runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2016-05-18:
Jamen det er jo simpelt hen en fornøjelse i aften.
Tak for det.
Lad mig endnu en gang slå fast, at regeringen ser med meget stor alvor på truslen fra radikaliserede og ekstremistiske miljøer.
Og når man lytter til debatten i dag, er det jo noget, vi er fuldstændig fælles om.
Vi vil stædigt forsvare vort demokrati og vort værdigrundlag.
Vi skal forebygge radikalisering og bekæmpe voldelig ekstremisme.
Vi skal sætte en stopper for de omrejsende hadprædikanter, som vi ser påvirker andre til et opgør med danske værdier og demokratiske principper.
Og så tror jeg også, at noget af det, der har været samlende, er, at vi alle ønsker et modsvar til de tendenser, vi ser, med negativ social kontrol og parallelsamfund.
Men det, der også står tilbage, er, at der er ingen snuptagsløsninger, og at vi hele tiden skal være klar på, at de udfordringer, som vi står over for, udvikler sig konstant, og at der derfor også hele tiden skal være et blik for, at de metoder, vi bruger, skal kunne ændre sig med tiden.
Det er jo bl.a. derfor, som jeg hørte den radikale ordfører, fru Sofie Carsten Nielsen, nævne, at der jo netop er blevet indkaldt til møde igen nu her omkring satspuljen, som jeg håber på en meget bred aftale om, og hvor vi jo netop vil sætte midler af til at gøre op med de parallelsamfund, som man ser.
Nu er der lagt op til flere forskellige forslag til vedtagelse, men jeg kan sige, at den vedtagelse, som vi støtter fra regeringens side, i virkeligheden er meget ambitiøs.
Men det er også en tekst, der favner bredt, og jeg håber og forventer jo selvfølgelig, at alle de partier, der nu står bag det her forslag til vedtagelse, vil bidrage meget aktivt til opfølgningen.
Naser Khader (KF), 2016-05-18:
Jeg skal gøre det kort.
Jeg vil sige tak til alle partier for den her, synes jeg, vigtige debat.
Det er enormt vigtigt, at vi holder fast i en national, sammenhængende strategi for dette vigtige område.
Jeg erkender, at der ikke er nogen facitliste, hvilket ministeren har været inde på.
Det, der er vigtigt, er, at vi løbende opdateres på området, og det kunne måske være, at vi skulle have sådan en debat et par gange om året for ligesom at være helt up to date med alle de initiativer og de ting, der sker på det her område.
For det udvikler sig med hastig fart, og det er vigtigt, at vi tager truslen meget alvorligt.
Så tak for debatten, og tak for i aften.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-18:
Tak, formand, og tak for spørgsmålet.
Ja, der er gennemført en analyse af de erhvervsøkonomiske konsekvenser både med perspektiv på fiskeri, på råstofindvinding osv.
Så det er der.
Det var også det, som jeg svarede spørgeren i forrige runde, nemlig det her forhold om at gøre regnebrættet op.
Der er nogle hensyn til, at hovedstaden kan udvikle sig, og at der skal være råstofindvinding, der honorerer de krav – men der er naturligvis også et forhold i forbindelse med fiskeri, naturmæssige hensyn, habitatsforpligtelser og turisme.
Marcus Knuth (V), 2016-05-18:
Jeg vil så med al respekt spørge på en anden måde: Er der en ydre grænse for, hvor ekstremt man kan have ageret og udtalt sig og så blive accepteret af Alternativet?
Altså, kort sagt: Vi I godtage hvem som helst, der har gjort og sagt hvad som helst, bare man siger, at nu visker man lige tavlen ren og begynder på en frisk?
Eller vil det være en lidt naiv tilgang?
Naser Khader (KF), 2016-05-18:
Alt det, ordføreren nævner, gør man altså også i Odense og København.
Så der er ikke noget unikt ved Aarhusmodellen, som man ikke gør andre steder.
Men er det en succesmodel, når man tager i betragtning, at ud af de 100, der er taget ned til Syrien for at kæmpe med Islamisk Stat, er de 27 fra Østjylland?
Er det så en succesmodel?
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-05-18:
Vi skal da ikke have nogen som helst til at tage ned og kæmpe med ekstremister i Syrien, kæmpe med Islamisk Stat eller Al-Nusra.
Derfor er det selvfølgelig vigtigt at sætte ind, og det er jo lige præcis det, man har gjort med Aarhusmodellen.
