runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-04-03:
Jeg vil gerne sige til ordføreren, at det jo kan være rigtigt nok, men vi må sige, at vores samfund er utrolig komplekst; sundhedsvæsenet, sundhedsområdet er utrolig komplekst.
Men det må dog være særdeles utilfredsstillende for den borgerlige regering, når vi hører om alt det gode, den gør for området og de medicinske patienter, at man ikke ser en tydelig effekt af det.
Fra oppositionens side - og fra forslagsstillerne bag det her forslags side - har vi netop fremført, at det her er nogle af de allermest syge og sårbare.
Det er nogle af de personer og patienter, som ikke har et talerør, som mange andre har.
Det er nogle af de patienter, som ikke er blevet begunstiget af den 4-ugers-behandlingsgaranti, som den borgerlige regering har indført på de kirurgiske felter.
Derfor må vi sige, at det da kan undre, at den borgerlige regering og fru Birgitte Josefsen som ordfører ikke bakker op om det her forslag.
Birgitte Josefsen (V), 2008-04-03:
Jeg kender faktisk det medicinske område meget godt, og jeg har selv været en af dem, der har gået på de lange gange der i en årrække.
Derfor ved jeg også, hvilke patienttyper det er, der kommer derind.
Jeg ved faktisk også, hvem der kommer derind, og som aldrig skulle have været der.
Når der så bliver henvist til de regionale og kommunale budgetter, synes jeg bare, at nogle af de eksempler, jeg har læst op her i dag, viser, at der faktisk er mulighed for at finde et anseligt beløb, altså økonomiske ressourcer, men jo også faglige ressourcer ved at gå ind og få implementeret de her nye tiltag.
Det er jo tiltag - og et af dem var KL bl.a. selv ude med - som er kendt, fordi de er beskrevet i forskellige fagblade og tidsskrifter osv., og derfor synes jeg, at vi skal henlede opmærksomheden på de her nye veje at gå.
Den opmærksomhed skal rettes mod regionerne og kommunerne, og det håber jeg at vi vil være med til, og jeg håber så sandelig også, at ministeren vil være med til at spørge, hvorfor det er, at man ikke får implementeret de her nye tiltag rundtomkring i hele landet, når nu de, der har startet det op, kan fortælle os, at det er en succeshistorie.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-04-03:
Jeg vil meget kort sige, at Enhedslisten kan støtte forslaget.
Vi er særlig glade for, at forslaget om hjemmel til at anvende anonyme bedømmere i forskningsrådene bortfaldt.
AC, DJØF og DM, der organiserer de danske forskere, meldte ud, at de ikke kunne støtte det forslag, og de henviste til ansøgernes retssikkerhed og til at sikre tilliden til fagligheden i bedømmelserne.
De hensyn tager vi meget alvorligt i Enhedslisten, og vi kan så med tilfredshed konstatere, at det forslag altså bortfaldt i løbet af den her proces, i hvert fald indtil den kommende evaluering af forskningsrådssystemet.
I den forbindelse vil vi med stor sandsynlighed fortsat kæmpe for, at der ikke bliver brugt anonyme bedømmere.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-04-03:
Der er ingen af forslagene, vi ikke har læst.
Lise von Seelen (S), 2008-04-03:
Jeg glæder mig især over den indledning, som fru Birgitte Josefsen starter sin ordførertale med, nemlig at det ikke er acceptabelt, at færdigbehandlede patienter skal ligge på de medicinske afdelinger, og det er det ikke, fordi det ikke er godt for mennesker at befinde sig et forkert sted.
Vil fru Birgitte Josefsen ikke anerkende, at man lige præcis ved at få et overblik over og en bedre planlægning på det her område netop kunne sætte en bevægelse i gang, der sagde, at den kapacitet, der gør, at folk kan flytte hjem i egnede boliger, jo skal passe til hele det behandlings- og modtageapparat, der er på sygehusene?
Det er lige præcis derfor, vi har brug for at få et bedre overblik.
Vil fru Birgitte Josefsen ikke anerkende, at en plan netop kan hjælpe os til at nå frem til det mål?
Liselott Blixt (DF), 2008-04-03:
Der er mange gode intentioner i beslutningsforslaget, men mange af forslagene er der netop blevet taget højde for i finansloven, og regionerne er i fuld gang med en plan for de medicinske patienter.
Der er nu også sket en del på området.
