runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Ørum Jørgensen (KD), 2010-12-15:
Jeg troede egentlig, at hr. Morten Østergaard som radikal stod for det samme, jeg anerkender, nemlig at Det Radikale Venstre igennem mange år – ikke nu, men gennem mange år – faktisk har været et midterparti på samme måde, som Kristendemokraterne også har været et midterparti.
Det Radikale Venstre er jo gået ind og har søgt indflydelse, vel vidende at der i hele pakken også er nogle ting, som man ikke bryder sig om, så man går på det, der kaldes et kompromis.
Jeg var i sidste uge sammen med den tidligere svenske leder af Kristendemokraterne i Sverige, han har stået i spidsen for partiet deroppe i over 30 år, og han sagde til mig: Per, det er bedre at tage et skridt i den rigtige retning end at stå og stampe på stedet.
Det, der jo sker for Det Radikale Venstre lige nu, er, at de står og stamper på stedet, for de har ikke fået nogen indflydelse på dansk politik.
Det er faktisk det, Kristendemokraterne har fået, vel vidende at det så også koster lidt.
Morten Østergaard (RV), 2010-12-15:
Nå, men så kan vi vel også få stoppet den snak om, at man ikke havde det afgørende mandat, for jeg vil sige til hr. Per Ørum Jørgensen, at man jo havde det afgørende mandat – det halvfemsindstyvende mandat.
Det havde hr. Anders Samuelsen sådan set også mulighed for at have haft, men han blev dømt umoden og fejlede i sit forsøg på i øvrigt at skabe troværdighed om det, han ville gennemføre med glans efter et valg.
Men det er jo rigtigt, at man skal have evnen til at gå på kompromis og man skal udnytte, at man har det her halvfemsindstyvende mandat.
Så jeg vil bare spørge om, hvilken indflydelse hr. Per Ørum Jørgensen fik på den del af finansloven, der handler om pointsystemet og udlændingeaftalen.
Hvori lå kompromiset der, der gjorde, at det var en pille, som hr. Per Ørum Jørgensen var klar til at sluge?
Per Ørum Jørgensen (KD), 2010-12-15:
Jeg valgte sådan set den løsning at stå helt uden for den aftale, og det gjorde jeg, fordi jeg gerne vil have frihed til og mulighed for, at vi kan formulere vores egen udlændingepolitik.
Men jeg må så bare konstatere, at når jeg kigger mig rundt i Folketingssalen, kan jeg se, at det nok kun vil være De Radikale, der kunne finde på at støtte den udlændingepolitik, fordi Radikales gode venner i den røde blok jo også har lavet et pointsystem, hvorefter man gør mennesker op i nytteværdi, og det er så trenden i Folketinget lige nu.
Så jeg håber da, at vi også efter et valg kan samarbejde om at gøre op med de her pointsystemer og om at præge den danske udlændingepolitik i en anden retning.
Jeg håber da inderligt, at Det Radikale Venstre og Kristendemokraterne kan gøre det.
Men i stedet for at binde mig til et pointsystem, jeg ikke bryder mig om, valgte jeg at stå uden for aftalen, for også efterfølgende at have en manøvremulighed.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2010-12-15:
Jeg synes, det er fantastisk, at hr. Per Ørum Jørgensen skal tage imod kritik fra Det Radikale Venstre for at være forhandlingsindstillet og prøve at søge kompromisets kunst og på den måde få indflydelse.
Er der et parti, som gennem tiderne har brystet sig af at være partiet, der var klar til det, er det jo Det Radikale Venstre.
Når jeg vælger at tage ordet, er det, fordi der er flere, der har spurgt hr. Per Ørum Jørgensen omkring det, at vi har udsatte i Danmark, at vi har folk, der lever en kummerlig tilværelse, og som gerne skal hjælpes på forskellig vis til en bedre tilværelse.
Det synes jeg er en utrolig vigtig diskussion.
