runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Ellemann (V), 2008-04-09:
Jeg synes, det er interessant, hvis De Radikale barsler med en reform på kirkeområdet.
Mit svar på det vil være, at det vil jeg glæde mig til, for det er måske der et sådant spørgsmål skal placeres.
Vi ønsker ikke at blande os i folkekirkens anliggende, sådan som situationen er i dag - og som den også var for et år og for flere år siden.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-09:
Tak for det sidste.
Det er vi selvfølgelig glade for at høre, også når det kommer fra den konservative ordfører og ikke kun fra den konservative minister.
Jeg synes, at et af de argumenter, som hr. Tom Behnke kom med, næsten var som at høre et ekko fra en EU-debat fra 1970'erne, nemlig det her glidebane-argument, at hvis vi gør noget, så kan det være.
Her tænker jeg på det her om børneloven og anerkendelse af faderskab osv.
Hvad er det for ting, som hr. Tom Behnke forestiller sig?
Enhver kan jo stille sig op og sige, at man kunne tænke sig en hel masse situationer.
Jeg kunne godt tænke mig, at hr. Tom Behnke ville prøve at ridse nogle af de problematikker, som han frygter, op.
Tom Behnke (KF), 2008-04-09:
Det er sådan set ikke nødvendigt.
Det, der er sagen, er, at som forslaget ligger her, har forslagsstillerne med et hurtigt pennestrøg lavet nogle hurtige konsekvensændringer.
Hvordan er det f.eks. i forhold til pater est-reglen?
Hvordan skal den håndteres i forhold til det her?
Der kan være mange andre ting, som man lige er nødt til at forholde sig til.
Jeg mener, at man meget vel kunne sætte nogle kloge mennesker til at finde ud af det.
Det egner sig ikke til en første behandling, som er en principiel stillingtagen til et lovforslag.
Derefter er der mulighed for en udvalgsbehandling, hvor vi netop kan grave os ned i det, hvis der er et ønske om at gøre det.
Hvis det er sådan, at forslagsstillerne vil overbevise os Konservative om, at vi skal støtte lovforslaget, må man altså lave den udredning, der skal til, for at vi føler, at der er et sikkert grundlag at træffe beslutning på.
Det her er simpelt hen for svævende og for usikkert.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-09:
Vi vil gerne være med til at lade hr. Tom Behnke og andre stille alle de spørgsmål, som skulle være nødvendige for, at vi diskuterer det her på et oplyst grundlag.
Lige præcis det spørgsmål, som hr. Tom Behnke tager op, har vi sådan set overvejet, for vi mener, at medmoderen i enhver sammenhæng, når der er tale om kvinder, der lever i et registreret partnerskab, skal anerkendes på lige fod med, at en far i et heteroseksuelt parforhold bliver anerkendt som far.
Det kan man så være uenig i, det forstår jeg at hr. Tom Behnke er, men pointen er ikke, at vi ikke har overvejet det.
Tom Behnke (KF), 2008-04-09:
I dag er det muligt at lave stedbarnsadoption efter 3 måneder.
Når det er sket, har den, der har adopteret, forældremyndigheden, eller delt forældremyndighed må det jo være, og alle de rettigheder, der følger af det.
Der er jo ingen forskel.
Det, som regeringen og ministeren har lovet, er i næste folketingssamling at fremsætte forslag om, at den stedbarnsadoption under nogle bestemte forudsætninger kan finde sted allerede ved fødslen.
Men hvis forslagsstillerne derudover i det hele taget og altid og ikke kun ved de kriterier, som jeg opstiller, vil sige, at der skal være fuldstændig parallelitet, får det nogle konsekvenser for den biologiske far.
Det er de konsekvenser, vi er nødt til at have fuldstændig overblik over.
Jeg tror på forhånd, at vi vil være imod det, fordi vi vægter den biologiske fars rettigheder højere - det gør vi - indtil han fraskriver sig dem.
Derfor tror jeg ikke, at det vil overbevise os.
Det, som jeg bare påpeger, er, at forslaget som forslag er for svævende præcis på det punkt.
Mogens Jensen (S), 2008-04-09:
Det gælder den kirkelige vielse, for jeg forstår ikke helt hr. Tom Behnkes udsagn.
Hvad er det, hr. Tom Behnke ikke vil give kirken mulighed for?
Jeg forstår nemlig, at hr. Tom Behnke ikke vil give kirken mulighed for selv at træffe beslutning om at kunne foretage en vielse af homoseksuelle.