Meraktivitetspuljen er gennem de seneste år kommet de medicinske patienter til gode, den har skabt mere dynamik på området, ligeså har det frie sygehusvalg samt måling af sundhedskvaliteten på sygehusene.
Desuden er hele sygehusvæsenet blevet tilført ressourcer i milliardklassen gennem årene - og det både på det medicinske og det kirurgiske område.
På den nye finanslov er der afsat 2,3 mia. kr. i 2008 til regionerne til sundhedsområdet, og heraf indgår ca. 1,6 mia. kr. til øget aktivitet på sygehusene.
Dansk Folkeparti har fokus på de ældre medicinske patienter, og da disse ofte lider af kroniske sygdomme, har vi i finansloven været med til at få sat gang i et bedre forløb for denne gruppe.
Patientundervisning og egenbehandling skal være med til at ruste kroniske patienter til at håndtere deres sygdomme.
Med kvalitetsmodellen er vi enige om, at der skal være fælles standarder for kvaliteten i sundhedsvæsenet, herunder bl.a. korrekt medicinering og planlægning af udredningsforløb i forbindelse med diagnosticering.
Modellen skal kontinuerligt fremme kliniske, faglige og organisatoriske kvalitetsforbedringer af patientforløbene, også på de medicinske områder.
Kontaktpersonordningen blev indført i 2007.
Det største problem, vi står over for, er derimod at få personale til pasning af patienterne.
Det ser man på alle afdelinger, også de kirurgiske.
Dansk Folkeparti har igennem årene gjort sit til at få forbedringer igennem på området.
Her kan blot nævnes demensområdet, diabetikerområdet, flere hospicepladser, elektroniske medicinprofiler, genoptræning, KOL-behandling, sundhedscentre, forebyggelse og udviklingscentre i kommunerne, at de praktiserende lægers overenskomst er moderniseret, således at der kan laves hjemmebesøg hos de svage ældre, samt en vigtig del, nemlig influenzavaccination, således at færre medicinske patienter indlægges.
Det er kommunernes ansvar, at der er plejehjemspladser til deres borgere.
Derfor er det også grotesk at se alle de ældre medicinske patienter, der ligger færdigbehandlede på vores sygehuse og ikke kan komme videre, fordi deres kommune ikke er sig deres ansvar bevidst.
Jeg ved, at der er nedsat en national følgegruppe i 2005 for det samarbejdende sundhedsvæsen, der også skulle komme de medicinske patienter til gode.
Her vil jeg spørge ministeren under førstebehandlingen, om man kan få noget at vide om status for følgegruppen.
Endelig vil Dansk Folkeparti foreslå, at man tager initiativ til, at Sundhedsudvalget tager på en studietur til nogle af de medicinske afdelinger, eventuelt i det københavnske område, for med egne øjne at se, hvordan nogle af vores udvalgte sygehuse håndterer problemerne.
Dansk Folkeparti mener, at mange af de anførte forslag er i gang eller skal igangsættes, og kan derfor ikke tilslutte sig beslutningsforslaget.
Lise von Seelen (S), 2008-04-03:
Med det, som fru Birgitte Josefsen siger nu, kan jeg slet ikke forstå, at forslaget ikke kan støttes, for det er lige præcis intentionen, og jeg mener faktisk også, at det er det, der står der.
I ordførertalen var der et langt afsnit om det forebyggende og om behandling i eget hjem.
Når jeg ser vores forslags punkt 5, kan jeg se, at det lige præcis er det, der står i punkt 5 i forslaget.
Vil fru Birgitte Josefsen gå i dialog med os om de punkt 5-initiativer, der ligger her?
For mig at se kan de jo sagtens flettes sammen med det, der blev nævnt i ordførertalen.
Så igen: Hvorfor et nej til det, når tingene kan flettes sammen?
Birgitte Josefsen (V), 2008-04-03:
Der er mulighed for at skabe overblik med den arbejdsfordeling, der er mellem regioner og kommuner.
Der er sådan set isoleret set ikke noget i det forslag, som er fremsat her i dag, der ikke er positivt.
Men jeg synes, at der er behov for, at man bliver bevidst om det.
Hvorfor bliver alle de her gode eksempler ikke rullet ud i hele kongeriget Danmark, så de, der kan behandles hjemme, ikke skal ind og ligge i en hospitalsseng?
Hvorfor kommer de, der kommer derind og aldrig skulle have været derind, derind?
Det har man altså mulighed for at tage fat på region for region.
