runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-06-10:
I Det Radikale Venstre er der stor glæde over Selvstyrekommissionens betænkning - ubetinget glæde vil jeg sige.
Vi finder, at der med betænkningen er skabt et gennemarbejdet og godt grundlag for udviklingen af samarbejdet mellem Grønland og Danmark, jo i øvrigt i stor enighed mellem landene.
Personligt har jeg deltaget i arbejdsgruppen om stats- og folkeret, og jeg kan bevidne, at diskussionerne her undertiden har været meget vanskelige.
Med Selvstyrekommissionens betænkning er der nu angivet en procedure for, hvorledes Grønland kan overtage flere anliggender og bestyre dem selv - også med et selvstændigt økonomisk ansvar for de områder.
Det er beskrevet, hvorledes vi kan organisere fremtidens samarbejde på det udenrigspolitiske område.
Det har været en svær diskussion, men også her er der opnået et resultat i enighed.
Der er blevet enighed om, hvorledes man skal regulere bloktilskuddene i de kommende år, og om, hvorledes man, såfremt der er indtægter fra råstoffer, modregner dem, altså hvorledes indtægterne tilfalder Grønland, men at der sker en modregning i bloktilskuddene.
Særlig interesseret har jeg været i diskussionen om selvstændighed.
Her er der jo i betænkningens kapitel 10, § 21, et udkast til en bestemmelse, der siger: »Beslutning om Grønlands selvstændighed træffes af det grønlandske folk.
Stk. 2.
Træffes beslutning efter stk. 1, indledes der forhandlinger mellem regeringen og Naalakkersuisut med henblik på gennemførelse af selvstændighed for Grønland.«
Det er jo en kernebestemmelse i hele dette udkast, at beslutningen om selvstændighed træffes af det grønlandske folk.
Sådan har skiftende regeringer sagt gennem lang tid i Danmark; det sagde den forrige regering, og det siger den nuværende regering.
Det er helt i overensstemmelse med Det Radikale Venstres holdning.
Og det er jo i virkeligheden det, der skiller Dansk Folkeparti fra alle øvrige partier, nemlig at man ikke her anerkender retten til selvstændighed.
Og det er der argumenteret pænt for, også i mindretalsudtalelsen, vil jeg sige; heraf fremgår det jo klart, at Dansk Folkeparti ikke ønsker, at Grønland skal have selvstændighed.
Det er grundlaget.
I det øjeblik, man anerkender det grønlandske folks ret til selvstændighed, er det også klart, at hvis der pludselig er disse rigdomme i Grønland, som hr. Søren Espersen taler om, ja, så kan Grønland under alle omstændigheder melde sig ud af rigsfællesskabet.
Det er det grundlæggende.
Jeg personligt og Det Radikale Venstre anerkender det grønlandske folks ret til selvstændighed, og hvis det grønlandske folk træffer beslutning om sådan noget, er vi fra dansk side forpligtet til at forhandle om vilkårene.
Man kan sige det på denne måde: Grønland har opnået retten til skilsmisse, men samtidig indvilget i, at der så skal forhandles om skilsmissevilkårene.
Det er med glæde, at vi ser denne betænkning om grønlandsk selvstyre, og vi vil gerne medvirke til det, når der bliver fremsat lovforslag om at gennemføre det i Folketinget.
Søren Espersen (DF), 2008-06-10:
Nu ved jeg, at SF og SF's ordfører altid er meget optaget af folkeafstemninger og gerne ser flere folkeafstemninger.
Det har man sagt ved flere lejligheder.
Her kommer jo altså så en folkeafstemning, men ikke i Danmark, om den her selvstyrelov.
Jeg forstår også på hr. Kristen Touborg, at det heller ikke skal være tilfældet i en egentlig selvstændighedsafstemning.
Altså, hvis det kommer til et punkt, hvor Grønland kræver fuld selvstændighed, skal der heller ikke være en folkeafstemning her i Danmark.
Er det korrekt?
Jeg vil gerne opponere mod det, der bliver sagt, om, at Dansk Folkeparti ikke anerkender retten til selvstændighed.
Det ved jeg ikke hvor ordføreren har fra.
Det er slet ikke det, vi har diskuteret.
Der har vi forgæves forsøgt at få en definition af, hvad det grønlandske folk er.
Det er jo ikke uinteressant.
