runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Linda Kristiansen (RV), 2013-01-18:
Tak for ordet.
Som vi har hørt de foregående talere fortælle, behandler vi i dag et forslag med forskellige hovedpunkter.
Et af punkterne handler om valgret og valgbarhed i pastorater med flere sogne og har til formål at rette op på en uhensigtsmæssighed, hvor sognebåndsløsere, der er valgt til menighedsrådet i sognebåndsløserpræstens sogn, på grund af en pastoratsændring mister deres valgret og valgbarhed.
Med lovforslaget vil sognebåndsløsere kunne bevare medlemskabet af menighedsrådet i resten af funktionsperioden.
Den socialdemokratiske ordfører foreslog, at vi skulle se på vilkårene for dem, der efter en overgangsperiode flytter til et flersognspastorat, som ikke er blevet oprettet eller ændret for nylig, og det vil vi gerne støtte at kigge på.
Et andet punkt i forslaget handler om at give mulighed for kombinationsansættelse som præst i folkekirken og præst for en valgmenighed.
Forslaget opstiller en ramme for, hvordan en kombinationsansættelse kan finde sted, og giver mulighed for at hjælpe de valgmenigheder, der er økonomisk trængte.
Ordningen er frivillig, og forslaget er en imødekommelse af et ønske fra valgmenighederne, og det kan vi selvfølgelig sagtens støtte fra radikal side.
Det tredje punkt i forslaget handler om at udvide adgangen til folkekirkens kirker for andre kristne trossamfund, herunder evangelisk-lutherske frimenigheder og migrantmenigheder.
I dag har evangelisk-lutherske frimenigheder mulighed for at bruge folkekirkens kirker til fast brug, hvis anmodningen kommer fra ti frimenighedsmedlemmer i sognet.
Ved at udvide den geografiske afgrænsning til provstiet og udvide ordningen fra kun at gælde for evangelisk-lutherske frimenigheder til også at inkludere andre kristne trossamfund vil flere kunne få adgang til folkekirkens kirker, selvfølgelig under den forudsætning, at de folkekirkelige menigheders brug ikke hindres.
Samtidig vil forslaget også åbne op for, at medlemmer af andre kristne trossamfund kan få kirken stillet til rådighed til ægtevielse ved præst i det pågældende trossamfund.
Og da kærlighed jo ikke lader sig hindre af trosretning, mener vi i Det Radikale Venstre, at det er positivt, at folkekirken nu får mulighed for at være rummelig nok, til at par, hvor f.eks. den ene er medlem af folkekirken og den anden er medlem af et andet kristent trossamfund, kan blive viet af en præst fra det pågældende trossamfund i folkekirken.
Dette lovforslag retter op på nogle uhensigtsmæssigheder og giver mulighed for en mere rummelig folkekirke, og det vil Det Radikale Venstre gerne bakke op om.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-01-18:
Rune Lykkeberg har skrevet en bog, som hedder »Alle har ret - demokrati som princip og problem«.
Jeg har ikke selv fået den læst endnu, men den behandler de dilemmaer, der er forbundet med den opgave, vi har med hele tiden at udvikle og udvide demokratiet i vores samfund, og der er en kobling til det her forslag.
De øvrige ordførere har fint gjort rede for, hvilke elementer forslaget indeholder, så det vil jeg ikke bruge tid på.
Men overordnet handler forslaget om, hvordan vi også i folkekirken skal udvikle og udvide demokratiet for folkekirkens medlemmer.
Vi skal lade folk være en aktiv del af deres lokale kirke eller den kirke i nærheden, hvor de af den ene eller den anden grund gerne vil være og gøre en aktiv indsats, ligesom der ikke skal være nogen administrative regler og hindringer, der bremser for, at en valgmenighedspræst kan blive ansat i en stilling i folkekirken, og der skal også åbnes mulighed for, at andre kristne trossamfund, f.eks. evangelisk-lutherske trossamfund, kan benytte folkekirkens kirker rundtomkring.
Demokratiet skal udvides og udvikles hele tiden.
Det kan somme tider være et problem, men under alle omstændigheder er det et godt princip.
SF støtter forslaget.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-01-18:
Jeg synes faktisk, at det er et morsomt forslag.
Det viser jo, at Folketinget godt vil blande sig i den danske folkekirke.
