runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-12-10:
Nej, det synes næsten at have været en pointe i sig selv for regeringen, at det ikke måtte være Radikale Venstres forslag, der blev vedtaget, når nu det er det, der ville sikre, at vi på rimelig tid, men kort tid, ville være klar med et gennemarbejdet lovforslag, samtidig med at ordføreren ville have sit hasteredskab, såfremt ordføreren skulle bruge det lige nu og her.
Hvorfor vil ordføreren ikke være med til en 3-måneders revisionsklausul?
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-10:
Hvis politik handlede om at vælge mellem nogle gode, fornuftige løsninger uden nogen som helst form for bivirkninger og så nogle elendige løsninger, som ikke duede til noget som helst, behøvede man jo ikke et Folketing.
Så gav løsningerne jo sig selv.
Vi er her for at træffe nogle vanskelige løsninger, nogle løsninger, hvor du kan se på to scenarier, og så kan du se, at der er nogle problemer forbundet med det ene, at der er nogle problemer forbundet med det andet.
Det ene løser ikke alle problemer, og det gør det andet sådan set heller ikke, og så skal man vægte, hvad der løser flest problemer, hvad der skaber færrest ulemper.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-12-10:
Nu er der jo ikke nogen, der beder os om bare at sidde og vente på, at andre finder på løsningerne.
Vi kunne jo netop selv aktivt gå ind og hjælpe med at finde de løsninger.
Men altså, vil ordføreren så ikke gå så langt som til at kalde det sjusk?
Det mener jeg stadig væk det er, når vi ikke lytter til de kritikpunkter, der er, og tager dem alvorligt.
Men hvordan er det, vi forholder os, i forhold til at der altså er nogle andre, der står med problemet lige på den anden side af grænsen?
Altså, hvor er det, vi skal smide de her folk hen?
Hvad er det, vi skal gøre, når de begynder at lave illegal indtrængen i Danmark, fordi de ikke kan komme med tog og bus?
Skal vi også til at se gummibåde ved Sydfyn?
Skal vi se folk, der løber over markerne?
Altså, hvor er det, vi kommer hen med den her lidt hurtige lovgivning?
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-10:
Nu er det jo ikke sådan, fordi tingene går stærkt, at det nødvendigvis er sjusk.
Hvis der er noget, der haster, kan man jo godt nogle gange skynde sig, uden at det nødvendigvis bliver sjusket.
Jeg har det overhovedet ikke sådan, når jeg kigger på den her lov, at jeg siger sikke noget sjusk – jeg kan godt høre, at der er andre, der har det sådan – men jeg anerkender, at det er gået stærkt, og at det ikke bør gå så stærkt normalt.
Det er kun noget, der skal gå stærkt, når der er en rigtig god grund til det, og den rigtig gode grund til det har vi.
Det er da korrekt, at det her da ikke er noget, der løser problemer på lang sigt, det er det da ikke.
Der er det da nogle helt andre ting, der skal til, ikke mindst i Syrien, hvor vi har en Islamisk Stat, som jo bør nedkæmpes, og med hensyn til det europæiske samarbejde, er det da også evident, at der er nogle ting, som kunne gøres meget bedre, men vi kan da ikke bare sætte os ned og vente på, at vi får løst de store problemer og så i mellemtiden bare se, at vi får en masse problemer i Danmark, som vi kunne undgå ved rettidig omhu, og som vi kan undgå ved at indføre bl.a. transportøransvar, hvis svenskerne gør noget tilsvarende.
Det er jo svenskerne, der skubber problemet videre til os.
Jacob Mark (SF), 2015-12-10:
Ja, men ikke til gavn for dem, der så skal udføre arbejdet, men det er så fair nok.
Det næste spørgsmål er også apropos Socialdemokraternes position.
Min position er sådan set ganske klar.
Den er, at hvis man indfører det her, er der en overhængende fare for, at vi sender aben videre.
Så vil Tyskland indføre det.
Hvem skal så indføre det efter Tyskland?
Det rykker ned ad hele vejen gennem Europa og ned til Grækenland igen.
Der var engang, hvor Socialdemokraterne havde udsyn og prøvede at løse de internationale problemer, de europæiske problemer i fællesskab og sagde: Vi har et fælles flygtningeproblem, hvordan løser vi så det?