Vi har givet regionerne et driftsansvar, og vi har givet kommunerne et driftsansvar; så synes jeg også, at de skal have lov til at bruge det.
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-04-03:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om der er mangel på vision i det forslag, der er fremsat her.
For når sundhedsordføreren her står og spørger, hvorfor de dog ikke bliver udrullet - alle de gode initiativer, som ordføreren her også har nævnt - vil jeg sige, at ordførerens kendskab til såvel det sundhedsfaglige personale som politikerne både i kommunerne og i regionerne helt sikkert er tilstrækkelig stort til, at hun kan sige: De vil jo.
Det er deres vision, det er deres faglighed, det er det, de vil.
Derfor vil jeg sige, at jeg tror, at det kunne være en nærliggende årsagssammenhæng - og det vil jeg gerne have ordførerens svar på - at sige, at der nok er en grund til, at de ikke gør det.
Vi kender alle kommunernes og regionernes budgetter.
Vi har i forbindelse med ministerens fremlæggelse først også hørt, at der er incitamenter til stede, som gør, at man vælger andre patienter forud for medicinske patienter.
Birgitte Josefsen (V), 2008-04-03:
Jamen jeg vil så sige, at det overblik er der jo mulighed for at få i dag.
Hvis vi kigger på den struktur og opgavefordeling, vi har i dag, må vi sige, at regionerne jo i høj grad er kommunernes regioner.
Vi ved, at det er i den her gruppe, genindlæggelserne er, vi ved, at det er i den ældre gruppe, så der er faktisk store, store muligheder i dag.
Det er derfor, jeg gerne vil gå nye veje, så vi får rullet de mange gode nye tiltag ud hele vejen rundt i hele kongeriget Danmark, og så man lærer af det, som folk er dygtige til andre steder, nemlig at give rum til dem, der har brug for at ligge i sengene.
Lise von Seelen (S), 2008-04-03:
Jeg forstår på ordføreren, at der er personaleproblemer på de medicinske afdelinger, og det anerkender ordføreren.
Men så siger ordføreren efterfølgende: Men det er der jo på alle afdelinger.
I bemærkningerne til beslutningsforslaget her har vi beskrevet, at der er en langt større udskiftning af personalet på de medicinske afdelinger, og når vi spørger om begrundelserne for det, bliver der sagt, at det er, fordi presset på afdelingerne er for hårdt.
Vil ordføreren sige, at de problemer, der er på de medicinske afdelinger her rent personalemæssigt, er fuldstændig identiske med de problemer, der er på andre afdelinger?
Per Clausen (EL), 2008-04-03:
Der var en enkelt af ordførerens bemærkninger, som jeg synes jeg godt vil have udbygget lidt.
Det var synspunktet om, at det skulle være mere attraktivt at arbejde i sundhedssektoren.
Samtidig siger ordføreren også noget om, at det ikke kun er flere ressourcer, der er brug for, men er det ikke rigtigt forstået, at hvis man snakker med mennesker, som er ansat i sundhedssektoren, undlader de ikke at påpege behovet for flere hænder?
Det andet, jeg gerne vil spørge ordføreren om,
er: Skal jeg også forstå det på den måde, at Det Konservative Folkeparti faktisk er enig med de faglige organisationer på sundhedsområdet om, at der er brug for et klart lønløft, sådan at man får både bedre lønvilkår - sådan af hensyn til at have noget mere at leve af - og en tiltrængt belønning for det gode arbejde, man udfører?
Vivi Kier (KF), 2008-04-03:
Nu tror jeg ikke lige, at jeg brugte ordet ressourcer, men jeg kan gå tilbage og se.
Jeg kan oplyse hr. Per Clausen om, at jeg også taler med rigtig, rigtig meget sundhedspersonale i den offentlige sygehusverden.
Med hensyn til lønløft kender jeg ikke nogen, der ikke godt kunne tænke sig at få lidt mere i løn.
Jeg kender også mange, der rigtig gerne vil have mange flere kollegaer.
Jeg vil give bare et lille eksempel på, hvordan det kunne være bedre at være ansat i den offentlige sektor, ved at spørge: Hvor står det skrevet ved lov, at man som læge skal have 24-timers-vagter?
Hvor står det skrevet ved lov, at man skal opdele dagen i vagter fra kl. 07-15, kl. 15-23 og kl. 23-07?
Hvor står det skrevet ved lov, at man skal have 7 aftenvagter og 7 dage fri?