Hvorfor kan man ikke give kirken mulighed for det, når man kan give kirken mulighed for selv at træffe beslutning om, hvorvidt de vil ansætte kvindelige præster, eller for den sags skyld beslutning om, at mandlige præster skal give hånd til kvindelige præster?
Hvad er forskellen?
Hvorfor kan kirken have frihed til at træffe beslutning om det ene og ikke om det andet, når det i øvrigt handler om at skabe ligestilling for alle borgere i Danmark, også i relation til vielse og ægteskab, som jeg må formode at hr. Tom Behnke går ind for, selv om han bare står her for at fylde tiden ud?
Tom Behnke (KF), 2008-04-09:
Det er lidt imponerende, at hr. Mogens Jensen bliver ved med at stille de samme spørgsmål til ordfører efter ordfører og får svar efter svar, men alligevel i endnu en runde kaster sig ud i at spørge.
Selv om både justitsministeren, fru Ellemann og fru Harpsøe har svaret på de spørgsmål, forsøger hr. Mogens Jensen endnu en gang.
Jeg har sådan set tænkt mig at svare det samme, nemlig at kirkerne i dag har muligheden for at foretage en kirkelig velsignelse.
Det er der nogle præster der vælger at gøre, andre vælger at lade være.
Men derfra og så til at give mulighed for egentlig vielse er der en forskel.
Hvis vi skal give kirkerne mulighed for at lave kirkelige vielse, så synes jeg, at det som minimum må være et ønske fra kirkernes side.
Hvis der ikke er noget ønske om det, hvorfor så give den mulighed?
Mogens Jensen (S), 2008-04-09:
Undskyld.
Tom Behnke (KF), 2008-04-09:
Ja, det er svært at stå her for alle mulige andre, men det skal man jo nogle gange gøre.
Det, der er sagen, er, at de homoseksuelle har et ønske om, at nogle andre leverer en ydelse.
Det er fair nok at have det ønske.
Men det, som vi taler om her, er, om kirkerne, som skal levere ydelsen, har givet udtryk for, at de synes, at det ville være fint at have mulighed for at have den vare på hylderne i butikken, i deres forening.
Det har de ikke.
Kirkerne kan jo godt give udtryk for deres ønsker, deres synspunkter, deres holdninger, deres meninger, der er Landsforeningen af Menighedsrådsmedlemmer, præsterne har mulighed for at snakke sammen, det samme har provsterne og biskopperne osv., så hvis de ønskede det her, ville det ønske jo være kommet, men det er ikke kommet.
Og så længe der ikke er et ønske fra dem, der skal levere ydelsen, har vi heller ikke tænkt os at pålægge dem, at de skal gøre det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-04-09:
Ordføreren nævner, at der ikke er forskel på registreret partnerskab og ægteskab.
Det mener jeg nu nok der er, bl.a. i forbindelse med adoption.
Men også i forbindelse med kirken og muligheden for at blive viet i kirken er der forskel.
I folkekirken har man anerkendt, at nogle præster, nogle menighedsråd ønsker at give homoseksuelle par en velsignelse.
Det vil sige, at man har taget et første skridt i folkekirken.
Man er forhindret i at tage næste skridt, nemlig at lade det være op til den enkelte præst, til det enkelte menighedsråd at finde ud af, om man ønsker at udføre en egentlig vielse.
Man er forhindret i at tage næste skridt på grund af lovgivning herindefra.
Hvordan kan det være, at den konservative ordfører ikke vil lade folkekirken få mulighed for at tage det næste skridt?
Man har taget det første skridt.
Tom Behnke (KF), 2008-04-09:
Nu er jeg nok nødt til at præcisere over for fru Johanne Schmidt-Nielsen, at det, jeg talte om, var ægteskabslovens regler.
Ifølge ægteskabsloven har man altså lavet partnerskabsloven på en sådan måde, at den fuldstændig følger ægteskabslovens regler.
Det var det, jeg sagde.
Så synes jeg ikke, man behøver at inddrage alt muligt andet og prøve at så tvivl om det, jeg siger, for det, jeg sagde, var fuldstændig krystalklart og i øvrigt helt rigtigt.
Hr. Mogens Jensen har stillet præcis det samme spørgsmål.
Det svarede jeg på, og nu stiller fru Johanne Schmidt-Nielsen præcis det samme spørgsmål, og nu gider jeg ikke at svare.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-04-09:
Så vil jeg gerne spørge: Hvad skal der helt konkret til, før ordføreren mener, at folkekirken er kommet med et ønske om at få mulighed for at udføre en kirkelig vielse?
