runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-26:
Jo, men når det kan være så svært at forklare, synes jeg bare, det er lidt pudsigt, at fru Britta Schall Holberg nu påtager sig den meget, meget tunge byrde at vurdere, om der er nogen, der har været udsat for en uoprettelig skade.
Er det ikke rigtigt, at det mest rigtige ud fra Venstres udmærkede gamle slogan ville være at sige, at det ikke er systemet, men mennesket, nemlig de mennesker, det drejer sig om, som bør have muligheden for at sige, om de meget gerne vil have det statsborgerskab, som de rettelig ville være berettiget til, hvis systemet ellers havde fungeret?
Britta Schall Holberg (V), 2007-04-26:
De oplysninger, jeg har, er i hvert fald ikke af en sådan karakter, at man må sige: Her bliver vi nødt til at sige, at de 120 mennesker slipper lidt lettere om ved det, end de egentlig skulle.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-26:
Der var jo engang, hvor Venstre havde et slogan, der hed »Mennesket før systemet«.
Set i det lys har jeg faktisk meget, meget svært ved at forstå, hvorfor fru Britta Schall Holberg nu hårdnakket fastholder, at 120 mennesker skal have udsat deres mulighed for at blive danske statsborgere på grund af systemet.
Kan fru Britta Schall Holberg forklare mig det?
Britta Schall Holberg (V), 2007-04-26:
Det bliver jeg nødt til at forholde mig til.
Bjørn Medom Nielsen (S), 2007-04-26:
Ja, baggrunden for ordførerens skråsikkerhed er jo sikkert de svar, vi har fået fra ministeriet.
Nu skal man jo ikke altid sige, at det så er den endelige sandhed.
Rent faktisk var det således, at da vi sad og bearbejdede de svar, vi fik, kunne vi i sagsbunken bl.a. finde et eksempel på en borger, som på grund af statsborgerskabet ikke kunne fuldføre en uddannelse.
Jeg kunne nævne andre eksempler – det kunne være en brøkpension, der kunne få konsekvenser, det kunne være optagelse på en uddannelse eller lignende – og derfor spørger jeg: Hvis der er så konkrete eksempler, er det vel uopretteligt, at man ikke kommer på listen, når man har fået en forventning om, at man kom på listen?
Britta Schall Holberg (V), 2007-04-26:
Jamen det tror jeg ikke vi har afvist at gøre, men det har jo hidtil ikke i udvalget været muligt at sandsynliggøre, at der er sket denne uoprettelige skade for de 120 mennesker.
Det er vi vist nogenlunde enige om, for ellers ville der foreligge en helt anden situation.
Så de 120 må gå op til den prøve, sådan må det være.
Pernille Frahm (SF), 2007-04-26:
Jeg var også med til statsborgerskabsdagen her sidste søndag.
Det er første gang, jeg havde en mulighed for at deltage, og det var en utrolig opmuntrende dag på mange måder.
Dels var det dejligt at se alle de glade mennesker, der kom langvejs fra for at markere, at de var blevet danske statsborgere, dels holdt Folketingets formand faktisk en ganske, ganske god tale til dem, og dels var der nogle episoder indimellem, som gjorde, at man ikke kunne lade være med at kigge lidt optimistisk på vores fælles fremtid, som det jo ellers nogle gange kan være lidt sort at se på.
F.eks. var der to mennesker, som pludselig fik øje på hinanden over bordet nede i lokalet, hvor vi var, og faldt hinanden om halsen.
De havde siddet i samme asylcenter, de kom fra samme land, de havde ikke set hinanden, siden de fik opholdstilladelse, havde ikke rigtig kunnet finde ud af at finde hinanden igen, og mødtes så her på statsborgerskabsdagen, og det gik op for dem, at de begge to var blevet statsborgere via den samme lov.
Det synes jeg var bevægende.
I det hele taget synes jeg, det er en bevægende dag, hver gang vi laver de her indfødsretslove.
Jeg synes, det er en dejlig dag.
Jeg synes, det er en dag, hvor man virkelig skal feste og sige velkommen til, den her gang, 1.878 personer.
Den eneste malurt, der er i bægret,
er jo, at det burde have været langt flere.
For det første burde de 120 have været på, for det andet ved vi, at folk er blevet afvist, fordi de ikke var i stand til at lære dansk i et tilstrækkeligt omfang af forskellige årsager, nogle af dem på grund af, at de har været udsat for tortur, nogle af dem fordi de var gamle, nogle af dem fordi de havde andre problemer med sig.