Jeg synes, at vi skal overlade det til kirken selv at bestemme, hvem der skal være valgbar, bl.a. til deres ledelse.
Jeg tror, at man godt ved, at jeg mener, at folkekirken skal fungere løsgjort fra staten, så vi som folketingsmedlemmer kan og skal blande os udenom.
Derfor vil jeg tage en drastisk beslutning og sige, at Enhedslisten vil stemme hverken for eller imod dette forslag.
Per Stig Møller (KF), 2013-01-18:
Det Konservative Folkeparti kan tilslutte sig dette lovforslag.
Det kan vi, fordi det vil styrke folkekirkens rummelighed og bringe de forskellige retninger inden for den evangelisk-lutherske kirke og vores trossamfund tættere sammen, fordi vores kirker herefter kan blive anvendt af flere herunder hørende trossamfund.
Jeg bemærker også, at biskop Peter Skov-Jakobsen i dag netop har lagt vægt på den rummelighed og mangfoldighed, der kommer ind i vores kirkerum.
Så det kan vi støtte.
Samtidig løser det et problem med sognebåndsløsning, der letter folkekirkemedlemmernes medleven i det kirkelige liv, idet jeg dog håber, at menighedsrådsmedlemmerne ikke er så træske, som hr. Christian Langballe frygter.
Efter forslaget kan en sognepræst under givne forudsætninger nu også være valgmenighedspræst, hvis biskoppen godkender det, og det kan vi også tilslutte os. Forslaget er blevet til på baggrund af en arbejdsgruppes enstemmige anbefalinger, som vi ikke ser nogen grund til at sidde overhørig.
Menighedsrådene står således bag forslagene, og det lægger vi meget vægt på, eftersom disse spiller en væsentlig rolle ikke alene i det folkekirkelige liv, men også i det folkelige liv i Danmark.
Jeg er således ganske enig med Landsforeningen af Menighedsråd, når den i sit høringssvar anfører, at det ikke kun er præsten, som skaber rammerne om det levende menighedsfællesskab.
Det er så sandelig også de meget engagerede menighedsråd, som gør dette i et godt samarbejde med præsten, og derved løfter det kirkelige og det demokratiske Danmark videre frem.
Med disse bemærkninger tiltræder vi som sagt forslaget.
Manu Sareen (RV), 2013-01-18:
Tak for det, og tak for den venlige modtagelse af lovforslaget.
Jeg ser selvfølgelig meget frem til den videre drøftelse, og jeg kan forstå, at der allerede er stillet spørgsmål til lovforslaget, og så har der også heroppe fra talerstolen været nogle enkelte spørgsmål, som vi hørte hr. Christian Langballe også var inde på, som man, som ordføreren selvfølgelig også selv har været inde på, kan tage i udvalgsbehandlingen.
Det vil jeg selvfølgelig også glæde mig til.
Det handler jo også om, som vi alle sammen har været inde på, bevarelse af valgret og valgbarhed ved pastoratændringer, udvidet adgang til brug af folkekirkens kirker for evangelisk-lutherske frimenigheder og kristne trossamfund i øvrigt, herunder migrantmenigheder, samt muligheden for, at en præst kan ansættes som præst i en valgmenighed og i en sognemenighed samtidig, det, der kaldes kombinationsansættelse.
Det var ordene fra mig, og tak for velvilligheden.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-01-18:
Tak for det.
Det er jo således, at det, som hr. Per Stig Møller også var inde på, står i lovforslaget, og der står: Det er præsten, som skaber rammerne om det levende menighedsfællesskab.
Nu er der jo mange flere, der er engagerede i folkekirken lokalt, menighedsråd og andre, og er disse ikke også med til at sikre det levende menighedsfællesskab?
Manu Sareen (RV), 2013-01-18:
Til det kan jeg svare meget, meget klart: Jo, selvfølgelig er de det.
Vi har også talt om det inden, så det kan jeg absolut nikke anerkendende til.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-01-18:
Så ministeren kan altså bekræfte, at det er en fejl, at det står så ultimativt her?
Astrid Krag (S), 2013-01-18:
Jamen det betyder jo, at jeg så har hørt rigtigt: Liberal Alliance mener, at vi skal afkræve, at alle skal vise billed-id, når de skal indkøbe.
