runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Espersen (DF), 2007-05-23:
Vi har også accepteret, at hr. Frank Aaen i sin tid stod og forsvarede et totalitært system.
Vi har ikke spor imod, at folk taler åbent om det, de mener og føler, og vi har jo ikke, som jeg har gentaget mange gange, rettet nogen angreb mod enkelte muslimer.
Men vi angriber et system, og vi advarer mod et system, som har lagt mange lande i verden øde.
Hvor islam trænger frem, der følger ørkenen med.
Der kan gives masser af eksempler på, hvad der sker, når islam overtager og jager kristenheden på flugt og jager andre almindelige politiske systemer på flugt.
Det er det, vi har tilladt os at advare imod.
Det er ikke noget med, at der så skal jokkes på den enkelte, det har vi aldrig nogen sinde sagt, og det har hr. Søren Krarup aldrig sagt.
Men vi advarer mod det politiske system, der ligger indbygget i islam.
Hr. Rune Lund har også sin fulde frihed til at tage en T-shirt på med massemorderen Che Guevara.
Det kan vi jo ikke forhindre ham i.
Men det, at han gør det, har en symbolværdi; det siger, hvor han står i sit totalitære udsyn, og så ved vi det.
Når hr. Jonni Hansen fra Greve – ham skal man måske ikke sige hr. til, for han er her ikke – kommer med sit hagekors, så symboliserer det noget.
Vi vil ikke tage muligheden for at vise det fra ham.
Men det er symbolværdien, vi fortæller om her, og som hr. Søren Krarup har gjort rede for, er der en sammenhæng mellem de totalitære systemer, og der er tørklædet jo et af de symboler, som man skal være opmærksom på.
Det er det, vi har tilladt os.
Rune Lund (EL), 2007-05-23:
Jeg vil gerne vende tilbage til spørgsmålet om ytringsfrihed, for jeg synes ikke rigtig, at hr. Søren Espersen har svaret ordentligt på det.
Det kan jo gøres på mange måder.
Man kan tage hat på, eller man kan klæde sig i noget bestemt tøj, men man kan også tage et tørklæde på.
Vi ved, at Dansk Folkeparti bestemt er inde på tanken om at forbyde brugen af tørklæde.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge: Hvordan hænger det lige præcis sammen med, at vi hører fra ordføreren her i dag, at man går ind for ytringsfrihed?
For mig at se
vil Dansk Folkeparti og hr. Søren Espersen pålægge nogle andre ved tvang ikke at udtrykke sig på den måde, som de ønsker.
Johs. Poulsen (RV), 2007-05-23:
Hr. Steen Gade konstaterer, at statsministeren sikkert er glad for, at hr. Søren Espersen giver ham ret til at sige det, han gerne vil – giver ham lov til det, det var vist det udtryk, hr. Søren Espersen brugte.
Svaret var jo tydeligt nok: Nej, vedtagelsen betyder ikke en afstandtagen til hr. Søren Krarups sammenligning.
Tak for det tydelige svar.
Men må jeg så ikke spørge hr. Søren Espersen, som taler meget om ytringsfrihed: Er det, at Folketinget i givet fald ved at følge vores forslag til vedtagelse, altså at Folketinget udtrykker en afstandtagen, ikke også at bruge ytringsfriheden?
Søren Espersen (DF), 2007-05-23:
Jo, det er det, for at tage det sidste først, men der ligger sådan en hellig forargelse bagved det hele.
En hellig forargelse over, at her tillader de her vederstyggelige personer sig at advare mod et totalitært system.
Det må man ikke.
Det skal undertrykkes.
Vi har også tidligere i dag hørt, at vi skal sende signaler til udlandet om, at sådan noget vil vi ikke have.
Men vi fortsætter med at advare mod den fare, der er i islamismen, fordi vi føler, at vi er nødt til det.
Den der ordleg om forslaget til vedtagelse synes jeg i virkeligheden ikke er så interessant.
Statsministeren kan jo selv redegøre for, hvad der er hans opfattelse af tingene, og det har han gjort.
Det tager vi til efterretning.
I øvrigt er vi glade for, at vi er nået frem til en vedtagelse, så vi slipper for at skulle være med i noget, der har den karakter, som det andet forslag til vedtagelse har.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-05-23:
Jeg vil gerne sige, at jeg fuldt og helt står bag det forslag til vedtagelse, som er lagt frem fra de tre partiers side, og det gør jeg, fordi det er et fyldestgørende og dækkende svar på det, denne debat handler om.
