runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Riisager (LA), 2012-05-15:
Her den 11. maj blev der nedlagt 500 job af Danish Crown i Esbjerg.
Det sker rigtig ofte, at der flytter job ud, særlig for ufaglærte.
Det nævnte ministeren også i sin tale.
Jeg har gjort det forsøg at læse mange af de pressemeddelelser fra de virksomheder, der flytter job ud, og der står entydigt i de pressemeddelelser, at årsagen er det høje udgiftsniveau i Danmark, som er afstedkommet af skatter og afgifter.
Og det, der meget, meget sjældent, jeg vil sige aldrig, bliver nævnt, er uddannelsesniveauet.
Så hvordan forholder ordføreren sig til det her, altså at vi mister arbejdspladser på grund af udgiftsniveauet og ikke på grund af uddannelse?
Det gavner jo lige præcis på den måde, at vi får skabt mange flere job i det private.
Den model, som Liberal Alliance har lavet, og som er blevet gennemregnet af de bedste økonomer i landet, viser, at der bliver skabt 200.000 nye job i 2020.
Det er altså mange flere end det antal, vi skærer ned.
Det er også sådan i dag, at vi har en fuldstændig usund balance mellem det offentlige og det private.
Det kan ikke blive ved med at gå.
Finn Sørensen (EL), 2012-05-15:
Jo, det er jeg meget optaget af, men nu er jeg mest optaget af at finde ud af, hvordan Liberal Alliances økonomiske planer hænger sammen
Men kan ordføreren ikke forklare mig, hvordan et øget arbejdsudbud på 200.000 personer bliver til virkelige arbejdspladser til de mennesker og altså til en øget beskæftigelse?
Det er sådan set det, jeg spørger om.
Hvordan skulle hele den øvelse kunne gavne de unges muligheder?
Merete Riisager (LA), 2012-05-15:
Det her handler ikke om arbejdsudbud, det handler om arbejdspladser.
Ordføreren behøver sådan set ikke at spørge nogen økonomer, hvis ordføreren ikke har tillid til dem, men kan bare besøge en hvilken som helst virksomhed og spørge dem, f.eks. Danish Crown: Hvad er årsagen til, at I nedlægger 500 arbejdspladser?
Det er konkurrenceevnen, det er, at vi i Danmark er alt, alt for dyre.
Det kan simpelt hen ikke betale sig.
Det er ca. 25 pct. billigere at producere en given vare i Tyskland, end det er i Danmark, og det er et problem, som vi ikke kan uddanne os ud af.
Jeg synes, vi skal uddanne os, det er jeg meget optaget af, men ligegyldig hvor meget vi anstrenger os på uddannelsesområdet, bliver vi ikke 25 pct. dygtigere end tyskerne.
Det er fuldstændig urealistisk.
Rosa Lund (EL), 2012-05-15:
Tak til fru Merete Riisager for de i virkeligheden pæne ord om Enhedslistens frihedsidealer.
Det var da – sjovt.
Jeg vil gerne spørge fru Merete Riisager om det her med praktikpladserne, for fru Merete Riisager nævner jo selv, at Liberal Alliance står uden for den praktikpladsaftale, der ligger fra 2011: Mener Liberal Alliance, at løsningen på problemet er at sende unge 15-16-årige til udlandet i praktik?
Er det virkelig løsningen på det praktikpladsproblem, vi står med i dag, at sende unge, som er så unge – 15-, 16-, 17-årige – til udlandet for at gøre deres uddannelse færdig?
Er det virkelig en holdbar løsning?
Merete Riisager (LA), 2012-05-15:
Nu er det jo sådan, at de, som tager praktik, er forskellige steder i livet.
Der er også mange, som er ældre end det, som ordføreren nævner der.
Jeg forestiller mig slet ikke, at alle skal ud, men jeg forestiller mig, at flere skal ud.
Det er sådan i dag, at den måde, vi har strikket det sammen på, i høj grad vanskeliggør, at man kan tage til udlandet.
Det er under 1.000 om året, der gør det i dag.
Det antal kan vi da helt klart fordoble og måske tredoble, hvis vi gør det godt, for der er da masser af unge mennesker, der vil – sådan havde jeg det i hvert fald selv, da jeg var omkring 18 år: Det kunne da ikke gå hurtigt nok med at komme ud og få nogle oplevelser.
