runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-05-14:
Det var dejligt, formand.
Tak for det.
Jamen hvis vi skruer tiden tilbage til november 2011, hvor Atkinsrapporten kom, kan jeg huske, at vi var meget forventningsfulde, for nu skulle vi jo endelig have svaret.
Rapporten indeholdt så ikke noget om de der alvorlige problemer med aksellejer – det har vi været inde på – men den oplistede en lang række andre problemer ved IC4-togene: transmission, motorer, ventilation, døråbninger, sammenkoblinger og alt muligt andet.
Det var stort set kun gulvmåtterne, der ikke var problemer med.
Alligevel var den overraskende og sådan lidt halvhjertede konklusion, at man godt kunne arbejde videre med IC4-togene.
Og så konkluderede regeringen jo dengang: Vi arbejder videre med IC4 og endda også med IC2, som rapporten anbefalede man skrottede.
Magnus Heunicke (S), 2014-05-14:
Jeg håber da, at alle har lært af IC4-skandalen, og det er en af grundene til, at det er vigtigt, at vi får elektrificeret jernbanenettet, som vi var inde på tidligere.
Et af kravene må jo være, at det skal kunne forberedes grundigt.
Et andet krav må være, at der fra starten af skal være en ekstern kvalitetssikring af alle indkøb af nyt materiel.
Det må vi have som krav.
Så mener jeg også personligt, at vi må have et krav, der hedder, at det skal være muligt at tage ned et sted i Europa og se togene i funktion i dag.
Den vigtigste forsikring, vi har, må være, at de skal kunne køre, og at de kører i dag et sted i Europa.
Men det er altså det, som er min personlige lære, og som jeg også mener politisk må være læren af IC4-skandalen, sådan helt overordnet.
Jo, jeg syntes egentlig, det var en glimrende idé, at man lavede den rapport, og jeg støttede det også dengang som oppositionspolitiker.
Formålet med den rapport var en gang for alle at få et klart billede, et 360-graders view, tror jeg det kaldes, af hele DSB's IC4-situation.
Og det kræver jo så, at man får de rette og reelle oplysninger om alle problemer, også problemer, som kan synes ubekvemme, eller som måske endda dengang blev vurderet til at være irrelevante.
Alle oplysninger om alle typer problemer burde have været på bordet, synes jeg, og det fremstår nærmest ufatteligt, at de ikke har været det.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-05-14:
Tak for det, og tak for nogle igen relativt præcise svar.
Hvad bygger ministeren det på?
Jamen det er jo alt sammen godt at høre, altså at transportministeren nu er meget optimistisk i forhold til fremtiden i forhold til IC4-togene, og jeg må på den måde konkludere, at der ikke er nogen anden mulighed end at sige, at man er glad for IC4-togene, og så håber ministeren ikke, at han skal tænde for radioen eller tv'et og høre, hvad der så måtte være breaking news; det er jo sådan set det, der står tilbage efter besvarelsen af spørgsmålet her i dag.
Magnus Heunicke (S), 2014-05-14:
Først skal jeg sige, at jeg fuldstændig kan bekræfte historikken.
Det er jo sandt, at vi var trafikordførerkolleger dengang, og derfor må man bare sige, at hele IC4-problemstillingen er noget, som vi alle sammen desværre – eller man kan sige heldigvis, det ved jeg ikke – på sin vis har aktier i.
Det ændrer jo intet ved, at det er et reelt problem og har været det igennem lang tid for den danske jernbane.
Når jeg siger, at det fremstår som nærmest ufatteligt, at DSB's daværende ledelse ikke dengang fremkom med disse oplysninger, så er det så langt, jeg vil gå, og hvis spørgeren vil prøve at få mig til at gå længere, vil jeg sige, at det vil jeg ikke gøre.
Det er simpelt hen, fordi det, jeg siger som minister, selvfølgelig har juridisk betydning.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-05-14:
Tak for svaret.
Vi skal lige skrue tiden lidt tilbage.
Jeg tror, ministeren var trafikordfører på det tidspunkt og også var med til sammen med mig at stille en lang række spørgsmål om IC4, fordi vi jo var ved at være godt og grundigt trætte af de evindelige problemer.
Derfor vil jeg spørge, om ministeren er enig i, at DSB direkte har vildledt både Transportministeriet og Folketinget ved ikke at nævne det, når man godt vidste, at der var nogle alvorlige problemer med aksellejerne.
