runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Espersen (DF), 2014-01-30:
Jamen det kan jeg heller ikke sige at der ikke har været.
Altså, lige så lidt som jeg har sikker viden om, at det foregår og er foregået, kan jeg jo heller ikke sige det modsatte, al den stund jeg jo ikke sidder i kontroludvalget eller er en af regeringens ministre.
Hr. Uffe Elbæk peger præcis på, at præsident Obama jo selv er klar over, at NSA i mange tilfælde garanteret er gået langt, langt videre, end man egentlig bør, og det tager man jo fat på i et demokratisk og frit land som USA, altså man foretager sig noget.
Vi har også hørt fra folk i kongressen.
Hvordan skulle vi kunne lave en undersøgelse af amerikanske forhold i NSA?
Det ville jo være fuldstændig umuligt.
Jeg har hørt bl.a. Enhedslisten fremføre tidligere, at nu skulle der laves en undersøgelse af de her ting.
Det kan vi jo ikke.
Altså, det er jo noget, amerikanerne selv er i gang med, fordi man måske, som jeg sagde i min ordførertale, simpelt hen har fået for let ved at finde ud af, hvad der foregår rundt omkring.
Der tager man fat på det, og det er da glimrende, at amerikanerne gør det.
Uffe Elbæk (UFG), 2014-01-30:
I mine spørgsmål tager jeg egentlig udgangspunkt i, at alle partier her i Folketinget har en interesse i, at vi beskytter følsomme informationer om danske borgere.
Det er selvfølgelig også derfor, at det undrer mig, at hr. Søren Espersen lige så vel som nogle af de tidligere ordførere, der har været heroppe, også i det her tilfælde har en sådan næsegrus tillid til i første omgang USA som allieret – det kan man så måske have nogle gode argumenter for – men også en stor tillid til den måde, NSA har ageret på.
Når jeg understreger det, er det selvfølgelig, fordi den her diskussion har været fuldstændig afgørende og på den politiske dagsorden i en lang række lande.
Den amerikanske kongres er gået ind i den.
Obama har forholdt sig til den og har sagt, at vi bliver nødt til sætte nogle grænser for den måde, NSA agerer på.
Vi har problemer med den måde, man høster kollektive informationer på etc. etc. Så undrer det mig, at man i Dansk Folkeparti ikke bare et splitsekund kan have den overvejelse, om der kan være foregået en uhensigtsmæssig indsamling af følsomme informationer i Danmark, og om vi skal undersøge det.
Søren Espersen (DF), 2014-01-30:
Jeg vil da indrømme, at jeg i frokostpausen kom til at kigge på det her, for jeg tænkte, at jeg lige måtte finde det frem, da jeg havde en pause til det.
Det skulle da bare lige mangle.
Sikke dog en elendighed, hvis man ikke er forberedt på at følge med i, hvad der sker på den konference, som er så væsentlig.
Det gjorde vi forhåbentlig også: Hvad laver de, hvad tænker de i den tyske delegation?
Det er en form for overvågning af hinanden, som jo finder sted.
Det, der tales om her, er noget helt andet, som om man ligesom skulle have været inde i et system og have aflyttet alle de folk, der var med til topmødet.
Forhandling
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-01-30:
Jamen tak for det svar.
Så kan jeg da godt forstå, at Dansk Folkeparti er så bekymrede over virkeligheden.
For virkeligheden er altså, at der på forsiden af et dansk dagblad i dag er en afsløring af, at der er et dokument, hvor der står, at NSA overvågede Danmark under klimatopmødet i 2009.
Bør det ikke undersøges?
Eller har man i Dansk Folkeparti bare en tyrkertro på, at det kunne amerikanerne aldrig finde på, og er man bare fuldstændig ligeglad, hvis amerikanerne siger noget andet?
Søren Espersen (DF), 2014-01-30:
Vi tror på, at amerikanerne og Danmark har sådan et godt tillidsforhold i de her sager om efterretninger, at der ikke foregår nogen aflytninger på dansk område, som ikke er i overensstemmelse med retsplejen og med straffeloven.
Det tror vi faktisk på.
Som jeg sagde, har vi i de her sager stor tillid til, at regeringens ministre – specielt justitsministeren og forsvarsministeren – og Folketingets kontroludvalg holder øje med de her ting.
