runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Dohrmann (DF), 2013-10-31:
Det er jo også derfor, vi har været inde på, hvorfor man ikke har justeret beløbet noget før – det ville hr. Per Clausen have hørt, hvis nu hr. Per Clausen havde lyttet efter under ordførertalen.
Hvorfor har man ikke justeret beløbet – det beløb, der har heddet 1.750 kr. – måske ned til 1.600 kr., da man kunne se, det gik galt?
Man har jo kunnet følge det her i utrolig lang tid, det er jo ikke noget, der er sket i sidste måned.
Jeg må også bare sige, at skrækscenariet jo er, at det her med pant på dåser er blevet til en pengemaskine for regeringen og Enhedslisten.
Så i stedet for at bruge dem fra statens side, bør man selvfølgelig lade dem komme tilbage til de retmæssige ejere.
Per Clausen (EL), 2013-10-31:
Nej, jeg tror, hr. Dohrmann har ret i, at vi ikke bruger 43 mia. kr. på skrotningsordningen.
Det er fuldstændig rigtigt, at det er utrolig så meget energi, man kan bruge på meget, meget små beløb, men jeg må samtidig sige helt stilfærdigt til hr. Jørn Dohrmann, at jo mindre beløbet bliver, jo større bliver energien.
Så er det jo også sjovere at gennemskue tallene.
Jeg vil bare spørge hr. Jørn Dohrmann om én ting: Mener hr. Jørn Dohrmann, at den her skrotningsordning skal være selvfinansierende, eller skal den finansieres af samfundet?
Det må være enkelt at svare på.
Skal denne ordning være selvfinansierende, hvad man jo altid har bestræbt sig på, at den skulle være?
Nogle gange har der ophobet sig nogle penge, andre gange har den givet underskud, men man forsøger på at gøre den selvfinansierende.
Er hr. Jørn Dohrmann ikke enig i, at det er et godt princip?
Jørn Dohrmann (DF), 2013-10-31:
Der er jo slet ikke nogen tvivl om, at bilejerne finansierer den her ordning med 43 mia. kr. om året.
Selv hr. Per Clausen kan ikke følge med i forhold til at bruge alle de penge til skrotpræmier.
Så det siger sig selv, at det betaler bilejerne.
Altså, i forhold til et miljøbidrag vil jeg sige, at vi andre vel også kender til, at hvis vi har fået nogle varer med en fragtmand, er der dieseltillæg og omkostningstillæg, og så er der skatter og moms og afgifter; der er masser af ting.
Men hr. Per Clausen må ikke glemme, at bilejerne betaler 43 mia. kr. om året til statskassen.
Nu ved jeg godt, jeg ikke må spørge hr. Per Clausen, men synes hr. Per Clausen ikke, at så har de betalt deres del af kagen?
Det er i hvert fald ikke det beløb, man bruger på skrotningsordningen.
Per Clausen (EL), 2013-10-31:
Jeg vil bare spørge hr. Jørn Dohrmann, om han mener, at den her ordning skal finansieres af skatteyderne eller af bilejerne.
Nu ved jeg godt, at man skal passe på med, hvad man siger, men jeg vil nu næsten citere formanden for Venstre og stille spørgsmålet: Hvad er det nu lige, man får for 40 kr. om året?
Jeg tror sådan set, at pointen er, at den her debat er tæt på at være en farce, for det drejer sig om uendelig få penge, og det drejer sig om, hvordan man vedligeholder en ordning, som alle er enige om skal være selvfinansierende.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-10-31:
Jeg kan forstå, at for hr. Per Clausen betyder 40 kr. ikke rigtig noget, men jeg kan jo også bare konstatere, at det åbenbart er det, der er med til, at der spares 100 mio. kr., som hr. Per Clausen jo for lidt siden sagde at underskuddet i kassen var på.
Så jeg vil bare spørge hr. Per Clausen, om det virkelig ikke gør indtryk på hr. Per Clausen, at bilejerne betaler 43 mia. kr. om året til statskassen.
Og kunne regeringen så ikke sige, at de penge – alene fordi regeringen har været sløset sammen med Enhedslisten og ikke har kontrolleret det her – fandt den for at neutralisere det her?
Det er måske ikke noget, der bider på hr. Per Clausen.
Tom Behnke (KF), 2013-10-31:
Ministeren siger – og det er meget fint, vi får de her informationer, det er jo ret vigtigt i behandlingen af beslutningsforslaget – at statistikken viser, at ikke alle, der har fået revalideringsydelse, opnår tilknytning til arbejdsmarkedet.