Hvad skal der til, hvor mange præster skal der til, skal der biskopper til?
Kan jeg få et helt konkret svar på, hvordan folkekirken skal ytre ønske om at kunne udføre kirkelig vielse, så ordføreren mener - hvad skal man sige - at der er kommet et ønske?
Tom Behnke (KF), 2008-04-09:
Jeg har svaret på det, og andre ordførere før mig har svaret på det.
Det er, som om man bare vil have den her debat til at vare længst muligt.
Så lad os da gøre det.
Menighedsrådsmedlemmerne har en forening, hvor de kan træde sammen og diskutere de her ting, og de har et årligt møde, hvor de diskuterer alle mulige kirkelige anliggender.
I den forbindelse kunne man jo tage en drøftelse af det her og give udtryk for, om det er noget, man ønsker, eller om det er noget, man ikke ønsker.
Præsterne har mulighed for igennem deres samvirke at træde sammen og sige, at det her er noget, vi ønsker.
Provsterne har den samme mulighed.
Biskopperne kan træde sammen, de mødes jævnligt alligevel og diskuterer forskellige kirkelige anliggender, de ville også kunne træde sammen og sige, at det her er et ønske.
Kirkeministeren ville kunne sige, at hun får en stribe af henvendelser fra kirkelige personer og ansatte i øvrigt, som giver udtryk for, at det her er et brændende ønske fra deres side.
Hvis der kommer en almindelig debat i offentligheden, hvor præst efter præst giver udtryk for, at man ønsker det her, jamen så er der et udtalt behov.
Men der er ikke noget udtalt behov.
Der er måske en enkelt eller to præster, der har givet udtryk for, at de synes, det ville være fair nok, men det er det, og det er altså ikke et udtalt behov.
Mogens Jensen (S), 2008-04-09:
Nu siger hr. Tom Behnke det jo selv: Der er mulighed for at foretage en velsignelse.
Hr. Kim Behnke synes åbenbart, at det er udmærket, at kirkerne har den mulighed.
Så er det, at jeg spørger om, hvorfor kirkerne ikke skal have mulighed for at lave en vielse.
Hvori består forskellen?
Som hr. Kim Behnke sikkert også husker, så er ønsket om at kunne foretage en velsignelse oprindelig ikke startet i kirken, men kommer fra andre gode kræfter i det her samfund blandt de homoseksuelle, som også i relation til folkekirken ønskede blot nogen forbedringer.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-04-09:
Man kan selvfølgelig altid diskutere, hvad der er pladder, og hvad der ikke er pladder.
Mener Dansk Folkepartis ordfører, at kvinder, der vælger at få et barn, og som får et barn alene, eller at børn, der vokser op hos enlige mødre, nødvendigvis er udsat for tragiske skæbner? Det var det ene spørgsmål.
Den lovgivning, vi har nu, er jo i den grad diskrimination af homoseksuelle, fordi man ikke tillader mennesker af samme køn at blive viet i folkekirken; man kan få en eller anden form for religiøs - hvad hedder det? - velsignelse, men man kan ikke blive viet.
Det er forskelsbehandling, det er diskrimination.
Er Dansk Folkeparti imod det?
For det må man da være ifølge de oplysninger, der ligger på hjemmesiden.
Karina Lorentzen (SF), 2008-04-09:
Loven om registreret partnerskab var et stort og nødvendigt fremskridt for ligestillingen af homoseksuelle.
Det har man allerede gjort i tre andre EU-lande, og det ville være smukt, om Danmark blev det næste land.
Jeg er med på, at homoseksualitet og kirke er en meget kontroversiel sag, og at det er et meget følsomt spørgsmål for nogle troende.
Men for andre udvikler kirken sig, samtidig med at samfundet også gør det, og derfor finder SF det altså positivt, hvis det bliver frivilligt for præster, om de vil vie to personer af samme køn.
Dermed vil det blive muligt at behandle alle ægteskaber i Danmark lige, ligesom vi gerne vil behandle alt andet i det danske demokrati lige.
Vi synes også, det er vigtigt, at lovforslaget tager hul på spørgsmålet om stedbarnsadoption.
Det er glædeligt, at der tilsyneladende nu bliver flertal for det her forslag, og SF hilser det radikale forslag varmt velkommen.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-04-09:
Der er tale om to helt - hvad skal jeg sige? - forskellige sager.