Har Socialdemokraterne ikke længere et eneste bud på, hvordan vi løser de europæiske problemer sammen?
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-10:
Det er så en revisionsklausul, som træder i kraft på et tidspunkt, hvor vi også har nogle praktiske erfaringer, som vi er blevet klogere af.
Så det er sådan set grunden til det.
Jeg siger ikke, at De Radikales forslag er dårligt, jeg siger bare, at det forslag, regeringen kommer med, er bedre, og det er derfor, vi stemmer for regeringens forslag og ikke for De Radikales.
Jamen når der er sat en revisionsklausul ind, er det jo for at give en garanti for, at loven bliver revideret.
Hvis der ikke havde været en revisionsklausul, havde der jo ikke været en sådan garanti.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-12-10:
Tak for det.
Nu startede ordføreren jo selv med at forklare, at han måske lidt kækt havde sagt, at denne lov ikke var kernefysik.
Og det er jo rigtigt; det er ikke kernefysik – der er rigtig mange komplicerede forhold, som ikke er kernefysik.
Men ordføreren kalder så det her et praktisk problem.
Det er et praktisk problem, som operatørerne må finde ud af.
Er det et praktisk problem, at operatørerne kan blive udsat for at begå ulovligheder enten i Tyskland, i Sverige eller i Danmark, uanset hvordan de griber opgaven an?
Det synes jeg er mere end et praktisk problem, som det faktisk er lovgivers ansvar at tage sig af.
Og derfor kan jeg ikke forstå, hvorfor ordføreren kan være imod en 3-måneders revisionsklausul, som netop sikrer, at ordføreren har sit hasteredskab nu og her, men samtidig giver mulighed for at løse de problemer, som er af langt mere end praktisk karakter.
Hvorfor er ordføreren imod?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2015-12-10:
Tak for det.
Jeg vil gerne kaste et lidt andet perspektiv på det.
Det er nemlig et økonomispørgsmål.
Der er jo en bekymring hos DSB om, at det her kommer til at koste rigtig mange penge for DSB.
De mener også, at de måske må indstille noget togtrafik.
HH-Ferries har estimeret, at det vil koste 40-50 mio. dkr. på overfarten Helsingør-Helsingborg.
Hvad mener ordføreren om det?
Hvad gør vi ved den bekymring?
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-10:
Som jeg sagde i min indledende tale, er der noget, der vejer i den ene vægtskål, og noget, der vejer i den anden.
Jo, jeg synes, at det ville have været rarere at stå her og have en ret klar fornemmelse af, hvordan id-kontrollen konkret vil skulle gennemføres.
Det har jeg så ikke, men når jeg så vejer tingene i min vægtskål, er jeg alligevel overhovedet ikke i tvivl om, at det vil være til gavn for Danmark og for den højt elskede kongelige danske arbejderklasse, at det her lovforslag går igennem.
For alternativet er jo, at Danmark bliver endestation for flygtninge- og migrantstrømmene op igennem Europa, og at det vil have konsekvenser både kulturelt for vores samfund og for vores velfærdsstat og sammenhængskraft og økonomisk for muligheden for at finansiere det samfund, vi holder af.
Så i den afvejning er jeg ikke det mindste i tvivl.
Det er slet ikke sådan, at jeg skal finde min indre balance og overveje det.
Jacob Mark (SF), 2015-12-10:
Der var også en gang, hvor Socialdemokraterne kerede sig om arbejdernes rettigheder, og noget af det, der bekymrer mig rigtig meget – og det har jeg heller ikke lagt skjul på i min tale under førstebehandlingen – er, at dem, der faktisk skal udføre det her arbejde, nemlig togkontrollørerne, dem, der sidder og sælger billetter, chaufførerne, altså alle dem, der faktisk har arbejdshandskerne på, og som vi normalt i centrum-venstre plejer at kæmpe for, er imod det her, fordi de er dybt bekymrede for deres egen sikkerhed.
Og de er meget bekymrede, fordi de ikke har kompetencerne til at udføre det arbejde, som vi nu sætter dem til.
Er det ikke noget, der bekymrer Socialdemokraterne?
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-10:
Vi har ikke noget problem med at se på det her lovforslag om 3 måneder, om 6 måneder, om 9 måneder, om 12 måneder.
