Carina Christensen (KF), 2010-01-22:
Jeg vil gerne takke for de mange venlige bemærkninger under førstebehandlingen her i dag.
Formålet med det her lovforslag er at følge op på den rapport, som udvalget om bygningsbevaring afgav i august 2009.
Med lovforslaget får vi styrket retsstillingen for ejere af fredede bygninger ved at indføre en klageadgang, og Kulturarvsstyrelsen får til opgave at skabe et samlet overblik over den fredede bygningsmasse.
Det vil være til fordel for både ejerne og myndighederne, da der skabes klarhed over bygningernes bærende fredningsværdier og der opnås overblik over, hvilken tilstand bygningerne er i.
Det er første gang, det sker, siden loven blev vedtaget i 1918.
Der er herudover følgende hovedelementer i lovforslaget: Det præciseres, at formidling af bygningskulturarven også er en del af Kulturarvsstyrelsens samlede opgaver.
Formidlingen af bygningskulturen vil fortsat ske i et samarbejde mellem de forskellige aktører på området.
Der indføres hjemmel til at kunne frede selvstændige landskabsarkitektoniske værker.
Det kunne f.eks. være et parkanlæg, en plads eller en skulptur.
Der foreslås en mindre udvidelse af bestemmelsen om Kulturarvsstyrelsens adgang til fredede bygninger, så adgangen kan opnås i forbindelse med gennemførelsen af den systematiske fredningsgennemgang.
Ud over ændringerne i bygningsfredningsloven foreslås der også en mindre ændring i ligningsloven og som en konsekvens heraf også i skattekontrolloven.
Ændringen medfører, at den såkaldte forfald pr. år-ordning udvides, således at den ikke kun gælder for selve den fredede bygning, men også for bygningens omgivelser, hvis disse er omfattet af fredningen.
Endelig lovfæstes ordningen, som i dag kun fremgår af ligningsvejledningen.
Igen tak for den fine modtagelse af lovforslaget her i dag.
Der er kommet rigtig mange gode bemærkninger og kommentarer, og det er alt sammen noget, som jeg synes vi skal give os god tid til at kigge på i det kommende udvalgsarbejde.
Lidt i forhold til, hvor mange penge man giver til det her område, vil jeg sige, at man jo altid kan diskutere, hvor mange penge et område skal have, og ønske sig flere penge.
Det er jo helt legalt, og det er jo sådan noget, man må drøfte under de årlige finanslovforhandlinger.
Det vil jeg måske trods alt gerne lige præcisere her i dag.
Det er rigtigt, at der årligt afsættes omkring 33 mio. kr. på finansloven til direkte støtte til restaureringsarbejder på fredede bygninger.
Herudover er der altså en særlig pulje på 6 mio. kr. årligt, der er øremærket til at yde direkte støtte til restaureringsarbejder på fredede herregårde, nemlig den såkaldte herregårdspulje.
Private ejere kan få fradrag for både vedligeholdelses- og driftsudgifter på deres fredede bygning, og de kan fritages for at betale grundskyld.
Ethvert tilskud, en person modtager til bygningsarbejder eller lignende, er jo normalt indkomstskattepligtigt, men både offentlige og private tilskud til bygningsarbejder på fredede og bevaringsværdige bygninger er skattefri for modtageren.
Endelig er der jo altså også mange private fonde, der gerne støtter restaureringsarbejder på fredede og bevaringsværdige bygninger, som f.eks. fonden Realdania, som vi også har hørt det her i dag.
Så samlet set er der altså rigtig gode muligheder for ejerne af fredede bygninger for at opnå støtte til at bevare deres fredede ejendomme.
Jeg synes, man skal tage helheden i betragtning, når man nu nævner tal.
Så er der flere, der har været inde på de bevaringsværdige bygninger, og hvorfor de ikke fylder mere i det her lovforslag.
Der må jeg bare lige minde om, også i lyset af det arbejde, vi skal i gang med, at der ligger en klar arbejdsdeling mellem stat og kommune.
Vi har i staten ansvaret for de fredede bygninger, og kommunerne har ansvaret for de bevaringsværdige bygninger.
Den arbejdsdeling skal vi selvfølgelig holde fast i, men jeg er helt enig i, at vi selvfølgelig skal have en tæt dialog med kommunerne, og jeg synes, det tegner positivt, at kommunerne åbenbart også gerne vil engagere sig på det område.
Kommunerne vil også gerne det her område, og der skal vi selvfølgelig også fra Kulturarvsstyrelsens side gå ind og bakke aktivt op omkring det projekt.
Så blev der også spurgt, om de her 16,5 mio. kr., som der nu er afsat på finansloven til det her projekt om den systematiske gennemgang af alle vores fredede bygninger over de næste 5 år, er nok.
Jeg vil sige, at vi altså ikke har vredet armen om på Kulturarvsstyrelsen i forhold til det her beløb.
Vi har spurgt dem, hvad de vurderer det vil koste at lave sådan en gennemgang
, og det, de er vendt tilbage med, er altså et tal, der hedder ca. 16,5 mio. kr. Derfor er det blevet tallet.
De siger altså til mig, at det vurderer de er nok til at kunne udføre opgaven.
Det håber vi selvfølgelig holder hele vejen igennem.
Men det bliver rigtig spændende at se, hvordan tilstanden er for de mange fredede bygninger i hele landet.
Målet med dette lovforslag er ikke affredninger.
Jeg håber da, at gennemgangen vil vise, at de har passet rigtig godt på vores fredede bygninger, men det kan jo ikke udelukkes, at man nogle steder i landet vil møde bygninger, som der simpelt hen ikke er blevet passet godt nok på, og som simpelt hen ikke er værdige til fortsat at være fredede bygninger.
Jeg vil meget gerne spørge Kulturarvsstyrelsen, om de på forhånd inden de går i gang, har noget skøn over, hvor stort et omfang af affredninger de forventer.
Jeg ved ikke, om de kan komme med noget tal, men jeg skal gerne forhøre mig om det og bringe det videre til udvalget.
Nu sætter vi opgaven i gang, og jeg synes, det vil være helt naturligt, at vi løbende vender tilbage.
Det kunne være årligt eller hvert andet år.
Vi kan lige drøfte, hvad kadencen skal være, men det vil være helt naturligt, at der bliver en løbende tilbagemelding til Kulturudvalget.
Det var lige bemærkningerne, men jeg ser frem til et godt og grundigt udvalgsarbejde.