Det tror jeg er rigtigt.
Men spørgsmålet er jo: Hvad så med dem, der rent faktisk gør?
Altså dem, der opnår en tilknytning til arbejdsmarkedet og viser både evnen og viljen til at være selvforsørgende, er jo med den nuværende lovgivning afskåret fra at opnå de her fordele, de kan ikke få lov til det.
Så der ligger vel, skal man sige en urimelighed i forhold til de mennesker, der rent faktisk lever op til det, som både den nuværende regering og den tidligere regering havde som ønske og krav, nemlig at selvfølgelig skal man vise evnen og viljen til at være selvforsørgende.
Ida Auken (S), 2013-10-31:
Hvis Venstre havde lavet sit hjemmearbejde, kunne man se, at den her ordning i dag ikke balancerer, altså, der bliver betalt færre penge ind, end der bliver hentet ud i den anden ende.
Som en ansvarlig regering vil vi gerne sikre, at de to ting balancerer i stedet for at slå et hul i statskassen på 100 mio. kr.
Hvis jeg kan få Venstre til at sige – og det tror jeg nok jeg har fået dem til – at de går ind for, at det her stadig væk skal være en selvfinansierende ordning, går jeg også ud fra, at Venstre stemmer for et lovforslag, hvor man retter op på, at de penge, der kommer ind på ordningen, matcher dem, man får ud igen, når man får skrottet sin bil.
Det er jo i hvert fald et klart tilsagn at få fra Venstre.
Det er noget andet end det, Venstres ordfører sagde i sin ordførertale.
Jeg er selvfølgelig rigtig glad for, at når man i den her debat går lidt til partiet Venstre, forsvinder alle flosklerne og al det-skal-ikke-blive-dyrere-at-være-dansker-sludderen .
Så kommer man ned til sagen, der handler om, om man skal slå et hul i statskassen på 100 mio. kr. og tage det fra noget andet, eller man skal sørge for, at når bilejere betaler noget ind for at få skrottet deres bil, matcher det det, de får ud i den anden ende, så det ikke er den almindelige dansker, der skal betale, og det lige præcis ikke bliver dyrere at være dansker.
Erling Bonnesen (V), 2013-10-31:
Det må stå for ministerens egen regning, at ministeren er nødt til at slå om sig med alt muligt andet: slå hul i statskassen og tidligere sådan helt vidtløftige ting.
Jeg forholder mig fuldstændig til den sag, som vi behandler her og nu, og der kan jeg ikke sige det tydeligere: Vi synes, det er dyrt nok i forvejen at være både bilejer og dansker.
Der ligger grænsen ligesom for det, og så er det jo ministeren, der må stille op med nogle alternativer, som vi har efterlyst.
Hvis ministeren ikke vil det, nå ja, så må ministeren jo så at sige håndtere sit eget lovforslag med sit flertal, som hun vil.
Vi skal nok deltage i udvalgsbehandlingen og se på de her ting, og vi får jo forelagt nogle ting, som vi kan vurdere tingene på.
Sådan fungere arbejdet herinde sædvanligvis.
Men det gør det måske ikke i den her sag?
Ida Auken (S), 2013-10-31:
Jeg vil meget gerne vise hr. Erling Bonnesen, hvordan regnestykket hænger sammen – det kunne han også have undersøgt inden i dag – for jeg kan forstå på hr. Erling Bonnesen, at man fra Venstres side synes, at den her ordning skal være selvfinansierende.
Kan jeg forstå det sådan, at hvis Venstre ser på tallene, og det er rigtigt nok, at der i dag bliver udbetalt mere, end der kommer ind i kassen, vil man være med til at sikre, at det balancerer i stedet for at slå et hul i statskassen, sådan som man har gjort så mange gange før fra Venstres side?
Erling Bonnesen (V), 2013-10-31:
Nu får vi så bragt sandheden for en dag.
Det er fastslået, at det er i den her regerings tid, problemerne er opstået.
Så har vi det på plads.
Der var før noget med, at det måske var i den tidligere regerings tid; det er det så ikke længere.
Vi har markeret klart og tydeligt – det har jeg spurgt til flere gange under den her debat, og det vil jeg så også gøre i udvalgsbehandlingen, måske kan vi starte på den nu – at vi gerne vil have en redegørelse for, hvordan det her rent faktisk ser ud regnskabsmæssigt og budgetmæssigt fremover, sådan at vi kan få det her skruet sammen fremadrettet.
