runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Flyvholm (EL), 2015-11-13:
Danmarks deltagelse i Irakkrigen og i Afghanistankrigen har jo haft store konsekvenser.
Hundredtusindvis af civile irakere og afghanere er blevet dræbt og såret, danske soldater er blevet dræbt og såret, Irak og Afghanistan er stadig væk i et voldsomt kaos, der gør det umuligt for befolkningen at have en almindelig hverdag, og der er meget, meget langt til det demokrati, den fred og stabilitet, der dengang blev talt om.
Efter nedlæggelse af Irakkommissionen var det jo også tydeligt, at der var flere pårørende, soldater og veteraner, der kom frem og bad om, at kommissionen skulle fortsætte.
Lige nu kører der en retssag i Østre Landsret med en af de irakere, der sandsynligvis blev udleveret af danske soldater og efterfølgende udsat for tortur i irakiske fængsler.
De her krige har påvirket uendelig mange menneskers liv, og netop derfor er det jo så vigtigt at få undersøgt, hvad der skete.
Jeg er nærmest chokeret over at høre nogle af de ting, der er blevet sagt heroppefra i dag, f.eks. argumentet om, at det bare er politiske drillerier, og at der ikke noget juridisk i det.
Selvfølgelig er det et juridisk spørgsmål, om Danmark er løbet fra sine internationale forpligtelser til at sikre, at fanger ikke bliver udsat for tortur, eller at de bliver udleveret til dødsstraf.
Jeg må sige, at jeg synes, at det var respektløst og uansvarligt at nedlægge Irakkommissionen.
Det vidner om en arrogance, der går så vidt, at man i Venstre tilsyneladende er villig til at skjule sandheden for at beskytte sine egne, selv om det betyder, at alle de mennesker, der har oplevet krigen på egen krop, ikke får en forklaring, og selv om det betyder, at vi som land ikke får mulighed for at lære af fejlene og gøre det bedre fremover.
Man kan godt få den fornemmelse, at Venstre havde en interesse i at nedlægge kommissionen, bl.a. fordi de jo havde ansvarlige ministre gennem meget af krigsforløbet, men at Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Konservative har støttet Venstre i det her, synes jeg simpelt hen er uforståeligt.
Det er jo partier, der bryster sig af at ville have åbenhed og stå bag de danske soldater, men samtidig ikke er villige til at tage det politiske ansvar.
Det er ærlig talt
I dag har vi trods alt haft mulighed for at diskutere den her meget vigtige sag i Folketinget, men det er slet ikke godt nok.
Derfor vil jeg sige til Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance, at hvis I tror, at vi kan få stilhed om det her ved at nedlægge kommissionen, må I tro om igen.
Det her er et spørgsmål, der er for vigtigt til at blive skubbet ind i glemslen.
Vi er mange, der gerne vil have sandheden om Danmarks krige frem, og det skal den nok komme, men jeg synes, at det ville have været mere værdigt og demokratisk og ordentligt, hvis de partier, der sendte Danmark i krig i Irak og Afghanistan, også ville stå ved deres ansvar.
Trine Torp (SF), 2015-11-13:
Jeg kan på SF's vegne meddele, at vi også støtter forslaget til lov om ændring af sundhedsloven og lov om socialtilsyn, som har til formål at øge kvaliteten i alkoholbehandlingen.
I SF er vi godt tilfredse med, at det lykkedes at afsætte midler til at forbedre behandlingen af borgere med alkoholproblemer.
Vi er samtidig positivt stemt over for etableringen af en systematisk og obligatorisk godkendelses- og tilsynsordning for de behandlingssteder, der yder alkoholbehandling for offentlige midler.
Det er både for at sikre kvaliteten, men også for at sikre en ensartethed i kommunernes tilsyn med alkoholbehandlingen, som skal foretages af socialtilsynet.
Så SF kan tilslutte sig lovforslaget i dets helhed.
Mette Abildgaard (KF), 2015-11-13:
Med lovforslaget her opretter vi en ordning, hvorefter man skal godkende og føre tilsyn med behandlingsstederne.
Ordningen etableres under de fem socialtilsyn, som de foregående ordførere også har været inde på, og vil gælde alle de steder, hvor der bliver ydet behandling, og hvor der bliver givet støtte med offentlige midler.
Essensen er at ensrette og sikre et systematisk tilsyn og være sikker på, at vi får givet den nødvendige høje kvalitet i behandlingen, som vi har et ansvar for.
