runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Jespersen (V), 2008-01-17:
Svaret er, at byggeriet jo ikke er gået i stå.
Nu har jeg ikke tallene med mig her, men jeg opgav dem jo i samrådet forleden dag, og det er jo 4.000-5.000 boliger, der er under opførelse i øjeblikket.
I hvert fald er der jo boliger, der er under opførelse.
Og det samlede antal boliger, der er blevet bygget gennem de sidste 5-6 år, har jo været højt, både når man ser isoleret på det almene boligbyggeri, og når man ser samlet på boligerne.
Så det er jo et spørgsmål om holdning, om man siger, at det er vigtigt, at man, samtidig med at man ser på boligsituationen og selvfølgelig har et ansvar for at bygge boliger, også ser på den samlede økonomiske situation, eller om man siger, at det er man enten ligeglad med, eller også tror man, at det er overdrevet, og at det ikke passer, eller man kunne eventuelt have den holdning, at man sagde, at det så var andre steder, man må holde igen.
Så det er ligesom et spørgsmål om holdning: Er man enig i, at der er brug for at tage hensyn til faren for en overophedning, eller er man ikke enig i det?
Det er ligesom et modspørgsmål, som er en del af mit svar.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-01-17:
Det er da vældig interessant at finde ud af, at regeringen i forbindelse med valget snakkede om, hvor mange almene boliger man byggede, og hvor mange flere der var behov for.
Vi havde en økonomiminister, Bendt Bendtsen, der i 2004 sagde, at der skulle bygges 20.000 flere almene boliger.
Nu siger man så, at det skal der ikke, man skal tværtimod holde en pause.
Hvor lang tid forventer man at denne pause vil vare?
Hvilke svar vil man have til alle de mennesker, som lige nu står uden at kunne få en lejlighed, som ikke kan komme ind på boligmarkedet, fordi de simpelt hen hverken har råd til at købe en ny andelsbolig, en ejerbolig eller andre ting, og hvis arbejdskraft vi jo også har behov for i hovedstadsområdet og i andre større byer i Danmark?
Hvad er svaret fra regeringen til dem?
Karen Jespersen (V), 2008-01-17:
Det er jo ikke rigtigt, at regeringen ikke ønsker byggeri af almene boliger.
Når man ser på den udvikling, der har været i de sidste 5 år, har den samlede aktivitet, i hvert fald når det gælder tilsagn - så kan man altid diskutere, hvor meget der så også er blevet bygget - været højere, end den har været de foregående år op igennem 1990'erne.
Det er jo udtryk for, at der har været et ønske om at bygge også almene boliger, og i det hele taget har aktiviteten i boligbyggeriet været høj.
Så kan man kalde det, der er nu, pause, eller at man lige klapper hesten.
I hvert fald er situationen den, at vi skal passe morderlig meget på for ikke at havne i en situation med en overophedet økonomi, som i den grad ville være til skade for de mennesker, der bor i det almennyttige.
Det har foreløbig været en relativt begrænset periode, og vi følger det jo rigtig nøje, og som sagt kigger vi efter, om der er andre mekanismer, vi kan gøre brug af.
Nanna Westerby (SF), 2008-01-17:
Man kan jo undre sig over, hvor det mådehold var, da der blev givet skattelettelser for 10 mia. kr. for ikke så lang tid siden, hvor der jo også var økonomer, der advarede mod overophedning, men fred være med det.
Det er svært for mig, synes jeg, at drage en anden konklusion, end at regeringen faktisk ikke ønsker at gøre noget ved det her område på nuværende tidspunkt, og som ministeren selv nævnte, så sagde ministeren på et samråd i tirsdags, at der er brug for en pause i det almene boligbyggeri.
Jeg skal bare høre, om det er sådan, det skal forstås, nemlig at regeringen faktisk synes, at der er behov for en pause i det almene boligbyggeri.
Karen Jespersen (V), 2008-01-17:
Jo, det er det umiddelbart, når man ser på det lave antal tilsagn, der har været, men når man tager den samlede økonomiske situation i betragtning, er der en alvorlig risiko for, at vi havner i en overophedning.
Derfor er det nødvendigt, ikke bare på det her område, men også på andre områder at agere, ud fra at vi står i den risiko.
