runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eyvind Vesselbo (V), 2009-03-10:
Men jeg synes jo, det er ganske klart.
Hvis man har siddet her i Folketinget i nogle år, ved man, at regeringen i de sidste 4 år har brugt eller er ved at færdiggøre brugen af 1 mia. kr. til natur og miljø.
Derudover har regeringen afsat 1 mia. kr. fra 2010 til 2013.
Når jeg lægger de to tal sammen og ser, at SF har sat 100 mio. kr. af på en reservepulje til at starte det her projekt, så skal man heller ikke være hr. Einstein for at kunne finde ud af, at de der 2 mia. kr. er mere end 100 mio. kr. Med hensyn til alle de andre ting, der står i den her tabel, er det jo ikke noget, der er realistisk.
Det er jo sådan noget, SF sidder og nørkler med selv.
Det er jo ikke noget, der er vedtaget eller bliver vedtaget her i Folketingssalen, så det er sådan set svært at tage det her højtideligt.
Samtidig må jeg sige, at vi ikke siger, at SF bruger for mange penge, men vi siger, at det indimellem godt kan være, at fru Ida Auken foreslår nogle ting, som ikke er realistiske, nemlig 15 mia. kr. til regnskovene over de næste 3 år.
Ida Auken (SF), 2009-03-10:
Man skal jo ikke være Einstein eller fremtidsforsker for at regne ud, at hr. Eyvind Vesselbo ville gå i gang med det her med finansieringen, og det er derfor, vi har været meget, meget grundige og har sat 100 mio. kr. af på dette års finanslov, og det er jo ikke bare 100 mio. kr., det er jo altså 100 mio. kr. mere end det, regeringen har afsat, for SF's finanslovforslag er ikke andet end kommentarer og ændringsforslag til regeringens finanslovforslag
Så vi har sat 100 mio. kr. mere af end Venstre til at få sat planen i gang i 2009, til at få lavet de planer, som gør, at vi kan få virkeliggjort det her.
Man kan ikke få brugt mere end 100 mio. kr. i det her år.
Derefter har vi sat 853 mio. kr. af om året i vores 2015-plan og i vores investeringsfond.
Det kan godt være, at hr. Eyvind Vesselbo ikke synes, at det tæller noget herinde, men det er en sammenhængende plan, og SF har den fuldt finansieret.
Vi har endda gjort det tydeligt, så alle kan kigge os i kortene, hvilket er mere, end man gør ved alle andre lovforslag, og så tager hr. Eyvind Vesselbo en så useriøs tilgang til det her.
Per Clausen (EL), 2009-03-10:
Jeg forstår, at hr. Eyvind Vesselbo ikke ønsker at forhandle med SF om at finde 100 mio. kr. ekstra til naturen.
Det er jo hr. Vesselbos privilegium at afvise det.
Men så synes jeg bare, at det er det, han skal sige, for jeg tror, at 2,1 mia. kr. er sådan cirka 100 mio. kr. mere end 2 mia. kr., og så er det problem vel løst.
Men det, jeg godt kunne tænke mig at få at vide, er: Når hr. Eyvind Vesselbo nu ikke vil have flere penge, ikke vil forhandle med SF om at skaffe flere penge til naturen - og det vil han åbenlyst ikke, for ellers ville han vel spørge lidt mere interesseret ind til, hvordan SF skaffede de her penge, og finde ud af, om det var noget, som hr. Eyvind Vesselbo og Venstre kunne være enige i - hvordan kan han så være enig i planens indhold?
For det har han da ingen penge til.
Det fremgår meget klart, at hr. Vesselbo starter med at sige, at han er enig i det, der står her.
Så hvad er hr. Eyvind Vesselbo i grunden enig i, når det gælder den her plan?
Eyvind Vesselbo (V), 2009-03-10:
Nu er det jo sådan, at jeg er et venligt menneske, så jeg startede faktisk med at være positiv over for den her plan og sagde, at det langt hen ad vejen var mange af de ting, som regeringen arbejdede med.
Så derfor syntes jeg egentlig, at der var en lang række af forslagene, der var gode nok.
Og det vil jeg så fastholde: Jeg synes, at man i sådan en debat her også skal give hinanden noget og være positive.
Det synes jeg at hr. Per Clausen også skulle prøve at være en gang imellem i stedet for bare at kritisere regeringen hele tiden.
Så siger hr. Per Clausen, at jeg ikke vil forhandle med SF om 100 mio. kr.
Jeg ønsker ikke at forhandle noget ned.
