runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Hækkerup (S), 2011-11-08:
Socialdemokraterne kan også støtte det her lovforslag, og som det allerede er blevet nævnt, går det ud på, at medlemsstaterne i EU gensidigt anerkender og gennemfører hinandens afgørelser, når man kan gøre noget andet end at varetægtsfængsle, altså det med varetægtssurrogater.
Det vil eksempelvis sige påbud om meldepligt eller påbud om deponering af pas.
Der kan være tale om, at man er ved at undersøge en statsborger, og man vil nødig have, at vedkommende forsvinder eller påvirker undersøgelserne, og så kan man sige, at vedkommende skal deponere sit pas på den lokale politistation og ikke må forlade området, mens man undersøger sagen.
Det er klart, at hvis eksempelvis en tysk domstol påbyder en borger, der befinder sig på dansk territorium, det, så bliver det efter det her lovforslag nemt at sige, at det sørger dansk politi for bliver udført.
Derfor er det her forslag efter vores overbevisning et godt eksempel på det gode praktiske samarbejde, der skal være, og derfor kan Socialdemokraterne helhjertet støtte forslaget.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2011-11-08:
Tak for ordet.
Det er en ære endelig at få lov til at stå her på talerstolen, og at det skulle være vedrørende fuldbyrdelse af alternativer til varetægtsfængsling på tværs af EU-landenes grænser, havde jeg næppe forestillet mig, da jeg i sin tid blev opstillet til Folketinget.
Ikke desto mindre synes jeg det er et godt forslag at debutere med, det er et forslag, som vi i Det Radikale Venstre kan bakke op om, og det kan vi, fordi det sikrer bedre rettigheder for danskere og for alle andre borgere i EU.
Det kan være svært at opretholde en normal tilværelse, når man er under mistanke for et kriminelt forhold, men med en mistanke i et andet EU-land er det naturligvis endnu sværere at opretholde en normal tilværelse, indtil ens sag er blevet afgjort.
Man risikerer således at få revet sin tilværelse op med rod, før den givne domstol har taget endelig stilling i sagen.
Dette lovforslag forbedrer mulighederne for at opretholde en normal tilværelse, så længe efterforskningen og retssagen står på, også selv om disse to ting skulle ske i et andet EU-land.
Varetægtssurrogater benyttes jo ikke i et særlig stort omfang i dag, men for de få personer, det nu måtte påvirke, er jeg sikker på at det vil gøre en meget stor forskel.
Jeg er naturligvis glad for, at Danmark jævnfør lovforslaget under visse omstændigheder kan undlade at fuldbyrde et alternativ til varetægtsfængsling, altså under særlige omstændigheder – det er f.eks., hvis personen er under immunitet, under vores kriminelle lavalder eller er anklaget eller dårligere stillet af racistiske årsager osv. Samlet set, kan vi i Det Radikale Venstre godt bakke op om lovforslaget.
Anne Baastrup (SF), 2011-11-08:
Nu er det jo ikke et stort lovforslag, og det er heller ikke specielt indviklet, og der er ikke mange politiske finurligheder i det.
Jeg vil ikke gå i gang med at forklare lovforslagets indhold, det tror jeg er sket 3-4 gange, før jeg kom på talerstolen, men jeg synes, at vi samlet, bortset fra Dansk Folkeparti, skal støtte op om det her initiativ.
Pernille Skipper (EL), 2011-11-08:
Jeg må desværre nok starte starte med at skuffe en lille smule.
Man kan sige, at vi i Enhedslisten jo har en principiel modstand mod den europæiske arrestordre, som vi har brugt mange år på at problematisere, og som så at sige er moder til det forslag, vi nu sidder med her i dag.
Forslaget betyder, at vi er forpligtet til at gennemføre beslutninger fra andre lande om varetægtssurrogater.
Det betyder, at en domstol i Bulgarien eller i Italien kan beslutte, at en dansk borger skal underlægges en række tilsynsforanstaltninger, og det er med vedtagelsen af det her lovforslag ikke sådan, at det er en anmodning, som vi kan tage stilling til, men noget, som vi vil være forpligtet til at gennemføre.
Det er grundlæggende et problem for statsborgerens rettigheder, at vi gennemfører en sådan beslutning.
Desuden fraviges kravet om dobbelt strafbarhed endnu en gang, og det er det helt grundlæggende princip i en retsstat.