Vi ved jo, at lønstigningerne er på omkring 5 pct. i byggeriet i øjeblikket, og vi ved fra tidligere tiders erfaring - mest tydeligt måske i 1980'erne - hvor man ikke holdt igen i tide, og derfor fik en løninflation, som bremsede væksten og skabte højere arbejdsløshed.
Det vil jeg meget, meget nødig bidrage til, så derfor er der ikke umiddelbart lagt op til at hæve maksimumsbeløbet for resten af det almene byggeri.
Men, som jeg også fortalte under samrådet forleden dag eller i går var det vist - er der jo lagt op til, at vi så lige bruger den her tænkepause til at se på, om der er andre måder, vi kan gøre det på, for maksimumsbeløbet har også nogle ulemper.
Nanna Westerby (SF), 2008-01-17:
Når nu vi så alle sammen er enige om, at man bliver nødt til at hæve maksimumsbeløbet, hvis der skal bygges nogle plejeboliger overhovedet, så vil jeg bare høre, om det så ikke også er gældende for ungdomsboliger og familieboliger, og om det ikke vil være fornuftigt at overføre redskaberne til også de områder.
Karen Jespersen (V), 2008-01-17:
Det er jo udtryk for, at det, der er hovedelementet i forslaget, handler om at gøre det billigere for kommunerne at bygge plejeboliger til ældre, sådan at der bliver så mange plejeboliger, så man - hvad enten man bryder sig om ordet garanti eller ej - kan sige, at man så kan få en plejebolig, når man er visiteret efter 2 måneders ventetid.
Det bliver så forbundet med en forhøjelse af maksimumsbeløbet, noget af det, som kommunerne har efterlyst, og hvor de har tilkendegivet, at så vil man gå i gang med at bygge nogle flere plejeboliger.
Det er jo positivt, at der er så stor opbakning til det, men det var jo heldigvis også - kan man sige - hvad man kunne forvente.
Der har også gennemgående været en positiv indstilling til de andre punkter.
Der har været forskellige kommentarer og spørgsmål af lidt mere teknisk karakter, som jeg vil foreslå at vi venter med at tage stilling til eller kommentere indtil under udvalgsarbejdet.
Der har været en enkelt, der har bedt om at få skilt noget ud fra lovforslaget, og det møder man jo tit.
Det er jo tit det der problem med på den ene side ikke at overbebyrde Folketinget med myriader af mindre forslag og på den anden side selvfølgelig også respektere, at man ikke skal blande ting sammen, der kan give problemer for nogle partier med hensyn til at stemme for.
Frank Aaen (EL), 2008-01-17:
Og som aldrig har fået det.
Lovforslaget indeholder flere udmærkede ting, ikke det voldsomme, men på nogle områder ting, vi bestemt kan støtte, f.eks. spørgsmålet om at sikre flere plejeboliger og almene ældreboliger, og det støtter vi selvfølgelig.
Men som andre også har været inde på er det sådan, at med det totale stop, der er sket for bygning af almene boliger, er det jo altså et meget lille område, der slet ikke dækker det, der er brug for at få gjort inden for området for at få sat mere gang i byggeriet og sikre flere gode og billige familieboliger og boliger til andre grupper.
Jeg vil sige, at vi selvfølgelig også støtter, at man kan sætte maksimumsbeløbene op for visse boligtyper, altså ikke bare for de almene ældreboliger, men vi vil gøre opmærksom på det, der også ligger i flere af høringssvarene, nemlig at et højere maksimumsbeløb også vil medføre en stigning i boligafgiften.
Det er et område, vi i hvert fald vil prøve at få belyst i udvalgsarbejdet. Vi støtter selvfølgelig også, at der kommer et bredere boligvalg for stærkt bevægelseshæmmede - med større badeværelse, naturligvis.
Der er nogle underlige begrænsninger, som andre også har nævnt, som vi også håber, at vi kan få rettet op på i udvalgsarbejdet.
Jeg vil også gerne pege på de mange høringssvar, der er kommet fra forskellige handicaporganisationer, om, at der jo er andre grupper end dem, der er nævnt her, der lige så fuldt har brug for at få nogle bedre boliger, som de kan komme til, om jeg så må sige.
Der er ét punkt heri, som vi absolut ikke kan støtte, og som også vil gøre, at vi vil stemme imod lovforslaget til sidst, hvis det fastholdes.
Det er spørgsmålet om - det er ikke noget stort beløb, det tror jeg ikke, men det er alligevel det principielle - at Landsbyggefonden skal overtage statens udgifter i forbindelse med statslån til fonden.