Så jeg har ikke nogen som helst anledning til at mene noget andet, for jeg er ikke blevet præsenteret for andre ting.
Jeg mener, at man i PET arbejder inden for de lovgivningsmæssige rammer og inden for straffeloven.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-01-30:
Man får jo helt ondt af hr. Søren Espersen.
Han er blevet konfronteret med virkeligheden, og det er åbenbart ikke gået op for hr. Søren Espersen, at det er væltet frem med den ene skandale og afsløring efter den anden omkring NSA.
Det tror jeg vil undre de 84 pct. af danskerne, der i en meningsmåling sagde, at de faktisk regnede med, at Danmark blev overvåget af amerikanerne.
Men nok om det.
Det må stå for Dansk Folkepartis egen regning.
Dansk Folkeparti plejer at gå ind for, at man skal overholde lov og orden, og jeg kunne godt tænke mig at høre fra Dansk Folkepartis ordfører: Hvis amerikanerne har overvåget klimatopmødet, overvåget Danmark, er det så ikke interessant at finde ud af, om det er foregået på lovlig vis?
Eller er det sådan, at lige præcis amerikanerne ikke skal overholde loven i Danmark?
Søren Espersen (DF), 2014-01-30:
Jeg ville gerne, at Enhedslistens ordfører kunne fortælle mig, hvornår hun så fik kendskab til, at Information ville komme med den historie i dag.
Var det i går aftes, eller var det for 3 dage siden, eller hvornår var det?
Det vil jeg gerne have en forklaring på, for jeg synes, det virker mærkeligt, at man stiller en forspørgsel den 5. november, og så kommer der helt ud af det blå en artikel i Information, som vi andre så skal forholde os til, og som vi ikke har haft en kinamands chance – undskyld udtrykket, det er garanteret racistisk – for at vide noget som helst om.
Der må jeg sige, at det går simpelt hen ikke.
I forhold til de andre ting, der nu kommer frem, og som vi så har haft mulighed for at forberede hjemme i lønkammeret, har jeg stor tiltro til, at regeringen har et øje på hver finger, og at vores kontroludvalg, vores justitsminister og vores forsvarsminister har det, og at man har fuldstændig kontrol med, at det, der foregår i Danmark af overvågning, foregår inden for rammerne af det danske retssystem.
Jeg har ikke fået den læst endnu.
Det er sikkert en god avis.
Har ordføreren i øvrigt læst Anders And?
Det kan vi måske så også diskutere bagefter.
Det har jeg nemlig.
Pernille Skipper (EL), 2014-01-30:
Det vil jeg meget gerne svare på.
Svaret er absolut ingenting, men som jeg kunne forstå på Informations egne udtalelser i dag, så har de trykt den, fordi de mente, det var relevant op til den her debat.
Det kan jeg kun give dem ret i, men jeg vil også forsikre om, at det ikke er noget, Enhedslisten har haft noget at gøre med.
Vi har indkaldt til den her forespørgsel på baggrund af de mange, mange informationer, der i løbet af mere end det sidste halve år er kommet ud om amerikanske efterretningstjenesters overvågning af europæiske ledere, EU-institutioner og europæiske borgere.
Men så kunne jeg jo spørge om noget andet.
Tror Dansk Folkeparti på, at den overvågning, som øjensynlig foregår i både Frankrig, Spanien, Holland og Norge af ganske almindelige mennesker, og den overvågning, der foregår af ledere i EU, af Angela Merkels mobiltelefon, er Danmark fuldstændig fri for?
Trine Bramsen (S), 2014-01-30:
Det synes jeg er et mærkværdigt spørgsmål.
Spørgeren spørger, om vi på grundlag af nogle antagelser om ulovlig overvågning, som vi ikke har grund til at tro foregår, vil igangsætte en undersøgelse.
Jeg har meget svært ved at se den undersøgelse udført i praksis.
Det er urealistisk.
Uffe Elbæk (UFG), 2014-01-30:
Jamen jeg synes overhovedet ikke, at det er urealistisk.
Jeg vil sige, at det i min optik ville være helt naturligt, når man ser, hvordan debatten har udfoldet sig i andre lande, både her i Europa og i USA.
