runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liselott Blixt (DF), 2008-11-28:
Lovforslaget her tager sigte på i dansk ret at gennemføre ændringerne af konventionen af den 26. oktober 1979 om fysisk beskyttelse af nukleare materialer og nukleare anlæg.
Med en vedtagelse af lovforslaget vil Folketinget samtidig give samtykke til, at Danmark kan ratificere ændringerne af konventionen ifølge grundlovens § 19.
I ændringskonventionen lægges der større vægt på de enkelte staters ansvar for fysisk beskyttelse og beskyttelse af fortrolige oplysninger.
Konventionen indeholder en række grundlæggende principper for fysisk beskyttelse af nukleare materialer og nukleare anlæg.
Derudover forpligtes deltagerstaterne til at sørge for beskyttelse mod tyveri, smugleri og sabotage i forhold til nukleart materiale og nukleare anlæg.
En anden vigtig ændring er en forpligtigelse om, at forsætlig udførelse af forskellige handlinger, herunder trusler og forsøg, skal kriminaliseres i de deltagende stater.
Derfor lægges der i lovforslaget op til at kriminalisere forsøg på overtrædelse af lov om brug af radioaktive stoffer.
Dansk Folkeparti kan tilslutte sig forslaget.
Per Clausen (EL), 2008-11-28:
Det, der står tilbage, er jo det banale sludder, som ministeren sagde i første omgang, nemlig at man forsøger at skabe et indtryk af, at den lutherske kristendom er forudsætningen for demokrati.
Ville det så ikke være klogere at sige, at hr. Søren Krarup har uret, og at kristendom ikke er forudsætningen for demokrati?
Forudsætningen for demokrati er, at mennesker vælger demokrati, uanset hvilken religiøs eller kulturel opfattelse de har?
Jonas Dahl (SF), 2008-11-28:
Jeg har lovet Det Radikale Venstre at fremføre Det Radikale Venstres og SF's synspunkter sammen.
Jeg vil ikke gennemgå hele lovforslaget, det er stort set allerede gjort.
Jeg vil blot sige, at vi fra SF's og Det Radikale Venstres side kan tilslutte os det, man lægger op til at ratificere - ratificeringen af konventionen til det, som Det Internationale Atomenergiagentur har fremlagt her.
Det er for os at se udmærkede tiltag, man sætter i gang, og derfor har vi ikke yderligere kommentarer.
Per Clausen (EL), 2008-11-28:
Enhedslisten er i udgangspunktet positive over for, at vi lever op til også denne internationale forpligtelse, og har ingen indvendinger imod, at forsøg på at begå kriminalitet inden for det her område også kan straffes.
Altså, det jeg har lidt svært ved at forstå: Hvis det eneste, man gør, er noget, som straffes med bøde i Danmark, hvad er så argumentet for, at der skal være en særbestemmelse om udlevering af folk i forhold til den forbrydelse?
Det synes jeg er lidt uigennemskueligt, og det vil vi gerne have, at vi får en eller anden forklaring på i udvalgsarbejdet.
Villum Christensen (LA), 2008-11-28:
Liberal Alliance kan støtte denne modernisering af loven, som i højere grad flugter med de sikkerhedskrav, man må stille i et usikkert samfund, hvis man kan sige det sådan.
Vi synes, det ser fornuftigt ud, og vil støtte forslaget.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-11-28:
Det er dejligt med brede flertal.
Jeg vil gerne takke for den overordentlig positive modtagelse af forslaget, og jeg ser frem til, at vi kan fortsætte den samme positive drøftelse af forslaget i udvalget.
Jeg og ministeriet forsøger naturligvis at få svaret på de stillede spørgsmål så hurtigt som muligt, herunder også det af hr. Per Clausen fra Enhedslisten stillede spørgsmål.
Preben Rudiengaard (V), 2008-11-28:
Det her er en modernisering af tre love, og det er jo lidt af et digert værk, så jeg har kogt det lidt ned til hovedessensen.
Apotekerne forpligtes nu til kun at modtage medicinrester fra forbrugerne, men så er der jo det der problem med, om de nu efterlader, hvad de ellers tidligere har modtaget.
Så der kommer ikke til at være nogen miljørisici forbundet med den her ændring.
