runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2012-11-29:
Tilbage står jo det bemærkelsesværdige og spændende i den her debat, at Venstre vil stemme for det her lovforslag, hvis de kan være sikre på, at det bliver dyrere at være dansker.
Hvis almindelige forbrugere skal betale mere, siger hr. Henrik Høegh, så vil man godt stemme for.
Det er den garanti, han vil have.
Jeg synes, at man skal tænke over ude i Danmark, når man lytter til den her debat, at Venstre, når det kommer til stykket, er villig til at stemme for lovforslag, der gør det dyrere at være dansker, men de skal bare være sikre på, at det bliver dyrere for den almindelige forbruger, og at det ikke rammer Venstres kernevælgere.
Henrik Høegh (V), 2012-11-29:
Jeg skal gøre det kort.
Der er jo sådan set kun at sige, at Venstre er et rigtig bredt parti.
Jeg glæder mig over, at det her arbejde faktisk er noget, som NNF støtter.
Så kan vi jo debattere, hvor de vælgere hører hjemme.
Det er noget, som fødevareministeren arbejder med, det er noget, som der står i regeringens strategi, altså at man vil arbejde for arbejdspladser.
Det her handler om at skabe konkurrenceevne i Danmark og fastholde flest mulige arbejdspladser i Danmark.
Det er der et bredt ønske om i Danmark, også fra nogle partier, som måske ikke stemmer på Venstre – selv om det ret utænkeligt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2012-11-29:
Det her lovforslag lægger op til at lave nogle meget nødvendige ændringer i den finansielle lovgivning.
Jeg tror, at alle kan se i lyset af de seneste års udvikling i netop den finansielle sektor, at der er flere problemer og udfordringer, som bør adresseres – og det er i hvert fald det, vi gør med det her lovforslag.
Lovforslaget er kæmpestort og meget komplekst, og derfor giver det nok ikke mening, at jeg går ned i samtlige detaljer i lovforslaget.
Vi har jo trods alt også et udvalgsarbejde, der følger efter det her.
Men jeg vil bare gøre rede for nogle af de få ting, som vi er sådan særlig glade for.
Jeg er stærkt tilfreds med, at der nu bliver et bedre tilsyn med CIBOR-rentesatsen, altså de såkaldte referencerammer.
Det er af rigtig stor betydning for både forbrugernes og virksomhedernes tillid, at vi har et ordentligt tilsyn med lige præcis den del.
Lovforslaget kommer også til at sikre en mere effektiv håndhævelse i forhold til solvenskravet.
Jeg synes, det er fornuftigt, at man giver pengeinstitutter, som er kommet i problemer, en chance til at rette op.
De får en chance til at lave en genopretningsplan, og det bliver fulgt ganske nøje, hvordan det går, og går det ikke, er det klart, at så bliver der skredet ind over for det.
Men på den her måde giver vi dem et kærkomment skub og en mulighed for at rette op.
Det er sådan set ganske fornuftigt.
Så bliver der også indført – som mange andre har påpeget – et Systemisk Risikoråd, som skal være en slags vagthund på området, og som skal opdage strukturelle problemer, forhåbentlig i tide, som eventuelt kan føre til endnu større økonomiske problemer, så bl.a. vi i Folketinget kan få det at vide og agere i tide.
Så jeg synes, at der med det her lovforslag er lagt op til en række gode ændringer.
Vi kommer et rigtig stort stykke af vejen, tror jeg, i forhold til at få en mere effektiv sektor – en sektor, som vi kan have tillid til, og som vi kan stole på.
Og SF kan selvfølgelig støtte det her lovforslag.
Mette Bock (LA), 2012-11-29:
Jeg må sige, at det er hård kost at få en debut som erhvervsordfører med et forslag som det her.
Og jeg vil sige, at jeg her, ligesom i forbindelse med mange andre eksempler på sådan en kludetæppelovgivning, finder det rigtig betænkeligt.
Det er uigennemskueligt for borgerne, og jeg synes faktisk også, at man stiller Folketingets medlemmer i en situation, som er urimelig, og hvor man kan komme til at stemme for enkeltforslag, som man egentlig er imod, og omvendt kan komme til at stemme nej til forslag, som man egentlig er for.