Når vi fraviger kravet om dobbelt strafbarhed, mister vi overblikket over, hvad der kan danne grundlag for anvendelse af varetægtssurrogater i Danmark.
Vi ved jo ærlig talt ikke, om den tillid til de andre medlemsstater i EU, som vi lægger op til der skal være grundlaget for det her, er en tillid, vi burde nære.
Vi har heller ikke noget overblik over, hvad den positivliste, der danner grundlag for vores forpligtelse, reelt indebærer, den er meget løst formuleret.
Gerningsindholdet i positivlisten er uklart, og vi ved ikke, om samtlige medlemsstater anvender begreberne på samme måde, som vi gør.
Tværtimod er vi jo nok rimelig sikre på, at det ikke er tilfældet.
Det betyder, at man i sidste instans kan komme til at skulle bruge varetægtssurrogater i Danmark på grundlag af et ulovligt medlemskab af en organisation i Bulgarien, som er en organisation, der ikke er ulovlig i Danmark.
Og det er et grundlæggende problem.
Derudover vil jeg så til slut sige det, som ordføreren for forslagsstillerne også fremførte, nemlig muligheden for, som det blev problematiseret i høringssvarene, at det her vil føre til, at flere bliver underlagt varetægtssurrogater i stedet for at være på fri fod, frem for at flere vil få varetægtssurrogat i stedet for at komme i varetægtsfængsel.
Og jeg ser frem til en grundig udvalgsbehandling af de konkrete problemer.
Enhedslisten ser ikke positivt på det her forslag.
Vi har en grundlæggende modstand imod de ting, som jeg fremførte tidligere.
Pia Adelsteen (DF), 2011-11-08:
EU's medlemsstater skal herefter gensidigt anerkende afgørelser om tilsynsforanstaltninger i stedet for varetægtsfængsling.
Det betyder, at hvis der er tale om en person, der er tiltalt for noget kriminelt i et andet EU-land, og som har sin daglige gang i Danmark, skal danske myndigheder sørge for, at vedkommende f.eks. overholder et påbud om meldepligt, et påbud om deponering af pas eller et kontaktforbud over for bestemte personer i stedet for varetægtsfængsling.
Det er vel at mærke et påbud, der er udstedt af den stat, hvor personen er tiltalt.
De danske myndigheder skal også sørge for via den europæiske arrestordre at udlevere den tiltalte til retsforfølgelse i udstedelsesstaten, hvis vedkommende ikke møder frivilligt op.
Forslaget giver også mulighed for, at en person, der ikke har lovligt og sædvanligt ophold i Danmark, kan få samme vilkår, hvis personen ønsker det, og hvis det skønnes at være godt for personen med henblik på at opretholde en normal tilværelse.
Det virker nemlig absurd, at en person uden lovligt ophold i Danmark selv kan vælge, at foranstaltningerne skal gennemføres i Danmark.
Omkostningerne til tilsynsforanstaltningerne skal ifølge forslaget betales af den medlemsstat, der har tilsynet.
Det kan jo betyde mange ting.
Tidsforbruget, som politiet har på at holde øje med, om personer eksempelvis overholder meldepligten, har altså ingen betydning.
Eller når anklagemyndigheden hver fjerde uge skal fremsende en skrivelse til udstedelsesstaten for at være sikker på, at tilsynsforanstaltningerne skal fortsætte, har tidsforbruget heller ikke nogen betydning.
Kunne man i det mindste ikke fra Justitsministeriets side fortælle lidt om, hvor mange sager man forventer?
Er det 2, 50 eller 100? Som tidligere nævnt er dette lovforslag et spørgsmål om gensidig anerkendelse.
Men hvorfor skal Danmark anerkende afgørelser, der er truffet i andre EU-lande, hvor vi ved, at nogle stater har store problemer med korruption, og hvor Menneskerettighedskommissionens bestemmelser om retten til en retfærdig rettergang bliver overtrådt gang på gang?
Mike Legarth (KF), 2011-11-08:
Tak, hr. formand.
Da den konservative retsordfører ikke kan være til stede i dag, fordi han er ude på andre opgaver, skal jeg på vegne af Konservative tilkendegive følgende:
På den måde kan det ikke lade sig gøre at shoppe rundt i EU og begå kriminelle handlinger, uden at det får konsekvenser, og den kriminelle kan ikke bare løbe hjem og gemme sig.