Så er der en opstramning ved indsamling af data angående lægers ordination af antipsykotika, dvs. medicin, man bruger mod sindssygdomme eller lettere psykiske lidelser, og der er det således, at de data ryger til Sundhedsstyrelsen, og så kan embedslægerne bruge det i det tilsyn, de har med lægerne.
Der har jo været en stor debat i det her land om, hvorvidt lægerne brugte for mange af de her midler - også til dem under 18 år osv. - og der må jeg sige, at her har vi nu en metode til, at vi kan sikre kvaliteten og komme efter de læger, som ikke lever op til almindelig god klinisk standard.
Et tredje hovedpunkt er aldersgrænsen for apotekere på 70 år.
Det er jo således, at de skulle gå, når de blev 70 år, men i dag er en 70-årig jo et kvikt, aktivt levende menneske, så derfor må jeg da sige, at det er fuldstændig vanvittigt, at man holder en fast grænse på 70 år.
Så er det også således, at en tiltrædende apoteker nu har ret og pligt til at honorere den apoteksindretning, som er lavet igennem en årrække.
Jeg har da selv i min tid som embedslæge oplevet, at der kommer en ny dynamisk apoteker, som så investerer, og vi har et flot apotek, men han vil jo ikke investere et par år eller tre, før han går af, og så kommer det til at ligne sådan en mølædt hule, hvor ingen kunder vil ind.
Så den mulighed har vi nu for at få det korrigeret.
Så får sygehusapotekerne en mulighed for at levere i krisetilfælde.
Vi har jo det, der hedder avian flue, eller fugleinfluenza, og der har de så også her mulighed for at levere til apotekerne, og det kan vi også tilslutte os.
Så er der en præcisering af erstatningsansvaret.
Det er jo således, at hvis Lægemiddelstyrelsen mener, at et apotek skal flytte, er det klart, at man som apoteker så kan komme i klemme rent økonomisk, og der er altså lagt op til en ny fortolkning af det her.
Tidligere var det på baggrund af ejendomsvurderingen, men nu er det Lægemiddelstyrelsen, der sammen med SKAT skal finde ud af her ting.
Så har vi Den Personlige Elektroniske Medicinprofil, som kan gøre det, at lægerne har et overblik over, hvad patienterne får af medicin.
Og der er det jo således, at det har de praktiserende læger mulighed for at gå ind i.
Det er jo vigtigt, at man hele tiden har et indtryk af, hvad det er, patienterne bruger af medicin, når man sidder og ordinerer ude i frontlinjen, og derfor er der lagt op til, at de praktiserende speciallæger nu også skal komme med.
Men for folk, der er i tvivl om det her, vil jeg sige, at det ikke er Sundhedsstyrelsen, der kan sidde og pille ved det, det er lægerne, og det er de praktiserende speciallæger, som har mulighed for de her ting.
Tak for ordet.
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-11-28:
Med mellemrum er det nødvendigt at lave en revidering af loven om apoteksvirksomhed.
Apoteket skal fortsat være en del af det primære sundhedsvæsen, hvor borgerne kan komme for at købe såvel deres ikkereceptpligtige produkter som den receptpligtige medicin samt få gode råd og vejledning om medicin.
Det er Socialdemokraternes holdning, at den eksisterende ordning er så væsentlig for opretholdelsen af en høj sundhedsstandard, at der ikke bør ændres grundlæggende ved det.
Grundlaget for apotekssystemet i Danmark er bevillingssystemet, som giver størst mulig beskyttelse af forbrugerne og garanti for service, faglig kompetence og korrekt objektiv farmaceutisk rådgivning på allerhøjeste niveau.
I lovforslaget her er der mange elementer, og tre punkter kræver min kommentar.
Jeg sender, ligesom også Det Etiske Råd har sendt, en opfordring til ministeren om at revurdere punktet ud fra problemets omfang og nytten af ændringen.
Skal praktiserende læger slet ikke varetage ordineringen af antipsykotika, som Sundhedsstyrelsen rent faktisk har udtrykt i en vejledning, må kontrollen kunne ske hos lægen og ikke på apoteket.
For det andet skal jeg kommentere, at ophævelsen af 70-års-grænsen for indehaveren af en apoteksbevilling er passende, da den tilsvarende grænse for tjenestemænd er ophævet.
