runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-10:
Det er meget på en gang.
Man lovede 1 mia. kr. mere til de ældre medicinske patienter, og man forsøger at komme med 200 mio. kr. via satspuljen, som er en ordning, som pensionisterne selv betaler til.
Det er jo lysår fra det, man sagde i valgkampen.
Mit spørgsmål gik jo ikke på ulandsbistanden, men den kan vi også godt tage.
Det er jo rigtigt, at der vælger man også at bruge en hel del flere penge.
Det er så oven i den godt halve milliard kroner, som jeg nævnte før, som det koster at få asylansøgere ud af centrene samt at forhøje ydelserne, hvor det primært er folk med indvandrerbaggrund, der skal have forhøjet dem.
Mit spørgsmål var meget enkelt, nemlig om hr. Jonas Dahl kunne bekræfte, at når man ser på de forslag, der ligger indtil nu, bliver det dyrere for folkepensionisterne, og at det er i modstrid med det, som Socialistisk Folkeparti og hr. Jonas Dahl førte valgkamp på, nemlig at der skulle ske et løft i folkepensionisternes ydelser.
Når vi ser på S og SF's forslag fra et par år siden, havde de også selv et regneeksempel på, at det ville blive dyrere for folkepensionister, men at det ville man så kompensere for gennem det forhøjede pensionstillæg, som man nu har glemt, og som man ikke har med sin politik.
Det er bare her, at jeg spørger hr. Jonas Dahl, om han ikke kan bekræfte, at det hænger sådan sammen.
Jonas Dahl (SF), 2011-11-10:
Jamen jeg kan bekræfte, at vi rent faktisk har fremlagt et regeringsgrundlag, og at vi nu tager de første skridt til at føre det ud i livet.
Det tror jeg også godt at ordføreren vil anerkende.
Det betyder også, at vi tager fat på nogle af de store områder, hvor der rent faktisk er behov for et løft; noget, der rent faktisk også vil gavne de ældre borgere i det her land.
Når vi tager fat på psykiatrien, når vi tager fat på det medicinske område, er det netop, fordi der er et enormt behov for at styrke behandlingen af de allersvageste ældre, som i den grad har behov for hjælp.
Det synes jeg faktisk er en anerkendelse af, at vi her har et problem, og at vi nu forsøger at gøre noget ved det.
Det tror jeg sådan set også at hr. Kristian Thulesen Dahl er glad for, og at han sådan set er enig i, at der er behov for et løft.
Derfor håber jeg da også, at hr. Kristian Thulesen Dahl nu vil spille positivt ind på de områder, hvor der faktisk sker en række forbedringer, når vi skal forhandle finansloven videre.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-11-10:
Tak for det.
Jeg vil gerne vende tilbage til de med ordførerens ord retfærdige afgifter, som altså vil ramme de danskere, der har mindst, hårdest.
For det er et interessant udsagn, at det kasseeftersyn, der er blevet gennemført af de samme økonomer, der arbejdede for den tidligere regering, har vist ukonkrete besparelser.
Det er jo et spændende udtryk, når man samtidig vil vise økonomisk ansvarlighed.
Man vil øge afgifterne på usunde varer, men som bekendt beregnes der ikke noget provenu af den afgiftsforøgelse, som vil finde sted på cigaretter.
Det ændrer ikke ved, at man fra S-SF's side i sine valgløfter har brugt adskillige milliarder fra netop den indtægt adskillige gange: forbedringer på sygehuse, tolærerordning og ekstra personale på Herlev Hospital.
Er man begyndt at regne på en ny måde i Socialistisk Folkeparti?
Jonas Dahl (SF), 2011-11-10:
Det, vi har lagt til grund for det her finanslovforslag, er et forsigtighedsprincip.
Vi skal være hundrede procent sikre på, at pengene er i kassen, inden vi går i gang med at bruge dem.
Vi har læst og lyttet til Finansministeriets beregninger, set på grænsehandelsrapporter osv.
Vi har et politisk ønske om at øge afgiften på cigaretter.
Jeg tror, det vil have den betydning, at rigtig mange unge mennesker vil lægge cigaretterne på hylden, og det ville være gavnligt for vores sundhed.
Vi siger så, at der har været en diskussion i forhold til, hvor mange penge det vil betyde.
Vi skriver et rundt nul, så har vi i hvert fald heller ikke overbudgetteret på den måde.
