runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Frahm (SF), 2007-05-09:
Det er sjovt, for det plejer at være statsministeren, der står hernede og siger, at nu skal vi se fremad; når vi snakker om Irakkrig og den slags, skal der sandelig ikke undersøges noget som helst.
Vi fik en kæmpe rapport om den kolde krig, men den passede ikke ind i statsministerens og støttepartiets billede af, hvordan den kolde krig skulle se ud, og derfor fik vi så et nyt center.
Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren en gang til: Nu, hvor Bent Jensen virkelig har fået slæbt det her forskningscenter fuldstændig igennem støvet, er det så overhovedet værd at bevare det?
Der kommer aldrig en forsker med respekt for sig selv, der vil arbejde for den mand.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-05-09:
Det overlader jeg trygt og roligt til det selvstændige og uafhængige forskningscenter selv at håndtere, og det er jo til syvende og sidst et ansvar for den bestyrelse, der sidder for centeret.
Men jeg kan ikke lade være med at tænke på, når jeg hører på den debat her, at det er tankevækkende, at under hele det forløb, der handlede om at få kortlagt, hvad der skete under den kolde krig, har der i den grad været modstand fra venstrefløjen, i øvrigt også fra Socialdemokratiet, hele vejen igennem.
Det hele startede med, at vi var nogle, nemlig Konservative og Venstre og så dengang også Centrum-Demokraterne, der i 2000 krævede, at der nu burde iværksættes en analyse, en historisk udredning af: Hvad skete der egentlig i Danmark under den kolde krig?
Og den daværende regering gik nølende med til noget af det.
Da vi så overtog regeringsansvaret, fik vi udvidet kommissoriet, så vi får en mere dækkende forskning af, hvad der skete.
Og hele tiden har venstrefløjen været imod det.
Pernille Frahm (SF), 2007-05-09:
Jeg vil sige, at det har jeg svært ved at kunne sige om det kunne være, for jeg har jo f.eks. ikke kunnet få aktindsigt, jeg har ikke kunnet få lov til at se mine akter.
Det er blevet afvist.
Jeg kan ikke engang få at vide, om de findes.
Så meget for den åbenhed.
Der kan komme en Bent Jensen om 10 år og finde en eller anden håndskrevet papirlap om mig, og jeg har ikke nogen jordisk chance for at vide, hvad der står, og det er jo den situation, Bent Jensen bragte Dragsdahl i.
Hvor meget center er der egentlig tilbage med sådan en forskningsleder?
Man skal søge hjemme hos Bent Jensen privat.
Hvor mange forskere med respekt for sig selv vil overhovedet indlade sig på sådan et cirkus der?
Hvad mener statsministeren selv om det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-05-09:
Nej, de to sager har ikke noget med hinanden at gøre.
Forskningscenteret er et selvstændigt, uafhængigt forskningscenter, og jeg går ud fra som en selvfølge, at det lever op til de højeste forskningsmæssige standarder, og det ledes i øvrigt af en selvstændig bestyrelse.
Efter min opfattelse har de to ting ikke noget som helst med hinanden at gøre.
Så er jeg i øvrigt nødt til at sige til hr. Morten Bødskov, at hr. Morten Bødskov brugte ordet en dom flere gange og talte om betinget dom og ubetinget dom.
Men jeg er glad for, at hr. Morten Bødskov nu har trukket det i sig igen.
Morten Bødskov (S), 2007-05-09:
Det er ikke nogen dom – det tror jeg sådan set heller ikke jeg sagde – men en afgørelse, som er truffet, et gult kort, der er givet til den pågældende professor.
Men det undrer mig da, at man som regering med et meget snævert grundlag for det her centers virke ikke gør sig nogen overvejelser om, hvad det vil få af konsekvenser for troværdigheden omkring det arbejde, den pågældende person er sat i spidsen for; at man ikke gør sig nogen overvejelser om, hvad der vil ske i offentligheden med debatten om det her arbejde, der nu bliver sat i værk; at det ikke gør indtryk på regeringen, at den debat, der har været, den overtrædelse af en tavshedserklæring, som har været her, åbenbart har gjort det meget vanskeligt for centeret at finde nogen, der overhovedet vil arbejde der.