Det har jo faktisk vist sig at være ganske effektivt.
Nu har jeg selv fornøjelsen af at være født og opvokset i Aarhus, og jeg er valgt i Østjyllands Storkreds, og derfor ved jeg lige præcis også noget om det kæmpestore arbejde, der bliver gjort.
Jeg synes, det er værd at bemærke, at der, hvis vi eksempelvis tager noget som Gellerup, er adskillige klubber, eksempelvis en integreret klub, der dagligt gør et kæmpestort arbejde for at hive unge ud af de ekstreme miljøer og aktivt bekæmpe de ekstreme kræfter.
Har det fjernet alle problemer?
Nej, det har det ikke.
Har det vist sig at være effektivt?
Ja, det har det, og det er derfor, at vi skal styrke lige præcis den type indsatser.
Trine Bramsen (S), 2016-05-18:
Jeg var rigtig glad for, at ordføreren startede med at tage afstand fra radikalisering, og derfor vil jeg gerne spørge, hvordan det hænger sammen med, at Alternativet for kort tid siden valgte at opstille en folketingskandidat, der tidligere har været talsperson for Grimhøjmoskeen.
René Gade (ALT), 2016-05-18:
Grimhøjmoskeen og Grimhøjmoskeens virke, som jeg kender det, kan jeg kun tage skarpt afstand fra.
Den kandidat, der blev opstillet, var, som jeg husker det, talsmand i 3 dage, indtil han valgte at sige nej tak, fordi han ikke kunne forlige sig med de værdier, som moskeen stod for.
Så jeg ser ikke noget der, der går imod min opfattelse af, at vi skal bekæmpe ekstremisme og radikalisering, altså ved at tillade en person, der ønsker at komme væk fra de radikale miljøer, at gå fra dør til dør og prøve at overbevise folk om, at de skal tage afstand fra eksempelvis ISIS, hvilket vedkommende har gjort.
Eller ved at vedkommende får en hånd til at komme ud af de radikale miljøer, han har været i, og prøver at blive en del af demokratiet – ikke mindst når man i den grad stiller sig i forreste linje, hvilket faktisk ikke er helt uden risiko for ens ve og vel fra de miljøer, og siger: Jeg vil noget andet.
Så på alle måder synes jeg egentlig, at det, at vi rækker hånden ud og giver mulighed for, at man kan komme ud af de miljøer, præcis er det, vi skal gøre.
Så kan man diskutere, om det overhovedet er tilladt at have gjort noget engang, som vi ikke synes er fornuftigt.
Det er jo noget med forbrydelse og straf, som kan være en anden debat.
Trine Bramsen (S), 2016-05-18:
Nuvel, men nu husker jeg jo, at den pågældende kandidat nægtede at tage afstand fra udtalelser om stening af kvinder og opfordringer til at slå børn, og det fører mig frem til mit spørgsmål.
For tror ordføreren, at vi kan komme de ekstreme imamer, som vi er bekendt med holder kvinder og børn i et kulturelt jerngreb,
til livs ved at acceptere deres klæder, som jeg tror ordføreren sagde det?
Tror ordføreren selv på det?
René Gade (ALT), 2016-05-18:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstår spørgsmålet fuldstændigt, men ellers må jeg få en opfølgning på en eller anden måde.
Jeg kan på ingen måde bakke op om, at der er nogle, der skal holdes nede eller undertrykkes i Danmark.
Det synes jeg også jeg har jeg sagt meget, meget klart.
At vi skulle give imamer eller folk med andre holdninger end dem, som ordføreren og jeg måske kunne blive enige om, mundkurv på, strider imod den ytringsfrihed og de rettigheder, som jeg og Alternativet i høj grad værner om.
Men vi vil gerne tage meget, meget klar afstand fra alt, hvad det hedder ekstremisme og radikalisering.
Vi tror bare, at den letteste vej til at gøre det, også på lang sigt, netop er ved at give mulighed for oplysning, også til dem, der p.t. er lige på kanten.
Der bliver vi nødt til at finde en vej til også at kunne indlemme dem i samfundet, men ikke ved at acceptere rabiate holdninger.
Marcus Knuth (V), 2016-05-18:
Jeg synes nemlig, at Socialdemokratiets ordfører havde en meget interessant vinkel, som jeg godt kunne tænke mig at spørge lidt mere ind til.
