runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liv Holm Andersen (RV), 2012-05-03:
Som det var tilfældet med det tidligere lovforslag, er dette lovforslag heller ikke under mit ordførerskab, men jeg vil fremføre vores skatteordfører, hr. Nadeem Farooqs, ordførertale.
Pesticidafgiften er en miljøafgift, der skal bidrage til at sikre, at landbruget belaster miljø og sundhed mindst muligt, når de bruger pesticider.
Afgiften skal vende den bekymrende udvikling, vi har set i en årrække, hvor forbruget af sprøjtemidler og belastningen af miljøet desværre er gået den forkerte vej.
Lovforslaget skal ses som en del af regeringens vigtige indsats for at sikre den biologiske mangfoldighed, beskyttelse af grundvandet og beskyttelse af arbejdstagere mod pesticidpåvirkninger.
Vi ønsker at sikre en betydelig grøn omlægning og skærpelse af indsatsen for at begrænse brugen af plantebeskyttelsesmidler.
De mest skånsomme midler belægges med den mindste afgift, hvorfor forslaget forventes at nedbringe pesticidbelastningen med ca. 40 pct. i forhold til belastningen i 2010.
Det synes vi er et ambitiøst, men samtidig også et realistisk mål.
Det Radikale Venstre kan således støtte lovforslaget.
Tak for ordet.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-05-03:
Jeg forstår slet ikke, man kan blande æbler og bananer på den her måde.
Altså, det, at man har investeret forkert i schweizerfranc fra både landbrugets side – og for øvrigt også mange danske kommuners side – er jo en tåbelighed ud over alle grænser.
Dem om det, det må de selv stå til ansvar for.
Det her handler om, hvad staten påtvinger et erhverv af udgifter, og uanset at Enhedslisten sikkert ikke har så stor en veneration for landbruget, handler det jo om arbejdspladser – alle mulige slags arbejdspladser lige fra ufaglærte arbejdspladser til landmanden selv til medhjælperen til alle dem, som er afhængige af den produktion, der foregår, og til alle de virksomheder, som leverer til landbruget.
Det er maskinmesteren, det er rengøringsholdene, leverandøren af kornet, slagteriarbejderne osv., som lever af den produktion, som foregår i landbruget.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-05-03:
For regeringen er det her ikke en stor principiel diskussion.
For regeringen er det her en meget praktisk tilgang til et enormt stort samfundsproblem.
Det store samfundsproblem er, at der foregår omfattende sort arbejde, som vi har en forpligtelse til at bekæmpe.
Det forudsætter nødvendige kontrolbemyndigelser hos skattemyndighederne.
Det er det, forslaget sikrer.
Det, der altså er tale om, er, at vi ikke give skattemyndighederne adgang til de private stuer, men vi giver skattemyndighederne adgang til, at man fra skattemyndighedernes side kan gå ind at bede om at få undersøgt, om der er styr på skat og moms, hvis der foregår et omfattende renoveringsarbejde på en villa.
Så hvis der er tale om helt små reparationer osv., vil det her heller ikke være aktuelt.
Mads Rørvig (V), 2012-05-03:
Jeg har al mulig respekt for, at der er nogle praktiske hensyn, men det skræmmer mig, at det her ikke giver anledning til nogle principielle overvejelser.
Det er fair nok, at vi kan være uenige om de principielle overvejelser, men jeg synes, at det er skræmmende, at det ikke giver anledning til nogle principielle overvejelser, for dem synes jeg godt nok man skal gøre sig, når man er inde at pille ved privatlivets fred.
Jeg fik ikke rigtig svar på, hvad den her lov giver mulighed for.
Jo, det kan da godt være, at SKAT har nogle prioriteter, altså at man vil prioritere store renoveringsopgaver frem for små, men det er jo ikke interessant lige her.
Det interessante er, hvad man giver SKAT lov til, og det er jo derfor, jeg efterlyser skatteministerens svar på det spørgsmål, jeg stillede før: Skal SKAT have lov til at gå ind i en åben udestue, et legehus eller en overdækket terrasse?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-05-03:
Jamen lovforslaget giver ikke adgang til private hjem, altså SKAT vil ikke kunne gå ind i stuen hos hr. og fru Danmark.
Det er ikke det, der er intentionen.
