runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-11-22:
Tak, hr. formand.
Man må i hvert fald sige, at den nyudpegede erhvervsordfører og ikke mindst erhvervsministerens parti, Socialistisk Folkeparti, har forskellige argumenter til festlige lejligheder.
Nu bruger erhvervsministeren så begrundelsen, at der var en rapport i 2007, som nu skal danne grundlag for, at man vil fjerne den her ordning for over 25.000 af landets pensionister og førtidspensionister.
Selv om der var en sådan rapport i 2007, ønskede man alligevel fra SF's og Socialdemokraternes side i »En Fair Løsning« – jeg går ud fra, at erhvervsministeren kender »En Fair Løsning«, selv om man ikke taler så meget om den længere – at udvide hjemmeserviceordningen, fordi det var så stor en succes.
Det står der faktisk ordret.
Og man ønskede at udvide den til også at omfatte travle danske børnefamilier.
Det var noget, der blev skrevet efter 2007, efter udarbejdelsen af den rapport, som ministeren bruger som løftestang til at stemme den her besparelse igennem.
På samme måde var det egentlig planen for finansloven for 2012, altså for indeværende år, at man ville fjerne boligjobordningen allerede i 2012 og lave en ny energirenoveringspulje, så folk kunne få tilskud til at lave energiforbedringer på deres ejendomme.
Det kunne man så ikke nå, men alligevel skrev man fra regeringens side i finanslovaftalen for 2012 på side 18: Med nedlæggelsen af boligjobordningen vil der parallelt blive genåbnet for tilgang til den tidligere hjemmeserviceordning, som giver pensionister mulighed for tilskud til rengøring i hjemmet.
Det var i 2012.
Hvorfor har ministeren skiftet holdning?
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-11-22:
Nu drejer det her sig jo om nedlæggelse af hjemmeserviceordningen.
Det er sådan set ikke, fordi vi bruger meget tid på at skifte holdning.
Vi har sådan set i regeringen brugt meget tid på at føre en ansvarlig linje i den økonomiske politik.
Det handler om, at vi bl.a. har skullet finde rigtig, rigtig mange penge på alle erhvervsstøtteordninger.
Vi må sige, at med de andre initiativer, vi har taget, vurderer vi, at pengene er givet bedre ud til bl.a. beskæftigelse, og derfor står vi fuldt bag det her lovforslag.
Det er vores vurdering, bl.a. på baggrund af undersøgelsen, at de pensionister, som argumentationen fra hr. Hans Kristian Skibby hovedsagelig går på, højst sandsynligt vil benytte lovgivningen alligevel.
Desværre har det ikke været muligt for de pensionister med ringest indkomst at gøre brug af ordningen.
Så vi står fuldt bag det her lovforslag og ønsker selvfølgelig at tilgodese både de mennesker, der har mest behov for hjælp, og en ansvarlig økonomisk politik.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-11-22:
Jeg anerkender jo, at erhvervsministeren er ny både på posten som erhvervsminister og som formand for SF.
Så vinder man valget ved bl.a. at love en udvidet hjemmeserviceordning, man vinder valget ved at love at stille folk på overførselsindkomster bedre socialt, og nu kan vi så se, at SF's og erhvervsministerens parti bl.a. støtter et lovforslag som det her, som fjerner et velfærdsgode for mange tusinde af landets folkepensionister.
Vi kan også se, at SF stemmer for eksempelvis besparelser på tandplejen, og man stemmer også for besparelser på tilskud til høreapparater og alle mulige andre sociale tilskud.
Er det virkelig en politik, som erhvervsministeren finder holdbar, når der ses på den måde, man åbenbart ønsker at prioritere de økonomiske ressourcer?
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-11-22:
Vi er sådan set optaget af, at vi er ansvarlige for den økonomiske politik, og at vi sidder i regeringen, og der har vi sådan set blikket pegende fremad.
Vi har taget initiativer med en indgåelse af en vældig god energiaftale.
Den skal der bruges nogle midler til.
Vi har andre initiativer, bl.a. i form af en kickstart, vi har akutpakker og andre initiativer, og vi har valgt at prioritere midlerne, fordi det ligger os meget på sinde, at folk kan komme i uddannelse og arbejde.