Så der er særlig fokus på fagligheden, økonomien og organisationen på behandlingssteder.
Behandling af mennesker med et alkoholproblem er en vigtig opgave, og den løses jo heldigvis med god succes mange steder i dag, både af private og offentlige aktører.
Det er en fornem opgave at hjælpe folk ud af at misbrug, men vi skal naturligvis sikre, at der er den rette kvalitet, og at vi kan have tillid til, at der er høje standarder.
Derfor er det vigtigt at have styr på fagligheden, og det sikrer vi med dette lovforslag.
Så fra konservativ side ser vi frem til den videre behandling og bakker op om lovforslaget.
Sophie Løhde (V), 2015-11-13:
Tak for det, formand.
Som flere af ordførerne var inde på, er det jo ikke noget nyt forslag, vi behandler i dag; vi nåede at behandle det under den tidligere regering, hvor vi nåede til andenbehandlingen, og det er en opfølgning på satspuljeaftalen, der blev indgået mellem alle partier på nær Enhedslisten og Alternativet.
Jeg har selv haft lejlighed til at bruge en tid på det her lovforslag i min tid i opposition, og vi nåede også at stille et ændringsforslag til det før folketingsvalget, som Venstre oven i købet fik vedtaget.
Nu glæder jeg mig over, at vi har fået fremsat det her samlede forslag med de ændringer, der var fra Venstre, da vi var i opposition, så vi kan komme videre i bestræbelserne på at sikre en øget kvalitet i alkoholbehandlingen.
Liberal Alliances ordfører spurgte ind til det her grundlæggende med, hvorfor der indføres et nyt stk. 3 omkring sundhedspersoners videregivelse af oplysninger i § 12 i lov om socialtilsyn.
Formålet med det nye stk. 3 er at sikre, at alle ansatte på alle tilbud, der er omfattet af lov om socialtilsyn, skal have pligt til at videregive oplysninger, der er nødvendige for, at socialtilsynet kan udføre det driftsorienterede tilsyn.
Sundhedspersoner, der udfører sundhedsfaglig behandling, er underlagt helt særlige videregivelsesregler i sundhedsloven, mens andre personalegrupper er underlagt behandlingsreglerne i persondataloven.
Det er således fundet nødvendigt at lave et nyt stk. 3, som indfører en pligt til, at sundhedspersoner efter anmodning fra socialtilsynet skal videregive oplysninger, når det er nødvendigt for, at socialtilsynet kan udføre det driftsorienterede tilsyn.
Oplysninger, som ikke er nødvendige for tilsynets udførelse af det driftsorienterede tilsyn, må derfor ikke indhentes eller videregives, og samtidig vil det som udgangspunkt ikke være nødvendigt at videregive oplysninger på et niveau, der kan henføres til personer.
Yderligere spørgsmål til det skal vi selvfølgelig få besvaret i forhold til den videre udvalgsbehandling.
Så havde Alternativets ordfører nogle bemærkninger i forhold til en bekymring for, om det begrænser borgernes frie valg.
Det mener jeg ikke det gør, derimod sikrer vi jo, at der fremadrettet bliver stillet krav til kvaliteten af de tilbud, vi giver til borgere med alkoholproblemer, uanset om vi taler om en offentlig eller privat leverandør, og dermed ændrer kravet om en aftale på ingen måde reglerne for frit valg.
Den eneste konsekvens, der i lovforslaget er for reglerne om frit valg, er blot, at alle behandlingssteder, uanset om man er offentlig eller privat, og som yder behandling for offentlige midler, fremover skal godkendes af socialtilsynet for dermed også at sikre kvaliteten i det enkelte behandlingssteds tilbud.
Jeg stiller mig naturligvis til rådighed i forhold til det videre udvalgsarbejde, der nu kan sættes i gang, idet jeg håber, vi kan få færdigbehandlet lovforslaget, så kravene til godkendelse og tilsyn kan træde i kraft ved udgangen af året.
Generelt vil jeg sige tak for den positive modtagelse af lovforslaget fra alle Folketingets partier her i forbindelse med førstebehandlingen.
Jeg ser frem til den videre behandling.
May-Britt Kattrup (LA), 2015-11-13:
Liberal Alliance kan også støtte forslaget, som har til formål at øge kvaliteten i kommunernes tilbud om vederlagsfri alkoholbehandling.
Lovforslaget udmønter satspuljepartiernes beslutning for 2015-2018 om at afsætte midler til en øget kvalitet i alkoholbehandlingen.
