runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Sjelle (KF), 2010-05-06:
Jamen jeg vil rigtig gerne have nogle rollemodeller.
Jeg vil gerne have nogle rollemodeller både i forhold til ledelse og nogle i forhold til uddannelsesvalg og nogle i forhold til indvandrere.
Det mener jeg faktisk også at der er i dag.
Jeg mener, at der er rigtig mange gode rollemodeller på de her områder, både blandt mænd og blandt kvinder.
Yildiz Akdogan (S), 2010-05-06:
Ordføreren siger, at der er sat en proces i gang, og at hun håber på, at der skal ske noget.
Det håber jeg også der skal.
Helle Sjelle (KF), 2010-05-06:
Jeg synes, det er ganske væsentligt at slå fast, at beskæftigelsesministeren jo netop tog action og begyndte at se på de her ting i efteråret, da EU slog fast, at der skulle ske noget på det her område.
Derefter har ministeren jo så netop udpeget Institut for Menneskerettigheder til at stå for de her ting, og det er jo så dem, man forhandler økonomi med i øjeblikket.
Så der er bestemt lagt en køreplan for, hvordan man kan opfylde EU's ligestillingsdirektiv på bedst mulig måde.
Jamen jeg har løbende arbejdet for, at det her direktiv blev opfyldt, på den måde jeg nu kan, nemlig ved at tage kontakt til regeringen og sige: Vi bliver nødt til at gøre noget på det her område for netop at leve op til det her direktiv.
Jeg har naturligvis tænkt mig at forfølge det her – det er der da ikke nogen tvivl om, og det gør jeg altså også.
Men jeg må jo så også stille mig tilfreds med, at ministeren har sat en proces i gang, og at ministeren siger, at det kræver lidt mere tid at forhandle de her ting på plads, end man umiddelbart havde regnet med.
Det må jeg jo altså også lytte til.
Kamal Qureshi (SF), 2010-05-06:
Jeg kunne faktisk godt tænke mig at få en klar melding fra De Konservatives ordfører om, hvorvidt hun er enig med mig i, at det er godt og bedst for et barn at være sammen med begge sine forældre i de første år af livet og sådan set også i de senere år af livet?
Det er jeg selvfølgelig lidt ked af at høre, i og med at jeg jo egentlig synes, at det, at jeg har kunnet være sammen med mine børn under deres opvækst, har været mindst lige så vigtigt, som at de har kunnet være sammen med deres mor.
Helge Adam Møller (KF), 2010-05-07:
Det er jo lidt usædvanligt, at man går på som privatist her i anden runde, men det kunne jo være, der var nogle, der fulgte denne debat i radioen eller på tv, og jeg må indrømme, at det er et helt, helt andet Danmark, hr. Rasmus Prehn beskriver, end det, jeg befinder mig i, hvad enten det er i Maribo, Næstved, Helsingør, Holstebro eller andre steder.
Det er da rigtigt, at der er nogle steder, hvor det godt kunne blive bedre, men når der snakkes om, at danskernes velfærd bliver ringere og ringere, og andre ordførere har talt om en massakre på velfærdssamfundet og hr. Rasmus Prehn for et øjeblik siden sagde, at arbejdsløsheden tordnede opad, må jeg sige, at jeg har en forholdsvis god hukommelse, og jeg kan huske den dag i november 2001, da denne regering overtog magten, efter at Nyrup Rasmussen havde siddet med den i mange år.
Nu vi haft en økonomisk krise, og det er rigtigt, at arbejdsløsheden er steget, men nu skal jeg fortælle, at i dag er arbejdsløshedstallet 24.000 mindre, end det var den dag, da Nyrup Rasmussen gik af.
24.000 færre danskere er arbejdsløse end for 9 år siden, da hr. Rasmus Prehns parti havde magten.
Der bliver udført mere end 115.000 flere operationer hvert år, og det er 500 flere operationer hver eneste arbejdsdag, end da Socialdemokraterne gik af.
Er det også en massakre?
En almindelig LO-familie betaler 750 kr. mindre i skat alle årets 52 uger, og det er selvfølgelig dem, hr. Rasmus Prehn kalder landets rigeste.
36.000 kr. mindre i skat til en almindelig LO-familie.
Så er der i øvrigt også ansat 400 flere politibetjente end for 9 år siden.