Hvis der kommer penge i kassen, tager vi den derfra, men det synes jeg sådan set er et udtryk for, at man i den grad har et forsigtighedsprincip, og at man i den grad fører en ansvarlig økonomisk politik.
Det betyder rent faktisk også, at de ting, vi nu sætter i værk, og de ting, vi rent faktisk går i gang med at forandre, faktisk er nogle, som er finansieret, og det håber jeg sådan set også at Venstre vil anerkende.
Det er faktisk en finanslov, der er finansieret krone til krone.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-11-10:
Det her forsigtighedsprincip er jo interessant nok.
Det kunne måske siges, at var man rigtig forsigtig og havde læst grænsehandelsrapporterne, så budgetterede man ikke med et rundt nul, men måske nærmere med et tab.
Det er interessant at høre, at man har lyttet til økonomer og man har læst rapporter.
Betyder det – og det var jo det, mit første spørgsmål også gik på – at man skød i blinde eller gættede på må og få før valget?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-10:
Hr. Jonas Dahl er repræsentant for et parti, der førte valgkamp på, at pensionstillægget skulle hæves, så pensionisterne fik mere.
Kan hr. Jonas Dahl ikke bekræfte, at det ikke endnu er blevet en del af regeringens politik?
Det, man har lagt frem, er, hvis vi ser på det, der ligger, og på, hvordan virkningen vil være af det, at pensionister får mindre at gøre godt med, for det bliver dyrere for pensionisterne.
Altså, det er jo med kirurgisk præcision nu sikret,
at der, hvor man f.eks. bruger pengene, er på at få asylansøgere ud af asylcentrene.
Det har man sat 200 mio. kr. af til.
Det er til at hæve ydelserne til dem på overførselsindkomster, som primært kommer med indvandrerbaggrund.
Det kan man mene er godt eller skidt.
Det er slet ikke det.
Men det koster en 300-400 mio. kr.
Man bruger altså over 0,5 mia. kr. alene på de her to ting.
Det, der så ikke er blevet penge til, er det, SF førte valgkamp på, nemlig at hæve pensionisternes tillæg, førtidspensionisternes tillæg osv. Er det ikke korrekt?
Derfor bliver de belastet af de afgiftsstigninger, der kommer, og derfor bliver der mindre til pensionisterne.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-10:
Det er jo sådan et lidt, kan man sige, spændende finanslovforslag, for det indeholder mange afgifter og mange tiltag, der på en eller anden måde skulle sikre det danske samfund, og alligevel kan man jo godt se, at stigende afgifter kan gå hen og koste arbejdspladser, hvis det bliver for dyrt at producere varerne i Danmark.
Virksomhederne kan finde på at flytte produktionen til udlandet, hvis der er for store stigninger – det har vi jo set flere gange
Ordføreren taler også om at fremrykke investeringer, vel vidende at de skal i EU-udbud, og udenlandske virksomheder kommer mange gange med deres egne ansatte.
Mener ordføreren overhovedet ikke, at de stigende afgifter på nogen måde kan komme til at påvirke de danske arbejdspladser og dermed få virksomheder til at flytte produktionen til udlandet?
Marianne Jelved (RV), 2011-11-10:
De 7.000 er jo kun en del af det.
Ambitionen er, at vi skal øge arbejdsstyrken med 135.000, og det gør vi jo bl.a. ved at gennemføre tilbagetrækningsreformen, dagpengereformen, og vi laver en skattereform, vi laver reformer af en lang række ydelser, hvilket er beskrevet i regeringsgrundlaget.
Så målet er en forøgelse af arbejdsstyrken med 135.000.
Det er sådan set ganske pænt, og jeg ville ønske, at der var rigtig mange andre lande i Europa, som arbejdede på samme måde, som Danmark gør.
Så ville Europa se bedre ud.
Inger Støjberg (V), 2011-11-10:
Nu hørte jeg jo lige den nærmest skolemesteragtige irettesættelse, som fru Marianne Jelved gav unge hr. Jacob Jensen, måtte man forstå.
Det var i hvert fald den betegnelse, fru Marianne Jelved gav den unge hr. Jensen.
Det var på grund af diskussionen om løftebrud.
Så fik den unge hr. Jensen ellers at vide, at det ikke var et løftebrud, men at det var et kompromis.
Så tænker jeg, at nu vil jeg lige prøve at slå op i den danske ordbog for at se, hvad det ord egentlig dækker over.
