runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-02-21:
Det, der får mig til at stille et spørgsmål til hr. Lars Barfoed, er den diskussion, der var for et øjeblik siden om politiets vilkår, for
Vi har i fællesskab lavet en politireform, der lige præcis tager sigte på at opnå det.
Det, som vi har haft svært ved at få øje på i vores gennemgang af finanslovforslaget og også i udvalgsregi, er, hvordan man skal kunne gennemføre det forslag, der ligger, om en udskydelse på 1 pct. på politiområdet, uden at det får nogen konsekvenser for det arbejde, vi i fællesskab har haft om at skabe et mere synligt politi.
I og med at jeg ved, at det er et område, der betyder meget for hr. Lars Barfoed, ligesom det betyder meget for Dansk Folkeparti, kan det være, vi under debatten her i dag kan få et mere præcist billede af, hvordan De Konservative forestiller sig, at man kan gennemføre det her, uden at det får konsekvenser for politiets virke.
Lars Barfoed (KF), 2008-02-21:
Der skal fortsat være den fornødne stramhed i finanspolitikken, og det vil det finanslovforlig, som Det Konservative Folkeparti er med til at indgå, også være udtryk for.
Lars Barfoed (KF), 2008-02-21:
Nu bruger vi nogle lidt forskellige begreber her, for det er jo ikke en besparelse, det er jo en aktivitet på 1 pct. af budgettet, som bliver flyttet fra 2008 til 2009.
Men det er jo ikke en besparelse.
Det Konservative Folkeparti har ingen som helst intentioner eller ønsker om at bryde nogen forlig, vi har indgået.
Jeg har godt hørt, at der har været påstande fremme om, at der skulle være tale om forligsbrud på nogle områder.
Jeg vil jeg meget gerne høre, hvor det skulle være, når vi kommer i gang med finanslovforhandlingerne.
Så må vi jo dykke ned i det og se, hvor det er, der skulle være nogle ting, man ikke mener er som de skal være.
I Det Konservative Folkeparti vil vi naturligvis stå ved de forlig, vi har indgået, og det mener vi også er tilfældet.
Vi taler ikke om at spare penge, vi taler ikke om at fjerne penge, vi taler om, at der er aktiviteter, som skulle gennemføres i år, hvor 1 pct. af dem først bliver gennemført til næste år.
Nu er jeg helt sikker på, at vi i de forhandlinger, der skal være i de kommende par uger, får lejlighed til at dykke ned i bl.a. den problemstilling.
Jeg kan ikke stå her i dag og redegøre for, hvordan man lige i øjeblikket i Justitsministeriet udmønter den besparelse eller udskydelse af aktiviteter på 1 pct. af driften fra i år til næste år, men det skal naturligvis ske på en sådan måde, at vi får en politiindsats, som vi fuldt ud kan være bekendt, og som lever op til de krav, vi stiller til politiindsatsen her i landet.
Ikke mindst begivenhederne i de seneste dage viser jo, at der er behov for et stærkt politi og for en stærk politiindsats i Danmark; det er vi fuldstændig enige om.
Men stå her og redegøre for, på præcis hvilke konti inden for Justitsministeriets store område man skal flytte aktiviteter, så man respekterer den ene procents opsparing,
kan jeg ikke i dag.
Frank Aaen (EL), 2008-02-21:
Jeg har ikke taget det pågældende avisudklip med eller notater af det, jeg hørte på nogle af tv-stationerne, men så kan det være, at hr. Søren Pind vil forklare det, som hr. Søren Pind fremlagde med fodlænke til unge og med, at man skulle gribe mere konsekvent ind over for visse grupper af unge, og det skulle selvfølgelig ikke gælde ganske almindelige unge; det skulle kun gælde dem, som man mente kom fra særlig belastede lag.
Jeg husker ikke, om der også stod hudfarve, men budskabet var klart.
Så måske vil hr. Søren Pind lige fortælle, om det ikke er korrekt, at hr. Søren Pind foreslog differentierede straffe til grupper af unge?
Søren Pind (V), 2008-02-21:
Nu har hr. Frank Aaen jo tit nok kunnet dække sig bag formanden her i Folketingssalen, når han blev stillet til regnskab for sin fortid.
Det skal jeg så undlade at gøre i dag.