Hvis det er det, der er en forringelse af velfærden og en massakre, kunne jeg godt ønske nogle flere massakrer på velfærdsstaten her i Danmark.
Jonas Dahl (SF), 2010-05-07:
Jeg undrer mig jo lidt over, at sundhedsministeren i den her sag har så travlt med at afvise det, for når vi skal snakke om andre sager, har han travlt med at fremhæve regeringens gode ven Carl Holst i Region Syddanmark.
Jeg vil blot citere, hvad Carl Holst sagde for en lille måned siden: »Patienter med livstruende eller meget smertefulde lidelser skal i fremtiden behandles endnu hurtigere end i dag.
Her er en måned for lang tid.
Disse patienter skal altså rykkes frem i køen.«
Så fortsætter Carl Holst: »Det giver ikke nogen mening, at operationer for stritører, åreknuder eller visse fedmeoperationer skal have samme prioritet som hjerte- eller kræftoperationer. Det er ikke realistisk, at alle patienter kan behandles inden for en måned på et offentligt sygehus.«
Jeg vil bare gerne høre, om sundhedsministeren er enig med sin partikollega Carl Holst, som er regionsrådsformand i Region Syddanmark, og som også taler for en differentieret behandlingsgaranti.
Baggrunden for, at vi har fremsat det forslag, vi behandler i dag, er jo netop at komme i dybden med den problemstilling, som ministeren jo åbent anerkender nu, nemlig at der måske er nogle patienter, som næsten bliver behandlet for tidligt, fordi de faktisk godt med fordel kunne vente.
Det er jo det, ministeren står og anerkender i dag.
Jeg skal ikke kunne sige, om ministeren helt har haft tid til at læse det forslag, vi behandler i dag i salen, men der står jo netop meget klart i beslutningsforslaget, at det skal være op til en lægefaglig vurdering, således at det er en lægefaglig vurdering, der går ind og siger, at det godt kan være, at der nu er en stæroperation, som haster meget, for ellers mister patienten synet.
Det kan også godt nogle gange være sådan med en stæroperation, at det kan vente lidt.
Det kan også være, som Carl Holst siger, at en operation for stritører eller åreknuder måske ikke behøver at blive foretaget inden for 1 måned, fordi der så er nogle andre patienter, der skal vente unødigt længe.
Jeg vil bare høre, om ministeren ikke også vil gå ind i en debat om det konkrete forslag, som jo faktisk drejer sig om, at vi går ind og prioriterer de patienter, som har et behov for at blive behandlet akut, hurtigst muligt, og så venter med de patienter, som måske godt kunne vente en ekstra uge.
Det er jo det, forslaget handler om, og det hører jeg faktisk også at ministeren er enig i.
Så jeg skal bare være sikker på, at det er korrekt forstået, at ministeren bakker op om det beslutningsforslag, vi behandler nu.
Bertel Haarder (V), 2010-05-07:
Jeg synes, jeg forklarede temmelig nøje, at det er jeg ikke.
Jeg forstår, at vi er enige om, at der ikke er noget sparet ved at udskyde en stæroperation.
Så er der det andet eksempel, som jeg også har været præsenteret for i en Deadline-udsendelse, nemlig tilfældet, hvor en operation slet ikke var nødvendig, for det viste sig efter et par måneder, at operationen var overflødig, og at patienten blev spontant rask.
Det synes jeg også er et uendelig dårligt eksempel, for her er der jo slet og ret tale om en lægefejl.
Den læge skulle jo aldrig have indstillet den patient til operation.
Så det eksempel duer heller ikke, og så er det bare, at jeg spørger: Hvor er det gode eksempel på operationer, hvor man sparer noget, og hvor man gavner andre patienter ved at udskyde operationen til efter 2 måneder?
Så vil jeg også godt lige sige med hensyn til den udvidede behandlingsgaranti efter 1 måned, at det jo ikke er en, som alle springer hen og benytter sig af.
Det er jo derfor, den gennemsnitlige ventetid kun er sunket fra 90 til 61 dage.
Det er jo, fordi mange hellere vil vente og så blive opereret på det hospital, de kender.
De benytter sig ikke af det frie valg.
Så derfor er det ikke helt så ufleksibelt, som det lyder.