Politikere og undersøgelseskomiteer etc. er gået ind i diskussionen for at finde ud af, om de her informationer er valide, eller de ikke er det.
Og enhver regering må vel have som sin vigtigste opgave at beskytte sine borgere i forhold til eventuelle fremmede magters overvågning.
Så det er da helt naturligt, at man, når der kommer informationer på det her niveau, så overvejer, om det er noget, man skal tage alvorligt eller ej.
Så spørgsmålet er: Mener Socialdemokratiet, at man skal tage Edward Snowdens informationer alvorligt, eller mener Socialdemokratiet, at man ikke skal?
Trine Bramsen (S), 2014-01-30:
Altså, det, der jo er essentielt her, er, at vi har spurgt danske efterretningstjenester.
Så ville det da være mærkeligt at begynde at sætte en undersøgelse i gang af en overvågning, som der ikke er grundlag for at tro finder sted.
I forhold til Informations oplysninger, så ændrer det jo ikke ved det, som vores efterretningstjenester har været ude at sige flere gange, nemlig at der ikke er grund til at tro, at der foregår ulovlig overvågning af danske interesser, men at der selvfølgelig inden for rammerne af den danske lovgivning samarbejdes med udenlandske efterretningstjenester.
Så jeg kan ikke se, hvad sådan en undersøgelse overhovedet skulle igangsættes for.
Pernille Skipper (EL), 2014-01-30:
Jeg har jo tidligere kunnet forstå på Dansk Folkeparti, at det er helt okay, at amerikanere overvåger på dansk jord, fordi de er vores nære allierede.
Er det stadig væk helt okay for Dansk Folkeparti, at det foregår?
For det andet, og det er mit spørgsmål nummer to, hvis jeg må
: Mener Dansk Folkeparti, at den danske befolkning har krav på at vide det, hvis den danske stat har givet andre efterretningstjenester lov til at overvåge i Danmark?
Søren Espersen (DF), 2014-01-30:
Altså, jeg ved ikke af, at vi har sagt, at vi synes, det er helt i orden, at der bliver overvåget.
Det ved jeg så ikke, men lad det ligge.
Jeg vil i forhold til den her sag, som man fra Enhedslistens side kører frem her og har kørt frem mod andre ordførere, sige, at det jo på en måde er særdeles unfair, at man anmelder en forespørgselsdebat den 5. november 2013 til afholdelse den 30. januar, altså nu.
Vi sad hjemme i vores lønkammer i går og forberedte os til en debat, som så kun kommer til at dreje sig om en artikel i Information, som jeg ikke så før i morges, da jeg kom ind på kontoret.
Hvorfor skulle jeg stå her og give den validitet eller det modsatte?
Jeg har ikke den fjerneste fornemmelse af, om den artikel er rigtig eller falsk.
Hvad er meningen med, at vi pludselig skal have det hevet frem i dag, 2 timer efter at det har stået i Information.
Og er det i øvrigt et sammentræf, at Information har den artikel i dag, samtidig med at Enhedslisten har den her forespørgsel?
Hvad har man aftalt med Information?
Det kunne man måske så fortælle mig.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-01-31:
Liberal Alliances udgangspunkt er, at borgerne har ret til et privatliv og ret til selvfølgelig at blive betragtet som uskyldig, indtil det modsatte er bevist, og ikke som om omvandrende mulige skyldige for enhver tænkelig forbrydelse.
Jeg synes også, at der er noget principielt på spil i det her, som går lidt dybere end bare et dna-register, nemlig hvem tilhører vores krop egentlig?
Min krop tilhører mig og ikke staten.
Og det kan godt være, at man kan komme med andre eksempler på, at man inden for statsapparatet i dag på forskellig vis tiltusker sig adgang til noget omkring borgernes krop, og det kan da godt være, at vi skal se det lidt nærmere efter i sømmene og se på, om der er steder, hvor der er brug for at stramme op, sådan at det ikke sker for ofte.
Det er også noget, som vi i hvert fald har været opmærksomme på på sundhedsområdet.
