runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2012-09-10:
Der er sådan et godt gammelt ordsprog.
Det hørte ikke helt hjemme, det hørte jeg godt.
Det kan ikke udelukkes, at den nuværende reform, der ligger på bordet – eller rettere sagt, det er jeg endda sikker på – f.eks. det med at ville tage fra de arbejdsløse og tage fra efterlønnerne, fra alle dem, der er på forskellige former for det, vi kalder overførselsindkomst, er værre end det, vi har set tidligere; det er jeg helt med på.
Men det ændrer jo ikke ved, at Dansk Folkeparti igennem 10 år har været med til at lave nogle virkelig asociale skattereformer, som hver eneste gang har givet skattelettelser til de rigeste i samfundet og taget fra eller snydt dem, der har mindst.
Karina Adsbøl (DF), 2012-09-10:
Hr. Frank Aaen erkender altså, at når man har sådan et brev fra en handicaporganisation, som siger det her, er det ikke så slemt som det, hr. Frank Aaen står og taler om på talerstolen.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-09-10:
Ja, jeg tager ordet for at motivere det ændringsforslag, som Liberal Alliance har stillet til L 194.
Med ændringsforslaget foreslår vi, at indkomstreguleringen af børnechecken tages ud.
Først vil jeg dog sige, at jeg synes, det er skuffende, at regeringen har valgt at negligere vores ønske om at få lovforslaget delt.
Der er ingen som helst naturlig grund til, at man skal behandle en forhøjelse af grænsen for betaling af topskat sammen med en indkomstregulering af børnechecken – ingen som helst.
Så når et parti i Folketinget beder en regering om, om man ikke kan behandle de to ting hver for sig, burde man bare gøre det.
Nuvel, Folketinget får mulighed for at pille det ud ved den her afstemning om ændringsforslag.
Grunden til, at vi har stillet det, er, at vi mener, at børnechecken er en rimelig offentlig ydelse.
Det er jo sådan, at når to mennesker indgår ægteskab, kan manden forsørge konen, eller konen kan forsørge manden, og hvis den ene ikke har en indtægt, kan den anden overtage retten til at udnytte vedkommendes personfradrag.
Som kompensation for det uddeler man en børnecheck, og derfor er børnechecken rimelig.
Uanset om den gives til fattige eller gives til rige, er den rimelig, fordi den er en kompensation for et børnefradrag, som man burde have haft.
Med det her forslag øger man den marginale beskatning af folk i det her samfund – 44.000 mennesker kommer til at få en marginalskat på 57,9 pct. frem for som i dag på 56,1 pct.
Altså, hvis de gør en ekstra indsats, straffes de med skatter og afgifter og bortfald af børnecheck, hvilket svarer til en marginalskat, der ligger knap 2 procentpoint højere end i dag. Målet med skattereformen er, så vidt jeg kan vurdere det, at gøre det modsatte, nemlig at tilskynde folk til at arbejde mere ved en lavere indkomstskat.
Her gør man det omvendte.
Det får den paradoksale konsekvens, at statskassen efter alt at dømme vil få færre penge, end hvis man ikke gør det.
De økonomiske vismænd har vurderet, at de 10 pct. rigeste i det her samfund allerede betaler så høje skatter, at man ville få flere penge i statskassen, hvis man sænkede deres skatter, og det ville man, fordi de er kommet over på den anden side af det, der kaldes Lafferkurven, altså der, hvor skatten er så høj, at folk laver alle mulige krumspring for at undgå den, så man i virkeligheden får færre penge i statskassen, end hvis skatten havde været lavere.
Det er også det, der kommer til at ske her.
Det er jo ikke alene forkert, det er også decideret dumt.
Derfor vil vi gerne have, at Folketinget stemmer for ændringsforslaget.
Al fornuft tilsiger, at man burde gøre det, al retfærdighed tilsiger, at man burde gøre det, og derfor forventer vi selvfølgelig, at alle fornuftige og retfærdige partier gør det.
Frank Aaen (EL), 2012-09-10:
Jeg skal ikke udelukke, at på enkelte punkter er den her skattereform endnu værre end det, Dansk Folkeparti har været med til at gennemføre de sidste 10 år; det vil jeg ikke udelukke.
