runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-26:
Tak for det, formand.
Og tak til Alternativet for at have fremsat beslutningsforslaget.
Overordnet set er regeringen enig i sigtet med forslaget, men vi er ikke enige i de redskaber, som Alternativet foreslår.
Regeringen hjælper gerne med vejledning til offentlige indkøbere, der vil købe bæredygtigt ind, men det må være op til de enkelte kommuner, regioner og statslige myndigheder at beslutte, hvordan de konkret vil tilrettelægge deres indkøb.
Samtidig kan vi konstatere, at både fiskeriet, akvakulturbranchen og detailhandelen allerede er i gang med en lang række initiativer, der fremmer efterspørgslen og produktionen af bæredygtige fisk og skaldyr.
Miljø- og Fødevareministeriet er desuden i gang med at udarbejde en vejledning, der vil gøre det lettere for offentlige myndigheder at købe lokale og bæredygtige fisk og skaldyr.
Efter tidsplanen vil vejledningen være klar allerede til juli i år.
Regeringen vil gøre sit for at udbrede kendskabet til vejledningen; det kan bl.a. ske via hjemmesiden, den ansvarlige indkøber i Partnerskab for Offentlige Grønne Indkøb og i nyhedsbrev fra Forum for Bæredygtige Indkøb.
Når regeringen ikke ser et behov for at stille krav, skyldes det også, at markedet selv er godt på vej.
Langt størstedelen af konsumfiskeriet og industrifiskeriet i Danmark er således allerede i dag enten bæredygtighedscertificeret eller på vej til at blive det.
F.eks. var mere end 60 pct. af den konsumfisk, der blev landet i Danmark i 2015, MSC-certificeret.
Brancheforeningen Danmarks Fiskeriforening forventer, at op mod 80 pct. af det danske fiskeri vil være MSC-certificeret inden for et par år.
Og Dansk Akvakultur, som er brancheforening for de danske fiskeopdrættere, har bl.a. sat sig som mål, at hele den danske konventionelle produktion af ferskvandsørreder skal ASC-certificeres.
Også detailhandelen er godt i gang med at sikre, at alle fisk og skaldyr, der sælges til forbrugerne, er bæredygtige.
Dansk Supermarked har sat som mål, at det fulde sortiment af produkter med fisk og skaldyr skal være bæredygtigt.
Og tidligere på måneden annoncerede Lidl, at alle deres vildtfangede fisk skal være MSC-certificeret i 2016, mens alle deres opdrættede fisk skal være ASC-certificeret eller økologiske i 2018.
Selv uden krav om offentligt indkøb af bæredygtige fisk og skaldyr er dansk fiskeri altså i fuld gang med en omlægning, der bidrager til at undgå overfiskeri og udryddelse af fiskearter.
Jeg er ikke i tvivl om, at de initiativer, der allerede er sat i værk i fiskeriet, akvakulturbranchen og detailhandelen, samt den kommende vejledning til offentlige indkøbere samlet set vil give et større udbud af bæredygtigt producerede fisk og skaldyr til forbrugerne og et mere bæredygtigt dansk fiskerierhverv.
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-26:
I Dansk Folkeparti er vi imod forslaget, og når jeg siger det så præcist, er det, fordi det i vores optik ser ud, som om Alternativet i hvert fald vil diktere, hvilken form for fisk kommuner osv. skal købe.
Nu kan vi godt lide, at kommunerne har en eller anden form for selvstyre, og det her er så en lille del af det, kan man sige.
Det er i hvert fald sådan i vores optik, at de godt selv må bestemme, hvordan de vil lave deres indkøb.
Det er den ene ting.
Den anden ting er det med fisk og skaldyr.
Det var ud fra det synspunkt, at fisk ikke kender grænser, og det gav rigtig god mening, at det var biologer i EU, som ligesom tilkendegav, hvad man mente vi kunne fiske i de forskellige lande ud fra et biologisk synspunkt og også ud fra, at det selvfølgelig skulle være bæredygtigt, så der også er fisk til vores børn og børnebørn.
Det har været en af de få ting, vi i Europaudvalget støttede fra Dansk Folkepartis side.