Men jeg kan forstå, at der ikke blev grebet ind her tidligere, da hr. Frank Aaen fra Folketingets talerstol kom med den påstand, at jeg skulle gå ind for, at folk med mørk hudfarve skulle have strengere straffe end folk med hvid.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at bede hr. Frank Aaen om at dokumentere en så alvorlig påstand fra Folketingets talerstol.
For jeg har aldrig nogen sinde fremført en sådan påstand, og jeg har heller ikke set mig selv citeret for at fremføre en sådan påstand.
Frank Aaen (EL), 2008-02-21:
Hvis hr. Lars Barfoed en anden gang har brug for at få at vide, hvor langt fra socialistiske idealer ledelsen i Kina står, så er det ikke nødvendigt at rejse til Beijing.
Så er det sådan set bare med at komme op på Enhedslistens kontor, og så skal vi holde et foredrag.
For det har intet som helst at gøre med det, vi står for.
Og jeg er slet ikke forundret over, at der er kommet sådan et svar om, at der er for meget lighed i Danmark.
Det er desværre sikkert nok sådan, og det viser lidt om det kinesiske styre, som jeg i øvrigt forstår man synes er en god idé at samarbejde med og sende kronprinsen over til i forbindelse med OL på trods af, at det jo er en form for anerkendelse fra det offentliges side af, at det går godt i Kina.
Jeg synes, at man skulle boykotte De Olympiske Lege, hvad angår officielle gæster, både fra partierne, fra kongehuset og fra staten.
Men det vil man jo ikke.
Man er måske kritisk over for Kina, men man kan samtidig godt lide at handle med dem, og det er nok det, der driver regeringen mest.
Jamen så længe de har flere hundredtusinde i den arbejdsdygtige alder, der ikke er i arbejde, så kan der selvfølgelig ansættes flere i den offentlige sektor.
Lars Barfoed (KF), 2008-02-21:
Det måtte jeg som konservativ høre en marxist og medlem af det kommunistiske parti i Peking belære mig om.
Så man skal ikke påstå, at vi har ulighed i Danmark, så det på nogen måde er et problem.
Tværtimod vil der jo altid være en vis ulighed, hvis det skal kunne betale sig at arbejde.
Men spørgsmålet var altså: Vil hr. Frank Aaen slet ikke erkende, at der er en grænse for vækst, f.eks. i forhold til hvor meget finanseffekt vi kan tillade os?
Og hvis hr. Frank Aaen mener, at der er en grænse, hvor går så den grænse sådan cirka?
Frank Aaen (EL), 2008-02-21:
Så langt ud er vi dog trods alt ikke kommet.
Men det ændrer ikke ved, at uligheden øges, og at den øges år for år.
Det er en forkert udvikling, og det er det, vi advarer imod.
Må jeg så sige noget om det med kapacitetsgrænsen.
Ja, der er nogle steder, hvor arbejdsgiverne har forsømt at uddanne den arbejdskraft, der var brug for, og derfor piver de i dag over, at de mangler nogle, der er uddannet, som de gerne vil have det.
Det må de så tænke over og komme i gang med at uddanne folk.
Men helt ærligt, byggebranchen mangler altså ikke pædagoger eller lærere eller andre inden for velfærden. Så vi kan bare komme i gang med at ansætte nogle flere inden for velfærden.
Det går der altså ikke noget fra byggebranchen af, skulle jeg lige hilse og sige.
Lars Barfoed (KF), 2008-02-21:
Jeg vil i hvert fald ikke vige tilbage fra at gøre den betragtning, at hr. Frank Aaen altså tegner et billede af et Danmark, som jeg slet ikke kan genkende.
Der bliver her tegnet et billede af Danmark, hvor uligheden florerer.
Jeg vil bare gøre hr. Frank Aaen opmærksom på, at Danmark er det land i verden, hvor ligheden er størst.
Der er ingen andre steder i verden, hvor ligheden er større end i Danmark.
Der er ikke ulighed i Danmark, som på nogen måde er graverende.
Jeg forstår, at der åbenbart for hr. Frank Aaen ingen grænser er for vækst i den offentlige sektor.
Derfor vil jeg spørge: Vil hr. Frank Aaen ikke erkende, at der i dag er erhverv, som har problemer med at skaffe den fornødne arbejdskraft, og at de simpelt hen ikke kan få nogen, der vil uddanne sig og arbejde inden for de pågældende sektorer, f.eks. i byggebranchen, og at vi derfor er tæt på en kapacitetsgrænse?