Den slags kunne vi før i tiden snakke om, før Dansk Folkeparti fik så meget at skulle have sagt over politik i Danmark, som de har nu.
Da kunne vi finde en ordning, da kunne vi forhandle, da kunne vi få lidt forståelse frem i hinanden, når vi sad med de sager.
Men nu er det systemet frem for mennesket, der tæller.
Det vil formentlig ikke blive ved at være sådan.
Men foreløbig støtter vi i hvert fald selvfølgelig den her lov helhjertet og endnu engang velkommen til de 1.878.
Troels Ravn (S), 2007-04-26:
Det er rigtigt, at der i forslaget står, at det her er med henblik på at give asylansøgere adgang til lønnet arbejde og lønnet praktik, indtil ansøgeren enten har fået asyl i Danmark eller der er skabt mulighed for, at asylansøgeren kan hjemsendes – altså, indtil situationen er afklaret.
Og det bedste er da naturligvis, at en afvist asylansøger kan rejse hjem – og skal rejse hjem – med det samme, og det er jo også den udlændingepolitik, som vi hundrede procent bakker op om.
Men vi har altså, vil jeg sige til fru Henriette Kjær, her en gruppe mennesker, som sidder i en helt ekstraordinær situation, som altså på femte, sjette, syvende, ottende, niende år sidder fast i vores asylcentre, og som altså ikke kan rejse hjem på grund af forholdene i hjemlandet, på grund af at Danmark ikke har indgået en hjemsendelsesaftale.
Det kan vi vel anstændigvis ikke se på eller på, at de her mennesker altså bliver syge, sygner hen, når løsningen ligger ligefor.
Søren Espersen (DF), 2007-04-26:
Det var en fantastisk svada, hvor der også blev citeret nogle folk, som vi aldrig har hørt om.
Ib Krog Hansen, jeg ved slet ikke, hvem det er.
Jeg vil gerne lige i forbindelse med islam og demokratiet spørge, for det, der gennemsyrer fru Elsebeth Gerner Nielsens indlæg, er jo en fuldstændig naivitet i forhold til islam: når vi har 53 lande på Guds grønne jord, hvor der er islamisk flertal, og de alle sammen er diktaturstater med nogle underlige surrealistiske undtagelser som Pakistan og Tyrkiet; når 53 af de muslimske lande alle sammen er diktaturer, er det så underligt, at nogle af os tænker, at det eksperiment vil vi altså ikke indlade os på i Danmark?
Er det egentlig underligt, at vi så tænker: Lad os lige gøre, hvad vi kan, for at undgå, at islamismen får tag i det her land?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-04-26:
Det kan blive en meget spændende lingvistisk diskussion, vi kan gå ind i.
Jeg håber da og regner med, at Venstre fortsat bygger sit principprogram på nogle værdier, som måske også kunne ligge ud over, hvad vi er enige om her i Folketinget.
Jeg må indrømme, at jeg synes, det er en forfladigelse af opfattelsen af folkestyret.
Viggo Hørup, som jo er en fælles forfar til både Venstre og Det Radikale Venstre, sagde: Del jer efter anskuelser.
Hvis man ikke vil det, også i de store spørgsmål, hører folkestyret jo op med at give mening som kampplads for forskellige værdier, og jeg mener, at det er en grundlæggende værdi, at der er ligeret for seksuelle minoriteter og for religiøse minoriteter, men jeg må indrømme, at jeg ikke er sikker på, at alle medlemmer af Dansk Folkepartis folketingsgruppe deler disse værdier.
Jeg kan så omformulere spørgsmålet på denne måde: Vil fru Irene Simonsen så i hvert fald for de medlemmer af Dansk Folkepartis vedkommende sige, at hun ikke deler værdier?
Irene Simonsen (V), 2007-04-26:
Nu er vi igen inde i en sammenblanding mellem værdier og holdninger.
Det er to vidt forskellige ting.
De Radikale, der jo, kan man sige, i hvert fald bekender sig til at tilhøre den bedre uddannede gruppe af befolkningen – hvad jeg bestemt ikke på nogen måde gør – kan jeg da slet ikke forstå ikke kan skelne mellem det.
Der er jo sikkert flere filosoffer, der har læst i mange år, til stede i De Radikales gruppe, så der burde man da vide, at der er forskel på værdier og holdninger, og at det ikke er det samme.
Jeg har taget afstand, hvis man mener afstand.
