runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Bramsen (S), 2015-04-17:
Jeg synes faktisk, det var ret interessant, at Venstres ordfører for et øjeblik siden stod og sagde her i Folketingssalen, at politiet da bare kan bruge ressourcer fra oktober, november og december måned til at finansiere overarbejde her og nu.
Er det det, Liberal Alliances ordfører står og bekræfter, nemlig at den måde kan man økonomistyre på i det offentlige?
Jeppe Bruus (S), 2015-04-17:
Jeg blev ærlig talt
lidt overrasket, men det er jo meget interessant, hvis Liberal Alliance stiller sig et andet sted end resten af den borgerlige blok.
Hvad er det, der skal prioriteres fra for at opprioritere terrorbekæmpelsen?
Villum Christensen (LA), 2015-04-17:
Nu tror jeg, det er rigtig fornuftigt at sætte det lange lys på det her.
Altså, der er jo ingenting, der forhindrer politiet i at gøre noget aktivt lige nu, hvis der opstår et problem.
Det er der penge til i kassen, det er et faktum.
Vi skriver jo trods alt kun april måned, og hvor lang tid man bruger på planer, og hvad ved jeg, ved jeg ikke.
Hvordan politiet arbejder med det, har jeg ingen forestillinger om.
Men der er jo ikke nogen akutte problemer her og nu, man ikke kan løse, og dermed kan der gives tid til at føre en mere langsigtet diskussion af, hvordan vi får det bedste ud af det her.
Det kan jeg ikke se nogen modsætning i.
Som det blev debatteret, da Venstres ordfører stillede spørgsmål for lidt siden, så er det sådan, at en stor institution har ressourcer, i hvert fald indtil året er omme, og jeg hørte jo selv svaret om, at man altså kan skrue op og ned.
Altså, man kan jo prioritere, og det var også det, jeg forsøgte at sige.
Kunne vi så få diskussionen herind i salen og sætte det lidt længere lys på, synes jeg da, det ville være en fordel, frem for at det foregår i en mere lukket kreds, og det er jo egentlig det, jeg siger i min tale.
Pernille Skipper (EL), 2015-04-17:
Jeg er normalt faktisk fuldstændig enig med Liberal Alliance, når det kommer til tilførsel af nye midler til politiet, for der er jo ikke nogen tvivl om, at vi ofte hører de øvrige partier tale om, at dette og hint skal føre til højere straffe eller flere betjente.
Og så skal alting nok løse sig.
Jeg er helt enig i, at der er et ressourceforbrug hos politiet på det at jagte unge mennesker, der har en potjoint i lommen, og på måltalsopfyldelse og alt muligt andet bureaukrati, som i øvrigt også generer den almindelige betjent i vedkommendes disponering af det almindelige arbejde, og at man kunne frigøre nogle midler dér.
Villum Christensen (LA), 2015-04-17:
Nej, det er ikke rigtigt forstået.
Vi vil have en mere langsigtet diskussion af, hvordan der bliver prioriteret inden for det her område, så vi ikke stopper her ved nytår, og så vi reelt kan få løst de her problemer på området uden at skulle gå ind og foretage ændringer der, hvor det gør rigtig ondt.
Men en stor institution har altså mulighed for at prioritere.
Det er det, der er vigtigt for mig at sige.
Så det er ikke enten sort eller hvidt, som jeg kan høre at ordføreren gerne vil have det til at se ud som.
Jeppe Bruus (S), 2015-04-17:
Skal jeg forstå ordføreren sådan, at de øgede udgifter, der er til terrorbekæmpelse og til sikring, skal findes i bevillinger til kampen mod hash, som udgør en risiko for vores unge mennesker, og kampen mod for høj fart på vores landeveje?
Er det rigtigt forstået?
Villum Christensen (LA), 2015-04-17:
Nu har jeg ikke sagt, at vi under ingen omstændigheder kan bruge flere penge på det her område, men jeg har sagt, at der naturligvis sker ting og sager i det omgivende samfund, som betyder, at institutioner må dreje lidt på skruerne.
Om der nu er brug for, jeg ved ikke hvor mange fartkontroller og hashrazziaer, som jeg jo nævnte i min ordførertale – den prioritering må man altid foretage.
Og det tror jeg da også at alle institutioner vil gøre; det er jo ikke sådan en mekanisk sammenhæng, at man ikke kan gøre noget som helst, uden at man så skal have ekstra penge.