Det, der er intentionen, er, at der gives adgang til den fysiske grund, i tilfælde af at der foregår omfattende professionel aktivitet.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-03:
Skatteministeren siger, at det for regeringen ikke er en stor principiel diskussion.
Det kan jo skyldes, at regeringen ikke har nogle principper her.
Men der må regeringen så udvise noget forståelse for, at det har vi andre altså.
Vi har nogle principper på linje med grundlovens fædre, hvilket er nedskrevet i § 72 om boligens ukrænkelighed.
Jeg forsøgte jo at få svar ud af skatteministerens partifælle, hr. Jesper Petersen, på, hvorfor det er godt, at vi har en grundlovsparagraf, altså § 72, som siger, at boligen er ukrænkelig, og at man i udgangspunktet ikke skal have adgang til boligen, medmindre der foreligger en retskendelse.
Jeg fik ikke noget svar af hr. Jesper Petersen.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-05-03:
Jeg kan høre, at jeg hellere må gøre min position helt klar.
Naturligvis er det vigtigt at stå vagt om grundlovens principper, inklusive boligens ukrænkelighed – det gør regeringen til fulde.
Vi mener, det er vigtigt, at grundloven sikrer individet rettigheder og også sikrer individet mod overgreb fra f.eks. statsmagtens side.
Så der er ingen tvivl om, at boligens ukrænkelighed er centralt for regeringen.
Grunden til, at jeg siger, at det her lovforslag ikke bør føre til en meget principiel diskussion om grundlovens § 72, er, at lovforslaget ikke strider mod grundlovens § 72, og at det her er et praktisk værktøj til bekæmpelse af et stort samfundsproblem.
Fuldstændig ligesom vi er optaget af at sikre ordentlig sikkerhed på byggepladser – og derfor har givet Arbejdstilsynet adgang til privat grund, hvor der udføres professionel aktivitet – så gør vi nu det samme for skattemyndighederne, fordi moms og skat er centralt for fællesskabet.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-03:
Jamen det var da dejligt, at vi fik at vide nu, hvad det er for en omkostning, som det her lovforslag lægger på os, nemlig at det, at man kan være i fred for myndighederne i sin egen bolig – så de ikke kan komme ind uden en retskendelse – faktisk er et vigtigt gode, og at det er derfor, vi har en paragraf om det i grundloven.
Jeg er helt med på, at det her forslag efter alt at dømme ikke strider mod grundloven, fordi paragraffen i sig selv giver lov til – i særegne undtagelsestilfælde – at lave undtagelser.
Men udgangspunktet er dog stadig, at der er et princip, som er et gode, nemlig at man kan være i fred for myndighederne, medmindre de her retskendelse.
Vi taber endnu en gang retten til at være i fred for myndighederne, som ikke har en retskendelse.
Nu kan de gå ind over matrikelgrænsen og kræve alt muligt af os.
Hvorfor er det det værd for at indkræve nogle få småpenge i skat?
Hvorfor er det det værd at ofre dette store princip?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-05-03:
Spørgeren får det til at lyde, som om § 72 i grundloven foreslås afskaffet – det gør den ikke.
Boligens ukrænkelighed opretholdes, og jeg vil blot understrege, at det, der er tale om, er, at det fremover vil være sådan, at hvis en boligs facade totalrenoveres, vil man som skattemyndighed have mulighed for at kontrollere, om der nu også er styr på skat og moms, præcis ligesom Arbejdstilsynet har mulighed for at kontrollere, om der er styr på sikkerheden på den pågældende entreprise. På den måde mener jeg sådan set ikke, at man som borger stilles anderledes i forhold til myndighederne.
Til gengæld sørger vi for, at skattemyndighederne har en mulighed for at komme det store samfundsproblem til livs, som hedder sort arbejde.
Henrik Høegh (V), 2012-05-03:
Tak for det.
Med lovforslag nr. L 171 foreslår skatteministeren, at afgiftsbelægningen på bekæmpelsesmidler omlægges fra en ren værdiafgift – så afgiften i stedet differentieres i forhold til belastningen på miljø og sundhed – og ligeledes foreslås det, at prismærkerne forsvinder.
Forslaget betyder en samlet afgiftsstigning på ca. 150 mio. kr. i varig virkning efter adfærdsændringen.
