runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2010-05-31:
Men jeg vil egentlig gerne forsøge at hjælpe ordføreren lidt på vej i forhold til et lidt klarere svar, for
lad os nu bare sige, at der så måtte være et par kommuner, som mener, at det under en S-SF-regering måske ikke lige var tilstrækkeligt med de penge, der var til rådighed, man kunne godt tænke sig at sætte skatten op, fordi man har brug for flere penge.
Hvor skal pengene til en skattenedsættelse på statens område så komme fra?
Herunder undrer det mig jo lidt, at man i dag siger, at så vil staten finde pengene, for fru Helle Thorning-Schmidt udtalte den 19. marts til Berlingske Tidende, at man i kommunerne ikke kunne få lov til at sætte skatten op, medmindre en anden kommune satte den ned.
Hvem er det så, der har ret: Er det fru Helle Thorning-Schmidt, eller er det det, som står i skatteoplægget fra Socialdemokraterne og SF, der gælder?
Begge dele kan jo ikke passe, så vi er jo nødt til at høre, hvem det er, vi kan stole på: Fru Helle Thorning-Schmidt eller skatteoplægget fra S og SF?
Rasmus Prehn (S), 2010-05-31:
Det er jo sådan, at Socialdemokratiet sammen med SF har lagt vores forslag frem i »En Fair Løsning«, hvor vi sådan set finder pengene til at løfte kommunernes økonomi, og det vil sige, at det ikke bliver nødvendigt at hæve skatterne i kommunerne for at sikre et ordentligt velfærdsniveau.
Vi ser ikke for os, at man skal til at hæve skatterne i kommunerne.
Der mener vi stadig væk at der skal være en balance, sådan at det samlede skattetryk i kommunerne ikke stiger.
Det er sådan set vores udgangspunkt.
Vi finder pengene på anden vis, sådan at det ikke kommer til at gå ud over den kommunale kernevelfærd.
Derudover har vi en beskrivelse af, at hvis det er sådan, at man hæver skatten, ja, så skal det modregnes i den statslige bundskat.
Så det står helt fast, og det står også at læse i »En Fair Løsning«.
Sophie Løhde (V), 2010-05-31:
Men jeg vil gerne spørge lidt ind til den socialdemokratiske kommunalordførers holdning til det her med kommuneskatterne, for hvis vi nu forestiller os, at 20 kommuner gerne vil hæve skatterne under en S-SF-regering, mens ingen af de 78 øvrige kommuner ønsker at sætte skatterne ned, mener Socialdemokraterne så, at en stigende kommuneskat skal kompenseres ved en tilsvarende nedsættelse af den statslige bundskat, altså sådan at Socialdemokraterne forpligter sig til på statens område at finde pengene til at finansiere en nedsættelse af bundskatten?
Hvad gælder i den socialdemokratiske politik?
Kunne vi ikke få et svar på det?
Julie Rademacher (S), 2010-05-31:
Bliver der hermed fra ordførerens side givet en garanti for, at ingen kommuner får problemer med at leve op til serviceloven, og bliver der givet en garanti for, at det her ikke går ud over de svage grupper ude i kommunerne: de handicappede, udsatte børn og udsatte unge?
Sophie Løhde (V), 2010-05-31:
Jeg synes, det er morsomt, at Socialdemokraterne i dag er helt vildt optaget af det her med at udstede garantier.
Det må være, fordi man fra Socialdemokraternes side selv har så ufattelig dårlige erfaringer med det her med at udstede garantier, hvoraf det famøse efterlønsgarantibevis vel var det mest oplagte eksempel på nogle temmelig bitre erfaringer fra Socialdemokraternes side.
Men det skal jeg selvfølgelig ikke blande mig i.
Jeg er da sikker på, at enhver kommune, ethvert kommunalbestyrelsesmedlem, enhver medarbejder i den offentlige sektor tilstræber at få mest mulig kvalitet ud af de penge, der er til rådighed, og at overholde lovgivningen.
Jeg har ingen grund til at tro, at medarbejderne, kommunalbestyrelsesmedlemmerne og andre sådan ligefrem skulle gå og sigte på, at de ikke agter at overholde serviceloven.
Jeg synes helt ærligt, det er udtryk for en helt ualmindelig ringe tillid til de offentlige ansatte, som socialdemokraternes ordfører dermed lægger for dagen.