Men lad mig nu lægge det til side.
Formålet med L 87 er angiveligt at styrke tilsynet med de finansielle virksomheder og sikre en effektiv håndhævelse i forbindelse med eventuelle overtrædelser.
Hertil kommer der så også en implementering af noget EU-lovgivning.
Der er en række udmærkede forslag i det samlede lovforslag, som f.eks. sammenlægning og oprettelse af råd som Det Systemiske Risikoråd og Det Finansielle Råd.
Det er også udmærket med implementering af forordninger, som faktisk allerede har retsvirkning.
Vi ser også positivt på indførelsen af bløde krav og det øgede tilsyn med referencerenten CIBOR.
Hertil kommer der så en række forslag, som vi i Liberal Alliance er betænkelige ved.
Det gælder muligheden for at udstede administrative bøder i flere tilsynslove, og det gælder for åbningen for et øget samarbejde mellem myndighederne, i den forstand at Finanstilsynet skal kunne viderebringe fortrolige oplysninger til politi og anklagemyndighed, uden at der foreligger konkret mistanke.
Det klæder ikke et retssamfund.
Realkredit anfører også, at kravet om, at det individuelle solvenskrav skal dækkes med egentlig kernekapital, kan virke som en yderligere fordyrende byrde uden reel effekt på sikkerheden i det finansielle system.
I forhold til forslaget om offentliggørelse af tilsynsreaktioner synes jeg, at det er værd at bemærke, at Advokatrådet påpeger, at der er behov for at afveje behovet for offentliggørelse over for hensynet til aktørerne.
Forslaget indeholder i sin nuværende form en væsentlig indskrænkning af proportionalitetsvurderingen, og det synes vi er bekymrende.
Offentliggørelsen kan nemlig være forbundet med stor skadevirkning, også selv om sagen efterfølgende henlægges eller ender med en frifindelse.
Endelig synes vi også, at det samlede forslag rummer en problematisk finansiering, idet de øgede udgifter til f.eks. Finanstilsynet skal finansieres med øgede afgifter.
Så når vi skal se på vægtskålene og gøre op ved at sammenholde de positive effekter med de negative økonomiske konsekvenser, finder vi som udgangspunkt, at der er grund til at være skeptiske over for det samlede forslag. Det er vi.
Vi kan ikke tilslutte os umiddebart, men afventer udvalgsbehandlingen.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-11-29:
For det første må jeg tage skarpt afstand fra udsagnet om, at Venstres formand ønsker et opgør med den danske model.
Intet er jo mere forkert.
Det, vi har været inde på, er, at man kunne forestille sig en modernisering, et serviceeftersyn.
Det er noget ganske andet.
Det synes jeg bl.a. Vejlegårdsagen har vist, nemlig at der måske er brug for, at man stille og roligt sætter sig ned med arbejdsmarkedets parter og ser på, om man kunne modernisere systemet lidt.
For det andet er der det med, at vi skulle være kede af det her.
Vi står fuldt og helt ved det forslag til vedtagelse, som blev læst op af hr. Bent Bøgsted, og glæder os over, hvis vi kan finde sammen om, at på Femern Bælt-forbindelsen skal der være ordentlige løn- og arbejdsvilkår.
Jeg synes, man skal lade være med at tage patent på det og næsten være fornærmet over, at vi er nogle andre, der forholder sig til det.
I det hele taget synes jeg også, det er symptomatisk for mange i den lidt rødere side af Folketingssalen, at man beskæftiger sig meget med historien.
Man skal da se fremad og komme med nogle løsninger, nogle bud på, hvad danskerne kan forvente, i stedet for hele tiden at se tilbage.
Men sådan er vi jo meget forskellige i vores indstilling.
Jonas Dahl (SF), 2012-11-29:
Det er i hvert fald det, man har haft indtryk af de seneste par måneder.
Det undrer mig, at det kan komme som den helt store overraskelse for Venstres ordfører, at den debat kommer op.
Men jeg synes stadig væk, det er interessant at holde fast i, hvor mange eksempler man kunne komme i tanker om fra tiden med VK-regeringen.
Hr. Kristian Pihl Lorentzen har også siddet i Folketinget under den tidligere regering, VK-regeringen.