Det er jo ikke os fra Venstre, der har blandet alt muligt andet ind i det.
Det er ministeren, der står og forplumrer det nu med at køre ældredebat, skoler og alt muligt andet ind i det her.
Det har vi overhovedet ikke gjort, og vi ønsker heller ikke at gøre det.
Vi må ligesom prøve at holde os til sagen og bede ministeren om i forbindelse med udvalgsbehandlingen at komme med de her redegørelser, så vi får et klart grundlag at tage stilling på.
Men vi har klart og tydeligt sagt: Vi vil ikke være med til at gøre det dyrere at være dansker og være bilejer.
Vi synes, de betaler nok i forvejen.
Ida Auken (S), 2013-10-31:
Nu var det jo ved udgangen af 2012, at man kunne se, at der var underskud på ordningen.
Nu er vi i oktober måned.
Der er gået 10 måneder, og derfor agerer en ansvarlig regering.
Vi slår ikke hul i statskassen.
Men jeg kan ikke få svar fra Dansk Folkeparti på, om man synes, at den her ordning skal være selvfinansierende og derfor selvfølgelig gå ind for at justere gebyrerne og skrotningsbidraget, så de matcher hinanden, eller om man vil finde 100 mio. kr. ved at gå ud og skære ned på velfærden.
Hvor vil hr. Jørn Dohrmann finde de 100 mio. kr., så bilejerne kan få skrottet deres biler, hvis ikke man vil lave en ordning, der er lukket om sig selv?
Det er et rigtig spændende spørgsmål, som vi ikke kan få svar på fra Dansk Folkeparti, fordi de i den grad måske helst bare vil slå et hul i statskassen.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-10-31:
Jeg må bare sige til ministeren, at det er et klokkeklart svar.
Hvem var i regering i 2012?
Hvem havde muligheden for at agere på 2013-finansloven?
Hvem gjorde det ikke?
Altså, regeringen har initiativretten på det her område.
Hvorfor reagerede regeringen ikke, da man blev bekendt med, at her var der noget, der måske var ved at køre af sporet?
Hvorfor kom det her forslag ikke for 1 år siden, så man kunne justere det her?
Ida Auken (S), 2013-10-31:
Ved udgangen af 2012 så man, at den her ordning gav et underskud, og at der kunne være en risiko for at få et underskud på 100 mio. kr. på en selvfinansierende ordning.
Derfor handler den her regering inden udgangen af 2013, fordi vi er ansvarlige.
Vi sidder ikke 10 år ved magten og laver huller i statskassen.
Så jeg vil igen spørge Dansk Folkeparti, og nu har hr. Jørn Dohrmann jo ordet: Synes man, at den her ordning skal være selvfinansierende, eller hvor vil man finde 100 mio. kr.?
Er det på ældreområdet, er det på skoleområdet, er det på sygehusområdet, der skal betale for, at bilejerne kan få skrottet deres biler?
Jørn Dohrmann (DF), 2013-10-31:
Normalt er det os, der stiller spørgsmålene.
Jeg vil gerne spørge miljøministeren om, hvorfor hun ikke har ageret, da man fik regeringsmagten?
Det betyder også, at man egentlig skal agere, hvis der er nogle kasser, der er ved at køre af sporet.
Jeg kan så forstå, at det er tilfældet.
Hvorfor har ministeren ikke reageret?
Man må bare sige, at sporene fra pantordningen på flasker jo skræmmer.
Det var jo nemlig en ordning med overskud.
Det kan godt være, at der også kommer et overskud på den her bilordning, og ministeren har jo så lagt sin hånd på nogle af de her penge fra pantordningen på flasker.
Jeg spørger bare: Er det ikke sådan, at man faktisk kan drage en parallel mellem pantordningen på flasker og en pantordning på biler?
Joachim B. Olsen (LA), 2013-10-31:
Det er jo en lidt sjov debat at overvære.
Partierne på venstrefløjen hylder nu princippet om, at ordninger skal hvile i sig selv.
Det er sådan set et godt princip, det kunne man måske overføre til nogle andre områder.
Den kollektive trafik hviler da i hvert fald ikke i sig selv, men er i høj grad finansieret med meget store milliardbeløb af bilisterne.
Venstre og Dansk Folkeparti mener ikke, at bilisterne skal beskattes hårdere.
