runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-05-30:
Jeg tror, at hr. Morten Østergaard glemmer, at hr. Morten Østergaard etablerede et flertal uden om regeringen.
Regeringen var modstander af det, men det er jo klart, at når det var blevet vedtaget, tilsluttede vi os det, men det er ikke os, der har opfundet den diskriminerende sondring mellem de to grupper.
Vi havde ønsket, at det lovforslag ikke blev vedtaget.
Morten Østergaard (RV), 2008-05-30:
Det er jo, som også ministeren var inde på, velkendt, at det ikke var regeringen, der ønskede at hjælpe de unge psykisk syge på kontanthjælp.
Det var et flertal uden om regeringen, som pressede et beslutningsforslag igennem, som så i forrige samling førte til lovforslag nr. L 91.
Jeg vil bare spørge ministeren, om Venstres ordfører ved den lejlighed var helt galt afmarcheret, da ordføreren sagde: Det er en gruppe mennesker, som vi alle sammen har stærke følelser for, og det har vi også i Venstre.
Det er unge mennesker, som er meget syge, men som har et stærkt ønske, nemlig at blive raske og få det bedre og blive en aktiv del af arbejdsmarkedet, og det er jo bestemt noget, som man skal lytte til.
Det er klart, at når man ønsker at komme videre, skal man også have chancen for det, og derfor vil Venstre også stemme for forslaget.
Det lyder altså, som om Venstre i hvert fald på det tidspunkt synes, at ideen om at hæve ydelsen for unge psykisk syge på kontanthjælp var en god idé, som netop fremmede det formål at sikre, at de kunne blive raske og komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-05-30:
Det her handler om unge mennesker under 25 år, dvs. førstegangsskizofrene.
Det er første gang, man opdager, at de er syge, og derfor kommer de ind i systemet.
De er altså alvorligt syge.
Jeg har passet nogle af dem.
De har brug for medicin, behandling og terapi alle mulige ting.
De skal nok komme ud på arbejdsmarkedet, selvfølgelig skal de det, og vi ved da, at mange af dem faktisk kan klare det.
Mit eneste spørgsmål er: Det drejer sig om unge under 25 år, som får skizofreni, og som faktisk benytter sig af den her regel, så de ikke kommer på den lave kontanthjælpsydelse, men lige så snart den unge under 25 år hedder Ahmed, Mustafa eller Aischa, bliver vedkommende straffet yderligere - ikke nok med, at vedkommende er skizofren.
Hvad er den store forskel på, om patienten hedder Anders eller Ahmed?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-05-30:
Jeg synes, at den her sag er utrolig interessant, fordi hr. Morten Østergaard var anstifteren til diskriminationen.
Hr. Morten Østergaard står her i salen og påstår ligesom noget andet.
Det var hr. Morten Østergaard, der arbejdede for det og havde fremsat forslag om det og havde accepteret, at der var denne diskrimination i forslaget.
Regeringen accepterede så forslaget, da der jo også var et flertal uden om regeringen, så forsvarer vi forslaget, og så står hr. Morten Østergaard her og anklager mig for diskrimination.
Sophie Løhde (V), 2008-05-30:
, eftersom SF jo også var med til at vedtage den lov, som nu er gældende.
Det vil sige, hvis man mener, der ligger en diskrimination i den nuværende ordning, så er det en diskrimination, man selv har skabt.
Man kan da i hvert fald ikke spørge Venstre, hvorfor der er en diskrimination, når det er en, man selv har lavet, ej heller bebrejde Venstre.
Altså, de ting hænger bare ikke sammen.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2008-05-30:
Vi har jo netop fået bekræftet af ministeren, og det er jeg sådan set rigtig glad for, at selv om man er psykisk syg og er på kontanthjælp og har fået et tillæg, så er man stadig væk omfattet af det regelsæt, der gælder i forhold til den beskæftigelsesmæssige indsats.
Det vil jeg tro også vil gøre sig gældende, selv om det så vil være en af de 32 personer, som vi taler om i det her tilfælde.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om, hvad det er for nogle særlige forhold, der gør sig gældende for de 32 mennesker, vi taler om her, siden Venstre er imod, at de skal behandles på samme måde som dem, der blev truffet beslutning om ved det lovforslag, der blev vedtaget sidste år.