Ekspanderer økonomien for meget, betyder det simpelt hen, at vi i sidste ende bliver fattigere, fordi vi får inflation.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-02-21:
Så har man da også i vid udstrækning aflyst det kommunale selvstyre.
Hvis det er sådan, at man fra centralt hold, fra Christiansborg, fra Finansministeriet skal sidde og forholde sig til hver enkelt kommune, hvad er der så tilbage af det, som vi ellers traditionelt har opfattet som et kommunalt selvstyre, hvor man ude i kommunerne, ude, hvor problemerne trænger sig på, ude, hvor man er tæt på borgerne, har mulighed for at prioritere i hverdagen?
Det er da de tendenser, vi har set nu, hvor de tidligere amter, nuværende regioner, har mistet deres skatteudskrivning, og det er de tendenser, der forstærkes ved de takter, der slås an i finanslovforslaget, hvor man er inde på modeller om individuel modregning kommune for kommune.
Det er da et fundamentalt brud på en model, som vi ellers har tillagt stor principiel betydning, nemlig at der er et kommunalt selvstyre, hvor man kan prioritere lokalt.
Lars Barfoed (KF), 2008-02-21:
Jeg hører selvfølgelig ikke alt, hvad finansministeren siger, men jeg har altså ikke hørt finansministeren tale om noget ønske om at indkalde nogen borgmester til torskegilde.
Men er det ikke rigtigt, at hvis man skal kunne stille kommunerne til ansvar over for de aftaler, der er indgået, for at sikre, at de holder sig inden for visse økonomiske vækstrammer, må det i sidste ende være sådan, at man kan sætte ind over for de kommuner, og det vil i sidste ende sige også den enkelte kommune, som ikke respekterer de aftaler?
Kommunernes Landsforening har jo ikke en pengekasse, som vi kan gå til, hvis vi skal lave sanktioner.
Det er jo i sidste ende den enkelte kommune, der bryder aftalen, som må sanktioneres, i forhold til at man går ud over rammen.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-02-21:
Vi advarer mod de tilløb til klokkeklar centralisme, som ligger i det her finanslovforslag, hvor der lægges op til, at der i yderste konsekvens skal indkaldes til torskegilde i Finansministeriet for en enkelt kommunes vedkommende.
Vi er med på, at vi har udfordringer, når det gælder aftalesystemet.
Man kan sige, at også den her regerings økonomiske politik jo har været et klart eksempel på, hvordan kommuneaftalerne har været problematiske i forhold til overholdelsen af dem.
At kuren på det skulle være at indføre en mekanisme, hvor den enkelte kommune skal stille til torskegilde i Finansministeriet, synes vi er dybt problematisk.
Og vi forstår ikke helt, at regeringen foreslår det, når man i øvrigt tager de mange pæne ord - eller hensigter, som jeg opfatter dem - der er omkring det kommunale selvstyre og vigtigheden af, at der prioriteres lokalt, i betragtning.
Det er i skærende modstrid til de takter, der slås an her i finanslovforslaget.
Lars Barfoed (KF), 2008-02-21:
Det er faktisk en fortsættelse af det samme spor, som hr. Thulesen Dahl nu lagde, for jeg synes jo også, at Det Radikale Venstre på en lang række områder, som hr. Morten Helveg Petersen jo også gjorde rede for, har nogle meget fornuftige, ansvarlige økonomiske synspunkter.
Derfor studsede jeg gevaldigt, da jeg hørte, at man mener, at det er et angreb på det kommunale selvstyre, at vi siger, at vi nu må sikre os, at de aftaler, der indgås med kommunerne, også bliver overholdt.
Forholdet er jo det, at en meget stor del af hele den offentlige økonomi og ikke mindst af væksten i den offentlige økonomi ligger i kommunerne.
Hvis vi skal have en chance for at styre den samlede offentlige økonomi, så økonomien ikke løber af sporet, skal vi kunne sikre os, at de aftaler, der bliver indgået med Kommunernes Landsforening, også bliver respekteret af kommunerne, og det vil i sidste ende sige af den enkelte kommune.
Derfor må vi jo have nogle redskaber, så vi kan gå ind og sikre os, at det er tilfældet, og aktionere i forhold til kommuner, der ikke respekterer aftalerne.
