runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2010-06-16:
Jeg kan godt forstå, at hr. Bent Bøgsted ikke har lyst til at tale om det her forslag og om, hvad det er, Dansk Folkeparti stemmer for.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at hr. Bent Bøgsted kan sige, at det er et forholdsvis lille forslag, vi behandler her.
Det er jo et voldsomt omfattende forslag.
Det har jo betydning for den meget store del af arbejdsmarkedet, hvor man ikke er funktionæransat i et permanent fuldtidsarbejde – hele byggeriet, alle de mange forskellige andre brancher, hvor man ikke arbejder på fuld tid, og det er større og større dele af arbejdsmarkedet i dag, selv akademikere er i dag ofte projektansat.
Hvordan mener Dansk Folkeparti at alle de mange mennesker, der ikke er funktionæransat, skal have mulighed for at genoptjene dagpengeretten, når det, de skal genoptjene, sættes op til 52 ugers arbejde, før de igen har dagpengeret?
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-16:
Nej, det er det ikke, vil jeg sige til hr. Leif Lahn Jensen, og det vil man også kunne se på et udskrift af referatet.
Det har jeg aldrig nogen sinde sagt.
Jeg har aldrig nogen sinde påstået, at de deputationer, der kommer ind, lyver – aldrig nogen sinde, det kunne jeg ikke drømme om at sige.
Men noget andet er, når hr. Leif Lahn Jensen siger, at jeg ikke vil diskutere noget, som ikke er til behandling her, at det her med »En Fair Løsning« er lidt mere spændende, for den pakke, genopretningspakken, som regeringen og Dansk Folkeparti har lagt frem, er der indhold i.
I »En Fair Løsning« er der ingen indhold; det er bare et spørgsmål om, hvad Harald Børsting siger.
Vil Harald Børsting leverer det, som Socialdemokratiet siger han skal levere, trods det, at han så bagefter skal ud i en urafstemning og sandsynligvis have det stemt ned, fordi medlemmerne ikke synes om det, og så er vi lige vidt?
Den indeholder ikke andet, end at Harald Børsting skal skaffe 15 mia. kr.
Karsten Hønge (SF), 2010-06-16:
Til det sidste, det der med sværdet over millionærernes hoveder, vil jeg sige, at der var det da lige før, der trillede en tåre.
Men selvfølgelig vil en S-SF-R-regering være i dialog med hele samfundet.
En ny regering er en regering for hele samfundet, og selvfølgelig vil vi også være i dialog med landbruget, især i en dialog om, hvordan vi kan få indstillet landbruget på den nye situation, hvor det er et ansvar for naturgrundlaget, der spiller ind først, hvor det handler om at bevare arbejdspladser i Danmark, og hvor det handler om at indstille landbruget på den nye virkelighed med hensyn til brug af energi osv.
Så vi vil da selvfølgelig bestræbe os på at være en regering, der er i dialog med alle, men jeg synes, at VKO skulle prøve det her af.
Hvor interessant er det overhovedet blandt lønmodtagerorganisationerne og arbejdsgiverorganisationerne at diskutere 2 år eller 4 år?
Nu er det jo VKO's forslag, der ligger på bordet til behandling.
Jeg kunne godt tænke mig at høre nogle bud på, hvor vigtigt man egentlig mener at de her organisationer synes at det her er.
Det, de interesserer sig for, er den økonomiske ramme.
Det, de interesserer sig for, er at få medindflydelse på, hvordan den bliver forvaltet og bliver omsat ude i virkeligheden.
Men prøv at tage en dialog med dem.
Peter Juel Jensen (V), 2010-06-16:
Der kom jeg ikke meget længere.
Er ordføreren fra SF enig med hr. Eigil Andersen, eller er ordføreren fra SF enig med Harald Børsting, som allerede har indregnet de 4 mia. kr., som vil være provenuet af den tilbagerulning?
Karsten Hønge (SF), 2010-06-16:
Jeg er fuldstændig enig med SF's ordfører, hr. Eigil Andersen.
Det, hr. Eigil Andersen siger, er, at vi vil rulle forringelsen af dagpengene tilbage, og det betyder den økonomiske besparelse i det.
Det betyder ikke, at vi eller hr. Eigil Andersen skulle mene, at de så skal ende på 4 år igen.
Han sagde, at de her forringelser skulle rulles tilbage, forstået sådan, at den økonomiske ramme skal tilbage til det, den er med 4 års dagpenge.