René Christensen (DF), 2012-09-10:
Dansk Folkeparti har stillet forslag om, at man skulle dele det her forslag i to, og der kan vi ikke forstå, hvorfor regeringen ikke har nikket anerkendende til, at det også er det, man gør.
Hvis man kigger på sagsbehandlingen bagudrettet, kan man se, at det var sådan, at det blev sendt i høring som to forslag, og derfor finder vi det helt oplagt, at det også skal blive behandlet som to forslag.
Man kan sige meget om forslagenes indhold, og man kan også sige noget om, hvornår det blev sendt i høring: Det var i en sommerferieperiode, hvor høringstiden var kort.
Vi ønsker, at man deler forslaget i to forslag, sådan som man også havde lagt op til, da man sendte det i høring.
Men det, vi kan se er det der måske ligger til grund for det her, og som er det, vi faktisk mener er det mest beklagelige, altså det med, hvorfor det er, at man skal behandle det her som ét forslag, er jo, at det nok mere er, fordi man ønsker at lave sådan et drilleforslag omkring ældrechecken.
Der er ingen tvivl om, at Dansk Folkeparti meget anerkender, at også den nye regering bakker op om det, som Dansk Folkeparti har været bannerfører for, nemlig ældrechecken.
Ældrechecken er et produkt af Dansk Folkepartis hårde arbejde for de ældre i det danske samfund, og vi bakker selvfølgelig stadig væk op om ældrechecken.
Og det var så nok det, man i regeringen fandt ud af at man også ønskede at pakke ind i alt muligt andet.
Der må vi bare sige, at vi synes, det er ærgerligt, at man benytter lejligheden til at lave et politisk drilleri på nogle områder, der er så vigtige som dem, vi her har med at gøre.
Derfor håber vi selvfølgelig også, at man her i Folketingssalen vil sige, at det her forslag skal deles op, så partierne får mulighed for at afgive deres stemme på et rigtigt grundlag, og sådan som regeringen jo også havde lagt op til, nemlig at man talte om to forslag.
Tak for ordet.
Ja, ordføreren er fuldstændig enig i, at man godt kunne forvente at få et svar på det, særlig i forhold til den historik, som netop det her forslag har haft.
Men det kan vi nok ikke forvente.
Karina Adsbøl (DF), 2012-09-10:
Det er sådan lidt tragikomisk, at hver gang Enhedslisten står på talerstolen, skal de skose Dansk Folkeparti.
Men jeg går ud fra, at Enhedslisten også har fået det her brev fra LEV »Skal udviklingshæmmede virkelig betale for skattelettelser?«, hvor de slutter af med: »Jeg kan ikke erindre at have oplevet et lignende angreb på samfundets mest udsatte og sårbare borgere i de mere end ti år, jeg har været formand for Landsforeningen LEV.
I mine øjne repræsenterer skattereformens finansieringsmodel et bekymrende værdiskred, hvor det ligefrem tilstræbes, at mennesker, som er ude af stand til at forsørge sig selv, oplever stigende relativ fattigdom.«
Frank Aaen (EL), 2012-09-10:
Det er bare, fordi når der er stillet et spørgsmål om, hvorfor et lovforslag ikke kan deles, og vi har tradition for det, og vi har lige delt en lang række lovforslag, synes jeg, at man har krav på at få et svar på, om lovforslaget skal deles eller ikke deles fra regeringen, og jeg vil gerne spørge ordføreren, om han ikke er fuldstændig enig i det.
Vi vil gerne prøve at rette op på både de urimeligheder, som Dansk Folkeparti har været med til at gennemføre sammen med Venstre og Konservative, og på de urimeligheder, som regeringen i denne omgang ønsker at gennemføre sammen med Venstre og Konservative.
Det er vores målsætning, og det er noget, vi har sagt klart og tydeligt.
Vi har også sagt, at vi i forbindelse med finansloven ville prøve at få rettet op på den urimelighed, der bliver begået over for dem her i samfundet, der har mindst, f.eks. de arbejdsløse, som Dansk Folkeparti har været med til at halvere dagpengeperioden for, og for hvem Dansk Folkeparti har været med til at gøre det endnu sværere at beholde deres dagpengeret, altså de ting, der er i forhold til de arbejdsløse og dem, der har allermindst, som efterlønnerne og førtidspensionisterne osv.