Dernæst ønsker Alternativet altså, som jeg har opfattet det her, at kommuner og det offentlige kun kan indkøbe fisk, som har de her to mærker, nemlig MSC-mærket og ASC-mærket, og så fisk fra økologisk og skånsomt fiskeri.
Problemet er, tror jeg, når man stiller sådan nogle krav i forhold til det offentlige, at det tit er sådan, at for at være på den sikre side tager folk det, som mærkerne er på.
De er ret friskfangede.
Og jeg ved faktisk ikke, om en offentlig institution så må købe de fisk.
Jeg ved ikke, hvordan de er fisket eller noget, men de er i hvert fald friske, og de smager godt.
Det synes jeg et eller andet sted at vi også skal understøtte, så længe man holder sig inden for de kvoter, der er, nu når fiskerne er ude på havet.
Vi har faktisk en hel del overvågning af fiskerne i de danske farvande.
Så synes jeg, det er helt fint, at vi også kan købe fra fiskebilen eller nede ved havnen for den sags skyld.
I Dansk Folkeparti ønsker vi ikke at støtte det her forslag, som vi mener er en form for diktering af, hvordan man skal købe på en bestemt måde.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-26:
Og det var jo netop et konservativt krav, da vi havde den her meget store diskussion om, hvad vi skulle gøre med vores vandløb.
Da var det jo netop et konservativt krav, at vandløb med miljømæssig værdi ikke skal tages ud af vandplanerne.
Så ja, det mener jeg at jeg kan garantere, i hvert fald hvis aftalen bliver overholdt.
Simon Kollerup (S), 2016-04-26:
Tak for det.
Nu havde jeg lige muligheden for at høre med på iPhonen ved starten af ordførertalen, hvor ordføreren også kom ind på landbrugspakken og spørgsmålet om vandløb i den forbindelse.
Der vil jeg bare gerne spørge: Der er jo i landbrugspakken afsat 50 mio. kr. til at genbesøge 10.000 km vandløb, og med de varme følelser, jeg kan høre ordføreren har for de af vores vandløb, som er natur – og jeg er sådan set enig med ordføreren i de varme følelser for dem – kan ordføreren så som forligspart garantere, at der ikke er nogen af de naturlige vandløb, der vil blive taget ud af de her vandområdeplaner?
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
Så skal jeg også forstå det således, at ordføreren rent faktisk anerkender, hvad KL er ude at sige om, at det rent faktisk kræver en lovændring at kunne foretage de nødvendige tilpasninger af vandløbsvedligeholdelsen fremover?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-26:
Altså, det er jo ikke helt det samme, men vi ønsker en lovændring.
Vi ønsker en lovændring, så naturlige åer og vandløb også skal have klimatilpasning som formål.
Men jeg tror ikke helt, det er det, ordføreren leder efter i sit spørgsmål.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-26:
Som det er alle bekendt, er vi meget optaget af vores vandmiljø i Danmark.
Oprensningen af vandmiljøet i Danmark startede under en konservativ regering i 1980'erne, og det er en sag, som vi stadig væk går meget op i.
Det var også en sag, vi gik meget op i, da vi havde forhandlinger om landbrugspakken op til jul, hvor vi nok havde det største slagsmål, kan man sige, om netop vandløbene og hvilken grad af miljøbeskyttelse, der skulle være af dem.
Så har der været et efterspil, som jo også i et eller andet omfang har handlet om vandmiljøet.
Vi har det stadig væk også sådan med det her forslag, at vi ikke vil være med til at forringe miljøbeskyttelsen af vandløbene.
Det ser ud til at være det, der er intentionen med det her beslutningsforslag, og derfor kan vi ikke støtte det.
Der kan sagtens være grund til, at man iværksætter en revision af lovgivningen; det kan sagtens være, at noget af lovgivningen kan gøres bedre.
Men det skal ikke bare være ud fra et ønske om, at der skal lægges mere vægt på vandføringsevne og dermed måske mindre på den naturmæssige værdi af vandløbene.
For os er vandløb natur.