Jeg synes jo også, at der er noget, der er interessant i det, man gør her.
Det er at give de arbejdsløse en mavepuster.
Det er at gå efter de arbejdsløse, genere de arbejdsløse, true de arbejdsløse med kontanthjælp, med, at de kan blive vippet ud af systemet, for at man dermed også kan få lavet et løntrykkerarbejdsmarked, for det er jo den underliggende dagsorden, der ligger i det her, nemlig at man kan få lavet et løntrykkerarbejdsmarked, hvor arbejderne bliver tvunget til at sælge sig selv så billigt som muligt.
Det er den mavepuster, som det her lovforslag er et udtryk for.
Ja, helt konkret tror jeg da, at højere cigaretafgifter vil være en del af medicinen, som der blev sagt, til at løse nogle af de helbredsmæssige og også økonomiske problemer, der er.
Det er et lille hjørne af det.
Vi har fremlagt en stribe forslag til at få flere indtægter og en stribe forslag til at få sat gang i vækst og jobskabelse her i samfundet.
Vi tror jo på, at hvis vi skal have gang i væksten, skal produktiviteten op.
Virksomhederne opererer ud fra mange andre ting end lige netop beskatning.
Det kan da godt være, at VKO vil lefle for virksomhederne ved at stille skattelettelser i udsigt, men hvad nytter det, når ungdommen ikke bliver uddannet, når arbejdskraften ikke bliver efteruddannet, og når man laver et arbejdsmarked, der er stivnet, fordi folk ikke vil lade sig hyre og fyre?
Hvad nytter så en smule skattelettelse?
Det er en så snæversynet erhvervspolitik, og det er ikke det, der bliver efterspurgt af et moderne erhvervsliv.
Hvordan er det så, vi har fået alle de her mange gode hoveder?
Det har vi fået, fordi vi har et uddannelsessystem, der har givet dem en uddannelse.
Nej, det er kommet, fordi vi har et velfærdssystem med skatteindtægter, der gør, at vi kan finansiere et uddannelsessystem, der gør, at vi har de kloge hoveder.
Tingene hænger jo sammen.
Det er ligesom det der med dagpengene.
Det er, som om man tror, at man kan tage dele ud, og det vil man gerne have: Uha, vi vil gerne have fleksibilitet, uha, uha – det er rigtig smart, for der kan man flytte rundt på lønarbejderne – men vi vil ikke give dem trygheden.
Sådan hænger tingene ikke sammen i et velfærdssamfund.
Peter Juel Jensen (V), 2010-06-16:
Jeg vil gerne hilse ordføreren velkommen på talerstolen.
Jeg har noteret mig, at ordføreren taler om magtarrogance, frisk luft i regeringskontorerne, om at gå i dialog, og at det er det, man vil.
Nu er »En Fair Løsning« jo kommet ud, og jeg mener, at den er luftig, men i »En Fair Løsning« kommer man også efter mange andre.
Vil man gå i dialog med skatteyderne, som man vil beskatte yderligere?
Vil man gå i dialog med de pendlere, som bliver ramt af en flyafgift?
Og vil man gå i dialog med millionærerne om den millionærskat, der hænger som et truende sværd over deres hoveder?
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-16:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, søde fru Ulla Tørnæs, om hun kan give et par eksempler på de her 2.000-4.000 mennesker, som regeringen selv siger vil falde ud af dagpengesystemet i fremtiden.
Jeg tror, at det er flere.
Men jeg vil gerne høre, om ikke fru Ulla Tørnæs kan bekræfte, at det her jo drejer sig om bl.a. de ufaglærte, at det er kvinderne, og at det er dem, der har sæsonarbejde.
Det var også dem, der blev ramt i forbindelse med de nye regler for de supplerende dagpenge.
Og det vil typisk gå ud over folk i yderområderne i Danmark.
Hvad er det for nogle job, de skal frekventere, når de skal have 52 ugers ustøttet beskæftigelse?
Ulla Tørnæs (V), 2010-06-16:
Som jeg har været inde på tidligere bl.a. under behandlingen af L 222, glæder jeg mig faktisk over, at der er lysere udsigter for dansk økonomi.
Der er jobåbninger.
Virksomhederne ansætter flere personer.
Det er jo også de seneste ledighedstal et klart udtryk for.
Der har faktisk været et fald i ledigheden de seneste 5 måneder, så ledigheden nu er på 4,1 pct. af arbejdsstyrken samlet set.
Vi hører det jo også internationalt.