Hvis man ikke er omvendt, og det er hr. Kristian Pihl Lorentzen lidt ked af at være i den her sag, kunne jeg godt tænke mig at høre nogle eksempler på, at den tidligere regering levede op til kravene, der gælder for Femern Bælt.
Jeg synes, man næsten er kaldet til at deltage i debatten, når nu ordføreren har valgt at bringe også SF ind i debatten.
Jeg føler mig nødsaget til at bidrage til den.
Jeg vil også godt kvittere for, at man altid skal byde velkommen til de omvendte.
Det er Venstre jo på det her punkt.
Det synes jeg da man skal kvittere for.
Jeg vil sådan set gerne lægge mig i sporet på hr. Rasmus Prehn, for det er jo positivt, at Venstre nu er enig i, at der skal ordentlige forhold til, og at vi skal følge de konventioner, som Danmark er medunderskriver på, og som har været gældende i rigtig mange år.
Så det er jo positivt, at vi nu faktisk får nogle fremskridt på det her punkt.
Jeg kan forstå, at der var nogle problemer med den selektive hukommelse.
Det har formanden for partiet haft de seneste dage.
Men jeg synes, det er positivt, at vi nu kan få en diskussion af det her.
Jeg vil bare høre: Kan ordføreren komme med nogle eksempler på, at VK-regeringen ved sine 10 år ved magten indtil for 1 års tid siden brugte de her klausuler i lignende tilfælde?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-11-29:
Det tror jeg at hr. Rasmus Prehn har ret i.
Det har der så ikke været fokus på.
Jeg synes, det er utrolig vigtigt i den situation, vi står i nu med tusindvis af unge mennesker, der ikke kan få fodfæste på arbejdsmarkedet, at også staten går forrest, når vi skal bygge sådan et projekt her, og giver nogle af dem en chance.
Det kan jo så blive et eksempel til efterfølgelse, ikke bare andre steder i den offentlige sektor, men så sandelig også i den private sektor.
Så det er klart; der er mere fokus på f.eks. lærlinge og praktikpladser, og det har jeg det rigtig godt med.
Rasmus Prehn (S), 2012-11-29:
Det var faktisk et oprigtigt forsøg på at komme med ros.
Det er jo herligt, når man ser stoute Venstrefolk stå på Folketingets talerstol og give udtryk for klar socialdemokratisk politik.
Det er jo noget, man lægger mærke til, og det er positivt.
Det er jo faktisk et skift i holdning, et paradigmeskift, i forhold til, hvad der var gældende under den tidligere regering.
Nu nævner hr. Kristian Pihl Lorentzen, at det næsten var det samme dengang, men kan hr. Kristian Pihl Lorentzen ikke bekræfte, at man i de aftaler, man lavede i forbindelse med metrobyggeriet, f.eks. ikke havde aftaler om lærlinge med?
Kan ordføreren ikke bekræfte det?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-11-29:
Jeg kan da forstå på hr. Rasmus Prehn, at det næsten opfattes som et problem, at Venstre støtter det her forslag til vedtagelse.
Det virker, som om det bliver problematiseret.
Men det gør vi nu.
Om det er et paradigmeskift ved jeg ikke.
Der var også i forbindelse med metrobyggeriet et antal regler, der skulle overholdes.
Der var EU's udbudsregler, og ILO-konventionen var også gældende dengang.
I forbindelse med metroprojektet er der bl.a. kommet fokus på det forhold, at vi skal gøre plads til lærlinge og praktikanter.
Det var i øvrigt noget, den tidligere regering startede op.
Så jeg ved ikke, om man kan tale om et paradigmeskift.
Det vigtigste er, at vi får bygget den Femernforbindelse, og at det sker på ordentlige vilkår.
Rasmus Prehn (S), 2012-11-29:
Nu har hr. Kristian Pihl Lorentzen allerede lagt lidt op til det, men jeg vil godt starte med at kvittere for, at Venstre siger ja til en dagsorden, som jo i høj grad er socialdemokratisk, nemlig at man står vagt om ordentlige løn- og arbejdsvilkår.
Det er nye tider, når Venstre pludselig er med til det og tilmed også er med til et forslag til vedtagelse, som jo direkte fremhæver den rigtig gode finanslovaftale, der blev lavet med Enhedslisten.