Oppositionen har stillet et meget præcist spørgsmål om, hvad regeringens holdning er.
Regeringen har ved dens ypperste repræsentant, nemlig statsministeren, besvaret spørgsmålet meget klart.
Jeg og mit parti er fuldstændig enige i dette meget klare svar.
Det tager vi til efterretning.
Hermed er der taget afstand fra de pågældende udtalelser.
Det er i utvetydige vendinger, og det kan ikke diskuteres.
Hvem der så kan give tilslutning til den vedtagelse – det er da kun glædeligt, at der er et flertal bag – må man da spørge de pågældende om.
Jeg kan fuldt og helt stå inde for hvert et ord, der står i den vedtagelse.
Søren Espersen (DF), 2007-05-23:
I Dansk Folkeparti har vi jo trofast været med i alle de integrationsaftaler, der har været i Danmark siden 2001, og dem står vi ved.
Vi ønsker faktisk en god integration i Danmark.
Så kommer spørgsmålet, om det så medfører, at man for at få en god integration i Danmark af muslimer ikke må kritisere islam.
Jeg understreger, at det ikke er muslimer, vi kritiserer, det er islam.
Jeg tordnede i sin tid mod kommunismen, og det har hr. Søren Krarup og andre også gjort.
Det er det, vi føler igen.
Skulle vi så sidde stille og ingenting sige, fordi det passer bedst sådan, hvis vi gør det lidt hyggeligt?
Hr. Henrik Sass Larsen brugte udtrykket festligt og sjovt.
Er det det, der er tanken, at vi ikke må sige, hvad der ligger os på sinde, når vi ser en fare for vores fædreland?
Johs. Poulsen (RV), 2007-05-23:
Jeg vil godt tilbage til diskussionen om, hvad en eventuel vedtagelse af VKO’s forslag betyder.
Når jeg hører hr. Søren Espersen, kan jeg forstå, at der i ordene »til efterretning« ikke ligger en tilslutning til det, som statsministeren har udtrykt.
Derfor må jeg spørge og bede om et meget præcist svar: Udtrykker VKO’s forslag til vedtagelse en afstandtagen fra hr. Søren Krarups sammenligning, ja eller nej?
Søren Espersen (DF), 2007-05-23:
Jeg ved ikke, om jeg har en særlig mulighed for at forsvare mig fra Folketingets talerstol.
Nu har jo så, i hvert fald de tørklædeklædte kvinder, fået en repræsentant i fru Elsebeth Gerner Nielsen.
Vi er lidt skuffede over, at hun har taget tørklædet af i dag, det andet havde været rimeligt.
Vi har fuldstændig ytringsfrihed i det her land, og det gælder altså også muslimske kvinder, og de har lige så meget mulighed for at ytre sig som alle os andre.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2007-05-23:
Jeg vil selvfølgelig bestræbe mig på ikke at såre hr. Søren Espersens følelser unødigt, men på den anden side er forskellen mellem hr. Søren Espersen og kvinder, der går med tørklæde, at hr. Søren Espersen har mulighed for hele tiden at forsvare sig fra Folketingets talerstol.
Det har eksempelvis muslimske kvinder med tørklæde ikke.
De må bare finde sig i gang på gang at høre sig selv omtalt på en nedsættende måde.
Det er forskellen mellem det at være politiker og være almindeligt menneske.
Det betyder også, at hr. Søren Espersen har et særligt ansvar for den måde, hr. Søren Espersen taler på.
På den baggrund vil jeg gerne vide, om hr. Søren Espersen har tænkt sig at gøre noget for at forhindre en stærk polarisering af Danmark, som jo vil blive resultatet, hvis den dæmonisering af mindretal fortsætter, og som hr. Søren Espersen og Dansk Folkeparti mere end nogen andre er eksponent for.
Steen Gade (SF), 2007-05-23:
Jeg synes næsten, hr. Søren Espersen var lidt for grov over for statsministeren.
Jeg forstod, at Dansk Folkeparti nu har givet statsministeren lov til at sige det, han mener, og læse det op i Folketingssalen.
Det er jo i hvert fald en sær situation at være i som statsminister.
