk, om de i deres budget havde disponeret ud fra, at Venstre havde besluttet, at kommunen skulle have 30-40 mio. kr. mindre næste år.
Jeg vil bare spørge fru Inger Støjberg, om det ikke er rigtigt opfattet, at Venstre faktisk den her gang gennem finanslovsforhandlingerne forventer at blive enig med regeringen om, at man skal have færre penge i kommunerne næste år, nærmere bestemt 1,5 mia. kr.