runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2014-06-10:
Jamen jeg må altså gøre mig mere umage med at være præcis og konkret.
Jeg mener, at jeg sagde: Vi står fuldstændig ved den aftale, vi har indgået.
Så kan det vel ikke siges tydeligere.
Energiaftalen står vi ved.
Vi har ikke slækket på vores ambitioner.
Sådan er det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-06-10:
De Konservative vil jo meget gerne slå sig op som det borgerlige grønne parti, og derfor vil jeg gerne høre ordføreren, om Det Konservative Folkeparti vil fastholde energiaftalen for 2012, herunder om Det Konservative Folkeparti vil holde fast i opførelsen af både Kriegers Flak og Horns Rev 2.
Lars Barfoed (KF), 2014-06-10:
Det er jo morsomt at få stillet det samme spørgsmål tre gange i træk.
Nu kender jeg ikke lige den sammenhæng, som det citat indgår i i Børsen.
Det kan vi jo studere sammen bagefter.
Jeg er sikker på, at hr. Mike Legarth vil deltage i den diskussion.
Men jeg kan bare sige så meget – og jeg tror, det er tredje gang, jeg nu skal sige det: Det Konservative Folkeparti står ved den energiaftale, som vi har aftalt.
Benny Engelbrecht (S), 2014-06-10:
Vi er da utrolig begejstrede for, at det kan lade sig gøre at holde fast på den energiaftale, og jeg går ud fra, at Konservative dermed også er klar til at trække i arbejdstøjet i forhold til at få de forhandlinger igennem, som vi er i gang med i øjeblikket, i en vækstaftale.
Jeg synes måske, at det i den sammenhæng er rart nok, hvis vi også kan få præciseret, at de udtalelser, der tidligere har været, så ikke stod til troende.
Men som sagt er jeg glad for, at hr. Barfoed her indikerer, at Kriegers Flak står tydeligt og klart fast.
Lars Barfoed (KF), 2014-06-10:
Jeg vil bare sige noget til hr. Benny Engelbrecht, som udtrykker en forhåbning om, at vi kommer i arbejdstøjet, når vi nu skal forhandle de her aftaler på plads – jeg går ud fra, at hr. Benny Engelbrecht hentyder til vækstaftalen.
Der vil jeg bare sige, at Det Konservative Folkeparti har været i arbejdstøjet hele tiden.
Vi blev indkaldt til et møde, sådan et indledende møde, af regeringen for at høre nærmere om regeringens position, og regeringen ville vel også høre vores position, og siden har vi simpelt hen beholdt arbejdstøjet på.
Vi har nærmest sovet med støvlerne på om natten for at være klar, hvis regeringen skulle kalde os til yderligere forhandlinger.
Vi har ikke hørt ét ord om den sag fra regeringen i flere uger.
Regeringen har lagt hele sagen på is, og det er det, der er for dårligt, altså at regeringen åbenbart har taget arbejdstøjet af og er trukket i nattøjet og er gået i seng for at sove, mens vi andre har siddet der med arbejdstøjet på og været parat til at gå i aktion.
Så jeg håber, at regeringen nu får smidt nattøjet og kommer i arbejdstøjet, så vi får nogle forhandlinger, og så vi kan få en aftale om en vækstpakke.
Lotte Rod (RV), 2014-06-10:
Jamen så lad mig da teste, hvor meget De Konservative er i arbejdstøjet, for mener De Konservative, at vedvarende energi skal udgøre 35 pct. af det samlede energiforbrug i Danmark i 2020, eller er det nok med 30 pct.?
Lars Barfoed (KF), 2014-06-10:
Jeg kan kun sige, at vi står ved de aftaler, vi har indgået.
Jeg forstår slet ikke spørgsmålet.
Det Konservative Folkeparti står ved de aftaler, vi har indgået på energiområdet.
Vi synes, det er rigtig vigtigt, at vi arbejder hen imod en større uafhængighed af fossile brændstoffer.