Der skal falde en ros til regeringen for, at den følger princippet fremlagt af VK-regeringen om at afgiftsbelægge i forhold til belastning i stedet for med en ren værdiafgift.
Det er helt rigtigt at sætte fokus på miljø- og sundhedsbelastning i stedet for på, hvor mange gange sprøjten kører over marken, som det er tilfældet med den nuværende lovgivning.
Det giver en reel miljømæssig værdi at vurdere det ud fra belastningen i stedet for alene ud fra antal ture med sprøjten eller på mængderne.
På den måde giver loven landmanden et godt incitament til at vælge det middel, som belaster mindst.
Samtidig er det en god idé, at prismærkerne afskaffes, sådan at arbejdet for grossisterne forenkles.
Den totale omlægning af afgiftssystemet giver dog også ulemper.
Der er stor risiko for udvikling af resistens.
En række midler bruges i dag som resistensbrydere, og de vil blive meget dyre at anvende eller måske forsvinde helt ud af markedet.
Ligeledes må det nøje overvåges, at den samlede afgiftsstigning ikke overstiger de planlagte 150 mio. kr. efter fuld implementering.
De økonomiske vilkår i dansk planteavl med stor gæld er ikke til store ekstraomkostninger.
I Venstre har vi igennem hele arbejdet med afgiftsændringen haft fokus på, at vi også skal undgå udflagning af dansk dyrkede special- og højværdiafgrøder.
Vi anerkender, at der er fundet en løsning, således at dansk kartoffelproduktion kompenseres med 10 mio. kr., så den ikke udflages fra Danmark, men det er ikke til at forstå hensigten med, at det nu skal kaldes en midlertidig ordning.
Det nytter jo ikke noget blot at udskyde udflagningen et par år, og derfor bør denne løsning være permanent.
Samtidig mangler vi en hensyntagen til en række øvrige ramte afgrødeområder – nogle frø-, bær-, og grøntsagsprodukter – hvor dansk planteavl er markedsførende på globalt plan, og det ville være tåbeligt at skubbe disse produktioner ud af landet.
Vi har hårdt brug for den valutaindtjening og de arbejdspladser, som disse produktioner indbringer, så det vil vi spørge ind til under udvalgsbehandlingen.
Helt generelt må vi sige, at der er et stort behov for en skarp opfølgning på lovens konsekvenser, og det gælder både den samlede økonomiske konsekvens og konsekvenser i form af resistens og konsekvenser for konkurrenceevnen for de nævnte specialproduktioner.
Det vil vi påpege yderligere gennem arbejdet i udvalget.
Thomas Jensen (S), 2012-05-03:
Der er to ting, der får mig til at komme med en kort bemærkning til hr. Brian Mikkelsen.
For det første vil jeg sige, at der jo med det her er tale om en oprydning efter den regering, som hr. Brian Mikkelsen selv var en del af, og som gav nogle jordskattelettelser, der skulle finansieres ved indførelsen af en pesticidafgift.
Eller også var det noget, den ikke ville gøre – jeg ved det ikke, det er altid et definitionsspørgsmål – og nu kommer den nuværende regering og rydder op.
Så synes jeg også, det ville være på sin plads, hvis Det Konservative Folkeparti støttede op om det her forslag, som skal finansiere de lettelser, som man selv har givet.
For det andet er jeg også i tvivl om, om hr. Brian Mikkelsen overhovedet har forstået, hvad det er, vi gør med det her lovforslag.
Vi giver med forslaget her landmændene en gulerod, sådan at de – hvis de bruger færre af de pesticider, der er meget, meget giftige, og hvis de bruger nogle af de ting, der er mindre forurenende – også kommer til at betale mindre i afgift.
Er det ikke et godt princip, som man i Det Konservative Folkeparti måske lige burde sætte sig lidt ekstra ind i?
For med det her forslag er vi jo ikke med til at sende arbejdspladser ud af landet eller noget som helst andet.
Det her er rent faktisk med til at sikre, at vi kan holde på de arbejdspladser, der er i Danmark, og det er med til at sikre, at vi får et grønnere Danmark.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-05-03:
Tak for det.
Det her er jo et lovforslag, der – som nævnt af de tidligere ordførere – skal forenkle afgiften vedrørende skadesforsikringer.
Det foreslås, at den hidtidige stempelafgift bliver afskaffet og erstattes af en løbende præmieafgift.