Dem, der har behov for hjælp, skal selvfølgelig have mulighed for at få hjælp.
Lighed er den store dagsorden for os.
Det vil den også være i forbindelse med det her.
Derfor er det vores forpligtelse i en stram økonomisk tid at sørge for at kigge på, hvor pengene giver det bedste resultat.
Jeg står fuldt på mål for det her, og jeg vil også sige, at det er vores politik at føre en ansvarlig linje, tage hånd om dem, der har det sværest i samfundet, sikre mest mulig lighed.
Jeg vil sige, at det selvfølgelig også er i kommunernes interesse, at deres borgere får den hjælp, de har brug for, og det har vi også en forventning om at de får.
Merete Riisager (LA), 2012-11-22:
Mener ordføreren ikke også, at det er vigtigt, at forældre kan tilvælge det skoletilbud, som er bedst til netop deres børn, uanset om det så måtte være en privatskole eller en friskole eller en folkeskole?
Lars Dohn (EL), 2012-11-22:
Og det er ikke det samfund, vi ønsker – at én del af befolkningen bruger én skoleform, og en anden del af befolkningen bruger en anden skoleform.
Merete Riisager (LA), 2012-11-22:
Lovforslag nr. L 73 skal omlægge tilskud til frie grundskoler, efterskoler, husholdningsskoler og håndarbejdsskoler til støtte til elever, som har behov for støtte i mindre end 9 ugentlige undervisningstimer med henblik på inklusion af disse elever i den almindelige undervisning.
Baggrunden for forslaget er jo den ændring af specialundervisningsbegrebet, som blev gennemført med vedtagelsen af L 103.
[Folketingsåret 2011-12].
Når jeg støtter dette forslag og dets søsterforslag, er det i erkendelse af, at specialområdet samlet set er kommet til at fylde for meget.
Den erkendelse går gennem Folketinget med undtagelse af Enhedslisten, for når vi placerer så mange børn i specialområdet, at det optager ca. en tredjedel af ressourcerne til grundskoleområdet, er det selvsagt for meget.
Vi må derfor sørge for, at der bliver mere plads til at være speciel i den almindelige skole i stedet for at vedblive med at indsnævre rammerne for, hvad det betyder at være et normalt skolebarn.
Jeg havde gerne set en ordning, hvor pengene i højere grad fulgte barnet.
For når vi med dette lovforslag og dets søsterforslag sætter en grænse for, hvornår et barn kan modtage støtte, så forsvinder problemerne jo ikke af det.
Derfor ville det være et sundt princip, at pengene i højere grad fulgte barnet til dets skole, hvor de har kompetencerne og viljen til at løse opgaven, uanset hvilken skoleform det måtte være: folkeskole, friskole eller privatskole.
Vi går en tid i møde med flere udfordringer, når børn, der har særlige vanskeligheder, skal tilbage i de almindelige klasser.
Lærerne vil blive udfordret.
Lederne vil blive udfordret.
De børn, der kommer tilbage i klasserne, vil blive udfordret, og det vil de børn, der allerede sidder i lokalet, også.
Jeg vil derfor gerne opfordre mine politiske kolleger til at lægge de lange ord og gode hensigter væk, så vi kan få en fordomsfri debat om, hvordan opgaven løses bedst.
Hvordan den præcis løses, altså hvilken metode der skal anvendes, ved bedst de professionelle, der arbejder med børnene.
Men det er vores opgave som politikere at sørge for, at den nødvendige fleksibilitet i systemet – opbakning, videndeling og strukturer – er til stede, sådan at det kan finde sted.
Så skal vi altså væk fra den kolde krig mellem folkeskoler og frie skoler, som man i øjeblikket er ved at opruste til.
Forældre skal have mulighed for at tilvælge den skole, som er bedst til deres børn.
