runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2013-05-29:
Tak til ordføreren – også for at komme godt rundt om de mange udfordringer, der er i Grønland.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til ordføreren i ordførerens egenskab af nu at være medlem af et regeringsbærende parti i Grønland.
Spørgsmålet går på det her med uran, eller skal vi hellere sige radioaktive stoffer, for vi taler jo ikke kun om uran; der er også thorium og andre stoffer.
Mit spørgsmål er: Hvad betyder det, når ordføreren og ordførerens parti taler om at bryde uran som biprodukt?
Betyder det, at man faktisk ikke ønsker at eksportere uran i hverken den ene eller den anden form – det er meget vigtigt, for jeg synes, der er kommet modstridende signaler – og at man heller ikke agter at eksportere uran i den form, der kaldes yellow cake, altså den suppe, der bliver tilbage, når de strategiske mineraler er udskilt, for det kan jo også bruges til at blive bearbejdet og oparbejdet som aktivt materiale i atomkraftværker og atomvåben?
Så det helt centrale spørgsmål er: Hvad betyder det, når man snakker om at bryde uran som biprodukt?
Betyder det, at man ikke ønsker at eksportere uran eller andre radioaktive stoffer i nogen form overhovedet?
Doris Jakobsen (SIU), 2013-05-29:
Først og fremmest vil jeg sige med hensyn til nultolerance, at jeg ikke vil sige, at jeg ikke er enig med vores råstofminister.
Men det, jeg ved herfra, er, at vi ikke kan udvinde vores sjældne jordarter, der indeholder lidt uran, på grund af nultolerancen.
Derfor bliver vi nødt til at ændre nultolerancen.
Guld indeholder f.eks. også uran.
Vi ønsker en selvbærende økonomi i Grønland, og Det Økonomiske Råd i Grønland opfordrer os til, at vi skal have en naturressourcevækst.
For vi har så alvorlige økonomiske problemer i Grønland lige nu, at vi bliver nødt til at gøre noget ved vores råstofudvinding.
Med hensyn til Kiruna synes jeg, at det var helt nødvendigt at boykotte mødet i Kiruna, for der sker noget nu efter den protest.
Thomas Danielsen (V), 2013-05-29:
Tak for det.
Ordføreren taler om fælles spilleregler, og derfor vil jeg gerne spørge ordføreren, hvad det er for nogle fælles spilleregler, de kinesiske arbejdere skal arbejde under i de grønlandske miner.
Altså, hvad er det for en form for overenskomst, som ordføreren vil anbefale?
Edmund Joensen (SP), 2013-05-29:
De vil sandsynligvis få omfattende konsekvenser.
Hvad sanktionerne kommer til at koste, er svært at sætte tal på, men vi ved, at det største marked, som giver de fleste arbejdspladser, altså det marked, som sælger færdigvarer, hovedsagelig er EU, og det bliver jo et lukket marked, hvilket fører med sig, at arbejdspladserne på Færøerne vil falde væk for en stor dels vedkommende.
Det betyder så igen, at Færøerne skal finde sig nye markeder uden for det her attraktive marked.
Akkurat hvad det er for et marked, kan man bare gætte på – det bliver sandsynligvis Rusland, Afrika – og erfaringsmæssigt er det råvareforsyninger, man skal ud i i stedet for.
Anni Matthiesen (V), 2013-05-29:
Vil ordføreren eventuelt prøve at uddybe lidt nærmere, i forhold til hvad de her sanktioner kan få af økonomiske konsekvenser for Færøerne?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-05-29:
Det er sådan, at i TV-avisen den 6. februar i år udtalte ordføreren, at oppositionen forstået som Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance var kolonistisk i forhold til Grønland.
Der vil jeg gerne spørge, hvordan det skulle forstås i forhold til Liberal Alliance, for mig bekendt har vi ikke udtalt noget som helst, som kunne berettige til en sådan udtalelse.
Doris Jakobsen (SIU), 2013-05-29:
Som sagt er Grønlands Finansudvalg og Råstofudvalg lige på udvalgsrejse her i Danmark.
Vi har besøgt Nationalbanken, DIIS og CORA og forskellige industrivirksomheder i Danmark, som er villige til at gå ind med finansiering, og som allerede har finansieret noget til Grønlands råstofklynge.
Altså, danske industrivirksomheder er meget velkomne.
