runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (NY), 2008-04-01:
Jeg skal med det samme vedgå, at der i Ny Alliances partiprogram faktisk står en linje, som stort set svarer til det, som ligger i det her forslag.
Og ligesom i diskussionen om klimaet må man selvfølgelig igen sige, at ingen er fuldkommen, og sjældent når vi frem til at have lavet den fuldstændige løsning.
Jeg tror til gengæld, at det er helt oplagt, at det her på sigt bliver en del af løsningen, måske ikke kun i valget mellem solceller og solvarme, men også generelt i den vedvarende energi.
Det er noget, som vi i langt højere grad kommer til at indtænke.
Men sådan, som det ligger p.t., og med de overvejelser, som vi har, er der ikke meget, der tyder på, at vi vil ende med at støtte forslaget her - også på baggrund af den aktuelle politiske situation og de forlig, som vi indgår i.
Per Clausen (EL), 2008-04-01:
Jeg er helt enig med hr. Per Ørum Jørgensen i, at fakta er fakta, og jeg er glad for, at han ikke vil løbe fra dem, og at han derfor heller ikke vil blive ved med at tage æren for resultater, som andre politiske flertal har opnået.
Men det, jeg spurgte hr. Per Ørum Jørgensen om, var sådan set bare, hvorfor Det Konservative Folkeparti i valgkampen mente, at det var opportunt at gå ind for det her forslag, men så ikke støtter det nu.
Det kunne da være spændende at høre.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-04-01:
Jeg ved ikke, hvor meget hr. Per Clausens spørgsmål havde at gøre med det konkrete forslag, som hr. Per Clausen har fremsat.
Jeg kan kun henholde mig til, hvad jeg sagde i min ordførertale omkring fakta, og så kan vi ellers tage en anden debat om andelen af vedvarende energi i forhold til den nuværende og til den tidligere regering på et senere tidspunkt.
Men fakta er fakta, og det synes jeg ikke man skal løbe fra.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-01:
Jeg har særlig noteret mig, at han i de jyske medier tager æren for kompensationsordningen for vindmøller, og så er det jo dejligt, at han også interesserer sig for andre elementer.
Jeg skal sige, at jeg ikke kender voldsomt meget til den tyske industripolitik særlig henset til udviklingen af solceller, og derfor kan jeg heller ikke komme ind på, hvordan arbejdsmarkedsudviklingen har været på det område.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-04-01:
Hr. Morten Messerschmidt skal have tak for, at han læser aviserne, som Fanden læser Bibelen.
Jeg har også godt lagt mærke til, at det gjorde den lokale repræsentant for Dansk Folkeparti også.
Det, jeg sagde, var, at med den erstatningsordning, der var lagt frem, havde man stoppet en række møller, og det mener jeg stadig væk.
Derfor skal der findes en anden løsning på det problem.
Men tilbage til det med markedet: Jeg er ked af, at man står her og siger, at man ikke er vidende om, hvad der foregik, da man gik ind og simpelt hen fjernede alt vedrørende vedvarende energi i 2001 og ikke har fulgt, hvordan det så ud på de forskellige områder.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-01:
Jeg kan jo ikke gøre så meget ved, at hr. Ole Vagn Christensen er ked af det, men jeg vil håbe, at det måske kan glæde hr. Ole Vagn Christensen, at Dansk Folkepartis første energiforlig er det forlig, som vi netop har indgået.
Og derfor synes jeg, hr. Ole Vagn Christensen skulle overveje sine ofre lidt bedre næste gang.
Per Clausen (EL), 2008-04-01:
Jo mere energi de bruger på det, jo mindre overbevist bliver man om, at der er nok til dem alle.
Det, jeg vil spørge hr. Morten Messerschmidt om, er, om jeg skal forstå hans svar lige før på den måde, at hr. Morten Messerschmidts meget store sikkerhed med hensyn til, hvad der skaber mest mulig vedvarende energi, er baseret på, at han ingenting ved om, hvordan man i andre europæiske lande har været i stand til at øge solenergiens andel af forbruget ganske voldsomt netop i kraft af en målrettet indsats på det område.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-01:
Ja, jeg skal gerne indrømme, at jeg ikke har den store indsigt i, hvordan solcelleindustrien sådan har det rundtomkring i Europa eller uden for Europa for den sags skyld.
