Brian Mikkelsen (KF), 2010-03-02:
Indledningsvis vil jeg gerne kvittere for beslutningsforslaget.
Det adresserer en vigtig problemstilling, nemlig hvordan vi kan skabe nogle gode rammer for vækst og udvikling i udkantskommunerne.
Det er en problemstilling, som vi fra regeringens side er meget optaget af, og som vi har brugt mange kræfter på, og som vi har sat rigtig mange skibe i søen for at gøre noget ved.
Derfor må jeg også beklage, at medicinen, som her er foreslået af SF, efter regeringens opfattelse ikke er den rigtige. Essensen af forslaget er jo ikke ny.
Essensen har været fremme i forskellige afskygninger, bl.a. under diskussionerne om kreditpakken og senest fonden til grøn omstilling og erhvervsmæssig fornyelse i forbindelse med aftalen om globaliseringsmidlerne.
Med bl.a. bankpakken, kreditpakken og erhvervspakken har regeringen taget de nødvendige skridt for at sikre den finansielle stabilitet i Danmark.
I forhold til de små og mellemstore virksomheder har regeringen med erhvervspakken forbedret adgangen til kapital til forretningsudvikling og investeringer i erhvervsbyggeri og andre aktiver, der kan realkreditbelånes.
Det har vi gjort bl.a. ved at hæve rammen for vækstkaution med 1,5 mia. kr. indtil udgangen af 2010.
Økonomi- og Erhvervsministeriet følger nøje med i udviklingen i kreditmulighederne.
Ud fra de tilgængelige tal er der ikke tegn på, at der er en kreditklemme i Danmark, hvor sunde virksomheder ikke kan få opfyldt deres finansieringsbehov.
Endvidere fremgår det bl.a. af en særkørsel på statistik for Realkreditrådet, at udlån til udkantskommunerne følger det generelle mønster i dansk økonomi.
Det er således regeringens vurdering, at pakkerne virker efter hensigten.
Det er også vigtigt at holde fast i, at der gælder de samme lovmæssige regler i hele landet for kreditgivning.
Lånevilkårene er derfor afhængige af, hvor sunde projekterne er set over hele lånets løbetid.
Det er derfor op til det enkelte kreditinstitut at vurdere konkrete projekter på baggrund af lovgivningens regler og i overensstemmelse med dets fastsatte kreditpolitik.
Når det er sagt, er regeringen selvfølgelig meget optaget af, at den finansielle sektor løfter sin del af ansvaret og medvirker til at sikre, at sunde virksomheder og gode projekter har adgang til kapital.
Herudover vil jeg godt fremhæve, at regeringen har betydelig opmærksomhed rettet mod udfordringerne for vækst og erhvervsudvikling i yderområderne, herunder de områder, der er særlig hårdt ramt af den økonomiske situation.
Senest har regeringen sammen med samtlige partier i Folketinget vedtaget en lov om at oprette en fond til grøn omstilling og erhvervsmæssig fornyelse på 760 mio. kr. i perioden 2010-2012.
Under fonden kan der bl.a. søges om midler til lokalt og regionalt forankrede projekter, som kan bidrage til en hurtig omstilling, til nye erhvervsmæssige muligheder og vækstmuligheder, herunder etablering af nye erhvervsvirksomheder i hårdt ramte områder.
Endvidere vil jeg nævne, at der f.eks. også er indført et forhøjet befordringsfradrag i udkantskommunerne, et særligt udkantstilskud til de almene gymnasier, medfinansiering af kommunale færgeinvesteringer og tilskud til visse kommuner til en indsats over for de allerdårligste boliger i landsbyer og det åbne land.
Med udligningsreformen blev der desuden gennemført ændringer i det kommunale tilskuds- og udligningssystem, som var til gode for kommunerne i yderområderne.
Lad os også huske på, at en bred kreds af partier i Folketinget har aftalt, at de regionale vækstfora har en særlig forpligtelse over for Danmarks yderområder.
Det betyder bl.a., at mindst 35 pct. af strukturfondsmidlerne i perioden 2007-2013, i alt ca. 500 mio. kr. årligt, skal anvendes til gavn for yderområderne under et.
Derudover bruges midlerne under landdistriktsprogrammet generelt til at forbedre forholdene i yderområderne.
Her vil jeg bl.a. fremhæve de lokale aktionsgrupper, LAG’erne, som står for prioritering og indstilling af tiltag inden for udviklingen af attraktive levevilkår og arbejdspladser i landdistrikterne.
LAG’erne har ca. 180 mio. kr. til rådighed om året frem til 2013.
Som det fremgår af regeringens nye arbejdsprogram, »Danmark 2020«, ønsker regeringen et Danmark i balance.
Mulighederne for at bo og skabe vækst og erhvervsudvikling skal være et gode i hele Danmark.
Derfor vil regeringen fremlægge et regionalpolitisk udspil.
Et centralt element heri vil være at forankre udviklingen af Danmark til en grøn vækstøkonomi bredt i det danske samfund.
Så vi har stor fokus på og høj prioritet i forhold til at gøre noget for yderområderne.
Regeringen finder endvidere fortsat, at det ikke er en farbar vej at stille statslån til rådighed for virksomheder alene på grund af deres geografiske placering.
Derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Jeg synes, at det ville være forkert fra Folketingets talerstol at gå ind og drøfte konkrete projekter.
Det vil være sådan at bryde den armslængde, der egentlig bør være i forhold til det, at det er saglighed, og det er sådan value for the money, en cost-benefit-analyse, der afgør, hvor man skal satse og investere.
Vi har som erklæret formål at gøre noget for udkantsområderne.
Derfor har vi lavet en palet af forskellige initiativer.
Et af de initiativer, der f.eks. har været, har jo også, som spørgeren har nævnt, været færgetrafikken med særlige tilskud til færger ud til øerne.
Vi har vækstforaene, som poster penge ud derude, og vi har som sagt også Den Grønne Fond, hvor 760 mio. kr. de næste 3 år ryger ud gennem Den Grønne Fond.
Så der er et væld af forskellige initiativer, og så har vi lavet tre pakker, som skal være med til at give noget finansiel stabilitet, så der kan investeres også i udkantsområder.