Når vi ser på analyser af den internationale økonomiske situation, hører vi økonomer pege på, at der er ved at komme gang i den internationale samhandel, hvilket selvfølgelig også afspejles i den danske økonomi.
Så ja, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, jeg glæder mig over, at der er jobåbninger, og at virksomhederne ansætter flere personer.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-16:
Det kan blive en lang aften, når ordføreren ikke vil svare på de stillede spørgsmål.
Jeg spurgte til, om ikke ordføreren kunne bekræfte, at det er de ufaglærte, at det er kvinderne, at det er sæsonarbejderne, der også tidligere er blevet ramt, som vil stå for skud her og ikke vil kunne få 52 ugers ustøttet arbejde, som det kræves for at genoptjene til en ny periode.
Jeg er helt med på, at fru Ulla Tørnæs glæder sig over, at det går godt for bankdirektøren.
Men kan de mennesker, der ryger ud af dagpengesystemet, glæde sig over, at der er nogle højt på strå, der får en stor skattelettelse?
De andre får færre uddannelsesmuligheder, og så ryger de ud af dagpengesystemet, og nogle vil ikke engang kunne få kontanthjælp.
Jeg spørger bare, om fru Ulla Tørnæs ikke synes, det er rimeligt, at de får nogle muligheder for at blive i dagpengesystemet.
Og hvad er det for nogle job?
Kan man ikke give dem et eller andet uddannelsesforløb og så sige, at det er det, de skal?
Og hvis de får det uddannelsesforløb, falder de heller ikke ud af dagpengesystemet.
Er det ikke muligt?
Ulla Tørnæs (V), 2010-06-16:
Jeg vil sige, at jeg sådan helt grundlæggende faktisk er enig med hr. Bjarne Laustsen, hvis det skulle forstås derhen, at uddannelse er en vigtig forudsætning for at kunne fastholde tilknytning til arbejdsmarkedet.
Derfor har regeringen jo også en målsætning om, at 95 pct. af en ungdomsårgang skal have en ungdomsuddannelse for netop at sikre, at de unge har afsættet til enten at kunne videreuddanne sig gennem de videregående uddannelser eller også et afsæt til gennem en faglig ungdomsuddannelse at kunne have en fastere tilknytning til arbejdsmarkedet.
Derfor lavede vi jo også en ungepakke sammen, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, hvor vi netop fokuserer på vigtigheden af, at unge får et uddannelsestilbud, og at de får det lige efter folkeskolen.
Så jeg er faktisk enig med hr. Bjarne Laustsen i, at uddannelse er en vigtig forudsætning.
Line Barfod (EL), 2010-06-16:
Jeg ville gerne høre, hvad fru Ulla Tørnæs mener man skal sige til de unge, der i denne tid bliver færdig med at tage en håndværkeruddannelse, og som jo startede på et tidspunkt, hvor alle sagde, at det går rigtig godt, og at man der er sikker på at få arbejde osv.
De bliver færdige nu og kan ikke få arbejde og har svært ved at optjene dagpenge.
Hvis det endelig lykkes dem at komme ind i dagpengesystemet, vil de hurtigt ryge ud, og så vil det være svært for dem at genoptjene dagpengeretten.
Hvad er svaret fra Venstre til de her unge?
Er det: I kan lige så godt glemme alt om at få dagpenge?
I kan lige så godt spare kontingentet væk og så søge over i et andet fag, hvor man kan blive funktionær og få fuldtidsarbejde?
Eller hvad er det for et svar, Venstre har til de unge, der bliver færdige i denne tid med håndværkeruddannelser?
Ulla Tørnæs (V), 2010-06-16:
Svaret til fru Line Barfod er sådan set ikke anderledes end det første svar, jeg gav til hr. Bjarne Laustsen, nemlig at jeg faktisk glæder mig over, at der er positive udsigter for dansk økonomi, og at der sker flere og flere ansættelser også i de små håndværksvirksomheder.
Det glæder jeg mig umådelig meget over.
Jeg har selv haft lejlighed til at tale med håndværksmestre, som nu beskriver, at det lysner, og at situationen er ved at ændre sig, og at de får flere ordre i deres bøger.
Det glæder jeg mig faktisk over, og det er jeg helt sikker på også vil have indflydelse på nyuddannede håndværkere.
Line Barfod (EL), 2010-06-16:
Beskæftigelsen fortsætter jo med at falde, så jeg har lidt svært ved at få øje på den optimisme.
