runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-04-15:
Jeg er meget, meget glad for, at Venstres ordfører bekymrer sig rigtig meget om skoleledernes tid, for det gør jeg også selv.
Det viser en undersøgelse, som Danmarks Lærerforening har foretaget – i øvrigt i samarbejde med et dansk dagblad.
Er det ikke meget, meget bekymrende, hvis hver femte skoleleder bruger tid på at afsøge lokalområdet for mulige private sponsorater i stedet for bruge tid på skoleudvikling, og er det ikke et voldsomt vigtigt hensyn at tage til skolelederens professionalisme, at vedkommende ikke skal bruge tid på fundraising?
Per Bisgaard (V), 2010-04-15:
Det kommer meget bag på mig, at der skulle være op mod 20 pct. af skolelederne, der bruger tid på det;
det må jeg sige.
Jeg synes heller ikke, det er formålstjenligt, at man benytter tiden til det.
Jeg vil dog ikke undlade sige, som jeg også nævnte, at der er mange lokalsamfund, hvor foreningslivet og skolelivet går op i en højere enhed, og at man der måske er fælles om nogle tanker om at skaffe nogle midler til fælles ting.
Det kunne være boldbaner og så mange andre ting.
Jo, det bekymrer også mig.
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-15:
Det er altid beklageligt at sidde og lytte til, at Venstres ordfører ikke rigtig synes, at der skal gøres noget for brandmændene.
Vi ved jo, at deltidsbrandmænd er nogle, der er meget pligtopfyldende og mange gange sætter deres liv på spil.
Vi ved også, at regeringen siger, at vi skal fremtidssikre og hele tiden sørge for ny rekruttering.
Det er helt i orden, det skal vi selvfølgelig, og det er også det, vi gør.
Men hvordan ville fru Marion Pedersen have det, hvis nu brandmændene siger: O.k., det her gider vi simpelt hen ikke mere, vi stopper fra i dag?
Så kunne det være, det var fru Marion Pedersens hus, der brændte ned.
Nej, det sker jo ikke her i København, for der er de fuldtidsansatte.
Det er kun i Jylland og på Fyn, hvor der hovedsagelig er deltidsbrandmænd.
Men det er jo lidt af et problem, at man siger, at de brandmænd, der har gjort en stor indsats, vil man ikke gøre noget for, mens regeringen gerne vil være med til at fremtidssikre, så der kommer nye ind for at afløse de brandmænd, der er der i dag, og som gør en stor indsats.
Per Bisgaard (V), 2010-04-15:
Venstre kan ikke medvirke til B 126, al den stund at reglerne for forældrebetaling er meget klare i den eksisterende lovgivning, og uden at gentage hele undervisningsministerens tale vil jeg da gerne fremdrage et par af ministerens korte fremhævelser.
Ifølge grundloven er undervisning i folkeskolen jo gratis, og det er en pligt for det offentlige at etablere og drive en folkeskole.
Ministeren understregede også, at det er en kommunal opgave at stå for folkeskolens drift, og at alle børn har ret til vederlagsfri undervisning i folkeskolen.
Reglerne er meget klare, men alligevel viser den refererede undersøgelse jo, at der er meget store forskelle mellem de måder, de enkelte kommuner og skoler håndterer ekskursioner, lejrskoler og skolerejser på.
Eller det er måske blot undersøgelsen, der ikke er så præcis.
For ekskursioner og lejrskoler er reglerne jo helt firkantede: Her er der jo kun mulighed for at opkræve forældrebetaling for et sparet hjemmeforbrug, som i forslaget står angivet til at være ca. 70 kr. daglig.
Det er meget hensigtsmæssigt, at skolerne og kommunalbestyrelsen har gjort sig overvejelser angående modtagelse af gaver og sponsorater, som ministeren også omtalte i sin tale, og det kan bestemt også være praktisk, at man har dem nedskrevet i form af retningslinjer.
Hvis man har en fastsat politik på området, ser jeg nødvendigvis ingen problemer i at modtage gaver eller indgå sponsorater.
I mange lokalsamfund at det jo heller ikke usædvanligt, at foreningslivet meget bredt og i visse tilfælde med skolen som samarbejdspartner har udviklet et samarbejde, som eksempelvis har udløst gaver.
Siden begyndelsen af 1980'erne og måske endda længere tilbage kan jeg ikke erindre, at der ikke har været en befolkning, der har sagt: Vi kan godt undvære det her bureaukrati, vi kan godt undvære færre administrative byrder.