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-05-30:
Jeg giver ordføreren ret i, at der skal flere ting til.
Der skal behandling, der skal terapi, der skal medicin til.
Det giver jeg ordføreren ret i.
Kendsgerningen er jo, at vi har en lov, der siger, at når man er under 25 år, man har en skizofrenidiagnose og man er på den her lave kontanthjælpsydelse, jamen så kan der gives dem lidt mere, så de i det mindste på det økonomiske plan har lidt ro og ikke skal høre alle de der stemmer, ikke skal have alle de her vrangforestillinger.
Og jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at unge mennesker ikke skal ende på førtidspension og blive fuldstændig parkeret der; det er ikke det, vi snakker om.
Hvad er den logiske forklaring på, at vi i dag har en lovgivning, der giver mulighed for, at danskere, som har en skizofrenidiagnose, kan gå ind og få en højere ydelse, når man er under 25 år som kontanthjælpsmodtager, men ikke kan gøre det, hvis man har en etnisk baggrund?
Sophie Løhde (V), 2008-05-30:
For mig at se er der ikke nogen forskel, så det må være SF, der åbenbart ser et eller andet problem i en forskel, som kun SF kan se.
Men jeg kan så trøste ordføreren med, at undertegnede heller ikke var medlem af Folketinget, dengang den daværende lov blev vedtaget.
Så nævner ordføreren, at der ikke er nogen steder i Danmark, hvor man bare giver en check.
Det vil sige, at vi jo i dag faktisk tilkender førtidspension til nogle, som i hvert fald rent videnskabeligt burde kunne komme sig.
De mennesker skal vi da ikke fastholde i en passiv forsørgelse.
De mennesker skal vi da sørge for at hjælpe ud på arbejdsmarkedet.
Jeg tror ikke, at der findes nogen 25-årige, som synes, at det er særlig fremmende for deres fremtid, at de bare bliver parkeret på en offentlig ydelse.
Özlem Sara Cekic (SF), 2008-05-30:
Dengang forslaget blev vedtaget, sad jeg ikke herinde, men alle de, der sad udenfor, vidste jo godt, hvorfor der var det her flertal.
Det var, fordi man undlod at tage starthjælp med, for så ville Dansk Folkeparti godt stemme for forslaget.
Det synes jeg man skylder folk at sige.
Det var jo derfor, der kom et flertal.
Og lige så snart, man havde starthjælp, og den her skizofrene pludselig hed Ahmed i stedet for Anders, ville man ikke hjælpe.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at der skal behandling til; der skal medicin til; der skal terapi til; der skal motivation til for de her unge mennesker, som har skizofreni; det er vi fuldstændig enige om.
Og der er ingen steder i Danmark, hvor man kun giver en check til unge under 25 år, som har en førstegangsskizofreni, altså har alle de her psykoser.
Det gør man ikke.
Jeg vil bare gerne lige høre ordføreren om, hvorfor man gerne vil give en håndsrækning, hvis vedkommende hedder Anders, har skizofreni og er under 25 år, og ikke vil, hvis vedkommende hedder Ahmed.
Hvad er forskellen?
Altså, hvad er den logiske forklaring på, at man ikke vil give den samme håndsrækning, hvis vedkommende hedder Ahmed?
Sophie Løhde (V), 2008-05-30:
Jeg vil, ligesom ministeren var inde på, fremhæve, at man jo ikke kan bebrejde regeringen for at diskriminere, når Det Radikale Venstre selv har været anstifter til den diskrimination, som i dag er i loven.
De ting hænger ganske enkelt ikke sammen.
Men jeg synes fortsat, at det er paradoksalt, at man skal kunne gå op i ydelse, hvis man bliver syg, og ned i ydelse, hvis man bliver rask.
Altså, hvor er incitamentet så henne?
Morten Østergaard (RV), 2008-05-30:
Det er jo en fordel, hvis vi kan diskutere noget af det, som rent faktisk er foreslået.
Og det, der er foreslået her, er at sidestille det, som Venstre altså syntes var en god idé, da lovforslaget kom, nemlig at man gav unge mennesker med visse psykiske lidelser et tillæg, for så kunne de bedre klare sig økonomisk, og så sagde eksperterne, at de hurtigere blev raske.