Men selv om man skulle være så heldig at få et arbejde, er der jo stort set ingen på det område, der får fast, permanent arbejde.
Så hvad er Venstres svar til de unge, som ikke kan regne med, at de kan have så meget arbejde, at de kan fastholde dagpengene med de her voldsomme indskrænkninger, som Venstre vil gennemføre her?
Hvad er Venstres svar til de unge?
Er det, at det er rigtig godt at være i dagpengesystemet, eller er det, Venstre faktisk ønsker at sige, at i de brancher, hvor man ikke er funktionæransat på fuld tid og permanent ansat, kan man lige så godt lade være med at være i dagpengesystemet?
Ulla Tørnæs (V), 2010-06-16:
Så er vi endelig nået til førstebehandlingen af det element i dagpengereformen, der handler om harmonisering af beskæftigelseskravet.
Med lovforslaget her sidestiller vi optjening og genoptjening af retten til dagpenge, således at fuldtidsforsikrede fremover i alle situationer skal have haft beskæftigelse i et omfang, der svarer til sammenlagt 52 ugers fuldtidsbeskæftigelse inden for 3 år for at optjene og genoptjene ret til dagpenge.
I dag skal man kun have haft 26 ugers fuldtidsbeskæftigelse svarende til 2 måneders fuldtidsbeskæftigelse i gennemsnit pr. år i de 3 år for at genoptjene retten til dagpenge, når ens dagpengeperiode er udløbet.
Med lovforslaget her vil en person i hvert af de 3 år skulle have 4 måneders fuldtidsarbejde i gennemsnit for at få dagpenge i en ubegrænset periode.
Det synes vi i Venstre faktisk er et rimeligt krav at stille.
Harmoniseringen af beskæftigelseskravet vil sammen med nedsættelsen af dagpengeperioden, som vi netop har vedtaget, helt sikkert være med til at øge den enkelte lediges incitament til at søge og tage arbejde.
Beregningerne viser også, at forslaget her, altså selve harmoniseringen af genoptjeningskravet, på sigt vil udvide arbejdsstyrken med 2.000 fuldtidspersoner.
For Venstre er det vigtigt, at ledige har en klar tilskyndelse til at komme tilbage i job, og det mener vi faktisk dagpengereformen bidrager til, nøjagtig som tidligere reformer af dagpengesystemet har vist.
Med dagpengereformen bidrager vi på kort sigt til genopretningen af dansk økonomi, og samtidig bidrager vi med en ganske betydelig udvidelse af arbejdsstyrken, idet beskæftigelsen samlet set vil forøges med 13.000 fuldtidspersoner.
Forslaget her bidrager altså isoleret set som nævnt med 2.000 fuldtidspersoner.
Dagpengereformen udgør således samlet set et meget væsentligt element i den genopretningspakke, som vi netop har vedtaget ved tredjebehandlingen i løbet af i dag.
Med genopretningspakken betaler vi regningen en gang for alle, og vi viser omverdenen, at Danmark har styr på økonomien.
Sidst, men ikke mindst: Vi lever op til de krav, som EU stiller til os om at nedbringe vores offentlige underskud.
Det er de krav, som Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti i øvrigt har forsøgt at bortforklare, men så sent som i går kom det i klokkeklare meldinger fra EU-kommissær Olli Rehn, at dem skal Danmark naturligvis efterleve.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen af L 224, tak.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2010-06-16:
Nu har vi jo i dag fået konstateret, at det er under halvdelen af LO's medlemmer, der støtter S og SF's plan, altså den socialistiske plan.
Det vil sige, at over halvdelen er imod den plan, og det kan man godt forstå, efter at vi også ved første og anden behandling fik konstateret, at den socialistiske plan er hullet som en si.
Det får mig så til at stille et spørgsmål.
Ved store annoncer og store plakater lover S-SF-planen, altså den socialistiske plan, at bare man giver 12 minutters arbejdstid mere om dagen, så er alt reddet, men hvor skal pengene komme fra?
Det offentlige lønbudget vil jo stige med 10 mia. kr. til alene at aflønne de offentlige ansatte, men de penge mangler i planen.
Hvor skal pengene komme fra?
Det vil jeg gerne have at vide af hr. Karsten Hønge.
Karsten Hønge (SF), 2010-06-16:
Grundlaget for SF og S’ plan er, at vi ønsker at uddanne os, investere os og arbejde os ud af krisen.
Vi tror faktisk ikke på, at man kan spare sig ud af den her krise.