Det er helt afgørende, også på længere sigt.
Det var jo også det, vi lagde op til, da vi selv var i regering.
Så jeg kan kun endnu en gang sige, at det, der er aftalt, står vi ved, og så må vi jo i de kommende år, når vi nærmer os 2020 måske, se på, hvordan vi yderligere skal udvikle de mål på det lange sigt.
Det kommer jo også meget an på, hvad der med tiden bliver aftalt i EU.
Lotte Rod (RV), 2014-06-10:
jeg synes da, det er dejligt, hvis De Konservative vil være med til 35 pct.
Jeg spørger, fordi jeg studsede over en pressemeddelelse fra hr. Bendt Bendtsen, som mig bekendt er medlem af det samme parti som hr. Lars Barfoed.
Deri påpeger han netop, at det er problematisk, hvis ikke der er lige vilkår i EU, og at Danmark skulle gå forrest, for ellers vil det alt andet, som han skriver, koste Danmark dyrt i tabt eksport og danske arbejdspladser.
Julie Skovsby (S), 2014-06-10:
Altså, jeg bad helt enkelt ordføreren om at bekræfte, om det er et sundhedstegn, når der er sket et fald i antallet af økonomisk fattige fra 2011 til 2012.
Min kollega hr. Jens Joel spurgte om det samme, altså om vi kan få bekræftet, at Liberal Alliance mener, at det er et sundhedstegn.
Nu kan jeg høre, at der bliver svaret nej deroppefra, men jeg vil også gerne have, at det bliver sagt fra talerstolen og i mikrofonen.
Er det et sundhedstegn – ja eller nej?
Lars Barfoed (KF), 2014-06-10:
Jeg kan sige, at hvis der er nogen, der står sammen i dansk energipolitik, er det Bendt Bendtsen og mig.
For det, Bendt Bendtsen, som jeg erindrer det, diskuterede i den sammenhæng, var jo, at Bendt Bendtsen havde ambitioner om en virkelig ambitiøs europæisk energipolitik.
Det var det, Bendt Bendtsen gerne ville fremhæve i den sammenhæng.
Vi skal også på europæisk plan have en ambitiøs energipolitik.
Det var også derfor, jeg som svar på det første spørgsmål fra fru Lotte Rod sagde, at det, vi videre skal udvikle, også kommer an på, hvad det er for en europæisk ramme, vi på længere sigt skal se os selv i.
Benny Engelbrecht (S), 2014-06-10:
Der er en grund til, at der jo alligevel godt kan opstå lidt uklarhed.
Nu kan jeg forstå på hr. Barfoed, at de to vindmølleparker står fuldstændig klippefast.
Jeg kan se af det udtryk, hr. Barfoed har i øjnene, at de står klippefast.
Det er jo dejligt.
Men grunden til, at vi er lidt forvirret med hensyn til det, er jo, at der faktisk har været lidt forskelligrettede meldinger fra De Konservative.
Eksempelvis siger hr. Mike Legarth til Børsen den 13. marts i år, og jeg citerer: På spørgsmål omkring Kriegers Flak, om det overhovedet skal bygges, så siger hr. Mike Legarth: Ja, det må vi revurdere.
Derfor er det selvfølgelig logisk at stille det her simple spørgsmål: Holder energiaftalen, og holder dermed også Kriegers Flak?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-06-10:
Da vi ved, at alle reformer, som sikrer øget velstand, skaber øget ulighed, er det jo klart, at det er en indikator på, at man laver nogle af de reformer, der gør godt – nogle af de reformer, der gør, at vi kan få nogle flere med på arbejdsmarkedet, vil jeg sige til hr. Jens Joel.
Vi interesserer os netop for, at folk skal kunne få et arbejde i stedet for at være parkeret år ud og år ind på passiv forsørgelse.