I den sammenhæng kan jeg sige, at det har skolelederne faktisk også udtalt.
Det er ikke dem, der efterspørger mere bureaukrati.
Der er ikke nogen regeringer siden den tid, der har kunnet præstere noget, og jeg synes ikke, at denne regering skal forsøge det.
I Venstre er vi af den opfattelse, at lovgivningen på området er fuldt dækkende, og vi kan som tidligere meddelt ikke medvirke til den foreslåede lovgivning.
Line Barfod (EL), 2010-04-15:
Da vores ordfører på området, fru Johanne Schmidt-Nielsen, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne fremføre følgende: Enhedslisten kan støtte forslaget om at gøre forsøgsordningen med erhvervsuddannelse på produktionsskolerne permanent. Der er behov for at tænke nyt, når det handler om at nå den gruppe, der af forskellige årsager ikke passer ind i de ordinære uddannelsestilbud.
I dag overlader man alt for mange unge med problemer til sig selv, bl.a. med det resultat at de i mange tilfælde dropper ud af deres uddannelse.
Derfor støtter vi ethvert initiativ, der har til formål at hjælpe unge med at tage en uddannelse.
Vi hæfter os ved, at Produktionsskoleforeningen i deres høringssvar har en række kritikpunkter, og vi vil gerne opfordre til, at man i udvalgsbehandlingen ser nærmere på foreningens indvendinger.
Så en kort bemærkning om kapaciteten på de her programmer.
Der er hvert år tusindvis af unge, der dropper ud af deres erhvervsuddannelse eller går i stå, fordi de mangler en praktikplads.
På forsøgsordningen har man indtil videre oprettet 144 pladser.
Mottoet om, at mange bække små gør en stor å, er et fornuftigt motto, men hvis det for alvor skal rykke i forhold til målsætningen om, at 95 pct. af alle unge skal have en ungdomsuddannelse, kræver det altså, at der kommer noget mere vand igennem åen.
Det kunne være gennem oprettelse af flere praktikpladser i det offentlige og i de virksomheder, der arbejder for det offentlige, ved at vi styrker skolepraktikken og ved at indføre den fleksible ungdomsuddannelse, som Enhedslisten, SF, Socialdemokraterne og De Radikale har foreslået.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-04-15:
Det Konservative Folkeparti kan naturligvis også støtte forslaget.
Det glæder os meget at se, at det kan alle andre partier også.
Det er vigtigt, at vi får så mange som muligt i uddannelse.
Det er jo regeringens erklærede mål, og det er jo også noget, som hele Folketinget bakker op.
Forsøget med erhvervsuddannelserne på produktionsskolerne har været en succes, og med den ordning, som vi nu gør permanent, får vi fat i en gruppe unge, som ellers er meget svære at få fat i.
Det kan vi glæde os særligt over.
Det bidrager til vores målsætning om, at så mange som muligt skal have en uddannelse.
Så ganske kort kan jeg sige, at vi selvfølgelig støtter det her lovforslag og ser meget frem til, at det bliver til virkelighed.
Marion Pedersen (V), 2010-04-15:
Da jeg var på talerstolen tidligere, ledte jeg forgæves efter det citat, hvor Landsklubben for Deltidsansatte Brandfolk tilkendegav, at de ikke kunne leve med vederlagsmodellen.
Det har jeg fundet nu, og jeg må desværre konstatere, at hr. Bjarne Laustsen er den, der lider af alzheimer light.
I forbindelse med den udarbejdelse, der var af rapporten i forbindelse med B 88 tilbage i 1997, sagde Landsklubben for Deltidsansatte Brandfolk, at de ikke kunne acceptere en vederlagsmodel, der medførte, at de mistede deres lønmodtagerrettigheder.
Gør det ikke indtryk på fru Line Barfod, at brandmændene ikke ønsker den ordning, som fru Line Barfods parti har i sinde at stemme for?
Line Barfod (EL), 2010-04-15:
Fru Marion Pedersen lægger til grund, at Enhedslisten skulle stemme for en ordning, der ville fratage mennesker lønmodtagerrettigheder, og at vi tilbage i midten af 1990'erne skulle have foreslået en ordning, der fratager mennesker lønmodtagerrettigheder.
Det er helt uden for, hvad Enhedslisten kunne finde på at gøre.