Jeg mener simpelt hen bare, det er så provokerende, at man først stjæler pengene fra Landsbyggefonden, oven i købet i et sådant omfang at man tvinger den til at optage lån for at betale det, man stjæler, og når så fonden optager lån for at betale det, der er stjålet, så skal den selv betale for lånene.
For det første kan jeg simpelt hen ikke forstå, at man går i så små sko, og for det andet er det også helt uantageligt, at man har puttet sådan noget ind i det her lovforslag.
Så derfor må vi altså stemme imod, hvis det fastholdes.
Vi kan støtte mange andre dele
jeg tror næsten alle andre dele af lovforslaget - men vi vil også sige, at der er brug for meget mere på området.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-01-17:
Jeg vil bare kort markere, at Ny Alliance grundlæggende kan støtte det her forslag, som jeg også forstår jo i virkeligheden er en del af regeringens og Kommunernes Landsforenings årlige aftale om kommunernes økonomi.
Jeg ser også, at forslaget skal gøre det lettere for kommunerne at opfylde plejeboliggarantien, som træder i kraft i 2009, og det kan jo efter vores mening kun være en god idé.
Lovforslaget her vil også betyde, at vi får en række forbedringer på boligområdet for stærkt bevægelseshæmmede i form af krav om større badeværelser i boliger af en vis størrelse.
Derudover er der også en række andre forbedringer, så jeg vil bare sige, at grundlæggende kan Ny Alliance støtte gennemførelsen af lovforslaget her.
Erling Bonnesen (V), 2008-01-17:
Kommunerne har efter gældende lov midlertidigt deponeret overskudslikviditet på i alt 6 ½ mia. kr., og det indgår i økonomiaftalen mellem regeringen og KL, at regeringen vil fremsætte et forslag om, at de deponerede midler frigives i lige store rater over en 3-årig periode startende fra 2008.
Frigivelsen af likviditet er i aftalen knyttet til kommunernes anlægsinvesteringer; der kan i forlængelse af kommunalreformen være et særligt behov for nye investeringer.
Der er i aftalen finansieret et bruttoanlægsniveau på 14 mia. kr., og det indgår endvidere, at kommunerne har mulighed for at afholde meranlæg på 2 mia. kr. som følge af frigivelsen af deponerede midler.
Det indgår endvidere i aftalen, at hvad angår de kommuner, der har overskredet det genåbnede budget for 2006, vil regeringen fremsætte et forslag om at erstatte modregningen i kommunernes bloktilskud med en fastfrysning i 5 år af tilsvarende deponerede midler op til størrelsen af kommunens samlede deponerede likviditet.
Forslaget indebærer, at der fortsat skal deponeres ca. ½ mia. kr. af kommunernes overskudslikviditet i en periode på 5 år.
Endelig fremgår det af økonomiaftalen, at regeringen vil søge tilslutning til, at den ordning, der gælder i 2007 for deponering i relation til forsyningsområderne, videreføres i 2008 og frem.
Venstre kan støtte dette lovforslag.
Rasmus Prehn (S), 2008-01-17:
Socialdemokratiet har set alt for mange eksempler på, at borgerne har fået ringere velfærd, fordi kommunerne gennem de sidste år har været tvunget ud i besparelser og forringelser.
Desværre er det i særlig grad gået ud over de allersvageste borgere.
Det er kommunerne og borgerne, der har måttet holde for, når regeringen har haft travlt med at spare op til skattelettelser for de allerrigeste i samfundet.
En sådan politik kan vi fra Socialdemokratiets side naturligvis ikke støtte.
At regeringen med dette lovforslag søger at presse kommunerne yderligere ved at deponere deres overskudslikviditet i en endnu længere periode end først aftalt, kan Socialdemokratiet naturligvis ikke stemme for.
Ønsker regeringen at lægge en dæmper på den økonomiske vækst for derved at undgå en overophedning af økonomien, hvilket kan være fornuftigt nok, er det ikke velfærden for danskerne, der først står for.
Her må det være de uigennemtænkte og uansvarlige skattelettelser, som regeringen lancerede kort før folketingsvalget, der må trækkes tilbage i stedet.