Det er selvfølgelig klart, at der i denne lovgivning ligger, at hvis man skal kunne straffes med bøde, så skal man handle forsætligt, men sådan er det også andre steder i vores lovgivning, at vi har den her skelnen mellem uagtsomhed og forsætlig handling.
Hvis det er noget, man har et grundlæggende problem med fra Liberal Alliances side, så tror jeg, det er en større debat, som jeg gerne deltager i, men jeg tror sådan set, det er bedre, at man har den med justitsministeren, for det er altså ikke noget, der alene gælder på det her område, at man vurderer, om folk handler med forsæt eller de handler i god tro eller uagtsomt, som det hedder på det rigtige jurasprog.
Benedikte Kiær (KF), 2013-01-18:
Man kan tydeligt høre, at ordføreren overhovedet ikke har nogen som helst viden om den konservative politik, når ordføreren kan stå og hælde så meget sludder ud fra talerstolen.
Jeg spurgte om, hvad det er for en indvirkning, alkohol kan have på de unges hjerner, for alkohol kan faktisk have en ret alvorlig indvirkning på indlæringen og koncentrationsevnen hos de unge mennesker.
Der skal faktisk ikke et særlig stort forbrug til, og derfor er det selvfølgelig ekstremt vigtigt, at forældrene, civilsamfundet og skolerne osv. er på banen.
Vi står her med et forslag om salg af alkohol, men jeg kan forstå, at ordføreren synes, at det er helt i orden, at butikkerne sælger vodka, tequila og snaps til unge mennesker på 12,13 og 14 år.
Det må jo være det, der er konklusionen af de ting, ordføreren har sagt her i dag; man kan jo ikke være lidt gravid – enten er man gravid, eller også er man ikke.
Jeg vil egentlig gerne høre, hvad ordføreren synes: Skal der bare være frit lejde, og så kan man sælge hård alkohol til unge på 12 og 13 år?
Joachim B. Olsen (LA), 2013-01-18:
Jeg synes ikke, det er o.k., at unge mennesker drikker meget.
Det er min personlige holdning.
Men én ting er, at man synes, noget er forkert, en anden er, at man tror, man kan løse det med forbud.
I USA har man en meget, meget restriktiv alkoholpolitik, når det kommer til unge mennesker – alle skal vise ID.
Jeg gik på universitetet i USA, og jeg kan love, at folk under 18 år også drak.
De fik alkohol alligevel.
Når der er den efterspørgsel, vil den blive mødt.
Og hvis man tror noget som helst andet, er man dybt naiv.
Spørgsmålet er bare, hvem det er, der skal levere det.
Hvis vi skal ændre alkoholvanerne i det her land, handler det om, at vi skal ændre vores kultur.
Det gør vi ikke med det her lovforslag.
Det kommer overhovedet ikke til at løse nogen som helst problemer.
Jane Heitmann (V), 2013-01-18:
Tak til ordføreren for et spændende indlæg.
Jeg er sådan set enig med ordføreren et langt stykke hen ad vejen, især i forhold til at vi skal have forældrene på banen og at forældrene har et stort og tungt ansvar for deres børn.
Det er jeg sådan set også enig med ordføreren i et langt stykke hen ad vejen.
Jeg hører ordføreren sige, at man har et stort ansvar på skolerne.
Hvordan forestiller ordføreren sig at skolerne skal løfte den opgave?
Joachim B. Olsen (LA), 2013-01-18:
Jeg stillede nok også spørgsmålet lidt forkert.
Hvis man har en pligt til at bede om billedlegitimation, hvis man er i tvivl, så må det altså være detailhandleren, som ikke må være i tvivl.
Hvad forhindrer så detailhandleren i at sige, at han eller hun ikke var i tvivl, selv om der var tale om en 17-årig?
Hvad forhindrer det?
Man kan bare sige: Jeg var jo i tvivl, så derfor solgte jeg det alligevel.
Jane Heitmann (V), 2013-01-18:
Jeg er jo sådan set igen meget enig med ordføreren i, at det er rigtig vigtigt, at man tager et ansvar derude i virkeligheden, hvor tingene fungerer.
Jeg synes også, det er rigtig vigtigt, at vi får skoleledere, vi får lærere, vi får alle de personer, der er omkring de her unge mennesker, på banen.
Men nu er situationen jo den, at hr. Joachim B. Olsen sidder i Folketinget og har et ansvar for også herindefra at sikre det.