Selvfølgelig vil det være nogle unge, der vil tage imod det tilbud, men jeg kan da slet ikke se, hvad der skulle være en hindring for at skabe lige præcis den mulighed for regeringen.
Så skal vi gøre en masse andre ting.
Rosa Lund (EL), 2012-05-15:
Det er altså kun de praktikpladssøgende elever, som er fyldt 18, som vi skal sende til udlandet.
Så vil jeg bare gerne spørge fru Merete Riisager: Hvad så med alle de elever, som står og mangler en praktikplads i dag, og som er 15, 16 og 17 år?
Har vi ikke også et ansvar som politikere for at sørge for, at de også får en praktikplads?
Så jeg vil da gerne høre, hvad Liberal Alliances løsning på netop det problem er.
Merete Riisager (LA), 2012-05-15:
Jamen jeg er da glad for, at ordføreren spørger, for så har jeg mulighed for at gentage det, jeg lige sagde, nemlig at de her udlandsophold vil kunne løse opgaven for nogle unge.
Så skal vi gøre noget for at få skolerne med.
Vi skal lægge hele den opsøgende opgave fra kommunerne og ud på skolerne eksempelvis, fordi de løser opgaven meget bedre og meget mindre bureaukratisk.
Vi skal se, om vi kan kigge på noget regelforenkling ude på virksomhederne og det samarbejde, man har med praktikanterne, og vi skal også forbedre skolepraktikken og det her med at samle i praktikcentre, som der jo har været lavet forsøg med.
Så der er masser af muligheder for at forbedre.
Men jeg må også bare sige, at hvis vi, selv om vi forbedrer rigtig meget, fortsætter det, vi gør nu, hvor vi hele tiden får færre virksomheder og færre job, kommer det også til at gå ud over praktikpladserne.
Det er desværre den skinbarlige sandhed.
Finn Sørensen (EL), 2012-05-15:
Tak til ordføreren for fremlæggelsen og også tak for roserne til Enhedslisten for vores engagement.
Jeg er fuldt ud klar over, at rosen ikke gælder vores politik, men vores glød i øjnene og begejstringen for at ville gøre noget ved det her problem.
Jeg har også noteret mig, at ordføreren har et stort engagement, men jeg synes, at ordføreren bruger kræfterne lidt forkert.
Bl.a. ved at fremsætte et forslag til vedtagelse, der på forhånd blokerer for et bredt samarbejde i Folketinget omkring det her spørgsmål, for ordføreren ved jo udmærket godt, at afskaffelsen af de her fattigdomsydelser er en hjertesag for regeringspartierne og Enhedslisten.
Så med et sådant forslag til vedtagelse blev jeg sgu ærlig talt deprimeret, for vi har ellers haft en meget god debat.
Det er jo det, det hedder.
Jeg vil gerne spørge ordføreren om noget.
Vi har mindst 50.000 unge mennesker, der ikke har noget job og ikke nogen uddannelse.
Er det, fordi det er for lukrativt at gå på kontanthjælp, at de ikke har job, eller er det, fordi der ikke er nogen arbejdspladser til dem?
Tak til ordføreren.
Kan ordføreren ikke prøve at forklare mig noget?
Det er nok mig, der er tungnem, men kan ordføreren ikke prøve at forklare mig, hvordan det gavner de unges muligheder for at få beskæftigelse, at man fyrer 40.000 offentligt ansatte og altså nedlægger 40.000 stillinger i det offentlige?
Det er det, jeg har forstået Liberal Alliance foreslår.
Hvordan skulle det på nogen som helst måde kunne gavne de unges muligheder for at få job?
Rosa Lund (EL), 2012-05-15:
Så var der en anden ting, som fru Lisbeth Bech Poulsen var inde på i sin ordførertale, og det var de her brobygningsforløb, som er nævnt i 2020-planen.
Som det nok er fremgået af debatten her, har jeg ikke så vildt mange roser til den 2020-plan, men jeg ser virkelig frem til de her brobygningsforløb.
Derfor er jeg også lidt ked af, at der ikke står så meget om dem, så derfor vil jeg gerne spørge fru Lisbeth Bech Poulsen: Hvem skal lave de her brobygningsforløb? Kunne man forestille sig, at det var nogle af de mennesker, som vi har i Danmark, og som i forvejen ved rigtig meget om uddannelse?
