runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2009-10-08:
Jeg er helt sikker på, at det falder tilbage på mig.
Jeg tror ikke, det kan være spørgerens vilje, det kan fejle på, at vi altså ikke kan forstå, hvad hinanden siger.
Det, der er min centrale pointe, er, at jeg fremlægger Det Radikale Venstres politik, det er den, jeg går til valg på.
Jeg tror, det er vigtigt for Danmark at få en ny ledelse, en ny statsminister, et nyt flertal, for det, Dansk Folkeparti og dens støtteregering har stået for i nu 8 år, er at føre Danmark på vildvej.
Derfor har vi fremlagt en radikal skattepolitik, en effektiv udlændingepolitik, en politik, der hedder »Vores skole«, for at få skolen til at indtræde i sin naturlige plads som det sted, hvor børnene oplever, at der her er et fundament ud over familiens til at komme af sted i det her samfund.
For os er det vigtigt at forhandle et regeringsgrundlag.
Jeg tror, spørgeren har tabt interessen.
Mike Legarth (KF), 2009-10-08:
Jeg vil starte med at sige til fru Margrethe Vestager, der henviser til, at regeringen har formøblet højkonjunkturen væk, at der vist ikke er nogen som Det Radikale Venstre, der har ødslet en højkonjunktur væk, når vi taler om det massive stemmetab.
Lad det nu ligge.
Jeg har et enkelt spørgsmål: Vil Det Radikale Venstre medvirke i en regering med S og SF, hvor man øger beskatningen af arbejdsindkomst i forhold til den skattereform, der indføres pr. 1. januar 2010?
Line Barfod (EL), 2009-10-08:
Kommunerne har jo fået flere penge, hører vi igen og igen fra regeringen og nu også fra fru Henriette Kjær.
Man glemmer at sige, at de også har fået flere opgaver, og at opgaverne bliver dyrere.
I stedet for at sige meget markant, at her skal der flere penge til, fordi vi ved, at det er det, der virker, så er Konservative gået med til at betale Dansk Folkeparti for at stemme for finansloven ved at sige, at nu skal den kriminelle lavalder sænkes, og at børn på 12 år skal have fodlænker.
Henriette Kjær (KF), 2009-10-08:
Regeringen laver ikke andet end at sende flere penge ud til kommunerne.
I økonomiaftalen for 2010 er der givet et løft i udgiftsniveauet på det specialiserede område på 800 mio. kr., og der er afsat ekstra 500 mio. kr. til et generelt løft i serviceniveauet.
Det er flere penge, vil jeg sige til fru Line Barfod, det er ikke færre penge.
Julie Skovsby (S), 2009-10-08:
Tak for det.
Jeg vil gerne følge op på fru Maja Panduros spørgsmål om, hvor langt Det Konservative Folkeparti er villig til at gå, når det gælder sænkningen af den kriminelle lavalder, for ordføreren svarede jo ikke på spørgsmålet.
Derimod blev der fra ordførerens side sagt, at børn ikke skal i fængsel, men faktum i dag er jo, at knap 300 unge sidder i voksenfængsel, fordi der ikke er plads i ungdomsinstitutionerne.
Vil man også sende 14-årige i fængsel?
Henriette Kjær (KF), 2009-10-08:
14-årige skal ikke i fængsel.
En gang imellem er der ikke pladser nok, og så bliver der lavet en nødløsning, hvor en ung bliver sat i fængsel og isoleret fra de andre hårde kriminelle – man prøver at skåne den unge i forhold til de typer, som vedkommende bestemt ikke skal læres op af.
Det er ikke nogen særlig heldige tilfælde, når det sker, det skete også under den socialdemokratisk ledede regering.
Det skal vi gerne væk fra, og derfor er regeringen parat til at afsætte flere penge til bl.a. flere sikre pladser, hvor de her unge mennesker lige præcis skal være, og hvor de skal have den helt rigtige hjælp til at komme videre i deres liv.
Derfor er den plan, som regeringen har fremsat, så god, for den tager det hele med.
Jeg håber, at Socialdemokraterne vil gå aktivt ind i forhandlingerne om den her plan for at komme ungdomskriminaliteten til livs.
Jeg tror faktisk, der er rigtig mange tiltag, som Socialdemokraterne vil synes er gode og rigtige.
Julie Skovsby (S), 2009-10-08:
Fru Henriette Kjær siger, at det er en nødløsning.