Alle behandlingssteder skal godkendes og opføres på Tilbudsportalen.
Det har hidtil været den enkelte kommunes eget ansvar at godkende behandlingsstederne i deres egen kommune, men med dette lovforslag vil det fremover være socialtilsynet, der skal godkende alkoholbehandlingsstederne, og også dem, der skal føre det driftsorienterede tilsyn.
Derved opnås en mere ensartet godkendelsesproces, og samtidig skabes der bedre mulighed for at tilvejebringe de nødvendige kompetencer.
Det vil give bedre forudsætninger for at følge Sundhedsstyrelsens vejledninger og retningslinjer og dermed skabe bedre og mere ensartet kvalitet i alkoholbehandlingen.
Liberal Alliance er meget tilfreds med, at borgerne frit kan vælge mellem de godkendte behandlingssteder, private som kommunale, der vil være til stede.
Det fremgår af forslaget, at oplysningerne om borgernes rent private forhold skal videregives uden samtykke, hvis det skønnes nødvendigt, for at socialtilsynet kan gennemføre tilsyns- og kontrolopgaver.
Og selv om der henvises til § 20 i lov om socialtilsyn og at det vil være underlagt persondatalovens databehandlingsregler i §§ 5-8, synes jeg ikke umiddelbart, det fremgår, efter hvilke kriterier disse oplysninger skal gives videre.
Altså, hvem skal vurdere, og hvordan skal det vurderes, hvornår det skønnes nødvendigt at videregive personfølsomme oplysninger uden samtykke?
Jeg er dog ikke i tvivl om, at tingene er i orden, og at jeg vil få det bekræftet i udvalgsarbejdet.
Som sagt støtter vi forslaget, da vi tror på, at det kan give en bedre og mere ensartet behandling til dem, som har brug for det, og samtidig kan det være en hjælp for kommunerne.
Lea Wermelin (S), 2015-11-13:
Tak for det.
En stærk offentlig sundhedssektor og velfærd er vigtigt for os i Socialdemokratiet.
Derfor har jeg også set frem til behandlingen her i dag af lovforslaget, som vi selv var med til at fremsætte tilbage i marts i år.
Det har jeg, fordi alkohol har meget store konsekvenser for dem, der har et misbrug, men også for deres familier og ikke mindst de børn, som har det tæt inde på livet.
Vi har fra socialdemokratisk side et stort ønske om at sikre et godt tilbud til alle, der gerne vil ud af deres alkoholmisbrug, og derfor var det også en god aftale, der sidste år blev lavet bredt i satspuljekredsen om en forbedret kvalitet i alkoholbehandlingen for 2015-2018.
Evalueringen af alkoholbehandlingsstederne fra 2014 viste, at der er plads til forbedring af kvaliteten, og vi synes fra socialdemokratisk side, at det er sund fornuft med en godkendelses- og tilsynsordning både for offentlige og private behandlingssteder.
Det er altså en god idé at placere kvalitetstilsynet i det eksisterende socialtilsyn, som bruger de samme syv kriterier ved godkendelse af misbrugsbehandlingssteder.
Lovforslaget her giver altså både en større sikkerhed for dem, der skal tage imod hjælpen, for, at det er hjælp af en høj kvalitet, og også en større sikkerhed for, at vi bruger vores fælles penge på den bedste måde.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-13:
Enhedslisten kan også støtte lovforslaget.
Vi vil alligevel gerne knytte et par kommentarer til det.
Fremover skal tilsynet ligget hos de fem socialtilsyn.
Dermed etableres der for første gang et fast kvalitetstilsyn med den offentligt finansierede alkoholbehandling og dermed forhåbentlig også en generel opprioritering af behandlingen på alkoholområdet.
Det er velkendt, at kvaliteten af kommunernes alkoholbehandling svinger meget fra kommune til kommune, og det betyder i praksis, at alkoholmisbrugere har modtaget en alt for uens behandling, afhængig af hvor de bor.
En udbedring af det er jo ikke gjort med et forbedret tilsyn alene, men det er bestemt et skridt på vejen.
Enhedslisten bemærker også, at det er positivt, at der er fokus på, at tilsynet skal kunne vurdere såvel socialpædagogiske, sundhedsmæssige og økonomiske aspekter i behandlingen og dermed også sikre, at borgerne behandles respektfuldt og inddrages i deres eget behandlingsforløb.
Det er en styrke ved den måde, vi har indrettet socialtilsynene på, nemlig at det er et helhedsorienteret tilsyn.