Vi har forsøgt at få en passus ind i forbindelse med kommissionen om, at de, der kan stemme om sådan en selvstændig beslutning, er dem, som i dag kan stemme til det grønlandske Landsting, så de grupper, der kan stemme nu, i givet fald også er de grupper, der vil kunne stemme om fuld grønlandsk selvstændighed.
Men det har man jo ikke engang villet være med til at definere.
Det er sådan noget, det grønlandske selvstyre en gang selv kan definere, når man skal beslutte det.
Synes hr. Niels Helveg Petersen, at det er særlig betryggende?
Martin Henriksen (DF), 2008-06-10:
Ministeren har jo svaret udvalget, at de europæiske hovedsprog ikke kan komme på tale i den her sag.
Og det betyder sådan set også, at det, som hr. Henrik Dam Kristensen frygter vedrørende USA, må siges at være lidt en hypotetisk betragtning.
Jeg har forstået, at hovedproblemstillingen, både fra Socialdemokraternes og fra andre partiers side - og det var noget, som vi sådan set også i Dansk Folkeparti var bekymret for - bl.a. var et af de svar, som integrationsministeren gav i Integrationsudvalget.
Her lagde integrationsministeren sådan set op til, at der skulle være vide rammer for, hvor stor en andel af kabinepersonalet der kunne udgøres af udenlandsk arbejdskraft på de flyvninger, som vi taler om her.
Vi har jo i forhandlinger med regeringen fået andelen ned fra 50 pct. til først 30 pct. og så 20 pct. Derudover vil partierne på et senere tidspunkt blive indkaldt, så vi kan diskutere, hvordan det går med den her ordning.
Dermed er det jo meget klart, at Dansk Folkeparti sådan set har fået fjernet nogle af de bekymringer, som vi har givet udtryk for under de forhandlinger, vi har haft med regeringen og med partier, og som bl.a. også Socialdemokraterne har givet udtryk for ved førstebehandlingen og i pressen.
Det må Socialdemokraterne alt andet lige være tilfredse med.
Jeg synes, at der overordnet set er meget godt styr på det her lovforslag.
Henrik Høegh (V), 2008-06-10:
I Venstre er vi positive over for Selvstyrekommissionens rapport.
Det er værd at understrege, at det nye forslag til selvstyreordning ligger inden for rammerne af det eksisterende rigsfællesskab og tager udgangspunkt i Grønlands nuværende forfatningsmæssige placering, dvs. i den eksisterende grundlov.
Med forslaget til en ny selvstyrelov kan Grønland således overtage samtlige sagsområder med undtagelse af følgende, nemlig: statsforfatningen, udenrigspolitik, forsvars- og sikkerhedspolitik, Højesteret, statsborgerskab, valuta- og pengepolitik.
Generelt har det været kommissionens anbefaling, at det efter overtagelsen af et sagsområde kan være hensigtsmæssigt med et fortsat samarbejde mellem grønlandske og danske myndigheder og institutioner på området.
Et sådant samarbejde kan aftales mellem de grønlandske og danske myndigheder i forbindelse med en sagsovertagelse.
På et enkelt område har kommissionen dog fundet grundlag for at anbefale en specifik samarbejdsmodel; det har været kommissionens opfattelse, at råstofområdet på det faglige niveau har en sådan karakter, at der bør etableres et nærmere samarbejde i forbindelse med overtagelsen.
Det er vigtigt, at Grønland får denne økonomiske udvikling, så økonomien gradvis bliver mere selvbærende og frigjort fra det danske bloktilskud.
Således bemærkes, at bloktilskuddet nu - ud over reduktionerne ved stigende mineralindtægter - har et maksimum på det nuværende beløb plus de almindelige pristalsreguleringer.
Ifølge folkeretten kan det grønlandske folk betragtes som et folk.
Det tilkommer derfor det grønlandske folk at bestemme graden og omfanget af selvstændighed inden for de aftalte rammer.
Afslutningsvis…
Det er ordførertalen, jeg er godt i gang med.
Det er rigtigt.
Vi har ønsket denne forespørgsel, fordi vi med baggrund i Selvstyrekommissionens rapport gerne vil have en redegørelse fra regeringen om, hvordan regeringen ser arbejdet og perspektiverne i fremtiden i forbindelse med Selvstyrekommissionens rapport og forhandlingerne med Grønland.
Henrik Høegh (V), 2008-06-10:
Ja, så tager vi det i en lidt forkortet udgave.
I Venstre er vi positive over for Selvstyrekommissionens rapport.
Den rummer muligheder, men også udfordringer og opgaver for det grønlandske folk.