Det eneste, vi kræver, er, at vi skal have nogle praktikpladser, som vi mangler rigtig meget i Grønland, og at man skal bruge den grønlandske arbejdskraft ved siden af.
Med hensyn til kinesiske arbejdere er der ikke besluttet noget endnu, for der er endnu ikke godkendt en ansøgning.
Thomas Danielsen (V), 2013-05-29:
Tak for det svar.
Men det kunne være, ordføreren ville løfte sløret for, hvad hendes egen personlige holdning er til, hvilke overenskomster eller arbejdsvilkår de kinesiske arbejdere skal arbejde under.
Og er det et arbejde, man også inddrager den danske regering i at finde en enighed om?
Doris Jakobsen (SIU), 2013-05-29:
Regeringen i Grønland er i fuld gang med at få forbedret ændringsforslagene til storskalaloven, også med hensyn til de der udenlandske arbejdere.
De forslag vil vi offentliggøre, når arbejdet er færdigt.
Men det vigtigste for os er at følge ILO-konventionernes regler også i Grønland.
De internationale regler er meget vigtige for os.
Jeg beklager, hvis jeg har fornærmet Liberal Alliance, det var ikke med vilje.
Lars Barfoed (KF), 2013-05-29:
Nej, det kan jeg under ingen omstændigheder overhovedet forstå, for der bliver sparet på forsvaret.
Der bliver sparet masser af penge på det danske forsvar.
Vi har jo gennemført en omfattende spareplan i forsvaret, som i øvrigt blev igangsat under VK-regeringen.
Så kom ikke og sig, at der ikke bliver sparet på det danske forsvar.
Der bliver sparet masser af penge.
Og kan ting gøres smartere også i ledelsen, skal man selvfølgelig gøre det.
Det, jeg er optaget af, er, at vi har en militærfaglig enstrenget ledelsesstruktur i forsvaret, sådan som vi har det i dag med Forsvarskommandoen og forsvarschefen.
Og det er det, Enhedslisten har fået forsvarsministeren til at hoppe med på at lave om på.
Og jeg ved godt, hvad Enhedslistens bagtanke er med det.
Enhedslisten vil jo afskaffe militæret, fordi man mener, at det er kapitalismens frontkæmpere, og hvad det ellers er der står i Enhedslistens program.
Så jeg kan da godt forstå, at Enhedslisten har den holdning, at man gerne vil underminere forsvarets ledelse.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-29:
Tak til ordføreren for et spændende indlæg, der var et frisk pust i dagens debat.
Også tak til ordføreren for at sætte fokus på det problem, der åbenbart er med, at vi måske ikke er gode nok til at tage imod grønlændere, der flytter hertil, med det resultat, at de havner i den gruppe, som vi kalder udsatte.
Har ordføreren nogle konkrete ideer og forslag til, hvordan vi kan gøre det bedre?
Hvordan kan vi blive bedre til at tage imod grønlændere?
Det handler måske også om, hvad der gøres med hensyn til information, inden de tager fra Grønland.
Jeg vil meget gerne høre ordførerens ideer til det og også meget gerne samarbejde med ordføreren om nogle konkrete løsninger.
Sara Olsvig (IA), 2013-05-29:
Først og fremmest skal Danmark jo fortsætte med at behandle os ligeværdigt, også i et spørgsmål om at blive repræsenteret i det internationale.
Og så skal vi jo have kigget på, hvordan de her SAO-delegationer og delegationerne til ministermøderne bliver sammensat, og også have sikret os, at der dér er nogle helt faste mekanismer for, at Grønlands stemme altid er en del af rigsfællesskabets delegation.
Det er også mit indtryk, at det mange af gangene har været det.
Men jeg vil meget gerne undersøge nærmere, om der har været SAO-møder i løbet af det her svenske formandskab, hvor Grønland ikke har kunnet være direkte repræsenteret, for det ville jo i så fald være et problem.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-29:
Men hvad bør Danmark gøre i den her sammenhæng?
Nu er der jo mulighed for at få den debat i Folketingssalen i dag, og derfor kunne det være interessant at høre, hvad IA foreslår at vi fra dansk side som den ene del af rigsfællesskabet gør i forhold til Arktisk Råd.
Sara Olsvig (IA), 2013-05-29:
Tak for spørgsmålet.