Det var derfor, jeg i min ordførertale understregede, at vi skulle finde en løsning; det var derfor, jeg i mit svar til hr. Bjarne Laustsen sagde, at vi skal finde en løsning, der selvfølgelig sikrer, at folk beholder deres lønmodtagerrettigheder.
Hvis man har politisk vilje til det, kan man sætte sig sammen og finde den løsning.
Marion Pedersen (V), 2010-04-15:
Men hvis man læser forslag til folketingsbeslutning nr. B 85, som vi behandler her i dag, kan man se, at de mister alle deres rettigheder, hvis der bliver stemt ja.
Hvis det bliver stemt igennem, mister de deres rettigheder.
I det her forslag står der intet om, at der skal dispenseres på nogen som helst områder.
Der står, at de skal have en ren vederlagsmodel, og en ren vederlagsmodel betyder, at de mister alle deres lønmodtagerrettigheder.
Jeg har siddet og læst det igennem nok en gang for at se, om jeg var tungt opfattende.
Det mener jeg altså ikke jeg er.
Line Barfod (EL), 2010-04-15:
Jeg forstår ikke, hvorfor Venstres ordfører er så optaget af at sige: Det duer ikke, det duer ikke, det duer ikke, den løsning kan vi ikke bruge, den løsning kan vi ikke bruge, den løsning kan vi ikke bruge!
Det burde være det, Venstre var optaget af.
Det er det, vi har sagt under hele den her debat og under hele den debat, der har været om de stramninger, der er sket: Lad os finde en løsning.
Jeg synes, det burde være det, Venstres ordfører var optaget af i stedet for bare at sige, at alle andres forslag ikke duer.
Lad os få afklaret, om Venstre har politisk vilje til, at der skal findes en løsning, og hvis man har det, så lad os sætte os ned og finde den.
Marion Pedersen (V), 2010-04-15:
Vi kan jo selvfølgelig se det om et par dage, når udskriften af dagens forhandlinger kommer på papir, men jeg vil bare gerne lige have bekræftet, at ordføreren sagde, at arbejderbevægelsen er gået med på B 85, som betyder, at brandmændene mister alle deres rettigheder, for der står intet om nogen som helst former for kompensation i det beslutningsforslag, vi arbejder med her.
Det er muligt, at ordføreren drømmer om, at vi siden hen kan lave om på de regler, men det er altså ikke det, vi diskuterer her i dag.
Jeg kan godt forstå, at hr. Bjarne Laustsen som præsident for Beredskabsforbundet kæmper den her kamp så hårdt – det ville enhver gøre, altså, alt andet ville være dumt, hvis man gerne vil genvælges, sådan er det jo – men jeg bliver nødt til at have bekræftet, at arbejderbevægelsen har sagt ja til det her.
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-15:
Jeg kan bekræfte alt det arbejde, der ligger, og det, som fru Marion Pedersens parti også sagde i 1997.
Vederlagskonstruktionen medfører, at deltidsbrandmændene ryger ud af en del love.
Derfor vil partierne sikre brandmændene ved simpelt hen at skrive ind i lovteksten, at de skal skrives ind alle de steder, de ryger ud som følge af den nye ordning.
De stilles altså på ingen områder ringere end i dag.
Dengang, ved behandlingen i 1998, torsdag den 15. januar 1998, sagde hr. Brian Mikkelsen i forbindelse med sådan et spørgsmål som det her også: Jeg tror, jeg taler på alle forligspartiernes vegne, som jo trods alt udgør et flertal i Folketinget; dette forslag må ikke forringe brandmændenes vilkår.
Det handler om, at de skal have de samme vilkår, som de har i dag.
Det er intentionerne, nøjagtig det samme forslag, jeg har fremsat her i Folketinget, og som vi behandler i dag.
Marion Pedersen (V), 2010-04-15:
Siden jeg kom i Folketinget i 2005, har jeg læst mange lovforslag, som jeg har haft meget svært ved at forstå, der har været mange, jeg har måttet læse mange gange igennem, og nogle gange har jeg måttet spørge i ministerierne for at være helt sikker på, at jeg havde forstået det rigtigt.
Det beslutningsforslag, hr. Bjarne Laustsen har fremsat, og som vi behandler i dag, er meget enkelt, det er oven i købet meget let at læse – det skal han have ros for – men der står intet om de ting fra 1997.
Der står kun, at det her vil medføre, at de får vederlagsmodellen, som vil medføre, at de mister alle deres rettigheder; der står intet andet i det forslag, vi snakker om i dag.