Men når nu Det Konservative Folkeparti har valgt ikke at lytte til eksperterne fra deres egen ungdomskommission, som advarer imod at sænke den kriminelle lavalder, fordi det vil føre til flere kriminelle, og i stedet vælger at lytte til Dansk Folkeparti, så kan vi forvente, at der kommer flere kriminelle, og så vil der være brug for flere ungdomsinstitutioner, og der vil også være flere, der kommer i fængsel.
Kan ordføreren give en garanti fra talerstolen om, at vi ikke vil opleve, at det tal, der i dag hedder knap 300 unge i fængsel, vil stige, når det her bliver til virkelighed?
Henriette Kjær (KF), 2009-10-08:
Man kan overhovedet ikke slutte, at fordi man nedsætter den kriminelle lavalder fra 15 år til 14 år, vil der komme flere unge i fængsel – slet, slet ikke, og slet ikke når man ser på det udspil, regeringen er kommet med, der er spækket med præventive tiltag.
Hele pakkens sigte går jo på, at kommunerne skal være bedre til at forebygge.
Man skal faktisk undgå, at de unge kommer ud i kriminalitet, eller sørge for, at de bliver stoppet der, hvor vi taler om banaliteter, der, hvor det starter med småting.
Det er jo der, kommunen, og hvad der ellers er af politi, skole og andre, der kan gå ind og hjælpe, mere effektivt skal gå ind og hjælpe.
Det er jo derfor, at pakken er god, og det er derfor, at det er enerverende at høre på kritikken fra Socialdemokraterne, for pakken indeholder så meget, som også står i jeres partiprogram, og som har stået højt på jeres dagsorden.
Jesper Petersen (SF), 2009-10-08:
Jeg synes, at vi efter debatten i dag og efter åbningstalen forleden er endt i en situation, hvor regeringen helt tydeligt er på en anden planet end resten af befolkningen.
Den stiller sig op og siger, og fru Henriette Kjær gjorde det også: Vi har gjort alt, hvad vi kan, vi har gennemført det, der skal til.
I virkeligheden er der sket det, at regeringens økonomiske politik har fejlet, indsatsen mod krisen har ikke virket, økonomien har fældet sin dom, faldet i BNP er blevet endnu større, forbrugerne har lagt låg på pengekassen, og ledigheden er blevet endnu større, end den var blevet, hvis man havde valgt den rette krisemedicin.
Nobelprismodtagere, økonomiprofessorer og vismænd har på stribe sagt, at det var langt mere effektivt at lave offentlige investeringer.
Regeringen ville ikke lytte.
Det skulle være det private forbrug, der drev kampen mod krisen, men forbrugerne har ikke brugt de penge, der skulle være regeringens svar på krisen, og ergo er ledigheden blevet væsentlig større, end den ellers ville være blevet.
Det er økonomiens dom.
Fortryder fru Henriette Kjær i dag den valgte kurs?
Er det den forkerte medicin, man har valgt?
Henriette Kjær (KF), 2009-10-08:
Ja, regeringen har et ansvar for kommunernes økonomi; det er jo sådan set regeringen, der laver kommuneaftaler sammen med kommunerne hvert år.
Og kommunerne har fået flere og flere penge, og de har også fået flere penge til det her område med vanskelige børn.
Kommunerne må ikke af økonomiske hensyn ændre et barns tilbud, så det er jo en sag, der må ses på, hvis det, som fru Line Barfod nævner, er rigtigt.
For den dagsorden er vi fuldstændig enige med Enhedslisten om; der har vi en opgave.
De kan kun få det bedre, og derfor afsætter vi nu flere penge til at hjælpe dem.
Jesper Petersen (SF), 2009-10-08:
Det her bekræfter mig jo kun i, at fru Henriette Kjær simpelt hen er på sin egen planet og ikke ser, hvad der sker omkring hende.
Hver gang man justerer prognoserne, bliver de værre og værre, ledigheden stiger mere, end vi havde troet, den ville, og beskeden til folk derude, der er blevet fyret, er, at man bare skal tage sig sammen og arbejde noget hårdere, og regeringen har sådan set gjort præcis, hvad den skulle, selv om det bevisligt er sådan, at ledigheden er blevet væsentlig større, end den kunne være blevet, hvis man havde valgt en anden krisemedicin.
Fru Henriette Kjær siger, at der er brugt flere penge på offentligt forbrug.