Jeg må desværre sige, at det ikke har stået hundrede procent klart, hvad det lige præcis er for en ændring, den grønlandske regering vil opnå ved en boykot af rådet og ved at sætte arbejdet i rådet i bero.
Det handler om at deltage mere direkte i f.eks. de her SAO-møder, som er møder på embedsmandsniveau, og der er rigtigt nok også sket en ændring i løbet af de seneste par år.
Men det er jo rigsfællesskabet selv, som bestemmer, hvordan de her SAO-delegationer udformer sig, og hvem der deltager.
Så derfor er der to problemer, og præcis hvor problemet skal løses, og hvad målet helt præcis er, synes jeg desværre ikke at vi har fået helt klart at vide fra den grønlandske regerings side.
Altså, først og fremmest er det jo et skridt i den rigtige retning, at der nu bliver udarbejdet en national strategi vedrørende udsatte grønlændere i Danmark.
Jeg synes bare, at den slår ind lidt for sent, altså når de personer, det handler om, allerede er blevet udsatte.
F.eks. er der den her ting med modermålsundervisningen, og det kan også være danskundervisning for nytilkomne grønlændere.
At det bliver fremmet, synes jeg altså er rigtig, rigtig vigtigt, og også at der bliver taget imod grønlændere, der flytter til Danmark, med en integrationsvinkel for øje.
Det overordnede problem er, at vi har dansk statsborgerskab, og derfor bliver vi ikke betragtet som andre minoriteter i Danmark, når vi lander her og flytter hertil.
Der er så også sket den positive ting, at man vil til at indføre en underretningspligt mellem grønlandske og danske kommuner.
Det er også en ting, som der ikke har været tidligere.
Jeg har lige stillet spørgsmål til socialministeren i dag om, hvordan det går med implementeringen af den bekendtgørelse, som blev vedtaget på det område.
I Grønland mener jeg også vi skal tage en debat om hele den her store fraflytningsproblematik, vi har med, at der er mange, der flytter til Danmark.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-05-29:
Tak for det, og tak til ordføreren for IA.
Ordføreren var jo selv inde på den her diskussion, som foregår om Arktisk Råd.
Det, jeg godt kunne tænke mig at blive lidt klogere på, var: Hvad er det for en ændring, som den grønlandske regering ønsker i forhold til Arktisk Råd?
Og hvad for en ændring ville IA gerne se at der skete i Arktisk Råd?
Lars Barfoed (KF), 2013-05-29:
Underskud i den offentlige sektor har jo altid varieret, og andre gange er der overskud.
Det er konjunkturbestemt.
Men nu siger jeg: Det er konservativ politik, at regningen ikke skal efterlades i børneværelset.
Det vil sige, at der over år skal være balance i den offentlige økonomi.
Vi ønsker at nedbringe den offentlige sektors størrelse, så vi får en større privat sektor, så der kan blive tjent flere penge i virksomhederne, og dermed vil vi få bedre råd til den offentlige sektor, som vi gerne vil have.
Det er konservativ økonomisk politik.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-29:
Men når man i et år med underskud, 2014, fra konservativ side anbefaler, at finanspolitikken skal være mere lempelig, så bliver regningen jo smidt i børneværelset.
Det må være muligt at få hr. Lars Barfoed til at forholde sig til det.
Der er et modsætningsforhold mellem to konservative politikker, den ene, at regningen ikke må smides i børneværelset, den anden, at underskuddet i 2014 skal være større.
Lars Barfoed (KF), 2013-05-29:
Regningen må ikke smides i børneværelset.
Der skal være sammenhæng i vores økonomi.
Det tror jeg egentlig er fremgået meget klart for dem, der har lyttet til det, jeg har sagt her i dag.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-29:
Er den, at regningen ikke må smides i børneværelset, altså at man ikke må stifte gæld fra år til år og så bare lade fremtidige generationer betale?
Eller er den, at landet i 2014 med et underskud på de offentlige finanser skal føre en mere lempelig finanspolitik, så underskuddet bliver større?
Der er jo kun de to muligheder, når den konservative finansordfører går ud i Børsen i går og siger, at vi skal have en lempeligere finanspolitik i 2014.
Så vil man have et større underskud.
Eller den anden mulighed er, at man holder fast i det gamle: at regningen ikke må smides i børneværelset.