Ikke alle vandløb, men rigtig mange af dem er natur – ikke de her opgravede kanaler, der kan være rundtomkring, og som alene har det formål at lede vand væk fra marker – og har meget, meget stor naturmæssig værdi.
Derfor har vi ikke noget ønske om, at de skal have mindre miljøbeskyttelse, end de har i dag, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-26:
Jeg sætter selvfølgelig pris på, at De Konservative også bekymrer sig om naturværdien og om vandløbene.
Hvis vi tager det ud af ligningen et øjeblik og kigger på, om det her beslutningsforslag faktisk vil opfylde det, som ordføreren siger er intentionen, som bl.a. er at friholde sommerhusejere eller kystbyer for oversvømmelse, vil ordføreren så mene, at det ville være tilfældet, hvis man f.eks. får gjort vandgennemstrømningen hurtigere, fordi man grødeskærer mere?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-26:
Jeg tror, jeg ligesom ministeren vil sige, at det nok er noget, man er nødt til at kigge lidt nærmere på, så det er fornuftigt nok, at ministeren også vil have mere sikker viden på det område.
Det vil det nok være nogle steder, men mange af de indvendinger, som er kommet her under debatten, mod den opfattelse forekommer mig at være rigtige.
Man skal passe på med ikke bare at skubbe problemet ned ad vandløbet, og der kan være mange andre årsager til, at der er oversvømmelse rundtomkring.
Så jeg vil ikke udtale mig for skråsikkert om det.
Jeg tror, at det nogle steder kan være sådan, og at der andre steder nok er andre årsager til oversvømmelse.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-26:
Så vil jeg gerne stille ordføreren et andet spørgsmål.
Det faktum, at så stor en andel, og det er over 60 pct., af det danske areal er under plov, og at det i høj grad har været jord, der skulle drænes for at kunne blive til landbrugsjord, og at vi hermed har mistet noget af de naturlige vådområder, som der har været i Danmark, før så meget af det kom under plov, og det, at vi nu har så lidt tilbage af det, som fungerer som en svamp, som Venstres ordfører kaldte det, til at opsuge de regnmængder, der altid har været og kun vil komme flere af i fremtiden, vil det være med til at forværre problemet, når vi får mere regn og ikke har de her vådområder, der fungerer som en svamp?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-26:
Ja, det betragter jeg som givet, selvfølgelig vil det det.
Vi har en anden natur i Danmark, end vi ville have haft, hvis ikke vi havde landbrug.
Nu skal der jo være plads til landbruget.
Det er et enormt vigtigt erhverv med meget, meget stor betydning for dansk kultur og økonomi osv., så der skal være plads til det.
Men der er da ingen tvivl om, at disse ændringer af landskabet selvfølgelig betyder det, at der vil være nogle typer jord, der i ringere grad kan absorbere vandet, og at det selvfølgelig kan give nogle store problemer.
Så det skal vi tage højde for, og jeg synes, det er fint at få det revideret.
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
Tak for det, og tak for en fin ordførertale.
Hr. Rasmus Jarlovs parti, Det Konservative Folkeparti, gik ubetinget ind for et lignende forslag i seneste folketingssamling.
Hvad har ændret sig siden da?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-26:
Der har ændret sig det, at vi har en ny folketingsgruppe, og vi synes ikke, at det her er det rigtige forslag.
Så kan man sige, at vi jo også har hørt fra ministeren, at regeringen af sig selv vil gå i gang med at kigge på nogle tiltag, som måske kan gøre vandføringen bedre.
Det føler vi os meget fint dækket ind af.
Vi synes ikke, der er behov for det her beslutningsforslag, som jo egentlig er ret ukonkret, men efter vores opfattelse ser ud til at lægge for meget vægt på vandføringen.
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-26:
Jeg vil også gøre det meget kort.
Jeg studsede lidt over ordførertalen og tænkte, at det beslutningsforslag, som Konservative trods alt var en del af for et år siden, synes man så slet ikke er i orden.