Hvis man slår ordet kompromis op, kan man læse, at der står, at det er en aftale eller et forlig, der bygger på gensidige indrømmelser i en strid, forhandling eller lignende – og man må jo sige, at både betegnelserne strid og forhandling nok meget godt dækker, hvad der er sket i regeringen – og det indebærer så ofte, at der må slækkes på egne krav.
Der kan man sige, at man i hvert fald ikke har taget munden for fuld.
Hvis man så lige slår op på ordet løftebrud, kan man godt nok ikke se en beskrivelse af det, men der står lidt om gyldne løfter, og gyldne løfter er store løfter, der gives, men sikkert ikke opfyldes.
Jeg vil spørge fru Marianne Jelved, om der ikke er tale om gyldne løfter, for man vidste jo godt i valgkampen fra S og SF's side, at alle de her ting aldrig nogen sinde ville blive opfyldt, og nu er Det Radikale Venstre så med til at skubbe på vognen.
Marianne Jelved (RV), 2011-11-10:
Jeg er ikke vidende om, hvad S og SF mente at vide under valgkampen.
Det overlader jeg fuldstændig til dem selv.
Det er ikke min opgave at forklare, hvad de vidste på et givet tidspunkt.
Jeg fastholder bare det, som jeg synes er nøglen til alt det, vi taler om her, og nu forsøger fru Inger Støjberg så også at kaste grus i maskineriet og bilde befolkningen ind, at når der kommer partier herind i Folketinget, hvor der skal et eller andet antal af mandater til, for at man har flertal, så kan man stille sig op i et hjørne og sige: Vi har nogle løfter, som vi har givet.
Det har den tidligere statsminister, som blev statsminister i 2001 gjort, og det var vel nok heldigt for den pågældende statsminister, at han havde et flertal efter valget bestående af V, K og O.
For hvis nu han havde haft et flertal med V, K, Centrumdemokraterne og Kristeligt Folkeparti, var der jo aldrig blevet lavet de stramninger på udlændingeområdet, som Venstre havde lovet i valgkampen.
Men nu blev der ikke et flertal bestående af dem.
Der blev et helt andet flertal, og det var et held.
Det er jo held, og jeg synes, det er fantastisk, at vi skal bilde vælgerne, borgerne, der følger det her, ind, at når vi har sagt en ting før et valg, så helmer vi ikke, før vi kommer igennem med det.
Sådan er det ikke i et folkestyre, hverken i Danmark, i Sverige, i Tyskland eller andre steder, hvor der er demokrati.
Inger Støjberg (V), 2011-11-10:
Jeg vil nu ikke kalde det held, at VK-regeringen flankeret af Dansk Folkeparti indfriede de løfter, som vi gik til valg på, og jeg vil nu altså også fastholde, at det både er et hæderkronet og agtværdigt princip, at det, man lover før et valg og under en valgkamp, også er det, man gennemfører efterfølgende.
Det synes jeg er et godt princip, og man må bare sige, at det er det, som den her regering har gjort op med.
Marianne Jelved (RV), 2011-11-10:
Ellers giver det jo ingen mening at stå og sige det – ingen som helst mening.
Det kræver 90 mandater at gennemføre det, man siger før et valg, under et valg og efter et valg.
Enten er man diktatorisk og kan skaffe de 90 mandater fra andre partier, som ikke tør gøre andet end det, man siger, eller også indgår man kompromiser, og så kan man ikke indfri det løfte, man gav før valget og under valget, når man kommer efter valget.
90 mandater er løsenet.
Anders Samuelsen (LA), 2011-11-10:
Jeg bliver nødt til at starte med de her mange afgifter, som man vælter ned over almindelige danske familier, og som betyder, at en almindelig dansk familie får en øget belastning på 4.000 kr.
Min politiske ordfører har peget på, at det jo fuldstændig svarer til, at SF og resten af regeringen har overtaget sheriffen fra Nottinghams rolle.
Man kommer og stjæler penge fra folk, som i forvejen er svært stillet.
På hvilken måde fremmer det en social udvikling i det her samfund, hvor folk har flere og frie valgmuligheder?
Jonas Dahl (SF), 2011-11-10:
Det har været enormt vigtigt at sikre, at vi rent faktisk får styrket nogle af de områder, hvor vi gerne ville lave nogle politiske prioriteringer.
Vi vil gerne styrke psykiatrien, vi vil gerne styrke vores forebyggelse, og det gør vi bl.a. ved at hæve afgifterne på noget af det usunde, netop også for at give et økonomisk incitament til, at man f.eks. lægger cigaretterne på hylden eller alkoholen for den sags skyld.