Vi har sat 1 mia. kr. af fra regeringens side til at forbedre naturen og miljøet.
Så skulle jeg da være en strik, hvis jeg begyndte at forhandle om at sætte det beløb ned til de 100 mio. kr., som fru Ida Auken foreslår.
Per Clausen (EL), 2009-03-10:
Det er jo ganske smart af hr. Eyvind Vesselbo at starte sådan en fuldstændig vanvittig diskussion, som tager udgangspunkt i, at hr. Eyvind Vesselbo forsøger at bilde folk ind, at SF har fremsat et forslag om, at man skal fjerne 1 mia. kr. - eller 2 mia. kr., eller hvor meget det var - og erstatte det med 100 mio. kr.
Nej, realiteten i det her er, at hr. Eyvind Vesselbo snakker om de planer, regeringen har, som vi endnu ikke har set.
Og for at vi ikke skal komme til den kendsgerning, at regeringen ikke har fremlagt de planer, som den har lovet at fremlægge, og som vi går og venter på - for at dække over det starter hr. Eyvind Vesselbo en diskussion, som handler om nogle fiktive nedskæringer.
Samtidig med det forsøger hr. Eyvind Vesselbo at lade, som om han er enig i indholdet af den her plan.
Men hr. Eyvind Vesselbo kan ikke være enig i indholdet af den her plan, for hr. Eyvind Vesselbo vil allerhøjst bruge halvdelen af de penge, som han selv siger at den her plan koster.
Derfor ville det være smukt, hvis hr. Eyvind Vesselbo kunne nævne, hvad det er for nogle elementer i den her plan, han ikke støtter.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-03-10:
Nu er det jo sådan, som jeg også sagde, da jeg holdt min første tale, ordførertalen, at regeringen har gjort en del af de her ting og er i gang med at videreudvikle de her ting.
Der kommer en plan, der hedder »Grøn Vækst«.
Der er lavet et notat, der hedder »Grøn vindernation«, og i det notat kan man jo se tydeligt og klart, hvad der står.
Den ligger på Venstres hjemmeside, kan jeg oplyse, hvis hr. Per Clausen er interesseret.
Der kan man se klart, hvad det er, Venstre vil på det område.
Og så kommer »Grøn Vækst«, som jeg jo ikke kan stå og offentliggøre her, for den kommer først om en måned eller deromkring - i slutningen af den her måned.
Det, som bare er pointen her, er, at vi har sikret os, at den plan, vi så laver, også passer til den økonomi, som vi har sat af i perioden 2010-2013 - nemlig 1 mia. kr. ekstra ud over det, der er i forvejen på miljøområdet.
Og det er jo forskellen til det, hr. Per Clausen og fru Ida Auken gør: Vi finansierer det, vi foreslår.
Torben Hansen (S), 2009-03-10:
Det var egentlig Vesselbos udgangsbemærkning, der fik mig til at tage ordet.
Vi finansierer det, vi foreslår, siger Vesselbo.
Kan Vesselbo så forklare, hvordan det kan være, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti for en uge siden lavede en skattereform med en underfinansiering på et tocifret milliardbeløb?
Så virker det jo lidt undskyld, jeg siger det - spøjst, at Vesselbo her siger, at SF's økonomi ikke hænger sammen og planen er underfinansieret.
For en uge siden brugte regeringen og Vesselbo et tocifret milliardbeløb i underfinansiering på skattelettelser.
Så er det da bare et hult argument, er det ikke?
Tak, hr. formand.
Så siger ministeren, at man allerede har 12½ pct. beskyttede områder
til havs.
Betyder det så, at ministeren mener, at de 12½ pct., som er Natura 2000-områder, så også skal være forstyrrelsesfri, for det er de jo ikke i dag?
I dag kan vi jo rent faktisk eksempelvis i Limfjorden og andre steder se, at der direkte er, kan man sige, skrabende aktiviteter i de beskyttede områder.
For ellers er det jo forkert at tale om beskyttet natur til havs, og så må det, der står i forslaget om 10 pct. forstyrrelsesfri zoner, jo være det rigtige udgangspunkt.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-03-10:
Når jeg nu valgte at nævne det meget store havareal, som i dag har en særlig beskyttelse, så er det jo netop, fordi man bliver ladt tilbage med det indtryk, når man læser beslutningsforslaget fra SF, at der slet ikke bliver gjort noget.