Det har da været hyggeligt at lave nogle småændringer af førtidspension, fleksjob, kontanthjælp og sygedagpenge med den her regering, men det, der er brug for, er, at der er flere, der får en større gevinst ved at være på arbejdsmarkedet, at vi giver nogle mennesker en chance for at kunne forsørge sig selv ved at få adgang til arbejdsmarkedet.
Jeg synes faktisk, at det er synd og skam, at vi politisk har besluttet at holde så mange mennesker væk fra arbejdsmarkedet.
Giv dem dog en chance for at være med i det fællesskab, som arbejdsmarkedet er.
Der blev spurgt ind til fællesskab, fællesskab, fællesskab, men fællesskab er altså noget andet, end at man får penge af staten.
Fællesskab er at blive taget alvorligt og få en chance, og det vil vi gerne være med til at give folk.
Vi vil sikre folk, at de kan leve af at have et arbejde, også selv om der er tale om et lavtlønsjob.
Vi vil sørge for, at der er færre mennesker, der er på offentlig forsørgelse, og flere mennesker, der tjener deres egne penge.
Og det er dog et samfund, der er forstenet, hvor man kan have en diskussion om, at det er synd for folk, at de skal gå fra passiv forsørgelse og over til at tjene deres egne penge, hvis de kan.
Folk, der kan arbejde, skal arbejde, hvis det stod til os – det er et ganske sundt princip.
Så er der også bedre mulighed for at hjælpe dem, der virkelig har brug for det, og det vil vi gerne være med til, det er hævet over enhver tvivl.
Det er jo dejligt, at det kunne lade sig gøre at få lokket fru Lisbeth Bech Poulsen lidt frem på banen, tak for det og hurra for den lille forskel på partierne herinde.
Det er da dejligt, at det er sådan.
Jeg synes, det er mærkeligt, at der er opstået den logik herinde på Christiansborg, at det er afgørende, om der er lige præcis et bestemt antal offentligt ansatte.
Det er da et eller andet sted en fuldstændig surrealistisk diskussion at sige: Der er x-antal offentligt ansatte, der skal være 20.000 eller 40.000 flere eller færre.
Det er vel ikke så afgørende!
Det afgørende er vel, at der, hvis vi kan gøre tingene bedre og billigere, end vi gør i dag, ingen grund er til at betale for meget for en vare, at vi først skal tage pengene op af lommerne på hårdt arbejdende danskere og derefter betale overpris.
Det giver ingen mening.
Lad os få tingene til den bedste pris.
Christian Juhl (EL), 2014-06-10:
Hr. Lars Løkke Rasmussen, som vel har et vist åndeligt fællesskab med De Konservatives ordfører, sagde, at man ikke måtte håne de virksomheder, der bruger østarbejdskraft.
Nu kender jeg ikke nogen, der håner virksomheder.
Jeg kender nogle, der siger deres mening om dem eller griber ind over for dem, hvis de laver noget ulovligt.
Jeg vil gerne høre De Konservative, om de er enige med hr. Lars Løkke Rasmussen i, at man sådan skal holde hånden over de virksomheder, der har østarbejdskraft, det kan være danske som udenlandske virksomheder, men også, når de f.eks. snyder med overenskomster, feriepenge, sikkert arbejdsmiljø, skat og moms.
Det er jo ret omfattende, når man ramler ind i sådan et firma, der rigtig går til den.
Lone Loklindt (RV), 2014-06-10:
Jamen det sidstnævnte her kan jeg da være meget enig i.
Jeg er da også meget imponeret over de effektiviseringer, som Liberal Alliance lægger op til, men jeg har alligevel svært ved at forstå det i forhold til antallet af skolelærere, dem, der skal tage hånd om de gamle, og i det hele taget nogle af pædagogerne i børneinstitutioner.
Altså, der er jo ligesom grænser for, hvor meget man kan effektivisere.
Der må da være et eller andet antal mennesker, som man ikke kan effektivisere bort.