Altså, på det tidspunkt sagde den konservative ordfører, Daniel Rugholm: »Vandløbsloven skal ændres, så det præciseres, at vandløb tjener afvandingsformål og derfor skal vedligeholdes i nødvendigt omfang for at undgå de her episoder og forsumpning af både beboelsesområder og landbrugsjord. « Det er man altså ligeglad med nu fra Konservatives side.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-26:
Jeg er ikke enig i den udtalelse.
Jeg må sige, at der også er andre hensyn end alene hensynet til vandføringsevnen i vores vandløb.
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-26:
Vi kan sige, at alt andet lige plejer man i hvert fald i de fleste partier at bevare nogenlunde samme holdning også hen over et valg, men det kan jeg så forstå at Konservative ikke gør.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-26:
Det synes jeg er meget morsomt at høre fra Dansk Folkeparti.
Jeg tror godt, vi kunne finde nogle eksempler på, at de har skiftet holdning.
Jeg ved ikke, om det er en stor eller en lille afvisning af beslutningsforslaget, men det er i hvert fald en afvisning af det.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-26:
Jeg hæfter mig bare ved, at ordføreren med så stor sikkerhed kan sige, at vi ved, at de her kemikalier ikke er skadelige.
Jeg vil gerne nævne, at der er en meget, meget stor debat om, at man ikke ved, hvornår kemikalier er skadelige, fordi man ikke på nuværende tidspunkt kan tage højde for det, der hedder cocktaileffekten, hvor forskellige stoffer spiller sammen og kan forstærke hinanden.
Så der er ingen tvivl om, at vi ikke aner, hvad det er, vi har med at gøre, og det er jo derfor, forskere, bl.a. inden for reproduktion, vækst og skader fra hormonforstyrrende stoffer, siger, at vi bliver nødt til at regulere det her område mere restriktivt.
Erling Bonnesen (V), 2016-04-26:
I Venstre går vi ind for økologi.
Vi ser store muligheder i det økologiske marked, og mulighederne skal selvfølgelig udnyttes.
I Danmark producerer vi masser af gode økologiske varer, og efterspørgslen er stor.
Så i Venstre siger vi ja tak til økologi på markedsvilkår.
Det er forbrugerne, der bestemmer, hvad der skal i indkøbskurven.
Flere og flere efterspørger økologi, og derfor er det også vigtigt, at vi understøtter økologiske producenter i at møde de ændrede behov.
Samtidig må vi sige, at der er sket meget i den danske fødevaresektor over de senere år.
De fleste ved, at dansk landbrug er stærkt udfordret, og dansk landbrug har ikke brug for at blive bundet af en kvantitativ målsætning.
I stedet har vi i Venstre fokus på at fjerne barrierer for både den konventionelle og økologiske produktion af fødevarer.
Der er nok at tage fat på.
Vi er allerede trukket i arbejdstøjet med vores fødevare- og landbrugspakke, og vi vil fortsætte arbejdet, så vi også i fremtiden kan have en stærk fødevaresektor.
Tiden er ikke til luftige målsætninger for danske økologer.
I Venstre fastholder vi ambitionen om at fremme økologiomlægningen, så det økologiske areal og produktionen kan vokse frem mod 2020.
I stedet for at lægge os fast på bestemte tal for bestemte år fokuserer vi på, hvordan man kan skabe de bedste rammer for økologien.
På baggrund af disse forhold stemmer vi i Venstre imod det foreliggende forslag.
Lise Bech (DF), 2016-04-26:
Det gør vi jo allerede i forvejen.
Der bliver jo forsket en hel masse i det, og Danmark har nogle meget strikse krav i forhold til de fleste andre lande, og vi har noget af det reneste drikkevand i hele verden.
Jeg er ikke teknisk orienteret, jeg er ikke biolog, og hvad alt det der fine hedder, men vi er også bare nødt til at stole på nogle af dem, der ved noget om det her, og så forske videre, til vi kan se, hvad der ellers kan være.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-26:
Vi har egentlig meget stor sympati for den her økologimålsætning, og jeg har også selv udtalt mig positivt om at fastholde den, jeg tror, det var i efteråret, da det kom frem, at regeringen agtede at drosle ned på det her område, og stod det alene til os, ville vi nok også gerne være med på at fastholde den her målsætning.