Altså er det her med til at svække det mål, som regeringen og Dansk Folkeparti har haft med, at der skulle forskes yderligere i det her, som kan være helt rimeligt, og som ligger i forlængelse af det forslag, som et bredt flertal i Folketinget vedtog i 2003, eller var det i 2004.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-05-09:
Jeg synes, hr. Morten Bødskov bevæger sig meget, meget langt ud nu.
For det første må jeg minde om, at Bent Jensen aldeles ikke er politisk ansat af regeringen eller nogen andre politikere.
Det er et uafhængigt center med en selvstændig bestyrelse, der foretager de pågældende ansættelser.
Mig bekendt er der ikke afsagt nogen dom ved nogen domstol.
Der er truffet en afgørelse af PET, men det er da no get andet end en dom.
Jeg synes, hr. Morten Bødskov bevæger sig meget langt ud.
Og jeg har intet som helst kendskab til bestyrelsesformandens partitilhørsforhold.
Morten Bødskov (S), 2007-05-09:
Man kunne jo godt indvende, at den pågældende person er sat i spidsen for et forskningscenter, og han bryder en lov, som er helt central for det arbejde, han skal lave i det her center, nemlig forvaltningsloven og dermed den tavshedserklæring, som han har givet Politiets Efterretningstjeneste.
Og det kunne godt være, at der kunne komme tilfælde fremover i hans virke som centerchef, som vil gøre, at man vil sætte spørgsmålstegn ved, om det nu er den rigtige person at have i spidsen for det her, når han helt åbenlyst ikke kan finde ud af at anvende de her informationer rigtigt.
Men nuvel, det mener statsministeren vel ikke, og man må vel tage det, at statsministeren ikke mener det, til indtægt for, at der simpelt hen er tale om, at man politisk har udpeget en person her, at man har skræddersyet et forskningscenter til den her person, og så dækker man sig ind under, at det er uafhængigt.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge: Hvad mener statsministeren så, der skal til, før det får konsekvenser?
Som jeg forstår, har formanden for bestyrelsen, som i øvrigt er partikollega med statsministeren, jo sagt, at så længe det er en betinget dom, Bent Jensen har fået, gør det ikke rigtig noget, men hvis det er en ubetinget dom, kan det godt være, at man skal prøve at tage hans ledelse af det her center op til overvejelse.
Hvornår bevæger man sig ind i det felt?
Det kunne jeg godt tænke mig at få et svar på.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-05-09:
Nej, det, der passerede, giver ikke anledning til den type overvejelser, som hr. Morten Bødskov her efterlyser.
Det forskningscenter, som hr. Morten Bødskov refererer til, er jo et uafhængigt og selvstændigt center for forskning i den kolde krig, som vil kunne ansætte fire forskere, heraf en centerleder på professorniveau, og det er en stilling, som Bent Jensen som bekendt har fået.
Jeg har meget svært ved at se sammenhængen mellem dette forskningscenter og den indskærpelse, som Bent Jensen har fået fra PET.
Morten Bødskov (S), 2007-05-09:
Spørgsmålet vedrører jo så at sige samme felt, fordi professor Bent Jensen jo er blevet udpeget til at skulle lede et koldkrigsforskningscenter, som ligger hos Forsvarsakademiet.
Der kunne det godt være naturligt at stille det spørgsmål, hvad det nu vil have af konsekvenser for det center, at dets udpegede leder jo har brudt forvaltningsloven og har brudt den tavshedserklæring, som han har underskrevet, og om regeringen, som har søsat det her center med et meget snævert flertal i Folketinget sammen med Dansk Folkeparti, agter at foretage sig noget i den sammenhæng.
Det, der understreger betydningen af de overvejelser – jeg kan måske næsten gætte, hvad statsministeren har tænkt sig at sige – er, at man vel ikke kan se bort fra, at det er en skærpende omstændighed, at en person offentliggør oplysninger, som vedkommende har fået at vide, at vedkommende ikke må offentliggøre.
De offentliggøres ikke bare sådan som almindelig forskerpublicering – ikke et ondt ord om det – men det sker på forsiden af et større dansk dagblad og i et samarbejde med et større dansk dagblad.