Tilsvarende vil jeg også gerne, uden at det skal blive det rene Oxfordmøde, meddele, at jeg heller ikke ved, hvordan termisk energi er udviklet i Zimbabwe, Italien eller andre steder.
Ida Auken (SF), 2008-04-01:
Jeg taler på vegne af SF, da mit partis ordfører, fru Anne Grete Holmsgaard, ikke kan være til stede.
Vi er enige med Enhedslisten i, at solenergi har haft ualmindelig ringe vilkår gennem de seneste mange år.
Den nuværende regering fik, som nogle måske vil huske, fjernet udviklingsmidler til bl.a. solenergi som en af sine første heltemodige gerninger og herefter annulleret den ellers vedtagne lov om, at nye bygninger skulle være forberedt til solenergi.
Som led i energiaftalen fra marts 2004 lykkedes det for os at få afsat nogle midler til solvarme, og efterfølgende fik vi efter en hel del trækkerier frem og tilbage den daværende minister til at afsætte nogle midler til en række demonstrationsanlæg, hvor store solvarmeanlæg kobles med decentral kraft-varme.
For godt og vel et halvt år siden blev det første anlæg fra denne pulje indviet i Bredstrup, og efter en del diskussion er det nu også lykkedes at få grønt lys til et anlæg i Strandby syd for Frederikshavn.
Så langt så godt.
Solcellerne nåede i allersidste øjeblik at få en lille bevilling, inden regeringen lukkede for solenergien i 2002, men siden har det været op ad bakke.
De eneste lyspunkter har været, at det for et par år siden lykkedes at få gjort ordningen med, at solceller kan bruge elnettet som lager, permanent, ligesom vi nu også er glade for den mindre bevilling til bl.a. bygningsintegrerede solceller, som vi fik igennem i den aftale, vi indgik i februar i år.
Det hjælper naturligvis på vej, men der skal mere til, og der er hårdt brug for, at visionerne får mulighed for at udfolde sig igen, f.eks. i form af en vision for udbredelse af solenergi i Danmark.
Det vil desuden være et stort fremskridt, hvis vi kan forbedre mulighederne for at etablere solcelleanlæg.
Enhedslistens forslag går på, at der skal etableres solceller og solvarme i alle nye offentlige bygninger.
Det lyder positivt, men det vil faktisk være mere fornuftigt at stille krav om, at alle nye offentlige bygninger skal være lavenergibyggeri, f.eks. som minimum energiklasse 1, frem for at stille et specifikt krav til valg af bestemte teknologier.
Det giver større frihed til at vælge den optimale kombination af forskellige grønne teknologier, til at vælge det bedste og mest interessante arkitektoniske udtryk og dermed til at udvikle, samtidig med at det i realiteternes verden vil give et meget stort løft til både solceller og solvarme.
I den udstrækning det kan lade sig gøre, skal vi imidlertid glæde os over det, for så er man nået langt med udviklingen af de enkelte byggekomponenter og byggemetoder.
Jeg synes desuden, at det vil være særdeles relevant at stille krav til sommerhuse.
Her burde det ganske enkelt være et krav, at man anvender solvarme eller eventuelt varmepumper kombineret med solceller til at producere den el, der skal drive varmepumperne.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-04-01:
Fra De Konservatives side må vi også sige, at vi ikke kan slutte op omkring det her.
Selv om det selvfølgelig kunne være fristende på sådan en solbeskinnet dag at satse endnu mere på solvarme, må jeg skuffe hr. Per Clausen med, at vi fra konservativ side ikke kan støtte dette beslutningsforslag.
Jeg synes, at vi grundlæggende har de gode rammer nu med den måde, vi håndterer tingene på.
Vi stiller de krav, at vi har en overordnet ramme, en overligger i de krav, vi stiller til nybyggeri, også af offentlige bygninger, og dermed giver plads til, at man konkret kan vælge, hvilke former for energi man anvender, når man etablerer nybyggeri i det offentlige.
Der er det fint at lave en overordnet ramme, inden for hvilken man selv prioriterer i forbindelse med nybyggeri også af offentlige bygninger.
Jeg synes så også, at det igen er værd at fremhæve, at der ved det netop indgåede energiforlig er afsat 100 mio. kr. netop til at fremme den her teknologi, og at vi derfor i høj grad tilgodeser den.