Peter Skaarup (DF), 2015-04-17:
Jeg lyttede med interesse til fru Pernille Skippers indlæg, og specielt i indledningen om trusselsniveauet og jødernes situation synes jeg, der kom nogle ting, som man i hvert fald ikke altid hører fra Enhedslisten, nemlig at der er brug for, at vi beskytter jøder, at der er brug for, at vi også har et mere vedvarende højt beredskab i forhold til den situation; det er jo så også det, politiet har vurderet der er brug for, foreløbig frem til den 1. september.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre Enhedslisten, om det betyder, at Enhedslisten har fået en anden holdning til politiet, til politistyrkens størrelse, for gennem årene har vi jo hørt fra Enhedslisten, at man nærmest skulle afskaffe politiet, men der er der heldigvis kommet nye toner, kan jeg høre.
Betyder det, fru Pernille Skipper siger her, at Enhedslisten vil arbejde for en større politistyrke?
Peter Skaarup (DF), 2015-04-17:
Vi siger bare, at vi har brug for en mere langsigtet løsning, som ikke bare tager hånd om de problemer, der er der allerede nu.
Så i forhold til det her med politi og en kommende regering og den nuværende regering: Hvis man ser på facts, og det er jo mange gange meget godt, hvad er der så sket under den regering, der sidder nu, i forhold til politistyrken?
Ja, der er jo sket det, at vi har mistet over 500 betjente.
Der er blevet over 500 betjente færre til at tage sig af borgernes sikkerhed over de her 3-4 år, regeringen har siddet.
Så det er i hvert fald ikke et særlig godt tilbud, hr. Jesper Petersen kommer med.
Jesper Petersen (S), 2015-04-17:
Jeg har det altid sådan lidt svært ved at få tingene til at stemme, sådan klodserne, når Dansk Folkeparti efterspørger flere penge til brug i den offentlige sektor, samtidig med at man støtter en statsminister, der vil have nulvækst og ikke på nogen måde ville kunne finansiere yderligere bevillinger til politiet uden at skulle tage de penge fra f.eks. ældreplejen eller sundhedsområdet.
Men det er jo Dansk Folkepartis valg, at det er den statsminister og den politiske kurs, man vil have.
Jeg siger bare held og lykke, hvis det lykkes.
Det bliver ikke lettere at finansiere yderligere bevillinger til politiet.
Men hvis det er sådan, at man er bekymret for, at man skal i gang derude, hvorfor kan vi så ikke få bevilget de her 100 mio. kr. ekstra? Kan man f.eks. begynde at lave de fysiske tilpasninger omkring det jødiske mindretal, før de her penge er bevilget?
Kan man det?
Peter Skaarup (DF), 2015-04-17:
En af de ting, der bliver diskuteret i øjeblikket, er jo f.eks. indkøbet af sikkerhedsveste; det har været et problem, og der manglede sikkerhedsveste, da terrorangrebet fandt sted.
Hvad har politiet gjort i forhold til det?
Jamen det, politiet gør, er jo så, at man fra Københavns Politis side åbenbart indkøber et stort antal sikkerhedsveste.
Har det noget med det her aktstykke at gøre?
Det gør de uanset aktstykket.
Og med det siger jeg egentlig bare, at det, der er brug for, er, at vi herinde tager bestik af – og gerne med regeringen for bordenden – hvad det egentlig koster.
Må jeg så ikke bare lige prøve på at få lidt af hr. Jesper Petersens regneevner i brug her.
Lidt over en uge er der gået efter terrorangrebet; beredskabet koster 27 mio. kr. alene til løn, og det skal køre frem til den 1. september.
Kan hr. Jesper Petersen ikke godt se, at det regnestykke jo ender meget højere oppe den 1. september?
Det er derfor, jeg siger: Der er brug for flere penge nu.
Jesper Petersen (S), 2015-04-17:
Jeg vil starte med at sige, at jeg virkelig ikke synes, at det her er folkestyrets flotteste stund.
Jeg synes også, at hr. Peter Skaarup med den måde, han besvarer spørgsmålene på, kommer længere og længere ud på isen, og at det understreger, at vi skulle have behandlet det her aktstykke færdigt for lang tid siden og fået de penge ud og arbejde hos politiet, i stedet for at stå her og have sådan en polemik.
Men det er sådan, man har villet have det, og så må vi jo spørge og tage debatten her.
Dansk Folkeparti er kritisk over for, at der måske er nogle penge, man gerne vil have mere siden hen; der har vi en finanslovsforhandling til gode.