Nick Hækkerup (S), 2010-05-31:
Jeg vender tilbage til noget af det, der var en ordveksling om tidligere, nemlig spørgsmålet om nulvækst i kommunerne i de kommende år.
Jeg tror næsten, jeg hørte det sådan, at ordføreren sagde, at nulvækst i kommunerne betyder, at kommunerne kan levere den samme serviceydelse, også i de år, der kommer.
Der kan man så sige, at de Venstrefolk, der er i kontakt med virkeligheden, altså borgmestre udeomkring i kommunerne, er af en helt anden opfattelse.
Det vil sige, at Erik Fabrin tager fejl, når han siger, at nulvæksten betyder besparelser i kommunerne, og det vil sige, at en anden Venstreborgmester, nemlig Johnny Søtrup i Esbjerg, også tager fejl, når han siger: »Når vi ikke får flere penge, så betyder det servicereduktioner«.
Og Venstres borgmester i Vejle kommune siger: »Vi har allerede skåret på administrationen. De nye besparelser skal findes på skoler, daginstitutioner, ældre, voksen- og handicapområdet.
Alle serviceområderne kommer til at mærke det her«.
Det er tre fremtrædende Venstreborgmestre, der alle tre sidder og har fat i hverdagen derude, og som siger, at det her kommer til at gøre ondt, og alligevel insisterer ordføreren på, at det ingenting er.
Er det rigtigt forstået?
Sophie Løhde (V), 2010-05-31:
Jeg synes, hr. Nick Hækkerup skulle gennemgå de kommunale regnskaber og budgetter i samtlige af landets 98 kommuner.
Han vil ikke finde én kommune, hvor udgifterne er faldet.
Tværtimod vil han se, at i samtlige kommuner bliver der hvert evig eneste år brugt massivt flere penge.
Der har været en realvækst på 1,64 pct. på det kommunale område siden 2001.
Derfor kan man jo spørge sig selv, om det er udtryk for en besparelse, at en kommune vælger at sætte udgifterne på børneområdet ned, fordi der bliver færre børn, alt imens der bliver flere ældre.
Er det udtryk for en besparelse, eller er det udtryk for en omprioritering?
Jeg mener, det er udtryk for en omprioritering, nemlig at man som ansvarlig kommunalpolitiker sørger for at have overensstemmelse imellem de indtægter, man har til rådighed, og de områder, hvor der er det største udgiftspres.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-31:
Lad mig indledningsvis slå fast, at vi Socialdemokrater naturligvis er af den opfattelse, at en indgået aftale altid bør overholdes.
Derfor er det også vores udgangspunkt, at landets kommuner skal overholde de aftaler, de indgår med regeringen.
Sker det alligevel, at en aftale ikke overholdes, er der grundlæggende to veje at gå: Man kan undersøge, om forudsætningerne for aftalen var tilstrækkelig gode, eller man kan helt ureflekteret tvinge en overholdelse igennem.
Med tvang og ufrihed vil regeringen og Dansk Folkeparti tvinge landets kommuner til at makke ret, og det selv om det helt indlysende kommer til at koste i form af kommunale besparelser på skoler, børnepasning, ældreomsorg og andre velfærdsområder.
Dels har regeringen varslet nulvækst, dels har landets finansminister sendt det klare signal, at kommunerne kommer til selv at finde de penge, de har brugt for meget.
Der er det Lenin, der har været inspirationen, og det går ud på, at man siger: Tillid er godt, men kontrol er bedre.
Hvor er regeringens tillid henne til de lokalpolitikere, der for mindre end et år siden, i november 2009, fik fornyet deres demokratiske mandat ved kommunalvalget?
Med det her forslag udhuler regeringen endnu mere af det kommunale selvstyre og lokale demokrati.
Et af grundprincipperne i det lokale selvstyre om, at det er op til de folkevalgte kommunalbestyrelsesmedlemmer at beslutte et serviceniveau med tilsvarende skatteniveau, fjernes fuldstændig med det her forslag.
Lovforslaget lægger endvidere op til at udskyde den evaluering af sanktionssystemerne, der blev lagt op til, da regeringen første gang introducerede sanktionerne tilbage i 2008.
