Peter Christensen (V), 2011-05-12:
Jeg har fået den her forespørgsel om, hvad regeringens strategi er på selskabsskatteområdet.
Den borgerlige regering har, siden den tiltrådte, haft fokus på, at selskabsbeskatningen i Danmark både er robust og konkurrencedygtig.
Globaliseringen sætter selskabsbeskatningen under pres, fordi det er blevet lettere at flytte aktiviteter og kapital rundt i verden.
Investorer og selskaber kan alt andet lige opnå en økonomisk fordel ved at investere der, hvor selskabsbeskatningen er lavest og afkastet efter skat er højest.
Det vil resultere i en lavere aflønning af arbejdskraften end i lande med lavere selskabsskat.
Et lavere kapitalapparat betyder samtidig lavere skatteindtægter fra selskaber og fra arbejdskraft.
Dermed stiger de enkelte landes tilskyndelse til at reducere selskabsskatten for derved at øge skattegrundlaget.
Det kan således føre til skattekonkurrence mellem lande og skabe et nedadgående pres på selskabsskattesatsen.
Selskabsbeskatningen har i den forbindelse betydning for, hvor selskaberne vælger at placere deres produktion.
Selskabsbeskatningen har også betydning for omfanget af investeringer i det enkelte land.
En lavere beskatning vil således øge tilskyndelsen til at foretage yderligere investeringer i det enkelte land.
Derudover har den formelle selskabsskattesats betydning for, hvor selskaberne placerer deres overskud og dermed for, hvor de betaler skat.
Arbejdsstyrkens kvalifikationer, løn- og transportomkostninger, tæthed til centrale markeder, afstand til andre producenter samt økonomisk og politisk stabilitet er selvfølgelig også afgørende faktorer for en beslutning.
Regeringen har siden 2001 gennemført en række ændringer i selskabsbeskatningen, bl.a. for at beskytte selskabsskattegrundlaget over for internationalt pres og skattetænkning.
Der er bl.a. sket begrænsninger i rentefradragsmulighederne for at forhindre, at multinationale virksomheder placerer uforholdsmæssigt store renteudgifter i Danmark.
Derudover er selskabernes afskrivningsregler i de senere år blevet strammet, hvilket har indsnævret forskellen mellem afskrivningssatser og økonomiske levetider betydeligt.
Udviklingen i Danmark svarer til udviklingen internationalt, hvor der også er sket et fald i satserne kombineret med en løbende udvidelse af selskabsskattegrundlaget.
De gradvise nedsættelser af selskabsskattesatsen og udvidelse af skattebasen har medført, at den danske selskabsskat i dag fremstår forholdsvis robust i forhold til internationale udfordringer på området.
Den danske selskabsskattesats på 25 pct. svarer således nogenlunde til gennemsnittet i EU.
Satsen er lidt over gennemsnittet for alle EU's 27 medlemslande, men under gennemsnittet i de større, centrale EU-lande.
Der har i de seneste 10 år været en tendens til, at landene i gennemsnit har nedsat selskabsskattesatsen med knap 1 procentpoint om året.
Hvis andre lande, herunder særlig nabolande og større lande, sætter selskabsskatten yderligere ned, kan det igangsætte et fornyet nedadgående pres på selskabsbeskatningen her i landet.
Der er således ikke umiddelbart planer om en yderligere nedsættelse af selskabsskattesatsen i Danmark, men udviklingen i andre lande følges nøje.
Derudover afventer jeg resultatet af bl.a. et igangsat analysearbejde med fokus på afdækning af de bagvedliggende årsager til, at nogle selskabers skattebetaling er gået i nul.
Der foregår også drøftelser på EU-niveau, som kan få betydning for den danske selskabsskattesats.
Europa-Kommissionen fremlagde i foråret 2011 sit forslag til en fælles selskabsskattebase i EU, den såkaldte CCCTB.
Tanken om en fælles selskabsskattebase i EU er umiddelbart god, og Danmark vil deltage konstruktivt i de forhandlinger, der foregår.
Det bemærkes dog, at der er lang vej, til der foreligger et resultat, som Danmark vil kunne bakke op.
Selv om der ikke aktuelt er planer om en selskabsskattenedsættelse, er regeringen opmærksom på, at der er en række positive virkninger ved at nedsætte selskabsskatten.
Det vil have positive virkninger på størrelsen af det danske kapitalapparat, hvilket vil øge arbejdskraftens produktivitet, idet lønmodtagere således udstyres med bedre maskiner og anlæg.
Den højere produktivitet medfører et højere reallønniveau.
Selskabsskatten er derfor i høj grad også en skat på arbejde, og en nedsættelse af selskabsskatten vil dermed medføre højere lønninger og velstand.
Samlet set kan en nedsættelse af selskabsskatten bidrage til at stimulere væksten i Danmark.
Det er vigtigt at være opmærksom på, at en selskabsskattenedsættelse kun er ét initiativ blandt en lang række mulige initiativer til at tiltrække investeringer og skabe vækst i Danmark.
Derfor er det vigtigt ikke at fokusere ensidigt på selskabsskattesatsen.
En række rammevilkår har betydning for, i hvilket omfang dansk økonomi kan tiltrække og fastholde investeringer i danske virksomheder, f.eks. er stabile makroøkonomiske forhold samt en veluddannet og fleksibel arbejdsstyrke med til at gøre et land attraktivt.
Andre forhold med afgørende betydning er lønniveauet, lønkonkurrenceevnen, stabile politiske forhold samt beskyttelse af ejendomsret og retssikkerhed.
Jeg vil afslutningsvis understrege, at regeringen er meget opmærksom på at levere gode rammebetingelser for erhvervslivet, og selskabsskatten udgør en væsentlig del af erhvervslivets rammevilkår.
Jeg har noteret mig, at Liberal Alliance ønsker en lavere selskabsskat i Danmark.
Hvis Liberal Alliance kan anvise en fornuftig finansiering til det formål inden for rammerne af regeringens økonomiske politik, lytter jeg selvfølgelig meget gerne til de forslag. Tak. Forhandling