Sagen er, at de små ting, man har fremrykket, har givet arbejdspladser – vurderingen er 3.000 arbejdspladser.
Det er jo mindre, end hvad der bliver fyret på 1 måned.
Det hjælper jo ingenting.
Hovedvægten har været på skattelettelser, på at få SP-pengene ud at arbejde, og de arbejder ikke, og derfor bliver flere folk ledige på grund af den her regering, end der kunne være blevet.
Jeg vil gerne spørge: Hvad gør regeringen næste år, hvis det viser sig, at det private forbrug fortsat falder, at det private forbrug ikke driver os ud af krisen og får flere i arbejde?
Har regeringen mere at spille ud med, eller er alt krudtet brugt på skattelettelser?
Henriette Kjær (KF), 2009-10-08:
Det er da helt utroligt, hvad man skal finde sig i at høre på fra SF's side, SF, der kører en slingrekurs, og ikke ved, hvad de vil.
Vi har en regering, der har handlet og handlet i rette tid på alle områder.
Økonomien er blevet stimuleret.
Det vil den fortsat blive.
Men det, der er hele fejlen i S' og SF's politik, er jo, at man tror, man har en mirakelkur.
Man er så indskrænkede, at man tror, at man med et knips med fingrene og 36 mia. kr. kan løse alle problemer i den her verden, og det overbeviser mig om, at det er en katastrofe, hvis S og SF skulle komme på ministertaburetterne, for det ville der ikke komme noget godt ud af.
Det eneste rigtige er at have is i maven, følge udviklingen løbende og så sætte ind med de tiltag, der er nødvendige.
Marianne Jelved (RV), 2009-10-08:
Fru Henriette Kjær ved jo, hvad der står i regeringens Økonomisk Redegørelse, og derfor vil jeg spørge fru Henriette Kjær, hvilken medicin regeringen har for at genoprette konkurrenceevnen, som er blevet forringet med helt op til 30 pct., siden der kom en borgerlig regering.
Henriette Kjær (KF), 2009-10-08:
Ud over de tiltag, der jo lige præcis allerede er sat i værk, og hvor man netop har understøttet eksportvirksomheder og andet med vækstpakken for de små og mellemstore virksomheder, som er med til at afhjælpe det her problem med den konkurrenceevne, de virksomheder også er en del af, vil man jo netop bruge penge fra globaliseringsmidlerne til at udvikle nye job i nye brancher, nye job, der skal skabe ny miljørigtig teknologi, nye job, der gør, at vi er enestående på markedet i forhold til at komme med den nye type tiltag.
Det er en ting.
En anden ting, som jeg har nævnt flere gange før, er jo selvfølgelig, at vi skal sikre os hele tiden at have de rigtige ordninger på arbejdsmarkedet og sørge for, at vi har den arbejdskraft, der er nødvendig, når der igen kommer gang i samfundet og vi står og skal bruge folk, for at vi kan opretholde konkurrenceevnen.
Marianne Jelved (RV), 2009-10-08:
Der kan jeg så forstå, at den medicin, som fru Henriette Kjær gør rede for her, har regeringen ikke anvendt i al den tid, vi har haft en borgerlig regering, eftersom konkurrenceevnen støt og sikkert er forringet år for år med op til 30 pct.
Det er jo ikke særlig betryggende.
Til trods for at vi har haft en globaliseringspulje og nøjagtig de initiativer, fru Henriette Kjær står og beskriver – år efter år har vi haft det – er konkurrenceevnen alligevel forværret.
Selv om krisen forsvinder som dug for solen, skal vi spare 4,5 mia. kr. hvert år i 4 år for at lukke det hul, som er i 2015.
Er det den medicin, regeringen vil bruge?
Henriette Kjær (KF), 2009-10-08:
Regeringen vil bruge alle de muligheder, der overhovedet er.
Igen må jeg sige, at jeg synes, det er sådan en lidt naiv opfattelse, at man kan bruge én medicin eller knipse én gang med fingrene, og så har man løsningen på alle problemer.
Det, regeringen gør, er jo netop at satse bredt.
Vi satser på udvikling af nye produkter, vi kan afsætte på udenlandske markeder; vi satser på at understøtte de eksportvirksomheder, der allerede er; og vi satser også på at få lavet de nødvendige reformer.