Det er jo meget storsindet af ordføreren at sige, at man gerne vil acceptere en tidligere talsmand fra Grimhøjmoskeen, så længe han har vendt det miljø ryggen, især set i lyset af at han kun har været talsmand i kort tid.
Vil det sige, at hvis den nuværende talsmand for Grimhøjmoskeen forlod miljøet og hævdede, at han ville vende det ryggen, så ville han også være en værdig kandidat for Alternativet?
René Gade (ALT), 2016-05-18:
Hverken jeg eller andre i den politiske ledelse her på Christiansborg har taget stilling til, om vedkommende fra Aarhus var en værdig kandidat for Alternativet.
Personen fra Grimhøjmoskeen, som jeg ikke engang kender navnet på i dag, kan jeg ikke sige ville være en værdig kandidat for Alternativet.
Jeg kender ikke vedkommende.
De holdninger, som vedkommende har givet udtryk for, harmonerer på ingen måde med Alternativets holdninger.
Derfor skulle der være en eller anden grad af kreativitet og udvikling – som jeg ikke lige kan forestille mig – for at vedkommende kunne blive kandidat for Alternativet.
Jeg ville ikke umiddelbart kunne bakke op om det.
Naser Khader (KF), 2016-05-18:
Jamen det ene udelukker ikke det andet.
Vi kan godt presse de lande, der ikke har taget imod nogen, til at gøre det, samtidig med at vi selv kommer med forslag til, hvordan vi godt kunne tænke os, at det blev gjort.
Det gjorde vi i december måned.
Der havde vi faktisk et forslag til, hvordan vi godt kunne tænke os, at det fremover blev gjort, hvis det kunne lade sig gøre inden for konventionens grænser.
Ellers må vi jo udfordre konventionen.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-18:
Tak for det.
Vi er fuldstændig enige fra Dansk Folkepartis side i, at man skal gøre sit bedste for at presse Saudi-Arabien.
Man kunne også nævne andre lande, Kina osv.
Jeg vil tro, at de forrige år modtog 13 syriske asylsøgere, så det er ikke ligefrem en folkevandring, der er ind i Kina – i hvert fald ikke i forhold til syriske flygtninge.
Men man kan bare ikke gøre vores indsats herhjemme afhængig af, om de andre makker ret.
Vi bliver nødt til selv at gøre noget, og den måde, hvorpå vi kan vise de andre, at der er behov for handling, er jo også, at vi ligesom går forrest.
Og hvornår planlægger De Konservative så at gå forrest, hvis det ikke er med det her beslutningsforslag?
Hvordan vil man så på anden vis søge at gennemtvinge sin politik i Folketinget, hvis ikke man ønsker at støtte den i form af et beslutningsforslag?
Tak for det.
Så jeg vil bare høre, hvornår Venstre agter at gå i gang med at undersøge det nærmere.
Marcus Knuth (V), 2016-05-18:
Vi er jo i en løbende dialog med landene og også med landene i nærområderne.
Vi indgår jo i det, der populært bliver kaldt for coalitions of the like-minded, hvor vi sammen med, som jeg husker det, Norge, Storbritannien og et par andre lande går ud og taler med lande i nærområderne – hvis man kan kalde dem det; det kunne være Afghanistan – om at modtage flygtninge, som er afvist i Danmark.
Ud over det monitorerer vi jo hele tiden situationen i Libyen, Jordan og Tyrkiet, og hvis der opstår en mulighed for at kunne gøre det her på ansvarlig vis, er vi selvfølgelig også åbne for det.
Jeg tror bare ikke, det er noget, der foreligger lige med det samme.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-18:
[Lydudfald]
... det kan også godt være andre lande end lande i nærområderne.
Men det, som hr. Marcus Knuth siger, er jo sådan set, at man arbejder videre med det, som man fra skiftende danske regeringers side altid har arbejdet med og i hvert fald i rigtig lang tid, nemlig at afviste asylansøgere kan blive sendt tilbage, men det er ikke det, forslaget her går ud på.
Det, jeg spørger ind til, er: Når nu flere Venstrefolk adskillige gange har udtrykt sympati for det her forslag og har sagt, at det er noget, man skal kigge nærmere på osv., er spørgsmålet, om det er noget, som Venstre rent faktisk vil gå i gang med at undersøge.
Vil man rent faktisk åbne for en dialog med andre lande, som jo handler om, hvorvidt de kunne være indstillet på at lave en aftale om, at vi f.eks. øger ulandsbistanden til dem eller på anden vis yder en betaling, og at de så til gengæld sørger for at tage imod flygtninge, som har fundet vej til Danmark?