Vi har tidligere vedtaget et lovforslag, der anerkender andre EU-landes domstoles afgørelser, og her er det så en harmonisering af reglerne om surrogatvaretægtsfængsling, altså en varetægtsfængsling andre steder end i arresthuse, hvilket typisk gælder for unge, der placeres i beskyttede institutioner, eller sindslidende, der placeres på psykiatriske hospitaler.
Med vedtagelsen af lovforslaget forpligter Danmark sig til at fuldbyrde afgørelser truffet af domstole i andre EU-lande om surrogatvaretægtsfængsling, og andre EU-lande tiltræder samtidig, at de vil fuldbyrde afgørelser truffet ved danske domstole om surrogatvaretægtsfængsling.
Det er sund fornuft, og derfor kan Det Konservative Folkeparti støtte forslaget.
Morten Bødskov (S), 2011-11-08:
Tak for det.
Må jeg ikke bare starte med at takke for, ja, det, man jo godt kan kalde en overvejende positiv modtagelse af lovforslaget.
Jeg tror helt generelt, jeg kan sige, at jeg jo ser frem til, at der kommer en konstruktiv behandling af forslaget i Folketingssalen og selvfølgelig også i udvalget.
Der er rejst et par spørgsmål, som jeg selvfølgelig stiller mig til rådighed for besvarelsen af i den videre behandling i Folketinget.
Fru Pia Adelsteen stiller et spørgsmål om en rumæner, som kunne tænkes at have ulovligt ophold i Danmark: Hvad sker der med den pågældende?
Ja, det er jo meget enkelt, nemlig at hvis der er grundlag for at udvise ham, bliver han udvist, og er der en efterforskning i gang i Rumænien, ja, så vil vi gøre vores til så at sige at holde på ham, således at vi lever op til de forpligtelser, som er grundlæggende i den her nye ordning, som jeg synes er vigtig at se i sammenhæng med, at det, vi står over for, er grænseoverskridende problemer, som vi har det bedst med at løse i fællesskab.
Så kort synes jeg at svaret kan gives på, hvad essensen i grunden er i det her lovforslag.
Pia Adelsteen (DF), 2011-11-08:
Når jeg nu problematiserede det her med rumæneren, var det jo, fordi der i selve fremsættelsespapiret står: »Det foreslås endvidere, at danske myndigheder kan fuldbyrde sådanne foranstaltninger, selv om personen ikke har lovligt og sædvanligt ophold i Danmark, hvis fuldbyrdelsen sker efter ønske fra den pågældende person og skønnes formålstjenlig af hensyn til personens mulighed for at opretholde en normal tilværelse.«
Så giver man som eksempel en dansk statsborger.
Altså, nu ved jeg ikke, hvornår en dansk statsborger har ulovligt ophold i Danmark.
Det har jeg svært ved at forestille mig, men det er derfor, jeg spørger lige præcis til en rumæner, der siger: Jamen nu er jeg her ulovligt, men jeg vil faktisk gerne fortsætte med at blive her.
Kan det lade sig gøre?
Leif Mikkelsen (LA), 2011-11-08:
Liberal Alliances ordfører på området er forhindret i at komme, og derfor skal jeg gøre det kort.
Formålet med lovforslaget er som bekendt at indføre de regler, som er nødvendige for, at Danmark kan opfylde rammeafgørelsen om gensidig anerkendelse af afgørelser om tilsynsforanstaltninger som et alternativ til varetægtsfængsling.
Vi synes, det er et godt forslag, og vi er tilfredse med, at man nu får et alternativ til varetægtsfængsling af EU-borgere, der er tiltalt for at have begået forbrydelser i et andet EU-land.
Den yderligere indholdsmæssige betydning af ordningen er blevet omtalt, så jeg vil ikke bruge tid på det, men blot konstatere, at Folketinget med Liberal Alliances stemmer i efteråret 2009 gav samtykke til at vedtage rammeafgørelsen, og det har vi selvfølgelig også i sinde at gøre i forbindelse med lovforslaget her.
Tak for ordet.