Den første ting er: Med tragiske skæbner vil jeg sige, at hvis det er, at man bliver født, og man har en mor og far, og moren f.eks. dør, er det da tragisk.
Det er tragisk, at moderen dør, eller at faderen vælger at forlade forholdet og måske ikke ønsker at se sin datter.
Det synes jeg er tragisk, og det er det, jeg gerne vil pointere med det.
En anden ting er, at i Dansk Folkeparti mener vi nu engang, at et barn har visse rettigheder, som man skal sætte fokus på i det her.
Et barn har ret til en mor og en far, og det er det, der er udgangspunktet for Dansk Folkeparti; det er det, der er vigtigt.
I Dansk Folkeparti mener vi f.eks., at hvor det er, at homoseksuelle bliver udsat for hate crimes, det vil sige angreb på grund af, at de er homoseksuelle, skal man selvfølgelig gå ind via lovgivning og straffe det hårdt.
Mogens Jensen (S), 2008-04-09:
Jeg vil lige i det første spørgsmål spørge ordføreren, om Dansk Folkeparti også er imod enliges ret til at adoptere.
For det må man jo forstå på den måde, som ordføreren udlægger teksten på i forhold til homoseksuelle.
Og mener ordføreren ikke, at folkekirken skal sættes fri i forhold til selv at træffe beslutningen om, hvorvidt man ønsker at vie homoseksuelle eller ej, ligesom den er sat fri i forhold til at beslutte, om man vil ansætte kvindelige præster eller give hånd til kvindelige præster?
Marlene Harpsøe (DF), 2008-04-09:
I Dansk Folkeparti mener vi, at et barn har ret til både en mor og en far.
Det er så det.
En anden ting er det her med diskrimination.
Det har ikke noget med diskrimination af homoseksuelle at gøre.
Og desuden mener jeg ikke, at vi på den måde skal gå ind og lovgive i forhold til, hvad folkekirken skal og ikke skal.
Jeg synes sådan set, at det skal være op til folkekirken selv at afgøre den slags.
Mogens Jensen (S), 2008-04-09:
Ja netop, det skal være op til folkekirken selv at afgøre den slags.
Hvorfor er det så, at Dansk Folkeparti ikke vil være med til, at det også skal være op til folkekirken selv at beslutte, om man vil give en kirkelig vielse til homoseksuelle? Hvis det er op til folkekirken selv, som ordføreren siger, bør Dansk Folkeparti stemme for det her lovforslag, fordi det giver folkekirken mulighed for både at træffe beslutning om at ville foretage en vielse og ikke at ville gøre det.
Og det må være det, som ordføreren her giver udtryk for skal være tilstanden.
Så fik jeg ikke svar på, om ordføreren mener, jævnfør det, ordføreren siger om homoseksuelles adgang til adoption, at enlige heller ikke skal have mulighed for at adoptere, fordi der jo heller ikke er en far.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-04-09:
Hr. Mogens Jensen stiller det meget stramt op og sætter nogle meget stramme grænser og siger, at hvis vi skal give kirken tilladelse til det her, skal vi bare give det frit.
Men for Dansk Folkepartis vedkommende virker det lidt absurd, at vi skal sige til kirken, at det bare skal være op til den enkelte præst at vælge, om de vil kirkeligt vie eller ej.
Nej, det skal være op til den samlede folkekirke.
Og jeg og Dansk Folkeparti mener ikke, at vi skal gå ind og lovgive om den slags.
Karen Hækkerup (S), 2008-04-09:
Jeg skal beklage, at jeg trækker tiden ud, men når ordføreren ikke svarer, må vi jo stille os flere op i køen og stille det samme spørgsmål igen og igen, til vi måske få et svar.
Mener Dansk Folkeparti, at den enlige mor ikke kan adoptere et barn, fordi det så ikke er en rigtig familie, fordi barnet ikke nødvendigvis vil have en far?
Var det det, som ordføreren sagde lige før?
Marlene Harpsøe (DF), 2008-04-09:
Når det er, at vi i Dansk Folkeparti mener, at et barn har krav på en mor og en far, betyder det jo ikke, at vi mener, at en enlig eller en homoseksuel for den sags skyld ikke kan være en god forælder, en kærlig forælder, en omsorgsfuld forælder.
Det handler om, at barnet har ret til en mor og en far som udgangspunkt, fordi vi i Dansk Folkeparti mener, at kernefamilien nu engang er utrolig vigtig, og vi skal værne om kernefamilien.