Det, som ændringsforslaget fra Det Radikale Venstre, Enhedslisten, Alternativet og SF handler om, er at forpligte ministeren til at revidere loven om 3 måneder, og det er noget andet. Så vil jeg gentage det, jeg sagde i min indledende tale, og som handlede om en appel også til Enhedslisten om – i en situation, hvor svenskerne havde planlagt id-kontrol fra den 21. december – at vurdere: Er det så det afgørende i afvejningen af alt, hvad der taler for og imod det her lovforslag, der gør, at Enhedslisten ikke kan bakke det op?
Jeg synes, det er lidt skuffende, at det er det signal, den venstre side af Folketingssalen sender til danskerne.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-10:
Jeg tror, alle har opfattet, at Socialdemokraterne bakker op om forslaget om at have en revision, som altså kan ligge i september 2018.
Vores forslag handler ikke om at revidere loven i september 2018.
Det handler om at sige: Det her gennemføres så hurtigt – ordføreren havde selv svært ved at finde rundt i dagene; det er ikke så mærkeligt, når man haster lovgivning igennem på så kort tid – og med så voldsomme konsekvenser både for de rejsende og for medarbejderne, at det er rimeligt at se på det igen om 3 måneder.
Kunne ordføreren ikke forholde sig til, hvad der er galt ved at se på det igen om 3 måneder?
Det var det, jeg spurgte om.
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-10:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg også sagde i min ordførertale, synes jeg, der er to vægtskåle.
Det, der taler imod, er jo, at der er nogle uafklarede spørgsmål.
Det anerkender jeg fuldt ud.
Jeg talte også med De Radikales ordfører for et par dage siden – eller i går var det måske – som fortalte mig, at Det Radikale Venstre ville stille et ændringsforslag om at indføje en revisionsparagraf.
Kort efter det talte jeg også med ministeren, og jeg er glad for, at ministeren på baggrund af den debat, der har været, har stillet et ændringsforslag, som vi så bakker op om.
Så er det selvfølgelig klart, at hvis der er noget lovgivningsmæssigt, som i løbet af de næste 2 år er helt åbenlyst åndssvagt, så får vi jo en politisk diskussion af det, som Socialdemokraterne selvfølgelig stiller op til.
Vi er til hver en tid klar til at ændre lovgivning, som helt åbenlyst er åndssvag.
Hvis der er noget i implementeringen af loven, altså i myndighedernes udøvelse af den lovgivning, vi har vedtaget, som er åbenlyst åndssvagt, så har vi jo som Folketing – som jeg også har sagt før fra denne talerstol – et ansvar for at holde regeringen i ørerne.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-10:
Der er jo ikke noget nyt i, at Socialdemokraterne ser meget anderledes på retssikkerhed end Enhedslisten, end De Radikale, end SF, end Alternativet.
Men det undrer mig, at Socialdemokraterne og ordføreren ikke bakker op om vores ændringsforslag om at genbehandle det her lovforslag om 3 måneder.
For jeg tror, alle efterhånden har erkendt, at det er en sjusket måde at lave lovgivning på.
Og der er en række spørgsmål, som der ikke er kommet svar på, bl.a. en række spørgsmål, som har meget vidtgående konsekvenser for medarbejderne, f.eks. hos DSB og hos Scanlines.
Jeg ved, at hr. Mattias Tesfaye har ført valgkamp for og igennem mange år har interesseret sig for lønmodtagernes vilkår i Danmark.
Her er virkelig nogle lønmodtagere, som kommer til at stå i voldsomme problemer, og som er meget bekymrede for det her lovforslag.
Ville det mest ordentlige, bl.a. af hensyn til de medarbejdere, som er hos DSB og Scanlines og andre steder, ikke være at sige: Om 3 måneder genbehandler vi det, så vi kan lytte til de medarbejdere?
Mattias Tesfaye (S), 2015-12-10:
Jeg havde egentlig ikke planlagt at tage ordet under andenbehandlingen.
Jeg tager ordet for at henvende mig til vennerne: til Enhedslisten, til De Radikale, til Alternativet og til SF.
Jeg vil godt sige, at jeg har respekt for jeres meget grundige udvalgsarbejde, som jeg har oplevet også i forbindelse med lovbehandlingen af det her lovforslag.
Jeg vil også gerne sige, at jeg har respekt for engagementet og for, at man tager arbejdet som folkevalgt meget seriøst.