Det er ikke kun i alle de her forbudsdebatter, men også i spørgsmålet om, i hvor stort omfang man egentlig skal give mulighed for, at både det offentlige og private virksomheder skal få indsigt i ting omkring den enkeltes krop og have oplysninger om den.
Der vil jeg sige, at vi stiller os på individets side og ikke på statens side, når det handler om at gennemføre ting, som bare er et bekvemmelighedshensyn i forhold til statsmagten.
Pernille Skipper (EL), 2014-01-31:
Ja, jeg kan jo godt høre, at det kan være svært, for på den ene side siger hr. Peter Skaarup, at den argumentation, jeg havde lige før, førte til, at jeg var for dna-registreret, men at den på den anden side også førte til, at jeg var imod det overhovedet at bruge dna som sådan.
Altså, jeg må sige, at jeg har lidt svært ved at forstå de der spørgsmål.
Men Enhedslisten er imod et nationalt register, som indeholder alles dna, og vi synes også, man skal være meget, meget påpasselig med hensyn til de dna-registre, der eksisterer i dag.
Vi kan godt have en diskussion om, om man bør indskrænke den tid, hvor dna-prøver ligger deri; det kan vi sagtens diskutere.
Vi er ikke imod, at politiet bruger dna til opklaring af forbrydelser.
Trine Bramsen (S), 2014-01-31:
Forslagsstillerne ønsker med beslutningsforslaget at pålægge regeringen snarest at etablere et centralt, uafhængigt nævn til sikring af offentligt ansattes ytringsfrihed.
Samtidig vil forslagsstillerne pålægge regeringen at ændre lovgivningen, så der indføres omvendt bevisbyrde i sager, hvor offentligt ansatte afskediges eller udsættes for lignende sanktioner fra arbejdsgivers side på grund af lovlige ytringer.
Vi Socialdemokrater er helt enige i, at offentligt ansatte bør have de bedste muligheder for at udøve deres ytringsfrihed.
Derfor skal vi også understøtte dette fra politisk hold, og vi skal iværksætte initiativer, såfremt der er behov og grundlag for dette.
Vi deler altså til fulde intentionerne i forslaget, og historisk har vi Socialdemokrater og mine forgængere på retsordførerposten også bakket op om intentionerne i forslaget.
Regeringen besluttede allerede tilbage i oktober at nedsætte et udvalg om offentligt ansattes ytringsfrihed og whistleblowerordninger, og dermed bliver der nedsat et udvalg, der netop har til formål at se på de initiativer, som beslutningsforslaget indeholder.
Udvalget skal ifølge kommissoriet så vidt muligt afslutte deres arbejde i efteråret 2014, og det er der som bekendt ikke længe til.
Så altså, vi Socialdemokrater finder det rimeligt at give udvalget en mulighed for at afslutte deres arbejde, før vi i Folketinget fremsætter konkrete forslag og tager initiativer på området.
På den baggrund skal jeg meddele, at Socialdemokraterne ikke kan støtte forslaget, men at vi ser frem til udvalgets fremlæggelse af initiativer, der kan understøtte vores offentligt ansattes ytringsfrihed.
Pernille Skipper (EL), 2014-01-31:
Altså, først vil jeg sige, at ja, Enhedslisten mener, at det cpr-register, som vi har i dag, er en rigtig ringe idé, og hr. Peter Skaarup har jo sådan set selv svaret på hvorfor, netop fordi det er en illustration af, at der for sådan nogle registre, når man opbygger dem, gælder, at risikoen for, at de bliver misbrugt, øges.
Og jeg ved, at hr. Peter Skaarup ved, hvor farligt det er, hvor mange oplysninger der har været lækket fra det register, hvor mange mennesker der har været udsat for identitetstyveri, fordi cpr-registeret er så centralt i vores samfundsstruktur, som det er i dag.
Det har vi diskuteret flere gange, og jeg tror endda, vi har været nogenlunde enige på det punkt tidligere.
Derfor er det vores holdning, at man i forhold til cpr-registeret bør kigge mod Sverige, hvor det ikke er et register, som giver adgang til alle mulige ting, og at cpr-nummeret sådan set ikke er hemmeligt, men det er en anden diskussion, som hr. Peter Skaarup også siger.
Hvad angår PKU-registeret
, er det selvfølgelig et register, som man også skal være rigtig betænkelig ved, fordi risikoen for misbrug er der.