Hr. Torben Hansen ved jo ganske udmærket godt, at hvis vi diskuterer Limfjorden, skal der laves en lang række konsekvensanalyser, hvis det er sådan, at man f.eks. vil fange muslinger.
Så det er jo ikke sådan, at man bare kan få lov til at gøre hvad som helst og når som helst, man vil, i de her områder, som hr. Torben Hansen så selv ønsker at sætte fokus på.
Men det, der var min pointe med det, jeg sagde, var sådan set at slå fast, at vi allerede i dag har et meget ambitiøst udpegningsgrundlag, og det vil vi selvfølgelig forfægte, fordi vi ønsker, at det udpegningsgrundlag skal være endnu større fremover.
Så på mange måder mener jeg sådan set, at man fra SF's side burde have anerkendt det i forbindelse med den debat, vi har her i dag.
Der bliver man ladt tilbage med tanken om, at der slet ikke bliver gjort noget.
Torben Hansen (S), 2009-03-10:
Tak, hr. formand.
Jamen der er udpeget nogle arealer - 12½ pct. til havs, og der kommer flere - men det nytter jo ikke noget, hvis man bare udpeger dem og siger, at nu er de beskyttet natur, og så ellers ikke gør noget som helst.
Altså, den drift, der har været af de arealer, er jo fuldstændig den samme i 2008 og 2009, som den var i 2003 eller i 1998.
Synes ministeren så, det er rimeligt at tale om beskyttede arealer, når det, der foregår i dag på de arealer, er fuldstændig det samme som for 10 år siden, før de blev udpeget til beskyttede områder?
Eyvind Vesselbo (V), 2009-03-10:
Det forslag, der ligger her, indeholder jo en lang række meget gode og positive indspil til naturen og naturplejen og i det hele taget til pasningen og genopretningen af naturen.
En samlet naturplan er jo noget positivt.
Det er jo rigtig godt at komme med sådan et forslag, og grunden til, at jeg synes, det er så godt, er jo, som ministeren allerede har sagt, fordi regeringen er i gang med netop at lave en sådan plan.
Her må man så sige, at SF igen er for sent ude, for de fleste af de ting, der står her, er jo noget, som regeringen længe har været i gang med og er i gang med at videreudvikle til en samlet naturplan for Danmark.
Man må med den danske digter, Johannes Helms, ord fra 1873 sige: Jeg elsker de grønne lunde.
Det gør SF åbenbart også, men det, der er problemet, er, at det jo kun er ord.
Det er igen kun ord og en plan, der ligger her, for hvordan har SF tænkt sig at gennemføre og finansiere det?
Vi kan igen konstatere, ligesom til finansloven, at selv om der er en hel side bagerst med en masse tal, er det ikke finansieret.
SF og fru Ida Auken siger, at der i 2009 skal afsættes 100 mio. kr. til opstart af planen til dækning af udgifter til at opbygge en enhed i Miljøministeriet osv., som tages fra SF's ændringsforslag til finansloven for 2009 som en del af reservepuljen.
Det er jo pinligt.
SF, som vil markere sig som miljøforkæmpere, har ikke sat noget af på finansloven til miljøområdet, men må tage pengene fra et eller andet, som man kalder en reservepulje.
Det vil sige, at miljøet sådan lidt er en reservepost.
Det stemmer altså ikke rigtig overens med den profilering, som SF prøver at lave på miljøområdet.
Så siger de, at alt det her kommer til at koste 1.865.000.000 kr. i den periode, det skal gennemføres i.
Hvad pokker er SF's investeringsfond?
Det er vel ikke noget, som man kan regne med som en realitet.
Så står der videre: Heraf drift 365 mio. kr. Jamen hvad er det dog for et beslutningsforslag?
Hvorfor så ikke gå ind og være med til sammen med regeringen at prøve at få nogle ting igennem?
Men det er åbenbart bedre at komme med et forslag, der fundamentalt ikke er finansieret.
Vi er derfor igen ude i, at SF kommer med et ufinansieret slag i luften og med en masse gode forslag, som regeringen er i gang med.
Derfor kan vi altså ikke støtte forslaget, men SF kunne jo for en gangs skyld mande sig op til at støtte nogle af de ting, som regeringen foretager sig, i stedet for at sidde her i salen, som de ganske givet vil gøre lige om lidt, og se lidt småfornærmet ud, fordi vi ikke kan støtte forslaget.
Men det kan vi altså ikke, når der ikke er en ordentlig finansiering.