Men jeg deltager gerne i en debat om det også her, og det gjorde jeg også på Lægeforeningens årsmøde.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-05-07:
Ja, og netop fra Lægeforeningens årsmøde er ministeren citeret for følgende: Vi har med behandlingsgarantien og skattestoppet skabt en troværdighed, som vi ikke har set hos andre regeringer, så længe jeg kan huske.
Men jeg forstår indvendingerne.
Vil ministeren ikke godt skitsere, hvilke indvendinger ministeren er enig med Lægeforeningens formand i, også den nye formand, i forbindelse med at behandlingsgarantien på 1 måned skal ændres?
Kan ministeren ikke også godt se, at det er udtryk for en, man kan sige svag troværdighed at skabe en forventning hos mange patienter om, at de kan blive behandlet inden for en måned, når det i virkeligheden er noget, som ganske få patienter kan benytte sig af, nemlig kun dem, for hvem der er et privat alternativ, og det er jo typisk, når det drejer sig om knæ og hofter?
Bertel Haarder (V), 2010-05-07:
Jeg ved ikke af, at det er ganske få patienter.
Jeg mener, at det er i hundredtusindvis af patienter, som glade har benyttet sig af muligheden for at gå et andet sted hen, hvis ventetiderne var for lange på deres eget hospital.
Som jeg også sagde på Lægeforeningens årsmøde, er det det, som regeringen meget nødig vil opgive, for her har patienterne for en gangs skyld fået noget, de kan holde sig til, og som gør dem trygge.
At så Lægeforeningens formand fremførte nogle betænkeligheder, som jeg sagde jeg godt kunne høre, ændrer jo ikke ved, at jeg synes, at mine argumenter for mig var de bedste, nemlig at vi her har skabt en tryghed for patienterne, som jeg synes vi skal holde fast i.
Jeg ved godt, at det i hr. Rasmus Prehns parti er vanskeligt at forestille sig, at man lytter til, hvad andre siger, men det tillod jeg mig altså at gøre ved Lægeforeningens årsmøde.
Og så synes jeg, det er høfligt også at sige: Jeg kan godt forstå dine argumenter, men jeg har nogle argumenter for, at jeg ikke vil være med til det, du foreslår.
Jeg lægger vægt på at være en ræsonnerende og lyttende minister, som ikke har et panser, der forhindrer, at argumenter kan komme ind bagved, men som tværtimod prøver at afveje fordele og ulemper.
Og der er jo fordele og ulemper ved den nuværende model, og en af ulemperne har vi lige fået beskrevet.
Men fordelene er altså formidable for borgerne.
Det er jo tåbeligt i de tilfælde, hvor der alligevel skal opereres.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-05-07:
Men jeg vil også sige det på den måde, at når ministeren giver udtryk for, at der kan være betænkeligheder, hvor ministeren slår ørerne ud og lytter efter, så vil vi da være glade for at høre, hvad det er for betænkeligheder, for så er der måske alligevel en mulighed for reelt at drøfte muligheden for, at man laver en mere differentieret tilgang til det udvidede frie valg, således at nogle af de patienter, der måske døjer med kroniske smerter, kunne blive prioriteret højere end de mennesker, som i dag insisterer på at få behandlet deres åreknuder efter bare 4 uger.
Der vil jeg godt igen ind på, at det her jo er en prioritering i vores sundhedsvæsen, og jeg synes da, det er mærkeligt, at vi ikke kan prioritere de mange mennesker i dag, som f.eks. ender med at måtte forlade deres arbejde, fordi de har kroniske smerter.
Der er 1½-2 års ventetid på de fem smerteklinikker, vi har i Danmark, men til gengæld er der nogle patienter, som let og ligetil, fordi de tilfældigvis fejler noget kirurgisk, kan komme til inden for 4 uger, fordi der findes en privat klinik.
Er det en rimelig måde at prioritere vores offentlige midler på, nemlig at prioritere dem, som i virkeligheden ikke er mest syge, men prioritere dem, for hvem der er et let alternativ?
Bertel Haarder (V), 2010-05-07:
Regionsrådsformand Carl Holst har rejst en debat om, hvorvidt man for visse mere banale operationer skulle have en længere behandlingsgaranti, altså f.eks. 2 måneder i stedet for 1 måned, mod at man så til gengæld fik andre mere akutte tilfælde klaret noget tidligere.
Til det er regeringens svar, at det, der har brug for kortere behandlingstid end 1 måned, skal have det.