Det er vi sådan set enige i, og derfor har vi også stillet forslag om at fjerne registreringsafgiften.
Det har vi også fundet finansiering til, men der har vi ikke fundet den store støtte i de to partier.
Men det kan vi måske se på efter et eventuelt regeringsskifte.
Det håber vi i hvert fald.
I Liberal Alliance anser vi det for positivt, at vi kan fastholde en skrotningsordning i Danmark, som utvivlsomt har en positiv virkning på miljøet.
Vi er også grundlæggende enige i, at der kan være behov for justering af de godtgørelser og satser, som skal sikre, at ordningen kan hvile i sig selv.
Det vil altid være forbundet med usikkerhed, når man skal estimere en bestemt udvikling på området, ligesom det kan være svært at sige noget om, hvor de præcise grænser går for de incitamenter, der er nødvendige for ordningen.
Og selv om der i høringssvarene af naturlige årsager er forskellige vurderinger, afhængigt af hvilke interesser man varetager, så har vi ikke umiddelbart belæg for at sige, at et niveau for en skrotningsgodtgørelse på 1.500 kr. er skævt, hvis ordningen over en årrække skal komme i balance.
På baggrund af disse overvejelser kan jeg som nævnt oplyse, at Liberal Alliance kan tiltræde den foreslåede justering af satserne.
Per Clausen (EL), 2013-10-31:
Jeg ved så ikke, om det er, fordi det er her, SF har sat et væsentligt fodaftryk på regeringens politik, men under alle omstændigheder er det da et meget fornuftigt lovforslag.
Jens Joel (S), 2013-10-31:
Jeg vil bare takke Enhedslistens ordfører for også at bakke den her idé op.
Jeg forstår det jo sådan, at Enhedslisten har den opfattelse, at hvis man ikke skal finde de her penge internt i ordningen, er man nødt til at gå ud og tage dem et andet sted, og det synes jeg faktisk er en relativt ædruelig videregivelse af sandheden.
Jeg forstår også, at det er derfor, man bakker op om det.
Så skylder jeg for god ordens skyld lige at sige, at SF også støtter forslaget som udgangspunkt og ser frem til udvalgsbehandlingen.
Det fik jeg ikke sagt i min ordførertale.
Per Clausen (EL), 2013-10-31:
Nej, ærlig talt ikke.
Altså, underskuddet er opstået under den borgerlige regering, og nu bliver der rettet op på det.
Jeg vil gentage det synspunkt, at det at betale 40 kr. mere om året for at være sikker på at få de her 1.500 kr., uden at det belaster statskassen, er billigt sluppet.
Nej, det kan man ikke, men man kan godt stille krav om, at kommunen har overholdt sin forpligtelse til at vedligeholde vandløbet.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-10-31:
Tak for det.
Det må gerne blive op til 70 pct. dyrere, har vi også fået regnet ud.
Det betyder ingenting for regeringen.
Det her skaber ikke en eneste arbejdsplads, men det koster borgerne penge.
Man kan jo sige, at bilejerne i forvejen betaler de her 43 mia. kr. om året, og alligevel synes regeringen ikke, at det er nok.
Det, vi også er rædde for er regeringens mål her, er jo, at man vil gøre det samme som med pantsystemet for flaskerne.
Det er en drønende succes, at man betaler pant på flaskerne.
Mange flasker bliver afleveret og ryger ind i genbrug, men der er også nogle, der går tabt undervejs, og derfor har det jo givet nogle penge, som man kunne sige at man kunne bruge på miljø og andre naturtiltag, men det ønsker regeringen ikke.
De ønsker simpelt hen bare at indkassere overskuddet, og man kan jo også frygte, at det er det, der sker på bilområdet, nemlig at der bliver skabt et overskud af penge, måske ikke lige næste år, men så næste år igen, og så lægger regeringen sin klamme hånd på de her penge og bruger dem til nogle helt andre ting end det, der er tiltænkt.
Det er lidt mærkeligt, at det først er nu, man reagerer, og så skal man agere på alle tangenter ved at hæve gebyret, miljøbidraget, og sænke betalingen for bilen.
Det kan ikke være noget, der kommer som en overraskelse.
Der burde ministeren have styr over sit embedsapparat, som kunne rapportere ind og fortælle, hvordan verden ser ud. Så det, jeg også lige vil sige irriterer mig lidt her, er jo, at vi ser, at nogle af regeringspartierne ikke er dukket op til den her diskussion.