I forhold til de her beregninger med de 4.000 kr. har jeg godt hørt Venstres politiske ordfører være fremme med dem tidligere.
Jeg har endnu ikke fundet ud af, hvor de kommer fra, men det kan være, at vi får opklaret det i løbet af debatten.
Vi har jo også sagt, at når vi fremlægger regeringens skatteforslag, når vi nu har en samlet finanslov, vil vi selvfølgelig også lave nogle typeberegninger, som klart gør det tydeligt, hvad den enkelte kommer til at bidrage med ekstra, afhængigt af om man ryger eller ikke ryger og hvor stort et alkoholforbrug, man har.
Men det, der har været helt afgørende for regeringen, har jo netop været at vise, at vi godt tør prioritere.
Vi tør godt prioritere at lægge en lille afgift på noget af det usunde for at give folk et incitament til rent faktisk at leve sundt, og så vil vi gerne bruge de penge, der kommer ind, til rent faktisk at styrke vores sundhedsvæsen.
Det synes jeg sådan set er ærlig prioritering.
Anders Samuelsen (LA), 2011-11-10:
Man kan jo ikke både blæse og have mel i munden.
Altså, man kan da ikke sige, at man lægger den her afgift på med henblik på at få nogle penge, så man kan gøre noget godt, og samtidig sige, at afgiften skal være med til, at folk holder op med at ryge.
Hvis nu folk faktisk gør det, er der jo ikke nogen penge.
Hvad så?
SF er ikke længere et socialistisk folkeparti.
Nu er det bare et sherifparti, som vil bestemme, hvad folk skal gøre, og så oven i købet med en eller anden voodooøkonomi, hvor man på en og samme gang tror, at man kan påvirke folks adfærd, så de holder op med at ryge, og så samtidig påstå, at de penge, der kommer ind, ved at folk holder op med at ryge – der kommer altså så ikke penge ind – skal man bruge til noget godt i den anden side.
Man må vælge.
Tror ordføreren på, at folk holder op med at ryge med de nye afgifter, at det har en positiv effekt og folk ryger mindre?
Hvis man tror på det, så prøv at forklare, hvordan det kan føre til flere penge i statskassen.
Jonas Dahl (SF), 2011-11-10:
Jeg tror fuldt og fast på, at specielt blandt unge betyder det rent faktisk noget, at vi nu hæver afgiften med omkring 3 kr. pr. pakke.
Det tror jeg faktisk vil have en effekt for rigtig mange unge.
Det kan man se af de erfaringer, der bl.a. har været i Norge, hvor rigtig mange unge faktisk har lagt smøgerne på hylden, og det betyder noget positivt for sundheden.
Jeg håber da sådan set også, at hr. Anders Samuelsen anerkender, at hvis færre unge begynder at ryge, er det gavnligt for vores generelle sundhedstilstand, som i øvrigt ikke har det specielt godt.
Det er klart, at der er nogle, der fortsat vil vælge at ryge, og det synes jeg sådan set er et fair valg, og det skal de da have lov til.
Det samme gælder i øvrigt de andre sundhedsafgifter.
Det synes vi sådan set er en fair prioritering og en helt åben og ærlig prioritering.
Vi har sagt ret åbent, at det er det, vi vil gøre, og nu gennemfører vi det.
Peter Christensen (V), 2011-11-10:
Jeg kan forstå på hr. Jonas Dahl, at han sådan set slet ikke har noget overblik over, hvad det egentlig er for regninger, der bliver sendt ud til danskerne.
Jeg forklarer gerne.
Altså, 5 mia. kr. i ekstra skatter og afgifter, det er gennemsnitligt 1.800 kr. pr. familie, klima- og energiministeren siger, at hans regning svarer til godt 2.000 kr. gennemsnitligt pr. familie.
Derudover kommer der automatiske skattereguleringer, betalingsring og lastbilskat.
Men jeg forstår, at det bare er en lille regning, man sender ud.
Det er jo et synspunkt.
Er SF også enig i, at det har en skæv profil, altså at det vender den tunge ende nedad med alle de her afgifter?
Jonas Dahl (SF), 2011-11-10:
Det har været meget klart for den her regering, og vi siger, at vi gerne vil have skattefinansieret velfærd, og det betyder også, at der er nogle skatter og afgifter, der kommer til at stige.