Jeg anerkender fuldt ud, at der ligger ting i vægtskålen, der taler imod, og det er så det, debatten kommer til at handle om.
Der er også noget, der taler for, at vi vedtager det her lovforslag.
Der ankommer i dag 150 asylansøgere om dagen til Danmark.
De er slet ikke kommet til kommunerne endnu.
Hovedparten er jo i asylcentrene og er i gang med at få behandlet deres sag.
Alene det pres, der er på kommunerne nu, får borgmestre i det her land til at råbe vagt i gevær.
Allerede nu har det jo konsekvenser for den offentlige økonomi i 2016.
Det har konsekvenser for, hvor stor den danske velfærdsstat kan være, og hvad den kan udvikle sig til – alt det, vi holder af.
Hvis svenskerne slår bremsen i, betyder det, så vidt jeg er orienteret, at otte ud af ti af dem, der i dag ankommer til Sverige, slet ikke vil komme ind i landet.
De vil stoppe i Danmark.
Det ligger i den anden vægtskål, at de vil stå på færgeterminalen i Helsingør, de vil stå ude på det sidste stop i Københavns Lufthavn og vil være Danmarks ansvar med de kulturelle og økonomiske udfordringer, det giver vores land.
Det vejer i den anden vægtskål.
Når vi nu på et tidspunkt er færdige med debatten om alle de relevante indvendinger mod den praktiske implementering af den her lovgivning, som jeg synes er relevante, så må jeg også appellere til, at I træder et skridt tilbage og kigger på jeres egen vægtskål og overvejer, om det virkelig er det signal, vi ønsker at sende til danskerne, nemlig at hele centrum-venstre undtagen vores parti løber fra ansvaret, når det gælder.
Er det virkelig det signal, vi ønsker at sende: at det skal være regeringen og deres parlamentariske grundlag og så kun Socialdemokraterne, der tager ansvaret, når det gælder?
Det kan da ikke være rigtigt.
Jeg vil godt anbefale virkelig at gå i gruppe og overveje, om ikke der skulle stemmes for det her lovforslag.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-10:
Alle selskaber bliver stillet lige.
Det er jo ikke sådan, at der er nogle selskaber, som får påført nogle omkostninger, og andre, der ikke gør.
Det er en generel omkostning, et besvær, som bliver lagt på nogle transportører.
Det er der overhovedet ingen grund til at lægge skjul på, og som sagt var det noget, vi helst havde været foruden.
Hvad er alternativet?
Alternativet er ikke at gøre noget.
Vi er nødt til at gøre noget, og det er trods alt ikke anderledes fra situationen for de transportører, der i dag transporterer passagerer fra et ikke-Schengenland til et Schengenland.
Der er også øgede kontrolomkostninger, der er også transportøransvar.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2015-12-10:
Er det ordførerens mening?
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-10:
Når man pålægger nogle en opgave, kommer det til at koste penge.
Det fremgår også klart af lovforslaget, at der for erhvervslivet vil være økonomi forbundet med det her lovforslag.
Det erkender vi jo.
Stine Brix (EL), 2015-12-11:
Det tror jeg korrekt.
Det samme vil jo gøre sig gældende, hvis man anvender magistrelle lægemidler, altså designer et lægemiddel til en given patient.
Så gælder det jo formentlig, at man i samarbejde med en overlæge vil kontrollere, hvordan det administreres.
Så jeg synes, der er nogle rigtig interessante ting, og jeg synes, det er meget positivt, at Holland går forrest.
Jeg håber også, at vi kan komme med, f.eks. ved at bruge de muligheder, der begynder at tegne sig, i samarbejde med Glostrup Apotek for at kunne fremstille nogle af de her lægemidler magistrelt.
Jane Heitmann (V), 2015-12-11:
Tak for det.
Jeg vil bare gerne have lov til at spørge ordføreren, hvor meget ordføreren vægter kliniske forsøg og evidens.
Nu nævner ordføreren jo Holland i sin ordførertale, og så vidt jeg er orienteret, er de produkter, som man bestiller i Holland, ikke produceret på baggrund af klinisk forskning, men udelukkende på baggrund af at nogle læger har bestilt dem, og at patienterne har sagt, at de virker.
Jeg tror, at ekspertbegrebet kan være meget bredt.