Der er tilsyneladende ikke noget, der tyder på, at de første sanktioner hjalp det store i forhold til kommunernes mulighed for at overholde de her aftaler.
Måske overholder kommunerne ikke disse aftaler, fordi de direkte ønsker det, men slet og ret fordi de ikke har andre muligheder, hvis ikke de f.eks. skal svigte socialt udsatte børn, handicappede og andre, som de ifølge serviceloven sammen med den helt almindelige anstændighed er forpligtede til at hjælpe.
Men regeringen vil ikke undersøge dette nærmere.
I stedet udskydes evalueringen med to år.
Det er således med uvidenhed og med bind for øjnene, at regeringen nu skruer op for straffen.
Man ved simpelt hen ikke, hvad der er op og ned på det her, man ved ikke, om det hjælper, men alligevel skal der mere straf til.
Fra socialdemokratisk side noterer vi os, at også kommunernes organisation, Kommunernes Landsforening, ser store og alvorlige problemer i dette lovforslag.
Socialdemokratiet tager kraftig afstand fra forslaget og stemmer nej til det.
Udgangspunktet for et godt og konstruktivt aftalesystem mellem stat og kommune bør efter vor opfattelse være gensidig tillid og respekt, hvor der findes en realistisk økonomisk ramme, frem for at tvinge kommunerne ned i en urealistisk ramme, der betyder yderligere velfærdsreduktioner.
Sophie Løhde (V), 2010-05-31:
Jeg forholdt mig sådan set ikke til serviceniveauet på hvert enkelt særskilt politikområde i landets kommuner.
Mit udgangspunkt var, at det, som bliver lagt for dagen fra landets kommuner i de kommende år, er, at de vil have de samme penge til rådighed, som de har i dag, nemlig i udgangspunktet historisk høje offentlige budgetter, hvor der bliver korrigeret for den generelle løn- og prisudvikling.
Kommunerne har løbende fået tilført flere penge, og derfor er der altså aktuelt tale om et historisk højt niveau for serviceudgifterne.
Det kunne jo i sig selv være lidt morsomt, hvis vi her i Folketinget bare sådan en dags tid vedtog, at vi satte serviceniveauet ned til det niveau, som den tidligere SR-regering lagde for dagen.
Så havde vi jo efterhånden fået løst hele finanskrisen, for nu bruger vi 67 mia.kr. mere på den offentlige velfærd, hvoraf hovedparten bliver brugt i landets kommuner.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-05-31:
Bare for at tage det helt kort – jeg tror, at jeg har sagt det tidligere i dag – er forskellen på Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti og regeringen åbenbart, at når vi bestiller en vare, vil vi også gerne betale for den, i modsætning til det, som regeringen og Dansk Folkeparti har tænkt sig at gøre.
Nå, lad det nu være.
Jeg noterede mig under ordførerens tale, at han sagde, at det for Dansk Folkeparti er vigtigt at forsvare og bevare velfærden.
Det var en ting til, som jeg synes lyder rigtig, rigtig hult i det her, når man samtidig går ind og siger: Jamen vi skal sørge for, at der ikke sker skatteudskrivning, og alle kommunerne skal have en over nakken, hvis de kommer til at overskride den mindste smule – også derude i udkantskommunerne, som folk flytter væk fra, og hvor grundlaget for at bevare den velfærd, som vi taler om, ikke er til stede, hvis ikke man får lov til at agere.
Og det hænger jo heller ikke sammen, vil jeg sige til hr. Skibby.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-31:
Ordføreren var inde på det der med, at det lyder lidt hult.
Altså, jeg synes jo også, at det er hult med den finansieringsplan – som man i hvert fald kalder det fra Socialdemokraterne og SF's side – i forbindelse med »En Fair Løsning« med de berømte 12 minutter.
Det er da i hvert fald også hult, hvis noget skulle være hult.
Det er jo en enkelt lille vingeskudt krage, der sidder oppe på et højspændingsanlæg og venter på at falde ned.
Der er ikke fugls føde på det forslag, der er kommet til det, man kalder finansiering af de her initiativer fra oppositionens side.
Det er jo det, der er fakta.
Det er det, der er en kendsgerning.
Det er det, som mange økonomer også har været ude at sige: at det simpelt hen ikke hænger sammen, at det er groft underbudgetteret.