Det er der ikke nogen tvivl om.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-09-10:
Der er flere grunde til, at jeg tager ordet her ved andenbehandlingen, men først og fremmest synes jeg, at en stor grad af lovsjusk har præget L 194, nemlig den ændring, der gør, at børne- og ungeydelsen, også kaldet børnechecken, bliver indeksreguleret.
Men selv for de ugifte, rammer den også forskelligt, alt efter om det er manden eller kvinden i et parforhold, der har indtægten.
Lovgivningen skal selvfølgelig virke ens for alle, hvilket den ikke kommer til med det her lovforslag, og det synes jeg da er meget problematisk.
Jeg vil prøve at komme med eksempel: Hvis manden i et ægteskab har en indtægt på f.eks. 900.000 kr., bliver parret modregnet, men hvis parret er ugift, bliver det ikke modregnet, hvilket ikke giver mening.
Men her stopper forskelsbehandlingen ikke, for hvis det er et ugift par, hvor manden har indtægten, bliver parret ikke modregnet i børnechecken, men hvis det omvendt er kvinden, der har indtægten, bliver de modregnet og mister omkring 4.000 kr.
Jeg synes da, det er helt galt, at vi her i Folketinget vedtager lovgivning, der rammer så vidt forskelligt.
Dansk Folkeparti er derfor selvfølgelig modstandere af, at man vedtager en lov, der bærer så meget præg af lovsjusk, og derfor har vi også stillet et ændringsforslag – nej, undskyld, jeg tror faktisk ikke, det er os, der har stillet det, det er Liberal Alliance, der har stillet forslaget, og vi støtter det – som piller den her del ud af forslaget.
Det håber jeg at Folketinget vil støtte op om.
Jeg har fået nogle svar fra ministeren på spørgsmål til ministeren, hvor han bl.a. i svaret på spørgsmål 26 siger, at der her ikke er tale om diskrimination, fordi man behandler både gifte og ugifte på samme måde.
Jo tak, de får den samme behandling, men resultatet er vidt forskelligt
Det kommer også klart frem i svaret på spørgsmål 30, hvor ministeren fortæller, at man ikke selv kan bestemme, om det er manden eller kvinden, som skal have den her ydelse – som udgangspunkt er det jo altid kvinden – og da man så ikke kan vælge, hvis indtægt der skal bruges som modregningsgrundlag, mandens f.eks., står der kun tilbage, at det er kvinden, der bliver kønsdiskrimineret i forbindelse med den her lovgivning.
Skatteministeren har så været ude med et svar til Skatteudvalget og skrevet, at han er klar over, at der er en række uhensigtsmæssigheder, der følger af det her lovforslag, og at man gerne vil kigge på en løsning, men vel at mærke først når lovforslaget er vedtaget.
Det synes jeg da er et meget dårligt stykke politisk håndværk, at man først kigger på en løsning, efter at man har vedtaget lovforslaget.
Det giver jo absolut ingen mening, at man på den måde laver lovsjusk.
Hvis vi skal gøre vores arbejde ordentligt og lave en ordentlig lovgivning, finder vi selvfølgelig de løsninger, der skal til, og så vedtager vi det efterfølgende.
Det er sådan, at den her ændring af børne- og ungeydelsen først skal træde i kraft den 1. januar 2014, så der er sådan set god tid til at finde en teknisk løsning og så måske til næste efterår fremsætte et forslag.
Frank Aaen (EL), 2012-09-10:
Jeg prøver at bryde stilheden.
Og hvis det er sådan, at man laver en beskatning af de lønninger, skal der betales en højere løn, for at de får det samme udbetalt.
Det lyder sådan set fornuftigt.
Det synes jeg også virksomhederne skulle gøre i almindelighed.
Og derfor er vores opfordring til regeringen, at man sørger for, at bistandsorganisationerne bliver kompenseret for det her, at man altså sørger for, at niveauet for bistandshjælpen bliver øget, således at der kan udbetales det samme i løn, dvs. en indkomst, der svarer til det provenu, man måtte få ind i skat på grund af den her lovændring.
