runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-01-25:
Jeg synes sådan set, det var en meget ærlig besvarelse, ministeren kom med.
Man er faktisk ikke særlig glad for den afgift, man vil indføre, men man skal jo finansiere sin skattereform på en eller anden måde, og det er jo et fair synspunkt at have.
Jeg vil bare ikke lade det gå upåagtet forbi, at det blev antydet, at Liberal Alliance bare vil kaste skattelettelser ud uden at have en form for finansiering.
Vi har bare den utrolig store opfindsomhed, at vi mener, man kan lave skattelettelser på andre måder end med skattestigninger andre steder, nemlig ved at se på, om man skulle have de samme udgifter i den offentlige sektor, og det er selvfølgelig en uenighed, vi kan have.
Vi kvitterer for, at regeringen har taget fat på efterlønsproblematikken, men vi håber selvfølgelig også, man også tager fat på den offentlige sektors størrelse og på udlicitering og på andre ting, hvor man jo kunne have valgt at sætte forbruget ned i stedet for at finde på nye indtægter.
Det er altså her, uenigheden er, når det kommer til stykket, sådan opfatter jeg det i hvert fald.
Troels Lund Poulsen (V), 2011-01-25:
Jeg kvitterer da for, at Liberal Alliance kaster sig ind i diskussionen om, hvordan man finansierer fremtidens samfund.
Det er jo altid fornuftigt, når et parti vælger at gøre det.
Indtil videre har det jo været noget luftigt, om man så må sige, vi har jo kun set overskrifterne, og det er svært at se, hvilket substansmateriale der ligger under overskrifterne, og hvad det så kommer til at betyde.
Men lad det være, det er jo en diskussion, vi kan få senere, og som vi jo helt sikkert også kan få, når vi så skal diskutere med hinanden, hvad det er for udfordringer, vi bliver mødt med.
Derfor vil jeg også kvittere og sige, at det jo overordnet set glæder mig, at Liberal Alliance støtter regeringens kurs i forhold til at se på reformdagsordener og det spor, vi forfølger her. I forhold til om jeg er ærlig eller ej, tror jeg i bund og grund, det kan være meget fornuftigt at være det som skatteminister.
Nu står jeg ikke og siger, at det er en tåbelig skat at indføre.
Fedtafgiften, fedtskatten er ganske fornuftig, bl.a. fordi den tilskynder til, at man omlægger sine vaner.
Det er ikke det, der revolutionerer Danmark, det vil jeg heller ikke sige her fra talerstolen i dag, men jeg vil sige, at det er en ganske fornuftig afgift, der er blevet skruet sammen, plus at den også er med til at udfylde den finansiering, som er en forudsætning for skattereformen.
Mads Rørvig (V), 2011-01-25:
Jamen jeg bad faktisk kun om et tal.
Hvis man læser lovforslaget, kan man læse, at fedtafgiften isoleret set bidrager med 1,4 mia. kr. til finansiering af de indkomstskattelettelser, der er blevet givet.
Hvilket tal, altså hvilket beløb, ønsker S og SF en fedtafgift forhøjet til?
Nick Hækkerup (S), 2011-01-25:
Det var også et af de tal, præcis de 1,4-1,5 mia. kr., som vi kommer til at eksaminere i under behandlingen af lovforslaget, bl.a. fordi man jo har været meget anderledes i sin vurdering af grænsehandelen, end man har været i andre tilsvarende situationer, f.eks. når man vurderer, hvad nettoprovenuet er ved at indføre en ny vinafgift.
Mikkel Dencker (DF), 2011-01-25:
Lovforslaget her omhandler, som det vist allerede har været nævnt af en del andre talere, indførelsen af den såkaldte fedtafgift, som jo er en del af aftalen om skatteomlægninger, som blev indgået mellem regeringen og Dansk Folkeparti for 2 år siden.
Samtidig med at vi indfører fedtafgiften med lovforslaget her, forhøjes vinafgiften med 73 øre pr. liter, svarende til ca. 68 øre pr. flaske.
Formålet med at indføre fedtafgiften er dels at fremme sundheden blandt danskerne, ved at man afgiftsmæssigt tilgodeser fødevarer med et lavt indhold af mættet fedt i modsætning til fødevarer med et højt fedtindhold, som bliver ramt hårdere af afgiften, som er på 16 kr. pr. kg mættet fedt, dels at tilvejebringe et provenu på 1,5 mia. kr., som bidrager til finansieringen af skatteomlægningerne.