Marcus Knuth (V), 2016-05-18:
Som jeg sagde i min tale, har jeg, og det har Venstre også, sympati for det, som forslagsstillerne mener med det her, og hvis det lå lige for, er jeg sikker på, at vi ville reagere.
Men jeg har fuld tillid til, at regeringen i dens løbende kontakt med de lande, der ligger ude i verden, vil gribe de chancer, der er – hvis de overhovedet opstår.
Christian Langballe (DF), 2016-05-18:
Altså, jeg mener, at ethvert politisk forslag, som kommer, hvis man har en sympati for det, også må betyde, at man arbejder videre med det.
Jeg synes jo egentlig bare, at det kunne foranledige Venstre til så virkelig at komme i gang med at undersøge, om man ikke kunne placere flygtningelejre i nærområderne.
Jeg synes, det er lidt underligt at opleve en tid, hvor flygtninge passerer adskillige landegrænser op igennem Europa for at komme steder hen, hvor de egentlig helst vil være, i stedet for at søge i det land, der ligger tættest på.
Det synes jeg personligt er mærkeligt, Men jeg synes så også bare, at der er nogen, der siger, at grænsekontrol ikke kan lade sig gøre, og så begynder det faktisk at ligne noget nu.
Og vi har foreslået forskellige ting, som folk har sagt tidligere ikke kunne lade sig gøre, og så viser det sig faktisk, at det kan lade sig gøre, hvis der er en politisk vilje til det.
Så spørger jeg bare Venstre: Er der en politisk vilje til i Venstre virkelig at afsøge mulighederne for at benytte sig af den her mulighed i forhold til at placere folk i nærområderne i lejre?
Jo, men det kunne jo være, man skulle gå i gang med at afsøge mulighederne.
Så kunne det være, det faktisk kunne lade sig gøre, altså at man virkelig arbejdede på at afsøge de muligheder, der ligger inden for det her forslag, og siger, at selvfølgelig skal flygtninge være tæt på deres hjemland.
For udgangspunktet er, at de skal vende tilbage igen.
Marcus Knuth (V), 2016-05-18:
Der mener jeg man skal vægte de initiativer, som har den største effekt på den korte bane, f.eks. som at vi kan lave en aftale med Tyrkiet, hvor man kan sende migranter og flygtninge tilbage, eller tiltag, som vi nationalt her i Danmark har lavet med Dansk Folkeparti, og som har minimeret antallet af asylansøgere til rekordlave tal lige p.t.
Dermed ikke sagt, at det ikke kan ændre sig over sommeren, men vi laver jo hele tiden tiltag, hvor vi arbejder i præcis den samme retning som Dansk Folkeparti, netop for at minimere antallet af asylansøgere i Danmark.
René Gade (ALT), 2016-05-18:
Jeg havde egentlig forestillet mig at vente til min egen ordførertale, men jeg bliver nødt til lige at spørge ind til brugen af ordet sympati fra ordførerens side.
Jeg er nemlig en stor fortaler for, at man anerkender hinandens synspunkter, og jeg opfatter det også, som om det egentlig er det, ordføreren gør, altså anerkender, at der kan være et eller andet ret og rimeligt i Dansk Folkepartis synspunkt.
Men at det her lige netop er sympatisk, altså det her forslag om at sende flygtninge tilbage til lejre, som ikke er eksisterende i dag – i den virkelighed, vi har i dag, hvor der ikke er lejre, der kan tage imod dem – forstår jeg simpelt hen ikke.
Jeg synes faktisk, at det er meget usympatisk, at man tilkendegiver, at det er en mulighed over for befolkningen og over for dem, der ikke har været lige så heldige som os, der sidder herinde, altså at kunne granske i, om det rent faktisk er en mulighed.
Så jeg vil bare lige spørge ind til, om det netop er forslaget sådan helt pragmatisk – altså at der bliver fremsat et forslag, og det synes man er sympatisk, og man prøver at skabe en debat – eller om det helt konkret er sympatisk, fordi man formidler til danskerne, at det er en mulighed at sende flygtninge, der er i nød, tilbage til lejre, der ikke eksisterer.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-18:
For det første er jeg ikke sikker på, at det nødvendigvis er rigtigt.