Alene det første år ender det med et minus på 11 mia. kr., og hvis man ikke vender det lidt rundt, vil det hurtigt blive et langt, langt større milliardbeløb, som venter i direkte minus.
Derfor hænger det simpelt hen ikke sammen.
Her er noget rent konkret, der hænger sammen, og det synes jeg sådan set er ganske sundt og fornuftigt.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-31:
Jeg synes bare, det er ærgerligt, hvis vi skal stå her og diskutere enkeltsager.
Der er ingen tvivl om, at den enkelte kommune kan drive det her forskelligt.
Det vil den enkelte kommune naturligvis også gøre, og det skal de også have ret til.
Det er der, jeg tror vi alle sammen i hele Folketinget er enige om at vi har det kommunale selvstyre.
Folketinget vedtager en ramme for, hvad der skal laves, og hvordan den ramme så udfyldes, er altså op til den lokale kommunalbestyrelse, for det er jo også dem, der bagefter skal vælges for det nære.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-31:
Her er Det Konservative Folkeparti jo så enig med os Socialdemokrater i, at det er godt med et decentralt, lokalt demokrati; det er super.
Men sagen er den, at det konkrete eksempel fra Nyborg sådan set viste, at selv om regeringen har turneret land og rige rundt og fortalt, at der er masser af penge at spare navnlig på administrationen, er det, når man først sætter de allerskrappeste regnedrenge på sagen, meget svært at finde konkrete eksempler på, hvor man kan spare.
Her vil jeg bare gerne høre, om det er det, vi skal forvente fra regeringens side fremover bliver velfærdsniveauet, nemlig at den ældre i stedet for at have et møde med sin hjemmehjælper bare kan sidde og tale over videoen.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-31:
Nu er det ikke så lang tid siden, vi stod og diskuterede, om man skulle have digitale valg og sådan nogle ting.
Så man kan jo altid diskutere, hvor personligt det er, når vi taler digitalisering.
Men der er ingen tvivl om, at digitalisering er vejen frem, om vi kan lide det eller ikke kan lide det.
Man kan operere fra Japan via internettet – så hvordan og hvorledes fremtiden bliver med hensyn til at bruge webcam i forskellige sammenhænge, og hvordan og hvorledes den service bliver, tør jeg slet ikke sige noget om.
Men jeg kan da i hvert fald sige, at kommunerne vil gå langt for at sikre en fornuftig og anstændig udvikling.
Men det, jeg synes er utrolig vigtigt ved nærdemokratiet og det at drive en kommune, er, at det nemlig lige præcis er i en kommune, at borgerne er i centrum.
Det er der, hvor politikeren har den tætte kontakt til sine borgere, og jeg tror da ikke, der er ret mange borgmestre eller kommunalbestyrelser, der har lyst til bare at frasige sig det ansvar.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-31:
Jeg synes, det er prisværdigt, at Det Konservative Folkepartis ordfører meget klart og tydeligt siger, at der ikke er noget at råbe hurra for her.
Kommunerne skal på smalkost, der skal spares, og ordføreren er så også selv borgmester og står i den virkelighed, hvor man er nødt til at spare.
Så der bliver sådan set erkendt her, at det, man har sagt fra regeringens side, nemlig at nu undgik vi besparelserne, ikke passer; der skal stadig væk spares.
Så er spørgsmålet, hvor man kan tage fat og spare henne.
Der så vi jo en ret interessant udsendelse, »21 søndag« i går på Danmarks Radio, hvor fem – tror jeg det var – af de allerskarpeste regnedrenge tog til Nyborg Kommune for at finde ud af, hvor man kunne spare henne.
De ledte med lys og lygte over flere dage for at finde besparelser, og det, de så kunne komme frem med, var, at hvis kommunen var parat til i stedet for almindelig hjemmehjælp at lave videosamtaler med de ældre, så kunne man spare nogle penge.
Altså, man kiggede i alle hjørner med lys og lygte – der var noget med nogle automatiske toiletsæder og nogle forskellige ting – men samtaler med de ældre over video var et realistisk scenarie for at finde pengene.
Er det noget, man er parat til at gøre i Vallensbæk Kommune?
Er det den velfærd, danskerne skal se frem til, nu når man skal spare: I stedet for at møde en hjemmehjælper af kød og blod skal man bare tale med vedkommende på video?