Ideen om en fedtafgift har været kritiseret fra mange sider, men i Dansk Folkeparti tror vi, at afgiften alt andet lige vil være med til at forbedre danskernes sundhed.
Det er ikke nogen hemmelighed, at det har været en lang og svær proces at finde frem til den model, som er fremlagt her, fordi den ikke bare skal opfylde målet om en sundhedseffekt og et provenu, men samtidig også skal være både retfærdig og administrativt til at håndtere.
Det er baggrunden for, at vi først nu, 23 måneder efter at aftalen om skatteomlægningerne, hvor fedtafgiften jo indgår, blev indgået, behandler lovforslaget her i Folketinget.
I Dansk Folkeparti har vi lagt vægt på, at afgiften bliver let at have med at gøre og samtidig logisk.
Det betyder bl.a., at det er vigtigt for os, at almindelig mælk, som det jo anbefales at børn drikker dagligt netop af hensyn til deres sundhed og deres vækst, ikke bliver belagt med fedtafgift.
Ligeledes har det været vigtigt for os, at fedtafgiften for kød kan afregnes på udskæringsniveau, sådan at der for meget slanke stykker kød kun betales afgift efter det reelle fedtindhold, mens der for de mere fede stykker også skal betales en afgift, der svarer til kødets indhold af fedt.
Sidst, men ikke mindst, vil jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti er meget tilfredse med, at der er indført en bagatelgrænse for afregning og betaling af afgift.
Det ligger fint i tråd med vores erhvervspolitik, som netop sigter på at lette særlig de allermindste virksomheder for administrative forpligtelser.
Da lovforslaget her er en del af en aftale mellem Dansk Folkeparti og regeringen, og da vi som nævnt er godt tilfredse med afgiftens udformning, skal jeg sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-01-25:
Til det sidste, hr. Jesper Petersen var inde på, om, hvem der indfører afgifterne, vil jeg da give ordføreren ret i, at det bliver sådan lidt poteito eller potato, selv om oppositionens kartofler åbenbart er større, eller hvad man skal sige i det her spørgsmål – afgifterne er i hvert fald større fra oppositionens side.
Det er jo en korrekt pointe, at der er problemer med, at man får øget grænsehandel, der er problemer med, at man flytter arbejdspladser ud af Danmark, til Tyskland primært, måske også til Sverige.
Så hører vi hr. Jesper Petersen og SF sige, at det er, fordi danskerne skal være sundere.
Det vil sige, at resultatet bliver flere sunde arbejdsløse.
Men er det virkelig et mål i sig selv?
Den aftale, som Dansk Folkeparti så korrekt har indgået med regeringen, medfører jo, at der bliver nogle prisstigninger på en lang række basisprodukter.
Synes ordføreren virkelig, at det er rimeligt, at man lader prisen på basisprodukter stige i en tid, hvor der har været mere arbejdsløshed, hvor der har været økonomisk krise osv.?
Man øger altså afgifterne for nogle af de allermest dårligt stillede mennesker i vores land.
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2011-01-25:
Tak for beslutningsforslaget fra Enhedslisten, vil jeg sige som ministeren.
Jeg forstår, det er en genfremsættelse, men det giver mig som nytilkommen mulighed for at fremføre De Konservatives synspunkter vedrørende biomasse.
Biomasse som brændstof er der ingen der kan have noget imod.
Det er verdens ældste, det er grundlaget for vores civilisation.
Uden ilden, ingen homo sapiens.
Ifølge Klimakommissionens rapport har Danmark til sit samlede forbrug mellem 40 og 50 pct. biomasse til rådighed, og den skal vi bruge.
Den skal vi ikke brænde af blot til varme.
Vi skal opgradere den til transportsektoren – som er den sektor, hvor nuværende teknologier er sværest at gøre bæredygtige – enten i form af flydende brændstoffer, metanol, ætanol, eller i en overgangsfase i form af el til lastudjævning af vindenergien og dermed elbilerne.
Men nervøsiteten går på, at der er opstået et internationalt marked for biobrændsel, og at dette marked medfører skovfældning og erstatning af fødevareproduktion med energiproduktion.
Dybest set
kommer al energi – også menneskets fødevarer – fra solen, undtagen atomkraft.
Der vil derfor være en konkurrence mellem fødevare- og skovdyrkning.
