runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steen Gade (SF), 2008-10-21:
Jamen, jeg har lige sagt til fru Colette L. Brix, at jeg ikke synes, at der skal være tvang for de små virksomheder.
Vi skal også hjælpe med til at tage initiativer, så vi får institutioner, som sikrer, at man ikke bare kan skrive hvad som helst ned på papir, men at der er nogen, der går ud og undersøger, om det faktisk sker i virkeligheden, at man også overholder det.
Colette L. Brix (DF), 2008-10-21:
Så vil jeg godt spørge hr. Steen Gade: Hvad har man så tænkt sig at gøre ved de virksomheder?
Ligesom vi har det nu i det her lovprogram i dag, altså at de, der ikke vil, skal ind og sige, at de ikke har en særpolitik. Hvis vi kommer et skridt længere ned - og det gør vi, for jeg så jo Helle Johansens interview i Børsen, hvor hun netop skriver, at man ikke er for lille, man skal bare ned og have omkring fem til ti medarbejdere - så kan man godt have Global Compact i sin virksomhed.
Det er de der små virksomheder, som meget gerne vil klare sig selv og jo netop ser kroner og øre i dag og i morgen og ser på, hvad der er råd til, og hvad de skal bruge deres tid til: Skal de sælge deres produkter ude i verden, skal de have nogle penge i kassen?
Så tænker jeg på: Hvad nu med dem, hvis de siger: Nej, det vil vi ikke?
Så vil jeg godt spørge: Hvad skal vi så gøre ved dem?
Steen Gade (SF), 2008-10-21:
Mit første svar er, at det er i forhold til de største, man kan sige, at vi skal bruge reel lovgivning og dermed krav.
Og det ligger også i forslaget her.
Jeg mener så, at man skal gå skridtet helt og fuldt ud.
De små skal have økonomisk støtte, f.eks. hvad angår opbygning af støtteinstitutioner, som kan rådgive dem til at opbygge det her.
Det skal være frivilligt.
Om vi kommer på, når det her har kørt nogle år, at der simpelt hen er et behov for at gå ned i størrelse, vil jeg da sige ja til.
For jeg tror, at det er en af vejene til, at dansk erhvervsliv klarer sig i konkurrencen i de kommende år, at både store, mellemstore og små virksomheder kan det her.
Så tror jeg også, at fru Colette Brix er enig med mig i, at der faktisk blandt de små er rigtig mange, der har lyst til at markedsføre sig på den her måde, men som faktisk ikke har råd til det, og de bør faktisk hjælpes.
Jens Christian Lund (S), 2008-10-21:
Jeg vil gerne sige tak for, at ordføreren kom ind på det, for jeg vil referere til, at der jo også har været virksomheder f.eks. på den ø, ordføreren bor på, som man måske kunne sige, at det nok havde været en fordel at kontrollere lidt mere.
Men det vil jeg ikke komme ind på her, da det er ordførerens første gang, så jeg synes ikke, at vi skal ind i en diskussion nu.
Jeg vil bare endnu engang sige velkommen her i Folketinget.
Villum Christensen (LA), 2008-10-21:
Tak skal du have.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-10-21:
Nu er det jo sådan, at regionerne har opgaven at producere sundhedsydelser.
Der er jo en klar opgavefordeling: Regionerne producerer sundhedsydelser, og politikken for, hvordan ydelserne skal leveres, besluttes her i Folketinget.
Det er årsagen til, at vi i den socialdemokratiske folketingsgruppe har fremlagt et forslag, hvor vi mener, at der skal bruges 2 ½ mia. kr. til at sikre afviklingen af disse pukler gennem overarbejde.
Vi mener altså ikke, at man, hvis det er sådan, at man har problemer med sit knæ og er på arbejdsmarkedet, skal vente i 3 måneder.
Det kan godt ske, at det er lægefagligt forsvarligt, men den enkelte medarbejder, der har et job måske ude på en virksomhed - en køkkenfabrik, eller hvor det måtte være - kan altså ikke gå og vente i 3 måneder på en behandling.
Det synes jeg i øvrigt at Dansk Folkeparti skulle støtte, det ville hjælpe os fremad.
Liselott Blixt (DF), 2008-10-21:
Jeg vil spørge hr. Jens Peter Vernersen, om han deler synspunkt med regionernes formand, socialdemokraten Bent Hansen, som i Jyllands-Posten søndag den 19. oktober udtalte, at en garanti på 1 måned henholdsvis 3 måneder ville være fagligt fornuftigt, specielt for rygere, for så kunne de bruge 3 måneder til at holde op for at komme hurtigere igennem.