Er vi helt enige om, at det har en betydning for politiet, at de faktisk har vished for, at de har de her penge at arbejde med, og at de ikke kan begynde at bruge dem derude, før de er bevilget?
Er vi ikke enige om det.
Peter Skaarup (DF), 2015-04-17:
Det kan bestemt også komme på tale, at vi bliver nødt til det.
Vi appellerer bare til regeringen, da der jo også er et politiforlig, som fru Pernille Skipper omtaler, om at sætte sig for bordenden og invitere alle partier, også Enhedslisten, til at drøfte det her, for det er da en fælles opgave.
Det er da ikke noget, der skulle afhænge af en eller anden lille forligskreds, hvor tingene i øvrigt foregår for lukkede døre.
Nej, inviter alle partier, drøft det her, og så skal man jo ikke regne med i den situation, at Rigspolitiet kommer vandrende ind på justitsministerens kontor og på regeringskontorerne og siger: Vi skal bruge 700 mio. kr. For man ved godt, at man ikke får de penge.
Det hører vi jo aldrig om.
Sådan er det.
Fru Pernille Skipper kender nok også det politiske spil udmærket til at vide det.
Pernille Skipper (EL), 2015-04-17:
Det forstår jeg godt.
Jeg forstår godt hr. Peter Skaarups argumentation.
Højrefløjen er bekymret for, om det her er nok penge.
Det er klart og tydeligt det, højrefløjen siger.
Det baserer man på nogle udtalelser fra en fagforeningsformand, som jeg har meget respekt for, men det er altså Rigspolitiet selv, der siger, at det er de her penge, som bliver bevilget med aktstykket, der er behov for.
Det kan man så diskutere.
Uden helt at tage stilling til det vil jeg bare sige, at der har været et forhandlingsforløb; så er der et aktstykke, der har været behandlet; knap 30 skriftlige spørgsmål, såvidt jeg husker; det har været i salen for et par uger siden; det er i salen igen.
Hvorfor har man fra Dansk Folkepartis og de øvrige partier på højrefløjens side ikke besluttet sig for at stemme det her igennem, så nogle penge kommer af sted, og så måske fremsætte et beslutningsforslag om flere penge?
Det virker bare som politisk drilleri frem for konstruktiv lyst til at give endnu flere penge.
Peter Skaarup (DF), 2015-04-17:
Jeg kan bestemt bekræfte, at det forløb, der har været i Justitsministeriet omkring politiforliget, ikke har været tilfredsstillende, og at det heller ikke har været tilfredsstillende, at justitsministeren så lige pludselig afbrød de forhandlinger.
Det er bl.a. derfor, der er gået så lang tid.
Men det, man må sige, er, at der trods alt er sket det i situationen, mens tingene foregik i Justitsministeriet, at der kom flere penge op af lommen, ikke ret mange flere, men lidt flere, og det er derfor, vi siger, at det jo er tydeligt for enhver – jeg tror også, fru Pernille Skipper er klar over det – at når politiet alene i lønforbrug lidt over den første uge efter terrorangrebet bruger 27 mio. kr. ekstra, er der en gevaldig stor regning at betale frem til 1. september i år, hvor man vil køre beredskabet.
Prøv at tænke tilbage på klimatopmødet, som tidsmæssigt var en meget mere afgrænset ting, og her brugte man næsten 700 mio. kr. af en merbevilling til politiet, som vi bevilgede via et aktstykke.
Derfor siger jeg, og det tror jeg også godt fru Pernille Skipper kan se,
at man ikke kan sammenligne de to ting.
Virkeligheden er, at regeringen foregøgler, at man løser et problem, men det gør man ikke.
Pernille Skipper (EL), 2015-04-17:
Kunne hr. Peter Skaarup ikke bekræfte, at han udmærket er klar over svaret på det spørgsmål, nemlig at det er PET og Bygningsstyrelsen, der er kommet frem til det tal, og at det står i et af de knap 30 skriftlige spørgsmål, der er stillet om den her sag?
Det er mit ene spørgsmål.
Vi står bare lidt undrende, tror jeg, og kigger på fra sidelinjen for tiden.
Kunne hr. Peter Skaarup ikke bekræfte, at der er gået i hvert fald en måned nu plus den tid, det har taget inde i forhandlingslokalerne, hvor der har været forslag om at give politiet flere penge til bedre beskyttelse af det jødiske mindretal, sikring af bygningerne og til at sørge for, at overarbejdstimer bliver udbetalt i stedet for afspadseret, så det ikke går ud over det almindelige politiarbejde?