Her tænker jeg selvfølgelig på vores dygtige UU-vejledere.
Eller er det nogle andre, er det vejlederne ude på jobcentrene, eller hvordan ser SF de her brobygningsforløb?
Det vil jeg egentlig gerne vide.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-05-15:
Hvis man har lidt fantasi, kan man jo forestille sig alting, ja.
Jeg tror, der er en grund til, at der ikke står så meget om det i 2020-planen, og den er jo, at 2020-planen ligesom skulle danne en ramme omkring en masse ting, som regeringen gerne vil gøre, meget gerne med så mange partier i Folketinget som muligt, og selvfølgelig specielt med Enhedslisten.
Den her ramme skal jo så fyldes ud med nogle ting.
Noget vil komme til at ligge i trepartsforhandlingerne, og noget bliver diskuteret lige nu i det ministerudvalg, som er nedsat for at skabe et gennemgribende syn på ungdomsuddannelserne.
Så jeg tror, det netop er for ikke at lukke en dør, at der ikke står noget specifikt om det her.
Men jeg er helt enig i fru Rosa Lunds ros til ungevejlederne, og med hensyn til hvordan UU kan blive brugt til at hjælpe de unge, der har brug for et skub i den rigtige retning eller lidt mere konkret råd og vejledning, til at komme videre.
Det er jo også derfor, vi diskuterer, om vejledningsforløbet i dag er godt nok, og som det skal være.
Så jo, det kunne man sagtens forestille sig, og det er da noget, som vi på ingen måde er afvisende over for.
Mai Henriksen (KF), 2012-05-15:
Fru Lisbeth Bech Poulsen siger, at energiforliget fører til nye job og grønne job.
Så må jeg bare konstatere, at så er det rigtig godt, at regeringen ikke fik sit oprindelige udkast til en aftale igennem.
Lad os eksempelvis se på gartneribranchen.
Nu er jeg jo fra Fyn, og 80 pct. af gartnerierhvervet i landet er placeret på Fyn.
Det oprindelige udkast til energiaftalen ville have betydet, at to tredjedele af hele gartnerierhvervet ville lukke ned.
På Fyn ville det have betydet op til 5.000 arbejdsløse.
Det svarer til mere end dobbelt så mange, som vi så med fyringen af medarbejderne på Lindø.
Så jeg tror ikke ligefrem, at man kan sige, at det er regeringens fortjeneste, at der nu kommer masser af grønne job.
Så det ville egentlig bare være rart, hvis der var en anelse selverkendelse og måske endda oven i købet en tak til K og V for, at de gik med og fik hevet beskæftigelsen i den rigtige retning, sådan at der ikke længere er tale om en massakre, men sådan at der rent faktisk er tale om, at de erhverv, vi stadig væk har, bliver vi også ved med at passe på.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-05-15:
Jamen jeg vil da gerne takke V og K for at gå med, for jeg synes altid, at det er rigtig, rigtig godt, at der kan være bred aftale bag de forlig, som skal række rigtig langt ud i fremtiden, og som kommer til at betyde rigtig meget ikke alene for alle danskere, men også for virksomhederne, så man kan se, at det er den her retning, der er udstukket, også selv om, gud forbyde det, der skulle komme en ny regering.
Men når vi taler om selverkendelse, synes jeg måske også, at det er lidt flot, at Konservative lige pludselig også gerne vil være Danmarks grønne parti.
Den linje, som strækker sig årtier tilbage, om, hvordan Danmark skulle være i front med hensyn til miljøteknologi, vindteknologi, på det grønne område, så vi kunne få en global førerposition, der ville skabe tusindvis af job, mindes jeg ikke at have læst i historiebøgerne at Konservative havde en kæmpe andel i.
Men det er jo rigtig dejligt, at det i dag er blevet så mainstream, at alle Folketingers partier gerne vil smykke sig med at være grønne, og endnu en gang vil jeg gerne takke Konservative for at være med i energiforliget.
Det er et fantastisk forlig, som nok er det grønneste og mest ambitiøse i verden.
Mai Henriksen (KF), 2012-05-15:
Jamen jeg bliver jo helt glad.
Altså, det med Danmarks grønne parti er jo noget SF siger.