Med forslaget til den ny selvstyrelov kan Grønland således overtage samtlige sagsområder - med undtagelse af de af statsministeren nævnte områder.
På et enkelt område har kommissionen dog fundet grundlag for at anbefale en specifik samarbejdsmodel.
Det har været kommissionens opfattelse, at råstofområdet har en sådan karakter, at der bør etableres et nærmere samarbejde på det faglige niveau i forbindelse med overtagelsen.
Den økonomiske del af aftalen må vel siges at være en fair og god aftale for Grønland.
Denne del af Selvstyrekommissionens forslag bakker Venstre også op om.
Rapporten understreger princippet om, at Grønland på linje med Færøerne overtager større ansvar for egne forhold, således at der er overensstemmelse mellem rettigheder og pligter, herunder også økonomiske forpligtelser.
Det er vigtigt, at Grønland får en økonomisk udvikling, hvor økonomien bliver gradvis mere selvbærende og frigjort fra det danske bloktilskud.
Således bemærkes, at bloktilskuddet - ud over reduktionerne ved stigende mineralindtægter - nu også har et maksimum på det nuværende beløb plus almindelige prisreguleringer.
Ifølge folkeretten kan det grønlandske folk betragtes som et folk.
Det tilkommer derfor det grønlandske folk at bestemme graden og omfanget af selvstændighed inden for de aftalte rammer.
Afslutningsvis vil jeg sige, at dette forslag både giver Grønland muligheder og udfordringer.
Med forslaget er der også gode muligheder for et fremtidigt godt og loyalt samarbejde mellem Grønland og Danmark, hvor vi så er enige om at fortsætte bl.a. rigsfællesskab og højhedsretten i de nuværende rammer.
»Folketinget konstaterer, at Selvstyrekommissionens forslag til lov om Grønlands selvstyre vil danne grundlag for regeringens forhandlinger med Grønlands landsstyre om en selvstyreordning for Grønland.«
Mogens Lykketoft (S), 2008-06-10:
Jeg synes, det er en stor og vigtig sag, vi debatterer i denne forespørgsel.
For mig personligt
er der meget stærke følelser forbundet med samhørigheden mellem det grønlandske og det danske folk.
Efter vores opfattelse skal rigsfællesskabet ikke være en udgift; det er en stor rigdom, der er oparbejdet gennem det historiske samvær, vi nu engang har haft, med tætte familiebånd og tætte menneskelige relationer, og jeg tror, at uanset hvordan selvstyre og eventuelt engang fuld selvstændighed for Grønland vil udvikle sig, vil de nære familieforhold, de tætte menneskelige relationer, det mentale sammenhold og den gensidige opfattelse af, at det er en rigdom at have det fællesskab,
bestå.
Jeg synes, der er blevet gjort et utrolig godt stykke arbejde i Selvstyrekommissionen.
Der skal lyde ros til formanden, Jonathan Motzfeldt, og næstformanden, Mejdahl, men også til hr. Frank Jensen, som i meget høj grad har ledet forhandlingerne - også om den økonomiske løsning på råstofområdet, som er en vigtig del af Selvstyrekommissionens resultat.
Overskriften på det her bør være: Vi har ingen ret til og vi har intet ønske om hernede i Danmark at herske over Grønland.
Gennem de næsten 30 år, der er forløbet, har det været spændende og udfordrende i samarbejde med hjemmestyret at bidrage til, at Grønland kunne komme ind i en moderne udvikling.
Vi kender alle vanskelighederne.
Statsministeren har selvfølgelig ret i, at der er meget, der skal gøres endnu for, at den grønlandske økonomi bliver selvbåren.
Men jeg synes, vi skal være stolte af, at vi inden for rigsfællesskabet kan håndtere en udvikling på den måde, som Selvstyrekommissionens redegørelse er et udtryk for.
Det er vigtigt for Grønland, men også vigtigt for at understrege, at vi ikke har ønsket om at herske over Grønland, at suverænitetsretten nu indskrives i selvstyreloven.
Lovmekanikken er jo klar, når selvstyreloven om et års tid er vedtaget.
Grønland kan hjemtage alt undtagen grundloven, udenrigspolitikken, forsvarspolitikken, statsborgerskabet og valuta- og pengepolitikken.
Bloktilskuddet er der, indtil råstofindtægter hen ad vejen måtte gøre det overflødigt.