Synes ministeren, at det er i orden?
Magnus Heunicke (S), 2014-05-14:
Altså, jeg ved ikke: Gør det os til bedre mennesker at dømme om fortiden?
I forhold til IC4 er der truffet så mange dårlige beslutninger, og jeg har ikke dyrket den, vi taler om her, særlig nøje.
Det var vel det, man kunne gøre.
Det kloge er, synes jeg, at forsøge at få noget erstatningsmateriel, og det er det, vi har forsøgt nu.
Det er Venstre jo desværre ikke er en del af, og jeg kunne godt tænke mig at stille et modspørgsmål til partiet Venstre – hvis man kan det her, og det kan man vel godt: Fortryder man ikke, at man ikke er en del af at købe dobbeltdækkerne, som trods alt giver en sikkerhed for, at vi er uafhængige af en del af IC4-togene?
Lotte Rod (RV), 2014-05-14:
Tak for det.
I Radikale Venstre er vi optaget af, at alle skal udfordres, så de bliver så dygtige, som de kan.
Vi har både en opgave i at blive endnu bedre til at få de unge med, som indtil nu ikke har lært nok, og som måske ikke har været specielt vilde med at gå i skole, og en opgave i at udfordre de dygtigste mere, så de også kommer op at stå på tæer.
Det er det, det her lovforslag handler om.
For det første giver vi de dygtige elever på ungdomsuddannelserne muligheden for, at de, mens de stadig er på ungdomsuddannelsen, kan tage fag på en af de videregående uddannelser.
For det andet åbner vi for, at studerende kan få lov til at tage flere fag, end deres studie ellers er normeret til.
For det tredje giver vi muligheden for, at uddannelsesinstitutionerne kan anerkende f.eks. ekstra sprogkompetencer eller studiekonkurrencer på eksamensbeviset.
For det fjerde bliver det muligt i det hele taget at give en udmærkelse på eksamensbeviset.
Jeg kan godt lide, at vi ikke kommer og trækker en bestemt model ned over institutionerne.
I stedet skal det være op til de enkelte uddannelsesinstitutioner, hvordan de vil bruge de nye muligheder.
Derfor støtter Radikale Venstre gerne forslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2014-05-14:
Tak for det.
Vores ordfører kunne desværre ikke være til stede, så jeg har lovet at påtage mig rollen at fortælle, hvad Dansk Folkeparti mener om denne sag.
Dette lovforslag handler om initiativer for særlig talentfulde studerende.
Forslaget er vedtaget i universitetsforligskredsen, som DF ikke er en del af.
Dansk Folkeparti støtter, at alle studerende skal mødes med krav og muligheder, som giver den enkelte de bedste udviklingsmuligheder.
For langt de fleste studerende vil det at leve op til de generelle krav om at gennemføre et studie på normeret tid være nok til at fylde en hel arbejdsuge, altså de 40-50 timer om ugen, som jeg forventer man som studerende skal bruge på sit studie.
For disse studerende skal der allerede i dag være rammer, som understøtter fuldtidsstudiet.
Dette lovforslag handler således ikke om dette store flertal.
Lovforslaget handler om de få særlig dygtige og motiverede studerende, de få, for hvem det at tage et studie på normeret tid ikke er en tilstrækkelig udfordring.
Når forslaget ses i lyset af fremdriftsreformen og hele debatten herom, tror jeg ikke, at det generelle billede vil være andet, end at den store majoritet af studerende fortsat vil kæmpe for at gennemføre på normeret tid.
De ganske få, som har lyst til og evner at studere hurtigere end på normeret tid eller på anden måde påtage sig større arbejdsbelastning under studiet, bør have lov hertil.
Lovforslaget giver de videregående uddannelsesinstitutioner nye og mere fleksible rammer for at tilbyde denne gruppe særlige faglige udfordringer og mulighed for at anerkende dette, ved at det kan anføres på eksamensbeviset.
Der bliver også mulighed for at lade særligt dygtige og højt motiverede studerende påtage sig en ekstraordinær arbejdsbelastning, der udløser ekstra ECTS-point, og som ligger ud over uddannelsesnormeringen.
Det bliver muligt at lade dygtige elever på de gymnasiale uddannelser og erhvervsuddannelserne tage fag på de videregående uddannelser under deres ungdomsuddannelse og få merit herfor.