At regeringen med dette forslag ønsker at introducere et nyt princip, hvor kommunerne straffes individuelt, når de af en eller anden grund ikke har kunnet holde deres budgetter, frem for at være en del af en kollektiv aftale, bryder vi os fra Socialdemokratiets side heller ikke om.
Endelig ser Socialdemokratiet ikke nogen grund til, at de overskud, der skabes i kommunernes forsyningsområder, skal tvangsdeponeres i en flerårig periode.
Socialdemokratiet ønsker at styrke danskernes velfærd og det kommunale selvstyre.
Derfor stemmer vi nej til dette lovforslag fra regeringen, der indbefatter ringere velfærd og mere statslig styring.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-01-17:
I modsætning til den tidligere ordfører vil jeg ikke tale så meget om forringelser for børn osv., for det her lovforslag har ikke noget med de delelementer at gøre overhovedet.
Lovforslaget har noget at gøre med anlægsinvesteringer, det har noget at gøre med en aftale, som KL har indgået med regeringen.
Det er jo altså også sådan, at Socialdemokratiet også selv har stemt for den her aftale i KL.
Derfor vil jeg da mene, at det virker lidt pudsigt, at Socialdemokraterne ikke kan støtte den her aftale.
Det er faktisk en aftale, som der har været bred tilslutning til.
Det er et relativt ukompliceret lovforslag, som skal udmønte den del af økonomiaftalen for 2007 mellem regeringen og KL, som gør, at man nu over 3 år kan få 2 mia. kr. udleveret til anlægsinvesteringer i henholdsvis 2008, 2009 og 2010.
Det er så i alt 6 mia. kr., og det vil sige, at det er 6 ½ mia. kr., som er indefrosset i forbindelse med den her aftale.
Dansk Folkeparti har ikke nogen yderligere kommentarer, i forbindelse med at det her lovforslag bliver vedtaget.
Johs. Poulsen (RV), 2008-01-17:
Den første del er, at nu skal alt jo sættes i den rette proportion.
Overskridelser af den størrelse, når man nævner dem i kroner og øre, kan måske lyde som store beløb, men når man ser det, i forhold til hvad der samlet set er tale om, bliver beløbene pludselig noget mindre at iagttage.
Og derfor skal man jo have proportionerne ind i den her diskussion.
Jeg vil advare imod, at man betragter aftalesystemet som noget, inden for hvilket det til enhver tid på forhånd kan aftales at lande på noget, der svarer til anden decimal efter kommaet.
Det er en illusion, hvis man vil fastholde den principielle frihed, der inden for aftalesystemet er til, at kommunerne kan sætte skatten op eller ned i nogle situationer, afhængigt af hvad de ønsker af serviceniveau.
Hele grunden til, at vi støtter aftalesystemet, er jo, at man har den principielle frihed ind under hatten, hvilket er vigtigt.
Så ved jeg ikke, om der også er tid til den anden del af svaret, som jo er, at individuelle sanktioner vil være fuldstændig uigennemskuelige, og det vil være fuldstændig umuligt for nogen at se, hvad det er, der rent faktisk vil komme til at foregå i den situation.
Derfor mener vi slet ikke, det er svaret.
Tværtimod mener vi sådan set, at det, der har været tendensen i de senere år, har været, at regeringen har villet være alt for detaljeret i sin styring på de her områder og alt for stærk i sin sanktionering i forbindelse med selv de mindste former for afvigelser.
Det er det, der er med til at skabe en mistillid til aftalesystemet, der betyder, at kommunerne er bange for f.eks. at sætte skatten ned, selv om de måske havde grund til det.
Nu rejser formanden sig, så nu slutter jeg den her del af svaret.
Mike Legarth (KF), 2008-01-17:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, hr. Johs. Poulsen, om den kommentar, han kom med: Hvad vil man gøre, hvis kommunerne igen overskrider budgettet væsentligt?
Vi taler denne gang om 2,2 mia. kr. brutto, 1,4 mia. kr. netto.
Jeg anbefalede på vegne af Det Konservative Folkeparti at støtte finansministeren, der siger, at hvis det sker igen, at kommunerne under et overskrider så meget, så er man nødt til at skride ind, og det er man nødt til at gøre individuelt over for dem, som bryder aftalen.
Hvordan vil ordføreren så gribe ind?
Og er ordføreren opmærksom på, at hvis man ikke griber ind individuelt, er der jo ikke længere nogen motivation for den enkelte kommune til at overholde den aftale, der er indgået?