Alle de her mange ting er noget, som personalet synes det er væsentligt at gøre noget ved.
Og på den enkelte afdeling har man faktisk mulighed for at spørge: Hvordan kunne vi indrette arbejdsdagen, så personalet synes, det er rart at være her og har lyst til at blive her?
Per Clausen (EL), 2008-04-03:
Jeg deler fuldstændig ordførerens oplevelse af, at hvis vi gav de ansatte på afdelingerne mere indflydelse, så de i fællesskab kunne finde ud af, hvordan de ville organisere tingene, ville det blive bedre end i dag, og vi ville få mere tilfredse medarbejdere.
Men det, jeg godt vil spørge om, er: Tror ordføreren ikke også, at det godt kan være et problem, at vi har valgt at aflønne mennesker, der er ansat i den offentlige sundhedssektor - sygeplejersker f.eks. væsentlig lavere end folk, der har en tilsvarende uddannelse, og som er i den private sektor?
Tror ordføreren ikke, at det godt kan være, at det betyder, at det er sværere at rekruttere folk, og at det måske også er sværere for dem at få en oplevelse af, at der bliver sat pris på det arbejde, de udfører?
Vivi Kier (KF), 2008-04-03:
Jeg vil ikke som politiker stå her og diskutere, hvad lønniveauet skal være for de forskellige offentligt ansatte.
Det overlader jeg trygt til arbejdsmarkedets parter.
Jeg tror, at uanset hvem vi gik ud og mødte på gaden lige her udenfor, ville de synes, det var dejligt at få lidt mere i løn.
Lise von Seelen (S), 2008-04-03:
Jeg vil også opholde mig lidt ved bemærkningerne om personalet.
Det er jo positivt, hvis vi kan få uddannet noget mere sundhedspersonale, det har vi hårdt brug for.
Men stadig væk vil de enkelte områder jo være i indbyrdes konkurrence, i særdeleshed så længe vi har mangel på arbejdskraft.
Vil fru Vivi Kier ikke give mig ret i, at hvis vi var i stand til at give det medicinske område et løft, ville vi kunne bryde den tendens, der er til, at folk vælger at arbejde på andre afdelinger end de medicinske, så vi kunne stoppe det gennemtræk af personale, der er på de medicinske afdelinger?
Sundhedspersonalet er jo kendetegnet ved, at de gerne vil være der, hvor de kan få lov at lave det faglige gode arbejde, det arbejde, de kan være stolte af.
Vivi Kier (KF), 2008-04-03:
Nu er jeg selv uddannet sundhedspersonale, og jeg ved jo, at sundhedspersonalet ligesom os 179 medlemmer herinde i Folketinget har vidt forskelligt temperament med hensyn til, hvor de har lyst til at arbejde, og hvilket arbejde der tænder dem.
Det er jo vidt, vidt forskelligt.
Og så må jeg sige, at jeg, når fru Lise von Seelen spørger, om jeg ikke vil medgive, at der er brug for et løft, lige sidder et øjeblik og tænker: Hvad er det for et løft, fru Lise von Seelen tænker på?
Lise von Seelen (S), 2008-04-03:
Lige præcis det har jeg let ved at svare på, for det, jeg tænker på, er det løft, som beslutningsforslaget kunne medføre for hele området.
Jeg hørte, at fru Vivi Kier sagde, at selve de otte punkter forekom ordføreren lidt rodede.
Så vil mit spørgsmål være: Vil fru Vivi Kier være med til at rydde op i det, hvis punkterne i øvrigt er sympatiske og kan være med til at give nogle forbedringer for de medicinske patienter?
For vi vil da gerne, tror jeg, tage imod en hjælpende hånd, hvis vi kan få et bedre overblik over det her, så det bliver mindre rodet.
Vil ordføreren være med til det?
Vivi Kier (KF), 2008-04-03:
Vi står her med et forslag til en national handlingsplan for det medicinske område - en handlingsplan, som ikke indeholder ti teser, men otte konkrete punkter til gennemførelse af en sådan plan.
Jeg har faktisk stor sympati for forslaget om, at vi også skal tage hånd om de udfordringer, vi står med på det medicinske område.
Men det er jo ikke nok bare at pege på de udfordringer, vi står over for; vi skal også pege på holdbare og fremtidssikrede løsninger.
Jeg finder, at regeringen allerede gør meget, men naturligvis kan vi altid blive endnu bedre.