Kim Christiansen (DF), 2011-11-09:
Det er jo borgmesteren i Lyngby-Taarbæk Kommune, Søren P. Rasmussen, der har været ude at sige, at man frygter, at der vil komme en ophobning af biler der, hvor S-togs-stationerne støder op til betalingsringen.
Derfor vil man selvfølgelig indføre forhøjede parkeringsafgifter for på den måde måske at adfærdsregulere en lille smule.
Men det løser bare ikke det problem, at bilerne, hvis der kommer en betalingsring, skal have et sted at holde, så det er et ganske sandt udsagn fra den pågældende borgmester.
Det kan jo blive så dyrt at parkere, at man vælger at sige, at det er billigere at betale for at køre ind i byen, og så har regeringen slet ikke opnået noget ved at lave den her betalingsring ud over at hælde nogle milliarder kroner ud i ingenting.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-11-09:
Jeg er ikke bekendt med, at Lyngby-Taaarbæk Kommune har besluttet sig for at indføre timebetaling på parkeringspladserne ved kommunens S-togs-station, sådan som spørgeren oplyser.
Det er regeringens holdning, at den kollektive trafik skal gøres mere attraktiv for bilisterne.
Regeringen lægger derfor vægt på, at der skal bygges flere parkeringspladser ved stationerne.
Det gælder naturligvis også, når betalingsringen etableres – man kunne måske oven i købet tilføje, at det gælder ikke mindst, når den etableres.
Med oplægget til finanslov for 2012 foreslår regeringen, at der som led i etableringen af en betalingsring skal etableres parkeringspladser ved stationer og lignende steder.
Regeringen vil dermed sikre, at der bygges flere parkeringspladser, så pendlere får en reel mulighed for at komme af med deres bil og tage tog eller bus ind til København.
Kim Christiansen (DF), 2011-11-09:
Hvordan forholder ministeren sig til, at Lyngby-Taarbæk Kommune i konsekvens af regeringens planer om at indføre en betalingsring omkring København har besluttet sig for at indføre timebetaling på parkeringspladserne ved kommunens S-togs-station, og er ministeren enig i, at dette vil udgøre endnu en væsentlig fordyrelse for bilejerne og forringe mobiliteten i arbejdsstyrken?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-11-09:
Nu er det, så vidt jeg har forstået i min research på det her område, en anden ministers ansvarsområde.
Men jeg tror faktisk, at den tidligere regering via indenrigsministeren har lavet en lovgivning, som betyder, at der er en grænse for, hvor meget kommunerne kan opkræve i parkeringsafgifter, uden at de skal betale pengene tilbage til staten.
Så i sig selv har den tidligere regering været med til at dæmme op for det.
Som jeg sagde i mit første svar til hr. Kim Christiansen, er det netop regeringens agt at bygge flere parkeringspladser, for der er jo en eller anden logik i, når vi gerne vil have, at folk tager den kollektive trafik til København, og når vi giver bedre mulighed for, at den kollektive trafik kan udbygges, at de mennesker, der skal af med deres bil, selvfølgelig også skal kunne komme af med den på en forholdsvis nem måde.
Jeg må så sige, at det sådan set viser, hvor alvorligt regeringen tager det her, nemlig når vi allerede nu disponerer i forhold til at øge kapaciteten i den kollektive trafik, øge antallet af parkeringspladser.
Det her er jo en proces, som kommer til at løbe over mange år.
Vi har aldrig nogen sinde givet udtryk for, at hele den nye infrastruktur i og omkring København og for den sags skyld også Sjælland fra dag et er på plads.
Kim Christiansen (DF), 2011-11-09:
Nu vil jeg meget nødig tages til indtægt for, hvad den tidligere regering har besluttet.
Dansk Folkeparti var jo som bekendt ikke en del af den tidligere regering, men vi bakkede da op om den langt hen ad vejen.
Det er muligt, der er et loft over det her, men hvad angår parkeringsafgifterne i Københavnsområdet i dag, vil jeg sige, at hvis man skal holde der i f.eks. 10 timer – man skal beregne lidt transporttid til sit arbejde og lidt tilbage igen, så det bliver nemt 10 timer, man skal parkere – vil det jo allerede i dag væsentlig overstige, hvad det koster at køre ind i betalingsringen.