For det tredje: Af hvilken grund ministeren ikke agter at indføre et nedsat opsigelsesvarsel på 6 måneder for såvel gamle som nye apotekere, vil jeg meget gerne have ministeren til at redegøre for på en eller anden måde, for jeg ser ikke nogen begrundelse for det.
Når det er sagt, må jeg også slå fast, at forslaget ikke bærer særlig meget præg af de tanker, som Venstre i løbet af sommeren lancerede om en total liberalisering af apoteksvæsenet.
Overordnet set kan formålet med det samlede lovforslag siges at være, at apotekssystemet skal justeres, men fortsat yde den bedst mulige service.
Socialdemokraterne er derfor positive over for forslaget, men vi stiller os som sagt i forhold til enkelte af punkterne skeptiske, og derfor vil vi naturligvis gerne være med til at præge de punkter i forbindelse med det fortsatte udvalgsarbejde.
Liselott Blixt (DF), 2008-11-28:
Formålet med lovforslaget her er at lave nogle præciseringer og ændringer i forhold til eksisterende lov.
Vi ved, at der er mangel på apotekere, og derfor har man med dette lovforslag imødegået problemet ved at lave forskellige ændringer i loven vedrørende alder, opsigelse, dispensation af uddannelseskrav samt mulighed for udlændinge med tilsvarende eksamen til at kunne søge apotekerbevillingen.
Alle disse tiltag er hensigtsmæssige og fornuftige, og dem kan vi godt tilslutte os.
Forslaget, der handler om apotekernes modtagelse af medicinrester med henblik på destruktion, mener vi i Dansk Folkeparti er et godt og miljørigtigt forslag, blot vil vi sikre, at aftaler med kommunen er bindende, samt at der foreligger retningslinjer for, hvordan klinisk risikoaffald og farligt affald skal emballeres, samt at apotekerne kan sige nej til at modtage affald, der ikke er indpakket efter reglerne.
Vedrørende punktet, der omhandler videregivelse af oplysninger om ordination af antipsykotika, mener vi, det bør undersøges nøje, om det ikke er et indgreb i den personlige frihed, at man kan videregive cpr-numre for borgere, der får antipsykotiske midler.
Allerede nu kan apotekerne mærke forskel på ordinationer grundet lægernes ændrede udskrivelsesmønstre for antipsykotiske midler.
Samtidig kan vi se, at vi den 1. januar får yderligere stramninger på området, så vi burde måske undersøge det lidt nærmere, før vi begynder at lave ændringer i praksis.
Vi vil gerne have vendt det i Sundhedsudvalget sammen med et andet punkt i loven om overbliksbilleder i medicinprofilen.
Det er vigtigt for Dansk Folkeparti, at vi med denne medicinprofil får det gjort muligt, at man, hvis en patient bliver indlagt på sygehus, hurtigt bør kunne se patientens medicinprofil for at kunne imødegå de komplikationer, der er ved visse præparater.
Derfor har vi et spørgsmål til ministeren om, hvorvidt det er muligt med denne medicinprofil at kunne se, hvad patienten har fået af eventuelle vaccinationer på det pågældende tidspunkt.
Det mener vi kan være en vigtig oplysning.
Punktet vedrørende sygehusapotekets fremstilling af lægemidler i forsyningsmæssige nødsituationer, overførsel af hjemmel vedrørende sygehusleverancer til Grønland og ændret beskikkelse for forfremmelseskonsulenter, samt erstatning for tab ved salg af fast ejendom kan vi uden yderligere kommentarer tilslutte os.
Det var vist alt, tak.
Vivi Kier (KF), 2008-11-28:
Som tidligere ordførere har været inde på, vil Danmark med det her lovforslag nu fuldt ud leve op til Det Internationale Atomenergiagenturs konvention om fysisk beskyttelse af nukleare materialer.
Jonas Dahl (SF), 2008-11-28:
Jeg skal indledningsvis sige, at jeg igen taler på både Det Radikale Venstres og SF's vegne, når jeg siger, at vi som udgangspunkt godt kan støtte forslaget.
Men som SF's ordfører har jeg da også et par spørgsmål til lovforslaget.
Hvad angår 70-års-reglen bed jeg mærke i, at bl.a. Apotekerforeningen heller ikke kan anbefale en afskaffelse af aldersgrænsen på 70 år.