Det fremgår i øvrigt af regeringsgrundlaget, og det fremgår i øvrigt også af finanslovforslaget.
Det synes jeg sådan set er lagt helt ærligt frem, og det er bl.a., fordi vi gerne vil styrke nogle andre områder, og så er man nødt til at lave nogle prioriteringer, og det betyder, at der skal nogle penge ind, før man kan bruge nogle penge.
Det er jo sådan set det forsigtighedsprincip, vi har lagt frem fra regeringens side.
Det er nogle initiativer, og det kræver, at vi får nogle penge i kassen, og derfor hæver vi bl.a. nogle skatter og afgifter.
Peter Christensen (V), 2011-11-10:
Det tager jeg sådan set som en bekræftelse også fra SF's side af, at der er den her negative side ved afgifter.
Det, jeg så godt kunne tænke mig at vide, er, at når vi så skal i gang med at forhandle en skattereform, vil SF så have, at den skattereform, ud over at have i almindelighed en social balance, så også skal rette op på den skævhed, som de her 5 mia. kr. skaber allerede nu?
Altså, skal det indgå i den samlede vurdering af, om det har en rimelig social balance?
Jonas Dahl (SF), 2011-11-10:
Det har været helt afgørende, at vi jo sådan set også sikrer en i øvrigt balanceret finanslov, og hvis man slår op, jeg tror, at det er på side 39 eller side 40 i finanslovforslaget, kan man se, at det også meget tydeligt fremgår, at hvis man tager skatterne og afgifterne isoleret set, er det klart, at så er den skæv, men det er jo netop også derfor, at der er en bred række af andre initiativer, hvor der også er en lang række forbedringer, ikke mindst ved at fjerne fattigdomsydelserne, og det retter det sådan set op.
Det er jeg helt sikker på hr. Peter Christensen også har læst, men det vil han så ikke referere her i dag, og det er jo så hans eget valg.
Med hensyn til den anden del om skattereformen står det jo klart i regeringsgrundlaget, at den skal være socialt balanceret, og det er jeg sådan set meget, meget fortrøstningsfuld ved.
Der er, så vidt jeg ved, ikke andre regeringer de sidste 10 år, der har haft det samme mål.
Peter Skaarup (DF), 2011-11-10:
Tak for det.
Spørgsmålet er lidt i forlængelse af det spørgsmål, der blev stillet til den socialdemokratiske ordfører, hr. John Dyrby Paulsen.
Så siger jeg vist ikke for meget.
Uanset det er der to ting, som man trods alle løftebrud har villet stå fast på.
Det ene er, at boligskatterne ikke skal stige, og, som hr. John Dyrby Paulsen sagde, at man heller ikke vil lempe reglerne for at komme her til landet som udlænding.
Jeg vil så spørge fru Marianne Jelved, om det holder i virkelighedens verden, eller hvad er fru Marianne Jelveds vurdering af de regler, vi kender nu ud fra regeringsgrundlaget.
Marianne Jelved (RV), 2011-11-10:
Jeg er slet ikke vidende nok om de her forhold, til at jeg kan gøre mig klog på dem.
Det er derfor, vi har et ministerium, der beskæftiger sig med det.
Vi har en minister, der har med de sager at gøre, og derfor vil jeg da anbefale hr. Hans Kristian Skibby at rejse sagen over for udviklingsministeren og bede om et svar på det spørgsmål, uden at ministeren skal føle sig stødt over, at jeg ikke lige vil svare på spørgsmålene for ham.
Men man kan også sige, at den type støtte jo godt kan hjælpe med til at skabe nogle bedre vilkår i Ghana og føre til, at der faktisk på et tidspunkt bliver demokrati i Ghana, at man får opbygget en administration, et sundhedsvæsen og et uddannelsessystem, som gør, at man begynder at opføre sig mere demokratisk over for andre end dem, man lige selv ligner.
Det er da et håb.
Det er jo derfor, vi har ulandsbistanden.
Det er for at forbedre mulighederne i verden for folk til at skabe deres egen fremtid på demokratisk vis.
Rasmus Prehn (S), 2011-11-10:
Jamen hr. Kristian Thulesen Dahl skal ikke høre et ondt ord fra mig om, at man taler om vores finanslovforslag.
Det er sød musik i mine ører, for jeg synes, det er et godt forslag.
Men det er vel ikke for meget at forlange, når nu det er ordføreren for Dansk Folkeparti, der træder op på Folketingets talerstol, at man brugte bare et halvt eller et helt minut på at tale om sin egen politik.
