Ole Hækkerup (S), 2009-04-17:
Det er helt fundamentalt i et demokrati og en retsstat, at folk ikke skæres over én kam, at man ikke bare kan se bort fra det enkelte individ.
Al undertrykkelse starter, når man putter folk i kasser, for så behøver man netop ikke at se på det enkelte menneske.
Måske kan det hjælpe en til bedre at forstå det menneske, man står over for, hvis man ved noget om hans eller hendes baggrund, men man kan jo aldrig vide, hvordan den enkelte lever med sin baggrund.
Forespørgselsdebatten i dag handler jo om antisemitisme, altså om, at jøderne som gruppe lægges for had.
For der findes antisemitisme i Danmark: had til jøder som gruppe uden hensyn til det enkelte menneske.
Det ser vi, når Hizb-ut-Tahrir uddeler løbesedler med opfordringer til at dræbe jøder, eller i tilsvarende pamfletter fra nationalsocialisterne i Danmark.
Uanset hvem der er afsender, må man som demokratisk menneske tage så stærkt afstand som muligt fra den slags ytringer.
Og ikke kun det, som demokratisk menneske må man tage så stærkt afstand som muligt, uanset hvem den slags ytringer i øvrigt fremsættes om.
For et par uger siden lavede, som det allerede er blevet nævnt i debatten, Det Mosaiske Troessamfund og Muslimernes Fællesråd en fælles kampagne i København mod racisme.
Og i den forbindelse sagde tidligere overrabbiner Bent Melchior, som allerede har været inddraget i debatten, i Politiken: »Folk er tilbøjelige til at generalisere, men det er netop den slags generaliseringer, der har været basis for diskriminationen af jøder.«
Den holdning deler vi fuldt ud, og vi tror, at netop den slags kampagner, der handler om dialog - også dialog med dem, man umiddelbart har svært ved at forestille sig at man har så meget tilfælles med - er noget af det, der kan fremme det menneskesyn, at man ikke bare kan skære alle over én kam.
Forslag til vedtagelse »Folketinget bekræfter opbakningen til bekæmpelsen af antisemitisme og overgreb mod minoriteter i det danske samfund. Selv om mindretalsbeskyttelse er en del af det danske demokrati, er der i det danske samfund til stadighed grupper og enkeltpersoner, der ønsker at gøre mindre til syndebukke og driver hetz på grund af etnisk oprindelse, tro m.v.
Med lovændringer i 1987, 1995 og 2004 har Folketinget derfor udvidet beskyttelsen til også at omfatte seksuelle minoriteter samt understreget, at politi og anklagemyndighed i højere grad skal kunne tage sager op på eget initiativ og søge straffen skærpet i voldssager med motiver baseret på etnicitet, religion eller seksuel orientering.
Folketinget konstaterer, at den lovgivningsmæssige indsats ikke kan stå alene, men at uddannelse og holdningsbearbejdelse er vigtige elementer i bekæmpelsen af antisemitisme og fremmedhad, og det understreges, at alle overgreb er uacceptable, uanset om de udføres af personer, der tilhører befolkningsflertallet eller mindretalsgrupper.«
Det ene handlede om, at man ikke skulle snakke proces, og derefter kom der et spørgsmål til processen.
Jeg ved ikke, om det i virkeligheden ikke ville være lidt ufint - og det ville i øvrigt være at fortsætte processnakken - at begynde at gå igennem, hvornår jeg har snakket med hvem, herunder også med hr. Martin Henriksen.
Men jeg kan bare sige, at jeg gerne havde set - og jeg synes ikke, at det først er nu, jeg udtrykker det - at det var endt med et bredere forslag til vedtagelse.
Det er det ene.
Det andet var så eksemplet om, hvis man havde stået i 1930'erne og der var et forslag til vedtagelse, hvor man tog afstand fra nazisme og jødeforfølgelser osv.
Der vil jeg sige, at hvis der var kommet nogle i 1930'erne og havde sagt, at man gerne ville udbygge det forslag til vedtagelse med også at tage afstand fra kommunismen og den skæren alle over en kam, der lå i det system, synes jeg også, det havde været relevant at udbygge med det.