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-31:
Der er ingen tvivl om, at jeg, når jeg står heroppe på talerstolen, ikke står og råber hurra over den situation, vi er i.
Det gør jeg ikke, jeg råber ikke hurra over den situation, regeringen er i, fordi verden uden for Christiansborg er, som den er.
Men det, jeg råber hurra for, er, at regeringen tager arbejdstøjet og -handskerne på og siger: Nu skal vi altså se at komme videre i det her.
Jeg råber hurra for, at man bl.a. har lavet en aftale, hvor man selvfølgelig har fjernet de 4 mia. kr. –
Det synes jeg er et rigtig godt incitament.
De skal ud at finde en ny måde at drive en kommune på, og det tror jeg ikke alene er for at finde besparelser.
Det er jo ikke sådan, at alle besparelser bare ryger i statskassen, det er også sådan, at kommunerne har et stort incitament til at skabe sig et godt råderum ved at have en god likviditet.
Og det er altså en ny og måske meget anderledes måde at drive en kommune på, og det er der ingen tvivl om at de forskellige borgmestre skal omstille sig til.
Jeg ved, der er mange, der gør det, og det ser jeg også meget positivt på.
Morten Bødskov (S), 2010-05-31:
Det forstod jeg ikke helt, for på den ene side siger ordføreren, at det ikke er lig med besparelser, og på den anden side slutter ordføreren sit svar af med at sige, at det jo så er rigtigt, at nogle af pengene skal findes i kommunerne.
Altså, både det ene og det andet kan ikke rigtig passe.
Så sandheden er vel den, at også i Vallensbæk Kommune vil man stå over for store udfordringer.
Det, der så måske kan være et opklarende spørgsmål, er: Vil borgmesteren, ordføreren give Vallensbæks borgere den garanti, at man i Vallensbæk Kommune holder nulvækst i 2011, 2012 og 2013, uden at det får konsekvenser for kerneområderne, altså børn, skoler, ældre og sundhed?
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-31:
Det er jeg ikke enig i, for det er jo penge, som man ikke har modtaget endnu.
Man sikrer jo lige præcis, at det er den samme vækst, som kører i 2012 og 2013.
Det er sådan, hele oplægget er tilrettelagt.
Så er det fuldstændig korrekt iagttaget, at man altså under ét skal finde 13 mio. kr. – jeg tror, det er 13,5 mio. kr., og det er så i hele den offentlige sektor, man skal finde dem.
Og i den forbindelse er det rigtigt, at nogle af pengene naturligvis også vil kunne findes i kommunerne.
Men kommunerne er jo ganske godt i gang allerede nu med at prøve at gå ind og se, hvordan og hvorledes de kan gøre tingene anderledes.
Morten Bødskov (S), 2010-05-31:
Tak for det.
Nu er det sådan, at ordføreren jo også er borgmester i Vallensbæk Kommune.
Det må være lidt af et dilemma at stå i, at man i den ene hånd har en tæskestok af den anden verden til kommunerne og i den anden hånd et budget, der nu skal til at hænge sammen i Vallensbæk Kommune.
Nogle af de givne forudsætninger, der så er nu, for budgetplanlægningen i Vallensbæk Kommune er nulvækst i 2011, 2012 og 2013.
Vi har fået lidt svævende svar, måske fordi der ikke rigtig er nogen af de andre borgerlige ordførere, der har erfaring med, hvordan det er at planlægge budgetterne i kommunerne.
Jeg kunne godt tænke mig at høre: Er ordføreren enig med mig i, at når der skal være nulvækst i 2011, 2012 og 2013, så betyder det nedskæringer?
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-31:
Jeg ved ikke, hvor der bliver flere ældre, eller hvor der bliver færre.
Det er det, jeg prøver på at forklare ordføreren, nemlig at der faktisk er sund fornuft i at lade de opgaver ligge ude i de enkelte byråd, frem for at vi skal stå herinde meget sent om dagen og diskutere, hvad der sker i X- og Y-kommuner.
Jeg tror på, at det er bedre at lade de enkelte byråd, de enkelte borgmestre, de enkelte udvalgsformænd, de enkelte afdelingsledere inden for forvaltningerne stå for at lave en vurdering af, hvordan det ser ud med deres 4-års-plan på ældreområdet, hvordan presset ser ud, hvordan det ser ud med hensyn til tilgang af unge mennesker i den anden ende, om man har befolkningstilvækst, eller om man har folk, der rejser derfra osv. osv.
