runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2007-05-09:
Hr. Aaen er imod bilisme.
Jeg synes bare, at det afgiftssystem, vi har haft i så mange år, er urimeligt, fordi bilisterne betaler for deres bil så mange gange, når de køber den, og med brændstofafgifter og jeg ved ikke hvad af beskatning, er det ikke urimeligt, at vi laver et system, der gør det muligt og mere attraktivt for flere at købe sig en bil – gør det lidt bedre for dem.
Jeg synes i forvejen, at vi subsidierer den offentlige transport rigtig meget, rigtig flot, hvilket gør, at rigtig mange mennesker har råd til at komme rundt med offentlig transport.
For hvis vi tænker os det eksempel, at der slet ikke var nogen subsidier til kollektiv transport, blev billetpriserne jo enormt høje.
Jeg synes, vi kommer meget langt omkring.
Altså, vi kunne jo også gøre det endnu mere socialt og så indføre statssubsidier til cykler og betale folk for at køre på cykel.
Sådan kan man jo gøre så mange ting.
Jeg synes faktisk, at det er et godt, socialt forslag, at man gør det muligt for langt flere mennesker at købe sig en ordentlig bil.
Der er mange flere mennesker, der får råd til at købe en ny bil, end det hidtil har været tilfældet.
Jeg ved godt, at Enhedslisten går ind for cykler og hestevogne, men det gør vi ikke.
Frank Aaen (EL), 2007-05-09:
Nu har registreringsafgiften på biler jo været faldende gennem nogle år, og det er i det hele taget blevet billigere at være bilist.
Det kunne jeg så forstå på hr. Mikkel Dencker at Dansk Folkeparti er glade for, for det er socialt.
Hvornår har man været social på den måde, at man har gjort det billigere at bruge kollektiv trafik?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Mikkel Dencker (DF), 2007-05-09:
Jeg kan forstå, at Det Radikale Venstre ønsker at lave en overgangsordning, hvor man udbetaler penge til mennesker, der har købt biler det sidste års tid, eller de sidste 5 år eller de sidste 10 år.
Måske skal vi regne hele den eksisterende bilpark om ud fra de nye regler og så trække noget fra på grund af forældelse.
Jeg ved ikke, om det er det, der er meningen.
Det kunne i givet fald godt være, men så bliver det meget dyrt at gøre det.
Men man er nødt til at indfase de her ting fra den ene dag til den anden, når man laver sådan nogle ændrede regler her, for ellers vil der jo opstå spekulation.
Man kan jo ikke begynde at indføre det her afgiftssystem med tilbagevirkende kraft – så skal man til at udbetale penge til en masse mennesker.
Og hvor skal man trække grænsen?
De, der ligger lige præcis på den anden side af grænsen, og som ikke får noget, vil da også føle sig snydt.
Så skal man gøre det for alle biler.
Johs. Poulsen (RV), 2007-05-09:
Det er meget godt, at man laver nogle beregninger i et forslag, men Dansk Folkeparti plejer jo at gøre meget ud af, at man mener at vide, hvad der foregår ude i virkeligheden, og virkeligheden som følge af det her forslag vil jo være, at det vil være mindst lige så attraktivt for mange børnefamilier at vælge at købe en importeret ældre, større bil, end det vil være at gå ind og købe en ny mellemstørrelse bil.
Og det vil måske i virkeligheden medføre, at man underminerer det, der var hensigten med forslaget her.
Det synes jeg da er et problem, som man må forholde sig til, og hvis man ikke kan se det nu, og hvis det er alt for kompliceret for Dansk Folkeparti at forholde sig til, håber jeg da i det mindste, at man vil forholde sig til det i forbindelse med ændringsforslaget.
I forbindelse med den anden del af forslaget vil jeg spørge: Synes Dansk Folkeparti ikke helt ærligt, at det er et problem, at de, der har handlet rigtigt det sidste halve år og har købt de mest miljøvenlige biler, et eller andet sted må føle sig snydt, i og med at deres bil over night er faldet meget voldsomt i værdi?
De, der har handlet allermest rigtigt, får altså sådan set et drag over nakken økonomisk.
Mikkel Dencker (DF), 2007-05-09:
Jeg synes godt nok, det er nogle specielle spørgsmål, man får stillet i dag.
