Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-12-03:
Det er nu mere end 5 år siden, at den økonomiske krise ramte det meste af verdenen, og Danmark blev hårdere ramt end mange andre lande.
Dansk økonomi kørte simpelt hen for stærkt under VK-regeringen, og derfor ramte den hårdere. Vi har i nogen tid set tegn på et stemningsskifte.
Vores virksomheder er mere optimistiske, eksporten vokser pænt, boligmarkedet er langsomt ved at tø op, og danskerne er ved at genvinde troen på fremtiden.
Det billede, vi har set gennem nogle af de mere bløde indikatorer, bliver nu også bekræftet af mere hårde tal, nemlig de nye nationalregnskabstal fra Danmarks Statistik.
Tallene er foreløbige, skal jeg sige.
De kan ændre sig.
Men der er en tendens til fremgang.
Arbejdsløsheden er faldet over det seneste år, og beskæftigelsen er steget.
Det private forbrug har dog endnu ikke rykket sig.
Det har vi endnu til gode at se.
Så vi er altså ikke ude af krisen.
Der er stadig usikkerhed.
Men dansk økonomi er tilbage på sporet.
Regeringen hjælper opsvinget på vej.
Vores økonomiske politik understøtter den private beskæftigelse med op mod 15.000 job i 2013 og 2014; arbejdspladser, som vi ellers ikke ville have haft.
Og når vi gør det her, når vi passer på vores økonomi, så sikrer vi, at der er penge til ordentlig velfærd i de kommende år.
Det er også linjen i den finanslovsaftale, som vi indgik med Venstre og Det Konservative Folkeparti i sidste uge.
Aftalen er ikke en nulvækstaftale.
Vi sætter 1 mia. kr. ekstra af til ældreområdet hvert år, og vi har sat det mål, at brugen af tvang i psykiatrien skal ned på det halve inden 2020.
Vi følger nu op på den aftale med satspuljen, som også faldt på plads i sidste uge.
Her sætter vi 410 mio. kr. af over 4 år til at forbedre forholdene for mennesker, der har en psykisk sygdom.
Venstre er både med i finanslovsaftalen og satspuljeforliget, og de er på den måde også med til at forbedre velfærden på vigtige områder.
Det er godt.
Men det gør også det spørgsmål, som mange nok stiller sig, endnu mere aktuelt, for hvor vil Venstre så skære ned, når de nu ønsker nulvækst?
Det, vi ser, er, at nulvæksten vil have konsekvenser for borgerne, og det gode spørgsmål er jo: Hvilke konsekvenser?
Der mangler vi stadig svar fra nulvækst- og minusvækstpartierne på, hvordan det kommer til at se ud.
For som jeg har forstået det, er alle, også de borgerlige partier, egentlig enige i, at der i de kommende år vil komme flere udgifter, f.eks. til sundhed.
Og spørgsmålet, der melder sig, er jo så, hvor de penge skal findes.
Hvem er det, der skal holde for?
Hvem skal betale regningen?
De spørgsmål er stadig aktuelle.
På samme måde er det jo fortsat et mysterium, hvorfor Dansk Folkepartis eneste mærkesag er at støtte nulvækstpartierne – vel at mærke når Dansk Folkeparti igen og igen hævder, at de ønsker at bruge penge på velfærd.
Vi mangler stadig svar.
Hvem ved, måske kommer de i dag, men mens vi venter på de svar, kan vi jo glæde os over, at vi med finansloven for 2014 har fået et solidt fundament for dansk økonomi for næste år.
Det er et fundament, som målrettet forbedrer vores velfærd i en økonomisk svær tid.
Og vores finanslov er dermed også et signal til omverdenen om, at dansk økonomi for alvor er på vej tilbage.
Nu har jeg hørt hr. Lars Løkke Rasmussen sige, at alt har været på pause de sidste 2 måneder.
Det kan godt være, at det har været sådan for hr. Lars Løkke Rasmussen.
Sådan har det ikke været for regeringen.
Vi har skam forhandlet på alle mulige områder, så det er i hvert fald ikke sådan, at vi har været på pause i de sidste 2 måneder.
Der er jo mange spørgsmål, og jeg skal forsøge at dække dem alle sammen.
I forhold til det her med patentet tror jeg egentlig hele tiden, at jeg har sagt, at hvis man ikke kan opnå fem sjettedeles flertal, så må man jo sende patentdomstolen til en folkeafstemning.
Jeg undrer mig stadig såre over, at man ikke er optaget af, hvad virksomhederne siger; at man, når virksomheder så tydeligt siger, at de ønsker et patent, så ikke er optaget af at sikre, at de kan få lettere adgang til et patent, og at vi har en fælles patentdomstol.
Det kan jo være, at hr. Lars Løkke Rasmussen har bedre kanaler til Dansk Folkeparti og måske kunne overbevise dem om, at det var en rigtig god idé at stille sig på danske virksomheders side, danske arbejdspladsers side og kæmpe for det her patent.
For det er jo sådan, at hvis vi kan få fem sjettedeles flertal her i Folketinget, så behøver vi egentlig ikke belemre danskerne med den her afstemning.
Nu står formanden op.
Jeg ville gerne sige mere, men det får jeg måske mulighed for senere.