Det er muligt, at man har sagt noget andet, haft nogle andre intentioner i 1997, men det er ikke det, der står i B 85.
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-15:
Hvis fru Marion Pedersen har ret i, at det er et elendigt forslag, vil hun så ikke bare nikke og bekræfte, at så måtte det jo have været lige så elendigt i 1997, hvor Venstre fremsatte forslaget?
Og på det tidspunkt, hvor man gjorde det her, var ordførerne fra alle partierne, undtagen S og R, enige om, at der godt kunne være nogle problemer i forhold til, at der blev forelagt tre modeller osv. osv., og at hvis det der måtte ske, så ville man tage action på det og skrive det ind, således at brandmændene ikke blev stillet ringere.
Det var jo nøjagtig de intentioner, alle Folketingets partier havde dengang, og det garanterer jeg også for at de har i dag.
Peter Juel Jensen (V), 2010-04-15:
Dette lovforslag, L 158, er en opfølgning på den aftale, som regeringen, dvs. Venstre og De Konservative, den 5. november 2009 indgik med Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre om at få flere unge i uddannelse og job.
Man var enige om at fastholde målsætningen om, at mindst 95 pct. af en ungdomsårgang skal gennemføre en ungdomsuddannelse i år 2015.
Man var enige om, at alle unge skal have et liv med uddannelse og job, og de to ting hænger nøje sammen.
Unge med en uddannelse klarer sig bedre på arbejdsmarkedet end unge uden en uddannelse.
Særlig unge, der ikke kommer i gang umiddelbart efter grundskolen, har sværere ved senere i livet at få fodfæste i uddannelsessystemet og på arbejdsmarkedet.
Langt de fleste unge klarer selv at komme videre, men der er en gruppe unge, som ikke selv formår at komme i gang med uddannelse og job.
Lovforslaget, vi behandler i dag, er en del af en proces, der blev påbegyndt i år 2004, da det som en del af satspuljeforliget blev aftalt, at der skulle etableres forsøg med erhvervsuddannelsesforløb forankret på produktionsskolerne.
Forsøgets målgruppe er unge på produktionsskoler, der på grund af manglende sociale, personlige eller faglige forudsætninger ikke vurderes umiddelbart at kunne udsluses i uddannelsessystemet.
Venstre glæder sig over denne nye mulighed til unge, der af forskellige årsager ikke gennemfører en ungdomsuddannelse på en erhvervsskole.
Vi tror på, at dette initiativ kommer en gruppe unge i møde og giver muligheder, som man ellers ikke ville kunne have opnået.
Vi ved, at vi i fremtiden kommer til at mangle arbejdskraft, og derfor kan Venstre kun anbefale denne investering i fremtiden.
Jeg har ikke brugt meget krudt på den anden del af lovforslaget om en indberetningsportal for erhvervsgrunduddannelsen, men hæfter mig ved, at det skulle sikre gennemsigtighed, en enkel administration i kommunerne og et aktuelt og detaljeret datagrundlag for erhvervsgrunduddannelsen, også kaldet egu.
Alt i alt er det et rigtig godt forslag, som Venstre til fulde tilslutter sig.
Christine Antorini (S), 2010-04-15:
Socialdemokraterne kan støtte lovforslaget, som er en udmøntning af en aftale, som Socialdemokraterne også har været med til; en bred aftale i forlængelse af globaliseringsforliget om flere unge i uddannelse og job.
Det er et forslag, som man, hvilket fremgår helt tydeligt af de høringssvar, som ligger, er rigtig glad for ude i den sektor, som varetager den meget vigtige, men nogle gange også vanskelige opgave at give nogle uddannelsestilbud til unge, der måske ikke kan gå den lige vej gennem uddannelsessystemet.
Vi er i Socialdemokratiet rigtig glade for, at den forsøgsordning nu bliver gjort permanent.
Vi har så også noteret os, at Produktionsskoleforeningen på den ene side har været glad for, at det forsøg nu er blevet permanent, men at de på anden side også har stillet nogle spørgsmål om ansvaret for den produktionsbaserede lærlingeuddannelse.
Der er blevet givet udtryk for, at det var unødig bureaukratisk, at ansvaret fortsat skulle være placeret på erhvervsskolerne, og man havde et ønske om, at det skulle være et direkte ansvar under produktionsskolerne.