Set fra min stol er Lægeforeningen en blandt mange eksperter, som det vil være værd at lytte til i hele den her diskussion, ligesom patienterne og de læger, som jeg går ud fra også arbejder på klinikken på Rigshospitalet, vil være værd at lytte til.
For mig at se er der en hel palet af eksperter, som man bør forholde sig til.
May-Britt Kattrup (LA), 2015-12-11:
Det har jeg forstået har gjort et stort indtryk.
Men gør det stort indtryk, at Lægeforeningen ikke havde spurgt eksperterne på området, inden man kom med sådan en anbefaling og udtalelse?
Jane Heitmann (V), 2015-12-11:
Jeg forstår på ordføreren, at klinisk forskning ikke er det vigtigste.
Så vil jeg bare gerne spørge: Hvis man nu forestiller sig, at der er en patient, der får et lægemiddel og bliver skadet af det, hvem har så erstatningsansvaret?
Det gør indtryk på mig, når Lægeforeningen skriver til samtlige sundhedsordførere i Folketinget og beder Folketingets sundhedsordførere om ikke at bakke op om det beslutningsforslag, vi behandler her.
Og jeg vil gerne lige citere de sidste to linjer: »Lægeforeningen vil derfor opfordre til, at Folketinget afstår fra at vedtage beslutningsforslaget i sin nuværende form.« Det gør et stort indtryk på mig, når lægerne siger nej tak.
May-Britt Kattrup (LA), 2015-12-11:
Ordføreren nævnte to ting, og den første var, om medicinsk cannabis er forbudt eller legalt.
Det er rigtigt, at der er nogle syntetiske produkter, som er tilladt i dag.
Vi kan producere nogle syntetiske medicinske cannabisprodukter, som mange brugere ikke har den glæde af, de gerne ville have.
Produkterne har ikke den ønskede virkning, og nogle kan ikke engang bruge dem.
De kan laves i form af piller, som nogle faktisk ikke kan indtage, og nogle af dem, som indtager pillerne, har meget ubehag ved det.
Det, vi gerne vil have, er, at man kan udvikle nogle produkter af rå cannabis, så man f.eks. kan lave olie eller stikpiller, altså lave det, så andre og flere patienter også kan bruge det.
Gør det indtryk på ordføreren, at Lægeforeningen ikke har søgt ekspertråd hos dem, der arbejder med medicinsk cannabis, inden foreningen kom med sin anbefaling – altså f.eks. hos Tværfagligt Smertecenter på Rigshospitalet?
Jane Heitmann (V), 2015-12-11:
Jeg må indrømme, at jeg er en lille smule forvirret efter at have hørt ordførerens tale.
For ordføreren siger, at medicinsk cannabis er ulovligt.
Jamen det er jo ikke rigtigt.
Vi har medicinske cannabisprodukter på markedet i dag, og ordføreren bruger formuleringen: Hvis det realiseres.
Jamen vi har jo indtil flere lovlige medicinske cannabisprodukter på markedet i dag, så jeg forstår simpelt hen ikke ordførerens udgangspunkt.
Ordføreren siger, at det er lægerne, der skal afgøre hvordan.
Det er jeg da fuldstændig enig i, og alligevel siger ordføreren, at man gerne vil have noget, selv om der ikke er evidens for det.
I går stod ordføreren på den selv samme talerstol og sagde følgende om evidens, og nu citerer jeg: Det er de fagprofessionelle, der skal foretage det faglige skøn, og ikke politikere.
Jeg er en lille smule i vildrede i forhold til, hvad det egentlig er, ordføreren mener om det her.
Stine Brix (EL), 2015-12-11:
Til det første vil jeg sige, at jeg synes, Venstres ordfører misforstår mig, for det, jeg taler om, er, at vi prøver at bruge nogle af de her lægemidler til at få klinisk forskning og til at få viden.
Men Venstre siger jo, at de ikke vil noget, før vi har den forskning, og så er det rigtig, rigtig vanskeligt at komme videre.
Der er et helt system omkring, hvordan man laver klinisk forskning, og et helt system omkring de magistrelle lægemidler, og dem kan man jo sagtens bruge i den her situation.
May-Britt Kattrup (LA), 2015-12-11:
Tak for det.
På Rigshospitalets Tværfaglige Smertecenter antager man, at ca. 15 pct. af patienterne ulovligt køber og bruger cannabis for at medicinere sig selv.