Og jeg har endnu ikke hørt, hvilke initiativer det er, Liberal Alliance og ordføreren forestiller sig vi skal sætte i værk her fra Christiansborg for at understøtte den vigtige indsats, som forældrene skal gøre hjemme i stuerne og ved køkkenbordet, og understøtte den indsats, som skolelederne – som ordføreren selv nævner i forbindelse med den indsats, som skal foregå på skolerne – gør, og alle de gode initiativer, som foregår ude i virkeligheden.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-01-18:
Det er nok, fordi jeg ikke har en ret stor tro på, at vi kan gøre ret meget på det område.
Det tror jeg vi kan i et meget, meget begrænset omfang, når det kommer til de her ting.
Der tror jeg mere på den udvikling, som rent faktisk finder sted ude i samfundet helt uafhængigt af, hvad vi står og siger på talerstolen herinde, nemlig den udvikling, der går i retning af, at flere og flere holder op med at ryge, at der ude på institutionerne bliver snakket om alkoholkultur osv.
Det sker helt uafhængigt af, hvad vi står og siger herinde.
Jeg ved godt, det er fristende, når man er herinde, så at sige: Nå, men så springer vi på udviklingen.
Men der sker jo det, at når man vedtager rygelovgivning og det kan gennemføres, er det jo, fordi der er sket et holdningsskred ude i samfundet.
Hvis det var sådan, at der var 200.000 mennesker ud på Slotspladsen for at protestere mod, at vi vedtog rygelovgivning, ville vi ikke gøre det.
Vi står på skuldrene af den udvikling, som allerede foregår i samfundet.
Og vi vil så gerne bagefter tage æren for, at det er os, der har gennemført det, men sådan forholder det sig ikke.
Benedikte Kiær (KF), 2013-01-18:
Det er en tilbagevendende historie i medierne, at vi hører om unge på 12, 13, 14 eller måske 16 år, der har været inde i en forretning og købe en flaske vodka, tequila eller noget andet stærk alkohol og samtidig også nogle smøger.
I avisen eller på skærmene kan vi ofte se, hvor let det er for nogle af de unge mennesker at købe både smøger og stærk alkohol, selv om det faktisk ikke er i orden ifølge lovgivningen.
Den tidligere ordfører har lige været oppe og sige, at man jo også skal se på, hvad der sker ude i virkeligheden.
Derfor er det jo også vigtigt, at den lovgivning, vi har i dag, som faktisk går ind og siger, at det ikke er lovligt at sælge hård alkohol til unge mennesker under 18 år, og at det også er ulovligt at sælge tobaksvarer, faktisk er en lovgivning, som bliver håndhævet.
For det er skadeligt.
Det er skadeligt at ryge, når man er meget ung, og det er også skadeligt at drikke meget stærk alkohol og drikke det flere gange om måneden.
Det går ud over indlæringen, og det går ud over koncentrationsevnen.
Det er virkelig noget, der går ud over de unges skolegang.
Men problemet med de her historier er jo, at lovgivningen ikke bliver håndhævet, som den burde, og det er baggrunden for, at vi i dag står med det her lovforslag.
Altså, som sælger har man faktisk pligt til at forlange billed-id.
Det vil sige, at det – hvis man ser meget ungdommelig ud, men er 19 år – er en god idé at have billed-ID med, men også, at man som butik skal skilte med, at man kan kræve billed-ID.
Så er der også det her element med bødestørrelsen.
For der er nok nogen, der tænker: Nå ja, en bøde på 2.000 kr. for at sælge meget stærk alkohol til unge mennesker; det er ikke det store i forhold til, hvad man egentlig skal sætte i værk for at undgå at sælge alkohol til unge under 18 år.
Derfor er der et forslag om, at gå ind og regulere bødestørrelserne, så de kan virke præventivt.
I det hele taget går det her lovforslag ud på at få en styrket håndhævelse af den lovgivning, der findes i dag.
Derfor kan Det Konservative Folkeparti støtte de her punkter.
Det kan ikke umiddelbart ses af lovforslaget, og jeg er da også fortrøstningsfuld over for, at det blot vil blive sådan, at man får implementeret direktivet.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-01-18:
Det forestiller jeg mig ved, at den ledelse, der er ude på skolerne, tager et ansvar – det kunne f.eks. være ved at sige, at der ikke må drikkes til fester; det kunne være, de selv besluttede, at der ikke måtte ryges på skolen osv. – at man altså tager et ansvar derude, så de unge også får medbestemmelse, med hensyn til hvordan politikken skal være ude på den enkelte institution.