Enhedslisten deler også hjemløseorganisationen SANDs påpegning af, at et ordentligt tilsyn forudsætter inddragelse af borgere, der benytter behandlingen, og den tidligere ministers svar om, at det jo også er lovpligtigt ifølge lov om socialtilsyn allerede at gøre det sådan.
Det er vi meget, meget glade for, og det er vigtigt at påpege.
Enhedslisten kan stemme for forslaget, som er et af en række initiativer fra regeringens side på alkoholområdet, men vi er nødt til dybt at beklage den måde, man finansierer det på.
Vi synes overhovedet ikke, det er rimeligt, at det er de udsatte grupper, nemlig dem på overførselsindkomster, der skal finansiere den slags initiativer.
I det her tilfælde er det jo særlig grotesk, fordi spørgsmålet om forebyggelse af alkoholmisbrug og alkoholskader jo er et samfundsmæssigt ansvar.
Det er også sygdomme, der rammer mange, mange andre end lige en gruppe af udsatte borgere.
Derfor er det jo fuldstændig urimeligt, at man vil lade denne gruppe finansiere det gennem en dårligere regulering af overførselsindkomsterne.
Det skal så ikke forhindre os i at støtte lovforslaget, men vi synes ikke, det kan siges tit nok, at det simpelt hen er for fattigt, at man gang på gang dykker ned i den her satspulje for at finansiere noget, der rettelig burde finansieres af alle skatteydere via finansloven.
Jane Heitmann (V), 2015-11-13:
I dag førstebehandler vi forslag til lov om ændring af sundhedsloven og lov om socialtilsyn.
I juni 2014 offentliggjorde Sundhedsstyrelsen en evaluering af retningslinjerne for kommunal godkendelse af alkoholbehandlingssteder, en evaluering, som viste, at der kunne sættes spørgsmålstegn ved kvaliteten af nogle af de alkoholbehandlingssteder, som findes på tilbudsportalen, ligesom evalueringen også pegede på, hvordan man ved at have fokus på både godkendelse af og tilsyn med alkoholbehandlingssteder kan øge kvaliteten på alkoholbehandlingsstederne.
Lovforslaget her skal sikre en mere ensartet kvalitet i alkoholbehandlingstilbuddene ved at inkludere alkoholområdet i loven om socialtilsyn.
Og netop kvalitet og tilsyn er for os i Venstre to helt centrale elementer.
I dag er det sådan, at kommunalbestyrelsen på grundlag af en konkret vurdering godkender alkoholbehandlingssteder beliggende i kommunen.
Fremadrettet vil både godkendelse og tilsyn foretages på baggrund af fastlagte retningslinjer, hvori der bl.a. tages højde for kvalitet, ligesom socialtilsynet skal aflægge behandlingsstedet mindst ét årligt besøg.
Det anslås, at omkring 200.000 danskere har et skadeligt alkoholforbrug, og at omkring 160.000 er afhængige af alkohol.
Målet er, at et forpligtende sæt kriterier skal sikre et kvalitetsløft af såvel private som kommunale alkoholbehandlingssteder og initiere en mærkbar positiv effekt på kvaliteten i alkoholbehandlingen.
Lad mig afslutningsvis kort præcisere, at borgerne fortsat vil have frit valg blandt private og kommunale godkendte behandlingssteder.
På den baggrund kan vi fra Venstres side støtte lovforslaget.
Liselott Blixt (DF), 2015-11-13:
Det er et forslag, vi tidligere har behandlet, men vi nåede desværre ikke at få det tredjebehandlet, inden valget kom.
Det er jo en sag, vi har arbejdet med længe.
Vi fik på et tidspunkt foretaget en evaluering af behandlingsstederne, og den viste, at der skulle strammes op, og at der skulle et ordentligt tilsyn til, så vi kunne sikre kvaliteten af behandlingsstederne.
Forslaget blev udmøntet af satspuljepartierne ved, at der blev afsat midler til en øget kvalitet i alkoholbehandlingen, og det indebærer, at der etableres en godkendelses- og tilsynsordning for alkoholbehandlingsstederne.
De eksisterende fem socialtilsyn skal fremadrettet godkende og føre driftsorienteret tilsyn med de alkoholbehandlingssteder, der yder behandlingen for offentlige midler.
Kommunerne overtog ansvaret for alkoholbehandlingen i Danmark i forbindelse med sundhedsloven.