Man oplever, at mange forældre til kræftsyge børn køber cannabis for at hjælpe dem, men de er nødt til at gøre det på det kriminelle marked, og på det sorte marked er der ingen sikkerhed for produkternes kvalitet, og priserne er skyhøje.
Legalisering kan medføre øget sikkerhed for kvalitet, lavere priser og bedre rådgivning, altså bedre patientsikkerhed.
Og da vi sikkert heller ikke undgår skat på det her produkt, kan det også bringe penge i statskassen i stedet for at finansiere f.eks. rockerbander.
De mennesker, som i dag køber og indtager cannabis for at kunne udholde deres daglige smerter, behøver ikke længere at være kriminelle, hvis medicinsk cannabis legaliseres.
Mange oplever stor smertelindring, afhjælpning af kvalme og bedre appetit.
Selv om der ikke er videnskabelig evidens, er der altså utallige gode erfaringer med medicinsk cannabis.
Tilgængelig forskning viser ingen evidens for, at patienter i medicinske cannabisbehandlinger udvikler psykoser eller afhængighed, men en dansk undersøgelse viser til gengæld, at 20 pct. af de patienter, som er i behandling med morfin, udvikler afhængighed.
Cannabis kan udskrives af læger i bl.a. Holland, Tyskland, Israel, Canada og en lang række amerikanske stater.
Liberal Alliance går også ind for legalisering af medicinsk cannabis i Danmark.
Vi skal ikke som politikere bestemme indholdet af nogen som helst medicinske produkter, men vi skal give fagfolk mulighed for at kunne gøre det – ligesom med alle andre medicinske produkter.
I dag har læger ikke mulighed for at hjælpe mange af deres patienter med medicinsk cannabis.
Det vil Liberal Alliance gerne give dem mulighed for.
Det er selvfølgelig lægerne, der skal afgøre hvornår og hvordan, men den mulighed har de ikke i dag.
Hvis vi som politikere siger nej til at give fagfolk den mulighed, gør vi faktisk os selv til medicinske eksperter.
Som beslutningsforslaget ligger nu, er der noget usikkerhed om både økonomi og procedure, så vi foreslår, at der arbejdes videre med det, og vi ser frem til eventuelle ændringer eller en anden form for beslutningsgrundlag, som vi kan arbejde videre med.
Så vi er altså meget positive over for at arbejde videre med legalisering af medicinsk cannabis, men ikke lige i den form, som det her beslutningsforslag, som det ligger nu, lægger op til.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-12-11:
Nu er det jo bare sådan, at det, vi diskuterer her, er, om vi skal stemme for eller imod beslutningsforslaget.
Og jeg undskylder, hvis jeg har forstået det forkert, men jeg havde forstået, at Enhedslisten havde tænkt sig at stemme for beslutningsforslaget.
Beslutningsforslaget er ganske kortfattet.
Det består af tre linjer, og det hedder, at Folketinget pålægger regeringen at udarbejde et lovforslag, der gør det muligt for praktiserende læger at udskrive medicinske cannabisprodukter til patienter.
Det er det, forslaget går ud på, og det, vi diskuterer, er: Skal vi stemme for det, eller skal vi ikke stemme for det?
Så kan man jo ikke snakke om alt mulig andet, altså at vi skal indgå i en dialog og alt muligt.
Jeg vil bare gerne vide, om ikke det er rigtigt, at det er det, Enhedslisten går ind for, altså det, som står i beslutningsforslaget.
For ellers stemmer man selvfølgelig nej.
Stine Brix (EL), 2015-12-11:
Jeg hører både De Konservatives ordfører og Venstres ordfører gøre sig umådelig umage for ikke at ville gøre noget som helst i den her sag.
Der er ikke en eller anden meget sådan firkantet holdning til, at det skal være præcis de ord, Alternativet har skrevet i beslutningsforslaget, som skal blive til det, vi ender med her.
Jeg har selv nævnt en række ideer til, hvad man kunne gøre for at komme videre.
Og jeg synes egentlig, det er ærgerligt, at det er den tilgang, man har fra højrefløjens side, altså at det handler om at finde en eller anden formulering i beslutningsforslaget, der gør, at man kan afvise det, frem for at gå ind i debatten om de mange forskellige muligheder, som der faktisk her tegner sig, så vi kan komme videre og gøre noget for de patienter, som vi lige nu lader i stikken.