Jeg har bare sagt, at jeg ikke er enig i den holdning; det er noget helt andet.
Venstre har holdninger, som jeg har givet udtryk for, på andre områder, som vi nemt kan blive enige med Dansk Folkeparti om.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-04-26:
Jeg undrer mig lidt over noget, som ordføreren sagde, eller rettere ikke sagde, nemlig hvordan det kan være, at fru Irene Simonsen ikke klart og tydeligt kan tage afstand, når nu Dansk Folkepartis formand, fru Pia Kjærsgaard, har bakket hr. Søren Krarup op i de uhyrlige sammenligninger mellem tørklæder og nazisymboler.
Når det er sådan, er der vel et værdiskel mellem Dansk Folkeparti og Venstre.
Fru Irene Simonsen er jo integrationsordfører for et af Folketingets ældste partier, eller vel Folketingets ældste parti, for et parti, der har en frihedstradition, en frisindstradition.
Hvordan kan der være et værdifællesskab med de uhyrligheder, som fru Pia Kjærsgaard og hr. Søren Krarup har sagt i denne sag?
Irene Simonsen (V), 2007-04-26:
Jeg sætter stor pris på, når danskere med indvandrerbaggrund er så godt integrerede, at de passer deres arbejde, deres uddannelse og respekterer vores demokrati, herunder også ligestilling og religionsfrihed.
Jeg er ikke, hvilket jeg har udtalt tidligere – med et citat, som jeg sådan set har stjålet fra den tidligere integrationsminister, hr. Bertel Haarder – lovgiver for hverken tørklæder, leverpostej eller badeforhæng, og jeg vil aldrig blive det.
Per Clausen (EL), 2007-04-26:
Nu sagde integrationsministeren jo i sit indlæg, at det at leve op til det her med de danske værdier bl.a. blev klaret via lovgivningen; der var åbenbart noget mere, men fru Irene Simonsen må, når det drejer sig om Dansk Folkepartis folketingsmedlemmer, nøjes med at kræve, at de overholder lovgivningen – og det har de sikkert også svært nok ved.
Men så et andet spørgsmål: Er fru Irene Simonsen ikke enig med mig i, at hvis man passer sit arbejde eller sin uddannelse, har lært dansk, følger lovgivningen, oven i købet går ind for lige ret mellem folk af forskellig seksuel orientering og er imod dødsstraf, har man ret til at iføre sig et tørklæde uden at blive beskyldt for at være fascist?
Irene Simonsen (V), 2007-04-26:
Jeg synes, det her er noget forfærdelig fordrejet sludder.
Altså, jeg har tidligere sagt, at så længe de udtalelser, der er kommet – og som jeg heller ikke er enig i, og som jeg har retten og måske endda også pligten til at sige at jeg ikke er enig i, hvilket jeg også gør som meningsdanner og som medlem af Folketinget – holder sig inden for lovens rammer, skal jeg ikke sætte mig til dommer over, om man overholder værdierne.
Det er jo kun, hvis de ikke holder sig inden for lovens rammer.
Jeg må sige, at jeg stort set læser aviserne hver dag, som hr. Per Clausen også gør, og jeg kan den ene gang efter den anden se, at man forsøger at få politisager og anlægge injuriesager, og hvad ved jeg, mod folk, der siger det ene og det andet og det tredje.
Så mon ikke vi sørger for, at det – hvilket jo netop også er med i vores værdisæt – også bliver håndhævet, at vi alle skal kunne være her.
Og hvis der falder en dom for racistiske udtalelser, må vedkommende jo tage den, og så er det jo ikke noget, vi politikere skal blande os i, det sørger domstolene for.
Per Clausen (EL), 2007-04-26:
Jeg er sådan set meget glad for alle de danske værdier, som Venstres ordfører svarede ja til at hun delte opfattelse af som danske værdier.
Så vil jeg bare spørge fru Irene Simonsen, om hun opererer med to standarder her, nemlig at alle andre end folketingsmedlemmer fra Dansk Folkeparti skal leve op til de her danske standarder for at være en del af fællesskabet, hvorimod man, hvis man er folketingsmedlem for Dansk Folkeparti, ikke behøver at leve op til de standarder for danske værdier, som hun selv har svaret ja til.
Irene Simonsen (V), 2007-04-26:
Jeg står af, når vi går over i det, der hedder ekstremisme fra enhver kant, såmænd også en gang imellem når hr. Morten Østergaard bliver totalt humanistisk ekstremist; så står jeg også af.