Jeg synes, der er lagt op til et rigtig godt, stærkt fortsat samarbejde mellem Grønland og Danmark, og jeg synes, det vigtigste, vi kan bidrage med i den videre debat, er at undgå den smålighed, der kommer til udtryk, når nogle indimellem betragter Grønland som en udgift for Danmark, som vi på en eller anden måde skal have betalt tilbage.
Jeg håber, at debatten her entydigt kan afspejle det andet, det positive, det værdifulde syn på det fællesskab, vi efter min opfattelse forhåbentlig i mange år endnu kan have inden for et moderniseret rigsfællesskab.
Søren Espersen (DF), 2008-06-10:
Socialdemokratiets ordfører siger, at Danmark ingen ret har til at herske over Grønland.
Det kan jeg sådan set give ordføreren ret i.
Det er noget, vi bestemmer her i Danmark.
Det er bare et underligt udtryk at bruge.
Det er, som om det her er et enten-eller: enten siger vi ja til Selvstyrekommissionens beretning, eller også påberåber vi os ret til at herske over Grønland.
Hr. Mogens Lykketoft siger, at vi ikke skal være smålige.
Er hr. Mogens Lykketoft klar over, hvor store værdier der formodes at være i den grønlandske undergrund?
Er hr. Mogens Lykketoft klar over, at vi måske taler om værdier til 10.000-12.000 mia. kr.?
Så er det jo flot at stå her og med en håndbevægelse sige, at der ingen grund er til at være smålig.
Hvad mener hr. Mogens Lykketoft egentlig med det?
Mogens Lykketoft (S), 2008-06-10:
Nøjagtig, hvad jeg sagde.
Hvis man anerkender, at Grønland har ret til suverænitet, er det selvfølgelig også i sidste ende Grønlands værdier, der er i den grønlandske undergrund, og hverken hr. Søren Espersen eller jeg ved, hvor store de er.
Det er der vilde gætterier om.
Det, der er helt sikkert, er, at udvindingen af de råstoffer vil være forbundet med betydelig større udgifter end udvindingen af tilsvarende råstoffer andre steder i verden.
I virkeligheden handler det her for mig om noget helt andet.
Det handler om, at når man nogen gange rejser rundt i verden og f.eks. besøger meget velinformerede folk i Kina og diskuterer deres forhold til Taiwan, så spørger de nogle gange: Hvad vil I så gøre, hvis Grønland eller Færøerne erklærer sig selvstændige?
De bliver så meget overraskede, når vi siger, at det har de deres fulde ret til; det ville vi da ikke drømme om at anfægte; det er deres afgørelse.
Det er den ånd, som det danske rigsfællesskab hviler på, og vi skal passe på ikke at anfægte den ånd med smålige diskussioner.
Søren Espersen (DF), 2008-06-10:
Der bliver talt om Taiwan og Kina, og hvad grønlænderne har ret til, og at man ikke vil modsætte sig selvstændighed.
Det er der da overhovedet ikke nogen i Folketinget der er uenige i, så lad være med at stille det op, som om den ene side er klar til det og den anden side bare er smålig.
Der bliver fra hr. Mogens Lykketoft side sagt, at når grønlænderne har ret til suverænitet, har de også ret til alt, hvad der ligger i undergrunden, men det er ikke suverænitet, vi her taler om.
Vi taler om en selvstyreordning.
Kan vi ikke bare få en bekræftelse af, at suveræniteten endnu ikke er kommet?
Det, der præcis er vores pointe, er, at vi ikke afgiver dele af undergrunden, så længe der ikke er tale om en egentlig suverænitetsafgivelse.
Jeg vil gerne have hr. Mogens Lykketofts bekræftelse af, at det ikke er suverænitet, vi taler om, men selvstyre.
Mogens Lykketoft (S), 2008-06-10:
Det behøver jeg jo ikke engang at bekræfte.
Det tror jeg at alle er klar over.
Det er ikke det, der er den interessante konstatering.
Den interessante konstatering er, at vi diskuterer udviklingen fra hjemmestyre til selvstyre, som der nu er lagt op til af Selvstyrekommissionen, i det lys at Grønland har retten til at vælge at blive et helt suverænt land den dag og på det tidspunkt, de mener de er i stand til at løfte opgaven.
Kristen Touborg (SF), 2008-06-10:
Det har været et meget interessant forløb, der har været i vores Selvstyrekommissions arbejde gennem de næsten fire år, der er gået.
Vi har haft rigtig gode debatter, og indimellem også nogle højrøstede debatter, men det er jo et kvalitetstegn på en fri debat.