Vi kan godt forstå, at Produktionsskoleforeningen har et ønske om, at der skal være mindst muligt bureaukrati, og vi synes også, at man skal kigge på, om man kan lempe nogle arbejdsgange.
Omvendt synes jeg også, det er vigtigt at understrege, at det jo altså er sådan, at produktionsskolerne ikke er dem, der driver erhvervsuddannelserne.
Vi tror faktisk, det er vigtigt, at vi holder fast i det enstrengede system, vi har, hvor det er erhvervsskolerne, som har ansvaret for hele det samlede uddannelsesforløb, og som er den juridiske ansvarlige person i den sammenhæng, og at økonomien så også går via erhvervsskolerne og så bliver kanaliseret ud til produktionsskolerne eller de andre, der i øvrigt måtte gennemføre praksisdelen eller vekseluddannelsesdelen af en erhvervsuddannelse.
Med de ord vil vi godt sige, at vi er rigtig glade for, at forsøget nu bliver gjort permanent, og at vi tror, at det vil være til stor gavn for den gruppe af unge, som det er rettet imod.
Karin Nødgaard (DF), 2010-04-15:
Dansk Folkeparti har gennem de år, hvor vi har været en fast del af det politiske billede i Danmark, været meget optaget af, at der som udgangspunkt skulle være gode uddannelsesmuligheder for alle børn og unge, og at der uanset ens faglige evner skulle være et kvalificeret tilbud.
Gennem årene er der iværksat mange initiativer på uddannelsesområdet, som for de flestes vedkommende har vist sig at kunne tiltrække de fleste unge.
At nogle af disse afprøves som forsøg, finder Dansk Folkeparti udmærket.
Det er altid interessant at følge de initiativer, der sættes i værk, ikke alene dem, som er en del af satspuljen, men også dem, som er en del af andre politiske aftaler.
Somme tider viser det sig, at de fungerer tilfredsstillende, andre gange, at der er noget, der skal bygges videre på eller justeres, og andre gange igen, at de ikke skal fortsætte.
En del af det her forslag, som vi drøfter nu, består jo i, at det er et forsøg, som har været sat i værk som en del af satspuljen, og som skal gøres permanent, for det skønnes at være en succesfuld model.
Dansk Folkeparti finder det godt, at det med forslaget nu klarlægges, at det fremadrettet indebærer, at alle produktionsskoler og erhvervsskoler skal kunne tilbyde den produktionsbaserede lærlingeuddannelse.
Det er en uddannelse, som skal få en gruppe af unge, som ellers ville have svært ved at komme igennem en ungdomsuddannelse, med i vores samfund og bidrage på en positiv måde.
Det er vigtigt at unge med manglende sociale, personlige eller faglige forudsætninger får en mulighed for at fortsætte i uddannelsessystemet, når der udvises evner og håndelag for det.
Det bliver endvidere også spændende at følge den pligtige fælles indberetningsportal, og det er da mit håb, at der løbende vil blive rapporteret til udvalget, hvad der indberettes, så vi kan se, hvorledes uddannelsen virker.
Dansk Folkeparti støtter forslaget og ser frem til at følge tilbagemeldingerne på ordningen i de kommende år.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-04-15:
Nej, sådan spiller klaveret ikke.
Da SF's ordfører på dette forslag, hr. Karsten Hønge, ikke kan være til stede, skal jeg i stedet oplæse denne ordførertale:
Forsøget med en erhvervsuddannelse, hvor den unge har sit udgangspunkt på en produktionsskole, har vist sig at være det rigtige tilbud til enkelte unge, som ellers ikke ville være i stand til at få en erhvervsuddannelse.
Det er godt, at satspuljemidler på den måde har været med til at bane vej for nye tanker om erhvervsuddannelser.
SF er meget positiv over for forslaget om at gøre den her type uddannelse til en permanent ordning.
Den produktionsskolebaserede erhvervsuddannelse må ikke ende som en kuvøseuddannelse, hvor eleverne pakkes ind i vat og uddannes uden tilstrækkelig kontakt med de almindelige arbejdspladser.
En af styrkerne i vores almindelige vekseluddannelser er den smidige og hurtige overgang fra læretid til det almindelige arbejdsmarked.
For at kunne få og senere fastholde et arbejde er det selvfølgelig vigtigt at have de rette faglige kvalifikationer, men det er faktisk mindst lige så vigtigt at kunne finde sig til rette, at blive en naturlig del af arbejdsfællesskaber og at kunne aflæse de sociale koder og kunne forstå den kultur, der hersker på de enkelte arbejdspladser.