Så er spørgsmålet jo bare: Hvis man har den tilgang, som Venstre altså havde, dengang lovforslaget blev behandlet, gør det sig så ikke gældende for dem med de samme psykiske lidelser, der går på starthjælp?
Og inden Venstres ordfører klatrer helt op i toppen af træet, hvorfra det hele ser ud, som om vi nu er i gang med at uddele checks til alle, vil jeg bare sige, at Beskæftigelsesministeriet har vurderet, at det, vi snakker om her, efter bedste beskub er 32 personer; 32 personer med de her diagnoser, der de sidste 8 år har gået på starthjælp.
Det vil sige, at det er en meget lille gruppe.
Det handler sådan set bare om, at hvis man synes, at det er en god idé at give et tillæg til unge psykisk syge på kontanthjælp, må det da også være en god idé at give det til dem, som lever for en endnu lavere ydelse, nemlig starthjælp.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-05-30:
Det er der formentlig ikke den store forskel på.
Det, der er baggrunden for regeringens politik, er jo, at vi gerne ville sikre, at der var økonomiske incitamenter til at arbejde, og derfor er det ulogisk, at man går op i ydelse, når man bliver syg, og går ned i ydelse, når man bliver rask.
Det er sådan set det rent principielle synspunkt, vi har i den her sag.
Men så synes vi i øvrigt, at man hjælper de psykisk syge bedre ved en lang række initiativer, der bakker dem op i det daglige og prøver at berede deres vej ind på arbejdsmarkedet eller tilbage på arbejdsmarkedet, frem for at man giver en ydelse og så i øvrigt ikke interesserer sig for, hvordan de skal gebærde sig senere i livet.
Der kan man selvfølgelig have den opfattelse, at penge løser de her problemer.
Det er vi nu ikke helt sikre på altid er tilfældet, og derfor tror vi, at man i mange tilfælde gør en bedre indsats ved at bakke op med en række andre initiativer.
Morten Østergaard (RV), 2008-05-30:
Når man hører det her i dag, bliver forvirringen om, hvad Venstre mener, altså total.
Da det lovforslag, som ligger til grund for tillægget til kontanthjælpsydelsen kom, var det Venstres politik, at det var en god idé.
Og som fru Irene Simonsen, der var ordfører på sagen, sagde - og jeg citerer: Der er nemlig nogle unge mennesker, der står i en situation, hvor livet indimellem kan være svært og uoverskueligt for dem.
Der lægges op til, at de kan få forhøjet kontanthjælp, når de er udeboende, og dermed få en større chance for at kunne klare sig økonomisk.
Vi har mødt de unge mennesker i udvalget, og vi har mødt pårørende til dem, og det er derfor, Venstre kan støtte forslaget.
Venstre støttede altså forslaget, fordi man kunne se, at der var et problem, og fordi eksperterne sagde, at det ikke fremmede de unges helbredelse, at de gik på den lave ungeydelse.
Derfor må vi sige, at hvis ikke Venstre har skiftet synspunkt og ikke længere synes, at det er godt med sådan et tillæg, mangler vi en forklaring på, hvordan det kan være, at man mener, at dem, som har den samme sygdom, men som går på en endnu lavere ydelse, ikke vil have god gavn af et tillæg.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-05-30:
Jeg beklager, jeg kan ikke lige huske, hvad lov nr. L 91 handler om.
Men vi har i hvert fald taget en lang række initiativer, for så vidt angår psykisk syge, hvor vi jo har lagt meget fokus på den meget nære og individuelle hjælp til de pågældende for at gelejde dem ud på arbejdsmarkedet.
Vi har jo også hørt fra professionelle kredse i den forbindelse om mange gode virkninger at de lovforslag, bl.a. at man jo også til psykisk syge giver den personlige assistent, når de kommer ud på arbejdsmarkedet.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2008-05-30:
Jeg hørte bl.a. hr. Morten Østergaard nævne, at ordførerne fra partierne bredt i Folketinget, bl.a. Venstres ordfører, gik positivt ind for det forslag, der blev behandlet på daværende tidspunkt.
Derfor forstår jeg ikke, at det så lige pludselig skal være et udslag af hykleri, at vi fremsætter forslaget endnu en gang og ønsker, at det skal omfatte de unge mennesker, der er på starthjælp.