Men vi føler nok, at det vil være lidt af en torpedering af det samarbejde, vi har, Og man har lavet en landbrugspakke, som lægger nogle rammer for, hvad man skal gøre med økologien i Danmark, og derfor kommer vi til at stemme imod det her forslag.
Så det er egentlig mest for at kunne stå ved de aftaler, vi har lavet på området – og det skal man jo – men ellers synes vi sådan set faktisk, at vi gerne ville have noget mere økologi, ligesom forslagsstillerne her også vil, og vi har stor sympati for det.
Vi synes også, det er vigtigt for naturen i Danmark, at der er en mindre intensiv dyrkning, og at det er sundt.
Det er især sundt, hvis det kan være lidt blandet rundtomkring i landet, og ja, der er egentlig kun gode ting at sige om det.
Det skal så også siges, at der jo er nogle initiativer på vej.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-26:
Jeg forstår Det Konservative Folkeparti som et parti, der både gerne vil landbruget, men også naturen, miljøet og biodiversiteten.
Her er det jo så fantastisk, at det faktisk langt bedre går op i en højere enhed, når vi taler om den økologiske produktion, end når vi taler om den industrielle og mere højintensive – eller hvad man nu vil kalde den – konventionelle produktion.
Har man i blå blok i forbindelse med landbrugspakken lavet en aftale om at forbyde hinanden at stemme for progressive forslag om en økologimålsætning, som jo ikke i sig selv koster penge?
Eller hvordan er det lige, at man kobler det her til landbrugspakken?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-26:
Nej, det har vi ikke.
Teknisk og juridisk set er der ikke noget i vejen for, at vi kunne stemme for den her målsætning, men målsætninger skal også gerne forpligte.
Hvis de skal være noget værd, skal de også følges op med noget handling.
Og det her vil være en ret voldsom ting, synes jeg, lige pludselig at stemme igennem, og det vil også kræve, at der bliver igangsat nogle initiativer for at fremme målsætningen, for ellers vil den bare stå og blinke, og så vil man langsomt opdage, at man ikke kan nå den, og så er den jo ikke så meget værd.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-26:
Men som ordføreren også var inde på, er der jo netop handling i landbrugspakken.
Så de overvejelser omkring handling, som ordføreren peger på, er der sådan set.
Erhvervet efterspørger det her.
Kunne man så ikke godt genoverveje det, for man har jo netop muligheden for at stemme det her igennem?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-26:
Det glæder mig, at Landbrug & Fødevarer stadig væk ser det som realistisk at nå det her mål, og vi vil også arbejde for det fremadrettet.
Men så kan man jo sige, at hvis det ikke skulle føre til, at vi også laver noget handling, er det lidt ligegyldigt at stemme det igennem.
Altså, målsætninger i sig selv er der jo ikke nogen der får det bedre af.
Jeg kan kun sige, at vi også fremadrettet, når vi forhandler om landbrugspolitik, vil arbejde for, at der kommer mere økologi.
Men vi synes, det ville være for meget at stemme den her målsætning igennem her i dag.
Simon Kollerup (S), 2016-04-26:
Tak for det.
Jeg hæftede mig ved bemærkningen om, at hvis det stod til De Konservative alene, ville man stemme for at gennemføre målsætningen.
Jeg gør mig ikke nogen illusioner om, at vi så kan få fornøjelsen af en gyllegate eller lignende igen – så stor tror jeg slet ikke den her sag er – men jeg ved, at den har stor betydning for efterspørgslen på økologiske varer, som er stigende, og for arealomlægninger osv.
Jeg kan bare ikke se – det er ordføreren nødt til at forklare mig – hvad det er i landbrugspakken eller i forligsteksten, som gør, at man ikke godt som Folketing ved siden af pakken kan opstille en ambitiøs politisk målsætning.
Der er, så vidt jeg er orienteret, midler i landbrugspakken, som også skal udmøntes undervejs, og som kan understøtte målsætningen.
Der er jo nogle elastikker i den aftale, der er lavet, så man godt kan understøtte det.