Jeg vil så spørge Dansk Folkeparti: Hvorfor har man egentlig stillet sådan et forslag til vedtagelse, som jo i sammenhæng med det, som den her forespørgsel handler om, tilsyneladende ingenting betyder?
For hr. Søren Espersen tager jo ikke højtideligt, hvad statsministeren har sagt, han har oven i købet i dag understreget, at han er enig med hr. Søren Krarup.
Hvorfor har man lavet det der forslag til vedtagelse?
Søren Espersen (DF), 2007-05-23:
Jeg holder fast ved, hvor væsentligt det er at skelne mellem ikke at måtte såre folks følelser og folks fornuft.
Fru Elsebeth Gerner Nielsen ved jo ikke, hvilke følelser jeg har, når fru Elsebeth Gerner Nielsen i andre sammenhænge angriber mig og Dansk Folkeparti.
Jeg har det rigtig skidt med det.
Vil fru Elsebeth Gerner Nielsen så holde op med det, eller kan vi regne med, at hun nu fortsætter med den der følelsesjagt på os?
Forslaget til vedtagelse fortæller om et land, der vil have frihed og vil advare mod, at man begrænser friheden.
De tre partier, der er sammen om forslaget til vedtagelse, går til det her på en måske lidt forskellig måde.
Vi konstaterer i starten, at statsministeren har den holdning, han har, og vi tager den til efterretning.
Og bagefter kommer der en udtalelse, som vi synes er glimrende.
Jeg forstår, at det også er hr. Troels Lund Poulsens opfattelse og måske også De Konservatives.
Det er fint.
Vi har før kunnet arbejde sammen om tingene, hvor vi ikke kan nå til fuldstændig enighed, og det er det, der har kendetegnet det gode samarbejde, vi har haft igennem 6 år.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2007-05-23:
Nu sagde hr. Søren Espersen ganske vist, at Dansk Folkeparti hellere ville tale fornuft end følelser, og det er jo noget nyt, må jeg sige.
Jeg synes ikke, at Dansk Folkeparti normalt tager udgangspunkt i fornuften, men i følelserne.
I den sammenhæng har jeg da også en forventning om, at hr. Søren Espersen kunne forsøge at sætte sig ind i, hvordan det må føles for de kvinder, der af den ene eller anden grund går med tørklæde.
Hvordan tror hr. Søren Espersen, at det føles for disse kvinder at opleve, at deres tørklæde bliver sammenlignet med et nazisymbol?
Kan hr. Søren Espersen sætte sig ind i deres følelser, og er hr. Søren Espersen opmærksom på, at der findes masser af mennesker i Danmark med tørklæde, som passer deres arbejde, som er helt almindelige gode samfundsborgere, og som generes af den måde, som Dansk Folkeparti omtaler deres tørklæde på?
Søren Espersen (DF), 2007-05-23:
Vi har været inde på det før, vil jeg sige til hr. Steen Gade.
Der står altså ikke: Folketinget erklærer sig enig i statsministerens redegørelse.
Men der står: Folketinget tager statsministerens besvarelse til efterretning.
Men det er ikke det centrale for os.
Det centrale punkt er netop en understregning af frihedsværdierne i modsætning til det meget stalinistiske forslag, der kom fra den anden side, med, at man skulle tage afstand, man må ikke sige noget, man må ikke have lov til at advare, man må ingenting.
Det bryder vi os ikke om.
Steen Gade (SF), 2007-05-23:
Hr. Søren Espersen har jo i dag sagt, at han er meget uenig med statsministeren.
Det må betyde, at vi også må have statsministeren op på talerstolen igen i den her debat, for hvordan har statsministeren det med, at en af dem, han har fremsat forslag til vedtagelse med, her i dag siger, at man er fuldstændig uenig i det, statsministeren har sagt?
Jeg kan ikke spørge statsministeren endnu, men der bliver jo lejlighed til det senere i debatten.
Statsministeren har åbenbart allieret sig med en i en vedtagelse, som er et hundrede procent uenig i det, statsministeren har sagt.
Det er da noget af et dilemma for en statsminister.
Søren Espersen (DF), 2007-05-23:
Da vi fik forelagt det her forslag til vedtagelse af regeringspartierne, syntes jeg, at det virkede, som om det havde en rigtig god ordlyd, at man selvfølgelig tager statsministerens klare besvarelse til efterretning.