Birgitte Josefsen (V), 2008-10-21:
Der er personalemæssige problemer i sundhedssektoren ligesom på en række andre områder i det danske samfund, og det har vi faktisk taget alvorligt.
Derfor har vi jo været med til at øge uddannelseskapaciteten betragteligt, både på sygeplejestudiet, på social- og sundhedsassistentskolerne, på lægestudiet og på mange, mange andre studier.
Derudover har vi jo givet meget klart udtryk for, at vi også har brug for at få hjælp andre steder fra, og derfor ser vi da med glæde på de tiltag, der sættes i værk ude i regionerne, hvor man er i gang med at rekruttere arbejdskraft fra udlandet til at hjælpe med at løse opgaverne, indtil vi selv har så mange uddannede, at vi kan løse alle opgaverne alene.
For det er jo målet.
Liselott Blixt (DF), 2008-10-21:
Nu fik jeg ikke lige et svar på, om hr. Jens Peter Vernersen deler det synspunkt, at specielt rygere skal vente 3 måneder.
For når jeg læser de udsagn, så er det netop, at man opdeler befolkningen i et A- og et B-hold, samt at man sætter nogle personer til side ved at sige, at rygere skal vente 3 måneder.
Næste gang er det måske folk, der er for store, der skal tabe sig lidt, inden de skal opereres, en anden gang er det de psykisk syge.
Det vil sige, at vi ender med, at hverken alkoholikere eller narkomaner kan få en behandling, hvis det står til Socialdemokraterne.
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-10-21:
Jeg vil i netop den sammenhæng gerne spørge fru Birgitte Josefsen, om det ikke er korrekt, at den borgerlige regering har indset, at man har et personalemæssigt kapacitetsproblem i sundhedsvæsenet, og at de patienter, som ordføreren her taler om, er de patienter, som har et reelt tilbud på et privathospital eller en privat klinik eller på at komme til udlandet.
Men vi har altså rigtig mange patienter i Danmark, som ikke har det reelle tilbud.
Og der er det vel ikke kun min opfattelse, men også Venstres opfattelse, at de kan komme til at stå i en knibe, fordi personalemangelen så spidser til på netop de afdelinger, hvor den her type patienter er indlagt.
Birgitte Josefsen (V), 2008-10-21:
Det er sådan set beskrevet meget tydeligt i det regelsæt, som lægerne arbejder efter.
Jeg synes ikke, det er mig, der rent lovgivningsmæssigt skal sidde og beslutte, om den ene skal behandles for sit knæ den ene dag og den anden skal behandles den anden dag.
Ved at gå ind og lave differentiering, beslutter jeg jo rent lovgivningsmæssigt, hvem der har de største gener, og hvem der har de mindste.
Og det synes jeg aldrig nogen sinde må være en politisk beslutning.
Det er en lægelig vurdering, og det er også en lægelig vurdering, der foretages i dag.
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-10-21:
For det er jo fuldstændig korrekt, at der er lavet en ændring pr. 1. oktober, som siger, at behandlingsgarantien ikke mere hedder 8 uger, men 4 uger, og det giver vel en hel del forandringer, i forhold til hvem der skal ind og behandles først.
Birgitte Josefsen (V), 2008-10-21:
Så derfor går jeg ud fra, at vi er enige om, at vi skal have et udvidet frit valg ellers er der jo skiftet meget, meget holdning i oppositionens rækker, vil jeg i hvert fald sige.
Så vidt jeg ved, har det store oppositionsparti stemt for indførelse af det udvidede frie sygehusvalg med 2 måneder, så det går jeg ud fra stadig væk gælder.
Men vi vil så gerne gå et skridt videre og give patienterne nogle yderligere rettigheder, og derfor holder vi fast i den ene måned.
Derudover er vi jo i gang med at geare sundhedssektoren til at kunne løse endnu flere opgaver, end den har kunnet løse tidligere.
Per Clausen (EL), 2008-10-21:
Det var jo et meget grundigt svar, der kun har den ene fejl, at der ikke kom noget svar på det spørgsmål, jeg stillede.