Det kunne være tiltrængt.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre Dansk Folkepartis ordfører: Hvad er det for nogle konkrete forslag i det, vi har lagt frem om en kickstart, som Dansk Folkeparti vil tage ud?
Hvad er det for nogle motorvejsudbedringer, man vil tage ud?
Hvad er det for nogle jernbaneudbedringer, man vil tage ud?
Hvad er det for nogle investeringsprojekter i kommunerne, man vil fjerne?
Er der noget konkret, for det er jo næsten det, man må forstå, når man hører hr. Kristian Thulesen Dahl tale om, at det, at vi sikrer, at der er nogle indtægter i kassen, før vi bruger pengene, skulle være et problem.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-10:
Jeg kom med det konkrete forslag, at man kunne bruge 0,5 mia. kr. mindre på at lave om på kontanthjælpsloftet, starthjælpen og at få asylansøgere ud af centrene.
Det koster over 0,5 mia. kr. i regeringens finanslovforslag, og det vil vi hellere bruge på at opfylde nogle af de løfter, man er rendt rundt med til pensionisterne, eksempelvis førtidspensionisterne.
Og det var bare for at sige, at selvfølgelig har vi konkrete forslag, og det var så – nu kan jeg gentage det – et af de konkrete forslag, jeg kom med i min ordførertale.
I forhold til investeringsplanen, kickstarten, vil jeg sige, at vi da klart synes, at nogle af de største problemer er i forbindelse med energiinvesteringerne, for de skal betales, har vi forstået, af større afgifter for danskerne.
Vi synes også, at investeringen i forhold til betalingsringen er problematisk, og vi har været modstandere af etableringen af den betalingsring omkring København.
Det var to eksempler, og for det tredje kan jeg da nævne, at det er lidt forunderligt, at man siger, at man fremrykker kommunale investeringer, hvilket vi kunne have meget sympati for, men man mener ikke, at det gør, at kommunerne skal genåbne deres budgetter.
Altså, de budgetter, de har lagt, har de lagt, før de hørte om kickstarten, og så kommer man med en kickstart, der jo bl.a. også rummer kommunale aktiviteter, men uden at kommunerne så skal kigge på deres budgetter igen.
Og det vil vi også gerne ind at drøfte: Hvordan hænger det lige sammen, og hvad er det i virkeligheden for nogle investeringer, som er nye, og som man så altså vil etablere allerede fra næste år i kommunerne?
Anne Sina (S), 2011-11-10:
På Dansk Folkepartis hjemmeside kan man læse, at partiet er garant for, at syge danskere ikke bliver glemt, og det er jo dejligt at høre.
Den tidligere regering led jo lidt af hukommelsestab og kom til at glemme de ufrivilligt barnløse, som så var tvunget til selv at betale for deres behandling.
Det synes vi ikke var i orden, og det er derfor, vi lægger op til, at den besparelse skal rulles tilbage.
Det er godt for de ufrivilligt barnløse, at forholdene forbedres markant, og det er også godt, fordi man slipper for at tage dankortet frem og kun skal tage sygesikringsbeviset frem, når man er på sygehuset.
Jeg går ud fra, at Dansk Folkeparti ud fra den målsætning, som man også kan læse om på hjemmesiden, vel synes, at det er et rigtig, rigtig godt forslag, som partiet gerne vil bakke op om.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-10:
Altså, vi står ved det, vi har gjort, og vi har ved genopretningsaftalen lavet brugerbetaling på kunstig befrugtning.
Det har vi gjort med åbne øjne.
Det har vi gjort, fordi vi har anerkendt, at hvis vi ville have penge til en forstærket kræftbehandling eksempelvis, skulle vi finde nogle penge et andet sted.
Det er, ligesom det er, når folk skal adoptere et barn, for der skal de også erlægge en stor egenbetaling, og på den måde kan man sige at der kommer en højere grad af ligestilling mellem de to former for hjælp til at få børn.
Og det er så åbenbart et punkt, som den nye regering vil fjerne igen.
Det er jo ethvert flertals ret at gøre det, hvis man kan finde flertal for det og man kan finde pengene til det.
Vi synes ikke, at statskassen er i en sådan situation, at pengene er til det, og derfor synes vi ikke, at vi skal gennemføre det forslag, for det er ikke der, vi vil bruge penge, hvis vi har nogen penge at bruge.