Men når nu vi er ved gartnerierhvervet vil jeg gerne sige, at der formentlig også er en del af dem, der arbejder der, som måske kunne tænkes at have stemt på regeringen ved sidste valg.
Hvis man hver morgen står op og tager på arbejde i gartneriet, bidrager til samfundet, betaler sin skat og alt det her, må man spørge sig selv om, hvorvidt det er rimeligt, at der nu med afskaffelsen af eksempelvis kontanthjælpsloftet kun er en forskel på omkring 50 kr. om dagen mellem en gartnermedarbejder og en, der er på passiv forsørgelse.
Hvad er regeringens og hvad er SF's svar til den gartnerimedarbejder, som står op meget, meget tidligt om morgenen – nogle vil endda kalde det om natten – for at gå på arbejde, og som betaler og bidrager til fællesskabet, når der er så lille en afstand til dem, der er på offentlig forsørgelse?
Finn Sørensen (EL), 2012-05-15:
Tak og tak for en god fremlæggelse.
Det, jeg gerne vil spørge ordføreren om, er, om ordføreren er klar over, at det jo kan lægge nogle sten i vejen for det samarbejde, hvis det er sådan, at man fra regeringens side har tænkt sig at følge det forslag, der kommer fra Konservative og Venstre, om at halvere kontanthjælpen for de unge mennesker, også i aldersgruppen 25-30 år.
Derfor vil jeg gerne høre ordføreren: Hvordan har ordføreren det med det forslag, der kommer fra de borgerlige partier?
Er det noget, man kan støtte?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-05-15:
Jeg er ikke ordfører på området, og jeg er ikke inde i, præcis hvor reformerne er lige nu.
Jeg har tillid til, at der bliver lavet en god reform, som sikrer, at de her unge faktisk får en chance for at komme ind på arbejdsmarkedet.
Så dem bliver vi nødt til at hjælpe ind.
Og så handler det jo om, hvordan det samlet set bliver skruet sammen, og det ved jeg ikke endnu.
Finn Sørensen (EL), 2012-05-15:
Derfor må jeg jo spørge, om det skal forstås sådan, at ordføreren ikke vil afvise, at en sådan nedskæring i kontanthjælpen til den nævnte gruppe unge kan komme på tale, og at ordføreren er enig med de borgerlige partier i, at sådan nogle nedskæringer er noget, der skaber arbejdspladser til de unge mennesker og forbedrer deres muligheder for at få job og uddannelse.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-05-15:
Nu blev det her jo meget hypotetisk, men jeg synes, det vigtige er at se på helheden: Hvordan ser det ud helhedsmæssigt?
Og ligesom med skattereformen, hvor der har været meget fokus på enkelte dele af den, er det jo helheden, der betyder noget, og hvordan den samlet set kommer til at se ud.
Det er det samme med kontanthjælpsreformen og med førtidspensionsreformen.
Altså, hvad er der til rådighed for dem?
Så det er helheden i det, som betyder meget for mig, altså: Hvad kan vi tilbyde de her unge mennesker i stedet for?
Det må man ikke, undskyld.
Jeg vil sige, at de 10 år med VKO i førersædet marginaliserede så stor en gruppe mennesker i det her land, at det, vi prøver at lave nu, er at få lidt samling og sige: Alle skal bidrage.
Det var derfor, vi afskaffede starthjælpen, som VKO havde indført, og som var målrettet mod en hel gruppe bestemte mennesker i det her land, og det brød vi os absolut ikke om.
Når det er sagt, er der mange mennesker i det her land, som står op hver eneste morgen og går på arbejde og ikke har en super høj løn, det er helt klart, og til dem vil jeg gerne sige – og det har SF sagt mange gange, og vi har en skatteminister, der har sagt det – at den skattereform, som vi skal til at lave, skal sænke skatten på arbejde, for man skal have mere ud af det, og det skal de lavestlønnede også.
Mai Henriksen (KF), 2012-05-15:
Jeg sagde faktisk i min tale, at jeg tror, at rigtig mange gerne vil være en del af et arbejdsfællesskab.
Det står jeg rent faktisk ved, og det betyder jo, at de fleste gerne vil have et job, og at jeg ikke mener, at mennesker generelt er dovne, tværtimod.
Men vi bliver også nødt til at se på, hvordan vores systemer er indrettet.
