Johan Lund Olsen (IA), 2014-10-09:
Mit parti hedder Inuit Ataqatigiit.
Lad mig være fuldstændig ærlig: Grønland er i en dyb politisk og økonomisk krise, og så sent som i sidste uge måtte den siddende regeringskoalition bestående af Siumut og Atassut udskrive nyvalg i utide til afholdelse den 28. november i indeværende år.
Folk har fået rigeligt og demonstrerer gang på gang med et budskab om, at nok er nok.
Der er voldsom politikerlede, og den grønlandske vælgerbefolkning er blevet megatrætte af nepotisme, kammerateri og vennetjenester.
Borgerne er trætte af, at folk med viden og indsigt om økonomiske forhold bliver negligeret, og man er træt af, at økonomiske vismænds anbefalinger til gavn for Grønlands økonomi og dermed for befolkningens ve og vel gang på gang bliver overhørt.
Og jeg kan blive ved og ved, listen er lang.
Med andre ord er det en meget, meget dårlig regeringsførelse, vi har været vidne til.
Folk råber og kræver brede politiske forlig, som kan fremtidssikre det grønlandske velfærdssamfund med gratis sundhedsvæsen, gratis skolegang, god ældreomsorg, gode forhold for børn og unge osv. osv.
Folk ønsker et godt forhold til omverdenen og et Danmark, som igen kan sikre og fremme en erhvervsudvikling i Grønland, og som kan fremme investeringslysten igen.
For der er jo masser af muligheder i Grønland, som, hvis man griber det rigtigt an, kan blive en win-win-situation for alle parter.
Men det kræver reformer i det grønlandske samfund på en række vitale områder.
Inuit Ataqatigiits inatsisartutgruppe kæmpede i sidste uge hårdt, da inatsisartutsamlingen startede.
Vi benyttede første lejlighed til at stille et mistillidsvotum mod den nu afgåede formand for Naalakkersuisut.
Vores melding var klar: Vi accepterer ikke misbrug af samfundets midler, og Grønland skal have en ny begyndelse.
Vælgerne skal høres på ny.
Det er nødvendigt for at genskabe tilliden til Inatsisartut og til regeringsførelse generelt.
Formanden for Naalakkersuisut blev i første omgang reddet af sine egne.
Endnu et spinkelt flertal stemte for en afværgedagsorden, men vi gav ikke op.
Dagen efter fik vi flertal for at hasteindkalde Inatsisartut til møde i salen med henblik på udskrivelse af valg.
Først her udskrev den nu midlertidige formand for Naalakkersuisut valg.
Nu har Grønland en ny mulighed for at vælge de repræsentanter, som kan føre Grønland trygt og sikkert videre.
Fra Inuit Ataqatigiits side er vi klar til at tage de svære valg om reformer, klar til at sikre en troværdig og gennemtænkt politik, klar til at være med til at genopbygge tilliden til vores parlament og landets ledelse.
Det var nogle hårde dage i sidste uge.
Alle var mærket af det kaos og den usikkerhed, den nu afgående regering havde ledet os ud i.
Vi lyttede til folket.
Demokratiet virkede.
Det er vi fra Inuit Ataqatigiits side meget stolte af.
Vi har nemlig meget at være stolte af, trods alt.
Hele befolkningen i Grønland har kæmpet hårdt for at nå hertil, hvor vi er i dag.
Vi vil fra Inuit Ataqatigiits side ikke lade 1½ års ekstremt dårlig regeringsførelse ødelægge alt det gode, vi i fællesskab har bygget op.
Vores rige og mangfoldige kulturliv blomstrer, musikken strømmer ud og dokumenteres i fantastiske film som den nye Sumefilm, som jeg varmt kan anbefale.
Vi har en rig historie og et rigt samfund, som vi selv har bygget op.
Det er os selv, der har siddet ved roret på langt de fleste sagsområder siden hjemmestyrets indførelse i 1979.
Vist har vi stadig mange problemer at løse; sociale, uddannelsesmæssige og ikke mindst økonomiske udfordringer.
Det er de værdier, Inuit Ataqatigiit vil arbejde sig ud af denne krise på.
Vi indbyder til samarbejde internt i vores elskede land og med alle andre omkring os.
Inuit Ataqatigiit, mit parti, er derfor også meget optaget af behovet for samfundsreformer.
Skatte- og Velfærdskommissionens betænkning og senest Grønlands Økonomiske Råds rapport viser jo med al tydelighed, at det grønlandske samfund kommer til at mangle midler til opretholdelse af det velfærdssystem, vi kender i dag, hvis ikke reformer indføres og nye indtægter findes.
Det betyder, at der skal udvikles nye og flere forskellige erhverv.
Der har i en årrække været politisk enighed om, at råstof- og olieindustrien skal være en del af disse erhverv.
Der har også i en årrække været politisk enighed om de rammer, hvorunder olie- og mineralsektoren skal udvikles.
I løbet af 00'erne var der på verdensplan historisk høje priser på råstoffer.
Det førte til høje forventninger til projekter og investeringer i Grønlands undergrund.
I 2014, altså i år,
Verdensmarkedspriserne er for nedadgående, og investorerne har ikke vist sig at være helt så risikovillige, som vi havde kunnet forvente.
Inuit Ataqatigiit mener derfor, at det er af stor vigtighed, at vi sammen internt i Grønland, men også gerne i et samarbejde med Danmark – lad mig understrege igen: men også gerne i et samarbejde med Danmark – finder sammen om strategier og lovgivningsmæssige rammer, som skaber stabilitet.