Regeringen regner altså med et provenu på 2 mia. kr. – 4 gange så meget som i Stockholm – og det skal der jo altså lidt til alligevel.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-11-09:
Jeg vil sige til hr. Kim Christiansen, at det, jeg prøver på at oplyse om, er, at der, som jeg har forstået det, men det er som sagt en anden ministers ressort, er lavet et loft over, hvor meget kommunerne kan indkræve i parkeringsafgift for ikke at kunne gøre det til en – populært sagt – pengemaskine, og det synes jeg sådan set er ganske fornuftigt.
Så det var et forsøg på at svare på spørgsmålet, nemlig om man kunne tænke sig, at kommunerne her bare lavede en pengemaskine.
Sådan forstod jeg i hvert fald det indledende spørgsmål.
Og der var det, mit svar var: Nej, for der er af den tidligere regering indført en lov, der sætter loft over, hvor meget kommunerne kan lade parkeringsafgifterne stige.
Samtidig tilkendegav jeg så også, at vi vil benytte muligheden for at bygge flere parkeringspladser, for jeg er enig i den problemstilling, som spørgeren rejser, nemlig at hvis man gerne vil bruge den kollektive trafik, så skal man også kunne komme af med sin bil.
Kim Christiansen (DF), 2011-11-09:
Lad så det med parkeringsafgifterne ligge, for hvad det loft er, kan vi jo i hvert fald få undersøgt.
Jeg ved bare, at det i dag koster langt over 100 kr., hvis man skal parkere i dagtimerne i 8-10 timer i København.
Jeg vil godt vende tilbage til det med parkeringspladserne.
Andre har tidligere sagt, det måske vil kræve investeringer i størrelsesordenen 2 mia. kr. til nyt materiel.
Etablering af betalingsringen i Stockholm beløb sig til 1,4 mia. kr.
Her vil man altså bygge parkeringspladser, betalingsring og investere i ny infrastruktur for 800 mio. kr. Lad mig lige som en serviceoplysning nævne, at der i transportaftalen fra januar 2009 blev afsat 1 mia. kr., som DSB kunne etablere parkeringspladser for rundtomkring på deres stationer på Sjælland, og det er man altså ikke nået ret langt med endnu.
Så det virker ikke realistisk, at alt det her kan gøres for 800 mio. kr.
Christine Antorini (S), 2011-11-09:
Jeg synes virkelig, at det er sympatisk, og det siger jeg af et ærligt hjerte, at den tidligere minister og De Konservatives ordfører brænder så meget for, at vi skal nedbringe antallet af lukkedage.
Det har vi som en fælles interesse.
I regeringen konstaterer vi bare nu, at det er gået den modsatte vej de sidste 3 år.
Vi har det som en klar målsætning i vores regeringsgrundlag, at vi vil nedbringe antallet af lukkedage.
Jeg synes, at det er nogle udmærkede eksempler, som den konservative ordfører kommer med, i forhold til hvordan man kan få mere viden om og dele hinandens erfaringer om, hvordan man kan lave nogle ordentlige tilbud også i forhold til at håndtere i ferieperioder og andet.
Det er udmærket, men det ændrer ikke ved, at det, der er målsætningen, er, at der skal være færre lukkedage, og derfor tager jeg spørgerens engagement som udtryk for, at der vil være opbakning til det, når vi i fællesskab skal arbejde for, at det lykkes den her gang.
Kim Christiansen (DF), 2011-11-09:
Vil ministeren svare på, om regeringen har planer om at indføre betalingsring eller lignende såkaldte trængselsafgifter i andre danske byer end København, hvilket i en række byer, bl.a. Aarhus, Aalborg og Odense, har været et debatemne både før og efter valget den 15. september 2011?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-11-09:
Jeg kan oplyse, at regeringen ikke har nogen planer om at indføre trængselsafgifter andre steder i Danmark end i hovedstadsområdet.
Karen Ellemann (V), 2011-11-09:
Det tager jeg lidt som en tilkendegivelse i retning af, at en reform af folkeskolen måske i virkeligheden handler om en reform af hele børneområdet, og dermed kunne det altså også være at få kigget på dagtilbudsloven og at få kigget på folkeoplysningsloven og alle de fritidstilbud, der er der.
Jeg ved godt, jeg måske er en kende utålmodig, men når man nu har lavet det her spændende store ministerium med fokus på børns opvækst i Danmark, er det jo klart, at der er en vis utålmodighed i forhold til, hvad man så vil med det.