Det er en holdning.
Det er holdninger, vi ikke er enige i.
Morten Østergaard (RV), 2007-04-26:
Den her rapport har lyspunkter, men giver bestemt også anledning til bekymringer, og jeg tror det er afgørende – og det forstod jeg at Venstre også mener – at det her er en debat, der skal tages bl.a. ved at følge anbefalingen om, at man laver lokale retningslinjer og tager diskussionen med dem, som ikke vil tillægge sig nogle af de grundlæggende værdier fra bl.a. grundloven, som fru Irene Simonsen roser, og som jeg deler fuldt ud.
Men så er man jo nødt til at tage debatten.
Det er jo det, der er det afgørende.
Det er også det, der ligger i ytringsfriheden, at folk har ret til at sige, hvad de mener.
Men hvis man vil tage debatten og ikke bare lade stå til, så er man jo nødt til at bruge klar tale, når man f.eks. får et spørgsmål om, hvorvidt man vil tage afstand fra, at en leder af et parti, der er repræsenteret i Folketinget, siger – og jeg kan citere igen: »... tørklæder er lige som hagekors symboler på ideologier, som ingen af os kan fordrage.
Nemlig islamisme, kommunisme og fascisme.«
Der spørger jeg så fru Irene Simonsen: Vil fru Irene Simonsen tage afstand fra det for at vise fru Irene Simonsens og Venstres ståsted i værdidebatten, eller vil man bare her lade stå til, præcis som man så kan gøre over for alle dem, der i rapporten fremstår som havende værdier, vi ikke vil acceptere?
Irene Simonsen (V), 2007-04-26:
Jeg har et værdifællesskab med samtlige – går jeg ud fra – der sidder her i salen.
Vi er alle sammen herinde danske statsborgere, der er underlagt et for mig meget højt sæt værdier, nemlig bestående inden for grundlovens rammer.
Men jeg kan ikke finde en eneste af jer herinde, som jeg holdningsmæssigt er enig med alt i.
Hvis vi kunne skille de to ting ad, ville vi faktisk være nået langt, meget langt.
Jeg synes, at den måde, man diskuterer værdier på, er fuldstændig fordrejet, for hvad er værdier, og hvad er holdninger?
Det behøver jo ikke at være det samme.
For mit eget vedkommende – og nu taler jeg for mit eget vedkommende – er det ikke, fordi jeg sådan er jubi på dem, der går med tørklæder, men de har friheden, de har retten til det, og jeg respekterer det, jeg anerkender det.
Morten Østergaard (RV), 2007-04-26:
Også jeg vil gerne kvittere for, at fru Irene Simonsen så klart redegjorde for, hvorfor Venstre ikke støtter forespørgernes forslag, som fremgår af forespørgselsteksten om, at der skal fastsættes et sæt centrale værdier, som så kan stoppes ned i halsen på institutioner og andre steder.
Men når det er interessant at diskutere – og det gælder også debatten fra den forgangne uge – er det jo, fordi den diskussion, vi har, drejer sig om, hvad det er for nogle grundlæggende værdier, vi repræsenterer.
Der har vi som politikere et særligt ansvar, og som integrationsordfører er fru Irene Simonsen måske den, der samarbejder tættest med nogle af de personer, der har været mest vokale i den debat, der har været.
Jeg synes, det er vigtigt at udforske det her værdifællesskab, som man må formode findes, når man har et så hjerteligt samarbejde, som man fornemmer det kan være.
Derfor vil jeg gerne spørge fru Irene Simonsen, om ikke ordføreren en gang for alle kunne tage afstand f.eks. fra Dansk Folkepartis formand, som jo sagde til Jyllands-Posten den 20. april: »Jeg er enig i, at tørklæder er lige som hagekors symboler på ideologier, som ingen af os kan fordrage.
Nemlig islamisme, kommunisme og fascisme.«
Irene Simonsen (V), 2007-04-26:
Der er noget, jeg ikke kan vægte højere end andet.
Det er bl.a. to paragraffer i grundloven, den ene omhandler ytringsfriheden, og den anden omhandler religionsfriheden.
De er lige vigtige.
Når jeg er ude hos danskere med indvandrerbaggrund og har den her debat, bliver jeg også indimellem konfronteret med det, hr. Hüseyin Arac siger her.
Jamen der er jo en ting, vi må vænne os til, og som også er en dansk værdi, og det er ytringsfriheden, at enhver har retten til inden for lovens rammer at ytre sig om sine holdninger, uden at man skal føle sig som et specielt offer.