Jeg er udmærket vidende om, at man har lavet nogle andre lovændringer, bl.a. på tjenestemandsområdet, men fra SF's side er det i hvert fald også vigtigt at få belyst og få sikret, at Apotekerforeningen rent faktisk også bliver hørt i den her sag.
Apotekerforeningen har nogle argumenter for, at man holder fast i 70-års-reglen, netop på det her område, og det vil jeg gerne have ministeren til at belyse.
Som den anden pind vil jeg gerne have ministeren til at belyse hele oplysningspligten omkring ordinationen af antipsykotika.
Som også hr. Flemming Møller Mortensen fra Socialdemokratiet redegjorde for, har der været en række indsigelser i høringssvarene, som netop gør opmærksom på, at dette er videre problematisk.
Som den tredje ting vil jeg gøre opmærksom på reduktionen af opsigelsesvarslet fra 1 år til 6 måneder for apotekere.
Her lægger man i lovforslaget op til, at dette kun er fremadrettet, således at det ikke gælder for allerede eksisterende aftaler, og der gør Apotkerforeningen igen opmærksom på, at de ikke finder det hensigtsmæssigt.
Hvorfor laver man ikke en lovændring, som sådan set er gældende for dags dato, således at den også gælder for allerede eksisterende aftaler?
Jeg går ud fra, at ministeren enten har en forklaring på det, eller også går jeg ud fra, at ministeren kan give den i det videre udvalgsarbejde.
Som den fjerde og sidste ting vil jeg blot bemærke, at det i forhold til den eksisterende pligt til at indsamle medicinrester for SF er meget vigtigt, at vi sikrer, at de medicinrester, som i tidligere blev afleveret på apotekerne fra virksomheder, fra bl.a. dyrlæger, bliver indsamlet på forsvarlig vis, når nu apotekerne alene bliver forpligtet til at modtage medicinrester fra forbrugerne.
Det går jeg også ud fra at ministeren kan redegøre for i den videre udvalgsbehandling.
Men som udgangspunkt kan jeg på vegne af Det Radikale Venstre og SF sige, at vi støtter forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2008-11-28:
I forlængelse af det, som ministeren sagde til fru Karen Klint, hvor fru Karen Klint argumenterede med, at det her lovforslag skulle udskydes, indtil bloktilskudsudvalget var færdigt, påpegede ministeren jo faktisk selv, at det her med bloktilskuddet jo ikke bare var noget rent økonomisk, administrativt, men at det også kunne have indflydelse på andre ting.
Sådan forstod jeg i hvert fald det, ministeren sagde.
Derfor vil jeg spørge, om ministeren ikke kan anerkende, at selv om man her diskuterer noget struktur og også i andre sammenhænge diskuterer struktur, så kan de, der vejrer morgenluft, måske godt gøre det velbegrundet, og derfor kan det gå hen og berøre noget.
Selv om det ikke er hensigten, kan det gå hen og berøre noget, som for mange vel er en hjertesag, og det er forholdet mellem stat og kirke jo dybest set.
Har ministeren forståelse for, at der er noget der, der kan virke en anelse problematisk for nogle, der har forholdet mellem stat og kirke som en hjertesag?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-11-28:
Nu håber jeg ikke, at jeg lægger mig ud med nogen som helst, der har adgang til det danske Folketing, ved at sige, at jeg elsker diskussion.
Det ved man godt, ikke?
At vi skal kunne diskutere tingene, og vi skal diskutere dem, anser jeg da ikke for problematisk overhovedet.
I den danske folkekirke har forholdet mellem stat og kirke jo en meget fin balance, som er meget vanskelig at beskrive, fordi der er så mange elementer i den, og hvor højt man elsker folkekirken, har jo i høj grad noget med hjertet at gøre.
Og der har jeg virkelig hjerte for den folkekirkelige ordning.
Derfor skal det selvfølgelig diskuteres hver gang, om det forrykker balancen, og for mit vedkommende skal jeg sørge for, at der netop ikke sker en forrykkelse, og vi har nøje gjort rede for i bemærkningerne til forslaget, at det mener vi ikke det gør.
Når det drejer sig om bloktilskudsudvalget, som kunne se ud til at være af ren økonomisk karakter, har jeg jo sørget for, at vi tager Justitsministeriet og grundloven med i diskussionen, netop for at kunne gøre rede for, hvad et økonomisk forslag måtte betyde for balancen mellem stat og kirke.
