Karin Gaardsted (S), 2011-12-13:
Der er to formål med lovforslaget: for det første en øget trafiksikkerhed og for det andet at give transportministeren hjemmel til at kunne fastsætte regler, der gennemfører EU's arbejdstidsdirektiv i relation til selvstændige vognmænd.
Den øgede trafiksikkerhed opnås ved en skærpet håndhævelse af lovens regler.
Bødeniveauet for at overtræde gods- og buskørselsloven har faktisk ikke været reguleret siden 1980'erne, og det er altså omkring 30 år siden, at staten sidst har reguleret bøderne på dette område.
Der er med andre ord et klart behov for at bringe satserne op på et nutidigt niveau.
Bøderne ligger som udgangspunkt på ca. 4.000 kr. for de alvorligste førstegangsovertrædelser, og det er en bødestørrelse, som slet ikke matcher den alvorlige risiko for trafiksikkerheden, som disse alvorlige overtrædelser kan resultere i med overtrætte chauffører og vognmænd, der kører uden de lovpligtige tilladelser.
Bøderne er så lave, at det er naivt at tro, at de har nogen nævneværdig indvirkning på vognmændenes adfærd og udøvelse af deres erhverv.
Bødeniveauet er ganske enkelt utidssvarende i forhold til den økonomiske gevinst, som en virksomhed kan opnå ved at overtræde gods- og buskørselslovens bestemmelser.
Det er bl.a. her, hunden ligger begravet, fordi det kan betale sig at overtræde loven, fordi bøden er så lav.
En vognmandstilladelse koster i dag alt i alt omkring 25.000 kr.
Bl.a. derfor står en bødestørrelse på 4.000 kr. for en alvorlig overtrædelse slet ikke mål med den økonomiske gevinst, som en vognmand vil kunne få.
Fremover vil bøderne stige for overtrædelser såsom kørsel uden tilladelse, ulovlig cabotagekørsel, udlån af tilladelser, ulovlig chaufførvikarvirksomhed og manglende aflevering af tilladelser efter tilbagekaldelser.
Vi tror på, at det uden tvivl vil have en præventiv effekt at hæve bødestørrelsen.
Den anden del af lovforslaget skal give transportministeren hjemmel til at fastsætte regler med henblik på at gennemføre Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om tilrettelæggelse af arbejdstid for personer, der udfører transporter af gods eller personer.
Her er der fokus på selvstændige vognmænd.
Der er i dag ingen bestemmelser i gældende ret, der regulerer arbejdstiden for selvstændige vognmænd.
Selvstændige vognmænds arbejdstid er således ikke omfattet af loven om arbejdstid for mobile lønmodtagere inden for vejtransportsektoren.
Men Europa-Parlamentet og Rådet har udstedt et direktiv, og det var ganske rigtigt, som fru Anne Baastrup sagde, allerede tilbage i 2002, med regler om tilrettelæggelse af arbejdstid for personer, der udfører det, der bliver kaldt mobile vejtransportaktiviteter.
Arbejdstidsdirektivet har til hensigt at forbedre beskyttelsen af sikkerheden og sundheden for personer, der kører med gods eller personer, ligesom det også sætter fokus på færdselssikkerheden og konkurrencevilkårene.
Det fremgår bl.a. af arbejdstidsdirektivet, at den ugentlige arbejdstid som udgangspunkt højst må udgøre 48 timer.
Reglerne gælder ud over de kendte køre- og hviletidsregler, der regulerer, hvor lang tid en fører må køre, og hvornår der skal holdes pauser og hvil.
Med lovforslaget foreslås det at indføre en hjemmel, der bemyndiger transportministeren til at fastsætte regler, der gennemfører arbejdstidsdirektivet i relation til de selvstændige vognmænd.