Min er holdning er klart, at der selvfølgelig er ligestilling både for homoseksuelle og for forskellige religiøsiteter.
Det er indiskutabelt.
Det er det, jeg står for.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at der heldigvis og lykkeligvis er en stor gruppe, som jeg kalder danskere med indvandrerbaggrund, der både har respekteret og taget værdierne i Danmark til sig og levevisen og demokratiet og alt, hvad herunder hører.
Specielt er der et stort problem med hensyn til ligestilling mellem kønnene, hvor vi desværre kommer længere og længere væk fra en integration.
Det er jo for den gruppe, det er meget interessant at debattere og finde ud af: Hvordan får vi fat i dem?
Hvordan får vi dem integreret?
Hvad er det for værktøjer og redskaber, der skal i brug for også at få den gruppe med i det danske fællesskab?
Alt, alle stramninger er kommet efter opfordring fra Dansk Folkeparti.
Så vil jeg spørge Venstres ordfører: Gør man integrationen lettere, eller lærer man de her mennesker danske værdier lettere, hvis man beskylder deres tørklæder for at være fascistisk tegn, altså som hagekorset?
Eller hvis man henviser nogen, man ikke er politisk enig med – og jeg er heller ikke enig med Enhedslistens muligvis kommende folketingskandidat på alle punkter, det er jeg ikke, det må jeg skynde mig at sige – til psykiatrisk behandling?
Er det danske værdier?
Gør de her ting integration lettere, eller gør det livet lettere for Venstre og regeringen, at man kommer med sådan nogle fuldstændig udokumenterede beskyldninger – måske ved vilje?
Det er hverken glemt eller forhandlet ud eller nogen som helst ting.
Det er indlysende, det er helt evident, at religionsfrihed er en selvfølge.
Det er grundlovssikret, så det er fuldstændig indiskutabelt, og i øvrigt har jeg ikke hørt nogen debatter, hvor der er nogen, der fra den her talerstol overhovedet har givet udtryk for, at vi ikke skulle bevare religionsfriheden og det, der står i grundloven.
Det er en dyb fordrejning.
Pernille Frahm (SF), 2007-04-26:
Nu har diskussionen omkring religionsfrihed faktisk fyldt en del i det her Folketing – alt for meget efter min opfattelse – og derfor undrer det mig, at det ikke er en del af vedtagelsen, og jeg vil gerne spørge fru Irene Simonsen: Er det en af de kødlunser, man har været nødt til at give til Dansk Folkeparti for at få dem med på den her fælles vedtagelse?
Er det Dansk Folkeparti, der har fået religionsfriheden ud af vedtagelsen, eller er det fru Irene Simonsen og hendes parti, der har »glemt« at putte religionsfrihed ind som en vigtig værdi?
Irene Simonsen (V), 2007-04-26:
Det er grundlovsbestemt, og jeg tror da, at fru Pernille Frahm som mangeårigt tidligere medlem også er klar over, at det er indiskutabelt.
Selvfølgelig har vi religionsfrihed i Danmark.
Så vil jeg gerne sige, at der her i forslaget til vedtagelse står: »herunder demokrati, ytringsfrihed, ligestilling mellem kønnene m.v.«.
Der er jo en begrænsning i, hvor mange ord man må bruge i en vedtagelsestekst, og i »m.v.« og »herunder« hører selvfølgelig også religionsfriheden.
Pernille Frahm (SF), 2007-04-26:
Jeg er glad for, at Venstres ordfører i det mindste ikke ønsker at opstille en lang liste over værdier, som vi herindefra skal styre folks værdidannelse med ude i virkeligheden.
Derfor spørger jeg fru Irene Simonsen: Er religionsfrihed en grundlæggende værdi?
Irene Simonsen (V), 2007-04-26:
Jeg kan tage en meget kort taletid: Ja, ja og ja.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-26:
Men i den her debat går det bare ikke, for det, vi snakker om i dag, er hele fundamentet for det demokratiske samfund, og derfor vil jeg spørge: Mener fru Irene Simonsen, at det er en grundlæggende værdi, at vi respekterer ligebehandlingen af folk med forskellig seksuel observans?
Mener fru Irene Simonsen, at det er en grundlæggende værdi, at vi går imod indførelsen af dødsstraf?
Mener fru Irene Simonsen, at det er en grundlæggende værdi, at man accepterer religionsfriheden og dermed ikke sammenligner et tørklæde med et nazisymbol?