Jeg bliver så også lidt træt, når jeg hører Socialdemokraternes ordfører stadig tale om den her myte og bruge sin taletid - det må være, på grund af at der indholdsmæssigt mangler noget i det her beslutningsforslag på igen at sige, at der ikke er sket noget under den nuværende regering, når det gælder udbygningen af vedvarende energi.
Sandheden er jo, at under den tidligere regering steg andelen af vedvarende energi i gennemsnit med 0,6 pct. pr. år, mens andelen af vedvarende energi under den nuværende regering er steget med 0,9 pct. om året, og efter den nye energiaftale stiger den med 1,3 pct. om året.
Det synes jeg egentlig er beskæmmende, men o.k., når der mangler konkret indhold i det, vi drøfter, kan det være, at det er det, der er interessant at drøfte.
Per Clausen (EL), 2008-04-01:
Jeg synes alligevel, det er lidt muntert, at hr. Per Ørum Jørgensen bliver ved med de her historiske redegørelser om, hvordan der skete en voldsom vækst i den vedvarende energi, da den borgerlige regering kom til.
Hvis vi nu ser på, hvad der skete i den virkelige verden, så var det jo sådan, at de første år, efter den borgerlige regering kom til, gik det rigtig godt, for da havde man ikke fået afviklet de ordninger, som tidligere var indført, men de sidste 2-3 år er det gået rigtig skidt.
Nu må vi se, hvad energiforliget ender med.
Så vil jeg bare spørge hr. Per Ørum Jørgensen om, hvad der er sket siden valget.
For i en undersøgelse, som Organisationen for Vedvarende Energi lavede om lige præcis det her forslag, støttede Det Konservative Folkeparti det her forslag.
Der havde sådan set også været flertal for det i Folketinget, hvis vi havde stemt om det under valgkampen, men det gør vi jo ikke.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-01:
Derfor er vi også som udgangspunkt tilhængere af, at man lægger op til en klar specifikation af, hvad det er for nogle tilknyttede virksomheder, man må udøve.
Det har i den eksisterende lovgivning været noget uklart, hvor grænsen præcis lå, og jeg tror, at man må se i øjnene, at der har været nogle tilfælde, som virkede klart hovedrystende.
Jeg synes, det er godt, at man igennem bemærkningerne nu får specificeret, hvad der hører til den virksomhed, som de selskaber skal udøve, og hvad der ikke gør.
Så den del synes vi er fornuftig.
Men jeg fornemmer både på de ordførere, som allerede har været på talerstolen, og på de ting, som er blevet sagt, at der er god vilje til at diskutere netop de temaer.
Jeg synes, at der i forhold til aktiviteter på hav er grund til med tilfredshed at understrege, at regeringen nu lægger op til øgede og bedre muligheder for at investere i netop bølgeanlæg, men også i havvindmøller - og at den skaber hjemmel til, at man ikke længere skal afvente et statsligt udbud, men kan være proaktiv og selv pege på et område, hvor man mener at det vil give mening at investere.
Jeg og Dansk Folkeparti er af den klare overbevisning, at vi for det første skal gøre så meget som overhovedet muligt for at sikre uafhængighed at de dybt ustabile regimer i Mellemøsten, som vi i dag er økonomisk afhængige af, og at vi for det andet skal sikre så meget fleksibilitet og udvikling inden for de mange forskellige former for vedvarende energi, at vi på sigt bevæger os hen imod en produktionsform, der er konkurrencedygtig.
Det er den eneste måde, som vi kan gøre den vestlige økonomi uafhængig af de ustabile regimer i Mellemøsten på.
Ethvert lille tiltag, der går i den retning - og det mener vi at det her lovforslag gør - vil møde vores støtte og opbakning.
Ida Auken (SF), 2008-04-01:
[Lydudfald]
… forsimplet debatten.
Jeg har nævnt, at der er byer i det her land, som har oplevet oversvømmelser, og straks griber man fat i, at vi taler om at stå i vand til halsen.
Det drejer sig altså om, at der er nogle byer - Greve, Løgstør, Nibe og andre steder - som har prøvet de her enorme oversvømmelser.
Der er ikke nogen, der taler om, at Danmark forsvinder eller sådan noget.
Man forsimpler debatten, så hold op med det.