Der er sigtemålet simpelt hen forkert sat.
Konkret vil vi for at få en bedre økonomi gå i gang med at afskaffe fradraget for sundhedsforsikringer.
Der skal f. eks. være højere afgifter på cigaretter, sodavand, sukker, mættet fedt, chokolade og slik, der skal være en arbejdsskadeafgift på farligt arbejdsmiljø, der skal være en ny millionærskat, der skal være et loft på 100.000 kr. over fradragsberettigede pensionsopsparinger, der skal være en aktieomsætningsafgift, og der skal ske en opstramning på lignings- og skatteunddragelsesområderne, især over for de store indkomster med lav skattebetaling.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2010-06-16:
Det, hr. Karsten Hønge remser op her, er jo vedrørende penge, der skal bruges til andre ting i planen, men der mangler jo det, som skal til, for at det offentlige budget kan hænge sammen, der mangler 10 mia. kr.
Man kan også sige det på en anden måde: Det svarer til 25.000 stillinger inden for det offentlige.
Det betyder altså, kan jeg forstå, at der skal nedlægges 25.000 stillinger i den offentlige sektor.
Karsten Hønge (SF), 2010-06-16:
Nej, der skal ikke fyres 25.000 i det offentlige.
I S og SF's plan kompenserer vi det offentlige i forhold til de ekstraudgifter, der bliver.
Vi mener ikke, at der skal fyres 25.000.
Med det sigtemål, vi har sat, for så vidt angår dagpengeperioden, er vi jo villige til at diskutere med arbejdsmarkedets parter, hvordan en løsning skal føres ud i livet, og der kunne en af løsningerne være at arbejde 12 minutter mere om dagen.
Det kunne være det med ferieugen, eller at man kunne skrue det sammen i forhold til andre brancher, der har andre typer arbejdstider.
Det er vi meget åbne over for.
Det, der er vores pointe, er, at vi tror på, at man skal investere sig, arbejde sig og uddanne sig ud af krisen, man skal ikke spare og ødelægge uddannelserne og gøre det sværere at være arbejdsløs; det er en dårlig idé at gå efter de arbejdsløse i stedet for at skabe vækst og beskæftigelse.
Peter Madsen (V), 2010-06-16:
Under førstebehandlingen sagde Socialistisk Folkepartis ordfører jo – det var ganske vist ikke hr. Karsten Hønge – at det med, at den røde plan udvidede de offentlige budgetter, ikke var noget problem, for man kunne sagtens ansætte flere i den offentlige sektor; det ville ikke udvide budgetterne, for disse personer ville jo betale skat, og dermed kom der indtægter.
Er hr. Karsten Hønge enig i den model med, at man bare ligesom kan blive ved med at ansætte folk i den offentlige sektor, og at det finansierer sig selv, fordi folk betaler skat?
Karsten Hønge (SF), 2010-06-16:
Det er jo ikke nogen pointe, at man bare ansætter mennesker i det offentlige, hvis de ikke har en funktion at udfylde.
Det er jo ikke et mål i sig selv at få en større offentlig sektor.
Målet er at få bedre velfærd.
Det er det, der er pointen ved det hele.
Når man står i en situation, hvor 20 pct. af de unge ikke får en uddannelse – hver fjerde dreng får aldrig en ungdomsuddannelse – tror vi faktisk på, at det er en god idé at investere i uddannelser.
Det kan godt føre med sig, at der skal ansættes nogle flere på erhvervsskolerne, men det er jo en god investering.
Vi tror på, at det er vigtigt, at arbejdsmarkedet er omstillingsparat, så virksomhederne kan få den fleksible og højtkvalificerede arbejdskraft, de har brug for, hvis de skal kunne klare sig i fremtidens konkurrence.
Vi tror på, at man skal bryde med, at produktiviteten er faldende i Danmark.
Det vil betyde, at man skal investere massivt i voksen- og efteruddannelse.
Det tror jeg mere er en løsning i stedet for at se på besparelser og nedskæringer.
Vi skal ikke spare 1 mia. kr., som VKO-flertallet lægger op til her, noget, som i øvrigt især vil ramme ufaglærte i Udkantsdanmark –
det er det åbenlyse forræderi, især fra Dansk Folkepartis side, over for ufaglærte i Udkantsdanmark.
Det står tydeligt.
Peter Madsen (V), 2010-06-16:
Jamen jeg takker for bekræftelsen af, at hr. Karsten Hønge også i fremtiden ønsker at flytte arbejdskraft over fra den private sektor til den offentlige.
