Lykke Friis (V), 2010-04-13:
Jeg er enig i, at det er et område, som der skal ske meget inden for, fordi det jo er et område, der fylder meget – omkring 40 pct. – af vores samlede energiforbrug.
Men mange af de initiativer, som jeg redegjorde for, er af ny dato, så det er jo ikke sådan, at der ikke sker noget på området.
Jeg tror også, at det er meget vigtigt, at det, vi fokuserer på her, i høj grad også er kampagner, som er med til at få folk til rent faktisk at gennemføre de her investeringer.
Tak for det og tak for beslutningsforslaget fra Enhedslisten.
Det er en god lejlighed til at klargøre regeringens holdning med hensyn til energibesparelser i bygninger og til at orientere om de aktiviteter, regeringen har sat i gang på området.
Enhedslisten forestiller sig, at disse midler skal bruges til lavtforrentede lån til boligejere og kommuner, som ønsker at renovere deres bygninger.
Samtidig skal der i henhold til forslaget ydes 25 pct. i tilskud ved etablering af VE-teknologier som f.eks. solvarme, solceller og jordvarme i bygninger.
Regeringen og parterne bag den energipolitiske aftale fra 2008 har allerede sat ambitiøse mål om energibesparelser også i bygninger, og regeringen har taget en lang række konkrete initiativer til at nå det.
Jeg skal særlig nævne regeringens strategi for reduktion af energiforbrug i bygninger fra april 2009.
Strategiens langsigtede vision er, at fremtidens bygninger skal være plusenergibygninger, dvs. bygninger, der producerer mere energi, end de forbruger.
Strategien indeholder 22 konkrete initiativer til udmøntning af de ambitiøse mål om reduktion af energiforbruget i bygninger både for nye og eksisterende bygninger.
Strategien er i fuld gang med at blive implementeret, eksempelvis med udkast til det reviderede bygningsreglement 2010, som netop er sendt i høring, hvor der indføres en 25 pct.s stramning i energirammen og samtidig indføres en frivillig lavenergiklasse.
Derudover er der fastsat en række energikrav til forskellige bygningskomponenter.
På den måde sikrer vi, at der f.eks. ved udskiftning af et enkelt vindue vælges en energirigtig rentabel løsning.
I forhold til de eksisterende bygninger har vi med ændring af byggeloven, som blev vedtaget den 11. februar 2010, fået hjemmel til at forpligte bygningsejere til ved renovering at vælge rentable energirigtige løsninger, hvor merudgiften tjenes hjem inden for bygningsdelens levetid gennem sparede udgifter til energi.
Derudover er der taget en række nye initiativer til fremme af energibesparelser.
Jeg vil fremhæve Center for Energibesparelser, som blev oprettet den 1. marts.
Centeret skal sikre en styrkelse og en større grad af koordinering af den samlede energispareindsats på tværs af energiformer og forbrugssektorer undtagen transport.
Jeg kan også nævne skattereformen, som med forøgelse af energiafgifterne til el og rumopvarmning på et væsentligt milliardbeløb, giver et meget betydeligt incitament til at spare på energien.
I samme åndedrag kan jeg nævne de 400 mio. kr., som er afsat på finansloven til direkte tilskud til vedvarende energiteknologi i boliger ved skrotning af oliefyr.
Tilskudsordningen startede den 1. marts, og der er allerede modtaget 4.500 ansøgninger.
Tilskudsordningen spiller godt sammen med initiativet i energiaftalen fra 2008, hvor der er afsat 30 mio. kr. til at udbrede kendskab til og brug af varmepumper.
På den lange bane har regeringen som bekendt formuleret en målsætning om, at Danmark skal være uafhængig af fossile brændsler.
Dette kan kun opnås, hvis vi gennemfører betydelige energibesparelser i bygninger og i andre sektorer.
Regeringen vil på baggrund af Klimakommissionens rapport fremlægge et oplæg om, hvordan dette skal opnås, og en strategi for, hvordan det skal ske.
Jeg synes, at vi nu skal fokusere på at gennemføre strategi for reduktion af energiforbrug i bygningerne og så tage den mere langsigtede diskussion senere, når regeringen har fremlagt sit oplæg om den fremtidige indsats.
Jeg vil dog lige knytte et par enkelte kommentarer til selve forslaget.
Jeg er ikke enig i, at det er manglende lånemuligheder, som er den bærende årsag til tilbageholdenhed med energirenovering.
Generelt har vi i Danmark meget gode og velfungerende finansieringsmuligheder i forbindelse med investeringer i bygninger, også investeringer i energiforbedringer.
Det skyldes bl.a. realkreditsystemet.
I en årrække har der været historisk lave renter, og næsten alle husejere har haft meget gode lånemuligheder.
Ifølge årsrapport 2008 fra Nykredit var den landsgennemsnitlige belåningsprocent i helårsboliger på ca. 60, vel at mærke set i forhold til ejendomsvurderingen.
Der er således luft i forhold til de maksimale 80 pct. af den aktuelle markedsværdi, som realkreditinstitutterne har mulighed for at belåne en helårsbolig i byzone med.
Kommunerne har i medfør af de kommunale låne- og deponeringsregler automatisk låneadgang til energibesparende foranstaltninger i kommunale bygninger.
Der kan for det første optages lån til at gennemføre forslag, der følger den energimærkning, som kommuner og andre bygningsejere skal gennemføre.
Der kan for det andet optages lån til udgiften ved udskiftning til bl.a. mere energiøkonomiske lyskilder, automatik til styring af elforbruget samt udskiftning til mere energiøkonomiske elanlæg og elapparater.
Kommunerne har således allerede mulighed for at lånefinansiere udgifter til energibesparende foranstaltninger i kommunale bygninger.
Jeg henstiller derfor, at beslutningsforslaget forkastes.