Vi har aldrig fældet så meget skov for at dyrke fødevarer, som vi gør nu – typisk i Sydamerika.
Men Danmarks biomasse kommer fra bæredygtig skov hos vore naboer, så vi har foreløbig ikke et moralsk problem.
Der behøves ikke at være en konflikt; vi kan sagtens kombinere fødevareproduktion og energiproduktion, hvis vi er fornuftige.
Når vi producerer træ og fødevarer, skal overskydende affald blive til energi, og når vi har brugt det, skal papir og træ og det, der kommer ud i den anden ende, blive til energi.
Vi kan derfor ikke tilslutte os Enhedslistens tvivl om regeringens energipolitik.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-01-25:
Man kan da i hvert fald sige, at Liberal Alliance deltager med to tredjedele af folketingsgruppen.
Det glæder jeg mig til at se Dansk Folkeparti også gøre, hvis vi endelig skal bevæge os på det platte niveau.
Lad os gå hen til det saglige igen, nemlig at hr. Mikkel Dencker taler om skatteomlægningen.
Jeg kunne godt tænke mig, at hr. Mikkel Dencker gør rede for, hvor meget mere danskerne skal betale end det, der var lagt op til i skattereformen, fordi man fastfryser topskattegrænsen, og fordi man udsætter topskattelettelsen, i forhold til den udgift, der også er her med fedtskatten.
Det vil sige, at man ikke får det, man betaler i fedtskat, man får heller ikke den lettelse, man var blevet stillet i udsigt.
Det er meget smart, at man siger, at der er et regnestykke, der går ud på, at man tager lidt det ene sted og giver lidt det andet sted, men det, man giver, udsætter man til en anden gang.
Så hænger regnestykket jo ikke sammen, sagt til hr. Mikkel Dencker.
Mikkel Dencker (DF), 2011-01-25:
Jeg nævnte netop, at en vægtig del af skatteomlægningerne jo er sænkelsen af bundskatten med halvandet procentpoint.
Det er der ikke blevet rørt ved.
Det er da stadig væk alle, der får sænkelsen af bundskatten med halvanden procentpoint.
Hvis de vælter sig rundt i meget fed mad, drikker fritureolie til aftensmad, og jeg ved ikke hvad, så kan det selvfølgelig godt være, at de kommer til at betale meget i fedtafgift, men hvis man har et almindeligt moderat forbrug af mad, er det ikke i nærheden af, at man kommer til at betale mere, end hvad man har fået i sænkelsen af bundskatten.
Mikkel Dencker (DF), 2011-01-25:
Jeg vil også indlede med at byde hr. Simon Emil Ammitzbøll og Liberal Alliance velkommen tilbage i arbejdet her i Folketinget efter juleferien.
Vi andre har været i gang længe og har haft adskillige skattedebatter, hvor vi har savnet input fra partiet, men det er da dejligt, at Liberal Alliance er med igen i dag.
Jeg vil sige, som jeg også nævnte, at fedtafgiften er med til at finansiere vores skatteaftale med regeringen – den, der hedder forårspakke 2.0 – hvor der jo bliver givet en del indkomstskattelettelser, skattelettelser på indkomstskatten til alle grupper, og det er det her så med til at finansiere.
De grupper, som hr. Ammitzbøll kerer sig om, er også nogle, vi kerer os om i Dansk Folkeparti.
Det er også derfor, at vi har været med til at give en sænkning på halvanden procentpoint på bundskatten, sådan at alle danskere får glæde af det.
Så de samme mennesker, som køber de her fødevarer, som der kommer fedtafgift på, har også fået endnu flere penge udbetalt i indkomstskattelettelser gennem den her reform.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-01-25:
Helt i orden, det skal ikke skille os ad.
Så vil jeg stille spørgsmålet på en anden måde: Hvordan kan det være, at et parti, som vel ellers generelt hylder markedsprincipperne, synes, det er rimeligt, at lige præcis husleje skal være sådan noget gennemreguleret, socialdemokratisk, fagbevægelsesagtigt noget, i stedet for at man siger, at markedet finder den pris, som det nu engang kan finde, ved at der er et udbud af lejligheder, der er nogle, der efterspørger dem, og så finder man en pris?
Fuldstændig ligesom med dagligvarer eller automobiler, eller hvad ved jeg, er det jo også sådan, at der er nogle, der sælger det til en pris, der er nogle, der køber det, og så bliver der solgt til den pris, hvor udbud og efterspørgsel rammer hinanden.