Det er uddannelsesinstitutioner, som selv skal beslutte, hvilke muligheder de ønsker at benytte sig af.
Dansk Folkeparti støtter forslaget ud fra den begrundelse, at der er tale om at give uddannelsesinstitutionerne nogen mulighed for at tilbyde særlig talentfulde elever noget ekstra, f.eks. i form af en mulighed for at tage ekstra kurser og dermed optjene ekstra ECTS-point.
Der er også en mulighed for at få sådan en ekstra indsats krediteret på eksamensbeviset.
Dansk Folkeparti forventer ikke, at det bliver noget, som bliver udbredt til de mange studerende.
Det er rettet mod og må forventes at komme til at handle om en ganske lille gruppe, som uddannelsesinstitutionerne kan skabe tilbud til.
Vi skal selvfølgelig følge udviklingen og se, hvordan loven vil påvirke uddannelserne.
Med de bemærkninger vil vi fra Dansk Folkepartis side være positive over for lovforslaget.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-05-14:
Jeg takker mange gange.
Vi vil gerne sige tak for det gode samarbejde med regeringen og Venstre om at få det her igennem.
Vi mener nemlig, at det er et rigtig vigtigt forslag.
Som de tidligere ordførere har været inde på, er det her jo en mulighed for, at særlig talentfulde elever får ekstra muligheder for at få ekstra udfordringer og for at få anerkendt, at de har fået de her ekstra udfordringer, og at de har brilleret med dem.
Det er muligt helt nede i ungdomsuddannelserne at få lov at tage ekstra spændende fag, måske på et universitet, og at få lov at prøve kræfter med det, der lige ligger niveauet over der, hvor man er, og så oven i købet få det anerkendt, hvis man fortsætter på den bane.
Det er muligt at få ekstra fag, at gøre noget ekstra, fordybe sig lidt mere for dem, der har et særligt talent til det og har overskud til at gøre det oven i deres uddannelse.
Det er rigtig vigtigt, at vi hele vejen igennem uddannelsessystemet sørger for at tilskynde de dygtigste til at blive endnu dygtigere, sørger for hele tiden at give alle elever på alle niveauer mulighed for at stå på tæer, præcis så meget som de kan, og udfordre dem, præcis så meget som de kan udfordres.
Der har manglet noget for de helt særlig dygtige, og det er noget af det, vi nu kan give dem anerkendelse for.
Det er vigtigt for de dygtige.
Det er vigtigt for væksten i Danmark.
Det er vigtigt for skabelse af arbejdspladser.
Det er vigtigt for, at vi er foran med at opfinde ting og kunne mere.
Men det er også vigtigt for alle andre studerende at have de her fyrtårne, at have nogle, man samarbejder med, måske ser op til, og som måske er med til at drive en ny udvikling, som er med til at skabe nyt til gavn for os alle, og dermed er de også til gavn for de medstuderende.
Det er da drønspændende i en gymnasieklasse at kunne tale lidt med hende, der også går på universitetet, og høre lidt om, hvor spændende det er.
Og måske kunne det være, at der var nogle i den klasse, der blev inspireret til at gå i samme retning.
Det skal vi absolut bakke op om, og det er også en rigtig god idé, også internationalt set, at vi kan give anerkendelse for det.
Som det også blev nævnt af Venstres ordfører, har det ærgret os en lille smule, at der ikke her følger penge med.
Vi synes, det er lidt ærgerligt at opleve, at der er masser af gode intentioner fra regeringens side – det er jo dejligt – men at det ikke altid er sådan, at de følges op med penge.
Nu havde vi i går en diskussion om Grundforskningsfonden, hvor der også er mange gode intentioner, men hvor det er lidt svært at få regeringen til helt præcis at sige, hvordan man vil prioritere at finde pengene.
Det må vi arbejde videre med.
Men det skal selvfølgelig ikke stå i vejen for det her initiativ, som vi glæder os over, som vi bakker op om, og som vi håber at kunne samarbejde bredt om i Folketinget, også i de kommende år, for det her er helt sikkert en vej, vi skal fastholde.
Jeppe Bruus (S), 2014-05-14:
Altså, man kan jo vælge at tegne det op på den måde, men man kan også vælge at sige, at universiteterne udvikler deres uddannelser hele tiden, og at der her er tale om et meget begrænset antal studerende, som man gerne vil motivere til at yde en ekstra indsats.