Når beskæftigelsesministeren siger, at den helt store udfordring lige nu er de 25-29-årige, som står uden for arbejdsmarkedet som ufaglærte – men samtidig er på kontanthjælp – så er det en gåde for mig, at man får mere på kontanthjælp, end man gør, når man f.eks. er på SU.
Så for mig ville det give rigtig god mening, hvis det blev lige så attraktivt at vælge SU som at vælge at være på offentlig forsørgelse.
Vi skal have fundet ud af, hvordan vi kan få de unge puffet i den retning, men det må ikke kun være med økonomiske incitamenter, altså hvor man skærer hist og pist.
Det skal også være ved, at man får taget fat om den unge, og at man sørger for at få fat i den unge henne i jobcenteret.
I Odense, hvor jeg er fra, der sidder der en UU-vejleder nede på jobcenteret, og når de unge kommer ind og søger om kontanthjælp, så ryger de direkte ind til UU'eren, og det betyder, at man får vendt den unge i døren.
Det er sådan nogle initiativer, der skal til.
Finn Sørensen (EL), 2012-05-15:
Jeg er glad for, at vi deler den opfattelse, at de fleste unge mennesker – jeg vil tillade mig at sige langt de fleste, og jeg vil gerne høre, om ordføreren er enig – gerne vil være en del af fællesskabet defineret som uddannelse og job.
Men så er det vel heller ikke nødvendigt at skære i deres ydelser.
Der var måske en anden vej, man kunne gå, nemlig at sikre, at der er nogle arbejdspladser og nogle gode uddannelsestilbud til dem, og at man tager hånd om dem osv.
Alt det er vi enige om.
Hvorfor er det nødvendigt at skære i deres ydelser, hvis det er sådan, at vi er enige om, at langt de fleste af dem gerne vil have både uddannelse og arbejde alt efter, hvad de nu føler sig mest i stand til?
Hvorfor skulle det være nødvendigt, og hvorfor skulle det hjælpe på de unges situation?
Mai Henriksen (KF), 2012-05-15:
Det glæder mig overordentlig meget, og jeg synes virkelig, ministeren er meget, meget præcis, i forhold til hvad udfordringerne er.
Som jeg også hører det, siger ministeren også, at der er en bagside af medaljen med den her 95-procents-målsætning, at det er et paradoks, at kun 0,3 pct. bliver erklæret for ikkeuddannelsesparate, og at for mange på en eller anden måde bliver mast igennem et uddannelsessystem, som de måske i virkeligheden ikke er parate til.
Så jeg vil egentlig godt med den konstatering måske bare lige til sidst spørge ind til, at ministeren nævner fleksuddannelsen.
Og der kunne jeg måske godt tænke mig at vide lidt mere om, hvornår ministeren forventer at fleksuddannelsen kommer.
Nu er den her revision af særligt tilrettelagt ungdomsuddannelse blevet udskudt 1 år, så man må formode, at den kommer inden for 1 år.
Men for det første kunne jeg rigtig godt tænke mig, at man ikke havde udskudt den, for jeg synes jo, at da vi havde foreningen LEV inde til samråd, stod det meget, meget klart, at der er nogle rigtig, rigtig store udfordringer med den her uddannelse, som kunne have været håndteret straks, og at det er problematisk at udskyde den.
Så jeg håber, at der meget snart kommer et eller andet fra ministeren, som kan komme til diskussion, for det ville være rigtig ærgerligt at stå om 1 år, og der så ikke er kommet noget, og at det har været forgæves, at den her revision skulle udskydes.
Christine Antorini (S), 2012-05-15:
Fleksuddannelsen drøfter vi i regi af det tværministerielle udvalg for 95-procents-målsætningen, og hele viften af initiativer, der skal drøftes der, skal der senest ligge anbefalinger på med udgangen af 2012.
Det kan godt være, der er noget af det, der kommer før, men det er det seneste tidspunkt.
Så vil jeg bare sige, at ungdomsuddannelsen for unge med særlige behov jo er til en anden målgruppe end den, som er tænkt til fleksuddannelsen.
Ungdomsuddannelsen for unge med særlige behov er jo til unge, der ofte kan have nogle fysiske eller psykiske handicap, der gør, at det er sådan en helt, helt særlig målgruppe, som man skal lave nogle særlige forløb til.