Jeg forstår ikke, at hr. Morten Helveg Petersen er uenig i det, og jeg vil gerne bede hr. Morten Helveg Petersen om at uddybe det.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-02-21:
Jeg sagde meget tydeligt, at det er vores holdning, at aftaler skal overholdes.
Man kan begynde at udvikle modeller for hvordan, og man kan eksempelvis forestille sig flerårige aftaler.
Vi er helt med på at tænke konstruktivt i forhold til, hvordan man kan sikre, at den del af sagen også går op.
Det, som vi advarer imod, er jo det, vi kan se er ved at tegne sig nu, og som Dansk Folkeparti i øvrigt nu har været bannerfører for igennem nogle år, så der er helt konsistens i Dansk Folkepartis argumentation, nemlig afviklingen af det kommunale selvstyre.
Vores undren går på - jævnfør de flotte citater fra den tidligere indenrigsminister, som jeg tillod mig at læse op - hvordan man kan snakke om og lovprise det kommunale selvstyre og så lægge op til det, man gør i indeværende finanslov, som reelt kan medføre en aflysning af det kommunale selvstyre.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-02-21:
Jeg husker i hvert fald, at kommunerne inden for de sidste 10 år ikke har kunnet overholde de aftaler, de havde indgået med staten i otte af årene.
Og hvis man går længere tilbage, kan man se, at mønstret er nogenlunde det samme.
Med hensyn til de strukturelle ændringer, der bliver lavet, tager hr. Morten Helveg Petersen udgangspunkt i en periode på et eller to år, men det er jo slet ikke det, vi diskuterer i forbindelse med en langsigtet styreform i forholdet mellem stat og kommuner.
Hvis vi nu tager Det Radikale Venstres eget udgangspunkt og siger, at vi her har en ansvarlig økonomisk ramme for dansk økonomi, og at den så indskrives i en finanslov med nogle udgifter, som henholdsvis staten, regionerne og kommunerne skal afholde, så skal man jo have et eller andet styringsredskab, der sikrer, at man ikke overskrider den her ansvarlige økonomiske ramme, herunder også, at det ikke skrider i kommunerne.
Så når hr. Morten Helveg Petersen synger den her sang om det kommunale selvstyre, som han lige har sunget i sit ordførerindlæg, i forbindelse med at der lægges op til en ny styreform, så spørger jeg bare stilfærdigt: Hvordan vil Det Radikale Venstre så sikre, at det kan holdes inden for en økonomisk ansvarlig ramme, og at kommunerne overholder de aftaler, de selv indgår?
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-02-21:
Vi syntes selv, at vi indtog et meget, meget ansvarligt standpunkt ved at spørge, om det ikke, inden man begav sig ud på sådan en manøvre, var på sin plads at få et indtryk af, hvad det indebar økonomisk.
Så det er blot et eksempel på det, vi siger, nemlig at ansvarligheden da netop må hænge sammen med, hvordan man indretter sig i forhold til kommunerne.
Vi bad regeringen om at vurdere, hvad det her ville betyde økonomisk, og kunne ikke få de svar, og af samme grund kunne vi heller ikke indgå i strukturreformen, da det kom til stykket.
Jeg har netop forsøgt at sige, at vi er tilhængere af et lokalt selvstyre, og at vi er tilhængere af, at der skal være nogle ordentlige rammer for samarbejdet mellem kommunerne og Christiansborg, og det kræver selvfølgelig, at man ved, hvad det er, man begiver sig ind i, og at man har et nogenlunde overblik over, hvad en sådan reform har af økonomiske konsekvenser.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-02-21:
Ja, så fik vi jo den store sang om, at Det Radikale Venstre er redningsplanken for dansk økonomi, at det simpelt hen er dem, der sikrer, at ankeret placerer sig det rigtige sted på bunden af havet, så skibet ikke støder på grund.
Det er jo helt fantastisk.
Derudover fik vi også en sang om det kommunale selvstyre, som åbenbart er ukrænkeligt og er noget, man skal holde i hævd, og endda med store citater fra politikere, som man kunne henvise til.
Jeg vil bare spørge om sammenhængen mellem de to ting, for en af grundene til, at vi overhovedet diskuterer en styreform i forbindelse med det kommunale landskab, er, at kommunerne ikke overholder de økonomiske aftaler, de indgår med staten.