Det er jo nyt, at Venstre bruger tid på at fremhæve det som noget godt, men det er vi da rigtig, rigtig glade for.
Jeg vil gerne fortsætte lidt i det spor, som fru Ane Halsboe-Larsen før var inde på, nemlig det her med, at der er tale om et paradigmeskift i Venstre.
Da man havde regeringsmagten og skulle lave metrobyggeriet, var man ikke optaget af at lave den her form for klausuler.
Der var man ikke optaget af at sikre, at det var ordentlige løn- og arbejdsvilkår, der var gældende.
Tog man fejl dengang, siden Venstre nu indskiber sig i en så klar socialdemokratisk politik, sådan som det gør sig gældende i den her forespørgselsdebat?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-11-29:
Nu er det jo ikke nogen skam at blive klogere, men jeg er ikke i stand til at svare konkret på, præcis hvilke initiativer man tog dengang.
Den historik har jeg simpelt hen ikke med her i dag, for det er adskillige år siden, at det er foregået.
Men jeg synes, at den linje, vi nu lægger med Femernprojektet, er god, og det kan jeg så forstå at en bred kreds af partier bakker op omkring, og det er det vigtigste.
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-11-29:
Socialdemokraterne er i hvert fald.
Jeg tror måske ikke, at ordføreren helt svarede på mit spørgsmål, nemlig: Var de initiativer, man tog i forbindelse med metroen for at sikre ordentlige løn- og arbejdsvilkår, tilstrækkelige?
Mener ordføreren, at de ekstra initiativer, som den socialdemokratisk ledede regering i dag tager i forbindelse med Femern, er den rigtige vej at gå, og er man i mellemtiden derfor blevet klogere på det her område?
Kim Christiansen (DF), 2012-11-29:
Det er jo fantastisk.
Nu ved jeg ikke, hvor længe ordføreren har været medlem af Folketinget, men der er åbenbart lidt historieforvanskning i hvert fald i forhold til at kunne huske, hvad der er sket.
Jeg kunne før høre, at fru Ane Halsboe-Larsen nærmest sagde, at det var den nuværende regering, der havde æren for at have fået bygget de her arbejdsklausuler ind i forbindelse med Femern Bælt.
Men det er alt sammen noget, man kan læse op på i aftalen om Femern Bælt.
Der kan man også se datoen for, hvornår det skete, og det var i hvert fald ikke under den nuværende regering.
Det, jeg så egentlig vil spørge om, er: Vil Socialdemokratiet være med til at sikre, at vi ikke har underbetalte arbejdere på det her projekt?
Jeg tænker selvfølgelig også på det i forhold til at hive vikarbureauer og underentreprenører ind.
Jeg vil gerne have et meget klart svar på, hvordan man ønsker at håndtere det.
For så kunne det jo være, at man i hvert fald kom til at skulle træde EU lidt over tæerne.
Løndumping er vel ikke i orden, bare fordi det er godkendt nede i Bruxelles.
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-11-29:
For at præcisere vil jeg sige, at jeg ikke taler om det tekniske i at skrive arbejdsklausuler ind.
Jeg taler om, om man har den politiske vilje til rent faktisk også at forfølge, at de bliver overholdt.
Det er en ny linje, i hvert fald hvis man ser på de praktiske eksempler, som jeg også meget interesseret spurgte ind til hos ordføreren for et øjeblik siden, i forhold til om man mener, at der er draget nye erfaringer med, at Venstre som parti har taget en ny drejning.
I forhold til hvorvidt det kun er i første led eller også længere nede hos underentreprenører at de her krav skal overholdes, vil jeg sige, at det naturligvis både er hovedentreprenør og underentreprenør, der skal betale det, det koster, og som skal sikre nogle ordentlige løn- og arbejdsvilkår.
Det står også i kravene.
Det enkle svar er, at det er der en stor gruppe østeuropæiske arbejdere, der gør.
Der er også nogle problemstillinger indbygget i det at have udenlandsk arbejdskraft i Danmark, hvis det ikke foregår efter de regler, vi har på det danske arbejdsmarked, og i særlig grad hvis det foregår for skattekroner og der ikke bliver betalt moms og skat.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-29:
Jeg vil bare gerne have et helt enkelt svar.