Jeg er af den overbevisning, og det har jeg været siden den 25. april, hvor vi lavede den her aftale, at det her lovforslag og den her aftale er nogle elementer, som fremmer køb af benzinøkonomiske og brændstoføkonomiske biler for den sags skyld på bekostning af biler, der ikke er brændstoføkonomiske.
Så jeg forventer, at den samlede udledning af skadelige stoffer, CO2, alt andet lige vil falde, og det er jo også det, beregningerne i lovforslaget siger, 175.000 t.
Johs. Poulsen (RV), 2007-05-09:
Jeg synes egentlig, det er vældig befriende, at Dansk Folkeparti sådan meget klart erklærer, at det bedste ville være, hvis flere fik råd til at købe en bil.
Set i en CO2-sammenhæng er det ikke sikkert, det ligefrem ville bidrage til at opfylde målsætningen, men skidt nu med det.
Man kunne måske sige, at hvis flere købte en miljøvenlig bil i stedet for en anden bil, ville det være interessant, og det er det, jeg vil stille et spørgsmål om.
Er det ikke sådan – også i hr. Mikkel Denckers optik – at med den afgiftsstruktur, man nu lægger op til, risikerer man, at den gennemsnitlige familie, som jo altså har brug for en bil, der er lidt plads i til barnevogne og meget andet, reelt ikke står i en situation, hvor det er mere attraktivt at købe en miljøvenlig bil, men hvis de skal have en bil i en størrelsesorden, som passer til deres behov, er det meget mere sandsynligt, at der bliver importeret en ældre bil f.eks. fra Tyskland, som vil være konkurrencedygtig i mange år fremover?
Og hvad hjælper det så egentlig i forhold til målsætningen?
Mikkel Dencker (DF), 2007-05-09:
Nu har vi jo hørt tidligere i løbet af den sidste halve time, at partikelfiltre alligevel bliver obligatoriske i 2011, og derfor vil jeg nok sige, at gevinsten, der er ved at indføre det så hurtigt, som hr. Dyrby Paulsen ønsker det, nok er ret begrænset.
Men jeg vil da ikke stå her og afvise, at man skal forbedre nogle ting.
Nu er det jo sådan, at det lovforslag, vi behandler her, er et resultat af en aftale mellem Dansk Folkeparti og regeringen, så det er i det forum, jeg vil diskutere det her, og ikke med hr. Dyrby Paulsen, som jo ikke er med i aftalen.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-05-09:
Nu synes jeg pludselig, der kom nogle visioner på bordet fra hr. Mikkel Dencker, men de er så åbenbart ikke skrevet ind i det her regeringsforslag.
Det kan man jo ærgre sig over eller glæde sig over, afhængigt af indstilling.
Det, der egentlig var mit ærinde her, var noget helt andet, nemlig at jeg ville prøve lige at tage diskussionen om partikelfiltrene op igen.
For at være lidt positiv kunne hr. Mikkel Dencker så ikke forestille sig, at et forslag om at udligne prisen på partikelfiltre, så det ikke kunne ses i bilprisen,
kunne gennemføres allerede nu frem for at vente til 2011?
Kunne det da ikke være et udmærket tiltag omkring miljøforbedringer?
Mikkel Dencker (DF), 2007-05-09:
Jeg synes godt nok, det er et spørgsmål, vi må tage i løbet af udvalgsbehandlingen.
Det er så specifikt og teknisk, og man skal have fat i en masse beregninger for at kunne svare på det, at det kan jeg ikke gøre på stående fod.
Men det er helt rigtigt, at vi i Dansk Folkeparti mener, at det er et velfærdsgode, at alle mennesker skal have mulighed for at købe sig en ny bil i en passende størrelse, og det havde også været muligt, hvis vi havde det samme afgiftssystem som i Tyskland eller Sverige, hvor man slet ikke betaler registreringsafgift, men hvor bilerne kan fås til nogenlunde humane priser.
Jeg ved godt, der er nogle historiske grunde til, at vi har det registreringsafgiftssystem, vi har i Danmark i dag, og det vil kræve rigtig mange penge at lave om på det, så vi for alvor kan få sænket niveauet.
Det er tiden ikke til nu, men vi har jo lov til at drømme om, at hvis man aldrig havde lavet det her vanvittige system, vi har nu, så havde verden nok set lidt bedre ud i Danmark.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-05-09:
Hr. Mikkel Dencker sagde, at det er et velfærdsgode, at alle skal kunne køre rundt i en ny bil, at det er en kerne for Dansk Folkeparti.