Man skal vende holdningerne, og kan man så nå frem til nogenlunde enighed, er det jo rigtig godt.
Jeg har vel indimellem været lidt i tvivl om, hvad der egentlig var regeringens holdning til forskellige spørgsmål i løbet af projektet her.
Men jeg må jo sige, at jeg synes, det er rigtig godt, at vi er havnet, hvor vi er.
Jeg synes, at der er grund til - og det vil jeg gerne gøre på SF's vegne - at sige tak til de medlemmer, som har deltaget i kommissionens arbejde, især til de medlemmer, som ikke er medlemmer af Folketinget mere.
Jeg synes, man har gjort et stort stykke arbejde, og det er der grund til at sige tak for, synes jeg, her i dag.
SF finder, at det er meget vigtigt, at der er en bred tilslutning til forslaget fra Selvstyrekommissionen, og derfor hilser vi det jo meget velkommen, at der kun er et parti, som har følt, at de måtte stå udenfor.
Der er et enkelt område, jeg godt lige vil kommentere lidt nærmere, nemlig området økonomi- og erhvervsudvikling.
Der var nedsat en arbejdsgruppe, som skulle prøve at klarlægge forholdene, og diskussionerne i den arbejdsgruppe var ikke de mindst interessante.
Vi har haft nogle meget intense debatter for at nå frem til et resultat, og jeg synes, at det er blevet et rigtig godt resultat, som er retfærdigt, og som er ordentligt.
Der har været en del debat, dels i arbejdsgruppen i kommissionen, dels i Folketinget her i dag, om den omstændighed, at der kan være meget store råstofværdier i og omkring Grønland.
Jeg er sådan set ikke i tvivl om, at det kan der være, men jeg har meget svært ved at se, hvordan eller hvorfor man fra Folketingets side skulle gå ind i den vurdering, som Dansk Folkeparti lægger frem.
Allerede af den grund, som statsministeren også sagde, har Grønland jo mulighed for at blive en suveræn stat, hvis det er det, man vil.
Jeg tror, det tjener alle parter bedst, at vi finder en god løsning på det her, som begge parter kan være tjent med, og som er til gavn både for Grønland og for Danmark.
Søren Espersen (DF), 2008-06-10:
Jamen det er da glimrende, at det er klart defineret, for så burde det også være enkelt at svare på.
Hvem er det grønlandske folk?
Hvem skal eksempelvis efter fru Juliane Henningsens opfattelse kunne stemme?
Er det også de 10.000 - hvad skal vi sige?
- etniske danskere, der bor i Grønland?
Er det grønlandske familier, der er flyttet til Danmark?
Er det blandede ægteskaber?
Hvem skal kunne stemme, og hvem er det grønlandske folk?
Hvis det er så klart defineret, må vi også kunne få en hurtig og klar definition af det her.
Juliane Henningsen (IA), 2008-06-10:
Mit udgangspunkt er, at den demokratiske proces i Grønland ikke ændres, heller ikke efter at selvstyret er indført.
Søren Espersen (DF), 2008-06-10:
Det var en meget fordragelig ordførertale af hr. Lars-Emil Johansen, det var ligefrem god tone, vil jeg sige.
Så det vil jeg da rose for.
Så vil jeg i øvrigt sige, at de taler, hr. Lars-Emil Johansen holder i Grønland, er med lidt anderledes appel end dem, vi hører her.
Jeg står her med den tale, som hr. Lars-Emil Johansen holdt ved Siumuts 30-års-jubilæum, hvor han bl.a. nævner, hvordan grønlænderne - og nu citerer jeg - spilder deres liv med druk, hash og anden selvdestruktion.
Og så står der: »For mens vi gør det, sidder danskerne - både heroppe og dernede - lige så stille og skummer fløden af vores land og vores samfund.
Sådan som de har gjort det i årevis, selv om de prøver at bilde både sig selv, os og hele verden noget andet ind«.
Står hr. Lars-Emil Johansen stadig væk ved det citat, og lyder det egentlig særlig fordrageligt?
Og er det egentlig fair?
Er det ikke bare almindelig sådan ordskvalder for at glæde opinionen hjemme i Grønland?
Lars-Emil Johansen (SIU), 2008-06-10:
Jeg siger tusind tak for de rosende ord fra hr. Søren Espersen.
Og da det er min tale i dag, der er genstand for diskussion, vil jeg nøjes med at kvittere for de rosende ord for min tale i dag.