Vi kan så vælge, om vi er hundrede procent enige med ham eller lidt uenige eller meget uenige.
Men vi tager den til efterretning og konstaterer bagefter, at Danmark er et frit land.
Det er det, vi vil, i stedet for det forslag til vedtagelse, der lå, som vi i øvrigt ikke blev præsenteret for, måske med velberåd hu.
Lise von Seelen (S), 2007-05-24:
Det er dog utroligt, at ministeren mener, at lokalpolitikerne er i stand til at ødelægge den faglighed, som et tilsyn skal bygges op om, sådan som loven også beskriver det.
Vi er meget tilfredse med, at fagligheden sættes i centrum.
Men jeg mener nok, at vi skal have den tillid til lokale politikere, at de kan være med som tilforordnede og drage lære og nytte af at være med på tilsynene.
Om uvildigheden i rådgivning:
Jeg hørte lige før ministeren sige, at ministeren syntes, at det, man har lavet i Københavns Kommune, er en rigtig god idé, og at her kan borgerne opnå en uvildig rådgivning.
Det synes vi også er en god idé.
Vi synes bare, at kommunerne over hele landet skulle have pligt til at tilbyde den ydelse til de ældre borgere, som bor på plejehjem.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-05-24:
Jeg skal en gang til understrege over for fru Lise von Seelen, at kommunalbestyrelsen allerede i dag har pligt til at yde borgerne vejledning.
Der er pligt til at svare på de spørgsmål, som borgerne ønsker at få besvaret.
Så der er da tale om, at fru Lise von Seelen ikke synes, at det er godt nok, når fru Lise von Seelen vil pålægge kommunerne at etablere endnu en organ.
Det er en mulighed, kommunerne har.
Det er der nogle der har valgt at gøre brug af.
Jeg ved positivt, at Københavns Kommune har lavet en borgerrådgivning.
Så må jeg bare gentage, at det ikke er noget, jeg finder på, at det ikke er så smart for det faglige med lokalpolitisk deltagelse i det anmeldte tilsyn.
Vi har fået lavet en rapport, der har undersøgt forholdene, og hvor det meget klart konkluderes, at det faktisk går ud over fagligheden.
Men det kan jeg forstå ikke generer Socialdemokraterne.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1 forkastedes, idet 39 stemte for, 62 imod.
Ændringsforslag nr. 2 forkastedes, idet 47 stemte for, 55 imod.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2007-05-24:
Sådan rent hypotetisk, lad os forestille os, at der ikke sker noget, eftersom der ikke er sket noget hidtil.
Kunne ministeren forestille sig, hvis uheldet var ude og ministeren også var minister om 3 år, at man kunne gribe til lovgivningsvejen, ligesom man gør i andre skandinaviske lande, netop for at opnå noget på det her område?
Eller er det for altid udelukket at lovgive om ligestilling og topledelse og kvinder?
Lise von Seelen (S), 2007-05-24:
Ministerens tillid til de lokale politikere kan ligge på et meget lille sted, når hun på den måde kan sige, at lokalpolitikere kan ødelægge et tilsyn på et kommunalt plejehjem ved at deltage som tilforordnet.
Det, der sker i dag, er, at det er kommunen, der har ansvaret for at udøve tilsynet.
Det vil sige, at i dag har de kommunale politikere en helt anden rolle.
Det, vi foreslår i vores ændringsforslag, er, at de kommunale politikere bliver tilforordnet.
Det tror vi at der kan komme noget godt ud af, for der kan dialogen opstå lokalt, hvor vi også gerne skulle have kvaliteten med.
Det, ministeren nævner, er, at plejehjemmet bare kan lave parallelmøder, hvor man kan indbyde politikerne.
Det er lige præcis noget af det, der gør, at de professionelle siger, at de skal lave så mange ting, som ikke vedrører beboerne.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-05-24:
Det er helt rigtigt, som fru Lise von Seelen sagde, at regeringen ikke kan støtte de ændringsforslag, der er stillet af partiet.
Jeg må ærlig talt sige, at jeg undrer mig over forslagene.
Det ene ændringsforslag går ud på, at man på forsøgsbasis skal lade lokalpolitikerne deltage i tilsynsbesøgene.
Det er det, der finder sted i dag.
I dag er det typisk sådan, at ved de anmeldte besøg deltager lokalpolitikerne.