Daniel Rugholm (KF), 2011-01-25:
Jeg vil give ordføreren ret i, at Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance egentlig langt hen ad vejen deler mange holdninger.
Vi har nemlig langt hen ad vejen det samme frihedssyn.
Der er så bare en anden side af sagen ved at være konservativ, og den synes jeg vi ser meget tydeligt i det her forslag, for det handler ikke kun om det frie marked, det handler også om at tage hånd om nogle og være en hjælpende hånd der, hvor der er nogle, som kan have behov for det.
Det synes jeg vi igen og igen ser på det her område, men dermed ikke sagt, at der ikke er ting, som kan forenkles i den her lovgivning.
Sådan er det med al lovgivning.
Men holdningen er klar i Det Konservative Folkeparti.
Morten Østergaard (RV), 2011-01-25:
Da den radikale boligordfører, hr. Jørgen Poulsen, gør sig gældende i Europarådets samling i Strasbourg, skal jeg på vores vegne fremlægge holdningen til beslutningsforslaget fra Liberal Alliance.
Jeg kan ud af bemærkningerne se, at man har fundet en historie i Politiken, som i hvert fald intuitivt kan virke urimelig, og konkluderer, at det så er den typiske situation.
Jeg kan af bemærkningerne ikke se, at der ligesom skulle være anden dokumentation for, at det skulle være den typiske situation.
Men ikke desto mindre kan man selvfølgelig kigge på sagen her, og det er relevant nok.
Det kan selvfølgelig synes mærkeligt, at man ikke kan leje sin bolig ud uden at få i hvert fald dækning for de udgifter, man har, og det synes jeg da bestemt også er en problemstilling, der er værd at kigge nærmere på.
Man kunne selvfølgelig forestille sig, at nogle, som havde mange penge og med rentefradrag og andre ting, kunne finde på at betale for meget for en bolig for så at leje den ud og få andre til at betale udgifterne.
Men ikke desto mindre er det da værd at kigge på den del af forslaget.
Men det, der så undrer, er, hvordan man kommer fra den problemstilling og så til det konkrete indhold i forslaget, nemlig at man så skulle give huslejen helt fri.
Derfor synes jeg da, det havde været mere naturligt, at man kiggede på, om man rammer det rigtige niveau i enhver henseende fra huslejenævnets side, om loftet ligger rigtigt, om der er tilstrækkelig rådgivning til rådighed – altså helt relevante problemstillinger.
Men når det kommer til spørgsmålet om, om man på den her baggrund eller i øvrigt skulle give huslejen fuldstændig fri, er det klart, at vi i Det Radikale Venstre siger blankt nej og derfor også et nej til forslaget.
Jeg kan ikke lade være med at studse over argumentationen fra Liberal Alliances politiske ordfører, hr. Simon Emil Ammitzbøll, som jo i forbindelse med det, han siger om markedet, fuldstændig overser, at udbuddet af boliger jo ikke nødvendigvis følger efterspørgslen.
Jeg tror, at ethvert opslag i økonomiske lærebøger vil vise, at netop boligmarkedet har et særkende på det område.
Man kan jo altså heller ikke bare købe flere køer og malke dem lidt mere, hvis man ønsker at bringe flere mælk til markedet.
For at få argumentationen til at hænge sammen kræver det nok, at hr. Simon Emil Ammitzbøll også vil give byggetilladelser helt frit, så folk kan bygge boliger totalt frit i byområderne.
Men argumentationen hænger ikke sammen, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Thomas Jensen (S), 2011-01-25:
Tak til ordføreren.
Jeg blev egentlig lidt bestyrket i mine bange anelser, da ordføreren fremførte, at først havde Liberal Alliance krævet noget på dagpengene, og så blev det gennemført siden hen af regeringen; så krævede Liberal Alliance noget på efterlønnen – det er det, vi i dag kan se er ved at blive gennemført.
Og så kræver Liberal Alliance altså i dag en frisættelse af huslejereguleringen.
Når et nyt Folketing er sammensat, og skulle det gå så galt, at der er et borgerligt flertal med Liberal Alliance som parlamentarisk grundlag med de afgørende mandater her i Folketingssalen til at komme op på de 90 mandater, vil Liberal Alliance så kræve, at det her forslag om, at man også får fri huslejefastsættelse, er deres betaling for at støtte op om en borgerlig regering, ja eller nej?