Men den aftale, der er lavet med Tyrkiet lige nu, og som vist er blevet diskuteret af andre her i salen tidligere i dag, viser sådan set meget godt, at man godt kan tænke i den retning.
Derfor mener jeg bestemt heller ikke, at det er udelukket i fremtiden.
Men jeg anerkender blankt, at der selvfølgelig også er nogle spørgsmål, der relaterer sig til konventionerne, som gør det her vanskeligt, og det var også derfor, jeg indledte med at sige, at det ikke er noget, der ligger lige for, det er noget, som vil kræve mange og lange diskussioner, ikke mindst på EU-niveau.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-05-18:
Jeg kan altså gå fra denne debat med den store glæde at kunne konstatere, at Socialdemokraterne ikke mener, at den danske regering på nuværende tidspunkt skal arbejde for, at der oprettes en lejr i Libyen, hvor flygtninge, der er kommet her til Danmark, f.eks. fra Syrien, skal sendes til.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-18:
Det kan jeg bekræfte.
Christian Langballe (DF), 2016-05-18:
Jeg er så bare blevet forvirret på et højere plan, for jeg havde egentlig en forventning om, at Socialdemokratiet i hvert fald ville udtale sig anerkendende om et forslag om at sende folk tilbage til lejrene i nærområderne, når nu det er det, som Socialdemokratiet har givet udtryk for.
Altså, jeg mener, der må være en overensstemmelse mellem hvad man siger uden for salen og inde i salen.
Jamen jeg forstår det bare ikke.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-18:
Jamen jeg er egentlig ikke så overrasket over, at hr. Christian Langballe er forvirret på et højere plan.
Jeg kan simpelt hen ikke forklare det bedre, end jeg gjorde det i min indledende tale.
Jeg kan måske anbefale hr. Christian Langballe at læse de pågældende artikler, som der i bemærkningerne til forslaget refereres til, og der synes jeg egentlig at vores holdning står godt beskrevet.
Jeg synes, at det er ret selvforklarende.
Christian Langballe (DF), 2016-05-18:
Jo, jo, men udadtil virker det altså bare lidt som spin, i forhold til at man ville en masse ting, men når det så kommer til det praktiske, vil man ikke være med.
Det er jo en ærlig sag.
Det må ordføreren så forklare på en eller anden måde for sig selv og for andre.
Jeg synes bare, det er mærkeligt.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-18:
Jamen jeg vil sige til hr. Christian Langballe, at ministeren redegjorde ganske glimrende for det.
Vi har selv redegjort ganske glimrende for det.
Henrik Sass Larsen redegjorde ganske glimrende i det interview, som han gav, for, hvorfor det ikke er nogen vision, man lige kan gennemføre i morgen.
Der er en masse praktiske, politiske og økonomiske problemer med det, og vi kan ikke gøre så meget andet end at forklare det igen og igen.
Vi kan forklare det for hr. Christian Langballe, men vi kan ikke forstå det for hr. Christian Langballe.
Jacob Mark (SF), 2016-05-18:
Tak for det.
Jeg kan huske, at da jeg vågnede den morgen og læste avisen, blev jeg ret overrasket, for jeg tænkte, at det her alligevel er et nybrud i asylpolitikken i Danmark.
Og jeg er sådan set glad for, at Socialdemokraterne stemmer nej i dag.
Jeg kan fortælle, at gruppeformanden kaldte det Socialdemokraternes nye bud på en human asylpolitik, at man ville samle folk i Algeriet og Libyen, og at man ville følge folk pænt derhen igen, hvis de så kom til Danmark.
Nu siger ordføreren så, sådan som jeg forstår det, at det ikke er noget, man forestiller sig skal ske lige nu; så havde man nok også stemt ja.
Hvornår forestiller man sig så at det her skal ske?
Har man en eller anden udsigt – snakker vi et par år?
Hvad er ligesom tidshorisonten for de her visioner?
Det er jo ret vidtgående ændringer i den måde, man ser på asylpolitikken på.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-18:
Som hr. Henrik Sass Larsen også sagde en del gange i dagene omkring interviewet, når han blev spurgt, så foreligger der jo ikke en køreplan for det her.
Der er så mange juridiske, økonomiske, politiske problemer, der skal af vejen, før sådan noget som det her kan effektueres.
Det skal i øvrigt være en del af en fælles europæisk løsning.
Det fordrer, at der er styr på EU's ydre grænser som et første skridt.