Der er jo adskilligt, som ikke kan vente 1 måned, og jeg synes, at Carl Holst har ret i at pege på det.
Det, som diskussionen står om, er: Er der nogle banale operationer, hvor dette at sikre frit valg efter 1 måned koster penge og optager kapacitet, som derved går fra de mere akutte operationer?
Hvis det kunne skæres ud i pap og sandsynliggøres, var det da en debat værd, men jeg har ikke rigtig kunnet finde ind til sandhedens kerne i den sag.
Da jeg hørte Socialdemokratiets formand bruge stæroperationer som et eksempel, kunne jeg ikke lade være med at spørge: Hvilket formål er der ved at udskyde en stæroperation?
Hvad sparer man ved det?
Det er jo kun, hvis patienten dør, at man sparer noget ved det, for det skal laves under alle omstændigheder.
Så vi skal lidt ned under den overflade.
Men i øvrigt er der jo ikke andet end gode viljer her, og det gælder både hr. Jonas Dahl og Carl Holst og mig.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-07:
Vi kan i hvert fald godt blive enige om, at hvis der er nogle, vi ikke skal kritisere eller tale dårligt om, så er det de kommunalbestyrelsesmedlemmer, som sådan set bare passer deres arbejde.
Det er jo fuldstændig korrekt, som ministeren siger, at der er en budgetteret ramme, og den skal de selvfølgelig prøve at holde sig inden for, men det ændrer jo ikke ved, at de aftaler og rammer, der er for kommunens økonomi, hvert eneste år bliver aftalt med regeringen.
Det er jo derfor, vi står og har den her debat om kommunernes økonomi; det er, fordi regeringen har et ansvar.
Der skal vi så bare vurdere med os selv: Vil vi have en udvikling, hvor vores børn får ringere uddannelse, eller vil vi have en udvikling, hvor vores børn får bedre uddannelse?
I mange, mange år har vi haft den tradition, at hver generation kunne se, at næste generation blev bedre uddannet.
Nu er der altså en tendens til, at der er færre og færre, der får uddannelse, fordi man sparer voldsomt på det område, og så er det, vi skal diskutere: Har vi så råd til at give massive skattelettelser til bankdirektørerne?
Bertel Haarder (V), 2010-05-07:
Når man overskrider sine egne budgetter og dermed også overtræder en aftale, som Kommunernes Landsforening har med regeringen, så er man kommet bagud rent økonomisk, og det må man jo så indhente, og det er det, der heldigvis foregår rundtom i kommunerne, fordi man, som fru Margrethe Vestager sagde, er i gang med at udvise rettidig omhu.
Det skal de roses for.
Jeg kan i øvrigt tilslutte mig den holdning til kommunernes arbejde, som hun udtrykte.
Hvis vi kan tale sammen på den måde, kommer der da lidt ud af det.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2010-05-07:
Jeg konstaterer altså, at jeg ikke kan få noget klart svar fra den socialdemokratiske ordfører.
Det er jo meget beklageligt, at vi ikke ved, hvad vi har med at gøre.
Men så vil jeg lige spørge om noget andet.
Hr. Erling Bonnesen var inde på, at der i denne regerings tid jo er skaffet 30.000 ekstra personer i den offentlige sektor – 30.000 – og at der er skaffet for 66,5 mia. kr. ekstra i realvækst, efter det er renset for inflation og alt muligt andet, til den offentlige sektor.
Synes hr. Rasmus Prehn ikke, det er virkelig godt med de mange hænder ekstra og de mange milliarder kroner ekstra til offentlig service?
Lone Dybkjær (RV), 2010-05-07:
Jeg vil gerne opfordre ministeren til en dialog på det her område.
Jeg synes derfor, det måske kunne være en god idé at tage nogle enkelte områder ud og så se på, hvordan det er gået med den ventetidsgaranti.
Jeg har et enkelt eksempel her, jeg har fået, jeg vil ikke opgive, hvor det er fra, men det var i anledning af, at der var suspension af ventetidsgarantien på 1 måned.
Det antal, der blev opereret, var 20, og resten var blevet raske eller ønskede at se tiden an eller var udeblevet fra samtalen.
Kunne vi ikke godt få en lidt seriøs diskussion om det her?