Det er det bedste for barnet, det er det bedste for familien, og det er i sidste ende også det bedste for samfundet.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-22:
Et af de temaer, der fylder rigtig meget i folkeskolen, hos elever, hos forældre, i øjeblikket, er, hvordan vores undervisningstilbud kan rumme alle elever eller i hvert fald elever med specielle behov. Specialundervisning og vidtgående specialundervisning fylder stadig mere i budgetterne, fordi stadig flere udskilles til specialundervisning, og det har jo vist sig ikke at være hensigtsmæssigt.
Midlerne kan bruges bedre og endda til bedre gavn for de elever, vi har med at gøre, ved at man undlader at udskille så mange elever til specialundervisning og i stedet for integrerer dem i normalundervisningen.
Dette lovforslag er en udløber af den nye afgrænsning af specialundervisningsbegrebet, som blev vedtaget i foråret.
Med lovændringen fra foråret skal der ikke længere træffes en afgørelse om specialundervisning til den enkelte elev, når det drejer sig om en elev med behov for støtte i mindre end 9 undervisningstimer om ugen.
Det giver kommunerne en større fleksibilitet til at tilrettelægge og tilpasse støtten til elever med særlige behov – selvfølgelig når det gælder folkeskolen.
Men det, der er helt særligt ved det her lovforslag, er, at de elever, som har særlige behov, vil blive tilgodeset.
Når man vælger at lave en inklusion som denne, når man vælger at lave en grænse ved 9 undervisningstimer ugentligt, er det, for at de elever, som har et mindre støttebehov, bliver integreret i normalklasserne, og for at der kan blive fokuseret på de elever, der har et stort støttebehov.
Og lovforslaget, som generelt bliver bakket op, også af høringssvarene, er et skridt på vejen mod et mere rummeligt uddannelsestilbud.
Derfor kan Konservative bakke op om lovforslaget.
Peter Juel Jensen (V), 2012-11-22:
Tak for gennemgangen af økonomien.
Jeg skal lige høre, om jeg forstod ministeren korrekt.
I dag får de frie skoler en portion penge til at klare inklusionsopgaven.
Det er den portion penge, man nu laver en ny model for.
Er det korrekt forstået?
Christine Antorini (S), 2012-11-22:
Det, der sker, er, at der i den foreslåede tilskudsordning, der er for inklusionsmidlerne til de frie grundskoler, bl.a. indgår et tilskud, der ydes som en procentvis andel af det hidtidige tilskud til specialundervisning til elever med behov for støtte.
Derudover får man et ekstra tilskud.
Det betyder summa summarum, at det bliver udgiftsneutralt, men bliver fordelt mere rimeligt i forhold til de skoler, der har brug for støtte til elever med særlige behov.
Jeg synes, at det ville være en god idé, hvis man har lyst til at grave lidt dybere ned i selve den økonomiske konstruktion, at spørge ind til det i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Men jeg vil bare understrege, at det her er med fuld opbakning fra skoleforeningerne.
Det her giver en mere enkel måde at gøre det på, selv om det lød lidt kompliceret, da jeg sagde det, samtidig med at det faktisk giver en mere retfærdig fordeling af de inklusionsmidler, der er.
Lars Dohn (EL), 2012-11-22:
Epinion har lige offentliggjort en undersøgelse her i går.
Jeg forlanger ikke, at ministeren skal være fantastisk godt inde i den, men det korte af det lange i den er, at forældre, som har børn med indlæringsvanskeligheder, som går i folkeskolen, er blevet spurgt, om det tilbud, som eleverne får, er tilstrækkeligt.
16 pct. svarede ja, og 67 pct. svarede nej.
Er det et tilpas godt resultat for ministeren på det her felt?
Christine Antorini (S), 2012-11-22:
Jeg kan sagtens forstå de forældre, der er bekymrede for, om inklusion sker på en ordentlig måde – og det er uanset, om det er forældre, der har et barn, der har brug for ekstra støtte, eller det er forældre til børn i klassen, der er optaget af, hvordan hele klassen fortsat har høj trivsel uanset de forskellige børn, der er i klassen.
Jeg forstår også den bekymring, der er hos lærerne, for ikke at være klædt godt nok på til at løfte inklusionsopgaven.
Det er lige præcis derfor, at vi i regeringen har sat en række initiativer i gang for at understøtte, at det netop ikke skal være en spareøvelse, men faktisk være med til at give en bedre og styrket almen undervisning.