Vi kan ikke støtte forslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-03-10:
Jeg kan i hvert fald sige, at jeg synes, at det er værd at erkende - og det må Socialdemokratiet også gøre - at det beskyttede areal på havet er langt større nu, end det var under den tidligere regering.
Der synes jeg at Socialdemokratiet må anerkende, selv om det kan være svært, at det beskyttede havareal i dag er større, og med den udpegning, som vi har haft sendt i høring, lægger vi op til, at den skal være endnu mere ambitiøs.
Så jeg deler ikke det der synspunkt om, at regeringen ikke har gjort noget, og at alt er lige, og at hvad der skete i 2003 også skete i 2008.
Jeg må så også sige, at jeg heller ikke har præcis viden om, hvad det er for arealer, som hr. Torben Hansen gerne vil diskutere, og hvad der skete i 2003 i forhold til 2008.
Ida Auken (SF), 2009-03-10:
Man kan jo godt ærgre sig over, miljøministeren er så forfængelig, at fordi man starter sit forslag med en kritik af regeringens politik, så stiller han sig op - i stedet for at gå ind i en vigtig diskussion om hele Danmarks natur og om, hvordan vi får beskyttet den natur, vi har, og får mere af den, så den kan overleve i fremtiden, og så vi kan styrke en vigtig del af Danmark - og siger, hvis vi skal tro på regeringen, at så har man enten gjort det hele i forvejen, eller også er alt det, SF foreslår, noget sludder.
Jeg skal bare sige til miljøministeren, at alle de grønne organisationer bakker op om SF's plan og synes, det er noget af det mest ambitiøse, der er blevet fremsat i mange, mange år i Folketinget.
Og jeg tror nok, at der vil sidde nogle rundtomkring og synes, at det her er en meget useriøs måde at behandle et meget grundigt forslag på.
Lad os f.eks. bare tage finansieringen.
Miljøministeren kan bare stå og sige, at forslaget er underfinansieret med 1 mia. kr. uden overhovedet at gøre rede for regnestykket.
Vi har dog et langt regnestykke bagest i vores beslutningsforslag, som er meget grundigt, og som bygger på regeringens egne tal.
Men jeg skal jo komme med et spørgsmål her, så jeg vil blive konkret og spørge miljøministeren: Hvor meget natur er der blevet genoprettet i 2008?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-03-10:
Jeg vil gerne starte med at sige til fru Ida Auken, at jeg tror, man kan kalde mig meget, men at kalde mig forfængelig
er måske at tage munden lidt for fuld, for det er jeg i hvert fald ikke blevet endnu.
Og det tror jeg heller ikke jeg bliver, uanset hvor lang tid jeg så er minister.
Så vil jeg sige, at jeg da anerkender, at det arbejde, som SF har leveret her, er et godt arbejde.
Man kan så være enig i det eller ej; jeg er ikke enig i den måde, det er finansieret på, og jeg vil også meget gerne vende tilbage til fru Ida Auken med, kan man sige, beregninger, der vil dokumentere, at det, som man lægger op til her, i hvert fald ikke kan finansieres inden for den ramme, som SF antager, medmindre at det, som SF så lægger op til - og det kan jeg jo ikke vide, men det kan selvfølgelig være interessant - er, at man skal gå ud og tage jorden fra folk.
Nu diskuterede vi jo før ekspropriation, og det kan selvfølgelig godt være, at det så er det, der er måden at få mere natur på, altså at man simpelt hen inddrager jord fra de mennesker, der har jorden, uden at betale for den.
Men det tror jeg alligevel ikke er SF's holdning.
Så jeg kan sige til fru Ida Auken, at jeg er meget opmærksom på, at man har en naturpolitisk debat.
Jeg er bestemt ikke forfængelig, men fru Ida Auken må jo også finde sig i, at jeg tillader mig at stille kritiske spørgsmål til det, som SF fremsætter, ligesom jeg ved, at fru Ida Auken er kritisk over for de ting, som regeringen fremsætter.
Ida Auken (SF), 2009-03-10:
Grunden til, at jeg lige sagde det med spørgsmålet, var, at jeg så lige kunne snige et ekstra et ind, så det gjorde jeg lige.
Men jeg fik ikke svar på det.
Jeg ville gerne have hørt miljøministeren sige noget om, hvor meget natur der blev genoprettet i 2008, for det var da en del af miljøministerens tale, at der i de sidste par år var blevet genoprettet 23.000 ha, eller hvad det var for nogle tal, der blev sagt deroppefra.