De økonomiske aftaler, der indgås med staten, har jo baggrund i en måde at prøve at føre en ansvarlig økonomisk politik på, så kan vi ikke høre lidt mere om, hvordan i alverden man så sikrer den der store ansvarlige økonomiske politik, som Det Radikale Venstre slår sig op på, hvis man i øvrigt er fuldstændig ligeglad med, hvordan kommunerne håndterer deres årlige økonomi?
Morten Bødskov (S), 2008-02-21:
Hvis der nu havde været afholdt VM i rygcrawl, er jeg helt sikker på, at hr. Lars Barfoed havde vundet.
Det var da virkelig et uden om-svar, der ville noget. Faktum er, at i det finanslovforslag, som ligger foran os, står der, at der potentielt skal spares op imod 120 mio. kr. på politiets område.
Derfor er et naturligt spørgsmål vel: Mener man det er relevant eller ej?
Og det mener man åbenbart.
Fair nok.
På uddannelsesområdet er der jo ligesom på politiområdet en række forlig, og normalt er Det Konservative Folkeparti jo et meget, meget hæderligt parti, for så vidt angår overholdelse af aftaler.
Når de der besparelser på 1 mia. kr. nu skal udmøntes, betyder det så noget for Det Konservative Folkeparti, at der på forsvarsområdet, på politiområdet og på meget, meget store dele af uddannelsesområdet, hvor de her besparelser skal rulles ud, er forlig?
Lars Barfoed (KF), 2008-02-21:
Jeg skal starte med at sige, at det jo er fuldstændig rigtigt, at vi gerne ville være nået langt længere i retning af at afskaffe de høje marginalskatter i de år, hvor vi har været med i regeringen.
Men sådan er det jo.
Det er jo noget, der nogle gange skal ske med små skridt hen ad vejen.
Det Konservative Folkeparti har jo ikke flertal her i Tinget.
Det ville vi da gerne have, men det er der ikke lige udsigt til
Så må vi jo gradvist prøve at nå de mål, som vi har, og jeg synes, at det går ganske godt med at komme i den rigtige retning.
Vedrørende det om politiet vil jeg sige, at det naturligvis er noget, som Det Konservative Folkeparti er meget optaget af.
Vi ønsker et stærkt politi, et effektivt politi, og vi vil gerne have flere politifolk på gaden.
Derfor har vi gennemført et politiforlig, der gerne skulle betyde, at der kommer flere politifolk på gaden, og vi har jo også i tidligere finanslovforlig aftalt en proces, hvor der bliver uddannet flere betjente.
Og den proces fortsætter jo.
At der så lige i år på alle statslige områder sker en opsparing på 1 pct., som man så aktivitetsmæssigt må flytte til næste år, er jo slet ikke udtryk for, at den udvikling, der skal være, i retning af at vi skal have flere betjente i Danmark og mere politi på gaden, skal bremses op, tværtimod.
Ole Sohn (SF), 2008-02-21:
Det er sådan set et meget godt spørgsmål, for det viser en af de store forskelle på Det Konservative Folkeparti og Socialistisk Folkeparti, nemlig at vi sådan set også kerer os om de dårligst stillede i samfundet.
Vi kan se, at de, der rammes af kontanthjælpsloftet, jo ikke er på arbejdsmarkedet.
Det eneste, de bliver ramt af, er øget fattigdom, og vi går ikke ind for øget ulighed.
Det ved jeg godt regeringen gør, men det gør SF altså ikke, så derfor mener vi, at også borgere, som økonomisk set befinder sig på bunden af samfundet, skal have en reel mulighed for at give deres børn en ordentlig opvækst.
Vi kan jo ikke have et samfund, hvor uligheden er så stor, at familier ikke er i stand til at give deres børn en rimelig barndom sammenlignet med andre unge.
Jeg troede faktisk, at hr. Lars Barfoed var opmærksom på, at økonomisk ulighed også er et tegn på usundhed i et samfund.
Lars Barfoed (KF), 2008-02-21:
Jeg kan forstå, at det er sådan, at Socialistisk Folkeparti generelt ligesom Socialdemokratiet - er interesserede i at øge det offentlige forbrug på bekostning af de midler, der udgøres af de penge, som familierne selv har tjent.
