Carsten Hansen (S), 2015-02-26:
Jeg vil godt starte med at sige tak for en god debat om lovforslaget, som jo, som flere af ordførerne var inde på, indeholder en lang række omfattende ændringer.
Det er et kompliceret lovforslag, det medgiver jeg.
Friplejeboligloven er jo blevet evalueret, og i september sidste år sendte jeg en redegørelse om evalueringen både til Boligudvalget og til Socialudvalget, og i redegørelsen har jeg også nævnt de væsentligste af de lovændringer, som jeg nu foreslår gennemført.
En af de meget væsentlige ændringer er, at jeg nu foreslår, at der etableres et helt nyt afregningssystem for friplejeboligleverandørernes levering af pleje og omsorg efter serviceloven, og det har jeg indtryk af stort set alle ordførerne har rost.
Det har været et stærkt ønske fra både kommunernes og fra leverandørernes side.
I stedet foreslår vi et system, der baserer sig på, at der skal være sammenhæng mellem det lokale omkostnings- og serviceniveau i den enkelte kommune og afregningen af friplejeleverandøren, så de ting kort sagt hænger sammen.
Det afregningssystem er jo et, vi har aftalt med KL.
Vi har også haft det afprøvet ude i en række kommuner, inden vi foreslog det, og der ligger jo også i den her lovgivning, at vi efter 2 år evaluerer afregningssystemet, bl.a. takket være hr. Leif Mikkelsen og også fru Louise Schack Elholm, således at vi, hvis der skulle være uhensigtsmæssigheder, er parat til at kigge på den del af det.
En anden ændring er, at vi ophæver de gældende krav om, at plejen og omsorgen skal udbydes hvert 10. år, og jeg tror, alle ordførere – dem, der har omtalt det i hvert fald – har sagt, at det krav er uhensigtsmæssigt, for det medfører meget usikkerhed, både for beboerne og for det personale, der er, og for de leverandører, der er, og det medfører, at en leverandør må afhænde sin virksomhed, hvis en anden leverandør vinder udbuddet.
Og hvad så med borgerne, som jo er det centrale i det her?
Vi lemper adgangen til friplejeboligmarkedet, så der ikke længere er noget loft over den årlige tilvækst af ustøttede friplejeboliger.
Og så har resten, nemlig 275, været en kvote, man kunne få til ustøttede friplejeboliger.
Den kvote har aldrig været brugt op, og inden hr. Lars Dohn nu svinger sig helt op i de ideologiske luftlag, så fødderne slet ikke kan nå jorden – det sker jo en gang imellem, når man kommer derfra, hvor hr. Lars Dohn gør – vil jeg bare sige, at 94 pct. – 94 pct. – af alle plejeboliger udgøres af nonprofitorganisationer.
Det er faktisk sådan, at der er 1.368 friplejeboliger i dag, og de 1.289 af dem er nonprofit.
Så i forhold til det, fru Sanne Rubinke sagde, er det altså rigtig, rigtig mange – næsten alle, altså på nær 6 pct. – der er non profit-organisationer, og som driver dem.
Det kan være OK-Fonden eller alle mulige andre, men det er non profit.
Så på den måde er der i virkeligheden stort set ikke nogen, der slæber penge ud af det i øjeblikket, vil jeg sige til hr. Lars Dohn.
Derudover – og det er nyt – vil adgangen til markedet så være betinget af, at leverandørerne er certificeret af Socialstyrelsen, og at de råder over egnede lokaler.
Det ændres der ikke på i reglerne om, at der hvert år er mulighed for at yde støtte til 225 nye friplejeboliger.
Som det er i dag, kan friplejeboliger kun etableres ved nybyggerier eller ved ombygning eller omdannelse af eksisterende ejendomme, som tilhører private, og som ved omdannelsen bebos af personer med et plejebehov.
Jeg ved, at der nogle steder har været et stærkt ønske om, at kommunen kan sælge nedlagte eller nedlægningstruede plejehjem og plejeboliger med eller uden beboere til en friplejeboligleverandør, der vil drive boligerne videre på privat basis.
Bl.a. foreslår jeg nogle administrative lempelser for ejerne af ustøttede friplejeboliger.
Jeg foreslår enkelte forenklinger af lovgivningen, og jeg ser selvfølgelig også frem til udvalgsbehandlingen.
Der blev rejst et spørgsmål om realkreditten, og jeg tror, det var fru Mette Hjermind Dencker, der stillede spørgsmålet på vegne af sit partis ordfører, fru Karina Adsbøl.
Formålet med den her begrænsning, vi har lagt ind i loven, er jo, at statsgarantien således kan bremse for opførelsen af visse friplejebebyggelser med en meget, meget lav vurdering af værdien.
Og jeg må også sige, at de 75 pct., vi har fastsat i loven, jo i dag er fastsat på basis af faktiske garantier ydet til friplejeboliger og almene ældreboliger.
I gennemsnit udgør statslige garantier til friplejeboliger 65 pct. af lånene.
Det er for, at man ikke kommer i en situation, hvor man kort sagt giver støtte til noget, der ikke har den værdi, man giver støtte til.
Og vi ligger højere end den gennemsnitlige, kan man sige, statsgaranti, der udgøres i dag.
Fru Mette Hjermind Dencker rejste spørgsmålet om afregningsmodellen.
Og der vil jeg sige, at den model, der er lagt op til i dag, sikrer, at der er en sammenhæng mellem afregningspriserne til friboligleverandørerne og det omkostningsbestemte serviceniveau, der eksisterer i den enkelte kommune.
Og vi er naturligvis også nødt til at sikre, at de borgere, der ønsker en friplejebolig, kan vælge en sådan, også i de tilfælde, hvor der ikke er indgået en aftale.
Derfor bestemmes det i lovforslaget, hvordan afregningsprisen skal fastsættes, hvis kommunen og leverandørerne ikke kan blive enige, og læg mærke til, at der også er en klageadgang, og at den her afregningsmodel, som jeg sagde, vil blive evalueret efter 2 år.
Så har der selvfølgelig været påstande om, at friplejeboligleverandørerne overbetales, og i forhold til det nye afregningssystem vil jeg sige, at det ikke omfatter de eksisterende friplejeboligleverandører, der allerede er der nu, for de kører selvfølgelig videre på det system, der er aftalt, og det er, at den enkelte leverandør ved ansøgning har forpligtet sig til at levere både personlig og praktisk hjælp efter serviceloven til en bestemt pris i 10 år.
Det kan vi ikke røre ved i forhold til den del af det.
Så var der et spørgsmål om, om vi ville tage initiativ til at give kommunerne indflydelse på etablering af nye friplejeboliger.
Det var fru Sanne Rubinke, der stillede det spørgsmål.
Ja, det har jo fra starten været en grundlæggende præmis, at hvis man vil have friplejeboliger, skal det være private plejeboliger, der bliver drevet drives i konkurrence med den kommunale plejeforsyning.
Det nødvendiggør jo, at kommunerne ikke skal kunne nedlægge veto mod oprettelsen af friplejeboliger.
Sådan ville det jo være, hvis man gik ind på den tanke.
Kort sagt er det et kompliceret forslag, og jeg ser frem til at besvare de spørgsmål, der måtte komme undervejs, og jeg siger tak for den positive behandling fra Tingets side.