Mike Legarth (KF), 2008-01-17:
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget om frigivelse af deponeret overskudslikviditet.
Det er jo en aftale, der stammer fra 2005.
Den blev vedtaget umiddelbart inden kommunalreformen.
Det blev den, fordi man vidste fra den forrige, at kommunerne tømte kasserne.
Det gjorde de i hvert fald dengang, og det frygtede man jo ville ske igen.
Derfor er det meget relevant, at man på den måde fik en styring af de offentlige finanser.
Deponeringen trådte så i kraft i 2005.
Aftalen gjaldt dengang til den 1. januar 2007, men blev senere udvidet til den 1. januar 2008.
Som vi har hørt, handler det om i alt 6,5 mia. kr., og det er så aftalt nu, at de frigives i tre rater a godt 2 mia. kr. i 2008, 2009 og 2010.
Årsagen til, at der ikke har været indsigelser fra KL er, at kommunerne ved at få de 2 mia. kr. udbetalt i 2008 har fuld finansiering af det beløb, det er aftalt de må bruge.
Regeringen har tilgivet, at kommunerne har overtrådt aftalen og altså brugt flere penge end aftalt, men finansministeren har også tilkendegivet - og det støtter Det Konservative Folkeparti - at hvis tallene i 2009 ikke viser sig at holde, altså at der kommer overskridelser igen, så vil finansministeren straffe kommunerne individuelt.
Det støtter vi op om, for det er selvfølgelig vigtigt, at det solidariske aftalesystem, man har, bliver overholdt.
Så det er vigtigt, at der bliver holdt stram styring ad den vej.
Men det har også været et svært år for kommunerne - det er jo et sammenlægningsår - så det kan tilgives, at det har været vanskeligt at foruddiskontere de udgifter, der kom i forbindelse med sammenlægningen, de opgaver, man overtog fra amterne og staten osv.
Det har virkelig været vanskeligt at styre efter i kommunerne, så bortset fra den økonomiske overskridelse synes jeg egentlig det er værd at rose kommunerne for, at man har fået en god driftssikkerhed, at man har løst opgaverne på en god og ordentlig måde, og vi forudser, at det skal fortsætte.
Nu mangler vi så bare lige den sidste del, at budgettet også overholdes, men også det forventer vi vil ske i fremtiden.
Med det er mine kommentarer opbrugt.
Vi støtter som sagt forslaget.
Flemming Bonne (SF), 2008-01-17:
Jeg har bemærket Kommunernes Landsforenings høringssvar.
Men på det område gælder det som på så mange andre områder, hvor KL er involveret, at her taler man altså om forholdene for kommunerne under et.
Min pointe er, at der i forbindelse med det her lovforslag er en række kommuner, som er kommet til at føle sig klemt.
Der er kommuner, som er lagt sammen - mellem fem og syv kommuner - til en større enhed, hvor man i nogle af kommunerne havde nogle forventninger, noget planlægning om, at der skulle indgå noget overskud fra forsyningsvirksomhederne osv.
Derfor burde man have taget hensyn til at lave en fornuftig afvikling.
Erling Bonnesen (V), 2008-01-17:
Jamen jeg er da ganske enig i, at vi skal se på, hvilke bemærkninger man har derudefra, som det bliver omtalt.
Derfor vil jeg da også gerne henlede opmærksomheden på det høringssvar, som netop ligger fra KL, hvori det jo helt klart og tydeligt konkluderes, at man ikke har indvendinger eller bemærkninger til, at man nu får - om jeg så må sige frigivet sine egne penge.
Så ingen bemærkninger i den situation plejer at være et udtryk for tilfredshed.
Flemming Bonne (SF), 2008-01-17:
Jeg tror nok, at kommunerne oplever det her som en yderligere binding med hensyn til deres frihed til at anvende de penge, de opkræver, både i skatter og via forbrugsafgifter.
Jeg mener jo, at det er derude, man er bedst til at vurdere behovene.
Erling Bonnesen (V), 2008-01-17:
Jeg har noteret mig, at ordføreren var fremme med nogle anklager og synspunkter på, at det her var et udtryk for en særlig høj grad af statsstyring og centralisme.
Det undrer jeg mig en lille smule over.
Hvis man tager udgangspunkt i fakta, har vi jo her i Danmark faktisk verdens mest decentraliserede samfundssystem, hvor vi netop har lagt utrolig mange opgaver ud.