Det, som jeg synes er vigtigt, er, at der er fokus på mulighederne.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om der er noget i den lov, der blev vedtaget forrige år, lov nr. L 91, der har været til hinder for, at de mennesker på kontanthjælp, som var omfattet af loven, samtidig var omfattet af muligheder for behandlings- og beskæftigelsesmæssige tilbud, som andre mennesker, som er ledige, har haft mulighed for.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-05-30:
Det er, fordi der er en del hykleri fra oppositionens side i den her sag.
Det var oppositionen, der pressede på for at få den lov igennem med denne diskrimination.
Derfor virker det ekstremt hyklerisk, at jeg som minister bliver bebrejdet den situation.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2008-05-30:
Jeg synes, at det er lidt interessant, at ministeren vælger at fortsætte i det spor fra debatten, der var i går om den stigende ulighed og fattigdom i Danmark.
Sophie Løhde (V), 2008-05-30:
Forvirringen er på ingen måde total.
Jeg tror snarere, at det er hr. Morten Østergaard, som er en smule forvirret.
Ministeren har været inde på og har klargjort højt og tydeligt for, hvorfor det var, at Venstre stemte for beslutningsforslaget i sidste ende.
Men det får mig da ikke til ikke at understrege her i dag, at vi ikke anerkender den holdning, at alle sociale problemer bare er løst eller skal være løst, før man kan begynde at vende blikket mod et arbejde.
Og det er en principiel forskel på oppositionen og regeringen, og den står jeg gerne ved.
Margrethe Vestager (RV), 2008-05-30:
Nu tror jeg ikke, at man kan være mere eller mindre ultimativ, ligesom man vist ikke kan være mere eller mindre gravid, og det lød, som om ministeren var ultimativ, at uanset hvad erfaringerne måtte vise fra andre lande, ligger regeringens politik fast.
Hvorfor spilder man så skatteydernes penge på at undersøge det?
Det ville jo så i givet fald ikke være første gang.
Ville almindelig anstændig omgang med skatteydernes penge og folks tid ikke være, at man sagde: Nu undersøger vi, hvordan der er andre steder, og prøver at finde ud af, om det er rigtigt, hvad oppositionen siger, nemlig at man godt kan have en ordentlig og rimelig asylpolitik, samtidig med at folk får mulighed for at vedligeholde deres kompetencer og derfor være i stand til at rejse hjem, hvis den dag måtte komme, hvor de får afslag på at få asyl?
Er det ikke almindelig ordentlighed, at man tager en åben diskussion af, hvad erfaringerne er, i stedet for at holde fast i, at tingene er, som de skal være - til enhver tid og uden nogen former for diskussion eller indsigelse?
Det er vel ultimativt, og jeg skulle hilse og sige, at vi har rigtig dårlige erfaringer med det i Det Radikale Venstre, og jeg tror også, at ministeren vil sande, at det er en dårlig strategi.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-05-30:
Jamen regeringen har en politik, som der er flertal for i Folketinget, og det nytter ikke noget, at man kommer og forlanger, at regeringen på forhånd skal afgive løfter om, at den politik vil vi ændre.
Sådan er det ikke.
Vi har en klar mening med den politik, som fremgår af regeringsgrundlaget.
Men når vi har spurgt andre lande, er det selvfølgelig for at se, om vi kan blive klogere.
Astrid Krag (SF), 2008-05-30:
Jeg må altså også sige, at jeg synes, at jeg oplever en minister, der skyggebokser noget så voldsomt; skyggebokser mod særlove, skyggebokser mod ændret udlændingepolitik og et udvidet antal opholdstilladelser.
Det er jo ikke det, det her forslag går ud på.
Når ministeren snakker om, at det her ville åbne en ladeport, og at vi ville se folk, der kom vrimlende til Danmark, må man bare sige, at vi i Danmark åbenbart har grundløsproceduren og bortset fra med fire konkrete lande har vi aftaler med alle andre lande, der gør, at vi kan tvangshjemsende folk, når de får afslag på asyl.
Så det her billede, ministeren prøver at tegne af, at vi vil gøre grundlæggende op med den asylpolitik, man har, med det forslag til vedtagelse, der er fremsat, er falsk.
Men måske skyggebokser ministeren så meget for at overbevise sig selv om, at hun kan holde til den situation, som hr. Morten Østergaard også så fint opridsede, nemlig at hun faktisk har sagt det stik modsatte for under 1 år siden.