Det gør man jo allerede i dag, og forhåbentlig har man da det mål som uddannelsesinstitution at skabe de bedst mulige tilgængelige rammer, både for uddannelse og for talentpleje osv.
Og det kan vi jo se at man godt kan, og vi ønsker sådan set bare også – det er også et ønske, der har været på universiteterne – at give mulighed for at anerkende den indsats.
Esben Lunde Larsen (V), 2014-05-14:
Det vil sige, at det her altså er en nuludgift for uddannelsesinstitutionerne, eller hvad?
For under VK-regeringen afsatte man jo med globaliseringspuljen et ret stort millionbeløb, som netop finansierede en del af talentindsatsen.
Så er det et nulsumsspil nu, eller hvad, siden der ikke skal ekstra midler til?
Jeppe Bruus (S), 2014-05-14:
Den er den helt enkle, at i virkeligheden er der en del af de her aktiviteter, der allerede eksisterer – de ligger inden for den eksisterende ramme.
Og det vil sige, at der allerede i dag er studerende, der tager udbud, hvor der er et ekstra pensum, så de lægger en ekstra indsats, og som deltager i en eller form for talentprogram, hvor de er tilknyttet en professor, og som altså yder en ekstraordinær indsats.
Det, der er forskellen, er bare, at de ikke kan få det på deres eksamensbevis, og man kan heller ikke belønne dem med ekstra ECTS-point.
Det er sådan set den anerkendelse, vi ønsker at give mulighed for, og det mener vi sådan set også at man fint kan gøre inden for den eksisterende ramme.
Esben Lunde Larsen (V), 2014-05-14:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for redegørelsen.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge den socialdemokratiske ordfører: Når nu man gerne vil fremme en ting, er det jo ofte sådan, at man også finansierer den, og hvad er Socialdemokraternes begrundelse for ikke at finde midler til at opprioritere denne indsats?
Magnus Heunicke (S), 2014-05-14:
Altså, jeg tror, det var for 1½ måned siden, jeg fandt et flertal i Folketinget – som desværre ikke var med partiet Venstre – som sagde: Vi kan ikke være tjent med at være afhængige af IC4 efter de planer, som den tidligere regering havde lagt, vi er nødt til at handle, vi er nødt til at gøre os mindre afhængige af IC4 i fremtiden.
Derfor var der et flertal i Folketinget, der handlede og brugte 1,2 mia. kr. på at købe noget materiel, som vi ellers skulle have sagt farvel til i Danmark.
Det synes jeg var en rigtig beslutning.
Og det viser netop, at nej, der var ingen tillid til, hvad angår IC4, at de skulle levere i den takt, som man havde lavet planer for tidligere.
Jeg har i øvrigt ikke nogen viden om at der er nye problemer; hvis der var det, skulle jeg nok orientere udvalget med det samme.
Magnus Heunicke (S), 2014-05-14:
Så kan jeg gentage mig selv.
Så lad os bare gøre det sådan.
Jeg ved ikke, hvad folk synes om det derhjemme.
Den plan, vi arvede fra VK-regeringen, var en plan, ifølge hvilken man havde lejet nogle tog ud fra en præmis om, at IC4 ville komme til at køre.
For 10 år siden lejede man nogle tog, for man sagde, at IC4 ville komme til at køre om 10 år.
De er ikke kommet til at køre, og nu er de 10 år gået.
Så har jeg sammen med et flertal af Folketinget uden om Venstre fundet penge til at købe de lejede tog, så vi halverer afhængigheden af IC4.
Det forlig er Venstre ikke med i, men det håndterer rent faktisk en stor del af problemet – dog ikke det hele, og derfor er jeg stadig nervøs over, hvad vi skal gøre med togdriften i Danmark.
Men det er da at håndtere en del af det problem, som Venstre har afleveret på bordet, men ikke selv har håndteret.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-05-14:
Tak til ministeren for nogle meget ærlige svar.
Det har været en fornøjelse, og jeg kan konstatere, at ministeren absolut ikke har nogen plan for at få IC4-togene til at køre.
Vi vil gerne kvittere for, at ministeren har været så ærlig og sige det i Folketingssalen.