Det synes jeg vi er berettigede til at få et svar på.
Irene Simonsen (V), 2007-04-26:
Jeg vil gerne lige starte med at sige, hvad det er, vi har gennemført sammen med Dansk Folkeparti, hvor vi bestemt er enige holdningsmæssigt.
Det gælder indvandringsprøven, som vi i øjeblikket behandler, det, at vi får startet integrationen, allerede inden man tager til Danmark, altså i det øjeblik, man har besluttet sig for, at det er her, man vil have sin fremtid.
Med hensyn til indfødsretprøven er vi også enige med Dansk Folkeparti i, at det er vigtigt, at man kender det land, man bor i, at man har kendskab til, hvad det er for nogle love, hvad det er for et samfund, hvad det er for nogle traditioner og kulturer, man har i det her land, for at få et dansk statsborgerskab.
Integrationseksamenen eller integrationserklæringen og -kontrakten er vi meget enige i er et godt fundament for at få inkluderet danskere med indvandrerbaggrund i vores samfund; det er vi fuldt ud enige i.
Så må jeg bede hr. Jørgen Arbo-Bæhr spørge til det sidste igen, for jeg har ikke mere taletid.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-26:
Jeg synes, den her værdidebat bliver mere og mere interessant, for jeg synes, det er meget vigtigt at finde ud af, hvad Venstre opfatter som nogle grundlæggende værdier i det samfund, vi gerne vil tage hånd om og tage vare på.
Jeg hørte, at fru Irene Simonsen sagde, at hun var uenig i nogle ting med Dansk Folkepartis hr. Søren Krarup og enig i andre ting.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om Venstre og fru Irene Simonsen betragter det, at homoseksuelle og heteroseksuelle har lige ret, som en grundlæggende værdi i det danske samfund.
Jeg kunne også godt tænke mig at få fru Irene Simonsen til at sige, om hun mener, at en klar afstandtagen fra dødsstraf er en grundlæggende værdi i det danske samfund.
Endelig vil jeg spørge, om fru Irene Simonsen ikke også mener, at en sammenligning af et tørklæde med et nazisymbol er at komme endog meget tæt på, ja, langt ud over grænsen i forhold til de grundlæggende frihedsrettigheder i det danske samfund.
Irene Simonsen (V), 2007-04-26:
Se, jeg har lige pointeret, at grundloven er noget af det, der står allerhøjest, og som der er dybest respekt for, og som vi også bygger de værdier, vi har i vores samfund, på, og en paragraf i grundloven siger noget om ytringsfriheden, at vi alle har ytringsfrihed – selvfølgelig inden for lovens rammer; man må ikke være racistisk.
Og det har vi så domstolene til at tage sig af.
Det er ikke mig, der skal dømme inden for det område, det er domstolene.
Jeg er ikke enig i den udtalelse, der har været fra hr. Søren Krarup om tørklæder, men det betyder ikke, at jeg vil forbyde hr. Søren Krarup at ytre sine holdninger, for så har jeg jo ingen respekt for grundloven mere.
Troels Ravn (S), 2007-04-26:
Jamen så bliver jeg nødt til sådan at få det slået helt fast, om det efter fru Irene Simonsens opfattelse er et problem for regeringen, at regeringens faste støtteparti, altså Dansk Folkeparti, som har bedt om denne forespørgselsdebat om værdier og normer, viser sig som et rabiat og fremmedfjendsk parti.
Irene Simonsen (V), 2007-04-26:
Jeg vil gerne give udtryk for, at vi på nogle områder har nogle holdninger, vi sagtens kan blive enige med Dansk Folkeparti om, sådan som vi også kan det med alle andre partier i Folketinget.
Vi har også holdninger, vi ikke kan blive enige om.
Nøjagtig sådan går jeg ud fra at hr. Troels Ravn og hr. Troels Ravns parti har det med Enhedslisten.
Der er jo sådan set ikke den store forskel med hensyn til samarbejde og regeringsdannelse i forhold til den tidligere regering, hvor man dér skulle samarbejde med Enhedslisten.
Der har sikkert været holdninger, man nemt kunne blive enig om; der har sikkert også været holdninger, man var dybt uenig om.
Så kan man kalde det værdifællesskab, men altså, som jeg har sagt tidligere, er det værdifællesskab, jeg ser mig selv i som borger i det her samfund, det danske værdifællesskab, hvor, som jeg har sagt i min tale, grundloven er noget af det højeste, der findes.