Jeg vil gerne spørge hr. Per Ørum Jørgensen, hvad man siger til, at Miljøstyrelsen selv opererer med to muligheder: ad hoc-tilpasning og planlagt tilpasning.
Mener hr. Per Ørum Jørgensen, at det er nok at lave ad hoc-tilpasning, eller skal man lave planlagt tilpasning, som Miljøstyrelsen selv anbefalede på en konference i efteråret?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-04-01:
Jamen hvis jeg siger det ene, så udelukker jeg jo det andet.
Jeg skal give et svar på, hvordan vi indretter vores samfund de næste 100 år i forhold til nogle udfordringer, vi står over for.
Nu er det selvfølgelig fru Ida Auken, der stiller spørgsmål, men mener fru Ida Auken ikke, at det ville være dumt at svare på et sådant spørgsmål og dermed udelukke den ene mulighed?
Det er jo et både-og.
Sådan er det.
Men det er da klart, at der på mange områder er en stor fordel i at gennemføre løbende foranstaltninger og nye tiltag alene af den grund, at vi hele tiden bliver klogere på det her felt - der er behov for mere forskning på det her felt - og at man derfor selvfølgelig skal implementere den nye viden og dermed også løbende styrke indsatsen, dels ud fra de scenarier, vi kender nu, dels ud fra eventuelt nye scenarier, hvad der kan være meget der tyder på at der kommer fra FN's klimapanel.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-01:
Først vil jeg kvittere for, at en socialdemokrat mener, at det ikke er det værste at være sammen med andre.
Når man ser Socialdemokraternes meningsmålinger i øjeblikket, kan jeg godt forstå, man er lidt bange for, hvordan det udvikler sig.
Så vil jeg svare på det, hr. Torben Hansen spørger om.
Jeg bakker fuldstændig op om det, som min partifælle sagde sidste år, men sagen er bare, at vi her har en strategi for klimatilpasning fra marts 2008.
Hr. Torben Hansen bad om 3 punkter, men med formandens tilladelse vil jeg nævne 11.
Jeg kan faktisk opremse 11 indsatsområder: kystforvaltning, byggeri og anlæg, vandforsyning, energiforsyning, land- og skovbrug, fiskeri, natur og naturbeskyttelse, planlægning af den fremtidige arealanvendelse, sundhed, redningsberedskab og forsikringsmæssige aspekter - altså hele 11 punkter!
Det er 300 pct. mere end det, hr. Torben Hansen bad om, og hvad græder han så for?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-04-01:
Fru Ida Auken må altså undskylde, men når man lægger en plan frem, hvori man faktisk opererer, ja, næsten 100 år frem i tiden, synes jeg ikke, der er noget mystisk i, at der er en løbende implementering af de tiltag, man foretager - alene på baggrund af, at man hele tiden bliver klogere, forhåbentlig, og af hensyn til, at man indtænker de her ting, når man etablerer nye bygninger, når det gælder vores veje osv. osv. Skuespilhuset i København har man faktisk valgt at bygge 80 cm højere oppe end oprindelig planlagt, og det synes jeg da er klogt netop på baggrund af de her ting, så man skal lade være med at sige, at der ikke sker noget rundtomkring.
Og derfor mener jeg, at når vi snakker om så langsigtede strategier, som vi har nu - vi har scenarier, i forbindelse med hvilke vi kan kigge præcis på, hvad der er forskellen på 2036 og 2071 - er det da helt fornuftigt med en løbende indpasning af de tiltag, man foretager.
Per Clausen (EL), 2008-04-01:
Nu lyder det der med en plan, der går 100 år frem i tiden, imponerende.
Det må jo være 20 gange så godt som 5-års-planer.
Men det, der måske er kernen her, er, at der jo ikke er meget plan i det.
Bare sådan et enkelt eksempel: Faktisk har man ikke noget bud på, hvordan man kan igangsætte en proces, der kan ende med, at vi i Danmark mellem kommunerne og staten bliver enige om, hvordan vi skal forholde os i forhold til udbygning af diger i fremtiden.
Er det sådan, at der er nogle områder, der skal udbygges med diger,
Det spørgsmål blafrer sådan set i vinden på baggrund af det, der ligger her.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-04-01:
Jeg undrer mig meget over hele den debat om digerne.
Nu skal jeg gøre hr. Per Clausen lidt klogere på det område: Af statslige tiltag, når det gælder netop klitter og kystforvaltning i det hele taget, er der sandfodring.