Sara Olsvig (IA), 2013-05-29:
Jeg har stillet nogle § 37-spørgsmål, som det hedder i Inatsisartut, til den nuværende og nye råstofminister, og bl.a. har jeg har haft fokus på, om råstofministeren vil bekræfte, at uranspørgsmålet er et udenrigs- og sikkerhedspolitisk spørgsmål.
For under valgkampen gjorde nogle af de nuværende regeringspartier meget ud af at sige, at det ikke var et rigsanliggende, men et rent grønlandsk anliggende.
Men jeg vil så sige, at jeg nu har fået en bekræftelse fra det nye Naalakkersuisut af, at man også anser det som et rigsanliggende, så det er jo et skridt i den rigtige retning.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
Der er jo ingen tvivl om, at hvad enten det er et biprodukt eller et direkte produkt, skal det håndteres, såfremt man vælger at eksportere det, og der vil jeg bare gerne først og fremmest sige, at jeg er meget enig i, at det selvfølgelig skal håndteres inden for rigsfællesskabet.
Men jeg håber sådan set også, at det er noget, som man fra grønlandsk side også vil holde fast i, sådan at vi ikke får en skridning.
Jeg tror ikke, der er nogen i Danmark, der har nogen problemer med, at man har et forstærket samarbejde med canadierne eller amerikanerne eller andre, hvad enten det er om uddannelse eller det er noget andet.
Men der er nogle helt principielle spørgsmål, som knytter sig til vores rigsfællesskab, og som også er væsentlige for, at vi får håndteret det på en sikkerhedspolitisk og udenrigspolitisk måde, så vi også som rigsfællesskab kan overholde de konventioner, som Danmark jo på vegne af fællesskabet har undertegnet.
Sara Olsvig (IA), 2013-05-29:
Først og fremmest har vi stadig væk det standpunkt i Inuit Ataqatigiit, at vi gerne vil bevare nultolerancen.
Nultolerancen er en grænseværdi og tillader udvinding af mineraler med noget uran iblandet malmen, men på et meget, meget lavt niveau, og der er nultolerance over for biprodukt osv., og vi går stadig væk ikke ind for eksport af uran.
Der foreligger ikke nogen rapporter, der siger, at det her kan ske på en forsvarlig og sikker måde.
Et samlet Inatsisartut har bedt Naalakkersuisut om at få udarbejdet nogle redegørelser.
Den anden ting om, at der skulle være nogle samtaler i gang mellem grønlandske politikere og amerikanerne, er også noget, jeg har bidt mærke i har været fremme i medierne, og det bekymrer mig noget, for vi har jo endnu ikke taget stilling til den her nultolerance i det grønlandske parlament.
Der har været en udmelding fra den nye regering, men der er altså ikke taget stilling til det her i parlamentet.
En helt anden ting er, at den debat, vi har i Grønland, efter min mening desværre er skævvredet, fordi vi flere gange hører politikere fra koalitionspartierne sige: Uranisiornianngilagut – vi vil ikke bryde uran.
Så hvorvidt der er et biprodukt eller ej, gør det ikke mindre til en uranmine.
Det mener jeg først og fremmest at vi skal have sat fuldstændig på plads i den debat, vi har i Grønland.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
Jeg vil egentlig gerne spørge fru Sara Olsvig om den debat, der ligesom kører om ophævelsen af nultolerancen.
Det er jo et spørgsmål, der er et grønlandsk anliggende, og jeg ved, at IA har stillet sig kritisk til det.
Men jeg vil egentlig bare gerne spørge til diskussionen i forhold til håndteringen af det, for der har det jo været fremme i den dansk-grønlandske debat, at der har været en bilateral dialog med amerikanerne om, hvorvidt de kunne håndtere det.
Der vil jeg bare høre, om fru Sara Olsvig kender noget til det, og om det er noget, fru Sara Olsvig har hørt om fra den grønlandske regering og i så fald, hvad fru Sara Olsvig tænker om det, for det bryder jo fuldstændig fundamentalt med de principper, der ellers knytter sig til vores rigsfællesskab, nemlig at det her er et spørgsmål, som vi varetager i fællesskab.
Derfor vil jeg egentlig gerne høre, hvordan IA står i den diskussion, for det er ret principielt for vores rigsfællesskab.
Sara Olsvig (IA), 2013-05-29:
Det handler i høj grad om at tage dialogen op med de andre arktiske stater.
