Troels Lund Poulsen (V), 2010-01-29:
Men det er jo ikke så simpelt at svare på, og derfor er det selvfølgelig også godt, at fru Mette Gjerskov spørger om det.
Sådan som jeg husker det, var det sådan, at da man indførte gebyret i Naturklagenævnet, faldt klagerne med – tror jeg – 5-10 pct. fra det ene år til det andet.
Det er jo rigtigt, som fru Ida Auken siger, at der stadig væk er kommet klager til Naturklagenævnet, men det hænger bl.a. også sammen med, at man lavede om på den måde, sagerne blev fordelt på.
Derfor er det ikke så simpelt at svare på, men det er klart, at jeg da vurderer, at der er en lang række sager, men det er jo ikke over 10 pct., som forsvinder.
Jeg tror, at vi vil opleve noget af det samme, som vi så, da man lavede om på klagesystemet i forhold til Naturklagenævnet, hvor man indførte et gebyr, og jeg tror selvfølgelig også, at der vil være nogle procent af klagerne, der forsvinder, men det er ikke tocifrede procenttal, som vi taler om i den forbindelse.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at jeg jo på mange måder deler nogle af de ting, der står i beslutningsforslaget i forhold til at sikre et godt miljø, en alsidig og spændende natur og et sundt klima.
Det er jo lige præcis det, som jeg også på mange andre områder kæmper for.
Derfor er jeg sådan set heller ikke uenig i det, som er målet, men jeg er meget uenig i det, som er redskaberne, nemlig – synes jeg – en meget forstokket tilgang til, hvordan man vil lave regulering.
Vi har jo fra regeringens side lavet flere ting, der sigter på, at vi i forbindelse med husdyrproduktion i Danmark afkobler den miljøudfordring, der er i forhold til den produktion, der finder sted.
Det har vi bl.a. gjort igennem husdyrloven, som blev vedtaget for flere år siden, og som jo netop tager afsæt i, at vi stiller skærpede krav, når man får en miljøgodkendelse, hvilket jo betyder, at husdyrbrug bliver mere miljøvenlige og har fokus på, at belastningen fra husdyrproduktion i Danmark skal falde.
Det er fuldstændig på samme måde, som man regulerer industri, og jeg har også forstået tidligere, at det er det, som Enhedslisten i hvert fald følger som doktrin, altså at man skal se på, hvad udledningerne er.
Og det er det, som jeg også mener skal være drivende, frem for at man skal gå ind og gå ned i detaljen lige i forhold til svineproduktion.
Man kunne også have spurgt, hvorfor der ikke står noget om produktion af mælk, som kommer fra køer – hvorfor er det ikke lige præcis en del af det her beslutningsforslag? Derudover har vi lavet et forlig om grøn vækst, som også tager afsæt i, at vi går efter, at landbruget skal leve op til skærpede vilkår.
Det er i forhold til udledning af kvælstof og fosfor, og det er også i forhold til ammoniakregulering, som kommer til at blive skærpet med det lovforslag, som jeg forventer at kunne fremsætte meget snart her i Folketinget, og som er med til at understøtte de Natura 2000-planer, som også er kommet i høring.
Derudover vil jeg så også sige, at det nok heller ikke er uden grund, at der ikke rigtig står noget i beslutningsforslaget om de konsekvenser, det her beslutningsforslag vil have.
Det vil have nogle meget dramatiske konsekvenser, hvis man skal afskaffe 75 pct. af svineproduktionen i Danmark.
Det vil have stor betydning for den beskæftigelse, der finder sted inden for fødevaresektoren.
Der vil jo være rigtig mange mennesker, der med det her lovforslag vil blive ramt af øjeblikkelig arbejdsløshed.
Og jeg må bare sige: Jeg mener ikke, det er den måde, man skal regulere på, som Enhedslisten gør.
Jeg mener derimod, at det, vi har lagt op til, er en meget mere intelligent regulering, som bringer os det samme sted hen, nemlig at man ser på, hvordan vi får skabt et bedre miljø og en bedre natur, men at det, vi interesserer os for, ikke er, hvor mange grise der er, men hvor meget grisene forurener.
Og det må nu engang være det, der driver en politisk udvikling i det her land og ikke alt muligt andet.