Så jeg vil bare gøre ministeren opmærksom på, at der så sidste år blev pløjet 83.000 ha op i forbindelse med ophævelsen af braklægningen, og det kan man jo så godt sige er at fjerne 83.000 ha med den ene hånd og at give 23.000 ha med den anden hånd over en lang årrække.
Det er ikke noget særlig skønt regnskab for naturen.
Men lad mig så bare spørge igen: Hvor meget natur er der blevet genoprettet sidste år, og hvordan vil regeringen finansiere deres brakhandlingsplan, for det har vi jo ikke set nogen som helst bud på endnu?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-03-10:
Først og fremmest vil jeg gerne sige til fru Ida Auken, at vi, som jeg sagde i talen, siden 2001 har etableret 24.000 ha ny natur, og det er sket ved både privat og statslig skovrejsning, naturgenopretning og vådområdeprojekter.
Jeg vil så også sige, at jeg ikke deler fru Ida Aukens holdning til brakarealerne.
Fru Ida Auken har også, tror jeg, eller burde i hvert fald have den viden, at brak jo er landbrugsjord, der er i omdrift.
Og hvis fru Ida Auken mener, at landbrugsjord, der er i omdrift, er karakteriseret som værende natur, må jeg helt klart sige til fru Ida Auken, at jeg er dybt, dybt uenig.
Det, der tværtimod er brug for, er, at man sørger for at udtage nogle af de områder, hvor det giver mening, og hvor man også kan få meget natur for pengene.
Og der må jeg sige til fru Ida Auken - hvis fru Ida Auken har tid til at høre efter et kort øjeblik - at jeg bare er dybt, dybt uenig i den holdning, man har, om, at brakarealer er en særlig natur, for det er det bestemt ikke.
Det, der jo er kendetegnende for brakarealer, er, at de skal være i omdrift.
Ida Auken (SF), 2009-03-10:
Nu er SF kun lige blevet 50 år, så det ville jo virkelig være overbudspolitik, hvis jeg prøvede at hævde, at vi havde været grønne længere end det.
Men jeg vil i stedet sige, at tidligere på dagen sagde hr. Bendt Bendtsen, at man kunne bruge landbrugsstøtten på en bedre og mere fornuftig måde.
Så vil jeg spørge hr. Per Ørum Jørgensen, om ikke han er enig med mig i, at hvis man bruger en tredjedel af landbrugsstøtten på natur, vil der faktisk være rigtig, rigtig mange penge, og så vil man kunne lave rigtig meget for dem.
Er hr. Per Ørum Jørgensen ikke enig med SF i, at der ligger en kæmpe mulighed her i at lægge afgørende dele af landbrugsstøtten om, og er hr. Per Ørum Jørgensen også enig med hr. Bendt Bendtsen i, at man kan bruge landbrugsstøtten meget bedre?
Ida Auken (SF), 2009-03-10:
Det er jo nu lykkedes tre ministre og to ordførere at tale helt udenom, med hensyn til hvad planen handler om, så nu vil jeg spørge hr. Jørn Dohrmann, hvilke af disse følgende planindhold han ikke kan være med til: En klar målsætning om, at en tredjedel af Danmarks areal skal være natur.
Det var det første.
Klare definitioner på, hvad natur er, for det er der nemlig ikke i dag.
Det indeholder planen også.
Og så at vi skal have en sammenhængende planlægning i landet, så det, vi gør, hænger sammen, og så dyr og planter kan vandre i korridorer, når de kommer under pres.
Og sidst en regelforenkling for den enkelte borger samt en beskyttelse af havet i form af forstyrrelsesfri beskyttelseszoner i havet.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-03-10:
Jeg må bare spørge fru Ida Auken: Hvad er det, Socialistisk Folkeparti er uenig i der sker på området?
Vi tager de skridt, som vi gør, på området.
Det er fuldt finansieret, det er dækket ind.
Jeg anerkender bare ikke den plan, der her er lagt frem, bl.a. med hensyn til finansieringen, som jeg sagde.
En hektar koster i dag gennemsnitlig ca. 250.000 kr.
256.000 kr. tror jeg, at jeg så den sidste opgørelse på.
Den underfinansiering bare på det her punkt gør, at det jo er mange penge, vi taler om.
Derfor må jeg bare sige til fru Ida Auken, at planen ikke hænger sammen økonomisk, og det kan jo slet ikke betale sig at diskutere en masse af de andre ting, når økonomien i planen ikke hænger sammen.
Jeg vil bare sige til fru Ida Auken, at vi ikke har del i brakhandlingsplanen.