Jeg stillede nemlig det synes jeg selv - meget enkle spørgsmål: Når det nu er sådan, påstået af skiftende sundhedsministre, af skiftende Venstreordførere, at den mest effektive måde at fjerne ventelister på er det frie sygehusvalg,
hvad er så forklaringen på, at man, når man står i en situation med meget lange ventelister - og jeg skal ikke vove mig ud i en diskussion om, om hr. Jens Peter Vernersen har ret i, at det er regeringens forsømmelse, eller om det er strejken, det er i forhold til det her spørgsmål fuldstændig ligegyldigt - så afskaffer det, man indtil nu har sagt var det bedste middel til at fjerne ventelister.
Birgitte Josefsen (V), 2008-10-21:
Jo, vi mener faktisk, at det udvidede frie valg stadig væk er den bedste løsning for patienterne.
Jeg vil så gentage det, jeg udtrykte sidst, nemlig at på en lang række diagnoseområder er ventetiden faldet, men der er også diagnoseområder, hvor den ikke er faldet nok.
Men havde vi slet ingenting gjort, havde det jo set meget, meget værre ud, når vi nu ser på, hvor mange behandlinger der bliver kørt igennem i den danske sundhedssektor.
Jeg synes, at det er vigtigt, at vi har en sundhedssektor, som har patientrettighederne i højsædet, og at det ikke er systemets rettigheder, der har førsteprioritet, men patienternes rettigheder, der har førsteprioritet.
Vi giver altså patienterne en mulighed for at vælge et andet sted at gå hen, både inden for hele den offentlige sektor og i den private sektor, såfremt man ikke vil vente den tid, der nu er behov for at vente.
Så det er jo et frit valg, den enkelte borger har, men det er jo ikke en pligt at gå et andet sted hen.
Derfor synes jeg, det er udmærket, at man som borger selv kan beslutte, hvor man vil behandles, og hvornår man vil behandles.
Sophie Løhde (V), 2008-10-21:
Jeg vil gerne følge lidt op på det spørgsmål, der kom fra Dansk Folkeparti før, for jeg synes, at ordføreren gik let og elegant hen over det, og jeg synes egentlig, at ordføreren skylder salen at levere et svar.
Man kunne i Jyllands-Posten i søndags læse og forstå på socialdemokraten Bent Hansen, der jo som bekendt også er formand for Danske Regioner, at det ligefrem er en fordel for patienterne at vente i 3 måneder eller mere.
Det er selvfølgelig klar tale, men jeg kunne bare godt tænke mig at høre, hvad det er for nogle patienter, Socialdemokraterne mener med fordel kan vente 3 måneder eller mere.
Hvem er det, det drejer sig om, og som ikke skal have en sikkerhed for at få en hurtig behandling?
Hvad er det for nogle patientgrupper, Socialdemokraterne vil udelukke fra at komme hurtigt i behandling og bede dem om at vente i mere end 3 måneder, og for hvem det ligefrem er en fordel?
Jens Peter Vernersen (S), 2008-10-21:
Vi er sådan set meget optaget af patienterne, og det tror jeg egentlig også fremgik af den tale, jeg har holdt.
Det er næsten ½ år, patienterne i gennemsnit må vente på at blive behandlet på et hospital, og det synes vi ikke er godt nok.
Det var derfor, vi sagde, at vi vil bruge 2 ½ mia. kr. til at nedbringe ventetiderne, og dem kan man så bruge til frivilligt ekstraarbejde, overarbejde og hvilke muligheder der ellers er.
Så er det jo sådan, at hr. Rudiengaard og jeg har været sammen ude i den store verden - vi var i Indien, hvor vi fik tilbudt lægehænder, så det var netop ikke hænder, der manglede med det tilbud, der kom derudefra.
De tilbød jo at komme til Danmark og operere hoftepatienter, knæpatienter osv. på vores hospitaler, og det tilbud synes jeg måske sundhedsministeren skulle overveje, idet vi i hvert fald på det sted så dygtige folk, som var vant til at rejse ud i verden for at lave behandlinger.
Det var jo ikke noget nyt for dem, de var vant til at rejse til Canada, USA og England og ville også gerne rejse til Danmark, hvis det er her, det kniber.
Men ellers må man starte med noget overarbejde.
Preben Rudiengaard (V), 2008-10-21:
Nu er det jo således, vil jeg sige til hr. Jens Peter Vernersen, at vi interesserer os meget for patienterne, så patienterne kan komme hurtigt for og patienterne kan blive opereret hurtigt.