Først og fremmest har fru Karen Hækkerup helt ret i, at det ikke er alle, der vokser op i en kernefamilie.
Når f.eks. en mor som sagt bliver mor til et barn og faren vælger at forlade forholdet og ikke ser hverken moren eller barnet igen, er det jo klart, at vi må bakke op om både den mor og det barn og sørge for, at de selvfølgelig har det godt.
I forhold til det andet mener vi jo ikke i Dansk Folkeparti, at man skal blive ved med at fremrulle den tilstand, der er i dag med kunstig befrugtning for lesbiske.
Vi mener ikke, at det er en tilstand, som er acceptabel.
Og derfor ser vi os heller ikke forpligtet til at gå ind og se på de områder, som nogle af oppositionspartierne ønsker at gå ind og se på.
Karina Lorentzen (SF), 2008-04-09:
Det kan godt være, at jeg har dårlige ører, men der er stadig væk nogle ting, som jeg ikke synes at jeg har fået et klart svar på, så jeg vender lige tilbage til det, ordføreren sagde, om, at i Dansk Folkeparti vender man sig imod den udvikling, hvor lesbiske kan blive kunstigt befrugtet.
Jeg vil gerne have et klart svar, ja eller nej.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-04-09:
Jeg synes ellers, jeg har sagt meget klart, at Dansk Folkeparti vender sig imod, at man kan blive kunstigt insemineret, lige meget om man er i et lesbisk parforhold, eller om man som udgangspunkt er enlig.
Hvordan det så foregår ad - hvad skal jeg sige?
naturlige veje, kan vi jo som sådan ikke blande os i.
Karina Lorentzen (SF), 2008-04-09:
Jeg må bare konstatere, at jeg ikke er helt tilfreds med svaret, men man kan jo så glæde sig over, at der tilsyneladende nu bliver et flertal for stedbarnsadoption.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-04-09:
Jeg synes jo, det er sørgeligt, at fru Karina Lorentzen fra SF er ked af, at Dansk Folkeparti har den holdning, vi nu engang har.
Og hvis der danner sig et flertal for det her, vil det jo kun betyde, at vi endnu en gang flytter grænserne for, hvornår man kan blive insemineret og alle den slags ting.
Det vil kun blive rullet frem, og det mener vi ikke er den rigtige udvikling, for et barn har krav på en mor og far.
Karen Hækkerup (S), 2008-04-09:
Jeg synes også, at kernefamilien er en rigtig dejlig ting, men det er jo bare ikke alle, der lever i sådan en, og det er jo heller ikke alle børn, der vokser op i sådan en.
Og skal vi ikke give de børn, der vokser op i en familie, som ikke er en kernefamilie, mulighed for at vokse op på samme gode vilkår som børn, der vokser op i en kernefamilie, altså sørge for, at forældrene har samme rettigheder f.eks. til at kunne tage orlov i forbindelse med barnets fødsel? Når Dansk Folkepartis ordfører siger, at man mener, at en enlig godt kan være en god forælder, hvorfor er det så, at man vil stille sig på tværs og ikke give enlige forældre samme rettigheder?
Marlene Harpsøe (DF), 2008-04-09:
Jeg vil gerne spørge hr. Simon Emil Ammitzbøll, om den radikale ordfører virkelig mener alvorligt, at personer, der altså er blevet straffet og dømt ved de danske domstole for en forbrydelse, som hører ind under straffeloven - det vil sige, at det som eksempler kan være vold, kan være voldtægt, kan være drab - skal have eftergivet sagsomkostninger for den forbrydelse, som de ikke kun har pålagt et offer eller flere ofre, men også har pålagt samfundet.
Det må da være usolidarisk, at vi fra Folketingets side skal gå ind og eftergive sagsomkostninger i den slags sager.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-09:
Jeg vil sige til fru Marlene Harpsøe, at det i rigtig mange tilfælde jo allerede er sådan, at den dømte ikke kan betale tilbage.
Jeg synes da, det er et større problem, hvis samfundet sørger for at fastholde folk i en gældsskruestik, der gør, at de ikke kommer ud af kriminalitet.
Det, jeg ønsker, er tryghed for borgerne - sikkerhed for, at de ikke bliver udsat for kriminalitet - og så skal vi da ikke indrette nogle strukturer, der gør, at vi fastholder folk, der kommer ud af fængslerne, i en kriminel situation og dermed leder til ny kriminalitet.
Det ville da være ufattelig uklogt af os at fastholde et sådant system.