Bente Dahl (RV), 2008-11-28:
Styregruppen fremkommer i betænkningen 1495 med en lang række anbefalinger, som den her lov, L 58, i vid udstrækning kommer i møde.
Men styregruppen finder ikke grundlag for, at domprovsten skal være født medlem af stiftsrådet.
Derfor vil jeg gerne spørge, hvilke overvejelser ministeren har gjort sig for ikke at følge den anbefaling, præcis den ud af alle.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-11-28:
Nu har jeg jo kun meget kort tid at svare i.
For at sige det meget kort: Selvfølgelig kan man have demokrati uden kristendom, men det hjælper.
Jeg kan henvise til de bøger, jeg har skrevet om det.
Det er klart, at den folkekirkeordning, vi har i Danmark, i høj grad har vores styreform som sin forudsætning.
Den er udsprunget af hele vores lands historie, og det kirkelige demokrati har udviklet sig parallelt med det politiske demokrati.
Der er ikke nogen som helst tvivl om, at kristendommen og den lutherske opfattelse set igennem Grundtvigs filter, hele frihedsopfattelsen, er en meget vigtig forudsætning for den måde, vi har demokrati på i Danmark.
Men det er jo ikke det samme, som at kristendom fører til en bestemt styreform.
Jeg ved ikke, hvordan jeg skal forklare hr. Per Clausen det her, men det handler om frihed.
Hvor der er ånd, er der frihed.
Det siger Grundtvig og Paulus.
Jeg har jo gjort mig de overvejelser, som jeg ikke har lagt skjul på, nemlig at jeg egentlig synes, at det rigtige havde været, at biskoppen var formand, og at domprovsten som den, der er stedfortræder for biskoppen, var til stede.
Det er ledelsen i stiftet.
Jeg synes egentlig, at det forplumrer ledelsesforholdet.
Nu taler man så meget om ledelse og arbejdsmiljø, og jeg synes, at det kunne være med til at forplumre forholdene, hvis biskoppen ikke var formand.
Jeg har jo så måttet lytte til indvendinger, hvor jeg nærmest følte, at jeg stod helt alene med det forslag, så det var der jo ingen grund til at fremføre, for det ville jeg aldrig kunne få flertal for.
Jeg har så valgt den anden løsning, nemlig at sige, at det så ikke skal være nogen fra den gejstlige side, der skal være formand.
Det ville også forplumre det, hvis en af de underordnede pludselig skulle være formand i udvalget.
Derfor har jeg nu lagt mig fast på, at det skal være en læg, der skal være formand, og det hører jeg også at der er en bred tilslutning til.
Bente Dahl (RV), 2008-11-28:
Som jeg også sagde i min ordførertale, kan jeg meget fint tilslutte mig det synspunkt, at det er en lægperson, der skal være formand for stiftsrådet.
Men mit spørgsmål gik helt præcis på dette: Styregruppen har udtalt, at den ikke finder grundlag for, at domprovsten skal være født medlem af stiftsrådet.
Og her i det lovforslag nr. L 58, som ministeren har fremsat, skal domprovsten være født medlem af stiftsrådet.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-11-28:
Det er, som jeg sagde, fordi domprovsten er en del af stiftets ledelse.
Det, vi nu kommer med forslag om, er at gøre nogle stiftsråd permanente, og jeg mener, at det vil være helt forkert, hvis stiftets ledelse ikke sidder i stiftsudvalget.
Nu er det jo ikke sådan, at en minister er forpligtet til at følge de råd, hun får - og det er jo altså udtryk for en selvstændig tænkning.
Jeg mener, at det er helt åbenbart, at både biskop og domprovst bør være med i et stiftsudvalg.
For lige at svare på det sidste vil jeg sige, at der ikke er nogen tvivl om, hvem der er præst.
Det er den, der er ordineret som præst og har et embede.
Med hensyn til det andet må jeg bare igen understrege, at når nu fru Karen J. Klint nævner alt det, som kirkefolket er aktiv i, så må jeg konstatere, at selv om man er medlem af alle de ting, så har man jo overskud til hundrede sytten andre ting.
Det kendetegner jo kirkefolk, at de er meget aktive.
Men det, der jo også understreges i forslaget, er jo netop, at de så i øvrigt kan organisere sig i stiftet med alle de andre udvalg, de har, fuldstændig som de vil - der er de frit stillede.