Det skal ikke være, ved at det bliver trukket ned over hovedet herindefra.
Astrid Krag (S), 2013-01-18:
Tak for det.
Og tak for bemærkningerne og den gode debat i dag.
Som det også afspejles i lovforslaget, lægger regeringen meget stor vægt på at beskytte børn og unge mod de sundhedsskadelige konsekvenser af rygning og indtagelse af alkohol og på at reducere den sociale slagside, vi ved der er, i forhold til unges rygning.
Den socialdemokratiske ordfører sagde det: Hver 10. unge under 15 år ryger.
Og vi ved, at der er meget stor social ulighed, med hensyn til hvem der begynder at ryge som unge.
Er dine forældre på overførselsindkomst, ja, så er der 20 gange så stor risiko for, at du bliver daglig ryger, end hvis dine forældre har en lang uddannelse.
Rygning har konsekvenser for din sundhed.
Rygning har konsekvenser for, hvor mange gode leveår man har, og derfor er det her et vigtigt område at sætte ind på.
I forlængelse af den diskussion, der har været her i salen, vil jeg slå fast, at der er en selvstændig pointe i ikke at starte med at ryge, al den stund at tobak jo er et afhængighedsskabende stof.
Det er altid en god idé at stoppe med at ryge, det er altid godt for din sundhed at stoppe med at ryge.
Begynder du at ryge som 12-årig, og stopper du, inden du bliver 30 år, er det rigtig godt.
Så alene det at begynde betyder, at det for langt de fleste er en kamp at stoppe igen.
Så kan det godt være, at Liberal Alliances ordfører kunne kvitte smøgerne fra den ene dag til den anden, men for rigtig mange mennesker er det en lang, sej og hård kamp, hvor de må give fortabt ad mange omgange.
Sådan nogle kender jeg i hvert fald ganske udmærket godt fra min egen omgangskreds, hvor rygestop faktisk er noget, man slås med i rigtig mange år.
Vi har de her aldersgrænser for salg af tobak og alkohol til unge under 18 år.
Det er jo noget, vi har for at bidrage til at udskyde de unges alkoholdebut, for at sikre, at børn og unge ikke begynder at ryge.
De forslag, vi diskuterer i dag, er jo kun en lille del af den buket af tiltag, vi allerede har sat i værk, både tidligere regeringer og i høj grad også den nuværende.
Det, vi diskuterer i dag, er jo nogle greb, der vil gøre det lettere at håndhæve de gældende aldersgrænser for salg af tobak og alkohol.
Og jeg vil sige, at jeg har en klar forventning om, at loven vil anspore til øget selvjustits i butikkerne.
Det, at bødestørrelserne bliver så meget større, tror jeg betyder noget.
Og endelig giver vi altså også salgsstederne bedre redskaber til at håndhæve den her lov, når vi skilter og gør det klart, at vi altså har en skærpet lovgivning, og at man skal vise billed-id.
Så som en mindre del af lovforslaget sikrer lovforslaget jo også, at vi får overensstemmelse mellem vores tobaksreklamelov og tobaksreklamedirektivet.
Og jeg kan sige til de to, der spurgte om det her, at vi ikke mener, at der er tale om nogen overimplementering.
Det er der da heller ikke nogen af høringssvarene der giver udtryk for, så det tror jeg at man kan være ganske trygge ved.
Hvis man skal have en dybere juridisk uddybning af det, må man gerne spørge på skrift.
Jane Heitmann (V), 2013-01-18:
Og tak til ministeren for talen her.
Jeg synes, det er en noget vag formulering, vi hører fra ministerens side.
Jeg spurgte direkte om, om ministeren kan garantere, at der ikke er tale om overimplementering af EU's direktiv i den danske tobakslovgivning.
Jeg synes, det er en meget vag formulering fra ministerens side, når ministeren siger: Vi mener ikke, at der er tale om det.
Jeg spurgte sådan lidt forsigtigt, om ministeren kunne garantere, at der ikke er tale om overimplementering, og der synes jeg da godt, man kunne forvente et lidt mere klart svar af ministeren.