Villum Christensen (LA), 2011-01-25:
Nu er det jo ikke alting, man kan svare ja og nej på i de debatter, som vi fører her.
Vores position vil formentlig være sådan – hvis det går, som vi håber – at vi kan trække regeringen i en bestemt retning, og den retning var den, jeg pegede på.
Det kan godt være, at det skal være små skridt, men at sige på forhånd, at man ingenting vil gøre ved det rigide system, vi har i dag, vil vi ikke være med til.
Vi vil meget gerne prøve at påvirke regeringen til at finde nogle mere lempelige ordninger – og som jeg sagde: Det kan jo også være, at man alene ved en mere begavet informationsvirksomhed på det her område kan give udlejer en højere grad af retssikkerhed i forhold til det, vi ser i dag.
Thomas Jensen (S), 2011-01-25:
Nu siger ordføreren jo netop, at Liberal Alliance vil kæmpe for de små skridt – selv om jeg synes, at det er et meget omfattende skridt i forhold til det, som vismændene tidligere har analyseret, nemlig en total frisættelse af huslejefastsættelsen med ét.
Det bør man godt kunne svare et ja eller nej på, for ellers står vi jo bare her og spilder tiden på noget sniksnak.
Vil Liberal Alliance kræve, at det her beslutningsforslag bliver gennemført, hvis man har de afgørende mandater for en borgerlig regering efter det kommende folketingsvalg?
Villum Christensen (LA), 2011-01-25:
Jeg tror, at der bliver rigtig mange ting at få en fornuftig snak om; der er mange ting, der skal trækkes i en mere liberal retning.
Det er ikke ret tit, at man oplever, at man har en butik, hvor man ikke på forhånd kan vide, hvilken pris man kan få lov til at sælge sine varer til.
Det er jo egentlig det, der er tilfældet her.
Jeg forstår da udmærket godt, at der er langt til en total liberalisering, men det er, ligesom om man i den her debat ikke må tale om nogen mellemveje af nogen som helst art.
Jeg er sikker på, at vi kan rydde rigtig meget ud i det her bureaukrati omkring lejeloven.
Man har vel diskuteret det siden 2002, og det er altid strandet på berøringsangst.
Det er egentlig det, vi gerne vil prikke lidt til, hvis vi kommer i den situation, at vi får mulighed for at påvirke regeringen.
Vi vil godt prikke til en udvikling med mindre bureaukrati og med en mere markedskonform situation også på lejeområdet.
Daniel Rugholm (KF), 2011-01-25:
Det Konservative Folkeparti er ikke gået væk fra noget synspunkt.
Det Konservative Folkeparti har haft det samme synspunkt, som vi også præsenterer her i dag.
Men det er korrekt, som hr. Thomas Jensen tidligere citerede, at en forhenværende politiker i Det Konservative Folkeparti havde en anden holdning end den, som er partiets.
Men det må stå for dennes egen regning.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-01-25:
Jeg er da glad for, at ordføreren ikke hoppede på hr. Thomas Jensens seneste forsøg på at lægge fælder ud, men jeg vil egentlig gerne følge op på noget af det, hr. Thomas Jensen var inde på: Hvad er egentlig baggrunden for, at Det Konservative Folkeparti er gået væk fra det i øvrigt ganske fornuftige synspunkt om fri huslejefastsættelse og over til det synspunkt, som ordføreren fremførte her lige for få minutter siden?
Kim Christiansen (DF), 2011-01-25:
Derfor mener forslagsstillerne så, at boligretter og huslejenævn ikke skal kunne anfægte huslejen i gældende aftaler.
Af beslutningsforslaget fremgår det endvidere, at en lejer, der bor til leje hos en privat udlejer, kan gå til huslejenævnet og få vurderet, om vedkommendes lejemæssige vilkår er i overensstemmelse med lejelovens og boligreguleringslovens bestemmelser.
Liberal Alliance ønsker med forslaget, at dette ikke længere skal være muligt, når det handler om huslejefastsættelser, og det samme gør sig gældende for boligretten.
Der henvises til en artikel i Politiken, hvor en udlejer havde krævet 6.350 kr. i husleje for en 60 m² lejlighed på Christianshavn.