Det kan jeg sådan set
godt tilslutte mig, det synes jeg også er vigtigt.
Er det ikke korrekt?
Mikkel Dencker (DF), 2007-05-09:
Jeg kan da sige, at vi er åbne nok over for ideen om hybridbiler.
Jeg synes ikke lige, det er i det her lovforslag, det skal ind i, det er nok i en anden sammenhæng, man skal tage det, men jeg vil da ikke afvise ideen.
Hvis det havde været en hvilken som helst anden gruppering her i Tin get, der havde fremsat det, havde vi også sagt nej.
Det betyder ikke noget for os, at det var SF.
Grunden til, at vi sagde nej til det, var, at hvis man skal rykke den her grænse år for år, sådan som SF har foreslået, ender det jo med, hvis man bare skulle lade den model køre, at der til sidst ikke er nogen mennesker, der har råd til at købe biler.
Om x antal år skulle en bil kunne køre 40 km på literen, for at den ikke fik et ordentligt afgiftssmæk.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-05-09:
Hvis nu ordføreren kunne se bort fra, at det er SF, der har fremsat forslaget, kan ordføreren så ikke se en idé i at lave en fremtidssikring, så vi sikrer, at der sker, skal vi sige en retningsændring, sådan at vi går frem mod endnu mere effektive biler, benzinøkonomiske biler?
Det vil man jo gøre ved at øge grænsen.
Jeg ved godt, at det er SF’s forslag, men vi behøver ikke koble det op på det.
Det er ideen, jeg spørger til.
Så havde jeg også ideen omkring hybridbiler.
Det er ikke med i forslaget her.
Jeg vil godt spørge Dansk Folkepartis ordfører, om Dansk Folkeparti vil være med til at lave nogle forbedringer i forslaget, f.eks. en fremtidssikring, sådan at den grænse, man måler ud fra, øges år for år.
Er det en mulighed for Dansk Folkeparti?
En anden ting kunne være at lave nogle ting over for f.eks. hybridbiler.
Torsten Schack Pedersen (V), 2007-05-09:
Jeg synes sådan set, at hamstringsproblematikken er helt relevant.
Det er jo sådan, at når der fremsættes lovforslag på skatteområdet for eksempelvis at lukke et skattehul, ja, så bliver det jo også fremsat med øjeblikkelig virkning, for at man ikke skal kunne gøre brug af den opskrift, der måtte ligge i et forslag, der lukker et skattehul.
Ikke for at det her skal sammenlignes med et skattehul, men for at sige, at på grund af de ønsker, der er til lovforslaget om bl.a. at sikre en forbedret miljøsituation, ja, så er det bare vigtigt, at det træder i kraft med det samme, for ellers vil sigtet fuldstændig blive misset.
Hvis jeg ikke husker helt galt, er en af de seneste ændringer, der har været, en ændring af firmabilbeskatningen under SR-regeringen, og det foregik på nøjagtig samme vilkår netop ud fra betragtningen om, at man ville forhindre en hamstringseffekt.
Jeg tror, alle er klar over, at når man laver omlægninger af den her karakter, er det vigtigt, at de træder i kraft med det samme, for ellers ville sigtet med forslaget jo blive udskudt eller omgået ved, at der ville ske en stor hamstring.
Og der er jo sådan set ikke noget at sige til, at man vil gøre brug af gamle afgiftsregler, så længe det måtte være muligt, i og med at det kunne være en stor fordel.
Men for at sikre, at virkningen af forslaget træder i kraft med det samme, er det altså nødvendigt, at vi forhindrer en hamstring, som jo fuldstændig vil gå på kompromis med de ønsker, der er i forhold til de miljømæssige aspekter.
Line Barfod (EL), 2007-05-09:
Nu skal vi ikke have en lang debat her om boligmarkedet, og hvordan det ser ud.
Men jeg kan oplyse, at det i dag for mange er meget svært at finde en bolig.
Hvis man har været så heldig at finde en billig bolig, hvor man har råd til at bo for sin lille folkepension, så er det ikke sikkert, at man har mulighed for at gå ud og finde en lige så billig bolig, selv om den er mindre og ligger dårligere.