Så derfor vil jeg gerne spørge igen: Hvor mange færre lærere, pædagoger og den type offentligt ansatte skal der være i den offentlige sektor, når vi kommer til 2020, hvis Liberal Alliances effektiviseringer bliver gennemført?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-06-10:
Jamen det er da ganske givet.
Jeg har ikke en eller anden hed drøm om at fyre skolelærere, tværtimod.
Vi synes jo, det er godt, at der er nogle folk, der har forstand på det, de laver, som kan undervise børnene, som kan tage sig af de ældre, som kan passe vores børn, som kan sørge for at pleje de syge.
Det er da godt, men derfor skal vi da alligevel hele tiden sørge for, at vi får mest muligt for skattekronerne.
Jeg kan ikke lade være med at synes, det er lidt sjovt, når fru Lone Loklindt siger, at det er meget imponerende, så meget vi kan effektivisere osv.
Vi lægger jo ikke engang op til at effektivisere lige så meget, som den her regering ønsker at gøre det på sundhedsområdet.
Hvordan kan det så være, at det er så fantastisk, når vi vil gøre tre fjerdedele af det, som regeringen vil på sundhedsområdet, i hele den offentlige sektor?
Så udbryder katastrofen, hvis man spørger rød blok.
Altså, det viser jo bare, at det er politisk drilleri.
Lone Loklindt (RV), 2014-06-10:
Det ved vi godt, og det er vi jo også i fuld gang med.
Men det er dog alligevel interessant at høre, hvordan man når frem til så store effektiviseringsgevinster.
Er det noget med, at det er anderledes, hvis de samme mennesker er ansat i det private?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-06-10:
Hvis der var en sammenhæng mellem, hvor meget man betaler og kvaliteten, så var Danmark jo bedst til alt i Vesteuropa.
Vi opkræver jo flere penge end alle vores nabolande, og hvis det virkelig gav den bedste kvalitet, så gjorde vi det også bedst.
Så er det dog mærkeligt, at den danske folkeskole ikke kommer ud som stor vinder den ene gang efter den anden.
Har det aldrig slået fru Lone Loklindt og andre, at det er underligt, at vi betaler mere for vores offentlige sektor, end man gør i resten af Nordvesteuropa, og alligevel ikke har en klar førerposition på alle områder?
Hvis det først er i dag, det rammer Det Radikale Venstre, så synes jeg, der er grund til at glæde sig, for så kan Det Radikale Venstre gå hjem i studerekammeret og tænke lidt over, at de måske ikke skulle tage så mange af skatteborgernes penge; at de måske ikke skulle spilde så mange penge på noget, der ikke er den bedste kvalitet; at de måske kunne droppe en masse af bureaukratiet; at de måske kunne gøre det lidt klogere.
Jens Joel (S), 2014-06-10:
Tak for det, og tak til Liberal Alliances ordfører også for entusiasmen.
Det er faktisk en fornøjelse at diskutere med en, der så begejstret fremfører det samme svar, som der jo er på alle spørgsmål, nemlig: skattelettelser – og alligevel med så stor en entusiasme, at man forstår, at det næsten kun er tanken om planøkonomi, hvor man bliver proppet ind i en Volkswagen Up, der kan gøre hr. Simon Emil Ammitzbøll virkelig ked af det.
Men jeg vil skifte spor lidt og prøve – fordi vi jo ikke får helt klare svar på de meget sådan konkrete spørgsmål – at spørge lidt mere overordnet, om ordføreren for Liberal Alliance vil bekræfte, at man mener, at stigende ulighed er et sundhedstegn for samfundet.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-06-10:
Der er vi igen inde på en af de der mærkelige diskussioner, som martrer dansk politik.
Altså, hvis vi skal gøre noget for at fremme væksten, findes der stort set ingen tiltag, som ikke samtidig vil øge uligheden mikroskopisk.