Vi ønsker altså ikke at forringe bistandshjælpen med det her forslag, som vi støtter, men vi ønsker, at virksomhederne betaler den løn, der er reel, på samme måde som lønnen betales til alle andre.
Så det var bare en begrundelse for, at vi under L 194 stemmer for ændringsforslaget fra LA og DF om børne- og ungeydelsen.
Vi stemmer imod forslaget om, at § 33 A ikke skal fjernes.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-09-10:
Jeg har et spørgsmål til hr. Frank Aaen, der er ganske simpelt, nemlig om han ikke kan bekræfte, at det var sådan, at skattereformen fra 2009, altså den skattereform, som Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti indførte, ikke gav færre penge til offentlig velfærd, hvor det, hvad angår den nye skattereform, som regeringen har lavet sammen med Venstre og Konservative, er sådan, at den netop giver færre penge til offentlig velfærd.
Er det noget, som hr. Frank Aaen kan bekræfte?
Frank Aaen (EL), 2012-09-10:
Vi er klart imod den skattereform, som ligger til debat i dag, bl.a. fordi den giver færre penge til velfærd, og fordi den tager penge fra de fattigste i samfundet for at give skattelettelser til dem, der har mest; det er vi klart imod.
Jeg vil sige, at det, hvad angår alle de skattereformer, som Dansk Folkeparti igennem tiderne har været med til, har været sådan, at de entydigt har taget fra de fattigste, og at de har snydt de fattigste, for i stedet at give skattelettelser til de allerrigeste.
Det kan Dansk Folkeparti ikke tale sig fra.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-09-10:
Nu er teknikken i det jo, at man med den gamle skattereform gik et stykke af vejen, hvor den nye skattereform ikke er ved siden af; den bygger sådan set ovenpå.
Så hvis hr. Frank Aaen synes, at de gamle skattereformer var så dårlige, som han åbenbart synes, så måtte han jo egentlig synes, at den nye skattereform var endnu dårligere.
Men der var noget, jeg godt kunne tænke mig at høre Enhedslisten om, nemlig hvad det så er, man vil gøre ud fra det, der er her.
Altså, er det noget, man vil kræve kompensation for i finansloven?
Skal de svage borgere have oprejsning for det her?
Skal førtidspensionisterne, som mister op imod 3.700 kr., i forbindelse med finanslovforhandlingerne have en kompensation for det?
Er det et mål, som Enhedslisten har, og som man går ind og forhandler om nu?
Karina Adsbøl (DF), 2012-09-13:
Nej, jeg refererer sådan set til de høringssvar, vi har fået, og til handicaporganisationernes bekymring.
Og så passer det jo ikke, at Dansk Folkeparti ikke har gjort noget for mennesker med handicap.
Vi var med til at indføre STU, Særligt Tilrettelagt Ungdomsuddannelse, netop for mennesker med handicap.
Så det er jo ikke rigtigt, hvad hr. Jonas Dahl siger.
Men jeg kan godt læse det op igen, hvis hr. Jonas Dahl ikke har hørt det.
Det er et citat fra formanden for LEV, Sytter Kristensen, som siger: »Jeg kan ikke erindre at have oplevet et lignende angreb på samfundets mest udsatte og sårbare borgere i de mere end ti år, jeg har været formand for Landsforeningen LEV.« Så det er jo ikke Dansk Folkeparti, der siger det.
Jeg lytter simpelt hen til, hvad der bliver sagt her.
Og så har vi jo gjort noget i Dansk Folkeparti, også omkring STU, for mennesker med handicap.
Der er rigtig mange mennesker med handicap, der gerne vil arbejde, men der er også nogle, der ikke kan, på grund af at deres handicap er så stort, vil jeg sige til hr. Jonas Dahl.
Jonas Dahl (SF), 2012-09-13:
Det er måske noget af det, som Dansk Folkeparti skulle have sloges lidt mere for i de 10 år, de havde ansvaret for det, for det er netop inden for psykiatrien, hvor der i den grad har været et svigt de sidste 10 år.