Det er ud fra det grundsyn, at det bedste læringsmiljø for børn – det hørte jeg også at Enhedslistens ordfører fremhævede – er, at vi har gode, fælles og blandede klasser med elever med meget forskellig baggrund.
Og der er også elever, der har brug for forskellige typer af undervisning.
Der kan være nogle, der er ordblinde, der kan være nogle, der har Asperger eller andet.
Men det bedste for eleverne er, at de kan få den nødvendige støtte og blive sammen med deres kammerater.
Det er det, der er afsættet for de støtteforanstaltninger, regeringen har sat i gang, og som derfor forhåbentlig også vil gøre forældrenes og lærernes bekymringer, jeg vil ikke sige til skamme, men så de oplever, at de faktisk bliver hjulpet.
Lars Dohn (EL), 2012-11-22:
På baggrund af f.eks. sådan et resultat kan det ikke undre, at vi igen har fået nye tal, som viser, at antallet af forældre, der sender deres børn i privatskole, øges kraftigt i de her måneder.
Enhedslisten er imod skoleshopping, som er ved at udbrede sig, og vi er tilhængere af, at danske borgere i det danske samfund udfører borgeradfærd og ikke brugeradfærd.
Der må vi erkende i forhold til Liberal Alliances markedsyn på hele vores fællesskab at vi er fundamentalt uenige.
Merete Riisager (LA), 2012-11-22:
Så er det ikke vigtigt, at forældre har mulighed for at vælge det skoletilbud, som kan løfte netop deres barn allermest, uanset hvilken skoleform der er tale om?
Lars Dohn (EL), 2012-11-22:
Vi ved netop, at det, der er rigtig vigtigt, når vi taler om grundskolen og folkeskolen, er den der kammeratskabseffekt, og hvis de elever, som har lettest ved at lære, og som kommer fra boglige hjem, i vid udstrækning flytter til private skoler, så mindsker man den kammeratskabseffekt og lader de resterende elever i stikken.
Og vi ved jo altså også, at andelen af svage elever ikke må komme over de 30 pct., men det er den tendens, vi er ved at se, fordi mange af de bedrestillede i Danmark tilvælger en privatskole.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-22:
Jeg tror, både når man læser undersøgelser lavet af eksperter og forskere, og når man hører politikere, at der er rigtig, rigtig bred enighed om, at der har været for stor en udskilning af elever til specialundervisning over de senere år.
Det her lovforslag tager netop udgangspunkt i de elever, som har et mindre støttebehov, altså dem, der har behov for støtte i mindre end 9 undervisningstimer om ugen.
Så jeg skal bare spørge ordføreren, om hr. Lars Dohn ikke er enig i, at det er bedre for en række af de elever, som har et mindre støttebehov, ikke at blive ekskluderet, men derimod at blive inkluderet i fællesskabet og ikke få prædikatet særligt eller specielt sat på sig, når det er sådan, at de kun har mindre støttebehov.
Lars Dohn (EL), 2012-11-22:
Altså, jeg mener, at vi har dygtige skoleinspektører eller skoleledere i Danmark, men at de skulle være bedre end fagfolkene på området til at træffe den beslutning, synes jeg ikke.
Det ville være en markant forringelse.
Så derfor skal det altid være det bedste tilbud, eleverne skal have.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-22:
Det er jo netop en faglig vurdering, som afgør, hvor mange støttetimer man skal have om ugen.
Det er jo endda ikke engang skolelæreren, som beslutter det.
Det er jo i høj grad PPR, altså Pædagogisk-Psykologisk Rådgivning, som kommer ind over og vurderer, hvor mange timer en elev skal visiteres til.
Så det er jo netop den faglige rådgivning, som lægges til grund for, om en elev skal visiteres til flere timer eller ikke.
Det her lovforslag er jo sådan set med til egentlig at gøre specialundervisningen bedre for de elever, som har et stort støttebehov, dem, som har de store udfordringer, de massive udfordringer, i folkeskolen.