Marlene Harpsøe (DF), 2008-04-09:
Det glæder mig, at den radikale ordfører ønsker tryghed og sikkerhed for borgerne i Danmark.
Det er jo også noget, som vi i Dansk Folkeparti kan støtte utrolig meget op om, men en anden ting er jo så offeret og også hensynet til retsfølelsen.
Finder den radikale ordfører, at det er godt for retsfølelsen og for offerets retsfølelse, at man kan få eftergivet sagsomkostninger i sager om vold, voldtægt og drabsforsøg?
En anden ting er: Mener den radikale ordfører ikke, at den slags sagsomkostninger også kan have en vis præventiv effekt, sådan at man lige tænker sig om en ekstra gang, inden man begår en forbrydelse, fordi man ved, det kan føre store sagsomkostninger med sig?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-09:
Jeg tror ikke på illusionen om, at folk, der slår hinanden ned eller er i gang med at smadre en rude i en butik eller en privat bolig, lige overvejer, om det her mon koster 10.000 kr. eller 134.000 kr. i sagsomkostninger, altså at det skulle have nogen som helst form for præventiv effekt.
Det tror jeg er en illusion, alene af den grund at man jo ikke har nogen anelse om, hvordan de her sagsomkostninger ender.
Det er jo det, der er hele udgangspunktet for den diskussion, vi har i dag; det er, at man ikke ved det.
Jeg synes, det er meget tankevækkende, at både fru Marlene Harpsøe og tidligere også fru Colette L. Brix taler om det med tilbagebetaling af sagsomkostninger som en del af straffen.
Det er jo meget interessant, at Dansk Folkeparti opfatter det som et led i straffen.
Det er der sådan set også en del af de dømte der opfatter det som.
Men det har sådan set slet ikke været hensigten fra lovgivernes side, og det er heller ikke den holdning, der er kommet til udtryk fra hverken regeringens, Socialdemokraternes eller de øvrige partiers side.
Men det er da rart, at de intentioner, som Dansk Folkeparti har, også bliver opfattet af forbryderne, men i øvrigt ikke er hensigten fra det øvrige samfunds side, især fordi vi sætter folk i en situation, de ikke kan komme ud af, og deres forsvarsadvokater og de selv har jo ingen mulighed for at gå ind i den diskussion, når man fastsætter størrelsen.
Colette L. Brix (DF), 2008-04-09:
Nej, nu synes jeg, hr. Simon Emil Ammitzbøll skal skrue sig lidt ned, bare en lille smule.
Hør nu her: Det her drejer sig om, at vi vil friholde folk, der har begået noget kriminalitet, for de omkostninger, der er i forbindelse med sagsomkostningerne for det, de har været inde og blive dømt for.
Er det ikke korrekt?
Det er da ikke bare lige noget, vi sådan gør.
Det er nogle penge, de selv har sørget for at komme til at skylde.
Vil hr. Simon Emil Ammitzbøll have, at vi skal sætte os her nede på bageste række og tude over, at en masse kriminelle, der render rundt og slår folk oven i hovedet, laver ildspåsættelser, og hvad ved jeg, skal betale nogle sagsomkostninger?
Vel vil vi ej!
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-09:
Fru Colette L. Brix' tårekanaler vil jeg lade være hendes eget problem.
Når man har et straffesystem, synes jeg, at man skal være ærlig og sige, at man pålægger folk en ekstra straf, og så må de også have mulighed for at forsvare sig i forhold til den del af straffen, ligesom de har i forhold til den del, der vedrører afsoningen i fængsel.
Det synes jeg er den mest fair måde, hvis det endelig er det, man går ind for.
Men jeg kunne jo spørge fru Colette L. Brix: Hvor stor en del af de her folk betaler overhovedet?
Colette L. Brix (DF), 2008-04-09:
Det spørgsmål må vi jo stille ministeren, for jeg har ikke undersøgt, hvor mange der betaler.
Det, jeg er gået i gang med, er det forslag, der har ligget på mit bord, for at se, hvad vi har med at gøre.
Det, vi har med at gøre, er, om de kriminelle skal slippe for at betale den del, de selv er skyld i, de kommer til at skylde samfundet.
Det var det, det drejede sig om, da jeg tog fat på det her forslag.
Anderledes er den sag ikke.
Der er det bare, vi i Dansk Folkeparti siger, at vi ikke vil være med til at cancle den gæld, de har; de skal betale den.
De har forvoldt noget mod samfundet, mod et offer, og så skal de også betale den gæld.
Det manglede bare.