Så jeg synes, at man, inden man skruer sig alt for højt op, også skal se sig selv lidt i spejlet og spørge sig selv, hvad det rent faktisk er, man selv har gjort i de år, man selv havde hovedansvaret for det.
Så vil jeg sige, at jeg også læser høringssvarene; der er en ret stor stak af dem, og en del af dem ligger her ved siden af mig.
Jeg synes også, vi har et stort ansvar over for folk med handicap.
Det er også derfor, at vi bl.a. ikke udhuler deres købekraft; det er bl.a. derfor, jeg står her og siger, at vi faktisk fra regeringens side prioriterer det; vi prioriterer bl.a. psykiatrien.
Jeg synes faktisk, det er vigtigt at sikre anstændige forhold for vores handicappede, uanset hvilken karakter det handicap har.
Og jeg håber også, at Dansk Folkeparti, når nu vi skal forhandle dele af det her område senere, f.eks. en finanslov, vil stå ved det, de står og siger her i dag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-09-13:
Jeg vil gerne høre, om hr. Jonas Dahl synes, at der er en rimelig social balance i en skattereform, som giver 5.300 kr. mindre til en enlig førtidspensionist, som er på den nye ordning og som bor i lejebolig, og om der er en rimelig social balance i, at den enlige efterlønsmodtager på den nye ordning, som også bor i lejebolig, får et minus på 6.350 kr.
Er det den rimelige balance, som SF gik ind i forhandlingerne med for at få det ud af den her skattereform, at det altså skulle være dem, der har allermindst, der skal betale den her regning?
En efterlønsmodtager og en førtidspensionist har jo netop ikke mulighed for at benytte et øget beskæftigelsesfradrag.
De er jo netop på efterløn og får førtidspension, fordi de ikke kan tage et arbejde.
Så er det den rimelige sociale balance, at dem, der ikke har mulighed for at tage et arbejde for at få en ekstra indtægt, skal betale for alle de andre?
Jeg har lagt mærke til, at man gang på gang har kritiseret den gamle skattereform, forårspakke 2.0, for at være så skæv, som den overhovedet kunne blive.
Men det var en skattereform, der gav dem inden for den laveste decil i Danmark et merbidrag på 1.070 kr., mens den nye skattereform, som jeg kan forstå har en rimelig social balance, betyder, at de 10 pct. svageste kommer til at betale 630 kr.
Hvordan hænger det sammen?
Er det den nye SF-politik, at man siger, at dem, der har mindst, skal betale?
Er det det, der udgør rimeligheden?
Det synes vi bestemt ikke Dansk Folkeparti.
Da vi lavede en skattereform, fik dem, der har mindst i samfundet, også noget ud af det.
Når SF så kommer til som de selvproklamerede socialt ansvarlige, betyder det, at de kommer til at betale 630 kr.
Hvordan hænger det sammen?
Jonas Dahl (SF), 2012-09-13:
Jeg synes faktisk, at man er nødt til at se en regerings politik i dens helhed.
Dansk Folkeparti havde som kongstanke, at den skulle indføres.
Det gjorde de faktisk med finansloven for 2012.
Og det undrer mig lidt, for noget af det, som Dansk Folkeparti altid har snakket om, er den her ældrecheck, og nu får den sådan set et løft på 4.500 kr., og så har Dansk Folkeparti travlt med at kritisere det.
Det synes jeg ærlig talt virker en smule hyklerisk.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-09-13:
Tak, hr. formand.
Nu håber jeg selvfølgelig, at ordføreren er klar over, at Dansk Folkeparti faktisk støtter den del af den her omlægning af skatterne, der netop angår en sikring af en forhøjelse af ældrechecken; det er også noget, som vi har sikret en fornuftig finansiering af.
Men jeg vil egentlig gerne spørge ordføreren om noget af det, som vi jo kan se i den presse, som vi alle sammen i de senere dage har fulgt så meget med i.
Man har jo fået ny formand i Socialistisk Folkeparti.
Med den her skattereform er det jo sådan, at vi kan se, at man vælger at fremskrive en mindre grad af vores overførselsindkomster.
Det betyder jo, at landets pensionister og førtidspensionister og alle mulige andre nu kan se frem til at få mindre i lønningsposen.