Bidrager østeuropæisk arbejdskraft i Danmark positivt eller negativt til de offentlige finanser?
Det er et enkelt spørgsmål, og jeg beder bare om et enkelt svar, for der er et enkelt svar på det spørgsmål.
Det er et overordnet spørgsmål.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-29:
Jeg vil gerne spørge helt enkelt: Bidrager østeuropæisk arbejdskraft i Danmark positivt eller negativt til de offentlige finanser?
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-11-29:
Ja, det er vi fuldstændig klar til at gøre, og der er der også tale om, at det er noget, som vi på regeringsniveau er i fuld gang med at se på i et tæt samarbejde med de folk, der sidder og arbejder på det, der er i forhold til Femernforbindelsen.
Det er rigtigt, at det ville være rart, hvis der kom danske arbejdspladser ud af det her, men jeg kommer aldrig nogen sinde til at synes, at vi skal ansætte en dansker, hvis der i lige konkurrence er en udlænding, der er dygtigere.
Der er det fuldstændig op til bygherren, sådan skal det være.
Men det skal foregå ud fra en fair konkurrence.
Vi skal i hvert fald sikre, at der ikke er nogen danskere, der går glip af at få arbejdet, fordi der er nogen, der underbyder lønnen, og som gør det til en lavere pris, end hvad der er gældende spilleregler på det danske arbejdsmarked.
Derfra må det være op til bygherren selv at beslutte, hvem der så skal udføre arbejdet.
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-29:
Jo, men det er da rigtigt nok; vi synes også, at der skal være nogle ordnede forhold, det er slet ikke det, der er problemet.
Der kommer der bl.a. de her store vækstpakker – man sikrer, at der nu er så og så mange, der kommer i beskæftigelse – og der ville det jo være rart, hvis det var danske job, altså hvis det var danskere, der kom i job.
Der vil jeg med hensyn til de danskere, som kunne have en mulighed for at komme i arbejde der, spørge: Hvis det nu viser sig, at de ikke har kvalifikationerne, er det så sådan, at man i regeringen har nogle planer for, at det er noget, man vil kigge på?
Er man så klar til at sætte ind med noget efteruddannelse, sætte ind med en hjælp til de danskere, der muligvis kan få et arbejde på Femern Bælt, men som i den forbindelse mangler noget opkvalificering?
Er man klar til, at man kan begynde med at sætte ind for at hjælpe dem, så de kan være klar til Femernforbindelsen i 2015?
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-11-29:
Jeg må sige, at jeg er en kende forbløffet, hvis det rent faktisk er Dansk Folkepartis officielle holdning, at vi ikke alene skal kæmpe for, at der er nogle ordentlige løn- og arbejdsvilkår, men at vi skal gå ind og diskriminere i forhold til, hvor folk kommer fra.
Jeg vil i hvert fald sige meget klart, at jeg som socialdemokrat ikke er interesseret i, at vi med hensyn til de folk, der skal arbejde i Danmark, siger, at det kun må være danskere, ligesom jeg selvfølgelig heller ikke er interesseret i, at danskere ikke kan rejse ud og arbejde i udlandet.
Der er en meget, meget vigtig værdi for vores arbejdsmarked, at det er åbent, og at folk er velkomne,. men det skal død og pine være på danske løn- og arbejdsvilkår, særlig når det er danske skattekroner, der betaler for det.
Det er det, der er afgørende for mig og ikke nationaliteten.
Bent Bøgsted (DF), 2012-11-29:
Det er jo dejligt, at vi kan blive enige om et forslag til vedtagelse – det er alle tiders.
Så må vi bare se, hvordan det bliver, når det skal føres ud i livet.
Det, jeg gerne vil spørge om, er i forhold til noget, som man den 27. august 2012 kan se i Avisen.dk.
Her kan man se, hvad en professor fra CBS, Carsten Greve, som er professor med speciale i udbudsret, siger.
Han siger: » ... skrappe EU-regler forhindrer, at bygherren, Femern A/S, kan stille særlige krav til entreprenørerne om, at det er danskere, som skal have jobbene ...