Lejeren havde underskrevet kontrakten og betalt den aftalte husleje, og da en ny 1-årig kontrakt var underskrevet, gik lejer så til huslejenævnet i København, som fastsatte huslejen til 2.600 kr. – med tilbagevirkende kraft.
Dette bevirkede, at udlejer skulle tilbagebetale 51.000 kr. til sin lejer, der også fik nedsat sit depositum.
Vi er i Dansk Folkeparti enige i, at ikke alle huslejenævn fungerer, som de skal, da der kan være store forskelle i afgørelser, alt efter hvilke huslejenævn der behandler de samme sager.
Vi mener, at vi skal se på nye og strengere krav til huslejenævnets medlemmer end de krav, der foreligger i dag.
Det gælder også den udpegning, som kommunalbestyrelsen foretager.
Vi er opmærksomme på, at det offentlige kan have stor interesse i at holde huslejen på et lavt niveau, da de betaler boligstøtte, men lejerne kan heller ikke undvære de 117.000 ejerlejligheder m.v., der bruges til udlejning, hvilket jo kan være konsekvensen, hvis udlejer skal betale penge til lejer, når han udlejer.
Der skal være balance i tingene.
Dansk Folkeparti mener, at udlejer skal kunne henvende sig til huslejenævnet og få oplyst, hvilken husleje han må tage for sin udlejningslejlighed, nøjagtig som det er muligt at få en forhåndsgodkendelse fra skattevæsenet.
Herved undgår man tvisterne mellem lejere og udlejere om husleje.
Endvidere skal udlejer have oplyst, hvilken leje han kan anvende; der kan være tale om markedsleje, omkostningsbestemt husleje, det lejedes værdi, trappeleje m.v.
Men der hører enigheden med Liberal Alliance så også op.
Den første forudsætning for at sætte huslejen fri som foreslået af Liberal Alliance vil være, at udbuddet af lejligheder er betydelig større end efterspørgslen, hvilket skaber en konkurrence, der vil medvirke til, at huslejen falder.
Og hvad vil det ikke betyde for de offentlige udgifter til boligstøtten, der vil stige?
Det står der ikke noget om i forslaget.
Det fremgår heller ikke af forslaget, at priserne vil stige drastisk på private udlejningsejendomme, ejerlejligheder m.v.
Dansk Folkeparti ønsker ikke på denne måde at sætte huslejen fri og kan derfor ikke stemme for forslaget, da det vil skade lejerne samt give større offentlige udgifter til boligstøtte.
Men vi mener, at ministeren bør løse problemet sammen med lejer- og udlejerorganisationer under de forhandlinger, der pågår vedrørende regelforenkling.
Daniel Rugholm (KF), 2011-01-25:
Forslagsstillerne ønsker med dette forslag at gøre lejefastsættelsen i gensidigt anerkendte lejekontrakter bindende for både lejer, udlejer og myndigheder, både i forhold til private og almene lejeforhold.
Et forholdsvis mindre problem får altså med dette forslag konsekvenser for et ret så stort område.
Konservative kan derfor ikke bakke op om en liberalisering af huslejefastsættelsen for alle typer lejeboliger, sådan som det her er foreslået.
Jeg bed mærke i, at ministeren udtalte sig positivt om at kigge på mulighederne for at imødekomme nogle af de problemer, som kan opstå for både lejere og udlejere af ejerlejligheder, f.eks. i sager som den i bemærkningerne omtalte.
Det ser vi fra konservativ side positivt på.
Men Konservative kan ikke støtte forslaget.
Thomas Jensen (S), 2011-01-25:
Nu er jo sådan, at man i Det Konservative Folkeparti har haft ikke bare en eller to, men helt op til fire forskellige boligpolitiske ordfører i den her valgperiode.
En af forgængerne var jo den tidligere minister, Jakob Axel Nielsen, og jeg har allerede citeret ham tidligere for, at han ønskede aftalefrihed, og han trumfede endog ordene med at sige, at den danske huslejeregulering var fra DDR.
Jeg tror nu ikke, han mente, at den var importeret fra DDR, men det var sådan i overført betydning.
Daniel Rugholm (KF), 2011-01-25:
Hr. Jakob Axel Nielsen er her ikke længere.
Nu er det hr. Daniel Rugholm, der er her, og hans holdning synes jeg fremgår meget klart af det, som er blevet sagt i min tale.
Så nej, jeg er ikke enig med min forgænger, den forhenværende boligordfører.