Er hr. Lars Dohn ikke enig i, at de bliver prioriteret med netop det her lovforslag, og at det derfor vil være godt, at de får et særligt tilbud, og at dem, som så har mindre støttebehov, kan komme ind og være en del af den almindelige undervisning?
Lars Dohn (EL), 2012-11-22:
Der er lige lavet en ny undersøgelse af Epinion, som er offentliggjort i går, og som viser, at et stort flertal af forældrene finder, at støtteforanstaltningerne i forbindelse med integrationslove og andet er for dårlige, så den tangent, vi kører ud ad for øjeblikket, er ikke betryggende for de elever, der har et særligt behov.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-22:
Ordføreren taler om en kammeratskabseffekt og siger, at det er bedst, at børn kommer i folkeskolen, for så løfter det folkeskolen, men hvad med de børn, som faktisk befinder sig godt i en privatskole?
Hvad med de forældre, der siger, at deres barn skal gå i en privatskole?
Det kan godt være, at det er et barn fra et bogligt hjem, men hvis nu det er det bedste for det barn at gå i en privatskole, skal det barn så gå på kompromis, skal forældrene så gå på kompromis med, hvad der er det bedste for deres barn, i forhold til hvad der er bedst for nogle andre børn?
Kan ordføreren følge mig?
Er det det, der er Enhedslistens holdning?
Lars Dohn (EL), 2012-11-22:
Det er Enhedslistens holdning, at folkeskolen skal være det naturlige førstevalg, og at det også bør være sådan i et samfund, at man sender sine børn til den lokale skole.
Det har også noget at gøre med det at være en del af et lokalsamfund.
Nu er der mulighed for andre løsninger, og derfor ønsker vi at styrke folkeskolen, ikke at afskaffe de private skoler, men styrke folkeskolen så afgørende, at det bliver den, der bliver omdrejningspunktet i det danske skolesystem, og det er det, vi er ved at sætte over styr.
Man kan prøve at se på Sverige, hvor man har indført skolesystemer efter forretningsmæssige principper, og hvor man har indført ældrepleje efter forretningsmæssige principper.
Det er ikke den vej, vi skal.
Vi skal sikre, at det, som er kittet i det danske samfund er, at vi har den der fælles folkeskole – at direktørens datter har gået sammen med rengøringsassistentens søn i den samme klasse.
Det er et virkelig grundlæggende element i vores fælles forståelse.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-22:
Nu forstår jeg, at børn klarer sig sådan generelt ret godt i Sverige.
De klarer sig godt i internationale undersøgelser osv.
Men ville det ikke være bedre at tage udgangspunkt i, hvad forældre ønsker for deres børn, i stedet for hvad nogle politikere herinde ønsker er det bedste for samfundet, altså det, at mennesker, selvstændige mennesker, tager nogle frie valg på vegne af deres børn, fordi de måske nok ved, hvad der er bedst for deres børn og også ved bedre, hvad der er godt for deres børn, end vi ved herinde?
Hvorfor har Enhedslisten noget imod det?
Har Enhedslisten så lidt tro på, at mennesker kan tage de bedste valg for sig selv?
Og er Enhedslisten oprigtigt af den opfattelse, at vi herinde ved, hvad der er bedst for folk, og det gør de ikke selv?
Finn Sørensen (EL), 2012-11-22:
Når ordføreren ikke kan finde logikken, er det nok, fordi ordføreren ikke hører særlig godt efter, selv om ordføreren mener, at han lytter meget nøje efter, og det vil jeg ikke bestride, men man kan sige, at ingen jo er forpligtet ud over deres evner, når det drejer sig om at lytte og forstå.
Hvis ordføreren havde hørt efter og hørt, hvad logikken var, ville han vide, at logikken i al sin gribende enkelhed er, at Enhedslisten ikke opfatter det her lovforslag som en forringelse af pensionisternes vilkår, fordi det er blevet påvist gennem en undersøgelse, at det er de økonomisk bedst stillede pensionister, der benytter sig af den ordning, og at der er rimeligt belæg for at tro, at de opgaver, som bliver udført med statsligt tilskud, vil blive udført alligevel, og det vil sige, at vi hverken mister arbejdspladser eller skatteindtægter ved at sløjfe det tilskud.