Vi mener så, at man bør gå en anden vej.
Når man mener, at man har samme politik på det her område som Socialdemokraterne, vil jeg gerne spørge, om hr. Karsten Hønge så er enig med Socialdemokraternes formand, fru Helle Thorning-Schmidt, i, at såfremt der ikke kan findes 15 mia. kr. sammen med fagbevægelsen, bør der skæres i efterlønnen.
Fru Helle Thorning-Schmidt har jo udtalt, at alle og enhver ved, at hvis ikke man skaffer de 15 mia. kr., betyder det enten velfærdsforringelser eller meget brutale reformer som f.eks. afskaffelse af efterlønnen.
Er ordføreren enig i det synspunkt?
Karsten Hønge (SF), 2010-06-16:
Jeg anerkender, at der findes mennesker med sådan et snæversyn, at de tror, at man skal møde op med løsninger på alt over for alt og alle.
Vi vil komme andre partier i Folketinget i møde, men i høj grad komme dem i møde, som ved, hvad det her handler om.
Det her handler om et samarbejde for at få det bedst mulige resultat ud af et fleksibelt arbejdsmarked.
Med det her fuldstændig rå løftebrud over for lønmodtagerne synes jeg at man skulle prøve holdningen af.
Interesserer det faktisk lønmodtagerorganisationerne og arbejdsgiverne ret meget, om vi lægger os fast på 2 år eller 4 år?
Der ville man opdage, hvis man havde en dialog med dem, at de faktisk er mere interesserede i den økonomiske ramme.
Erling Bonnesen (V), 2010-06-16:
For ikke ret længe siden lød det fra hr. Villy Søvndal, formanden for Socialistisk Folkeparti, og fra fru Helle Thorning-Schmidt, formanden for Socialdemokraterne: Sådan bliver det.
Det sagde de, da de fremlagde deres egne planer, det stod fuldstændig fast, det var skrevet ned, det var så at sige klappet og klart til at stemme igennem.
Som debatten så har kørt nu, bliver det sådan mere og mere åbent.
Så hører vi her, at man gerne vil have en dialog, og at det kan blive lidt på den ene måde, og at det kan blive lidt på den anden måde.
Det synes jo fuldstændig at have skiftet karakter over til, at nu er det ikke sådan, som det blev fremlagt i første omgang med, at sådan bliver det, nej, nu kan man sådan set drage den konklusion, at det bliver, som fagforeningerne siger at det skal være.
De kommer med en løsning, eller hvad?
Er der bare frit valg på alle hylder nu?
Karsten Hønge (SF), 2010-06-16:
Jeg er da helt sikker på, at hr. Erling Bonnesen også var i salen, da jeg udtrykkeligt sagde – og jeg vil sige igen, at jeg ved, at det generer Venstrefolk – at vi har en intens dialog med både virksomheder og med arbejdsgiverorganisationer.
Så det her handler ikke om, at SF og Socialdemokraterne skal ud og aftale noget med fagbevægelsen.
Det skal vi også, men vi skal samtidig aftale det med arbejdsgiverne.
Det er simpelt hen, fordi vi tror på dialog og samarbejde.
Vi tror ikke på den her blokpolitik, som har rykket Danmark midt over, og hvor regeringspartierne sammen med Dansk Folkeparti ensidigt kan genere de ufaglærte i Udkantsdanmark og forgylde de rige ved at lempe topskatten.
Vi vil have et samarbejde, og i det samarbejde er vi sikre på, at vi finder de rigtige løsninger, som passer til det arbejdsmarked, hvor både virksomheder og lønarbejdere skal operere.
Erling Bonnesen (V), 2010-06-16:
Tak for det.
Allerførst kan vi konkludere, at det, der først blev fremlagt af de to partiformænd fra henholdsvis Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti, hvor de sagde, at sådan bliver det, ikke længere bliver sådan.
Det kan vi fastslå.
Det har man så også alle tiders chance for at få, fordi vi nu står på landets fornemste talerstol.
Så kunne det jo være fint at forestille sig den situation, at man så har de drøftelser og vi stiller spørgsmålet: Hvad er det så, Socialistisk Folkeparti vil melde ind i de forhandlinger der?
Der kan vi jo høre, at der så er en mulighed for, at det skal være op til 4 år.
Når man så skal prøve at have erstattet det, bliver det også nævnt, at selv ferien selvfølgelig er i spil – det nævnte hr. Karsten Hønge selv.