Er det så et problem, at vi øger velstanden, gør Danmark rigere, kan hjælpe flere til at få en god tilværelse og til at udleve deres drømme?
Næh, det er ikke et problem, for det her handler jo ikke bare om skat.
Det her handler ikke om penge.
Det handler om, at familierne skal have mulighed for at disponere mere selv.
Det handler om, at man skal have råd til en ordentlig bolig, en ordentlig bil, have råd til at varme sit hus op, selv om man har en lille indtægt.
Jeg synes, at det, der gør mest ondt ved venstrefløjens politik, i virkeligheden er, at det er sådan en for middelklassen, den bedre middelklasse.
Det er dem, der skal have det godt.
Men dem, der tjener lidt mindre, må ikke komme ind og få de samme muligheder.
De skal rammes af afgifterne.
Hvorfor er det, den danske rengøringskone skal slides ned af skattebetalinger til folk, der burde være på arbejdsmarkedet?
Jesper Petersen (S), 2014-06-10:
Bag meget af al den her snak pakket ind i noget fællesskabsretorik ligger der bl.a. det ønske fra Liberal Alliance, at man vil genindføre nogle af de ydelser, som vi kalder fattigdomsydelser.
Kunne hr. Simon Emil Ammitzbøll gøre os lidt klogere på, hvilke ydelser det er, som Liberal Alliance har tænkt sig gerne at ville genindføre?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-06-10:
Der er ikke noget, vi opfatter som fattigdomsydelser.
Så det bliver jeg nødt til at bede spørgeren om at definere.
Jesper Petersen (S), 2014-06-10:
Det anede mig.
Det var et meget interessant svar, men vi er altså ude i kontanthjælpsloftet, introduktionsydelsen, 225-timersreglen, den nedsættelse på 500 kr. af kontanthjælpen, som den tidligere regering også havde indført – alt sammen ting, der var med til at gøre, at flere danskere var hensat i fattigdom, at flere børn voksede op i familier, der var ramt af fattigdom.
Det har Liberal Alliance ment lidt forskellige ting om, og jeg tænkte, at det i dag var det rigtige at få et meget klart bud på, hvad det er for nogle af de her forskellige fattigdomsydelser, som Liberal Alliance gerne vil genindføre.
Hvilke er det?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-06-10:
Jeg anerkender stadig ikke begrebet; det er jeg nødt til at sige.
Det viser jo forskellen mellem socialisme og liberalisme.
Socialister opfatter verden som statisk: Her er jeg.
Nu får jeg en lav ydelse.
Det er synd for mig.
Jeg lever i evig fattigdom.
Liberalisten derimod tror på, at når der er et højt bundfradrag, lav skat i bunden, så er det nemt for folk at tjene penge ved at arbejde selv.
Samtidig skal der være en ydelse, der ikke er for høj, så der bliver et incitament til at komme ind på arbejdsmarkedet.
Så rykker vi folk.
Så flytter vi folk fra passiv forsørgelse over i varig beskæftigelse med mulighed for folk til både at tjene deres egne penge og videregive nogle sunde værdier til deres børn.
Vi tror ikke på et statisk samfund.
Vi tror på udvikling.
To af de konkrete spørgsmål, der blev stillet, kunne man have set svaret på ved at læse den vedtagelse, som de fire borgerlige partier har fremsat, nemlig 25-timersreglen og kontanthjælpsloftet.
Det er jo omtalt, så der giver svaret jo sig selv.
Læs vedtagelsen, vil jeg sige til hr. Jesper Petersen.
Julie Skovsby (S), 2014-06-10:
Tak for det.
Redegørelsen »Familiernes økonomi 2014«, også kaldet fattigdomsredegørelsen, viser, at antallet af fattige danskere er faldet fra 2011 til 2012.
42.100 var der i 2011, og i 2012 var der 39.200.
Mit spørgsmål var: Mener Liberal Alliance, at det er et sundhedstegn eller ej?