Med hensyn til målgruppen for fleksuddannelse er noget af det, vi drøfter, at det skal være unge, som af den ene eller den anden grund ikke vil kunne klare at gennemføre en ordinær ungdomsuddannelse, typisk fordi de har faglige eller personlige problemer.
Men det er forskellige målgrupper.
Der kan være noget overlap, og det er også noget af det, vi drøfter, altså hvordan vi er sikre på, at vi får nogle uddannelsesveje, der rammer præcist i forhold til en gruppe af unge, som er meget forskellige, især når vi kigger på de lidt mere sårbare unge.
Mai Henriksen (KF), 2012-05-15:
Nu kunne jeg jo ikke undgå at bemærke, at ministeren sagde en stor tak for samarbejdet med Enhedslisten om de aftaler, der var blevet indgået.
Så vil jeg egentlig bare sparke ind, at jeg jo ser rigtig meget frem til de forhandlinger om reformer, der er blevet annonceret i 2020-planen.
Vi kan så høre i aften, og det har vi også kunnet høre andre steder, at det ikke er Enhedslistens plan, at det ikke er Enhedslistens kop te.
Det er jo interessant, at det, der sidste år var en massakre på den offentlige sektor, nu er regeringens politik.
Det er glædeligt, at regeringen er blevet ansvarsfuld.
Jeg vil bare kort sige, at når det kommer til arbejdsmarkedsreformer – så ministeren er klar over det, når hun skal til at indkalde til forhandlinger – er det jo vigtigt for en konservativ, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Når det handler om skat, er det vigtigt, at det samlede skattetryk falder.
Så det skal blot være mine korte bemærkninger til de kommende reformer, der måtte blive indkaldt til forhandlinger om.
Christine Antorini (S), 2012-05-15:
En af de ting, vi kigger på i det tværministerielle 95-procents-udvalg, er også, hvordan vi kan skærpe uddannelsesparathedsvurderingen.
Det kan man gøre på forskellige måder.
En af de ting, der er lidt tankevækkende, er, at vi jo har evalueret som et led i ungepakke 2, hvor den blev indført, hvordan uddannelsesparathedsvurderingen så er blevet brugt.
Og der måtte vi jo konstatere, at der var mange uddannelser, især gymnasierne, som alligevel optog unge, der var blevet erklæret for ikkeuddannelsesparate.
Så ved vi omvendt fra erhvervsuddannelserne, at der er de optaget af, at der ligger et forslag fra bl.a. Dansk Metal og DI, som ser på, at det inden for nogle erhvervsuddannelser kan være nyttigt at sige, at hvis man skal gå en særlig vej, er der brug for, at man har et fag på et højere niveau, for at der er en sandsynlighed for, at man gennemfører, og at de i højere grad går ind og giver noget vejledning til, hvad der skal til, for at man kan gennemføre.
Det her er bare for at sige, at vi gerne vil kigge på, hvordan vi kan skærpe uddannelsesparathedsvurderingen, men den skal selvfølgelig suppleres af den nye fleksuddannelse for de unge, der ikke kan gå den lige vej, så de også får en chance for at få en kompetence, som de kan bruge til videre uddannelse eller arbejde.
Mette Frederiksen (S), 2012-05-15:
Det tager jeg positivt imod.
Altså, jeg oplever Det Konservative Folkeparti som et parti, man kan regne med.
Vi har lige nu gang i forhandlinger på beskæftigelsesområdet, hvor Det Konservative Folkeparti indgår med ordføreren som en af de primære forhandlere, og jeg synes, at vi har et rigtig fint samarbejde.
Vi er en mindretalsregering, og dermed lægger vi os jo ind i det historiske spor, hvor regeringer har befundet sig størstedelen af moderne tid, nemlig hvor man ikke har et færdigt og fuldendt flertal for alle sine beslutninger, og derfor må vi jo som regering søge flertal til forskellig side, alt afhængigt af hvad det er for spørgsmål, der adresseres.
Men det ændrer jo ikke ved, at vi har et parlamentarisk grundlag, som er Enhedslisten.
Jeg er af den helt klare holdning, at vi har et godt samarbejde med Enhedslisten.
Jeg synes, at det i løbet af de første 7 måneder, regeringen har levet, har vist sig at være et endog fint samarbejde om både den økonomiske politik og en række specifikke områder, men vi indgår også meget gerne i et fremtidigt, fortsat samarbejde med Det Konservative Folkeparti.