Vi er altså ude i, at det i hvert fald er i knap halvanden måned, vil jeg sige til hr. Peter Skaarup, at de penge ikke er kommet af sted.
Peter Skaarup (DF), 2015-04-17:
Jeg tror ikke, det kommer til at påvirke beredskabet, om de her penge kommer den ene eller den anden dag.
Altså, politiet har en opgave, der handler om at sikre først og fremmest København, men også resten af Danmark, mod terrorisme, og derfor vælger man at sende flere hundrede politifolk til København de næste måneder frem til den 1. september.
Det er det, vi ved.
Det koster en masse penge, og det er noget, politiet er i stand til at håndtere.
Antallet af sikkerhedsveste, der allerede er indkøbt – det kan vi jo læse i dagens avis –
Så jeg er sikker på, at det her nok skal fungere på kort sigt, men det, der er det langsigtede problem, er, at der ikke er overensstemmelse mellem det, regeringen gerne vil, og den finansiering, der er, altså de penge, der er givet til det.
Det forstår jeg ikke at man ikke er klar over, for tallene taler jo deres tydelige sprog.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2015-04-17:
Det er meget nobelt, men det, ordføreren står og siger, er jo en lang række ord, der, imens de bliver sagt, bare bidrager til, at der går længere tid, før politiet får tryghed om deres økonomiske rammer.
Kan ordføreren ikke bare bekræfte, at det vil være godt for beredskabet i hele landet, også uden for København, at vi hurtigst muligt får sendt de her ekstra penge til politiet ud at arbejde for vores alle sammens trygheds og sikkerheds skyld?
Villum Christensen (LA), 2015-04-17:
Nej, så hørte hr. Jesper Petersen forkert.
Undskyld, jeg har selv været leder af en offentlig institution i rigtig mange år.
Jeg ved udmærket godt, at man får et budget, og så kan man reagere på de ting, der sker udeomkring.
Og selvfølgelig kan politiet jo også – og det skal de også, og det har de også gjort – reagere på de forhold, som vi nu diskuterer her.
Men det indebærer jo ikke, at man i dag kan sige noget som helst om – og det forudsætter spørgsmålet jo – at man præcis ved, hvor mange poster på alle de andre konti der nødvendigvis skal sættes i værk og skal implementeres.
Det er jo den mulighed, man har som leder, at man kan regulere i forhold til, som jeg sagde før, de udfordringer, man står i, og det har vi en forventning om sker.
Det er der ingen der ved noget om.
Peter Skaarup (DF), 2015-04-17:
Det, jeg kan bekræfte, er, at vores forslag til og håb for regeringen, som jeg har sagt nogle gange, er, at man kommer til Folketingets partier med en fuldt gennemregnet model, hvor man også kan fortælle, hvor mange penge der på lidt længere sigt skal til, og at man giver de penge og finansierer det.
Det er det, der er brug for.
Det er rigtigt nok, at det, der ligger på bordet fra regeringen, er et lille skridt i den rigtige retning, og vi kommer også til at støtte det, hvis ikke der er andre muligheder.
Men jeg synes, det ville klæde regeringen at tænke mere langsigtet, når vi nu er i den situation, vi er i, efter terrorangrebet, hvor der jo kan komme nye terrorangreb mod Danmark.
Det ved vi ikke, men det er jo bestemt en mulighed, for der er nogle, der mener, at terroristen er en helt.
Derfor synes jeg, det er vigtigt, at regeringen tænker lidt mere langsigtet end at tænke i noget, der allerede er overhalet af virkeligheden.
Det må jeg sige.
Astrid Krag (S), 2015-04-17:
Undskyld, jeg skulle lige samle mig.
Jeg kan godt forstå, at hr. Peter Skaarup selv har lidt røde kinder, for det vand, man får padlet sig ud på, bliver altså dybere og dybere.
Pludselig bliver forligskredsen omkring politiet omtalt som en eller anden forligskreds fra ordførerens side.
Jeg er altså ærlig talt lidt rystet over, at man vil bruge en så alvorlig sag til politisk benspænd, og at man så ikke engang selv kan finde ud af, hvor man står; om man står på det ene ben eller det andet ben, og om man vil være med til at sikre, at politiet har pengene eller ej.