Man kan sikre et vist antal job på dansk grund med Femern-byggeriet.
Hvad er det så, der ligger i det, der er i forhold til de her arbejdsklausuler – og der synes vi jo i Dansk Folkeparti det er helt fint, at man får sikret, at det er nogle ordentlige løn- og arbejdsvilkår, der kommer til at gælde?
Er det bare noget, der kommer til at betyde, at der vil være nogle udlændinge, der vil få nogle ordnede vilkår?
Eller hvor mange danske arbejdspladser forventer ordføreren at der vil komme?
Når vi nu kan se, at der er nogle EU-regler, der siger, at man ikke kan stille krav om, at det skal være danskere, der skal arbejde der, er der, hvad angår det her, altså i forhold til de her 15.000 arbejdspladser, så ikke bare tale om, at det er noget, der kommer til at betyde, at man i forhold til de udlændinge, der arbejder der, sikrer, at de får en højere løn, men at man dermed ikke sikrer, at der er nogen danskere, der kommer i arbejde?
Eller hvordan skal det føres ud i livet?
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-11-29:
Jeg vil svare en gang til, meget klart: Det, vi kræver med hensyn til Femern Bælt, er, at både hovedentreprenøren og underentreprenøren skal leve op til de krav, vi har stillet op i udbudsteksten.
Der gælder det, at der skal udbetales en ordentlig løn, at det er på overenskomstmæssige vilkår, og at arbejdsforholdene er i orden.
Det gælder for både hovedentreprenøren og for underentreprenøren.
Det er for os at se rigtig, rigtig afgørende, at det bliver overholdt.
Det er derfor, at vi med finanslovaftalen har taget en række initiativer, der går på det.
Der handler det altså ikke om, at det er noget, der bare skrives ind, at det er noget, som man bare laver på skrift, eller at det er noget, som man bare har i munden, men at man rent faktisk går ind og laver nogle konsekvenser, hvis det her ikke bliver overholdt, fordi vi som offentlig bygherre skal sikre, at det her er i orden.
Det er selvfølgelig fuldstændig afgørende.
Kim Christiansen (DF), 2012-11-29:
Jeg er nødt til at præcisere mit spørgsmål lidt.
For i et svar, jeg har fået fra beskæftigelsesministeren, siger man, at lønninger på 80 kr. selvfølgelig ikke er acceptabelt, og at man selvfølgelig vil overlade det til arbejdsmarkedets parter og bla bla.
Fagforbundene kan så kollektivt tage kampskridt osv. osv.
Det er kendt for den almindeligt interesserede politiker, at man på nettet på www.billigarbejdskraft.dk kan gå ind og via vikarbureauer hyre polske, rumænske og litauiske arbejdere – mange af dem går i øjeblikket og fælder juletræer – til 80, 85, 90 kr. i timen inklusive alle udgifter.
Det er social dumping.
Det har beskæftigelsesministeren helt klart bekræftet over for mig.
Så er spørgsmålet bare, om Socialdemokratiet vil være med til at lukke den slags forretninger.
For ellers er der jo ikke noget ved, at det godt nok er danske entreprenører, vi har på Femern Bælt.
Det er danske tømrere, det er danske håndværkere, men de har altså lige entreret med et polsk, et rumænsk eller et bulgarsk vikarbureau, som betaler 80 kr. i timen, og det er fuldstændig lovligt, fordi det er blåstemplet af EU, i forbindelse med at bl.a. Socialdemokratiet har afskaffet østaftalen i 2010.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-11-29:
Nu er det jo en meget bred kreds af partier, der står bag metroen, herunder også de røde partier her i salen.
Der er jo en meget bred opbakning til metroen og tak for det, for det er et visionært projekt.
Det, den her debat handler om, er, at vi skal bygge en stor Femernforbindelse til næsten 50 mia. kr., og der er vi så en bred kreds af partier, der nu mener, at der skal være ordentlige løn- og arbejdsvilkår for dem, der arbejder dernede.
Det er der så nogle der åbenbart nu vil gøre til et problem, men det mener vi fortsat der skal være, og jeg vil da håbe, at også SF synes, det er en god idé, at der er en bred kreds af partier, der slutter op omkring det her forslag til vedtagelse.