Det synes jeg at jeg har sagt både i ordførertalen og i mit svar til den tidligere ordfører, så prøv måske at lytte lidt grundigere.
Kim Andersen (V), 2012-11-22:
Jeg lyttede intenst og med interesse til ordførerens tale, og jeg må sige, at det er en ejendommelig argumentation, Enhedslisten bruger ved behandlingen af det her lovforslag.
Man vil have en god hjælp til pensionisterne, men man stemmer for forslaget her fra regeringen, som vil fjerne hjemmeserviceordningen, som hjælper nogle folkepensionister og nogle førtidspensionister, med den begrundelse, at det rigtige er at give kommunerne fornøden økonomi til, at de kan give en tilstrækkelig kommunal hjemmehjælp.
Men, siger ordføreren så, det får de jo heller ikke ved fjernelsen af det her forslag, for det her er jo bare penge ind i den store kasse, men man stemmer for forslaget om forringelse alligevel.
Enhedslisten stemmer altså med åbne øjne for en forringelse af pensionisternes muligheder for hjemmehjælp.
Jeg må sige, at jeg savner logik i argumentationen, men det kan være, at ordføreren kan rede det lidt ud for mig nu.
Finn Sørensen (EL), 2012-11-22:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg skal bare lige høre, om det er rigtigt forstået, at Dansk Folkeparti i sit samarbejde med den tidligere regering selv var med til at, om man så må sige, forringe eller indskrænke ordningen, og at Dansk Folkeparti også støttede den sidste ændring, som betød, at man stoppede for nytilgang til ordningen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-11-22:
Jamen det er fuldstændig korrekt, at Dansk Folkeparti har været med i de aftaler, der har været om hjemmeserviceordningen.
Det tror jeg faktisk også at jeg sagde i min ordførertale.
Vi synes jo, at der har været sund fornuft i, at når folk først var på en ordning, kunne de selvfølgelig også få lov at køre videre med den ordning, så længe de boede i eget hjem.
Det kan de så ikke med det her lovforslag.
Og der kan jeg jo så også som ordfører undre mig over, at ordførerens eget parti, Enhedslisten, som jo ellers, hver gang de har haft lejlighed til det, her i Folketinget har sagt, at der foregik en massiv velfærdsmassakre i Danmark, at vi brugte pengene forkert, og at vi ramte asocialt med vores lovinitiativer, så selv sidder og støtter et lovforslag, som i den grad er hamrende asocialt.
Jeg synes måske, at pilen peger ganske tydeligt tilbage på spørgerens eget parti.
Finn Sørensen (EL), 2012-11-22:
Jeg skal bare lige høre ordføreren, om ordføreren så er enig i, at det stop for tilgang til ordningen, som ordførerens parti selv var med til at gennemføre, uundgåeligt vil få den samme konsekvens, godt nok over længere tid, nemlig at ordningen, hvis man må bruge det ord i den sammenhæng, vil dø ud af sig selv, i takt med at de mennesker, der i dag er i ordningen, af gode grunde ikke længere vil kunne gøre brug af den.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-11-22:
Det er meget svært at svare på, for vi har jo i kraft af talrige eksempler kunnet se, at det her har været inddraget i finanslovforhandlingerne i Danmark og her i Folketinget.
Det ville jo også betyde, at hvis vi stod og havde ansvaret for en finanslov, hvor vi var parlamentarisk støtte for regeringen, så ville vi selvfølgelig også kunne stille nogle krav til den regering.
Vi må så bare konstatere, at Enhedslisten har været ganske passive med hensyn til at stille nogle klare krav som eksempelvis at fjerne nogle af de asociale aspekter i den her finanslov, som det jo uomtvisteligt er, når man nu går ind og fjerner en ganske anstændig ordning for 25.000 husstande beboet af pensionister her i Danmark.
Det synes vi ikke er en god solidarisk politik, og vi synes egentlig, at det er ganske underligt, at det er en rød regering, at det er en regering, som er støttet af Enhedslisten, som vælger at lave den her form for asociale besparelser.