Alle ved jo, at samfundet mangler arbejdskraft, og jeg forstår også, at SF gerne vil have mere arbejdskraft fra udlandet.
Det, der kan undre mig, er, at SF nu foreslår at gøre det mere attraktivt at blive på kontanthjælp i stedet for at arbejde.
Hvorfor er det, at SF vil afskaffe kontanthjælpsloftet, når dette vil gøre det attraktivt at blive på kontanthjælp i stedet for at gå på arbejde?
Ole Sohn (SF), 2008-02-21:
Nu er det jo sådan, og jeg går ud fra, at Enhedslistens spørger, hr. Per Clausen, er opmærksom på det, at der er forskel på et finanslovår og en overenskomstperiode.
Finansloven dækker 1 år, og en overenskomstperiode dækker 3 år, så derfor er der ikke nødvendigvis de samme beløbsstørrelser.
Per Clausen (EL), 2008-02-21:
Det vil sige, at det, der for ikke så lang tid siden var 5 mia. kr. til at sikre det nødvendige lønløft for de offentligt ansatte, nu er endt med at være 2 mia. kr.
Ole Sohn (SF), 2008-02-21:
Nu kan jeg ikke huske, hvilken side det står på, men vi har foreslået at afsætte midler til at sikre et reelt løft, som gør, at de lavestlønnede kan få det løft i lønnen, som vi fra starten har ønsket.
Nu er der jo lagt nogle muligheder ind med det forlig, der er indgået på det statslige område.
Det dækker ikke de behov, der er i den private sektor, så derfor har vi afsat 2 mia. kr. til sikring af en bedre økonomi for kommunerne, sådan at de kan sikre et lønløft for de lavestlønnede.
Per Clausen (EL), 2008-02-21:
Vi har jo tidligere her i Folketinget diskuteret, hvordan man skulle finansiere de nødvendige lønforbedringer ved de offentlige overenskomster.
Sidst vi diskuterede det, sagde hr. Ole Sohn, at SF ville afsætte penge, sådan at der var flere midler i kommunerne, så de også kunne bruge dem til at sikre de nødvendige lønforhøjelser.
Jeg vil bare gerne spørge hr. Ole Sohn, hvor disse ekstra penge til kommunerne, som kunne sikre de nødvendige lønforhøjelser, er blevet af i SF's udspil til finanslov.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-02-21:
Svaret er, at vi vil forholde os til en aftale om den kommunale økonomi for 2009, når den bliver forelagt os.
Det gør den jo ikke i dag.
Vi aner ikke, hvordan den bliver skruet sammen, vi aner ikke engang, hvordan det system, som skal finde ud af, hvordan den kommunale økonomi skal virke, skal være.
Der er i forbindelse med regeringens fremlæggelse af finansloven lagt op til, at der mellem stat og kommuner skal være en diskussion om et eventuelt nyt styresystem, så man sikrer, at det, kommunerne selv aftaler sig frem til med staten, også rent faktisk i den praktiske verden bagefter bliver overholdt.
Det er jo noget, der rækker ud over en diskussion om et enkelt års økonomi, og jeg synes, at det absolut er en vigtig diskussion at tage nu for at finde ud af, hvordan man laver den styreform.
Her synes jeg også, at hr. Nick Hækkerup og Socialdemokratiet bør engagere sig ud fra den interesse, som vi alle sammen må have i, at man, uanset om der er år, hvor de kan bruge mange penge i kommunerne, eller om der er år, hvor man kan bruge knap så mange penge, samfundsøkonomisk kan aftale sig frem til noget fornuftigt, og så bliver det også holdt.
Nick Hækkerup (S), 2008-02-21:
Det er jo rigtigt, at teknikken med, hvordan man sikrer aftaleoverholdelse osv., også er en problemstilling, der er i spil i forbindelse med regeringens tilkendegivelser i forbindelse med finanslovforslaget.
Det, som mit spørgsmål gik på, var: Når regeringen siger, at udgangspunktet for den service, som kommunerne kan give i 2009, er, at der skal skæres i størrelsesordenen 1 mia. kr., hvilket vil betyde en forringelse af den service, der bliver givet i kommunerne på bl.a. ældreområdet, vil Dansk Folkeparti så lægge stemmer til, at det er den opstramning, der skal foretages i kommunerne økonomi?