Magnus Heunicke (S), 2014-05-14:
Jamen det er måske, fordi Venstre ikke er med i forliget om køb af dobbeltdækkervogne, som halverer afhængigheden af IC4-tog, den afhængighed, som vi er nødt til at have, fordi vi arver en plan for IC4-togets indførelse i Danmark fra den tidligere regering.
Den har vi nu halveret, og det er da vel alt andet lige godt.
Så kommer spørgsmålet om strækningen fra Odense til Aarhus, hvor det skulle være et astronomisk beløb.
Nej, det er 14 mia. kr.
Hvad er prisen på det mellem København og Odense?
Det er 10 mia. kr.
Jeg mener ikke, at der er en astronomisk forskel fra 10 til 14.
Det skal ikke være sådan, at vi vil investere i jernbanen mellem København og noget deromkring, men ikke mellem Aarhus og Odense.
Selvfølgelig skal midten af Danmark også have ret til at køre hurtigt i tog.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-05-14:
Jo, det er jo rigtigt nok, vi er jo mange, der har talt om timemodellen som visionen for kortere rejsetider i Danmark, men vi vidste alle sammen også godt, at det ville blive en kæmpe udfordring imellem Aarhus og Odense, fordi geografien nu er, som den er, altså med bakker, dale og fjorde.
Det var jo derfor, vi iværksatte en undersøgelse, for at finde ud af, hvad det egentlig koster, hvis man vil ned på 1 time dér.
Og det viste sig jo, at det koster gigantiske summer.
Dem har regeringen så valgt at bruge, og det er Venstre så ikke med i, fordi vi er uenige i finansieringen, det hører lige med til historien.
Magnus Heunicke (S), 2014-05-14:
Jamen nu tror jeg også at spørgeren selv ved, at vi måske lige er ude på det animerede overdrev her.
Så vidt jeg forstår Venstre – og det var også Venstres nuværende formand, hr. Lars Løkke Rasmussen, som sagde det – var timemodellen det, man kaldte for flagskibet i Venstres politik for den kollektive trafik.
Jeg tror også, spørgeren udmærket ved, at man, hvis man skal have en timemodel for Danmark, som skal være flagskibet, så også er nødt til at lave en ny forbindelse; så kan man ikke kun have den mellem København og Odense og mellem Aarhus og Aalborg, for midterstrækningen er jo fundamental, hvis man skal have et Danmark, der hænger sammen.
Vi er jo også nødt til at tage midterstrækningen med, hvis man skal have en ordentlig opgradering af jernbanen.
Derfor er det, at den strækning, der bliver nævnt her, er central for, at midterdelen, banen mellem Odense og Aarhus, også skal være udbygget.
Det ville, synes jeg, være ærgerligt og synd for hele Danmark, hvis det kun var ude i et yderområde, at man udbyggede, altså, hvad kan man sige, mellem København og Odense og mellem Aarhus og Aalborg, det skal også være midti, og det er derfor, at det projekt er vigtigt.
Og hvis man synes, at det er flagskibet i ens politik for den kollektive trafik, så må man også støtte det forslag.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-05-14:
Nu kan jeg høre, at ministeren bliver ved med at fremhæve Togfonden, men virkeligheden er jo, at der ikke er sat en krone af til nye tog i Togfonden.
Så spørgsmålet er, hvordan de tog, der så skal køre fra 2025, skal finansieres.
Det blafrer fortsat i vinden.
Nu nævner ministeren også det der med IC4.
Hvis man virkelig skulle tage konsekvensen af de mange problemer og rykke stikket ud i forhold til disse tog, der holder med graffiti rundtomkring på stationerne, så ville det koste nogle penge.
Jamen jeg kan da konstatere, at ministeren og regeringen har valgt at bruge 4-5 mia. kr. på en jernbanebro over Vejle Fjord.
Mener ministeren virkelig, at danskerne hellere vil have sådan en bro, der sparer nogle få minutter, end de vil have nogle pålidelige tog, som de kan regne med kommer til tiden, så de kan stole på togdriften?
Jeppe Bruus (S), 2014-05-14:
Det vigtigste mål for den her regering er at sikre eksisterende arbejdspladser og være med til at skabe nye og tiltrække nye arbejdspladser.
Hele forudsætningen for, at vi kan have et fremtidigt velfærdssamfund, er jo også, at vi får skabt nye arbejdspladser.