Er det ikke noget, som skærper regeringens opmærksomhed om det og måske yderligere begrunder, at man begynder at tage stilling til, hvad man vil med det her center?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-05-09:
Jo, men det har jeg jo allerede svaret på i det indledende svar, hvor jeg sagde følgende, jeg citerer og gentager gerne, at Bent Jensens detaljerede projektskrivelse blev forelagt de berørte myndigheder, og herefter meddelte Statsministeriet på vegne af de berørte myndigheder Bent Jensen en vidtgående adgang på særlige vilkår til arkivalier hos en række myndigheder, herunder Politiets Efterretningstjeneste
Jo, det har Statsministeriet været involveret i.
Derefter bliver der mellem Bent Jensen og hver enkelt myndighed indgået særskilte aftaler om tavshedspålæg m.v. i forbindelse med det materiale, som Bent Jensen fik adgang til i de respektive myndigheders arkiv.
En sådan særskilt aftale blev også indgået med PET, og det er jo ikke noget Statsministeriet har været involveret i.
Så det er overhovedet ikke et spørgsmål om, at jeg forsøger at fralægge mig noget ansvar.
Det er bare en beskrivelse af det faktiske forhold, nemlig at der er indgået en særskilt aftale mellem Bent Jensen og PET, og så er det selvfølgelig PET, der træffer afgørelse i den her sag.
Den har Statsministeriet ikke været blandet ind i og skal ikke blandes ind i.
Den afgørelse er taget til efterretning, og jeg agter ikke at foretage mig videre i den anledning.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Rasmus Prehn (S), 2007-05-09:
Det er tydeligt, at vi ser en videnskabsminister, der her prøver at krybe udenom.
Sagen er jo, at det er fuldstændig klart, at de her midler ikke er bevilget til det forskningsrådgivende system, sådan at det er Det Strategiske Forskningsråd, der skal udmønte de her penge.
I stedet for har man valgt at lægge pengene direkte hos professor Bent Jensen.
Professor Bent Jensen vælger så som det første, han overhovedet foretager sig, at bryde de her aftaler.
De aftaler tror jeg godt at videnskabsministeren er klar over hvordan hænger sammen.
Det har også været gengivet i dagspressen, så hvis ministeren har forberedt sig en smule på at være med her i onsdagsspørgetiden, tror jeg også, at han er bekendt med de aftaler.
Det første, professor Bent Jensen gør, er at bryde de aftaler, der er, og der synes jeg, man må have krav på et svar fra videnskabsministeren på, om det er god forskningsskik.
Det skal vel ikke være sådan, at man i det danske samfund bruger skatteydernes penge til at finansiere forskning fra folk, der bryder regler og love.
Morten Bødskov (S), 2007-05-09:
Det er jo ikke nogen hemmelighed for folk, der har fulgt lidt med i dagspressen, at professor Bent Jensens adgang til et væld af arkiver, bl.a. PET’s arkiver om den kolde krig, har givet lidt debat forstået på den måde, at Justitsministeriet nu er kommet med en afgørelse, og Bent Jensen har brudt den tavshedserklæring, han har skrevet under på.
Det er jo en tavshedserklæring, han har skrevet under på i samarbejde med Statsministeriet, og derfor er det jo alt rimeligt, når det bl.a. er det her emne, det drejer sig om, og når det er Statsministeriet, der har udstedt den her tavshedserklæring, som Bent Jensen har skrevet under på, at man hører statsministeren, som der står i spørgsmålet, om det her, og hvilke konsekvenser det vil have for Bent Jensens fremtidige adgang til de arkiver, som han har fået aktindsigt i.
Det er spørgsmålet og begrundelsen.
Rasmus Prehn (S), 2007-05-09:
Videnskabsministeren har jo fuldstændig ret i, at formkurven er rimelig svingende.
Først ser man en meget engageret minister, og så ser man efterfølgende en minister, der har betydelig sværere ved at svare for sig, så det er en meget svingende formkurve.
Nu er det ikke sådan, at vi fra socialdemokratisk side prøver at løbe fra de aftaler, vi har lavet om uredelighed i forskningen.
Vi vil bare gerne have ministeren som ansvarlig for videnskab og forskning her i landet til klart at tilkendegive, at det naturligvis ikke kan være meningen, at skatteyderne skal betale 10 mio. kr. til en forsker, der som det første, han overhovedet går i gang med, offentliggør hemmeligstemplede dokumenter.
Det kan naturligvis ikke være god forskningsskik, og vi har da krav på, at hele landets videnskabsminister tager afstand fra det og indskærper, at vi må have krav på ordentlig forskningsskik.