Jeg er forvirret på et højere niveau.
Derfor vil jeg egentlig bare bede hr. Peter Skaarup om at svare mig på, om vi skal forstå Dansk Folkeparti sådan i dag, at man har tillid til politiets ledelse eller man ikke har tillid til politiets ledelse.
Det er et meget enkelt spørgsmål.
Har man tillid til den vurdering, der er kommet fra politiets ledelse?
Peter Skaarup (DF), 2015-04-17:
Vi har i den grad tillid til politiets ledelse, og vi har også tillid til, at når man går til regeringen, vil man næppe bede om mere, end regeringen vil give.
Det er jo sådan set, uanset hvilken regering der sidder, om der havde siddet en borgerlig regering eller en socialdemokratisk regering.
Så er spørgsmålet, om der er nogle partier og nogle herinde, der med et lidt større overblik end regeringen siger: Jamen det er ikke nok, der skal mere til.
Jeg synes faktisk, at hvis jeg var fru Astrid Krag, der jo søger valg i en af de sjællandske storkredse, ville jeg da være dybt optaget af, hvilket problem man stiller borgerne over for i øjeblikket.
Man nedlægger grupper, der skal opklare indbrud.
Man nedprioriterer stort set alle sager undtaget de her fotovogne, som kører rundt og måske skaffer nogle penge i kassen for politiet.
Så det ville jeg være optaget af, hvis jeg var fru Astrid Krag, altså at finde ud af, hvordan jeg skulle forklare borgerne, at man på grund af regeringens manglende bevilling til politiet ikke kan give det politi, der skal til for f.eks. at opklare indbrud og butikstyverier.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-04-17:
Tak for det.
Jeg er her på vegne af SF retsordfører, fru Karina Lorentzen Dehnhardt.
Højrefløjen har fremsat et forslag om at trække aktstykke 108 om styrket indsats mod terror fra Finansudvalget tilbage.
Højrefløjen optræder uansvarligt ved at trække sagen i langdrag og bremse finansieringen af de tiltag, som skal styrke indsatsen mod terror, specielt når der ellers er enighed om indholdet.
Danmark blev ramt af terror, og derfor står vi med et alvorligt og akut problem, hvor der skal handles her og nu for at højne trygheden blandt danskerne.
Det er det, der er brug for.
Havde de borgerlige bare sagt ja til aktstykket i Finansudvalget, kunne vi have handlet langt hurtigere og dermed sikret en beskyttelse af danske jøder, forebygget terror og sikret tryghed.
Men det tyder på, at de borgerlige slet ingen interesse har i det.
Det er uforståeligt, hvordan det kan være så besværligt, når det handler om noget så dybt alvorligt.
De borgerlige frygter, at der bliver taget midler inden for allerede eksisterende budgetter, og den bekymring er selvfølgelig reel nok.
Det skal ikke være sådan, at det her bare skal gå ud over politiets almindelige kriminalitetsbekæmpelsesindsats eller bekæmpelse af bander og organiseret kriminalitet.
Men det, regeringen foreslår, er, at der bruges nye midler, som skal være med til at sikre tryghed her og nu, og det bakker vi op om.
SF stemmer derfor imod dette beslutningsforslag.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-04-17:
Tak for ordet, formand.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor vi i dag skal diskutere det her forslag, sådan helt ærligt.
Vi stod alle og fordømte terrorangrebet for et par måneder siden, vi vil alle gerne have, at de danske jøder bliver bedre beskyttet, at politiet får bedre muligheder for at forhindre, at lignende ting sker, og at politiets ressourcer til opgaver relateret til terrorangrebet ikke udsulter alle andre politiopgaver.
Det kræver naturligvis ekstra midler, og de ekstra midler vil aktstykke 108 være med til at give dem.
Det, vi drøfter her, er jo ikke engang midler fra 2016 og frem, vi snakker kun om midler her i 2015, i dette finansår, ikke i næste finansår, og det vil man ikke være med til fra de borgerlige partiers side, altså bare i 2015 alene.
I stedet stemmer vi ekstraudgifter igennem – ekstraudgifter til politi og til terrorbekæmpelse – med hjælp fra SF og fra Enhedslisten.
Det er sådan lidt den omvendte verden, og jeg er ked af det, og jeg har svært ved at forstå, at man fra de borgerlige partiers side ikke vil være med til at komme i gang med at sikre de jødiske institutioner bedre.