I kampen om udviklingen af nye arbejdspladser har vi brug for at nurse de talenter, som i dag tager en videregående uddannelse, og som lægger en ekstra indsats for at styrke deres uddannelse.
I dag har flere universiteter allerede studerende, der tager udbud og giver den en ekstraordinær skalle på deres studier, men som ikke kan opnå en anerkendelse for indsatsen i form af ekstra ECTS-point eller ved at få en anerkendelse på deres eksamensbevis, som deres indsats i virkeligheden berettiger til.
Med det her lovforslag ønsker vi altså at anerkende den indsats, som talentfulde studerende på både ungdomsuddannelser og særlig de videregående uddannelser yder, og dermed måske også skabe en ekstra motivationsfaktor for at yde en ekstraordinær indsats.
Derfor er der al god grund til at bakke op om den indsats, der skaber gunstige rammer for talenter i vores uddannelsessystem.
Lovforslaget her består af fire konkrete initiativer, som vil glæde alle studerende uanset uddannelsesinstitution, fakultet eller fag.
Talenter kan nemlig spottes i alle kroge af uddannelsessystemet, og det tager lovforslaget også højde for.
Helt konkret foreslår vi jo at give de dygtigste studerende mulighed for at blive udmærket for en ekstraordinær indsats på eksamensbeviset for på den måde at styrke de studerendes incitament til at engagere sig i sådanne aktiviteter både inden for og uden for uddannelsesinstitutionens vægge.
Regeringen vil også give særlig talentfulde studerende mulighed for at tage ekstra ECTS-point, så længe uddannelsesinstitutionen vurderer, at det ikke vil forsinke den studerende eller have negative konsekvenser på den ordinære uddannelses kvalitet.
Så har det været påpeget af nogle kritikere, at det her lovforslag har til hensigt at skabe et A- og et B-hold af studerende.
Til det kan jeg sige: Svaret er klart nej.
Initiativerne er forbeholdt en særlig, begrænset gruppe af studerende og har ikke til formål at skabe en todeling af vores uddannelser.
Derfor lægger regeringen også op til, at der kun bør være tale om en udmærkelse af særlig talentfulde studerende, der på ekstraordinær vis har udmærket sig.
Lovforslaget skaber altså grundlag for, at en begrænset gruppe af studerende kan få anerkendt deres indsats på uddannelserne, og den linje er i god overensstemmelse med Socialdemokraternes intention om at forbedre både kvalitet og relevans på de videregående uddannelser.
Derfor – måske ikke overraskende – støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Magnus Heunicke (S), 2014-05-14:
Altså, ministeriet har nu forhørt sig hos Atkins, og oplysningen fra Atkins er, at man har læst op på kommissoriet for rapporten, og det er jo altså lang tid før både min tid og den nuværende regerings tid.
Man har så set på, om problemer med lejeskåle, akselkasser og det, jeg tror på dansk hedder bogier , var med i kommissoriet, og nej, det var det ikke.
Men endvidere skulle Atkins behandle andre forhold, der, som der står, måtte dukke op i undersøgelsen.
Og der kan man spørge, hvorfor det her ikke dukkede op, og man må bare konstatere, at problemet med de her lejeskåle, akselkasser og bogier ikke var noget, som blev taget op, hverken i skriftlig form eller som et led i de interview med DSB, som Atkins modtog og foretog.
Så de er ikke medtaget i rapporten, fordi Atkins simpelt hen ikke blev gjort bekendt med dem.
Der havde på daværende tidspunkt været to hændelser, men der var ikke nogen af de to hændelser, som man fik noget at vide om hos Atkins, så derfor synes jeg, at det må være vanskeligt at bebrejde Atkins det i dag.
Hvad jeg derimod synes må vække til stor eftertanke i dag – det har det i hvert fald gjort hos mig –
er, at man så ikke fra DSB's side informerede om det.
Det var jo DSB's daværende ledelse – jeg tror, den er blevet hundrede procent skiftet ud siden da – der valgte ikke at informere aktivt om et problem.
Måske kunne det synes uvæsentligt dengang, men det har jo vist sig at være genkommende og derfor måske væsentligt.
Så det fremstår for mig som ufatteligt, at den daværende ledelse af DSB ikke dengang fremkom med disse oplysninger, der jo skulle danne grundlag for, at man kunne tage stilling.