Den trådte i kraft den 1. januar 2007, og kommunerne har ansvaret for at sikre, at alkoholafhængige kan få den behandling, de har brug for, for at komme ud af et misbrug.
I dag er der desværre alt for mange alkoholafhængige, og det har mange personlige og økonomiske følger for den enkeltes familie.
Ifølge Sundhedsstyrelsen er der 200.000 afhængige, og mange tror, at det måske er manden på gaden, som drikker for meget.
Men virkeligheden er, at mange af dem, der søger behandling, er ganske almindelige danskere med familie og job.
Vi ved også, at der er rigtig mange konsekvenser ud over den alkoholafhængiges egen afhængighed.
Der er også familien at tage hensyn til.
Derfor er det vigtigt, at man kan give en behandling, at man lever op til en vis standard, og at man sikrer en høj kvalitet og sikrer, at der er individuelle metoder.
Vi har i dag ambulante dag- og døgntilbud, og mange fungerer rigtig godt.
Men desværre har det også vist sig, at der er nogle steder, hvor man ikke har haft de fornødne kompetencer og derfor ikke har kunnet hjælpe de borgere, som var blevet henvist.
Det var så grunden til, at vi i satspuljekredsen blev enige om at sætte de her midler af til området, så vi kunne sikre kvaliteten.
Det bliver de fem socialtilsyn, som skal tage på tilsyn de pågældende steder for at se, om kvaliteten er der.
Vi er samtidig glade for, at man har ændret den forpligtelse, der fremgår af teksten, til en »skal«-forpligtelse, som også Venstre sagde ved førstebehandlingen før valget.
Derfor kan vi stemme ja til forslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-13:
Der var godt, at hr. Peter Hummelgaard Thomsen ikke brugte mit andet udtryk.
Men der mangler en forklaring på, hvad det er for nogle politiske argumenter, vi mangler at få frem i lyset.
Og alle ved også godt, at der var nogle diskussioner om masseødelæggelsesvåben, hvor hele verden troede nogle forkerte ting.
Men det ved vi jo godt.
Der kommer ikke noget nyt frem ved det.
May-Britt Kattrup (LA), 2015-11-13:
Tak for det.
Det var egentlig ikke, fordi jeg spurgte om, hvorfor tilføjelsen var kommet.
Det fremgår tydeligt.
Det var mere, som ministeren selv sagde, en præcisering af, hvornår det skønnes nødvendigt at videregive personfølsomme oplysninger uden samtykke.
Det er jeg glad for at høre at vi tager lidt fat i i samarbejdsudvalget.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-11-13:
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg ikke forstår, hvorfor ordføreren bliver i tvivl om, hvad der rent faktisk bliver sagt her fra talerstolen.
Det, der bliver sagt, er, at Socialdemokratiet står fuldstændig på mål for den velfærdsaftale, man indgik i 2006.
Det, der bliver sagt, er, at man stemmer for det her lovforslag i dag.
Det, der også bliver sagt, er, at vi problematiserer noget, og det kunne jeg til gengæld godt tænke mig at høre ordføreren om, i forhold til om ikke han også synes, der er problemer for folk på arbejdsmarkedet, der er startet tidligt, bliver nedslidt i deres job, og om der er holdbare løsninger, til at de kan arbejde, indtil de bliver 68.
Synes ordføreren, at der, som det er i dag, er fuldstændig udtømte løsninger for de mennesker?
Det sidste, der så bliver spurgt ind til, er, at Enhedslistens ordfører, hr. Finn Sørensen, spørger ind til et indlæg, som jeg har skrevet inden valgkampen, og hvad det indlæg sådan set går ud på osv., og det svarer jeg høfligt på.
Jeg står på mål for Socialdemokratiets politik, og Socialdemokratiet står på mål for velfærdsaftalen.
Socialdemokratiet stemmer for det her i dag, men vi er interesserede i at finde holdbare løsninger for et bedre arbejdsmiljø og for en tilbagetrækning for de folk, der er mest nedslidt på arbejdsmarkedet.
Sophie Løhde (V), 2015-11-13:
Tak for det.
Det vil vi naturligvis følge op på i det videre udvalgsarbejde, såfremt udvalgsmedlemmerne stiller spørgsmål hertil.
Jeg forsøgte blot i min besvarelse at præcisere det, jeg fornemmede var ordførerens bekymring i relation til netop at sikre borgernes retssikkerhed på det her område.