Jens Joel (S), 2014-06-10:
Jeg bliver lidt forvirret over det der.
Så Liberal Alliance ser altså sig selv som forsvarer for dem, der har det vanskeligst, forstår man, dem, med de laveste indtægter.
Men hvordan harmonerer det med, at formanden for Liberal Alliance – det stod jo også omtalt i Jyllands-Posten – i oplægget til landsmødet havde som udgangspunkt, at det er et sundhedstegn med stigende ulighed?
Så er jeg bare nødt til at få bekræftet, om det stadig væk er opfattelsen, eller om man mener, det ikke er et sundhedstegn at have stigende ulighed.
Jesper Petersen (S), 2014-06-10:
Vi skal bare så være sikre på, at De Konservative faktisk synes, at det er fint, at man prioriterer, at det er topskatten, der skal ned, en heftig diskussion med Venstre om, at der skal man virkelig prioritere, og det gør så ikke det store, at uligheden stiger.
Er det noget, som man fornemmer at der er en enighed om i blå blok?
Man skal have lavere topskat, og det er helt okay, at uligheden vokser, som følge af at man sænker topskatten.
Karin Gaardsted (S), 2014-06-10:
Jeg bliver også lidt ved topskattelettelser.
Det er jo sådan, at Liberal Alliance er meget klare i spyttet og har markeret, at de vil have en garanti for, at topskattelettelserne bliver gennemført, for at pege på hr. Lars Løkke Rasmussen.
Er det også tilfældet for Det Konservative Folkeparti?
Lars Barfoed (KF), 2014-06-10:
Det, vi vil kræve, hvis der er flertal for at danne en borgerlig ledet regering efter næste valg, er, at vi samlet set kan se et regeringsprogram, som rykker Danmark i borgerlig-liberal-konservativ retning.
Til det hører skattelettelser, herunder at man sænker skatten på den sidst tjente krone, for vi mener i hvert fald, at vi som borgerlig regering – hvis der kan dannes sådan en regering – må have som ambition, at ingen i det mindste kommer til at betale mere end halvdelen af en indtægtsfremgang i skat.
Man må dog have lov selv at beholde i hvert fald halvdelen af en indtægtsfremgang.
Så ja, det vil være vigtigt for os, hvis der kan dannes en borgerlig ledet regering, at sådan en regering har det med i sit regeringsprogram, og at det kan gennemføres i Folketinget.
Det vil Socialdemokratiet nok ikke medvirke til.
Det er så en anden sag.
Karin Gaardsted (S), 2014-06-10:
Det var et meget uldent svar.
Så nu prøver jeg at vende den om: Vil ordføreren bekræfte, at Det Konservative Folkeparti ikke vil stille som betingelse, at topskatten lettes, for at man kan pege på hr. Lars Løkke Rasmussen som statsminister?
Lars Barfoed (KF), 2014-06-10:
Nu er det jo ikke andre, der skal bestemme, hvordan Det Konservative Folkeparti skal formulere sine betingelser for at støtte en bestemt statsminister eller en bestemt regering.
Det er ikke sådan, at man kan trække ét af de synspunkter eller krav, vi har, ud og sige, at det her er det ultimative krav, og hvis ikke det bliver gennemført, vil vi bare slet ikke være med til at have en borgerlig ledet regering i Danmark, så vil vi hellere have en socialistisk regering.
Sådan er det jo ikke.
Når vi ser, hvad der kommer ud af det, når der har været drøftet et regeringsprogram for sådan en regering, er vi interesserede i, at det samlet set rykker i den rigtige retning.
I den vurdering indgår det at sænke skatten på den sidst tjente krone med stor vægt.
Men det er f.eks. også meget betydningsfuldt for os, at vi får fastfrosset grundskylden, så boligejerne ikke længere skal leve med frygten for en bombe i deres økonomi, fordi grundskylden mange steder stiger eksplosivt i de kommende år, hvis ikke vi fra Folketingets side griber ind over for det.