Lise von Seelen (S), 2007-05-09:
Nu er det altså sådan, at jeg har været formand for et kommunalt socialudvalg i flere år, end hr. Kim Christiansen har været medlem af Socialudvalget i Folketinget, så mine private erfaringer og mine politiske erfaringer fra en kommune synes jeg ikke skal gøres til genstand for, hvordan vi arbejder med overordnede principielle spørgsmål her i Folketinget.
Synes hr. Kim Christiansen ikke, at mennesker, som har brug for den sociale lovgivning, har brug for mere kvalitet, end de erfaringer, som hr. Kim Christiansen kan komme med fra sin egen hjemkommune eller fra min hjemkommune, viser?
Det er da ikke godt nok.
Vi bliver da nødt til at vide noget mere, som bygger på noget andet end det, vi tilfældigvis har med i vores politiske rygsæk.
Kim Christiansen (DF), 2007-05-09:
Må jeg lige tage fat i den første del af fru Lise von Seelens spørgsmål, det om, hvordan jeg kan vide, der ikke er et behov.
Man kan jo vende det om og spørge: Hvordan kan fru Lise von Seelen som udtrykt i ordførertalen så skråsikkert sige, at der er et behov?
Så det kan vi jo lade stå lidt der som en eller anden politisk holdning.
Nu har jeg jo tilfældigvis arbejdet med de her ting ude i kommunerne, og som jeg også gav udtryk for, sker der naturligvis fejl.
Meget lovgivning er jo også et spørgsmål om skøn for de mennesker, der skal sidde og bevilge den ene eller den anden form for ydelse bl.a. i sager om invalidebiler og sådan nogle ting.
Der er mange skønsmæssige ting at tage hensyn til.
I de sager har borgerne jo en ankemulighed, og det er bare mit indtryk af de få sager, jeg har været involveret i, at der har det fungeret ganske fint.
Som udgangspunkt får borgerne nemlig altid medhold.
Lise von Seelen (S), 2007-05-09:
Hr. Kim Christiansen siger i sin tale, at der ikke er nogen dårlig retssikkerhed, og så kunne man jo være retorisk og spørge: Hvor kan han vide det fra?
Vi har jo netop ikke sådan en samlet undersøgelse over, hvordan status på socialområdet er.
Hvordan kan de to synspunkter forenes, nemlig at man på den ene side siger, at borgerne vinder rigtig mange sager – og man vinder vel kun, hvis der er sket nogle fejl – og på den anden side siger, at retssikkerheden ikke har det dårligt?
Hvordan kan de to ting forenes?
Kim Christiansen (DF), 2007-05-09:
Så kunne hr. Simon Emil Ammitzbøll jo starte med at få en opgørelse over, hvor mange klagesager der reelt er i det sociale system.
Det ville da give hr. Simon Emil Ammitzbøll et lille bille de af det og måske danne grundlag for, om man skulle undersøge det yderligere.
Men som tingene ser ud i dag, føler vi bare ikke, at der er behov for at nedsætte en retssikkerhedskommission på det her område.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-05-09:
Jamen det er jo ikke helt rigtigt.
Så vidt jeg har læst forslaget, er der da ikke forslag om nye klagemuligheder.
Eller er det noget, hr. Kim Christiansen vil oplyse os om fra Folketingets talerstol?
Det her handler jo netop, som hr. Kim Christiansen siger, om retssikkerhed.
Jeg vil sige, at fra radikal side er vores holdning, at vi sådan set gerne vil bygge vores holdninger på fakta og på viden, især når det handler om noget så vigtigt som borgernes retssikkerhed.
Det er jo fint nok, at hr. Kim Christiansen kan have en mavefornemmelse, der siger, at det her sådan set er i orden.
Men hvad nu, hvis det ikke er i orden?
Vi har ikke fra radikal side nødvendigvis tilsluttet os nogen af de forslag, der ligger i det her, men vi vil gerne vide, om borgernes retssikkerhed er i orden på det sociale område, sådan som regeringen og Dansk Folkeparti tidligere har været interesseret i at undersøge det i forbindelse med private virksomheder.
Kim Christiansen (DF), 2007-05-09:
Nu er det jo ikke mig, der har bragt hele debatten ind på spørgsmålet om manglende eller ikkemanglende ressourcer, det er jo ikke mig, der har bragt den den vej.