Men som fru Karina Lorentzen Dehnhardt fra SF også sagde, er der er stor forskel på, om formålet er sundhedsmæssigt, eller om formålet er noget, der kan føre til tvangsindgreb over for borgerne.
Det er klart, at man skal være langt mere påpasselig, når risikoen for misbrug og fejl kan føre til, at borgere får deres liv ødelagt og bliver sat i fængsel, selv om de måske er uskyldige.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-01-31:
Jeg holder den her tale på vegne af min kollega hr. Karsten Lauritzen, som ikke kunne være til stede i dag.
Der er selvfølgelig sket lidt i den mellemliggende tid, men Venstres holdning er fortsat, at vi ikke mener, at oprettelsen af et nævn er løsningen på en sikring af de offentligt ansattes ytringsfrihed.
Forskellen på forslaget fra dengang og det nuværende er vel primært, at det dengang var stillet af en række partier, der nu sidder i regering.
Som ved behandlingen af forslaget i 2009-10 hæfter Venstre sig ved, at spørgsmålet om offentligt ansattes ytringsfrihed tidligere er blevet behandlet i et grundigt udvalgsarbejde med højesteretsdommer Jens Peter Christensen i spidsen.
Det mundede ud i en betænkning fra 2006, og den betænkning overvejede ikke muligheden for oprettelse af et særligt nævn.
Desuden afviste udvalget i øvrigt også omvendt bevisbyrde i de her sager.
Ansatte, der er i tvivl om grænserne for ytringsfrihed som følge af loven eller deres kontrakt, f.eks. regler om tavshedspligt, eller hvad det måtte være, kan søge råd på arbejdspladsen hos tillidsrepræsentanten, kan gå i fagforeningen, kan i sidste instans gå til Ombudsmanden og i allersidste instans til domstolene. Det er selvfølgelig vigtigt, at der er en åben debatkultur på arbejdspladsen, men det kræver mod og nye vaner.
Her skal lederne gå forrest og melde klart ud, at kritik er vigtig, velkommen og nødvendig.
Gode intentioner og ny åbenhed kan med fordel støttes af konkrete tiltag som f.eks. whistleblowerordningen, som skaber den nødvendige struktur for, at en topledelse ikke bliver afskåret fra vigtig viden om fejl og i værste fald ulovligheder i deres organisation.
Om forslaget bemærker jeg – og det skriver man også tydeligt i beslutningsforslagets bemærkninger – at der ikke er nogen egentlige sanktionsmuligheder, så det er meningen, at nævnet skal være et sted, hvor man kan søge rådgivning og støtte.
Jamen intentionerne er helt fine, men jeg tror ikke, det er vejen.
Jeg går ud fra, at det udvalg, der er nedsat af ministeriet, skal belyse en farbar vej, når det inden så længe barsler, hedder det vist, med et forslag til løsning af problemerne.
Så det afventer vi, og foreløbig stemmer vi imod forslaget.
Karen Hækkerup (S), 2014-01-31:
Tak for det her beslutningsforslag, som er et vigtigt et.
Det handler om offentligt ansattes mulighed for at kunne ytre sig og den sikkerhed, som der skal være, i forbindelse med at man gerne vil have, at offentligt ansatte skal have mulighed for at kunne fortælle, hvis de oplever nogle ting, som ikke er i orden.
De skal selvfølgelig have den sikkerhed, der skal være, omkring deres ansættelse, samtidig med at de kan komme ud med de ting, som de måske har opdaget eller observeret, som de gerne vil sørge for at der bliver opmærksomhed omkring.
Det er et emne, som vi har diskuteret igennem rigtig mange år, og det er også et emne, som har været omfattet af tidligere beslutningsforslag.
Jeg kan huske, at jeg selv som tidligere retsordfører har haft fornøjelsen af også at være medforslagsstiller til et sådant forslag.
Derfor er det glædeligt at konstatere, at vi jo allerede er kommet
godt i gang.
Det, der er sket, er, at regeringen har nedsat et udvalg og skrevet et kommissorium, som er meget bredt.