Sådan ser boligmarkedet bare meget forskelligt ud i dag.
Det, man jo har mulighed for, hvis man har penge, er, at man jo så kan gå ud og købe sig noget.
Det, man også har mulighed for efter regeringens frie valg, er, at hvis man bliver visiteret af kommunen, kan de, der har penge, vælge at komme på profitplejehjemmene, som jo har mulighed for at vælge folk ud fra deres pengepungs størrelse, mens de, der ikke har en god pengepung, så kan komme på venteliste til det kommunale plejehjem.
Det er bare der, jeg synes, at der er en forskel, når man ønsker et frit valg for alle, hvor alle skal have mulighed for at påtage sig det personlige ansvar for i tide at tage hånd om egen situation.
Her kan jeg forstå, at hr. Tom Behnke mener, at det afgørende er, at man skal have frit valg, hvis man har pengene til at vælge.
Tom Behnke (KF), 2007-05-09:
Jeg tror næsten ikke, jeg forstår spørgsmålet.
Hvorfor er det kun er de rige, de her meget onde rige, som Enhedslisten ser for sig, der har den mulighed?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Mig bekendt er det sådan, at hvis man får en mindre lejlighed end den, man havde i forvejen i den samme opgang, så bliver den billigere.
Sådan vurderer jeg altså, at forholdene er derude.
Så derfor forstår jeg simpelt hen ikke det der skræmmebillede af, at der er nogen her i landet, der er så rige, at de selv kan vælge, og at alle andre er på herrens mark.
Sådan er det jo ikke.
Det er jo ikke tilfældet.
Vi har alle sammen hver især nogle forudsætninger og nogle muligheder, og det er ud fra det, man så må vælge, hvad man kan vælge.
Det at flytte fra en stor lejlighed til en mindre lejlighed skulle økonomisk set
Line Barfod (EL), 2007-05-09:
Det, jeg så gerne vil høre hr. Tom Behnke om, er, om det her personlige ansvar, man skal have for sit eget liv, kun skal gælde for dem, der er så heldige, at de enten på en eller anden mærkelig måde på det her boligmarked kan gå ud og finde en bolig, de har råd til, eller som er så heldige, at de har råd til at gå ud og købe den bolig, som nu passer til de behov, de har.
Eller ønsker vi, at alle borgere skal have mulighed for at tage det personlige ansvar på sig, at de i tide flytter f.eks. fra tredje sal til stuen, at de i tide flytter fra en stor lejlighed, hvor det er meget besværligt at komme rundt, svært at komme til at gøre rent og lave mad osv., til en bolig, der er indrettet til, at det er nemt at komme til at gøre rent, at det er nemt at komme til at lave mad osv., at den er mere overskuelig, og at man derfor har mindre behov for hjælp, end hvis man var blevet boende i den anden bolig?
Skal alle borgere have mulighed for at påtage sig det personlige ansvar, eller kun dem, der har penge?
Pia Kristensen (DF), 2007-05-09:
Dansk Folkeparti mener, at det ikke er det rette tidspunkt at diskutere selvvisitering på nu, fordi vi har ventelister til plejehjemspladser og ældreboliger.
Jeg kunne så i Jyllands-Posten i lørdags læse en artikel, hvor der stod, at plejegarantien for ældre måske ikke er helt så garantiagtig, som vi går og tror, fordi stort set alle kommuner, der skal have bygget ældreboliger, oplever, at licitationerne er dyrere end maksimumsbeløbet.
Så jeg mener, at det ikke er det rigtige tidspunkt at diskutere det på.
Men som jeg sagde i min ordførertale: Vi vil meget gerne se på noget alternativt boligbyggeri til ældre, f.eks. noget kollegieagtigt, oldekolleagtigt, fordi mange ældre måske godt kan klare sig fysisk, men lider af ensomhed og ønsker at bo sammen med nogle andre mennesker.
Det er en debat, vi meget gerne vil tage hul på, men vi mener, det er vigtigst først og fremmest at sikre, at de allerallersvageste ældre, der har behov for en plejebolig, kommer i første række.
Line Barfod (EL), 2007-05-09:
Som jeg hørte ordføreren, er Dansk Folkeparti enig i forslaget om, at det bør være sådan, at den enkelte handicappede skal have frihed til at vælge, men at man gerne vil vente med at indføre det, til vi har boligerne.