Derfor er et svært skred i en positiv retning godt for os.
Men vi er vel enige om - og det hører jeg også hr. Jens Peter Vernersen sige - at vi mangler hænder.
Det er det største problem: Vi mangler hænder.
Derfor vil jeg bare helt stilfærdigt spørge: Hvordan kan man finde hænder for de 2,5 mia. kr., som Socialdemokratiet har afsat på deres finanslovforslag?
Jeg ved ikke, hvor jeg skal trylle de her hænder frem henne for at løse problemet, sådan som hr. Jens Peter Vernersen siger.
Det kan jeg ikke finde ud af eller se i min optik i hvert tilfælde, men det kunne være, at hr. Jens Peter Vernersen kunne fortælle mig det.
Så blev jeg det klogere.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-10-21:
Nu er det altså sådan, at den socialdemokratiske politik på det her område besluttes her på Christiansborg, og flertallet bestemmer, hvordan vores politik er.
Hvis det er sådan, at der er socialdemokrater, der har sagt, at rygere skulle have en ekstra lang ventetid på behandling, vil jeg sige, at så er det ikke socialdemokratisk politik.
Nu skal jeg jo ikke kunne sige, om hr. Rudiengaard var til stede her i Folketingssalen ved åbningsdebatten torsdag før efterårsferien.
Men i forbindelse med statsministerens afsluttende redegørelse blev det her spørgsmål bragt op, og der stillede jeg faktisk to spørgsmål til statsministeren, hvor jeg bad ham om at uddybe den problematik, som jeg også nævnte her i dag.
Det, som man kan se, er, at ventetiden stiger fra 19,9 uger i 2006 til 21,2 i 2007, og det er kun 2 uger mindre, end hvad den var i 2002.
Det er et udtryk for, hvordan regeringens sundhedspolitik er lykkedes, nemlig at få ventetiden bragt ned med 2 uger.
Det er den største succes - har jeg hørt gang på gang - regeringen har haft.
Jeg må sige, at man er nøjsom i regeringen, når man kan nøjes med så lille et resultat.
Preben Rudiengaard (V), 2008-10-21:
Jeg kan forstå, at hr. Jens Peter Vernersen har haft meget travlt her i efterårsferien; han har haft travlt på sit regnebræt.
Han har regnet ud, at det før var 26 uger, og nu er det så 22 uger, og nu kommer der sådan lige 3 uger ekstra på osv., og al ære og respekt for det.
Jeg kan godt lide folk, der er meget flittige.
Hr. Jens Peter Vernersen siger, at der jo står folk og venter.
Derfor undrer det mig, når hr. Jens Peter Vernersen siger de her ting: Hvorfor har man ikke orienteret patienterne om muligheden for behandling på et andet sygehus eller behandling i udlandet?
Derfor undrer det mig meget, at der i det brev, som hr. Jens Peter Vernersen refererer til, ikke er taget højde for det.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-10-21:
Det kan man læse fuldstændig klart og præcist af det betænkningsbidrag, der ligger til lovforslag nr. L 50, hvoraf det fremgår, at vi stemte imod, fordi man i sundhedsvæsenet ikke havde ressourcerne til at løse opgaven.
Det er jo præcis den samme erkendelse, som regeringen er kommet frem til nu her, fordi man nu har en venteliste, der har samme længde som i 2002, plus 3 uger.
Birgitte Josefsen (V), 2008-10-21:
Hvis nu vi ser bort fra, om det hedder 1 eller 2 måneder, så vil jeg gerne have et svar fra hr. Jens Peter Vernersen som ordfører for det store oppositionsparti, Socialdemokratiet.
Er man for det udvidede frie valg, eller er man imod det udvidede frie valg?
Jens Peter Vernersen (S), 2008-10-21:
Det udvidede frie valg med 1 måned er altså det, man besluttede for 2 år siden.
Og vi har ikke noget som helst imod, at folk bliver behandlet inden for 1 måned, men vi sagde på det tidspunkt, at der ikke er kapacitet til at løse den opgave, fordi der er kræftpatienter og hjertepatienter, der skal behandles, og derfor stemte vi imod.
Men det står fuldstændig klart i vores betænkningsbidrag, at vi synes, at det var rigtigt at behandle folk hurtigt, men forudsætningen var, at ressourcerne var til stede.