Det er en væsentlig regelforenkling, som vi i Dansk Folkeparti kan støtte op om.
Det er en ændring, der gør, at der gives bedre konkurrencemuligheder, hvis man ønsker at skifte forsikring, netop fordi afgiften bliver løbende år for år, i stedet for at man kun skal betale afgiften, når man tegner forsikring.
Så det er en ændring, vi synes er rigtig positiv.
Så er der finansieringen.
Den gamle afgift indbragte 250 mio. kr., og den nye måde at gøre det på indbringer 350 mio. kr., altså et merprovenu på 100 mio. kr.
Det er jo penge, som er blevet sat af til den aftale, man indgik i maj sidste år, som Dansk Folkeparti var med i, og det er den, der hedder »Danmark som vækstnation«.
Og i og med at vi selvfølgelig står ved finansieringen af de aftaler, som vi har været med til at indgå, stemmer vi også for lovforslaget her, for det skal selvfølgelig hænge sammen: Når man er med til at bruge pengene, skal man også være med til at finde pengene.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-05-03:
Tak for det.
Jeg vil igen fremføre vores skatteordfører, hr. Nadeem Farooqs, tale til denne lejlighed.
Formålet med dette lovforslag er at opdatere og modernisere afgifter af skadesforsikringer.
På den måde opnår vi en forenkling af afgiftsstrukturen, samtidig med at mobiliteten og konkurrencen på forsikringsmarkedet understøttes, hvilket ikke mindst vil gavne kunderne.
Stempelafgiften er en forældet afgift.
Der er ikke ræson i, at man skal betale en afgift for at tegne en forsikring.
Omlægningen til en præmieafgift vurderer vi giver en samfundsmæssig gevinst i form af f.eks. øget konkurrence på forsikringsmarkedet.
På samme måde virker det ikke logisk, at man skal betale en stempelafgift for at tegne en forsikring eller for den sags skyld at skifte forsikringsselskab.
Det tager vi et opgør med nu og breder afgiften ud over de løbende præmier i stedet, og vi laver enkle og moderne administrative regler for afgiften.
Det synes vi faktisk opfylder kravene til en smidig og moderne lovgivning.
Radikale Venstre støtter således lovforslaget.
Jesper Petersen (SF), 2012-05-03:
I modsætning til de tidligere forslag er der jo ikke her meget konflikt, og jeg skal ikke føje meget til.
Vi får med forslaget her rettet op på nogle af de tidligere fejl, der har været i forbindelse med opkrævning på området.
Med lovforslaget foreslår vi at omlægge den forældede stempelafgift til en mere enkel og moderne afgift og kan dermed slippe af med nogle af de her forældede afgiftsregler, som er unødvendigt komplicerede.
Jeg tror også på, at omlægningen vil komme forbrugerne til gode i form af en bedre konkurrence på forsikringsmarkedet og forhåbentlig dermed også billigere priser på forsikringer.
Vi synes, det er meningsløst, at man skal betale stempelafgift for at tegne en forsikring eller for at skifte forsikringsselskab.
Så nu bliver afgiften i stedet for altså bredt ud over de løbende præmier, og den slags forenkling og øget konkurrence til gavn for forbrugerne er selvfølgelig noget, som SF er glad for.
Frank Aaen (EL), 2012-05-03:
Det her er både en forenkling, som branchen er glad for, og det er samtidig en genopretning af en fejl lavet – så vidt jeg husker – i Anders Fogh Rasmussens tid, og som ikke blev rettet under den tidligere regering.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-03:
Nu kunne jeg næsten gentage talen fra sidst, og det vil jeg så næsten gøre.
Regeringen har identificeret, at en afgift kan blive bedre, hvis den omlægges, og det er vi enige i.
Afgiften på skadesforsikringer er ikke hensigtsmæssig som en stempelafgift.
Den gør, at der ikke er konkurrence på området, for når man først har betalt stempelafgiften, skal man betale den igen, hvis man skifter, og derfor er det bedre at omlægge en stempelafgift til en løbende afgift, der er på præmien.
Men der er jo ingen, der siger, at man skal benytte lejligheden til også at hæve skatten.
, fordi regeringen benytter lejligheden til at hæve den her afgift.