Jeg ved udmærket godt, hvad retssikkerhed betyder.
Det gav jeg også udtryk for i ordførertalen, nemlig at det ikke er Dansk Folkepartis opfattelse, at der er en dårlig retssikkerhed på området.
Vi mener, der er de klagemuligheder, der skal være, for borgerne – og det er vel med hensyn til dem, vi diskuterer retssikkerhed.
Hvis vi laver en retssikkerhedskommission, så er det jo kun for at kontrollere, om nu også der er nok anke- og klagemuligheder for borgerne.
Det finder vi ikke der er behov for, og længere er den jo egentlig ikke.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-05-09:
Dansk Folkeparti vil jo gerne fremstille sig selv som sådan et parti med en særlig fin social profil og en særlig stor social interesse i forhold til så mange andre partier.
Derfor undrer det mig faktisk, at hr. Kim Christiansen så blankt afviser det forslag, som Enhedslisten har stillet.
Det her handler jo om retssikkerhed.
Det handler ikke om flere eller færre penge eller om at skulle dunke socialrådgivere i hovedet, eller hvad ved jeg.
Det handler om, at vi skal få undersøgt, hvordan situationen omkring retssikkerheden på det sociale område er.
Kim Christiansen (DF), 2007-05-09:
Jeg takker for den store tillid til Dansk Folkepartis indflydelse i dansk politik, den er jo selvfølgelig også rigtig nok, og det er jo også derfor, vi gør vores indflydelse gældende gang på gang i finanslovforhandlingerne og år efter år – modsat så mange andre – er med til at tage medansvar og fordele de økonomiske ressourcer.
Det vil vi også gøre til efteråret, når vi skal forhandle finanslov igen.
Pernille Frahm (SF), 2007-05-09:
Jeg er da utrolig glad for, at hr. Kim Christiansen giver mig ret og ser sagen, som jeg gør det, og at han oven i købet konstaterer, at så er der kun én vej frem, og det er at skaffe nogle flere ressourcer.
Så vil jeg bare opfordre hr. Kim Christiansen til at se at komme i gang, få arbejdstøjet på.
Så vidt jeg ved, er det det mest indflydelsesrige parti i det danske Folketing, der er repræsenteret på talerstolen nu.
Man må kræve nogle penge, kræve nogle ressourcer, så vi ikke får begået alle de fejl ude i virkeligheden.
Kim Christiansen (DF), 2007-05-09:
Men det er der jo ingen grund til at undersøge, for fru Pernille Frahm har jo lige konstateret, at det er sådan, tingene er ude i kommunerne: Der er ikke personale nok, de er stressede.
Og det vil selvfølgelig hjælpe borgerne rigtig, rigtig meget, at vi så får nedsat en eller anden kommission, som skal sidde og finde ud af det, som fru Pernille Frahm lige har konstateret.
Så var det da meget mere konstruktivt, at vi så blev enige om, hvordan vi får skaffet nogle flere ressourcer, så der kan være mere personale og mere veluddannet personale, for det er jo der, kimen til den her problematik ligger.
Det vil ikke hjælpe noget som helst at nedsætte en kommission, der bare skal konstatere noget, som i hvert fald en del af de tilstedeværende er helt bevidst om eksisterer.
Pernille Frahm (SF), 2007-05-09:
Jeg kan bare ikke forstå, at hr. Kim Christiansen slet ikke er optaget af at få undersøgt området til bunds.
Hr. Kim Christiansen repræsenterer et parti, der ellers meget, meget gerne vil føre sig frem som de svages beskytter og som værende optaget af social retfærdighed osv. osv.
Og når det så virkelig kommer til realiteten, at vi vil prøve at nå til bunds i det, så vil man ikke røre ved det alligevel, for det er man ikke interesseret i at få gravet til bunds i – måske fordi det så vil vise, hvordan resultatet af den politik, som hr. Kim Christiansen har været med til at lægge stemmer til, rent faktisk virker.
Sagen er jo, at når der bliver begået fejl derude, er det, vi hører – vi ved ikke, om det er sandt, men det er det, vi hører – at det ikke er, fordi de ikke kender loven.