For det er jo ikke nødvendigvis sikkert, at det at rende til en operation – og det er jo sådan set en meget central del af det her forslag – så hurtigt som muligt er godt.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-07:
Og vi må bare sige, at vi har set en stigning i antallet af elever, der ikke får den normerede undervisning, og at vi i øvrigt også har set en anden kedelig rekord, nemlig rekorden i lukkede folkeskoler.
Så det er altså det ene eksempel på, at velfærden går nedad.
Det kan så godt være, at Venstres ordfører kan finde nogle tal frem og sige, at vi bruger meget mere.
Men hvad kan danskerne egentlig bruge det til, hvis de oplever, at deres velfærd bliver ringere?
Kommunerne har svært ved at få enderne til at nå sammen.
Bliver det så ikke noget ligegyldigt sort snak, som danskerne ikke kan bruge til noget som helst?
Det handler jo om, hvad for en velfærd vi får.
Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
Vi fik jo tidligere på dagen et meget klart svar fra ordføreren for Socialistisk Folkeparti vedrørende alle de løfter, som man er kommet med, og som, hvis vi bare tager et udsnit fra de sidste par uger, beløber sig til 50 mia. kr.
Alle de forslag kunne ordføreren for Socialistisk Folkeparti i dag bekræfte vil blive en del af den hemmelige plan, når man lægger den frem.
Kan ordføreren for Socialdemokraterne også nikke til, at man selvfølgelig anviser finansiering til samtlige af de forslag, man har fremsat i Folketingssalen og fremlagt i pressen og alle mulige andre steder, hvor man har været ude at give løfter, altså, at der er anvist finansiering til dem i den hemmelige plan?
Rasmus Prehn (S), 2010-05-07:
Ja, det er klart, at det er ambitionen.
Når det er sådan, at vi lægger en økonomisk plan frem, så er det jo selvfølgelig tanken, at der skal være anvisning af, hvordan vi vil bruge pengene, hvordan vi skal få det her til at hænge sammen.
Altså, det er der jo en stor og stærk og stolt tradition for at Socialdemokratiet altid har gjort.
Det er jo ikke sådan, at Socialdemokratiet har nogen tradition for at føre en uansvarlig økonomisk politik eller noget som helst.
Da hr. Mogens Lykketoft var finansminister, blev han kåret som en af de mest ansvarlige og dygtige finansministre
nogen sinde.
Så Venstres kommunalordfører kan være ganske rolig.
Der er styr på tingene, og planen kommer.
Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
Man kan jo så godt få sine bange anelser, når man får at vide, at det er ambitionen.
Det er lidt ærgerligt, at vi ikke kan få et lige så klart svar, som ordføreren for Socialistisk Folkeparti kunne give.
Han sagde nemlig: Ja, alle de forslag til de her godt og vel 50 mia. kr., som vi har lovet ekstra – et beløb, som vi skal finde ud over de 24 mia. kr, som der kommer henstilling fra EU om – agter vi selvfølgelig at anvise finansiering til.
Hos Socialdemokraterne har man en ambition om det, måske fordi man godt er klar over, at nu er man sådan set kommet til at love så meget så mange steder.
Det er formentlig også derfor, at den her meget hemmelige plan ikke er blevet lagt frem før.
Det blev der lovet for flere måneder siden.
Det er jo, fordi Socialdemokraterne sidder og hiver sig selv i håret, fordi de ikke aner, hvad de skal gøre for at finde de penge og dermed finansiere al den overbudspolitik, de har leveret i en situation, hvor jeg tror at enhver almindelig dansker godt forstår, at når der er lidt krise omkring os og regningen skal betales for den, så går man jo ikke ud og bruger flere penge.
Nej, så er det som regel sådan, at man sørger for at tilpasse sit budget til det beløb, man faktisk lige har til rådighed.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-07:
Vi har været fuldstændig realistiske i de planer, vi har lagt frem.
Nej, vi har været meget forsigtige med at bruge penge.
Vi tror heller ikke, at man bare skal buldre derudad og bruge flere penge.
Det, der også ville være uansvarligt, ville være, hvis man fuldstændig lukkede den offentlige økonomi ned og lavede en veritabel hestekur midt i en krisetid.
Hvis man midt i en tid, hvor folk er arbejdsløse og sidder derhjemme og ryster i bukserne for, om der kommer en fyreseddel, valgte at afskedige en hel masse offentligt ansatte, ville det være uansvarligt.