To at punkterne i forslaget omhandler, at Danmark uddanner og fastholder det sundhedspersonale, vi har brug for.
Jeg er helt enig, men på disse punkter er regeringen dog trukket i arbejdstøjet; optaget på de forskellige sundhedsuddannelser er øget.
Men det er jo ikke nok kun at se på en forøgelse af uddannelseskapaciteten; vi er også nødt til at se på forhold, der gør det attraktivt at være ansat i det offentlige danske sundhedsvæsen.
Det offentlige skal både kunne fastholde og tiltrække medarbejdere, og derfor er der f.eks. via trepartsaftalen sat en række initiativer i gang med henblik på at forbedre rammerne for medarbejderne og lederne i den offentlige sektor.
Det er klart, at en øget uddannelseskapaciteten ikke hjælper lige her og nu, så derfor har vi også brug for at kunne rekruttere personale uden for Danmarks grænser.
Nogle andre punkter omhandler udbygning af sengepladskapaciteten, overbelægning og ineffektive sengedage - igen relevante problemstillinger.
Jeg vil pege på forebyggende hjemmebesøg, og jeg vil pege på, at kommunerne skal have de relevante plejehjemspladser, når en patient er færdigbehandlet.
Vi skal se på de forebyggende hjemmebesøg, og vi skal også se på hjemmebehandling af patienter med kroniske lungelidelser.
Tidligere i dag har nogle snakket meget om telemedicin.
Jeg kunne have undt alle i Sundhedsudvalget at deltage i velfærdsteknologikonferencen i mandags ovre i Ingeniørforeningen.
Det var en kanondag, hvor man virkelig blev præsenteret for mange af de nye tiltag, der er på vej.
Mange af de tiltag er jo sat i værk, og vi skal sikre, at kun de patienter, der har behov for en medicinsk udredning og behandling, indlægges på vores sygehuse.
Som jeg sagde i min indledning, berører beslutningsforslaget væsentlige problemstillinger.
De otte punkter er dog for mig at se en lille smule rodede og lidt selvmodsigende, og indimellem er der peget på opgaveløsninger, som er iværksat
På den baggrund afviser De Konservative beslutningsforslaget.
Liselott Blixt (DF), 2008-04-03:
Der er stor forskel på, hvad der er for problemer på sygehusene.
Jeg var ude at have to vagter i påsken, netop for at have fingeren på pulsen på sygehusområdet.
Jeg kommer både på medicinske afdelinger og på kirurgiske afdelinger, og for hver afdeling er der forskellige former for belastning af personalet; der er forskellige former for stressniveau, og der er også forskel på, hvilken region man arbejder i.
Jeg kan se, at de har de samme problemer på kirurgisk afdeling som på medicinsk afdeling; så har jeg derfor også undersøgt tallene, statistikkerne, der siger, at det er den samme udskiftning, der er, for læger og sygeplejersker og andet sundhedspersonale på de afdelinger.
Hvis der er andre tal, vil jeg meget gerne se dem.
Men de tal, jeg har set, refererer det samme.
Lise von Seelen (S), 2008-04-03:
Jeg kan jo sige, at der er andre tal, for det er beskrevet i bemærkningerne til beslutningsforslaget.
Så siger ordføreren, at det er kommunernes ansvar, at de færdigbehandlede patienter kommer hjem på plejehjem, og det er fuldstændig rigtigt.
Det fremgår jo også af et af punkterne i forslaget her, at vi gerne vil have den sammenhæng, at færdigbehandlede patienter skal hjem til kommunerne.
Men i stedet for at bruge den strategi, som jeg har bemærket at Dansk Folkeparti har lanceret, nemlig at kommunerne skal straffes, så vil vi jo gerne gå ind her og sige, at vi gerne vil have en sammenhæng i indsatsen.
Kunne ordføreren ikke opfatte det som en langt bedre strategi, altså at få lavet det samspil mellem sygehusvæsenet og den kommunale sektor, sådan at man kan få opført de boliger, så folk kan komme hjem, i stedet for at straffe kommunerne økonomisk?
Liselott Blixt (DF), 2008-04-03:
Jeg ville mene, at det var ulige behandling, hvis vi lige pludselig skal gå ud og lave nogle andre tiltag over for nogle kommuner, der ikke har været sig deres ansvar bevidst.
Der er nogle kommuner, der har lavet handlingsplaner for hjemtagne patienter, bygget boliger, lavet aflastning, lavet genoptræning, og som godt kan følge med, og det er også kommuner, der har en demografi, der gør, at de får mange ældre og mange syge hjem.