Der pumpes 7-8 mio. t sand op på stranden ved Vestkysten hvert eneste år som en sikring mod stigende vandstand.
Der er nye analysemetoder, der er konsekvensvurderinger af stigende vandstand, der er risikovurdering af oversvømmelsestruede arealer bag klitter og diger.
Vandstandsstigningen i Vadehavet er også noget, der arbejdes på, ligesom der også er kigget på EU-projektet om forstærkningsmetoder og sokkelkoterne.
Det vil sige, der er en masse ting, man på lige præcis det her felt fra statslig side nu gør i 2008, man gør en masse ude i kommunerne, og så er der de enkelte lodsejere, som også gør deres indsats.
Ida Auken (SF), 2008-04-01:
Jeg siger mange tak for svaret, for jeg er da enig i, at man burde kunne have lagt noget planlagt tilpasning ned over en ad hoc-strategi.
Vi synes, vi skulle have haft noget planlagt tilpasning.
Det er jo det, vi har villet have hele dagen.
Regeringen og Dansk Folkeparti taler for ad hoc- og hovsaløsninger.
Der står 26 gange i den her strategi, at det er en ad hoc-strategi.
Er hr. Per Ørum Jørgensen ikke enig i, at det er utilstrækkeligt at fremlægge en ad hoc-strategi?
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-01:
Jeg vil godt starte med at sige: Der er jo absolut intet i den nyere danmarkshistorie, som har afholdt Enhedslisten fra groft og vedvarende at krænke den private ejendomsret, særlig i forbindelse med Ungdomshuset.
Derfor kan jeg egentlig ikke se, hvorfor man skulle gøre det andre steder, det ligger sådan i partiets selvforståelse, tror jeg.
Så vil jeg bare, i forbindelse med hvordan klimatilpasningsstrategien nu engang skal se ud i fremtiden, sige, at vi tilslutter os det udspil, som regeringen er kommet med; det synes vi ser fornuftigt ud.
Ida Auken (SF), 2008-04-01:
Dansk Folkeparti og De Konservative var jo længe om at anerkende, at der var menneskeskabte CO2-udledninger i atmosfæren.
Og nu kan vi høre, at de stadig ikke er helt overbeviste om, at det har indflydelse på vores klima, og derfor heller ikke er helt sikre på, at vi skal gøre så meget ved det.
Hr. Morten Messerschmidt efterlyste helt konkret, om jeg kunne dokumentere, at der er kommet flere storme.
Det var ét sted.
Der står i regeringens eget klimascenarie, at middelvinden vil stige over havet, lige meget hvad for et klimascenarie man følger.
Man kan se, at vi har haft 14 orkaner og orkanagtige storme siden 1971.
Det er altså flere, end man har haft de foregående 80 år.
Jeg ved ikke, hvad der skal til for at overbevise Dansk Folkeparti om, at de her klimaændringer allerede er i gang, og at vi skal tage højde for dem allerede nu.
Ordføreren kan spørge borgerne i Greve, i Nibe, i Løgstør, der bogstavelig talt stod i vand, måske ikke til halsen, så til maven; ordføreren skulle prøve at se nogle af billederne.
Jeg tror, at de mennesker synes, at der skal sættes forebyggende ind over for de her ting og ikke, når skaden er sket.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-01:
Først vil jeg altså gerne slå fast, at Dansk Folkeparti aldrig har fornægtet, at der findes menneskeskabt CO2, som fru Auken startede med at sige; det ville være temmelig stupidt at fornægte, for det er jo evident.
Jeg må gøre opmærksom på, at det, diskussionen har været om, har været, hvor stor indflydelse den menneskeskabte CO2 så har på klimaudviklingen.
Og det er der jo stadig væk masser af forskere, som tvivler på, og dem lytter jeg interesseret til.
Her i Danmark har vi jo en af de fremmeste, nemlig Henrik Svensmark.
Men indtil vi har en klarhed om det her, synes jeg, at man skal tage problemerne dybt alvorligt, og netop derfor skal man jo så spørge sig selv: Hvor får vi mest for pengene?
Derfor må vi spørge os selv: Hvordan får vi mest for pengene?