Vi selv i Grønland ved, hvad vi forventer af de kommende års udvikling på olie- og mineralområdet, men også investorer og selskaber udefra skal vide, hvad de møder og kan forvente i Grønland.
Det betyder også, at der er behov for brede forlig i Grønland.
Status quo er ikke længere en mulighed, og de toneangivende partier i Grønland er pisket til at slå hovederne sammen frem for fortsat skyttegravskrig og mudderkastning.
De brede forlig bør omfatte de væsentligste erhvervsgrene som fiskeri, bygge- og anlægssektoren, råstofområdet og turismen.
Reformer på bolig- og socialområdet er også hårdt tiltrængt.
Forligene skal bane vejen for en stabil og positiv erhvervsmæssig og økonomisk udvikling og fremme investeringslysten i alle sektorer samt social ansvarlighed, og der skal fokuseres på en innovativ udvikling i udnyttelsen af både vedvarende og ikkefornybare ressourcer.
Da Inuit Ataqatigiit var det regeringsbærende parti i Grønland, førte vi en stabil og solidarisk finanspolitik med balance mellem udgifter og indtægter i vores fælles budget, ligesom vi påbegyndte det store reformarbejde, der skal sikre velfærden i fremtiden.
En stærk økonomi er nemlig helt centralt for opretholdelsen af et solidarisk velfærdssystem i fremtiden.
Vi ønsker at sikre, at der også i fremtiden er råd til uddannelsesmuligheder for alle, et stærkt og moderne sygehusvæsen og et socialt sikkerhedsnet for dem, der er i en situation, hvor de har brug for hjælp.
Inuit Ataqatigiit ønsker et bæredygtigt samfund i udvikling.
Vi har et fælles ansvar for, at det Grønland, vi overlader til vores børn og børnebørn, er et sundt, solidt, retfærdigt, solidarisk og åbent samfund; et samfund med et stærkt og åbent demokratisk system med plads til alle, som vil bidrage.
Gennem det forgangne år har Inuit Ataqatigiit her i Folketinget haft fokus på en lang række sager, herunder særlig det grønlandske retsvæsen og Kriminalforsorgen, socialt udsatte grønlændere i Danmark, forsvarets aktiviteter i og omkring Grønland og sagen om de juridisk faderløse i Grønland.
Det har ført til møder med ressortministre, og vi er særlig glade for de resultater, vi har kunnet opnå i forhold til sagsbunkebekæmpelsen i de grønlandske retter, sikring af permanente midler til de sociale projekter i Danmark for socialt udsatte grønlændere
I sidste måned havde jeg en række møder med danske politikerkolleger her på Christiansborg og et indledende møde med finansministeren om regeringens forslag til finanslov for 2015.
Sagerne har drejet sig om det grønlandske retsvæsen, Kriminalforsorgen i Grønland, forsvarsområdet, igen de socialt udsatte grønlændere i Danmark og det opfølgende arbejde med at få implementeret loven om de juridisk faderløse.
Lad mig sige, at jeg føler, at der har været tale om fine og konstruktive møder, og jeg ser frem til at følge op på disse møder i den kommende tid.
Lad mig også benytte den her lejlighed til at takke statsministeren for de indsigtsfulde og fornuftige ord om rigsfællesskabet ved Folketingets åbning i tirsdags.
Vi er enige i, at når Grønland og Danmark kan finde sammen, opnår vi også sammen de bedste resultater.
Det så vi, hvad hvalfangstkvoterne angår.
Det er rigtigt, at Grønland har brug for nye indtægter, og at reformer er tiltrængt.
En vækstfond for hele rigsfællesskabet vil derfor også være en god start på fortsat gode forbindelser mellem vore to lande.
Vi har meget arbejde at gøre her i salen, men sandelig også i Grønland.
Men Grønland har som bekendt kun to pladser i Folketinget, det samme har Færøerne, og vi er begge som nationer en del af riget.
Da Folketinget med undtagelse af Enhedslisten forleden støttede op om regeringens beslutning om at gå i krig, blev Danmark igen en krigsførende stat.
Det angik hele staten, hele riget, og selv om beslutningen ikke er truffet i Grønland eller på Færøerne, og selv om disse dele af riget måtte være imod at gå i krig, så bliver Grønland og Færøerne som dele af det danske rige formelt også krigsførende. Færøerne har sit eget parlament.
Det er det parlament, der bør tilkendegive den slags holdninger på nationens vegne.
Grønland har også sit eget parlament, Inatsisartut.
Således besluttede Lagtinget på Færøerne og det grønlandske Landsting, Inatsisartut, at vi var imod dansk deltagelse i Irakkrigen i 2003.
At Danmark træffer sådanne beslutninger på hele rigets vegne, uden at Færøerne og Grønland har mulighed for i det mindste at få en udtalelse med, er en fejl i ordningen.
Og det er en fejl, der både har skadet og kan skade forholdet mellem landene i rigsfællesskabet.
Og jeg tror også, at det er imod Itilleqerklæringen, hvor Danmark og Grønland ellers blev enige om gensidig orientering og rådslagning også omkring sådanne spørgsmål.
Jeg må til slut som min færøske kollega, hr. Sjúrður Skaale, derfor også udtale, at der er tale om et demokratisk underskud, som vi her i salen bør rette op på.
Inuit Ataqatigiit er derfor også indstillet på at se, hvordan og hvorledes vi sammen, altså Færøerne, Grønland og Danmark, kan skabe forbedringer på netop dette område.
Qujanaq, tak for ordet.