Hvad ender besøget så med?
Det ender med, at man har et udmærket møde, hvor man drøfter tingene, men hvor det faglige fremgår af tilsynsbesøget.
Det står helt klart i den rapport, hvor vi har fået undersøgt, hvordan tilsynene fungerer i dag, at politisk deltagelse ikke vurderes at understøtte det faglige indhold af tilsynene, da politikerne pr. definition ikke har den faglige indsigt i plejesektoren, som er nødvendig for at foretage et kvalificeret fagligt tilsyn.
At de så til enhver tid kan besøge plejehjemmet og få en snak både med medarbejdere og beboere om, hvordan det er, er så en helt anden sag.
Det er netop, fordi der er noget galt med den måde, det fungerer på i dag, at vi nu tager fat på at ændre det, og så er det altså lidt skægt, at Socialdemokraterne ønsker at indføre det som et forsøg.
Det andet ændringsforslag går ud på at pålægge kommunerne at skulle etablere endnu et organ, der så kan give noget rådgivning.
Helt ærligt synes jeg altså, at det, der er afgørende, er at få det klagesystem, vi har, til at virke, og så er der i øvrigt mulighed for, at kommunerne kan etablere et yderligere rådgivningsorgan, hvis de ønsker det.
De har noget borgerrådgivning, som kan tages i anvendelse.
Så muligheden er der allerede i dag.
Jeg synes altså ikke, at vi skal pålægge kommunerne, at de yderligere skal lave sådan et organ.
Lise von Seelen (S), 2007-05-24:
Vi synes, det er ærgerligt, at Socialministeren ikke vil gå med til at indføre vores ændringsforslag i lovforslaget.
Det ene relaterer sig til, at vi anser det for at være en god idé, hvis kommunerne får mulighed for at have kommunale politikere som tilforordnede til de tilsyn, der skal være på plejehjemmene.
Vi undrer os over, at ministeren ved førstebehandlingen af forslaget udtrykte, at hun mente, at de lokale politikere ville ødelægge tilsynene på plejehjemmene, hvis de deltog.
Det er vores opfattelse, at et tilsyn af kommunale plejehjem skal tjene til at lave forbedringer, til at få øje på nogle ting, der ikke fungerer godt nok, og der er dialogen altså det allerallerbedste redskab, der findes.
Derfor synes vi, når dialogen skal knyttes imellem de professionelle, mellem borgerne og imellem de lokale politikere, at kommunerne på forsøgsbasis skulle have en mulighed for, at politikerne kunne deltage i tilsynet.
Det havde vi gerne set.
Det andet forslag knytter sig til, at ældre mennesker skal kunne opnå rådgivning og vejledning hos en uvildig instans, hvis de ønsker at klage, eller hvis de er i tvivl om, om det, de får på et plejehjem, også er det, de har fået stillet i udsigt.
Her vil det være et rigtig godt vilkår, at de ældre kan opnå den bistand et uvildigt sted i kommunen.
Det synes vi at de ældre har fortjent, for vi ved, at specielt for mange ældre er det svært at klage.
Derfor er det vores håb, at vi kan få opbakning til de her to ændringsforslag, som vi afgjort mener vil kvalificere det samlede forslag.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-05-24:
Det Radikale Venstre har sammen med Socialdemokraterne stillet over 100 ændringsforslag til dette lovforslag om alle de personer, som desværre ikke fik indfødsretsmeddelelse eller statsborgerskab ved det lovforslag, som er her.
Det, der er det afgørende, er, at der er tale om mennesker, som har opfyldt alle krav – krav om ikke at have begået kriminalitet, økonomiske krav, sprogkrav – alle de krav, vi stiller på nær reglen om den nye statsborgerskabstest.
Hvorfor har de så ikke bestået testen?
Det har de ikke af den simple grund, at testen ikke forelå, fordi Integrationsministeriet ikke havde gjort den færdig.
Det vil sige, at regeringen og Dansk Folkeparti desværre har valgt at lade systemet komme før det enkelte menneske.
Da vi diskuterede det her for et par uger siden, garanterede Venstres ordfører, fru Britta Schall Holberg, at der ikke ville blive udskrevet valg, inden disse mennesker fik en ny mulighed for at få statsborgerskab.