Den faglige dygtighed vil ikke være så meget værd, hvis man fyres på grund af sin attitude.
Den rette attitude, fornemmelsen af, hvordan man begår sig, tilegnes gennem arbejdsfællesskabet på de almindelige arbejdspladser, som også den produktionsskolebaserede erhvervsuddannelse tager sigte på.
Derfor skal produktionsskolerne gøre sig store anstrengelser for, at eleverne får praktikophold i almindelige virksomheder.
Disse praktikophold kan være af kortere eller længere varighed, og de kan have form af en virksomhedsforlagt undervisning eller regulære delaftaler og skal selvfølgelig tilpasses den enkelte unges parathed til at møde den nogle gange barske virkelighed i firmaerne.
Skal elever uddannet i den produktionsskolebaserede erhvervsuddannelse
kunne klare sig senere, er det helt nødvendigt, at praktikophold på almindelige private og offentlige arbejdspladser udgør en del af uddannelsen.
SF støtter forslaget.
Lars Barfoed (KF), 2010-04-15:
Jeg synes, det er helt naturligt, når man ser på en revision af bekendtgørelsen, så også at tage med ind i betragtningen, hvilke konsekvenser det får, hvis man ændrer på det, f.eks. udvider selve den ramme af overtrædelser, som fører til, at dømte får dommen påført straffeattesten.
Så det synes jeg bestemt man skal gøre.
Det, jeg bare synes er rimeligt, er, at man ikke koncentrerer sig om overtrædelser af straffeloven, når man ser på, hvad der skal på straffeattesten, men breder det ud, fordi man jo lige så vel kan sige, at overtrædelser af skattelovgivningen bør på straffeattesten som overtrædelser, der alene er overtrædelse af en straffelovbestemmelse.
Anne Baastrup (SF), 2010-04-15:
Jeg forstår godt ministerens logik, men jeg synes også, ministeren skal huske på, at nogle af de unge mennesker, der ikke kan komme i gang med en gymnasie- og universitetsuddannelse, og som ikke har nogle velhavende forældre, som kan finansiere hele forløbet, men som har brug for enten at komme ud i en lære-/praktikplads eller at få sig et flaskedrengejob, ikke har en jordisk chance, hvis de en gang har fået en plet på straffeattesten.
Det er den her gruppe, som jeg frygtelig gerne vil have at justitsministeren i sit udvalgsarbejde også er opmærksom på.
Hvordan kan vi redde dem videre, så vi ikke forhindrer dem i at komme på ret køl igen og få en plads på arbejdsmarkedet?
Lars Barfoed (KF), 2010-04-15:
Jeg er da enig i, at man da naturligvis skal gøre sig overvejelser af den art.
Vi har jo allerede i dag det forhold, at når vi taler om unge lovovertrædere, altså på mellem 15 og 18 år – og det kan så blive mellem 14 og 18 år, hvis vi får vedtaget det andet forslag – har vi jo regler, der betyder, at hvis der er tale om tiltalefrafald mod vilkår om en ungdomskontrakt eller tale om bøder i førstegangstilfælde, fremgår det kun af den private straffeattest i 1 år fra den endelige afgørelse.
Sådan er der jo mulighed for at lave modifikationer, og det er naturligt nok, at man, når man reviderer bekendtgørelsen, gør sig overvejelser om de hensyn, som fru Anne Baastrup nævner.
Line Barfod (EL), 2010-04-15:
Det sidste synes jeg jo lyder vældig positivt at ministeren vil prøve at se på.
Det var jo også fremme fra Ungdomskommissionen, at man bør se på de store problemer, der er, ved at man også tager de mindre førstegangsforseelser med på straffeattesten og dermed ikke giver de unge mulighed for reelt at komme af med det her stempel.
Det andet, jeg så vil spørge til, er, hvem der indgår i ministeriets overvejelser.
Har man en lidt bredere fokus, så det ikke kun er nogle ganske få embedsmænd i Justitsministeriet, men så man også inddrager anden viden og andre holdninger i den revision, man er i gang med?
Lars Barfoed (KF), 2010-04-15:
Jeg har på nuværende tidspunkt ikke taget stilling til, i hvilket omfang der skal inddrages andre end dem, som vil indgå i en intern arbejdsgruppe, men det er jo altid en overvejelse, man kan gøre sig, om der er nogle, som skal med ind over.