Så bør det også være muligt for de andre kommuner, og jeg mener ikke, det er rimeligt, at de, der har kunnet finde ud af det, så bliver straffet, ved at vi går ind og hjælper de andre.
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-04-03:
Det glæder mig da i det mindste, at Dansk Folkeparti rent retorisk siger, at de har fokus på de medicinske patienter.
De vil ikke støtte den nationale handlingsplan på det medicinske område, som jo ellers om noget skulle være med til at sætte fokus på de medicinske patienter.
Men det er måske det, ordføreren mener at en studietur i København skulle kunne bedre.
Det vil jeg gerne have svar på.
Liselott Blixt (DF), 2008-04-03:
Jeg tror, det ville give udvalget noget at arbejde med.
Men når jeg kigger på de syv-otte forslag i handlingsplanen, kan jeg se, at der jo er mange af de ting, der er startet, der er i gang, og som vi i vores finanslov har taget højde for, og som der er sat penge af til.
Vi har regioner, der er startet med at lave handlingsplaner for de ældre medicinske patienter.
Det er da parallelløb at gå ud og sige, at nu laver vi noget andet; det er da spild af penge.
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-04-03:
Ja, jeg får måske nok her endnu en gang bekræftet, at årsagen til, at ordføreren for Dansk Folkeparti og partiet Dansk Folkeparti ikke vil bakke op om handlingsplanen, er, at nu er man med i finansloven.
Men tænk dog på de medicinske patienter, som jeg også med min tidligere faglige baggrund kan sige er nogle af de mest sårbare og udsatte patienter i vores samfund.
Man skal da tage sig sammen, leve op til som Dansk Folkepartis motto er - at man har vision på området, og bakke det her op.
Så vil jeg gerne igen konfrontere ordføreren med, at nogle kommuner lever op til tingene, og at andre kommuner ikke gør.
Er der en refleksion hos Dansk Folkeparti om årsagen til, at nogle kommuner ikke lever op til det?
Er det modvilje, er det, fordi man ikke vil det, regeringen påbyder dem at gøre, eller kunne der eksempelvis tænkes at ligge enten mangel på faglig kompetence, mangel på personale eller mangel på økonomi som årsag til, at kommunerne ikke lever op til det, regeringen forventer og Dansk Folkeparti forventer?
Liselott Blixt (DF), 2008-04-03:
Hvorfor der er nogle kommuner, der ikke gør noget, kan jeg jo ikke sige; det er jo garanteret individuelt fra kommune til kommune.
Det var måske en af de ting, man skulle kigge på og se: Jamen hvad er det, der gør, at de ikke får bygget de ældrevenlige boliger, de aflastningspladser eller de plejehjemsboliger, vi skal have?
Dansk Folkeparti har jo ved at tage ansvar, ved at være med i finansloven, vist, at vi tænker på de medicinske patienter.
Vi har ikke alle stemmerne.
Vi kan gå ind og præge og være med til at sætte fokus på nogle ting og være med til at flytte nogle penge over på de medicinske patienter, og det er det, Dansk Folkeparti har gjort i kraft af at være med og tage et ansvar i finansloven.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-04-03:
Jeg bemærkede, at ordføreren - der er også andre her i salen, der har været inde på det - blev ved med at understrege, at der skal træffes beslutning her i Folketingssalen, hvis man skulle indføre brugerbetaling.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at ministeren jo har bemyndigelse til at bestemme, hvilke studerende der udløser taxametertilskud, og dermed indføre brugerbetaling?
Det er bare en af de oplevelser, som jeg og flere møder som et eksempel på en af de gråzoner, der er på det her område.
Det er bare et af de eksempler, der er på, hvorfor det ville være så vældig fornuftigt, hvis man sagde: Vi præciserer den her lovgivning, vi anerkender, at der er gråzoner, og vi anerkender, at der er pres udefra for at indføre brugerbetaling, og det gør vi ved aktivt at formulere en retssikkerhed for de studerende i forhold til at sikre gratis uddannelse.
Jonas Dahl (SF), 2008-04-03:
Derfor er jeg overbevist om, at et flertal af EU-landene vil gå ind og afvise det her.
Så jeg deler sådan set ikke den bekymring.
Men jeg er overbevist om, og det vil jeg gerne slå fast, at EU ikke kommer med det her ønske.