Derfor skal vi virkelig finde den rigtige balance, og vi kan se, hvis vi kigger på, hvad regeringen er kommet med, at der først var nulvækst, som ikke betød afskedigelser.
Så betød det alligevel afskedigelser.
Så var det 10 mia. kr., og dernæst var det 4 mia. kr., og så var det lidt frem og tilbage
Der vil vi hellere fra socialdemokratisk side tænke rigtig godt og grundigt over, hvordan vi lægger det her frem, så vi ikke bare kommer med en hovsaløsning, sådan som vi har set det fra regeringens side.
Det handler altså om at kunne berolige danskerne med, at der er styr på de her ting.
Derfor skal man ikke bare skynde sig ud med noget bare for at skynde sig ud med noget.
Man skal have styr på tingene, og det kan Venstres ordfører regne med at Socialdemokratiet har.
Helge Adam Møller (KF), 2010-05-07:
Nu bemærkede jeg, at den socialdemokratiske ordfører sagde, at de almindelige danskere oplever, at deres daglige velfærd bliver ringere og ringere og ringere.
Nu er jeg jo en af dem, der tit er i lufthavnen, og jeg kan se, at charterkøerne bliver længere og længere og længere.
Jeg skulle hilse og sige ude fra det almindelige liv, at de almindelige danskere altså oplever, at velfærden bliver bedre og bedre og bedre.
Jeg kan huske for bare 9 år siden, hvor man havde en garanti for at komme på en venteliste, hvis man skulle på hospitalet, og nu har vi i mange år haft en garanti for, at man bliver opereret, senest en måned efter at man er blevet syg.
I dag bliver der opereret 115.000 flere, end der blev i 2001.
Det er 500 ekstra operationer hver eneste dag.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-07:
Det, at der så bliver længere køer i lufthavnen, opfatter jeg ikke nødvendigvis som udtryk for velfærd.
Det, jeg var i gang med at tale om, var f.eks. vores børns uddannelse, hvordan vi investerer os ud af krisen, og hvordan vi sikrer, at vores børn får en bedre uddannelse, end vi selv har fået.
Det bekymrer mig og det bekymrer Socialdemokratiet, når der er en stigning i antallet af elever, der ikke får den undervisning, de er berettiget til, men får færre timer end det, der er normeret.
Det bekymrer også Socialdemokratiet og mig, at man mange steder er i gang med at lukke folkeskoler.
Helge Adam Møller (KF), 2010-05-07:
Nu ved jeg ikke, hvem de rigeste er.
Men en ganske almindelig LO-familie er så en af landets rigeste.
En ganske almindelig LO-familie med far og mor og to børn har i dag 3.000 kr. mere til sig selv hver eneste måned
eller sagt på en anden måde: De betaler 3.000 kr. mindre i skat i januar, februar, marts, april, end de gjorde, da statsministeren hed Nyrup Rasmussen.
Og angående folkeskolerne er der flere timer i matematik og i regning og i dansk og i engelsk, end der var for 9 år siden.
Det er typisk socialdemokratiske borgmestre, og det er dem, der har ansvaret.
Så hvad med at gribe fat i sine egne partifæller, der åbenbart ikke kan finde ud af det?
Rasmus Prehn (S), 2010-05-07:
Jeg kan love for, at de socialdemokratiske byrådsmedlemmer og borgmestre knokler hver eneste dag for at sikre danskerne velfærd, ordentlige timer osv.
Men pengene skal jo være der, og der er en masse udfordringer.
Noget af det, kommunerne oplever i dag, og som vi også har diskuteret tidligere på dagen – nu har hr. Helge Adam Møller jo ikke været med hele dagen – er også, at ledigheden stiger, hvilket betyder øgede udgifter til sociale overførsler.
Og det gør jo altså så – det kunne være, ordføreren skulle være med og lytte til, hvad der bliver sagt her – at der mindre råd til nogle af de her ting.
Det er ikke nok bare at have et højt mål om, hvad timeantallet skal være, kommunerne skal jo også leve op til det.
På grund af den ringe økonomi er der elever, der oplever, at de ikke får det antal timer, som de var stillet i udsigt.
Det, statsministeren lovede som et eftersyn af folkeskolen, er nu blevet en rundbarbering.