Udvalget består af en masse fagfolk, og de fagfolk sidder netop nu og arbejder ud fra det kommissorium, som skal behandle lige præcis de ting, som Enhedslistens forslag handler om.
Derfor tror jeg ikke, det kommer som nogen stor overraskelse, at jeg bliver nødt til at sige, at regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget, på trods af at vi jo altså støtter intentionerne, der ligger i det, men det vil omvendt være meget, meget forkert at støtte et beslutningsforslag, når man har nedsat et udvalg, som skal komme med nogle konkrete bud på, hvordan tingene skal indrettes.
Derfor afventer vi naturligvis udfaldet af arbejdet fra den gruppe mennesker, som vi har bedt om at sidde og arbejde seriøst og alvorligt med det her.
Det er heldigvis ikke noget, vi skal vente så lang tid på, for de er færdige allerede i efteråret 2014, dvs. i det her år, og så vil man i givet fald kunne komme videre til lovgivning, hvis det viser sig at være nødvendigt.
Pernille Skipper (EL), 2014-01-31:
Jeg kan jo godt høre, at vi ikke kommer så meget videre, men der er dog noget, som jeg gerne vil spørge om.
Justitsministeren siger, at regeringen støtter intentionerne i det her forslag, men der er noget, som det har været en lille smule svært for mig at forstå på baggrund af regeringens nedsættelse af det her udvalg under Justitsministeriet, som skal se på offentligt ansattes ytringsfrihed: Er det et arbejde, man har igangsat, fordi man mener at der er et problem, hvor formålet er at finde løsninger, eller er det et arbejde, der er igangsat, fordi man er i gang med at identificere, om der er et problem?
Karen Hækkerup (S), 2014-01-31:
Jamen det er jo et område, som vi har syntes er så vigtigt, at vi startede med at beskrive det i vores regeringsgrundlag: at vi lige præcis ville gå ind og kigge på, hvordan det forholder sig i forhold til de ansattes mulighed for at kunne ytre sig.
Vi ville gerne have belyst, hvordan og hvorledes det er
: Er forholdene ikke i orden?
Hvordan er lovgivningen?
Hvad er praksis?
Er der behov for ændringer?
Så det er jo på en eller en måde at tage temperaturen på hele situationen og også en måde at finde ud af, om der er behov for lovgivning og få kortlagt dens udstrækning, og hvordan den eventuelt skal være.
Så ja, det er et kommissorium, der handler om at blive klogere og finde ud af, om der skal ske ændringer.
Jeg vil da regne med, at man må forvente, at det højst sandsynligt kommer til at ske – uden at jeg skal konkludere på udvalgets arbejde på forhånd.
Pernille Skipper (EL), 2014-01-31:
Jeg prøver virkelig at høre efter, så det er ikke, fordi jeg vil være polemisk, at jeg spørger.
Vi havde nemlig også en debat med forsvarsministeren, fordi Enhedslisten havde foreslået, at vi lavede en særlig whistleblowerordning på forsvarsområdet, fordi det er så særligt et område, og fordi der kan være meget, meget store problemer der; det har vi også set eksempler på, bl.a. med whistlebloweren Anders Kærgaard.
Men kunne ministeren ikke bare svare mig på spørgsmålet: Er der et problem i forhold til offentligt ansattes ytringsfrihed, eller er der ikke et problem i dag?
Karen Hækkerup (S), 2014-01-31:
Jeg har selv tidligere været medforslagsstiller af et beslutningsforslag, som har identificeret forskellige sager, hvor der har været problemer.
Det har også ført til, at regeringen skrev ned i sit regeringsgrundlag, at det her er et område, vi bliver nødt til at blive lidt klogere på og få kortlagt fordele og ulemper, hvordan lovgivningen er, hvilke rettigheder der er, og om der er noget, der skal laves om.
Så uden at stå og sige, om problemet er stort eller lille, vil jeg sige, at det er identificeret.
Derfor har regeringen skrevet det ind i regeringsgrundlaget, og derfor har vi lavet et udvalg.
Udvalget arbejder og er færdigt til efteråret, og så vil man i givet fald kunne se, om der er behov for lovgivning, og i det tilfælde, der er det, er jeg helt overbevist om, at Enhedslisten og regeringen kan finde hinanden i et fremtidigt samarbejde.