Det vil også være et vigtigt krav.
Vi er interesserede i både at skabe tryghed om boligen og tryghed om jobbet og skabe et samfund, hvor det bedre kan betale sig at gøre en ekstra indsats.
Liv Holm Andersen (RV), 2014-06-10:
Jeg kunne godt tænke mig at høre lidt mere til de her erfaringer fra England.
For hr. Lars Barfoed har jo udtrykt flere steder, at en afskaffelse af topskatten kan være selvfinansierende, og henvist til erfaringerne fra England.
Så jeg kunne godt tænke mig, om ordføreren ville uddybe lidt vedrørende den her engelske pakke, og hvordan de her topskattelettelser konkret blev finansieret i England.
Lars Barfoed (KF), 2014-06-10:
Nu er det jo lidt ærgerligt, når spørgerne ikke hører hinandens spørgsmål, som så bare bliver gentaget.
Men jeg skal gerne svare en gang til.
Det er sådan, at den nedsættelse af marginalskatten i Storbritannien rent faktisk førte til, at man tjente flere penge på skatteindtægter, end man gjorde før, fordi det skabte så meget aktivitet i det britiske samfund.
Men jeg ved ikke noget om, hvad den britiske regering og det britiske parlament oprindelig besluttede sig til, når det gælder finansieringen af det, på det tidspunkt, hvor man ikke vidste, at det ville give så meget i ekstra skatteindtægter.
Erfaringen med, hvordan man derovre besluttede sig til at finansiere det, er sådan set også ligegyldig.
Det, der er interessant i sammenhæng med, hvad vi drøfter i Danmark, er, at der altså er eksempler på, at det faktisk kan hænge sammen økonomisk.
Man kan endda tjene penge på det, hvis man er heldig og dygtig nok, når man sætter topskatten eller marginalskatten ned.
Liv Holm Andersen (RV), 2014-06-10:
Jo, men er det ikke sandt, at de her topskattelettelser bl.a. blev finansieret ved en indkomstregulering af børnechecken, og er det den måde, som ordføreren mener at sådanne skattelettelser vil skulle finansieres på i Danmark?
Lars Barfoed (KF), 2014-06-10:
Det er sjovt, for det har jeg jo også svaret på en gang før.
Altså, jeg synes, spørgerne skulle lytte lidt til hinanden, så man ikke spilder sin egen tid med at spørge om noget, der er blevet spurgt om i forvejen.
Det er ikke sådan, Det Konservative Folkeparti vil foreslå en finansiering.
Altså, jeg er jo ikke ansvarlig for, hvordan man ovre i Storbritannien har finansieret en lettelse i marginalskatten.
Jeg er ansvarlig for, hvordan Det Konservative Folkeparti foreslår sådan en finansiering.
Det, jeg så bare siger, er, at vi sætter ca. 7 mia. kr. af til det i vores plan, for det er det, Skatteministeriet siger det koster.
Så tilføjer jeg bare: Jeg har en forhåbning – en berettiget forhåbning – om, at det i virkeligheden heller ikke kommer til at koste 7 mia. kr., for der er andre steder erfaring for, at man kan komme til at tjene penge på det.
Julie Skovsby (S), 2014-06-10:
Tak for det.
Vi vil jo gerne have nogle klare svar om topskattelettelser, og derfor bliver vi ved med at spørge.
Hr. Lars Barfoed udtalte i Berlingske Tidende den 4. maj 2014, at en borgerlig regering med Det Konservative Folkepartis støtte, og jeg citerer, ikke kan komme uden om at lave topskattelettelser.
Derfor spørger jeg: Vil hr. Lars Barfoed bekræfte, at topskattelettelser er en præmis for, at Det Konservative Folkeparti støtter hr. Lars Løkke Rasmussen som statsminister – ja eller nej?