Vi synes ikke, at folk, der køber skadesforsikringer, skal betale mere i skat, bare fordi regeringen ikke kan finde ud af at spænde livremmen ind.
Vi må også undre os over, at de andre partier – som vi ellers sammen med stemmer imod, når regeringen gør det dyrere at være dansker – nu deltager i det her, altså at de er med til at hæve en skat.
Det viser bare for danskerne, at der kun er et parti, de kan stole på, når man siger, at man ikke vil gøre det dyrere at være dansker.
Det viser sig gang på gang.
Det her er jo ikke første gang.
Der har også været et energiforlig, der har også været et forlig om beskatning ved generationsskifte af virksomheder.
Det viser bare for vælgerne, at det kun er Liberal Alliance, man kan regne med, og det håber jeg så at de vil skrive sig bag øret på næste valgdag.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-05-03:
Vi synes i Konservative, at det er et ganske udmærket forslag at indføre en løbende præmieafgift på skadesforsikringer i stedet en mere sådan kategorisk stempelafgift.
Det vil betyde administrative lettelser, og det vil gøre det mere overskueligt, så derfor kan vi i princippet godt støtte forslaget.
Vi vil godt dykke lidt nærmere ned i provenuforudsætningerne, men selve konstruktionen er vi enig i.
Der er så her en provenuforskel fra det ene til det andet, og vi må lige se på, hvad baggrunden for det er.
Umiddelbart kan vi godt støtte ideen i forslaget.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-05-03:
Tak formand.
Tak for en god og fokuseret debat.
Jeg takker også for den brede tilslutning til lovforslaget og den forståelse, der er bredt i Folketinget, for behovet for at modernisere den forældede stempelafgift til en mere fornuftig afgift, sådan at vi fremover sikrer, at der ikke pålægges en stempelafgift ved blot at tegne en forsikring eller at skifte forsikringsselskab.
Fremover bliver det sådan, at vi lægger afgiften på de løbende præmier, og det er en langt mere tidssvarende og i øvrigt administrativt lettere måde at håndtere afgiften på.
Derudover er det jo også sådan, at det provenu, som afgiftsomlægningen indbringer, er anvendt til at finansiere de skattekreditter, der sikrer, at små og mellemstore virksomheder får en hjælpende hånd i forbindelse med vækstfremmende forskningstiltag, hvilket et bredt flertal i Folketinget bakker op om.
På den måde er det også godt at fornemme en bred tilslutning til forslaget, da provenuet jo er anvendt.
Det er glædeligt, og jeg ser frem til en konstruktiv udvalgsbehandling.
Mads Rørvig (V), 2012-05-03:
Tak for det.
Hr. Torsten Schack Pedersen kan desværre ikke være her i dag, så jeg skal læse følgende op:
Dette forslag har ifølge skatteministeren til hensigt at forenkle afgiftsbetalingen i forbindelse med skadesforsikringer.
Der foreslås en ny ordning, der afløser stempelafgiften, som mange finder unødigt besværlig og behæftet med for store administrative omkostninger.
I Venstre bakker vi naturligvis op om regelforenkling.
Det gør hverdagen nemmere for såvel forbrugerne som for erhvervslivet.
Høringssvarene fra erhvervslivet viser da også, at man er positivt stemt over for forandringen, der vil gøre administrationen nemmere.
Der er tale om kompliceret lovgivning.
At det er tilfældet indrømmer skatteministeren jo også i sin fremsættelsestale til dette lovforslag, hvori han beklager, at lovforslaget er blevet forsinket, fordi det er kompliceret stof.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-05-03:
Jeg skal nok lade være med at give hr. Thomas Jensen en belæring i økonomi, men jeg vil sige, at når bundlinjen er, at man kræver flere penge ind fra et erhverv, så koster arbejdspladser og konkurrenceevne, selv om man mener, at det skulle skabe incitament.
Vi kan tage en økonomisk diskussion bagefter, men det siger sig selv, at når bundlinjen er, at erhvervet skal betale flere penge i skatter og afgifter, så koster det konkurrenceevne, uanset hvor mange incitamenter der er.
Og det her vil koste arbejdspladser.
Det er bundlinjen, uanset hvor mange gulerødder man putter ind i det, og uanset hvor meget sukkerstof og alt muligt andet man iklæder det.