Det er det, der er op til kommunernes byråd at håndtere.
Det er det, de gør ud fra, at de laver et budget.
Det er sådan set derfor, vi er her i dag, nemlig for at sikre, at kommunerne har en større træfsikkerhed med hensyn til de fremlagte og vedtagne budgetter og så de faktiske regnskabstal, når året er gået.
Det har vi faktisk stor tiltro til også fremover.
Flemming Bonne (SF), 2010-05-31:
Det er næsten skæbnens ironi, at vi skal behandle de kommunale straffeforslag på en dag, hvor det har vist sig, at regeringen ikke har styr på økonomien, eksempelvis i Finansministeriet og i Statsministeriet.
Både L 218, som forlænger perioden for nedsættelse af bloktilskuddet, hvis kommunerne under et hæver skatten for meget, og L 219, som forhøjer strafbeløbet til 3 mia. kr. af bloktilskuddet ved budgetoverskridelser, er efter vores opfattelse forkert medicin.
De eksisterende ordninger har vist sig ikke at have den ønskede virkning, så en forøgelse af doseringen af medicin vil formentlig blot gøre ondt værre, gøre kommunerne fattigere og skabe endnu flere nedskæringer.
FTF har beregnet, at nulvæksten i sig selv vil føre til 13,5 mia. kr. mindre i offentlige udgifter.
Det vil alt andet lige føre til enorme besparelser på de borgernære områder i kommuner og regioner.
Det betyder, at kommunerne vil gå glip af en vækst på godt 6 mia. kr. i forhold til 2015-planen.
Derfor kan man da også se, at man i mange kommuner er i fuld gang med at genåbne budgetterne for 2010, eller også lægger man an til store nedskæringer i 2011.
I den sammenhæng kommer de økonomiske straffeforanstaltninger til at virke som en rød klud på kommunalpolitikerne, men især på de borgere, som skal lægge ryg til nedskæringer i de kommunale dagtilbud i form af færre pædagoger og flere lukkedage, eller skolenedlæggelser og færre timer, eller forringet hjemmehjælp osv.
I SF er vi parate til at tage et ansvar for den samlede finanspolitik og dermed også et ansvar for de samlede finansielle rammer i stat, regioner og kommuner.
Derfor har vi også sammen med Socialdemokratiet fremlagt »En Fair Løsning«, der sikrer finansiel stabilitet og udvikler den lokale velfærd, samtidig med at vi giver kommunerne et flerårigt perspektiv og et flerårigt råderum, så kommunalbestyrelser kan disponere, og så institutionerne får mulighed for at spare op og eventuelt overføre uforbrugte midler fra det ene år til det andet.
Finansministeren og hans folk må begynde at forholde sig til, at vi befinder os i en moderne tidsalder, og at de offentlige styresystemer må tilpasse sig moderne og ansvarlig økonomistyring – en styring, som sikrer fornuftig anvendelse af borgernes penge.
Det giver et råderum, som er alfa og omega i et kommunalt selvstyre, men det virker, som om det begreb er ved at være lidt fjernt hos V, K og O.
Erling Bonnesen (V), 2010-05-31:
Sådan sagt i al korthed er det et faktum, at vi har de største kommunebudgetter
nogen sinde.
Det er slået fast igen og igen.
Så er det også helt tydeligt, at VK-regeringen sammen med Dansk Folkeparti leverer mere velfærd til borgerne nu, end SF gjorde sammen med Socialdemokraterne tidligere.
Så kommer der noget frem i ordførertalen om, at SF, hvis man får magt, som man har agt, gerne vil være med til – som man selv udtrykker det – at tage et ansvar for udviklingen.
Så kunne det være helt sjovt og helt godt at prøve at få præciseret, hvad det så lige er for en udvikling, man sådan gerne vil have.
Det står jo så tilbage, at man, hver gang der er et problem, siger, at måden at løse det på fortløbende er at skrive en større check.
Det står sådan noget uklart, om skatterne skal fastholdes eller ej.
Men vender hele tiden tilbage til, at de problemer, der måtte komme i kommunerne, skal løses med en check.
Så er spørgsmålet, der står tilbage