Jeg synes, at det er væsentligt, at vi kan diskutere med alle partier om, hvad der er rigtigt og forkert, og der må jeg nok sige, at der burde regeringen være stor nok til at sende nogle folk, der ligesom kunne tage den debat i stedet for bare hver eneste gang at gemme sig i flyverskjul.
Fra Dansk Folkepartis side vil vi gerne tage debatten, men vi kan også konstatere, at det ønsker regeringen ikke, og derfor må vi jo tage det i udvalgsbehandlingen.
Der håber vi på, at vi kan få belyst, hvordan trækket har været på kassen, i den tid vi nu har udbetalt 1.750 kr., og hvordan det eventuelt vil udvikle sig med det antal biler, der er solgt og eventuelt vil blive solgt fremover.
Så vi ser frem til udvalgsbehandlingen og ser frem til de beregninger, men vil ikke undlade lige at sige, at vi mener, at bilejerne med en betaling på 43 mia. kr. om året har givet deres del af beløbet til, at det her kan fungere.
Jens Joel (S), 2013-10-31:
Man betaler jo for at have transportformer.
Og selvfølgelig er der afgifter på det her.
Jeg tror slet ikke, at det er det, der er det centrale.
Altså, man flipper ud over en ændring på 40 kr. om året.
Nu ejer jeg ikke en bil.
Jeg har så en motorcykel, men jeg ved da i hvert fald, at det er en af de mindste udgifter, jeg har kunnet få øje på i hele det der regnskab.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-10-31:
Det kan jeg kun være enig i, men man kan jo kun få en god debat, hvis ordførerne dukker op.
Og vi må jo bare konstatere, at der er nogle partier, som slet ikke har sendt deres ordfører.
Og så kan man jo i hvert fald ikke få den gode debat.
Det er så den ene ting.
Hvis ministeren vil have den aftale igennem med kommunerne, som man har indgået, og det her skal gennemføres, vil jeg sige, at det kan man jo også opnå, ved at det her bliver delt i to.
Så skal man bare ud og sørge for at få to gange ja.
Kunne ministeren ikke leve med det?
Ida Auken (S), 2013-10-31:
Der var tre spørgsmål, og jeg skal se, om jeg kan nå at svare på dem alle sammen.
I forhold til at dele forslaget vil jeg sige, at der er lavet en samlet aftale med kommunerne, og derfor er det en pakke, man får her.
Og jeg kan forstå, at man er meget varm tilhænger af den ene del, og at man er meget stor modstander af den anden del, og så må man jo gøre op, hvad der vejer tungest.
I forhold til god skik her i Folketingssalen må jeg sige, at selvfølgelig er det altid bedst, hvis et parti selv kan være her, men der må også være en grænse for, hvor hårdt man skal gå til en sag, når et medlem sender en anden ordfører i stedet for sig selv.
Så hvis man som ordfører sender en kollega, som giver den fuldt tryk derudaf, kan man jo ikke forvente, at der ikke bliver svaret igen.
For hvis der bliver givet fuldt tryk og der er adskillige fejl eller forskellige inkonsekvenser i det, der bliver sagt, må man måske også mene, at det er okay for andre ordførere at gå ind i debatten.
Men det er klart, at her i Folketinget har vi den regel, at vi som regel lader reserveordførere slippe, men så synes jeg, man skal tænke sig om og tage debatten med sin egen reserveordfører om, hvorvidt det nu er forsvarligt at blive ved med at give den fuldt tryk, når vedkommende ikke selv stiller op til musikken bagefter.
Jørn Dohrmann (DF), 2013-10-31:
Jeg vil bare stille ministeren et spørgsmål, for det kan godt være at ministeren glemte at forholde sig til det, og det er sådan set bare, om man vil dele forslaget, for det synes vi er vigtigt, hvis man gerne vil have så meget opbakning som overhovedet muligt på det her område.
Så er der også det der med alle de små vandløb, og der må man jo bare sige, at mange bække små gør en stor å.
Det er jo utrolig vigtigt, at man har for øje, at de her små vandløb jo også kan være utrolig vigtige for fiskebestanden, og at de også er i en god økologisk stand.
Så er mit sidste spørgsmål, om ministeren synes, det er god skik, at nogen angriber en, jeg vil kalde det reserveordfører, når vedkommende har sagt, at man ligesom ikke er helt inde i stoffet.
Og synes ministeren ikke også, at det er lidt mærkeligt, at nogle ordførere slet ikke kommer?