Per Clausen (EL), 2008-11-28:
Som jeg tidligere sagde, er det jo en meget spændende debat, og jeg vil da bare sige, at selv om man er uden for både kirkeministeren og hr. Søren Krarups pædagogiske rækkevidde, behøver det jo ikke at sige noget om ens fatteevne, men måske om de to nævnte parters pædagogiske evner eller det budskab, de forsøger at sælge.
Men det, jeg bare vil spørge kirkeministeren om, er, om jeg hørte rigtigt, da jeg hørte, at kirkeministeren var enig med hr. Søren Krarup i, at forudsætningen for demokrati er kristendom.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-11-28:
Jamen jeg mener, det er et strukturelt forslag.
Et par af ordførerne har udtrykt det meget kort ved at sige, at det er en demokratisering, også på stiftsplan.
Man skal jo her huske, at der i forvejen er et økonomiudvalg, hvis opgaver nu også er her, så et eller andet er man jo nødt til at have på stiftsplan.
Men jeg anser det her for - som flere ordførere har sagt en demokratisering.
Men altså, at vente på bloktilskudsudvalget er ikke min tanke.
Hvis man hver gang, man skulle fremsætte noget, skulle sige: Jamen nu er der noget andet i gang, der skal vente - så fik man jo aldrig gennemført noget.
Jeg kan kun opfatte høringssvarene og betænkningen som udtryk for et bredt ønske i folkekirken om at få det her, så man netop ikke er afhængig af skiftende kirkeministre.
Karen J. Klint (S), 2008-11-28:
Tak for det.
Det, der får mig til at stille spørgsmål til ministeren, er, at ministeren understreger, at det her er et strukturelt forslag.
Der står i lovforslaget, at stiftsrådet først og fremmest skal varetage forvaltningen af stiftsmidlerne og udskrivningen af det bindende stiftsbidrag.
Det startede jo med at være meget økonomisk, og det er sådan set også derfor, jeg tillader mig at knytte an til den fremtid, hvor man går fra løntilskud til bloktilskud.
Når vi nu får et råd, som økonomisk er på stiftsplan, så var det måske også nærliggende at have fantasi til at overveje - hvis bloktilskuddet også skal uddeles på stiftsplan - om det så er det råd, de penge skal lande i, og om det råd så har den rigtige sammensætning.
Var det ikke det, vi skulle tage en bredere debat om, eller skal vi til den tid have endnu en lovændring?
Så hvad mener ministeren, når ministeren siger, at det her er rent strukturelt?
Vi har menighedsråd, som også har nogle pligtige møder; vi har samarbejde på tværs af sogne; vi har distriktsforeninger; vi har repræsentantskaber for noget forskelligt; vi har provstiudvalg, og vi har stiftsudvalg, og det skal så formaliseres i stiftsråd.
Men det får så være, det må vi jo drøfte på udvalgsniveau.
Jeg har lyst til lige at gentage mit spørgsmål om ordet præst: Når der nu her i lovforslaget står præst, hvordan skal vi så læse det?
Poul Andersen (S), 2008-12-02:
mener vi i Socialdemokratiet burde være skrevet sammen med det foregående forslag, B 41, til Enhedslistens forslag til de kommende forhandlinger på transportområdet.
Vi har fremlagt vores forslag til forhandling på transportområdet for Region Syddanmark, herunder også Trekantområdet.
Jeg vil foreslå, at Enhedslisten får revideret standsningsstederne i Trekantområdet i deres forslag, så de passer til nutidens kommuner.
Eksempelvis omfatter Middelfart Kommune standsningsstederne Kravslunde, Nørre Aaby, Ejby, Gelsted.
Jeg skal også gøre opmærksom på, at Middelfart-Strib-jernbanen er nedlagt.
Jorden er solgt til Middelfart Kommune, og der er i dag en dejlig cykelsti på en del af strækningen.
Personfærgen Strib/Middelfart-Fredericia har altså været afprøvet for år tilbage, men der var ikke interesse nok, så den blev indstillet efter ganske få måneder.
Bedre bus og tog med ændringer af nogle standsningssteder og fokusering på Billund Lufthavn er vi også rigtig positive over for.
Vi ser derfor frem til de kommende forhandlinger på transportområdet og satser på at opnå resultater for dette område.
Socialdemokratiet vil undlade at stemme ved afstemningen.