Men jeg synes ikke, det er særlig befordrende at lægge op til en befolkning, hvor flere og flere bliver arbejdsløse, at der nu skal ske noget samfundsomvæltende meget hurtigt, inden længe, for det lyder jo på De Radikale, som om man er parat til at gennemføre reformer den dag i morgen uden at kende dagsordenen for i morgen, og den vil vi altså gerne lige have et ordentligt overblik over.
Nanna Westerby (SF), 2009-10-08:
I SF er vi jo meget optaget af, at de unge lærer det, de skal, i skolen, og vi er meget optaget af, at de unge får sig en uddannelse.
Det går desværre ikke så godt med det i dag, og det synes vi er rigtigt bekymrende.
Mere end 20 pct. af vores unge får faktisk ikke en uddannelse efter folkeskolen, og ikke engang nu her under krisen, hvor de ellers bare går arbejdsløse, kan vi få dem til at tage en uddannelse.
For rigtig manges vedkommende er det, fordi folkeskolen simpelt hen ikke har rustet dem til at tage en uddannelse, og det synes jeg er rigtigt bekymrende.
Jeg synes, det bliver endnu mere bekymrende, når jeg så ser, at halvdelen af landets kommuner vil spare på folkeskolen næste år, og når jeg står med nogle tal, der viser, at 22 pct. af eleverne ikke får minimumstimetallene, altså det minimale timetal, som vi har sat for, hvad der er forsvarligt at undervise børn i den danske folkeskole i.
Det er særlig slemt i de mindste klasser, og det er også slemt i dansk og matematik.
Det synes jeg jo ikke tegner særlig godt, og derfor vil jeg gerne høre, om ordføreren synes, det er godt nok.
Synes ordføreren, at det tegner særlig godt for Danmarks faglighed og for Danmarks fremtid?
Henriette Kjær (KF), 2009-10-08:
Nej, jeg er meget glad for, at vi har den regering siddende, som vi har, for ellers var det jo gået fuldstændig galt.
Hvis vi havde haft en S-SF regering i opgangstider, havde man jo brugt pengene på alt muligt og umuligt, så der ikke ville være penge i kassen til nu at kunne foretage de offentlige investeringer, som rent faktisk foregår.
Vi har fremrykket trafikinvesteringer, vi har ophævet anlægsloftet i kommunerne, så de nu er i fuld gang med at sætte offentlige bygninger i stand osv. osv.
Der er masser af offentligt forbrug, der lige nu er ved at blive iværksat.
Der bliver brugt mange offentlige kroner lige for tiden.
Så det er ikke en forkert kurs.
Det er den helt rigtige kurs, at vi stimulerer begge dele.
Jeg er fuldstændig uenig i, at det går nedad med den kommunale velfærd.
Siden 2001 har vi stået herinde og fortalt det her fra Folketingets talerstol, og hvordan kan det så i Socialdemokraternes hoveder blive til, at det går forfærdeligt, at det går elendigt?
Man er gået væk fra gamle plejehjem med eneværelser og toiletter på gangene.
Nu er der langt de fleste steder boliger, der minder om dem, man kom fra som ældre, så man kan have flere af sine møbler med.
Det er blot for at nævne et eksempel på, at det, Socialdemokraterne rejser rundt med, er en myte.
Rasmus Prehn (S), 2009-10-08:
Det er jo simpelt hen direkte sort tale.
Jeg tror, at den konservative borgmester i Høje-Taastrup, den konservative borgmester i Lyngby-Taarbæk og den konservative borgmester på Frederiksberg vil sidde og himle op over det, der bliver sagt her af den konservative ordfører.
Sagen er jo, at kommunerne er hårdt, hårdt presset, og hvis man kigger på tallene, kan den konservative ordfører ikke løbe fra, at der er blevet skåret kraftigt ned på antallet af skoletimer, og at der er blevet skåret kraftigt ned på den tid, der er til rengøring hos ældre.
Men noget andet er: Handler det her ikke nok så meget om, at Det Konservative Folkeparti sammen med regeringen er mere drevet af rå ideologi end af hensynet til sund fornuft og til kernevelfærd?
Jeg står her med tal fra Lyngby-Taarbæk Kommune, og af dem kan man se, at fordi man har valgt frit valg, er det sådan, at når en borger vælger en privat aktør til hjemmehjælp, er kommunen tvunget til i gennemsnit at betale 30 kr. mere for den time, end hvis det sker i kommunens regi.
Er det ikke mere ideologi end sund fornuft?
Henriette Kjær (KF), 2009-10-08:
Nu er loven på det område jo lavet sådan, at kommunen kan sætte sin pris.