I første omgang vil jeg sige, at det handler om at få rekognosceret, i forhold til hvad de andre stater mener om det specifikke problem, om det, det i virkeligheden handler om, nemlig at der er selvstyrende nationer i Arktis, som ikke har deres egen stemme i Arktis' vigtigste forum, Arktisk Råd.
Så hvis man skal ud i den debat om at udvide Arktisk Råd til også at have selvstyrende nationer, som har deres eget sæde, skal man nok til at rekognoscere iblandt de andre arktiske stater, om det er noget, de overhovedet vil tage op, og om det er en problematik, de er villige til at gå ind i en debat om.
Selvfølgelig vil vi da gerne sidde med med vores egen stemme, hvis det kan lade sig gøre, men når der er en stat som Canada, som har en lang række selvstyrende områder og nationer, og en stat som Rusland, som også har regionale regeringer osv., kan det meget vel blive meget svært at få igennem.
Finn Sørensen (EL), 2013-05-29:
Så vil jeg bare gerne kvittere for svarene og de lidt mere konkrete ideer.
Mit spørgsmål skulle heller ikke opfattes, som om vi ikke gjorde noget.
Der bliver heldigvis gjort meget, men som ordføreren har peget på, skal der gøres mere, og det vil jeg da håbe at hele Folketinget vil være med til.
Sara Olsvig (IA), 2013-05-29:
Faktisk har vi i den komité, hvor jeg repræsenter Folketinget, Komitéen for arktiske parlamentarikere, haft det her emne oppe at vende gennem det seneste halvandet år, hvor jeg har været medlem af komitéen.
Det har vi, fordi vi netop har set den her bevægelse.
Vi så det russiske eksempel med den midlertidige lukning af RAIPON, de oprindelige folks organisation, som er permanent deltager i rådet.
Vi har også set Sveriges måde at håndtere problematikken på under deres formandskab.
Det er derfor, jeg siger, at jeg ikke tror, at det her løses ved at forhandle med to formandslande.
Jeg tror, at det her er en debat, vi skal tage op generelt i rådet, og så skal vi selvfølgelig også internt i rigsfællesskabet have kigget på, hvordan vi sammensætter de her delegationer, så længe vi kun har én stemme, for selv om der rent faktisk er flere sæder, har Grønland, Færøerne og Danmark samlet én stemme i rådet.
Mette Bock (LA), 2013-05-29:
Tak for det.
Jeg synes, at hele situtionen vedrørende Arktisk Råd er rigtig, rigtig trist, ikke kun for Grønland, men for hele samarbejdet i Arktisk Råd.
Derfor vil jeg spørge, om ordføreren kan sige lidt mere om, hvad man gør for at presse på for, at den her situation kan blive normaliseret igen, hvis vi kan sige det på den måde.
Sara Olsvig (IA), 2013-05-29:
Ja, det har jeg i høj grad.
Faktisk har jeg gennem Grønlandsudvalget arbejdet for, at vi oftere skulle tage møder mellem udvalgene i Inatsisartut og her i Folketinget.
Vi havde faktisk i går et møde mellem Grønlandsudvalget og Finansudvalget her fra Folketinget og Finans- og Skatteudvalget og Råstofudvalget fra Inatsisartut.
Jeg må så bare sige, at der desværre dukker rigtig, rigtig få danske politikere op til de her møder, og det er jo meget ærgerligt.
Det er jo også nu sådan, at Folketinget har fået videokonferenceudstyr, så et af de møder, vi har holdt, har vi rent faktisk holdt som videokonference, nemlig mødet med det, der tidligere hed erhvervsudvalget i Inatsisartut.
Derudover synes jeg også, at det er et godt skridt på vejen, at vi har aftalt, at vi rejser en forespørgselsdebat om rigsfællesskabet.
Om der så skal være en debat, som decideret kun handler om forholdet mellem Grønland og Danmark, kunne man jo så også måske overveje nu, hvor der er så meget at tale om, sådan at det, vi sandsynligvis i fremtiden skal til at have, ikke bliver en for overordnet rigsfællesskabsdebat.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2013-05-29:
Tak for det.
Jeg er fuldstændig enig.
Når jeg rejser mig op, er det jo, fordi jeg er en af dem, der er skyldig i det, som fru Sara Olsvig sagde om timeout i det, der blev beskrevet som en naturlig udvikling.
Nu kan jeg jo så se, at den nye regering i Grønland selv har erklæret en slags timeout.