Der vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvordan harmonerer det med at være solidarisk?
For det, som SF gik til valg på, var jo netop, at man skulle sikre dem med de små indkomster.
Og nu er SF så med til at lave en forbedring af topskattegrænserne og lader så de fattige betale for det.
Er det SF-politik?
Jonas Dahl (SF), 2012-09-13:
Jeg synes faktisk, at der er sikret en rimelig balance, for det, der var oplægget også fra SF, var, at det skulle være en omlægning i forhold til det at arbejde.
Det har fra starten af været vores udgangspunkt.
Det var det også, da vi forhandlede, og det er det også, når nu vi skal drage konklusionerne af det.
Jeg synes faktisk, at det er lykkedes med en omlægning, inden for det der nu har været det mulige, så vi rent faktisk letter skatten på arbejde.
Så er jeg helt på det rene med, at vi kan diskutere det i forhold til overførselsindkomsterne, men der skal man bare huske på en ting, nemlig at noget af det, der pressede dem på de allerlaveste ydelser, f.eks. en starthjælp, allerhårdest, var, at Dansk Folkeparti har haft indflydelse i de sidste 10 år.
Det lykkedes sådan set med hjælp fra Enhedslisten med finansloven for 2012 at fjerne starthjælpen.
Det synes jeg sådan set er et skridt i den rigtige retning.
Det har været med til at rette op på det.
Så lykkedes vi sådan set også med den her skattereform at forhøje ældrechecken, lette i bunden for dem, der har allerstørst behov for det, nemlig folkepensionisterne, som får 5.000 kr. mere.
Det synes jeg faktisk er rimeligt, og jeg synes faktisk, at det er den rigtige vej at gå.
Nu skal jeg tie stille, kan jeg se.
I forhold til afgifterne på fødevarer, fedtafgiften, skal man måske også huske, hvad man selv har forholdt sig til der, og hvad det var for en regering, man støttede tidligere.
Så inden man tørrer hele ansvaret for f.eks. fedtafgiften af på den nuværende regering, skulle man måske se på den regering, man selv støttede.
I forhold til f.eks. førtidspensionisterne, som der jo henvises til, vil jeg sige, at jeg sådan set tror, at det, der er den største hjælp for førtidspensionister eller for nogle, der har et handicap af den ene eller den anden slags, er, at vi ser på, hvordan vi kan sørge for at skabe et arbejdsmarked, som rent faktisk også kan give plads til dem.
Jeg møder også rigtig mange i min dagligdag, som har den ene eller den anden form for handicap, og noget af det, de faktisk ønsker sig, er at få plads på arbejdsmarkedet.
Det har ikke tidligere været muligt, heller ikke gennem de 10 år, hvor Dansk Folkeparti havde indflydelse.
Men jeg tror, det er vigtigt, at vi ser på, hvad det er for nogle f.eks. socialøkonomiske virksomheder og andet, hvor vi kan få en imødekommelse over for nogle af dem med et handicap, som rent faktisk kan komme ind på arbejdsmarkedet.
Det tror jeg faktisk rigtig gerne de vil.
I forhold til om vi skærer ned på ydelserne, vil jeg sige, at det gør vi jo rent faktisk ikke.
Karina Adsbøl (DF), 2012-09-13:
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, hvordan han forholder sig til, at det er mennesker med handicap, der er med til at finansiere det her.
Jeg har spurgt til det flere gange i dag, fordi jeg simpelt hen synes, det er så trist, at regeringen ikke har lyttet til alle de høringssvar, der er kommet ind, og alle de e-mails fra forskellige handicaporganisationer om, hvordan det her rammer. Mener ordføreren, at det er social lighed, at mennesker med et handicap, som ikke kan arbejde, og som har store problemer i dagligdagen, skal være med til at finansiere det her?
Og hvad har ordføreren tænkt sig at gøre?
Jeg finder overhovedet ikke, at det her giver social lighed.
Vi snakker faktisk om – det skriver LEV også – at konsekvensen af det her bliver, at de mennesker bliver fattigere og fattigere.
Og de skal jo stadig væk betale alle de afgifter, der kommer på fødevarer og andet.