Og når vi så kigger på, hvad det her lovforslag rent faktisk handler om, kan vi se, at det handler om at give noget frihed til kommunerne, fordi man rent faktisk frigiver nogle penge til dem.
Det er jo kernen i det, hvis vi går helt ind til benet.
Så er ordføreren ikke enig i, at det her faktisk tilfører kommunerne en dispositionsfrihed over deres egne midler?
Det er jo i øvrigt aftalt med deres egen forening, KL.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-01-17:
Det, der ligger i det her lovforslag, er, at ud af de deponerede midler, de 6,5 mia. kr., vil de 6 mia. kr. blive frigivet til anlægsinvesteringer i kommunerne i årene 2008, 2009 og 2010.
Rasmus Prehn (S), 2008-01-17:
Jeg forstår ikke, hvordan ordføreren kan give udtryk for, at der alene er tale om anlægsudgifter her, når der direkte i lovforslaget også er tale om driftsudgifter.
Der kan det også undre mig noget, at Dansk Folkeparti ikke er mere bekymret over den her situation; at man ikke ønsker at give kommunerne større frihed til at disponere selv for at kunne give den velfærd, som borgerne har krav på.
Kan ordføreren for Dansk Folkeparti slet ikke se den pointe?
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-01-17:
Nej, det kan ordføreren faktisk ikke, fordi det jo sådan set er en ret ukompliceret aftale.
Det er jo en del af aftalesystemet imellem KL og regeringen, og det er sådan, at når man laver en aftale, skal den selvfølgelig også overholdes.
Det her er en del af den aftale, hvor man har valgt at indefryse nogle midler, som øjensynlig vil gå til renovering og nybyggeri inden for skoleområdet.
Jeg kan ikke se, hvad det har med grædende børn osv. at gøre, som det blev sagt fra Socialdemokraternes ordførers side.
Det er altså anlægsinvesteringer, vi taler om, og det har ikke noget med den del af sagen at gøre.
Rasmus Prehn (S), 2008-01-17:
Det er naturligvis en kedelig oplevelse, når Dansk Folkeparti, der ellers virkelig plejer at lægge sig i selen for at tale de svagestes sag, nu står og nærmest latterliggør det, at man har en bekymring den her vej rundt.
Ordføreren giver udtryk for, at der er tale om en aftale.
Ja, det er korrekt, men er der tale om en ligeværdig aftale?
Hvilken situation ville kommunerne være i, hvis det var sådan, at de ikke gik med i det her?
Er der ikke tale om et vist pres?
Og er ordføreren i øvrigt opmærksom på, at Socialdemokratiet ved behandlingen af kommuneaftalen jo stemte blankt her i salen?
Mike Legarth (KF), 2008-01-17:
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at de her regler jo bliver forsøgt omgået, og derfor er der nødt til at være et fast regelsæt for den enkelte kommune; der er nødt til at være en motivationsfaktor, og der er nødt til at være en sanktion, ellers kan vi simpelt hen ikke overholde tallene.
Lad mig gøre opmærksom på, at det til næste år er 206 mia. kr., der bliver anvendt til service, og der er en stigning på 2 pct. netto, altså fraregnet prisstigninger og lønstigninger.
Det er meget store beløb, der bliver tilført ekstra år for år, så det er ikke, fordi der ikke er penge nok.
Et eller andet sted er vi jo nødt til at have et loft, ellers har vi jo traditionelt set, at kommunerne gang på gang overskrider budgettet, og det kan vi selvfølgelig som Folketing ikke leve med.
Pernille Søndergaard (EL), 2008-01-17:
Når der nu står i lovforslaget, at regeringen vil fremsætte forslag om at erstatte modregningen i kommunernes bloktilskud med en fastfrysning i 5 år af tilsvarende deponerede midler oppe i størrelsen osv. osv., vil jeg gerne have lov til at spørge ordføreren, om det betyder, at kommunerne får flere penge til rådighed lige nu, eller om det betyder, at de ikke får flere penge lige nu.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-01-17:
Det, fru Pernille Søndergaard hentyder til, er den del af det, der sådan set også står i ministerens bemærkninger til det her lovforslag, og det er noget af indholdet i den økonomiske aftale, som er indgået mellem KL og ministeriet.
Derfor er det selvfølgelig klart, at det skal overholdes.