Jeg har svært ved at forstå, at man ikke vil være med til at mindske risikoen for, at resten af landets politikredse udsultes på grund af den ekstraordinære situation i København.
Nu stemmer vi så heldigvis det her forslag ned, så vi kan få vedtaget aktstykket og vi kan få afsat midlerne, og det vil jeg gerne takke Enhedslisten og SF for, men det irriterer mig altså ret meget, at det i uger har trukket i langdrag med den her bevilling, og jeg kan simpelt hen ikke forstå hvorfor.
Vi støtter det at bekæmpe terror, og derfor kan vi ikke støtte dette beslutningsforslag.
Peter Skaarup (DF), 2015-04-17:
Jamen det er jo to forskellige ting.
Et er den fysiske sikring, der handler om nogle bygningsmæssige tiltag, som man gerne vil lave, og som koster noget nu og her, det er ikke en driftsbevilling over årene, men det er noget, der skal investeres i nu og her, i 2015, og noget andet er: Hvad er det, vi gør i forhold til politistyrkens størrelse?
Det er to forskellige ting.
Politistyrkens størrelse er i øjeblikket sådan, at det er nødvendigt at hive et stort antal politifolk fra de sjællandske kredse og fra Fyn ind til København.
Og vi siger fra Dansk Folkepartis side, at det kan borgerne ikke være tjent med.
Det er det, der er sagens kerne.
Det er det, vi bør diskutere, og som regeringen bør finde en løsning på.
Jeppe Bruus (S), 2015-04-17:
Jeg ved ikke, om jeg skal være fornærmet over at blive kaldt tungnem, eller om det var en direkte reference, men i så fald skal jeg da beklage, at jeg simpelt hen ikke forstår, hvad det er, ordføreren siger.
Man sår tvivl om politiets ledelses indstilling om, at den bevilling sådan set er dækkende, og ordføreren bekræfter, at han udmærket er klar over det svar, der har været på præcis det spørgsmål, der blev stillet fra Finansudvalgets side.
Og alligevel stiller man sig op på talerstolen og anklager politiets ledelse for i virkeligheden at fifle med den indstilling for at tilgodese regeringen, selv om regeringen tydeligt har sagt, at der selvfølgelig skal findes de midler, der er nødvendige.
Peter Skaarup (DF), 2015-04-17:
Jo, men jeg ved ikke, om der er nogen her i Folketingssalen i dag, der er lidt tungnemme.
Men uanset hvad spørger hr. Jeppe Bruus, om jeg ikke kan bekræfte, at der er kommet et svar om, at den indstilling bl.a. kommer fra PET, og det kan jeg da selvfølgelig bekræfte.
Det, jeg sætter spørgsmålstegn ved – og det ved hr. Jeppe Bruus nok også godt – er jo selve beløbet, der sættes af i nye midler i det her aktstykke.
Han så gerne, at man lavede en flerårsaftale, der skabte de rigtige bevillinger nu, og det ønsker jeg da også godt kunne lade sig gøre.
Jeppe Bruus (S), 2015-04-17:
Jeg er lidt forvirret.
På den ene side udtrykker Dansk Folkeparti mistillid til politiets ledelse og deres indstilling om, hvad det her koster i første omgang, og på den anden side udtrykker man tillid.
Man kan vel ikke gøre begge dele på én gang.
Men jeg vil sådan set
gerne bede Dansk Folkepartis ordfører om at svare på det spørgsmål, som fru Pernille Skipper stillede lidt tidligere, ved at gå lidt i dybden med, hvad det så er for nogle vurderinger, der ligger til grund for de indstillinger.
For det har Dansk Folkeparti jo spurgt om flere gange.
Og det har man også spurgt om fra Finansudvalgets side i spørgsmål 8, hvor man har spurgt: »Vil ministeren redegøre for de undersøgelser og vurderinger, der ligger til grund for, at en sikring af det jødiske samfunds bygninger kan afholdes inden for den afsatte ramme på 20 mio. kr.?«
Det er spørgsmål 8, og på det bliver der svaret, at det er PET's vurdering på baggrund af Bygningsstyrelsens.
Så man har jo fået det svar, og fru Pernille Skipper stillede spørgsmålet udmærket, men ordføreren svarede ikke.
Så kan du ikke her, hr. Peter Skaarup, bekræfte, at du sådan set udmærket godt kendte svaret på det spørgsmål, du stillede, og at det, der ligger til grund for den vurdering, er en vurdering fra PET og Bygningsstyrelsen?