Astrid Krag (S), 2013-01-18:
Jeg har nu bidt mærke i, at det er noget, der ligger fru Jane Heitmann på sinde, hver eneste gang vi diskuterer noget, der har med EU-regulering at gøre, og det er da beundringsværdigt at være så optaget af det spørgsmål.
Jeg kan da så bare sige til fru Jane Heitmann, at der ikke er tale om overimplementering.
Jane Heitmann (V), 2013-01-18:
Tak for et klart svar.
Det er noteret.
Astrid Krag (S), 2013-01-18:
For mig har det nærmest lydt, som om Liberal Alliances ordfører vil have, at vi skal kræve, at alle skal vise id, når de køber alkohol.
Jeg synes, at det her er en god indskærpelse af gældende regler, hvor vi nu siger, at salgsstederne har en pligt.
Tidligere har der været tale om frivillighed, nu har de en pligt til at kræve fremvisning af billedlegitimation, hvis man er i tvivl om, at de unge opfylder aldersgrænserne.
Jeg ser ikke nogen steder i høringssvarene eller hører i debatten, at det spørgsmål, som hr. Joachim B. Olsen nu prøver at gøre til et problem, har været nævnt, så måske er det mig, der ikke er i stand til helt at forstå problemstillingen.
Jeg synes faktisk, det er rigtig vigtigt, at vi med den her lov sender et helt klart signal om, at man som butiksindehaver, der sælger tobak og alkohol, faktisk har et ansvar for, om man sælger det til børn.
Man har et ansvar for andet, end hvad der øger indtjeningen, og derfor gør vi det nu helt klart, at man også har pligt til at kræve billed-id, hvis man er i tvivl om, hvorvidt den person, der prøver at købe tobak og alkohol, i virkeligheden er gammel nok til det.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-01-18:
Der står i lovforslaget, at man kan bede om billedlegitimation, hvis man er i tvivl, om køberen er under 18 år.
Hvis man nu forestiller sig, at der står en butiksindehaver, som måske ikke deler det her Folketings holdning til, at der ikke må sælges tobak eller alkohol til en på 17 år f.eks., hvordan forhindres det så, at den detailhandler så siger: Jeg var altså i tvivl og vurderede, at vedkommende ikke var under 18 år?
Jan Johansen (S), 2013-01-22:
Tak for det.
Det er en hjertesag for os socialdemokrater, at vi gør, hvad vi kan, for at færre familier bliver sat på gaden.
I slutningen af sidste år fik vi en rigtig god nyhed, nemlig at der allerede i 2012 var færre, som fik besked på at aflevere deres nøgler og pakke deres ting.
Det er selvfølgelig meget glædeligt.
En familie, som må gå fra hus og hjem, er én for meget.
Efter et forsømt årti, hvor antallet af lejere og børnefamilier, som blev sat på gaden, eksploderede, er det lykkedes at knække kurven.
Det har de første spæde opgørelser vist, og det er jeg både stolt af og meget glad for.
Nu tager vi endnu et skridt for at holde hånden under de familier, som har svært ved at betale deres husleje.
Forslaget, vi behandler i dag, betyder, at der vil være større opmærksomhed på de familier, som anvises en lejlighed, og på, om de nu også har råd til at blive boende og komme på ret køl.
Jeg tror, det er godt, at kommunerne fremover tager en samtale, hvis betalingen udebliver.
Det betyder, at man hurtigere får spurgt familien, om den har brug for hjælp.
En undersøgelse fra KAB i 2010 viste, at hele 18,3 pct. af de lejere, som var blevet anvist af kommunen, var blevet sat på gaden, inden der var gået et år.
Det har meget alvorlige konsekvenser for de familier, som ikke længere har et sted at bo, og derfor har vi sagt meget klart, at vi ikke vil acceptere de mange udsættelser, hvor antallet er blevet ved og ved med at stige.
Vi har sat os for at knække kurven, og derfor er initiativet i dag endnu et skub i den rigtige retning.
Det er det sammen med alle de andre gode tiltag som afskaffelse af fattigdomsydelserne, opsøgende gældsrådgivning og bedre mulighed for at betale husleje i en periode, så familien bliver boende.
Udover underretningen til kommunen er vi også glade for præciseringen af reglerne om midlertidig genhusning og de andre justeringer og forenklinger på det almene boligområde.
Socialdemokraterne støtter derfor forslaget.