Med hensyn til min tale ved Siumuts 30-års-fødselsdag vil jeg meget gerne indgå i en diskussion med hr. Søren Espersen ved en anden lejlighed, men det er ligesom ikke talen ved Siumuts 30-års-fødselsdag, der er til debat i dag.
Det er en anden dagsorden, og det burde hr. Søren Espersen være den første til at vide.
Jeg vil gerne sige, at den tale allerede ligger på en hjemmeside, nemlig Den Nordatlantiske Gruppes hjemmeside, så alle kan læse den.
Den ligger også på Siumuts hjemmeside, for der er ikke noget med, at den bliver gemt eller glemt.
Den er holdt i den tone og i den sammenhæng, som den passer ind i.
Jeg vil gerne sige, at jeg netop derfor har arbejdet så hårdt for, at der skal ændres på det forhold.
Netop derfor anbefaler jeg i modsætning til hr. Søren Espersen, at selvstyreloven, der er til behandling i dag, bliver vedtaget og anerkendt, så vi kan forbedre de forhold, som jeg bl.a. har karakteriseret i den tale, som hr. Søren Espersen har citeret så flittigt fra i dag.
Og tak for det i øvrigt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-06-10:
Jeg skal beklage over for formanden, at jeg ikke markerede det tydeligere.
Jeg vil bare spørge hr. Lars-Emil Johansen: Det billede, der tegnes i den tale, er det rigtigt?
Står hr. Lars-Emil Johansen ved det billede, altså at Danmark har kuet Grønland, at Danmark år efter år har suget ressourcer, milliarder af kroner, ud af det grønlandske samfund?
Er det det billede, som hr. Lars-Emil Johansen finder er et fair billede af forholdet Danmark-Grønland?
Er det det, der præger det?
Er det det, vi får ud af at sende bloktilskud af sted i størrelsesordenen 4 mia. kr. om året?
Når der nu ligger et forslag til en aftale, som vi så er uenige i, men hvor man overlader undergrunden til Grønland, som sandsynligvis rummer olieindtægter for enorme summer, er det så et fair billede at give på Grønland, at Danmark har udsultet Grønland, og at vi år efter år trækker milliarder af kroner ud af Grønland?
Det er det billede, hr. Lars-Emil Johansen efterlader.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2008-06-10:
Jeg vil gerne sige, at den tale, som hr. Søren Espersen og nu også hr. Kristian Thulesen Dahl refererer til, blev holdt i Grønland for over et år siden, og der var det sådan, at situationen i Selvstyrekommissionen var ganske uafklaret, med hensyn til hvorvidt der ville komme den løsning, som vi nu er nået frem til.
Det billede, som jeg tegnede, repræsenterer det billede, der har været tidligere.
Og det, som jeg taler om, er, at der med vedtagelsen af den selvstyrelov vil ske ganske markante ting, der ændrer den situation, nemlig for det første, at det grønlandske folk vil blive anerkendt som et folk med ret til selvbestemmelse, som hr. Niels Helveg Petersen tidligere har illustreret ganske tydeligt, og for det andet, at det grønlandske folk sikres ejendomsret til Grønlands ressourcer.
Derfor er det et nyt billede, der tegner sig i dag med vedtagelsen af selvstyreloven.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-06-10:
Ja, jeg synes, at den formulering, vi har lavet om, hvem der i givet fald kan stemme, er helt, som den skal være.
Den har jeg ingen problemer med.
Til syvende og sidst er kernen i hr. Søren Jespersens argumentation jo, at han fremmaner billedet af enorme rigdomme, som så går Danmarks næse forbi.
Og det vil han undgå.
Men i det øjeblik, man anerkender det grønlandske folks ret til selvstændighed, kan man jo under ingen omstændigheder undgå det, hvis Grønland selv ønsker eneretten til disse råstoffer.
Kernen i argumentationen er, at han siger til danskerne: Vi giver slip på milliarder og milliarder og trillioner af kroner en gang i fremtiden.
Men hvis vi anerkender Grønlands ret til selvstændighed, har de den ret til disse midler under alle omstændigheder.
Juliane Henningsen (IA), 2008-06-10:
For det første kan jeg ikke se, at der kan herske tvivl om, at grønlænderne ved, hvilken vej de vil gå.
De partier, som er enige om, hvilken vej Grønland skal gå, repræsenterer det grønlandske folk.
Hvem grønlænderne i øvrigt er, synes jeg er meget klart defineret af os grønlændere.