Baggrunden for, at jeg gjorde det, var nu ikke, at jeg på nogen måde ønsker at sabotere en udvikling i Grønland – snarere tværtimod.
For jeg er helt enig i det, der blev sagt senere i indlægget om vigtigheden af dialog.
Jeg er helt enig i, at der tit i den danske debat og i den offentlige debat måske er, kan man sige, et skævt perspektiv på både muligheder og risici i Grønland.
Jeg har sådan set den holdning, at man skal passe på med, at man ikke får en slags misforstået respekt, der gør, at man ikke kan have åbenhed omkring de problemer, der kan være.
Det fører frem til mit spørgsmål om, om fru Sara Olsvig har nogle bud på, hvordan man kunne skabe en ny ramme for den her dialog.
Jeg ville egentlig bare spørge, om fru Sara Olsvig har gjort sig sådan nogle overvejelser.
Mette Bock (LA), 2013-05-29:
Jeg vil godt lige spørge, om ordføreren kunne uddybe lidt, selv om der har været spurgt til det tidligere.
Kan vi fra dansk side gøre noget helt konkret for at medvirke til, at den der proces så også i et bredere perspektiv løses?
Lars Barfoed (KF), 2013-05-29:
Jeg kan høre, at der er nogle, der insisterer på at stille de samme spørgsmål, uanset at mine svar betyder, at man sådan set ikke burde stille de spørgsmål.
Jeg sagde udtrykkeligt, at jeg da ikke vil udelukke besparelser hverken inden for uddannelse og sundhed, hvis det er sådan, at vi kan gøre tingene lige så godt på en smartere måde, så vi kan spare nogle penge, og kan vi rationalisere, skal vi da gøre det også på de områder.
Så på den måde er der jo ikke noget, der er fredet.
Det, jeg taler om, er de cirka 10 mia. kr. i nødvendige meromkostninger, der er som følge af de demografiske forskydninger i befolkningen.
Dem må vi bare erkende er der, og de må lægges oven i de oprindelige 30 mia. kr. og nu 21-22 mia. kr., hvis vi skal have nulvækst, og det kræver nogle besparelser andre steder.
Når det gælder politiet, vil jeg bare sige, at vi sparer penge på politiet.
Der er en flerårig besparelsesplan, der er meget hård ved politiet, så der er vi fuld gang med besparelsen.
Jens Joel (S), 2013-05-29:
Det er interessant.
Der er nogle områder, som helt sikkert ikke skal være omfattet af en nulvækst.
Der er politiet, som oven i købet skal have flere penge.
Altså, bare til de tre første områder, der blev nævnt, altså uddannelse, ældreområdet og sundhedsområdet, snakker vi om omkring 280 mia. kr., altså om over 50 pct. af statsbudgettet.
Hvis politiet så heller ikke er med, kommer hr. Lars Barfoed til at skylde mig svar på, hvor det så er, der for alvor skal skæres ned, for at man kan opveje den ekstremt store merudgift, der her er tale om.
Jeg går ikke ud fra, at det er på forsvarsområdet, men så kan vi måske få at vide, om det er på socialområdet.
Mogens Jensen (S), 2013-05-29:
Jeg vil godt lige tilbage til det, ordføreren sagde omkring dagpengeperioden.
Har jeg forstået det rigtigt, at Liberal Alliance ikke er enig med CEPOS, som har været ude at foreslå, at man kunne sætte dagpengeperioden ned fra 2 år til 1 år, men at Liberal Alliance vil fastholde dagpengeperioden på 2 år?
Forstod jeg ordføreren helt rigtigt?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-05-29:
Jeg forstår godt, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil synes, det er irriterende, når der ikke bliver lyttet.
Det synes lærerne om Det Radikale Venstre, og det synes jeg også lidt om fru Pernille Rosenkrantz-Theil nu, altså at det er lidt trættende.
For jeg sagde faktisk: Der er også menneskeskabt øget CO2-udledning.
Det interessante for løsningerne er jo sådan set ikke, hvor CO2-udslippet kommer fra, det interessante er at sige: O.k., det har måske haft lidt mindre impact på temperaturstigningerne, end nogen går og påstår.
Det interessante er så at spørge, hvilke løsninger der skal til.
Skal det være produktionsbegrænsende løsninger, som regeringen tilbyder, med øget arbejdsløshed til følge, eller skal det i stedet for være løsninger i ny teknologi, der kan løse problemerne?