Det er, fordi de er overbelastede; det er, fordi de har for mange sager at tage sig af; det er, fordi der er stress derude; det er, fordi der er for få ressourcer til at ansætte de varme hænder, der kan løfte jobbene ude i virkelighedens verden.
Kunne vi ikke få lov at få det undersøgt?
Kim Christiansen (DF), 2007-05-09:
Det, der er hele essensen i det her, vil jeg sige til fru Line Barfod
, er jo, at hvis der sker fejl ude i kommunerne, er det, fordi de pågældende sagsbehandlere måske ikke har været opdateret på det rent lovgivningsmæssigt og rent uddannelsesmæssigt ikke har været i stand til at håndtere sagerne.
Det nytter jo intet som helst at nedsætte en retssikkerhedskommission, der kan rende og slå dårligt uddannet personale oven i hovedet; det hjælper da i hvert fald ingenting.
Det hjælper i hvert fald ikke borgerne.
Det kan godt være, at det vil give en eller anden form for selvtilfredsstillelse at få konstateret, at der er nogle mennesker, der ikke er ordentligt uddannet.
Skulle vi da ikke hellere fokusere på, at de sagsbehandlere bliver opdateret med lovgivningen, som jo løbende kommer ud til kommunerne i en takt, som jeg godt kan forstå de har problemer med?
Men det er da der, vi skal sætte ind, det er da på uddannelse og på hele tiden at opgradere vores personale ude i kommunerne.
Line Barfod (EL), 2007-05-09:
Jamen hvorfor så ikke få en kommission med dem, der er berørt af det, til at sidde og kigge på, hvordan vi kan få en bedre retssikkerhed, og som kan se på, hvor stort problemet er?
Og det er da glædeligt, hvis kommissionen når frem til, at alt det, som De Samvirkende Invalideorganisationer og mange af de andre organisationer på området, siger, ikke er så omfattende alligevel, når de gør opmærksom på, at der er problemer.
Men hvis man ser på klagesager og retssager osv., så tyder det jo på, at der er behov for det.
Flere og flere organisationer ansætter i dag folk, for at de kan gå med deres medlemmer, fordi deres medlemmer ikke kan være sikre på at få deres ret, hvis ikke de har en bisidder med.
Det er da udtryk for, at der er et eller andet helt galt.
Det burde ikke være nødvendigt hverken at have en bisidder eller en advokat for at få det, man har krav på i det sociale system.
Kim Christiansen (DF), 2007-05-09:
Jamen jeg er meget optaget af de problemer, der kan være ude i kommunerne, men jeg mener bare ikke, de er så omfangsrige, som man prøver at fremmane her i debatten.
Jeg har selv siddet i et kommunalt socialudvalg i en 4-årig-periode og skal være den første til at erkende, at der sker fejl.
Men jeg mener også, at der i dag er gode ankemuligheder, at der er gode klagemuligheder, og i langt de fleste tilfælde, som jeg i hvert fald har været vidne til, vinder borgerne faktisk de her ankesager, når der har været problemer.
Så problemet er jo nok, at vi ikke ser problematikken på samme måde – i hvert fald ikke i samme størrelsesorden.
Line Barfod (EL), 2007-05-09:
Til hr. Kim Christiansens orientering vil jeg sige, som jeg også sagde til socialministeren, at en af de ting, der jo er sket, siden vi fremsatte det her sidst, er, at vi på baggrund af den debat, vi havde sidste år, har haft en intern høring i Retsudvalget og Socialudvalget, hvor en lang række organisationer har været inde og er kommet med deres bidrag.
Forslaget er også væsentligt udbygget i forhold til det forslag, vi havde sidste år, fordi vi netop der fik en række bud, bl.a. buddet med hensyn til en borgerrådgiver, som er kommet med i forslaget, fordi masser af organisationer, som arbejder på det sociale område, faktisk er optaget af, at de mener, at der er store problemer, og at det er nødvendigt at se på retssikkerheden samlet set, ikke kun se på, hvordan vi får forvaltningsloven, som altså blev indført for snart 30 år siden, til rent faktisk at virke i praksis, men også at se på det samlede område omkring retssikkerhed, så vi ikke kun taler retssikkerhed til virksomheder, men også taler retssikkerhed til de borgere, der kommer i klemme i det sociale system.
Og det burde hr. Kim Christiansen vel også være lidt optaget af.