Men så vil jeg sige, at ministeren siger, at vilkårene ikke har været bedre på centrene.
Det siger vi så, men er ministeren så ikke også enig i, at situationen på centrene i dag er grundlæggende og fundamental anderledes, end den tidligere har været, fordi der sidder så mange mennesker, der har siddet der i så mange år?
Det har vi jo oplevet tidligere.
Centrene har været beregnet til korte ophold, og nu er der mennesker, der har siddet der i mange år, fordi der er fire lande, vi ikke kan få tvangshjemsendelsesaftaler med.
Er ministeren ikke enig i, at det er en ny situation, som måske også kræver og fordrer, at vi bør tænke nyt?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-05-30:
Det er jeg fuldstændig uenig i.
Og så er jeg i øvrigt ikke enig i, at man går i en tåge, fordi man søger efter nye muligheder, når man ikke ved nok.
Det er faktisk sådan, at jo mere man ved, jo mere ved man også man ikke ved.
Derfor befinder man sig ikke i en tåge, når man søger nye oplysninger.
Morten Østergaard (RV), 2008-05-30:
Men man har altså bevæget sig rundt i en tåge af uvidenhed, da man skrev kronikken, og det er selvfølgelig rart, at ministeren er blevet klogere.
Men så må jeg bare sige, at når ministeren nu har sagt det, der er sagt her, tror jeg, at vi kan være enige om, hvis vi skal skære ind til benet, at det, der foreslås her, alene er, at de, man ikke kan tvangsudsende, og som ikke ønsker at rejse ud frivilligt, ikke partout skal bo i et center, og at de skal have lov til at gå til hånde og afhjælpe den manglende arbejdskraft på det danske arbejdsmarked.
Det var det, ministeren skrev i sin kronik, det står ikke i nogen lov.
Så der er ingen forskel på det, der ligger her, og det, ministeren skrev i sin kronik.
Den eneste forskel er, at ministeren ikke var minister dengang.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-05-30:
Jeg kan fuldstændig vedkende mig de artikler, jeg skriver i aviserne.
Det er rigtigt, at jeg så rejste spørgsmålet om arbejde, og det er præcis det, vi fra V og K og Dansk Folkepartis side forsøgte, altså sammen med Ny Alliance at se, om vi kunne finde nogle praktikantordninger, nogle ordninger, som ikke stødte imod de almindelige arbejdsmarkedsregler.
Det kunne vi ikke.
Jeg skal ikke sige, at de ikke findes, men det kunne vi ikke.
Vi prøvede at komme med en række forskellige forslag, og embedsmændene vred og vendte sig, men det stødte på, at Ny Alliance ville gå videre, og det kunne vi andre ikke være med til.
Vedrørende at gå til hånde kan jeg sige, at sådan er det faktisk også i dag.
Det kan man.
Der er muligheder for forskellige former for aktivering i dag for asylsøgere, og det glemmer man hele tiden.
Jeg oversender gerne et stykke papir om, hvor mange muligheder der allerede er.
Morten Østergaard (RV), 2008-05-30:
Det er jo egentlig fantastisk, at integrationsministeren ikke engang har fundet anledning til at invitere Folketingets partier til at afprøve synspunkterne, på trods af at der står i regeringsgrundlaget, at man vil søge den bredest mulige opbakning.
Man må sige, at her har vi da en minister, der er fløjtende ligeglad med bredt samarbejde og ikke har noget som helst ønske om at opnå det.
Men ministeren syntes også fuldstændig fløjtende ligeglad med, hvad ministeren selv har ment, da hun ikke var tynget af at have ministeransvar.
Dengang sagde ministeren i en kronik i Berlingske Tidende den 27. marts, at vi i disse år modtager masser af flygtninge, der får arbejdstilladelse, fordi vi mangler arbejdskraft.
Hvorfor i alverden skulle afviste asylansøgere ikke også kunne hjælpe Danmark med at afhjælpe mangelen på arbejdskraft?
Rengøringsselskabet ISS har efterfølgende skrevet, at de da er villige til at ansætte dem alle sammen.
Så der er det bare vi spørger integrationsministeren: Er det i virkeligheden sådan, at den politiske realitet har indfundet sig, men at ministeren inderst inde sådan set også mener, at der er meget fornuft i, at folk får lov til at gå til hånde, mens de er her og venter på at kunne blive sendt hjem?