Kommunen skal regne ud, hvad dens egen ydelse koster, og så skal man jo kunne konkurrere på den pris, hvis man er et privat firma, der gerne vil ind på det felt, så jeg har lidt svært ved at forstå det regnestykke, hr. Rasmus Prehn sætter op.
Så må jeg igen simpelt hen sige: Jeg er uenig, jeg er uenig, jeg er uenig.
Under denne regering er der kommet pasningsgaranti, og tænk lige på, hvordan det var, inden det blev gennemført ude i kommunerne; hvordan man stod med sine børn og måtte vente og vente og vente på at få en plads, særlig under socialdemokratisk ledede regeringer.
Børnene i den danske folkeskole er blevet bedre til at læse, fordi regeringen har sat massivt ind og har sendt flere penge ud til kommunerne, så jeg kan ikke genkende det billede, man forsøger at tegne fra socialdemokratisk side.
Det billede er forkert.
Jonas Dahl (SF), 2009-10-08:
Jeg vil godt tage lidt fat i hele den forebyggelsessnak, som der er kommet rigtig meget af fra regeringens side, i hvert fald mange ord, men meget lidt handling.
I De Konservatives valgløfter op til valget i 2007 skrev man bl.a., at genoptræning og rehabilitering af patienterne efter hospitalsopholdet skulle styrkes, og at landets bedste kapaciteter skulle samles i en forebyggelseskommission og formulere en national handlingsplan for bedre forebyggelse.
Henriette Kjær (KF), 2009-10-08:
Det vil vi ikke af flere årsager.
Vi har hævet afgifterne til en vis grænse, men hr. Jonas Dahl ved jo også godt, at det giver en problematik i forhold til grænsehandelen.
Nogle vil tage andre steder hen og købe det, og derfor batter det ikke noget.
Det vil bare være en ekstra afgift, der ikke giver den sundhedsgevinst, som man dybest set ønsker fra SF's side, og vi kan jo også se af SF's forslag til en ny skattereform, at det har en social slagside, uden at det rent sundhedsmæssigt batter det store.
Jonas Dahl (SF), 2009-10-08:
Jamen jeg er da glad for, at fru Henriette Kjær anerkender, at SF faktisk har et ønske om at gøre noget ved forebyggelse.
Det er jeg sådan set glad for.
Jeg synes, at det er lidt synd, at fru Henriette Kjær åbenbart ikke kan sige, at det har regeringen også, men det må så stå for fru Henriette Kjærs egen regning.
Når man nu læser Forebyggelseskommissionens rapport og sammenholder med de oplysninger, der er kommet fra Skatteministeriet, fremgår det jo klart, at netop cigaretterne faktisk ikke vil medføre en øget grænsehandel, og alle landets forebyggelseseksperter og alle landets sundhedseksperter er enige om at sige: Hvis vi skal gøre noget ved forebyggelsen, hvis vi skal gøre noget ved lungekræften i særdeleshed, skal vi have hævet afgifterne på cigaretter markant.
Regeringen vil ingenting.
Henriette Kjær (KF), 2009-10-08:
Det vil regeringen i hvert fald også, og lad nu være med den der demagogiske snak om, at jeg ikke vil noget på forebyggelsesområdet.
I min tale havde jeg et afsnit om, at vi selvfølgelig skulle forebygge, og sundhedsministeren præsenterer en ny plan for forebyggelse i morgen.
Det er jo det, som SF også gerne vil.
Så prøv nu at samarbejde, og tag nu det her i en positiv ånd i stedet for at være så negativ.
Det forslag, som S og SF kommer med, er jo ikke holdbart.
Det er jo ikke noget, der batter noget.
Det vil betyde øget grænsehandel, og det vil ikke få den effekt, som man håber på.
Så det er blændværk.
Line Barfod (EL), 2009-10-08:
Når man hører fru Henriette Kjær, bliver det jo tydeligt, at regeringen intet ansvar har.
Det er altid de andres skyld.
Det, som vi oplever ude i kommunerne, er, at krisen virkelig kradser, at stort set alle kommuner er ude i at skulle skære ned; der skal skæres på daginstitutioner, på skoler, på fritidstilbud, på ældreomsorg – selv på området for de mest udsatte børn skal der skæres.
Han fik 3 timer til at blive flyttet til en anden plejefamilie, fordi kommunen skulle spare.