Den del deler vi fuldstændig fra regeringens side.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-11-13:
Jamen spørgeren tager sådan set fejl, for der blev gennemført en lang række initiativer – initiativer, der desværre nærmest med kirurgisk præcision lige nu bliver skåret væk og nedprioriteret af ordførerens eget parti i regering.
Man nedsatte f.eks. en seniortænketank, der skulle se på, hvordan man skaber en ordentlig sammenhæng mellem at være ældre og have et godt arbejdsliv.
Der er blevet opprioriteret en indsats for at forbedre arbejdsmiljøet – en indsats, som ordførerens eget parti i regeringen lægger op til at skære 20 pct. ned på, en indsats, som jo sådan set skal være med til at forebygge arbejdsskader, nedslidning og sygdomme på arbejdsmarkedet.
Så der er blevet taget en masse initiativer, men initiativer, som jeg kan konstatere, desværre, med kirurgisk præcision bliver nedprioriteret af regeringen.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-11-13:
Skal man forstå ordføreren sådan efter den her flammende tale, at det, der var Socialdemokratiets konkrete initiativer, var en arbejdsgruppe om arbejdsmiljø for ældre?
At det var om de her ting, der var på finansloven om Arbejdstilsynet, som jo stod til at udløbe?
Også under en socialdemokratisk regering stod de beløb til at falde ud.
Så får vi den her flammende tale om, hvor frygteligt det her er, hvor frygteligt det er, at man laver de her reformer, og hvilke frygtelige konsekvenser de har, reformer, som man selv har stået bag, og om de initiativer, som Socialdemokratiet selv havde, nemlig en arbejdsgruppe.
Nu brokker man sig så over nogle nedskæringer på Arbejdstilsynets område, hvor man i øvrigt har omlagt indsatsen fuldstændig.
Det er godt nok tyndt.
Hans Andersen (V), 2015-11-13:
Men da Socialdemokraterne så her i en kort periode havde regeringsmagten, ved jeg ikke, hvilke initiativer Socialdemokraterne tog, f.eks. for at udbrede kendskabet til seniorpensionsordningen.
Mig bekendt er der ikke taget selvstændige initiativer af forskellige socialdemokratiske beskæftigelsesministre, men det, der blev taget initiativ til, var at gennemføre en førtidspensions- og fleksjobreform, og det var jeg meget enig i, men det var jo det initiativ, der blev taget.
Tak for det.
Man kan jo godt sidde og blive lidt forvirret over, om Socialdemokraterne nu står ved velfærdsaftalen eller de ikke står ved velfærdsaftalen fra 2006.
Det her lovforslag handler jo om, at pensionsalderen bliver sat op, i kraft af at vi alle sammen lever længere; det er sådan set positivt.
Og hvis vi ikke gjorde det – hvis vi ikke gjorde det – var der jo 60 milliarder mindre til alt det, vi også gerne vil, i forhold til sundhedsvæsenet, plejehjem osv. osv. Jeg skal bare forstå det, for der bliver jo sendt mange signaler fra talerstolen i øjeblikket.
Et er, at der er lovforslag, man stemmer for – det har jeg forstået, men jeg kan jo blive i tvivl, for alt det øvrige, der bliver sagt fra talerstolen, handler om at kritisere det, og det skitseres i øvrigt, at den socialdemokratiske ordfører gerne vil have en differentieret pensionsalder.
Der må jeg bare spørge: Er det socialdemokratisk politik?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-11-13:
Jeg er glad for, at ordføreren læser de indlæg, jeg skriver nu og også skrev inden valgkampen.
Jeg skal selvfølgelig sige her fra talerstolen, at det forslag, som i virkeligheden var en inspiration af den tyske model, hvor man har indført en fleksibel pensionsordning, indtil videre i hvert fald jo sådan set står for min egen regning.
Jeg mener det sådan set stadig væk og forsøger at gøre, hvad jeg kan, for både at overbevise 90 herinde i salen og mine partifæller om det samme.
Grunden til, at vi stemmer for det her lovforslag i dag, er, at vi jo grundlæggende støtter ideen om, at man skal arbejde længere, når man lever længere.
Den store opgave, der så ligger nu, er at sikre et arbejdsmiljø, vi kan være bekendt, og samtidig også sikre, at vi etablerer ordninger.
Det kan være ordninger, der er inspireret af Tysklands, det kan være andre ordninger, hvor det er sådan, at de folk, der er blevet mest nedslidt af at gå på arbejde, også kan trække sig tilbage på en ordentlig måde.