Vi har jo så valgt at foreslå, at man laver en overgangsordning, hvor man, så længe der er mangel på boliger, visiterer til dem.
Jeg skal bare forstå, at Dansk Folkeparti altså sådan set støtter forslaget, men man mener bare, at det må vente med at blive indført, til man har boligerne.
Pia Kristensen (DF), 2007-05-09:
Forslagsstillerne ønsker for det første, at ældre og handicappede skal have ret til selvvisitering til en plejehjemsplads eller plejebolig, og for det andet, at det skal være et reelt frit valg, hvor i landet man vil bo.
Der er altså få elementer i det her forslag.
Lad mig tage det sidste først, nemlig det frie valg.
Her må jeg jo sige til Enhedslisten, at det allerede er indført ved lov.
I dag er det netop sådan, at ældre frit kan vælge et plejehjem eller et botilbud efter eget ønske.
Ældre kan altså allerede i dag vælge frit på tværs af kommunegrænserne.
Den ældre kan frit vælge en bolig i en kommune, hvor vedkommende har sin familie, venner eller et andet tilknytningsforhold.
Ligeledes har alle pensionistægtepar fået et retskrav på at kunne blive sammen, hvis den ene af dem er visiteret til en plejehjemsplads.
Før loven trådte i kraft, var der grelle eksempler på, at ægtepar, som havde levet sammen i en menneskealder, mod deres vilje blev tvunget til at leve adskilt, så det er godt, at det er ændret.
Vi kunne varmt støtte denne lovgivning, da den blev behandlet i Folketinget, fordi den styrkede trygheden for de ældre og retten til selv at bestemme.
Så er der det andet element i forslaget, nemlig selvvisitering til plejehjem, plejebolig eller botilbud.
Jeg må sige, at vi i Dansk Folkeparti da er positive over for intentionerne, men vi mener ikke, at det vil være realistisk på nuværende tidspunkt, for vi mangler stadig væk ældreegnede boliger, vi mangler plejehjemspladser og boliger til handicappede.
Vi har altså stadig væk lange ventelister, hvor ældre og handicappede, som vitterligt har et berettiget behov til disse boliger, simpelt hen må komme i første række.
Det er selvfølgelig under al kritik, og de må komme i første række.
På den baggrund mener vi, at det er helt urealistisk at tale om selvvisitering på nuværende tidspunkt.
Vi har jo lovgivningsmæssigt vedta get en plejeboliggaranti, som skal træde i kraft i 2009, og jeg vil sige, at den garanti ligger altså ikke lige om hjørnet.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte forslaget, fordi vi mener, at vi skal prioritere de ældre handicappede, der har et reelt behov.
De skal have et hurtigt tilbud forud for ældre, der er friskere.
Så jeg må sige, at udfordringen i fremtiden altså består i at få nedbragt ventelisterne og få gang i boligbyggeriet.
Vi ønsker i Dansk Folkeparti et varieret udbud af forskellige boligtyper, også gerne bofællesskaber eller kollegieagtige kollektive boliger, som også kan rumme friske ældre, hvis største problem er ensomhed.
Først når de ventelister er nedbragt, synes vi, det vil være relevant at tale om selvvisitering, men vi synes ikke, det hverken er det i dag eller til næste år.
Lise von Seelen (S), 2007-05-09:
Der findes gode modeller, hvor man kan give folk valgmuligheder tidligt i deres liv, og det er en rigtig, rigtig god menneskelig investering, og det er også en god økonomisk investering.
Det betyder faktisk også, at der kan investeres rigtig fornuftigt ved at optage det kriterium, der hedder, at man også skal kunne visiteres på grund af, at man er utryg.
Line Barfod (EL), 2007-05-09:
Jeg kunne forstå, at Socialdemokraterne mener, at der er behov for en visitation for at finde de bedst egnede boliger til den enkelte, og det er selvfølgelig vigtigt, at man ser på, hvordan man finder den bedst egnede bolig.
Nu ved jeg jo, at i den kommune, som fru Lise von Seelen selv kommer fra, Røde Kro Kommune, har man faktisk gjort en del for at bygge nogle ældreboliger, så folk kan flytte på et tidligt tidspunkt.