Det er jo lidt spændende, om den ændrede politiske situation har ændret på Venstres løfte, eller om man stadig vil garantere de her mennesker, at de kommer til at stemme ved næste Folketingsvalg.
Sådan er der jo så meget.
Derudover er der også en række job, som de desværre ikke vil kunne søge, fordi de ikke har et dansk statsborgerskab.
Derfor har vi sammen med Socialdemokraterne stillet forslag om, at Folketinget giver en dispensation.
Når det er sådan, at det er vores skyld – det politiske systems skyld, Integrationsministeriets skyld – at mennesker ikke kan få opfyldt deres berettigede forventninger, så bør Folketinget give en dispensation.
Det er det mindste, vi kan gøre.
Og når det så er sagt, vil jeg gerne komme med en opfordring til integrationsministeren.
Integrationsministeren gik nemlig slet ikke ind i den her debat, da vi førstebehandlede forslaget i Folketingssalen.
Jeg synes egentlig, det ville være på sin plads, hvis vi kunne få ministeren herop på Folketingets talerstol og forholde sig til de problemer, som Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre har påpeget, altså forholde sig til det ændringsforslag, som er stillet.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1 forkastedes, idet 45 stemte for, 54 imod.
Ændringsforslagene nr. 2-18, nr. 20-60, nr. 62-107 og nr. 109-118 forkastedes uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 18 vedtoges uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 61 vedtoges uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 108 vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Mikkel Dencker (DF), 2007-05-24:
Dansk Folkeparti har ved tidligere lejligheder tilkendegivet, at vi ikke kan støtte det her lovforslag.
Og det gør vi på den baggrund, at vi mener, at man bevæger sig ud på et skråplan, hvis man begynder at give skattelettelser til særligt udvalgte grupper, som man ønsker at begunstige, som et flertal her i Folketinget ønsker at gøre det.
Lovforslaget indeholder nemlig det element, at regeringen har udvalgt en særlig gruppe, nemlig forfattere, som man så synes man vil gøre noget for.
I Dansk Folkeparti vil vi ikke modsætte os, at regeringen ønsker at føre en kulturpolitik, og at man ønsker at begunstige grupper af kunstnere, men vi mener altså, at det er en fejltagelse, at man bevæger sig ud i at udføre den gennem skattelettelser til særlig udvalgte grupper.
Jeg kunne sagtens pege på andre grupper, som jeg har sympati for, og som man også kunne forestille sig kunne blive begunstiget, hvis det er på den her måde, hvor man giver skattelettelser til højre og venstre til særlig udvalgte personer.
Jeg kunne udpege f.eks. politibetjente eller brandmænd, som gør en god samfundsindsats, og som man også kunne tænke på i forbindelse med at uddele små gaver med den ene hånd gennem skattelettelser.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor det er det her redskab, skattelettelser, der skal bruges til at uddele gaver til vennerne.
Så jeg vil da gerne bede ordførerne fra de partier, der bakker op om det her – og det er jo så en broget forsamling, nemlig Venstre, De Konservative, De Radikale og SF – om at redegøre for, hvorfor man vil give skattelettelser til forfattere.
Kristian Jensen (V), 2007-05-24:
Jeg skal gerne forsøge også at forklare det her under andenbehandlingen, som jeg gjorde det under førstebehandlingen af lovforslaget.
Grunden til det er, at vi mener, at den ydelse, de får i forbindelse med deres arbejde, i højere grad kan sidestilles med spørgsmålet om at stille et værk til rådighed, altså med noget, som mere drejer sig om et royaltyspørgsmål end om arbejdsmarkedet.
Og det, som er interessant her, er, at forfattere, som ikke er fuldtidsforfattere, jo allerede i dag har en fordel på området.
Det, vi gør nu, er, at også fuldtidsforfattere får en mulighed for at blive fritaget for arbejdsmarkedsbidrag.
Jeg takker i øvrigt for, at ordføreren kalder det at dele penge ud til vennerne.
Jeg er ikke af den klare opfattelse, at forfattere normalt altid sådan er venner af regeringen, men det kan jeg da håbe at de vil blive på et tidspunkt.
Jeg tvivler på, at det er det her lovforslag, der gør forskellen, men det er et godt forslag; det støtter kulturlivet i Danmark.
Derfor er jeg glad for, at der er et flertal i Folketingssalen, der bakker regeringen op i forbindelse med det.