Jørgen Poulsen (NY), 2008-05-30:
Jeg vil bare gøre hr. Peter Skaarup opmærksom på, at det ikke har været hjælpsomt med alle de plageforanstaltninger og motivationsfremmende foranstaltninger som madkasseordningen og andre plageforanstaltninger.
Det har ikke været motivationsfremmende.
Det har faktisk modvirket disse menneskers lyst og evne til at vende hjem.
Men jeg er glad for at høre, at også Dansk Folkeparti vil være med til at forbedre forholdene, for der er noget, jeg ikke kan forstå.
Når mennesker har været i vores varetægt i så lang tid, har siddet her i så mange år, så må staten vel også have et ansvar, og dermed bliver det en gruppe, som vi må gøre noget specielt for.
Peter Skaarup (DF), 2008-05-30:
Jeg vil bare sige til hr. Jørgen Poulsen, at det jo er det, der arbejdes på.
Der er jo - som vi så er enige om - gennemført en række forbedringer over nogle år for den stadig mindre gruppe, der er tale om.
Der er sat et arbejde i gang fra regeringens side, hvor man undersøger, om der på nogen måde er noget, vi kan lære andre steder fra, og så er det, der i forslaget til vedtagelse står, at det skal der så tales med de politiske partier om.
Så jeg synes egentlig, man er i gang med at kigge på den retning, som hr. Jørgen Poulsen her taler for.
Der er lavet den aftale, der er, hvor særlig familier med børn får det tilbud, de nu gør.
Men jeg var da glad for, at hr. Jørgen Poulsen bekræftede, at forholdene er blevet forbedret siden for 5-10 år siden, for et af målene med tingene er jo netop, at den opgave, vi står over for, bliver mindre, sådan at vi kan få taget ordentligt hånd om integrationen, om de forhold, som skal være i orden.
Så i det store og hele synes jeg egentlig ikke, at hr. Jørgen Poulsen behøver at dele det syn - der sådan meget er sortsyn - som en række partier herinde har, der synes, at det hele er blevet værre.
Det er det jo ikke.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-05-30:
Det kan jo ikke tilbagevises, at forholdene for de mennesker, der opholder sig i asylcentrene, er langt bedre i dag, end de var for 5 år siden eller 10 år siden; det er jo en kendsgerning.
Men jeg vil sige til hr. Peter Skaarup, at vi jo her ikke taler om fodboldstøvler til drengene eller gardiner på værelserne.
Vi taler om mennesker, som lever dag efter dag i en usikkerhed; vi taler om mennesker, som har været her i 6, 7 og 8 år; og det, jeg spørger om, er: Kunne vi ikke gøre noget for dem, som ikke åbner den ladeport, som ingen af os vil åbne?
Kunne vi ikke gøre noget anstændigt, så de kunne få skal vi sige?
- en værdig tilværelse, mens de var her, og så de var bedre rustet den dag, vi sendte dem hjem?
Der er da ingen grund til at sende dem hjem på en båre.
De lande har så hårdt brug for, at de har både kræfter og overskud.
Det er bare det, og vi kan gøre det.
Peter Skaarup (DF), 2008-05-30:
Jeg ved ikke, om der er så meget grund til at hæfte sig ved, om der var møder eller forhandlinger og alt det, som der har været nogle spørgsmål om.
Men det, jeg synes, hr. Jørgen Poulsen egentlig skulle hæfte sig ved, er, hvordan situationen er, hvad det er for nogle løsninger, der er skabt. Så jeg vil godt spørge hr. Jørgen Poulsen, om han ikke kan bekræfte, at det er positivt, at der siden 2003, hvor der var 2.751 afviste asylansøgere i Danmark, der ikke kunne sendes tilbage, er sket det, at der nu i slutningen af 2007 kun er 745.
Altså, man har barberet det antal ned ved den fornuftige politik, der er ført, til et langt mindre tal og dermed hjulpet mange mennesker i retning af et ordentligt liv, som de ikke skal leve i den situation, som hr. Jørgen Poulsen kritiserer.
Vil hr. Jørgen Poulsen ikke også bekræfte, at der hvert eneste år inden for de seneste år er skabt forbedringer for de afviste asylansøgere, børnefamilierne?