Så der er en lang række årsager til, at det næppe er noget, der kommer til at se dagens lys inden for en overskuelig fremtid, hvis nogen sinde.
Men jeg synes ærlig talt – og det tror jeg da egentlig også spørgeren er enig med mig i – at der i dansk politik en gang imellem skal være plads til også at gøre sig nogle tanker om, hvordan verden ser ud engang ude i fremtiden, og hvordan man kunne tænke sig den så ud.
Det tror jeg sådan set ikke, for alternativet til det er jo, at der kommer millioner af mennesker til Europa, og det er da, så vidt jeg ved, heller ikke SF's politik, at der skal det.
Jacob Mark (SF), 2016-05-18:
Jeg synes, det er ganske fint at have visioner, og jeg synes, det også er en ganske fin politik at synes, at man skal styrke lejrene i nærområderne.
Det, som jeg er bekymret over – og det er også det, vi behandler i dag – er jo, at der ikke er plads i de lejre.
Der er jo ikke den plads i nærområderne.
Nærområderne løfter allerede rigtig meget, og da jeg læste hr. Henrik Sass Larsens udtalelser, tænkte jeg: Åh, nu er det sådan en lidt letkøbt omgang, og nu sender vi bare flygtningene tilbage til nogle lejre, der ikke rigtig eksisterer.
Jeg synes, det er okay med visioner, men jeg vil så bare høre om de visioner; de kan jo kun lade sig gøre, under forudsætning af at man ændrer helt fundamentalt ved flygtningekonventionerne.
Er det et opgør, som Socialdemokraterne vil tage med de konventioner?
René Gade (ALT), 2016-05-18:
For Alternativets vedkommende vil vi også sige: Nærområderne, ja.
Hvis det var en mulighed, var det der, man skulle gøre det.
Det ville ud fra en økonomisk analyse være klart det bedste, men vi ser bare ikke det som en mulighed lige nu.
Marcus Knuth (V), 2016-05-18:
Det er jo et meget hypotetisk spørgsmål, men Venstre har jo altså før luftet ideen om, at det her kunne være en mulighed, hvis det kunne foregå på ansvarlig vis, så det vil jeg på ingen måde afvise.
Men det skulle selvfølgelig være på en måde, hvor lejren var drevet efter danske forhold, og hvor folk levede efter danske forhold.
Altså, når ordet flygtningelejr lige så vel som ordet flygtningelandsby kan have mange betydninger, skulle det selvfølgelig gøres på den danske måde og være et resultat af, at Danmark er i en situation, hvor vi er ved at bukke under for et flygtningepres.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-18:
Tak for det.
Dansk Folkeparti ønsker med dette beslutningsforslag at sende alle flygtninge, der flygter til Danmark, tilbage til nærområderne eller til lande, der mod betaling vil huse dem i lukkede lejre.
Jeg synes generelt, man skal høre efter, når Dansk Folkeparti taler.
Jeg tager Dansk Folkepartis politik meget, meget alvorligt.
Selvfølgelig gør jeg det.
Dansk Folkeparti tilhører jo i dag den politiske elite.
Det er Danmarks næststørste parti – partiet, der bestemmer, om statsministeren bliver siddende eller ej; partiet, der selv kunne have indtaget Statsministeriet, hvis det havde villet det.
Så der er mange, mange ting, man kunne hæfte sig ved ved Dansk Folkepartis forslag her.
Der er mange ting hos den politiske elite, som jeg og Radikale Venstre er helt grundlæggende uenige i.
Men jeg vil bare fokusere på én ting, som jeg tror det er vigtigt at alle forholder sig til.
For med det her forslag ønsker Dansk Folkeparti at melde Danmark ud af alle – eller i hvert fald de fleste – internationale aftaler.
Med det her forslag ønsker Dansk Folkeparti, at andre lande skal påtage sig opgaver, som Dansk Folkeparti ikke ønsker at Danmark påtager sig.
Det vil også betyde opsigelse af konventioner og aftaler om grundlæggende rettigheder – rettigheder, som jo altså også gælder for os selv, og som vi derved også opsiger for os selv.
Og det ville i sidste ende betyde, at vi skal melde os ud af Det Europæiske Fællesskab.
Det ville med andre ord have enorme konsekvenser for Danmark.
Det er en omkalfatring af den måde, som Danmark i årtier har samarbejdet med vores naboer og samarbejdspartnere på.
Det er også værd at hæfte sig ved.
Vi er af den grund imod beslutningsforslaget.