Vi sagde jo med det samme, at vi ikke troede på de tal, der var lagt frem.
Så er den sag ligesom parkeret.
Den er vi ikke en del af.
Med hensyn til det andet vil jeg gerne lige fastholde fru Ida Auken på de tal, som Socialistisk Folkeparti selv har lagt frem.
Der får jeg det til, at man har regnet omkostningerne til 140.000 kr. pr. hektar for skovplantning, som reelt koster på den anden side af 200.000 kr., og hvor man siger, at når man køber jord, er det til 140.000 kr. pr. hektar, hvor den reelt koster 250.000 kr. pr. hektar.
Så kan vi sige, at når vi skal plante ny skov, er erfaringen, at man ligger på et omkostningsniveau imellem 40.000 kr. og 240.000 kr. pr. hektar, hvor man i forslaget har afsat 45.000 kr., sådan som jeg har regnet mig frem til.
Det kan godt være, at mine tal er fuldstændig forkerte, så må fru Ida Auken rette mig, men ellers er det en total underfinansiering, og det må fru Ida Auken jo også give mig ret i.
Ida Auken (SF), 2009-03-10:
Jeg vil gerne begynde med at takke hr. Per Ørum Jørgensen.
Det var en fornøjelse at blive taget alvorligt, og at ordføreren gik ned i forslaget og diskuterede indholdet i de enkelte punkter, så det vil jeg gerne takke De Konservative for.
Jeg kan sige, at den åbning, der også var fra De Konservative, altså at SF vil blive inddraget omkring en naturplan, når »Grøn Vækst« kommer, tager vi imod med kyshånd, det vil vi rigtig gerne være med til.
Vi har altså fra vores side været frontløbere på naturområdet i rigtig mange år, og De Konservative vil nok også sige, de har været det på deres side, og det er jeg ikke helt uenig i.
Men jeg vil bare stille hr. Per Ørum Jørgensen et spørgsmål, som jeg har haft rigtig svært ved at få svar på i dag, hvor regeringen har hængt sig frygtelig meget i finansieringen af den her plan uden rigtig at blive konkret.
Jeg vil spørge hr. Per Ørum Jørgensen om, hvordan man finansierer regeringens brakhandlingsplan.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-03-10:
Siden der ikke rigtig er kommet svar, kan det være, at det er et rigtig godt spørgsmål, og jeg mener, at det selvfølgelig også er en af de ting, som man bør inddrage i processen i forbindelse med »Grøn Vækst« sammen med den økonomi, der generelt er på alle de her tiltag, der skal etableres fremadrettet.
Det vil selvfølgelig være naturligt at inddrage det i det.
Så vil jeg egentlig gerne bekræfte fru Ida Aukens udtryk om, at De Konservative i mange år har været optaget af det grønne spørgsmål - det har vi faktisk været i over 50 år.
Så spørgsmålet er, om ikke Det Konservative Folkeparti faktisk er det parti, der først tog den grønne dagsorden alvorligt.
Den tidligere finansminister, Poul Møller, var faktisk manden, som tilbage i 1950'erne sagde, at røg, støj og møg bliver fremtidens største politiske udfordringer, og det kan man jo kun medgive ham i dag.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-03-10:
Til hr. Torben Hansen vil jeg sige, at det lidt var et spring fra det her forslag, der ikke er finansieret, til en debat om skattereformen.
Nu er jeg jo ikke skatteordfører, men jeg må nok sige, at det, det drejer sig om her, jo er at få finansieret de forslag, der kommer på miljøområdet, og der er det, jeg siger: Vi har sat penge af.
Der bliver jo løbende sat penge af på Miljøministeriets budget, men derudover er der sat 1 mia. kr. ekstra af i 2010-2013.
Og der kommer nogle planer, som vil passe ind i den økonomi.
Så hr. Torben Hansen kan være ganske rolig: Tingene vil jo være på plads på det her område.
Det, der jo netop er pointen, er, at samtidig med at man sikrer naturen, samtidig med at man tager nogle områder ud, gør man den del af landbrugsjorden, som fortsat skal være landbrugsjord, mere effektiv, og man giver nogle nye metoder til f.eks. at forøge produktionen af biogas, bioætanol og biomasse.
Det betyder, at man kan få en vækst, samtidig med at man får et mere koncentreret landbrug og man tager nogle af de sårbare områder ud.
Deri ligger væksten.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-03-10:
Der må jeg bare spørge: Hvordan giver det så plads til grøn vækst?
Det er det, jeg gerne vil have et svar på.