Mener fru Henriette Kjær, at regeringen har et ansvar for den økonomi, som kommunerne har, og de ting, der sker, eller mener fru Henriette Kjær, at det er børnenes skyld, og at det derfor er børnene, der skal straffes, når de så senere kommer til at begå noget galt?
Henriette Kjær (KF), 2009-10-08:
Jeg vil også starte med at sige velkommen til fru Maja Panduro.
Det er dejligt med dygtige unge kvinder herinde, og det er du, så velkommen til.
Først vil jeg lige sige, at børn ikke skal i fængsel.
Selv om vi nedsætter den kriminelle lavalder, skal de ikke i fængsel.
Der bliver lavet nogle særligt sikrede institutioner netop til den her gruppe af unge, men de skal for en domstol.
Det er jo erkendelsen af, at den her pakke er bredt sammensat af en lang række socialpædagogiske tiltag, altså nye tiltag, der gør, at vi tager langt bedre hånd om de unge, der har begået kriminalitet og er på vej ud i kriminalitet.
Det er det, der er hele fidusen.
Det er derfor, at vi Konservative på ingen måde har begået vold på os selv ved at sige ja til, at man nedsætter den kriminelle lavalder til 14 år.
For det er en god og fornuftig pakke.
Maja Panduro (S), 2009-10-08:
Det er jo ikke så længe siden, at det var et dårligt forslag, men ordføreren svarer sådan set ikke på mit spørgsmål: Hvor langt er De Konservative villige til at følge med her?
Når forslaget næste år hedder at nedsætte den kriminelle lavalder til 13 år, er man så også med?
Er man også med, når det hedder 12 år?
Hvor langt er De Konservative villige til at følge med?
Er det i virkeligheden ikke sådan, at de her to ben, som De Konservative påstår at de går på i spørgsmålet her, i virkeligheden begge to er fældet og lagt i benlås at Dansk Folkeparti, som sædvanlig?
Henriette Kjær (KF), 2009-10-08:
Og det er sådan, at man engang imellem skal passe på med at male sig op i hjørner herinde på Christiansborg, for så kan man stå der mutters alene og hygge sig uden at få sin politik igennem.
Herinde handler det om, at man er pragmatisk, og at man ser tingene i en helhed, og netop fordi den her kriminalitetspakke er smækfyldt med gode socialpædagogiske tiltag, siger vi Konservative, at tingene hænger sammen; så synes vi, at det ser fornuftigt ud, og derfor siger vi ja til det.
Det er jo sådan set en konservativ justitsminister, der har fremsat pakken.
Morten Østergaard (RV), 2009-10-08:
Jeg vil gerne vende tilbage til den økonomiske politik.
For det, som er den situation, som også Det Konservative Folkeparti må forholde sig til, er jo, at der ud over den aktuelle økonomiske krise, som rammer Danmark hårdere end de fleste andre lande i Europa, er den udfordring, at den måde, som regeringen har tilrettelagt økonomien på, gør, at der er en manglende holdbarhed også på den anden side af den økonomiske krise på en 5-års-sigt.
Der synes jeg, at det var rimeligt, at et parti, som normalt påberåber sig at være økonomisk ansvarligt, i dag ved Folketingets åbning kunne redegøre for, hvordan man agter at bringe den balance tilbage i dansk økonomi.
Der er tre muligheder: Enten sætter man skatten op, eller også laver man reformer, eller også, hvis man bare lader stå til, kommer der dramatiske nedskæringer i forhold til de syge, de ældre og børnene.
Jeg vil gerne vide i dag: Hvad for en af de tre muligheder agter Det Konservative Folkeparti at bruge for at bringe balance i dansk økonomi?
Henriette Kjær (KF), 2009-10-08:
Først vil jeg gerne slå fuldstændig fast, at vi sådan set er meget tilfredse med, at vi fik lavet forårspakken og de skattelettelser, der nu træder i kraft her efter nytår.
Vi kan faktisk se, at den skatteplan i løbet af ganske få år har en positiv virkning på bruttonationalproduktet, og derfor synes jeg, at det er beskæmmende, at man i Det Radikale Venstre samarbejder med en rød blok, der ønsker at forhøje marginalskatterne, der ønsker højere skatter, som kun er gift for det danske samfund.
Så det ønsker vi at holde fast i.
Vi ønsker også, at der skal laves reformer, der gør, at vi er sikre på at have den arbejdskraft, som bliver nødvendig at have på sigt i det danske samfund.