Så jeg forstår ikke forskrækkelsen over for at gøre det, som ordføreren startede med at tale om, nemlig det med, at hvis det stod til De Konservative alene, kunne man gøre det – for det kan man faktisk gøre.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-26:
Jamen jeg vil sige, at teknisk set og i forhold til mandatfordelingen her i Folketinget er det rigtigt, at vi godt kunne stemme det igennem.
Det er heller ikke sådan, at vi har lovet nogen ikke at stemme det igennem eller har lavet nogen aftale om det.
Men vi synes som sagt, at vi har lagt nogle spor for landbrugspolitikken.
Der er nogle tiltag, som skal fremme økologien, og det er så dem, vi holder fast i.
Så det at lave en ekstra målsætning ville være lidt af en torpedering af den fælles landbrugspolitik, som vi har forsøgt at lave.
Så det er selvfølgelig en betragtning, man kan have.
Vi kunne godt gøre det, men vi vælger ikke at gøre det for at sikre, at vi ikke torpederer den politik, som man er fælles om.
Simon Kollerup (S), 2016-04-26:
Jeg synes, det er ærgerligt, hvis Det Konservative Folkeparti er ved at blive bange for sin egen skygge oven på den her miljødagsorden, som jo har været interessant at følge, og hvor Det Konservative Folkeparti også har sat nogle fingeraftryk – både på debatten, men jo også på resultaterne.
Jeg er bare nødt til at forstå det sådan, at landbrugspolitikken nu er fredet område for Det Konservative Folkeparti, altså at man nu kun kan følge Venstre i forbindelse med landbrugspolitikken og ikke lave noget uden om.
Jeg spørger bare, fordi der jo også er en debat om kvælstofreducerende tiltag, hvor Det Konservative Folkeparti har flirtet med at lave noget uden om regeringen.
Men det må man så forstå nu også er lagt i graven – eller hvordan?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-26:
Nej, overhovedet ikke.
Den diskussion, vi har om kvælstof, har ikke noget med den her diskussion at gøre.
Og det er naturligvis ikke sådan, at vi deponerer vores landbrugspolitik hos andre partier.
Men omvendt laver man jo heller ikke store forlig og så går ud og laver en hel masse ting, som strider imod de forlig, man har indgået.
Men vi har en selvstændig landbrugspolitik, og den er lidt grønnere end resten af den blå bloks – det er ikke nogen hemmelighed – men den er nok ikke så grøn, som man godt kunne ønske sig det sådan meget længere til venstre.
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
Tak, og tak for ordførertalen.
Der var lige en enkelt ting, jeg bed mærke i.
Det var, at ordføreren nævnte, at hvis forslaget her bliver stemt igennem, vil det formentlig give mere natur.
Mener ordføreren, at en omlægning til økologi vil give mere natur?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-26:
Det mener vi.
Det vil i hvert fald give mindre naturbelastning, kan man sige.
Man kan nok ikke regne en økologisk mark i sig selv som natur.
Det kan man nok ikke sige.
Hvad angår vandmiljø, som vi som bekendt er meget optaget af, er økologi jo bedre end konventionelt landbrug.
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
Tak for den opklaring.
Det er så måske nærmere mindre miljøbelastning, ordføreren mente.
Så vil jeg jo i øvrigt også glæde mig over, at Det Konservative Folkeparti nu har valgt at holde fast i initiativerne fra fødevare- og landbrugspakken.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-26:
Det er jo en gave at få lov til at uddybe det og stå og fortælle om, hvor god ens egen politik er.
Vi er jo et parti, som også under landbrugsforhandlingerne i december selvfølgelig trak i retning af, at der bliver taget hensyn til miljøet.
Vi er ikke et parti, som er ude på at genere landbruget, og man vil heller ikke på trods af det, der forsøges at blive fortalt om os, kunne pege på et eneste initiativ, som vi har stemt igennem her det seneste år, som har været til skade for landbruget.
Men vi er optaget af, at vi også tager nogle hensyn til miljøet, og vi vil også gerne bruge nogle penge på det, når det er nødvendigt.