Altså, hvad er bedst: at man har en ordfører, der fortæller, hvad partiet mener, eller at partiet slet ikke dukker op?
Det synes jeg er væsentligt at man ligesom får sat lidt på plads.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-10-31:
Jeg vil være fuldstændig ærlig her og sige, at jeg læser en ordførertale op på vegne af vores ordfører, og jeg synes – og det vil jeg godt indrømme – at det altid er beklageligt, når man skal gøre det på et teknisk område.
Jeg er ikke inde i det her stof, så det her må hr. Jens Joel tage med vores ordfører.
Jeg må på mit partis vegne beklage, at ordføreren ikke er
til stede i det her tilfælde.
Jens Joel (S), 2013-10-31:
Det var, fordi ordføreren havde meget travlt med at sige, at man ikke måtte lægge omkostningerne over på erhvervet.
Jeg har forstået, at Liberal Alliance ønsker at spare endog temmelig mange milliarder og skære ned på væksten i den offentlige sektor, og så vil jeg høre, hvordan de penge så skal bruges, for når der ikke er ret mange penge tilbage i den offentlige sektor, kunne man jo godt diskutere, om det her var det rigtige formål.
Der står i lovforslagets bemærkninger, og her læser jeg op: »Reglerne indebærer, at kun vandløb, som har interesse for en meget snæver kreds, kan nedklassificeres, fx vandløb der er anlagt til særlige, private formål.« Mener Liberal Alliance, at det er det, vi skal bruge de sparsomme offentlige midler til?
Joachim B. Olsen (LA), 2013-10-31:
På vegne af hr. Villum Christensen skal jeg læse følgende ordførertale op:
I Liberal Alliance noterer vi os, at dette lovforslag lægger op til regelforenklinger og besparelser for kommunerne, men vi kan ikke acceptere de økonomiske og administrative byrder, som omvendt lægges på erhvervslivet.
Hele miljøreguleringen var som bekendt en af regeringens mærkesager, da man nedsatte Natur- og Landbrugskommissionen for at få et helhedssyn på området, som tilgodeså både naturen og erhvervene.
Det kan derfor undre, at man på dette tidspunkt er nødsaget til at finde lappegrejerne frem og reparere på et fuldstændig uoverskueligt lovkompleks.
Og forundringen bliver kun større, når der på baggrund af kommissionens anbefalinger er nedsat et Vandløbsforum, som arbejder med disse spørgsmål i en række arbejdsgrupper, hvor interessenterne er med ved bordet.
Vi står altså i en situation, hvor der lovgives først, hvorefter man venter på at blive klogere bagefter.
Jeg ved ikke, om det er en særlig disciplin, som denne regering er ved at specialisere sig i.
Vi kender det også på energiområdet, hvor man først vedtager et energiforlig, som er proppet med et afgifts- og tilskudsregime på over 40 mia. kr., som ingen har overblikket over, for bagefter at sætte et kæmpe analysearbejde i gang, som efter flere års arbejde skal pege på, om tilskud og afgifter modarbejder hinanden, og om forliget i øvrigt giver mening i forhold til de opstillede mål og de valgte midler.
Bundlinjen i dette lovforslag er, at man fortsat i blinde og uden sikkerhed for nødvendig koordinering er i en situation, hvor man reelt ikke ved, hvordan disse reguleringer vil ramme erhvervene.
Som vi læser det, er der her, stort set som altid, når denne regering laver miljøregler, tale om øgede omkostninger og mere bøvl for landbrugs- og skovbrugserhvervene.
Det er præcis det modsatte, vi har brug for.
Derfor kan Liberal Alliance ikke støtte lovforslaget.
Per Clausen (EL), 2013-10-31:
Jo, og hvis det, hr. Jørn Dohrmann siger her, også kan udbredes til at gælde andre områder i samfundet, så kan vi da måske lave en ny alliance om at sikre offentlig og samfundsmæssig overtagelse af ganske mange værdier i det her samfund med henblik på at sikre, at produktionen foregår miljømæssigt forsvarligt; den vej kan vi selvfølgelig godt begynde at betræde.
Men nu snakker vi her om vandløb og om offentlige og private vandløb, og jeg har den klare opfattelse, at de vandløb, der vil blive omklassificeret til at være private vandløb, ikke vil være store vandløb med mange, mange lodsejere involveret; jeg tror, at der vil være tale om en betydelig mere begrænset anvendelse af den mulighed.