Lad mig så sige for at slå det fuldstændig fast, at 2002 er det første hele år, hvor VK-regeringen har ansvaret - det får de i december 2001 og i 2002 var ventetiden i gennemsnit på disse 18 behandlinger, som man taler om, 23,3 uger, og det var kun faldet til 21,2 uger i 2007, altså stort set en uændret situation.
Kilden til disse oplysninger er Sundhedsstyrelsen, og det er jo der, hvor ministeren også henter sine oplysninger.
Birgitte Josefsen (V), 2008-10-21:
Nu kunne jeg på baggrund af ordførertalen konstatere, at det var august måned 2008, som hr. Jens Peter Vernersen byggede sine opgørelser på.
Det vil sige, at det er efter sundhedsstrejken, så derfor forstår jeg ganske udmærket, at man kan komme frem til de beregninger, man er kommet frem til.
Jeg vil spørge hr. Jens Peter Vernersen, om det ikke er korrekt, at hvis vi kigger tilbage til 2001, stod man faktisk på venteliste til en hofteoperation i imellem 2 og 3 år.
Og var det ikke derfor, at Socialdemokratiet gik med til indførelsen af det udvidede frie sygehusvalg på 2 måneder?
Per Clausen (EL), 2008-10-21:
Det er jo givetvis rigtigt, men der er i hvert fald en ting, jeg slet ikke forstår, og det er, at som jeg har forstået Venstreordførere og skiftende ministre på det her område, så har det været sådan, at den mest effektive metode til at fjerne ventelister med var det frie sygehusvalg.
Så har man nu en meget lang venteliste, og så afskaffer man det frie sygehusvalg.
Betyder det, at Venstre og regeringen nu erkender, at det frie sygehusvalg måske slet ikke er den bedste måde at afskaffe ventelister på - slet ikke, hvis man skal sikre, at de mest syge bliver behandlet først?
Jens Peter Vernersen (S), 2008-10-21:
Det er altså ½ år, man venter, og det er virkeligheden i den højt reklamerede sundhedsindsats, som regeringen har lagt frem.
Vi har jo ikke ment, at nogle skulle vente; vi havde jo ikke afsat 2 ½ mia. kr. på vores finanslovforslag, hvis vi mente, at patienterne skulle vente.
Vi har afsat 2 ½ mia. kr., fordi vi skal den der ventetidspukkel til livs.
Det troede jeg egentlig fru Sophie Løhde havde forstået, men det er åbenbart ikke helt tilfældet.
Så jeg er glad for, at jeg kan svare på spørgsmålet her - det hjælper måske på forståelsen.
Birgitte Josefsen (V), 2008-10-21:
Tak for det.
Nu er tal jo taknemlige, for jeg kan sådan set også gå ind og finde 18 diagnoser, for hvilke ventetiden er bragt betydeligt ned, nemlig med 27 pct.
Men jeg forholder mig også til, at der i tiden fra 2002 og frem til i dag jo er et stort, stort antal behandlinger mere, end der var i 2002.
Bare i 2007 blev der gennemført 130.000 flere operationer, end der gjorde i 2002.
Så derfor er det jo et udtryk for, at der bliver kørt mange, mange flere behandlinger igennem i hele den danske sundhedssektor.
Vi ved, at der er ca. 44 millioner behandlinger i det hele i sundhedssektoren - det er, når vi tager alt med - og det er et udtryk for, at der er et stort pres på sundhedsområdet.
Men vi kan jo sagtens finde diagnoser, for hvilke ventetiden er lang, men vi kan altså også sagtens finde diagnoser, for hvilke ventetiden er forkortet betydeligt.
Jacob Jensen (V), 2008-10-21:
Det er faktisk typisk de helt små, nystartede virksomheder, som kommer i gang ved at kunne tage et patent, ved at kunne beskytte den opfindelse, den idé, den teknologi, som man har udviklet på et meget tidligt stadie, og det gør, at man faktisk kan videreudvikle det produkt og så måske komme ud over rampen, også rent markedsføringsmæssigt.
Det er det, der er hele grundlaget for, at vi har en patent- og varemærkelovgivning, som netop beskytter de opfindelser, ideer og teknologier, som bliver udviklet.
Jeg vil sige, at jeg synes, det er meget uheldigt, hvis det er det, der ligger i hr. Per Clausens spørgsmål til mig, at man ikke længere skulle kunne beskytte sig i forhold til den investering og udviklingsindsats, der gøres rundtomkring, både i store og så sandelig også i helt små virksomheder.