Der er også en enighed om, at der egentlig ikke var nogen hindringer i vejen, da det var adskilt, man kunne sådan set godt lave fællesskaber, det gør man jo i stor grad ude i kommunerne.
Når man eksempelvis kigger på dagtilbudsområdet, så ser man, at der i mange kommuner er de her selvejende daginstitutioner, og i den forbindelse kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren kunne forestille sig, at vi også kommer i retning af at give mulighed for selvejende folkeskoler?
Christine Antorini (S), 2011-11-09:
Jeg kender en del til de selvejende daginstitutioner og synes, det er en meget flot tradition, der er omkring de selvejende daginstitutioner, fordi de på ene side skal leve op til den kommunale børnepolitik, der er, det er nonprofit selvejende daginstitutioner, men på den anden side er der stor frihed til, at både medarbejdere og forældre har stor indflydelse på, hvordan man udvikler dagligdagen for børnene.
De selvejende daginstitutioner har i mange år også været i front med den pædagogiske fornyelse inden for daginstitutionsområdet.
Så det synes jeg er rigtig spændende.
Noget af det, jeg er optaget af, er, hvordan der stadig væk skal være plads til, at de selvejende daginstitutioner kan udvikle sig, når man kigger på, hvad der i øvrigt er af diskussion om, hvordan man laver forskellige strukturer ude i kommunerne.
Så jeg vil ikke udelukke, at der kunne være inspiration i at tænke i noget af det samme i forhold til en slags selvejermodel for folkeskolerne.
Det er ikke noget, jeg har taget stilling til, men det er noget, jeg gerne vil drøfte.
Men det, jeg synes er vigtigt at få præciseret, er lige præcis, at man følger den kommunale overordnede børnepolitik, det nonprofit, og det, der er hele ideen, er, hvordan man laver det pædagogisk-didaktiske udviklingsarbejde.
Og det er noget andet end at lave flere privatskoler, for de kan f.eks. lave social sortering ved gadedøren, hvis de vil, der er elever, de kan sige ja til eller nej til, og sådan er det jo ikke for de selvejende daginstitutioner, fordi de jo netop følger de sociale kriterier, en kommune har lavet.
Så jeg synes, der er mange kvaliteter ved det, som vi godt kunne kigge på, også i forhold til andre områder.
Karen Ellemann (V), 2011-11-09:
Tak for det.
Det synes jeg er en positiv tilkendegivelse, og som sagt er jeg måske en kende utålmodig i forhold til at komme i gang med alt det her arbejde, og jeg synes netop, at udmeldingen om det store fællesministerium giver mange muligheder – muligheder, som jeg anser det for ansvarligt at gribe og gøre noget ved.
Derfor er jeg glad for den tilkendegivelse, der ligger i, at man da i hvert fald gerne vil kigge på området.
Nu er det jo ikke mig, der skal diktere, hvordan ministeren arbejder, men jeg håber da på, at ministeren kommer i gang med de her ting, hellere nu end om et halvt år, og at der i det hele taget måske er behov for netop det her serviceeftersyn af de mange lovgivninger, som på nogle områder måske kan opleves noget vanskelige i den dagligdag, som danske børn vokser op i.
Christine Antorini (S), 2011-11-09:
Jeg er mindst lige så utålmodig som Venstres ordfører, og det er jo derfor, vi nu har en intens proces omkring finansloven, hvor regeringen bl.a. har lagt op til, at der skal afsættes en lille halv milliard kroner til reform af folkeskolen.
Venstres ordfører og ordførerne i Venstres gruppe på uddannelses-, børne- og undervisningsområdet er jo også inviteret til møde hos ministeren netop for at drøfte, hvilke ideer Venstre har.
Vi har en tilsvarende møderunde med de andre partier.
Der er en finanslov, hvor vi bl.a. sætter den her lille halve milliard af til forsøgs- og udviklingsarbejdet i den næste tid, men lige så snart finansloven er i hus, går vi i gang med at invitere til et bredt partnerskab både med partierne og med interessenterne, lærerne, skolelederne, pædagogerne, forældrene, eleverne, sådan at vi får en reel reformproces i et medejerskab med de personer, som det berører, og det drejer sig selvfølgelig også om de partier, som er en del af at udvikle politikken på det her område.