Jeg vil høre, om det er sådanne overvejelser, der også ligger, da det faktisk også ville kunne nedbringe en del af de udgifter, man i dag har til ældreplejen, hvis man faktisk gav folk mulighed for at flytte på et tidligere tidspunkt.
Gudrun Laub (V), 2007-05-09:
Som fru Line Barfod fremstiller det, er der jo slet ikke noget problem, for der er ikke nogen, der søger om at komme på plejehjem, før de har et behov for det, og så er det jo sådan set helt meningsløst at begynde at tale om den her selvvisitering.
Hvis der er et alvorligt behov for det, og hvis det er lige så stort, som det er for andre, der søger en plads, kan de, der visiterer, jo også se det.
Her er man altså nødt til at have andre end lige den pågældende berørte til at se på, hvem der trænger mest.
Line Barfod (EL), 2007-05-09:
Jeg går ikke ud fra, at fru Gudrun Laub kunne forestille sig, at hverken hun selv eller nogen hun kendte ville søge om at få en plejebolig, før man vurderede, at nu begyndte man at få et behov for det, fordi man f.eks. fik problemer med bentøjet eller andet og derfor kunne se, at man begyndte at have det lidt svært, eller man måske havde en sygdom, som man kunne se var fremadskridende.
Derfor ville der i løbet af en kortere periode være behov for, at man fik pleje, men man ville så gerne flytte, mens man stadig selv kunne. Ville fru Gudrun Laub gå ind og søge en plejebolig, hvis hun ikke havde behov for det?
Det tror jeg ikke.
Jeg tror heller ikke, at mange andre mennesker ville gøre det.
Der skal selvfølgelig være en vurdering af, hvem der har mest behov for pladserne, nøjagtig ligesom vi til ungdomsboliger, kollegier osv. vurderer, hvem der har mest brug for det.
Der skal selvfølgelig ske en udbygning i antallet af plejeboliger, hvis vi vedtager det her forslag, og det ligger også i forslaget, men så bliver der nogle andre boliger ledige, og så kunne det være, at vi fik flere billige boliger også i hovedstadsområdet.
Gudrun Laub (V), 2007-05-09:
Fru Line Barfod siger, man kan vælge mellem plejehjem A eller plejehjem B. Man kan ønske sig sådan en plads, når man har behovet, men man kan jo ikke komme ind og få en plads, hvis ikke der er en plads, og så kan man jo komme ind i den rækkefølge, der nu kan blive en plads.
Når fru Line Barfod ikke forstår Venstres tankegang, er det nok, fordi fru Line Barfod ser meget socialistisk på det hele og ikke tænker på, at det altså er nogle plejehjem, der skal bygges, og at der er nogen, der skal betale for det.
Fru Line Barfod siger, at Venstre ønsker frit valg på begrænsede områder.
Det er jo tværtimod sådan, at Venstre ønsker frit valg overalt, men på nogle begrænsede områder er der så nogle, der skal gå ind og hjælpe andre.
Men frit valg med hensyn til at søge om at flytte fra 3. sal til 1. sal i en bolig ejet af et boligselskab har jo enhver.
Line Barfod (EL), 2007-05-09:
Jeg forstår simpelt hen ikke helt sammenhængen i Venstres argumentation.
På den ene side siger man, at det er afgørende, at borgeren har så meget frihed og så meget frit valg som muligt.
På den anden side siger man, at det kun er på nogle få veldefinerede områder, hvor vi bestemmer, at man kan få lov til at vælge frit.
Eller også skal man have så mange penge, at man er fuldstændig ligeglad med, hvad andre bestemmer for en.
Så jeg kan forstå, at det, der er Venstres bud, er, at man, når man er kommet i den situation, at man slet ikke kan være hjemme længere, fordi man er blevet for plejekrævende, – og det vil sige, at så er der som regel virkelig noget galt, for før bliver man ikke visiteret af kommunen – så kan man få lov at vælge, om man vil på plejehjem A eller plejehjem B.
Men man kan ikke få lov at vælge at flytte på et tidligere tidspunkt, så man f.eks. kom hen i en bolig, hvor man ikke boede på 3. sal, men boede i stuen, så man kunne gå rundt; at flytte på et tidspunkt, hvor man stadig selv var i stand til at tage tingene med sig osv., bestemme, hvad der skulle med, og hvor man havde nogle gode år der frem for måske kun at have nogle få måneder.
Er det sådan, jeg skal forstå det?