Men der skal selvfølgelig også være plads til at kunne videreudvikle på den eksisterende viden, og det er der også mulighed for med den eksisterende lovgivning.
Per Clausen (EL), 2008-10-21:
Jeg synes jo bare, at når man gennemfører en seksdobling af strafferammen for en forbrydelse og gør det med udgangspunkt i, at det er samfundsnedbrydende og skadeligt, hvad man gør, så synes jeg måske, at jeg mangler nogle overvejelser fra Venstres ordfører om, hvorvidt det nu er sådan, at det eneste, der kan skabe udvikling i et samfund, er, hvis de, der udvikler nye produkter, og udvikler nye ideer, kan patentere de nye ideer.
Jeg mener sådan set, at der findes masser af eksempler på, at der er udviklet ny viden, meget anvendelig viden af mennesker, som aldrig har haft nogen som helst ønsker eller intentioner om at tage patent på deres ny viden, og at det måske lige så meget er den vej, vi skal gå, hvis vi skal skabe mere viden og skabe udvikling i samfundet.
Spørgsmålet er, om det, hr. Jacob Jensen er i gang med her, i virkeligheden kun handler om at beskytte nogle relativt store virksomheder.
Jacob Jensen (V), 2008-10-21:
Nu forholder jeg mig så specifikt til det lovforslag, der ligger her.
Hr. Per Clausen skal passe på med at lægge mig ord i munden, som jeg ikke har udtalt.
Jeg er faktisk af den opfattelse, at videndeling og videreudvikling af eksisterende informationer og eksisterende teknologi og eksisterende viden faktisk er en klar, klar fordel.
Derfor har vi da også tidligere her i Folketinget behandlet forslag om netop den mulighed, det er at kunne patentere en ny viden, som man måtte få ved at kunne videreudvikle og videreforske i allerede eksisterende viden.
Per Clausen (EL), 2008-10-21:
Jeg kunne forstå på hr. Jacob Jensen, at piratkopiering jo var tæt på at være samfundsomstyrtende virksomhed.
Det vil sikkert glæde nogle af dem, som udfører det, at høre det.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Jacob Jensen, om jeg skal forstå det, han siger, på den måde, at det, Venstre mener, er, at den viden og den udvikling, der er skabt gennem videndeling, f.eks. i samarbejde mellem forskere fra universiteter og andre forskningsinstitutioner gennem mange, mange år, og som netop har været baseret på den opfattelse, at videndeling er en forudsætning for, at man kan skabe udvikling og ny viden, slet ikke er foregået, for hr. Jacob Jensen har det synspunkt, at kun hvis man kan lave patenter, kun hvis man kan holde ting hemmelige, kan det føre til, at der sker udvikling.
Og så synes jeg måske, at hr. Jacob Jensen har en lidt snæver opfattelse af, hvad det er, der skaber udvikling i vores samfund.
Villum Christensen (LA), 2008-10-21:
Der er incitamenter til at gøre det.
Det, jeg anholder, er, at midlet skal være, at vi skal pålægge nogen at skrive en politik.
Jeg mener, at vi giver de bedste rammevilkår for virksomhederne ved at lade dem selv foretage de vurderinger.
Det skal vi ikke kloge os på herinde.
I øvrigt ved jeg godt, hvordan en virksomhed fungerer, kan jeg sige til hr. Steen Gade.
Steen Gade (SF), 2008-10-21:
Det forstår jeg godt, hvis det var pjat.
Jeg kan godt sådan følge hr. Villum Christensen i, at den virksomhed, der bare udnytter frivilligheden og skriver i årsregnskabet, at man ikke har nogen politik på det her område, kan opfatte det som pjat.
Det forstår jeg godt.
Men jeg synes, at hr. Villum Christensen går uden om realiteterne, og nu citerer jeg igen Dansk Industris meldinger om, at syv ud af ti af de virksomheder, som de har undersøgt, angiver, at deres udbytte af ansvarlig leverandørstyring jo simpelt hen handler om noget helt banalt for virksomheden.
Det er, som om at hr. Villum Christensen ikke ved, hvordan en virksomhed fungerer.
Det her er jo simpelt hen med til at fjerne sjusk og fejlbeslutninger i hele leverandørkæden, det vil sige, at når de så siger, at de får forbedret produktkvalitet, er det en sidegevinst af det her.