Får vi mest for pengene ved at bruge 90 mia. dollars om året på at nedbringe et CO2-udslip, der ikke fører til faldende temperaturer, eller ved at bygge diger og andre sikringsmekanismer?
Torben Hansen (S), 2008-04-01:
Jeg har det meget fint med at kritisere regeringen på det her punkt, og jeg kan sige, at når man ser på høringssvarene, er jeg jo ikke alene, og det jo ikke det værste at være sammen med andre.
Det næste er, at dengang strategien blev sendt i høring i september 2007, var Dansk Folkepartis miljøordfører, hr. Jørn Dohrmann, jo ude med en meget kras kritik, som det bl.a. fremgår af Altinget den 10. september 2007.
Jeg har et direkte citat her
: Jeg havde forventet en handlingsplan, hvis man virkelig synes at klimaet skal med på dagsordenen, og det her viser blot, at Connie Hedegaard osv. osv. osv.
Citat slut.
Hvad er det egentlig for tre punkter i denne endelige strategi, som Dansk Folkepartis synes man har fået ind, siden man på den måde kan foretage en kovending på 180 grader inden for de seneste 6 måneder?
Kan hr. Morten Messerschmidt ikke udpege bare tre områder, der er blevet ændret, og som kan begrunde, at man har foretaget den kovending, man har gjort siden september 2007?
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-01:
Jeg mener netop, at man skal fokusere ressourcerne på at gøre os i stand til at håndtere en stigning i temperaturen, som vi ikke kan undgå.
Det er sådan set også det, som IPCC siger: Vi kan ikke undgå det.
IPCC mener så, at hvis man implementerer Kyotoprotokollen fuldt ud, vil man i år 2100 kunne få en reduktion i temperaturen på 0,8 °C, i forhold til hvis vi ikke gør noget.
Så stiller jeg bare det sådan relativ fornuftige spørgsmål, synes jeg selv: Hvordan får vi mest for pengene?
Vi vil gerne gøre det sådan, at vi redder flest menneskeliv, at vi sikrer flest naturområder, at vi skaber mest velfærd og ikke følge en ideologi.
Og det er derfor, vi siger: Der, hvor man får mest for pengene, der, hvor man får mest for 1 kr., er vi med på at bruge dem.
Det er præcis, ligesom vi gjorde i energiforhandlingerne; vi insisterede på at få at vide, hvordan vi fik mest vedvarende energi for 1 kr.
Og det var der, vi satsede.
Torben Hansen (S), 2008-04-01:
Tak, hr. formand.
Jeg nævnte i min ordførertale, at der er 26 steder i den klimatilpasningsstrategi, som vi debatterer i dag, hvor udtrykket ad hoc forekommer.
Bl.a. Dansk Industri har sagt, at det synes de er yderst uheldigt, fordi det fuldstændig kommer til at dæmpe, at nogle af de investeringer, der skal til, vil ligge i et 30- til 100-årigt sigte, og det når man ikke, når man reelt hopper fra tue til tue, som det jo egentlig kan udtrykkes ved brugen af udtrykket ad hoc.
Synes Dansk Folkepartis ordfører ikke, det er dybt bekymrende, at der så meget ad hoc i den strategi, og deler Dansk Folkepartis ordfører ikke Dansk Industris bekymringer, når de netop siger, at det gør, at vi reelt ikke får investeret i det her?
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-01:
Det, jeg synes er rigtig ærgerligt, er, at hele debatten her er dybt forplumret af populisme og skræmmebilleder.
Nogle filmmagere i Hollywood og andre har, som vi hørte tidligere, haft held til at få folk til at tro, at vi i morgen kommer til at stå i vand til knæene eller underlivet eller halsen, eller hvor det nu var, men det er ikke tilfældet.
Hvis man læser IPCC's seneste opgørelser, må man konstatere, at der er nogle ting, som vi meget klart kan forudse vil ske, og dem kan vi derfor også meget, meget hurtigt sikre os imod.
Så er der en lang række ting, som vil ske på meget langt sigt, og så synes jeg egentlig, det er fornuftigt, at man så siger: Det, vi ved vil ske, gør vi noget ved nu, og det, vi er nødt til at forske i for at få klarhed over, gør vi ad hoc, det gør vi hen ad vejen, når vi når vi har den klarhed.
Derfor synes jeg ikke, det er det rigtige område, hr. Torben Hansen vælger at kritisere regeringen på.