Ligesom alle de andre skatter og afgifter, som regeringen vil indføre – altså sukkerafgifter alle de andre ting – så vil det her koste arbejdspladser no matter what.
Thomas Jensen (S), 2012-05-03:
Jeg vil til enhver tid tage en økonomisk diskussion med hr. Brian Mikkelsen, for hr. Brian Mikkelsen er jo som bekendt ikke fagligt uddannet inden for økonomi, og jeg må også sige, at hr. Brian Mikkelsens track record som en del af den tidligere regering er noget pauver.
Det var sådan, at der i hr. Lars Løkke Rasmussens tid som statsminister hver eneste dag røg mere end 100 arbejdspladser ud af Danmark, og i den tid hr. Lars Løkke Rasmussen var statsminister, blev afgifterne sat op en gang om ugen.
Den her regering er fast besluttet på at skabe en masse private arbejdspladser, og det her lovforslag skal være med til at sikre, at vi – samtidig med at vi holder på nogle arbejdspladser – også sørger for, at det er et grønnere Danmark, vi giver videre til den næste generation.
Så jeg synes altså, at man i Det Konservative Folkeparti – i stedet for at snakke om folkeafstemninger og bruger alle mulige udtryk, der er lidt poppede – skulle sørge for at komme ind i kampen, og sørge for få ryddet op efter sig selv og få betalt den regning, som man har smidt videre til den nuværende regering.
Hvad angår det her lovforslag, handler det om, at det er en regning på 150 mio. kr.
Det ville klæde Det Konservative Folkeparti at samle denne regning op og være med til at betale den.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-05-03:
Jeg vil jeg blot nævne fru Helle Thorning Schmidt – papegøjen over alle papegøjer – under valgkampen.
Vi vil aldrig bruge papegøjesprog, for det her handler om seriøs økonomisk politik.
Hvis vi skal vende tilbage til det, som det her handler om, vil jeg sige, at hver eneste gang den her regering sætter skatter og afgifter op, så koster det arbejdspladser, og det koster konkurrenceevne.
Jeg er megastolt af, at jeg i 10 år har siddet i en borgerlig regering, som har gjort det nemmere og billigere at være dansker, og som har forbedret vores konkurrenceevne.
Vi havde nogle kolossale balanceoverskud – nærmest de største i Europa – frem til krisen i 2008 satte ind, hvilket har betydet, at vi i Danmark på trods af krisen fra efteråret 2008 – da Lehmann Brothers krakkede – og frem har haft en sund økonomi, og at vi har en af de sundeste økonomier – på trods af det.
Det er derfor nogle resultater, som jeg selvfølgelig er glad og stolt over at jeg har været med til at skabe i den tidligere regering, men det skal ikke handle om det, for det skal handle om fremtiden.
Det her vil i fremtiden betyde, at hver eneste gang regeringen – i en trængt økonomiske situation for erhvervene – sætter skatter og afgifter op, så vil det koste arbejdspladser og konkurrenceevne.
Jesper Petersen (SF), 2012-05-03:
Nu begynder det at blive lidt interessant.
Hr. Brian Mikkelsen er åbenbart stolt af at have efterladt en økonomisk situation, hvor der er underskud, så langt øjet rækker.
Den gamle regerings økonomiske politik hang ikke sammen, og når man kigger frem, vil man se, at der ikke er balance.
Man har efterladt andre ting til den nye regering, nemlig det, at man har sænket jordskatterne.
Her kommer der så et forslag, der skulle finansiere det.
Det troede jeg ligesom var meningen.
Det er det så åbenbart ikke alligevel, for hr. Brian Mikkelsen står og siger, at vi skal grave hullet i den strukturelle balance større.
Det er det, hr. Brian Mikkelsen står og siger.
Man har givet nogle flere jordskattelettelser uden at ville finansiere det.
Det er jo et fair nok standpunkt.
Jeg synes bare, det er interessant at vide, om der så skulle være andre af de skattelettelser, som man har givet tidligere, og som man har finansieret på forskellige måder – en del var ufinansierede, men nogle har man jo sådan set forsøgt at finansiere – som hr. Brian Mikkelsen vil trække støtten til, nu hvor man er i gang med at trække støtten til finansieringsforslag i forbindelse med de lettelser, man nåede at give.
Det ville bare være ret spændende at få at vide fra hr. Brian Mikkelsen.