Jeg vil gerne spørge hr. Per Ørum Jørgensen, om en del af den diskussion ikke også handler om, hvorvidt det er realistisk, at de mennesker, der faktisk har svært ved at få tingene til at hænge sammen økonomisk, vil kunne få et job på et tidspunkt, altså kunne komme ud og forsørge sig selv, ved at de får et job.
Og kan hr. Per Ørum Jørgensen bekræfte, at det af den finanslovaftale, som han så er med til at indgå, fremgår, at den samlede beskæftigelse forventes at være på 125.000 personer mere i 2011, end den ville have været uden den førte økonomiske politik og lavere renter, altså at det, at man fører en ansvarlig økonomisk politik, er med til at sikre en beskæftigelseseffekt på 125.000 ekstra personer, og at det også er en hjælp til dem, der ellers ville stå og have økonomiske problemer, fordi de ville være uden for arbejdsmarkedet?
Per Ørum Jørgensen (KD), 2010-12-15:
Jeg er enig i analysen af Det Radikale Venstre.
De er jo en sådan lidt sjov størrelse, specielt når de bevæger sig sammen med nogle, som de måske ikke er helt enige med på rigtig mange felter.
Men det kunne klæde Det Radikale Venstre at komme i arbejdstøjet, og det er måske også derfor, det egentlig er så svært at se på, hvordan man over for vores mange fine resultater, som betyder noget, synes jeg, konsekvent læner sig tilbage sammen med hele den røde blok og bare snakker og ikke gør noget ved virkelighedens problemer.
Sådan er det.
Så er det jo rigtigt – det er klart – at det, at folk kommer i arbejde og bliver selvforsørgende, er vigtigt, men vi skal selvfølgelig også samtidig huske, at der er mennesker, som har nogle konkrete udfordringer i forhold til helbred, i forhold til den sociale situation som sådan, som vi skal støtte.
Og vi sikrer jo netop også med den her finanslov, at der bliver taget hånd om de allersvageste.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2010-12-15:
Jamen det er fuldstændig rigtigt, at der tages en række initiativer, og nogle af initiativerne er også på hr. Per Ørum Jørgensen og Kristendemokraternes anmodning, som så er bygget ind i finanslovaftalen.
Når jeg koncentrerer mig lidt om det her med beskæftigelseseffekten ved en bestemt ført økonomisk politik, er det jo, fordi det også er en måde, hvorpå man kan stille nogle af de udsatte grupper i udsigt, at de rent faktisk også kan blive selvforsørgende, altså at de har en chance for at komme ind på et arbejdsmarked, der har brug for nogle mennesker, selv om det er mennesker, der har været i en udsat situation.
Noget af det mest livsbekræftende for mange af de her mennesker er jo at blive stillet i udsigt, at de også på et tidspunkt kan komme ind på arbejdsmarkedet, altså få et job, tjene deres egne penge, betale skat osv.
Det har noget med selvværd at gøre.
Der er det helt logisk, at noget af det, man kan se, når man kigger ud på verden i dag, er, at de lande, der fører en uansvarlig økonomisk politik, bliver ramt af en højere rente.
Vi kan se det med Grækenland, vi kan se det med Spanien, vi kan se det med Portugal, vi kan se det med Irland.
Og hvis der ikke er tiltro til et lands økonomiske politik, bliver landet ramt af den højere rente, som forværrer muligheden for at få skabt job.
Det er jo det, der er regnet ind, altså at en vurdering af effekten af den førte økonomiske politik sammenholdt med de lave renter, den medfører, giver en beskæftigelseseffekt på 125.000 personer, som jo også gør, at der er flere udsatte, der får stillet et reelt job i udsigt.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-12-15:
Hr. Anders Samuelsens argumentation her viser jo igen forskellen på Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance, for hr. Anders Samuelsen fortæller kun en del af historien, nemlig den del af historien, som er, at der er blevet indført nogle nye skatter.
Det, hr. Anders Samuelsen ikke fortæller, er, at multimedieskat, pensionskat, fedtafgift var prisen for, at vi fik sænket indkomstskatten med 7 pct. her fra nytår, hvilket er en kæmpe borgerlig sejr.
Men det er jo så forskellen på Konservative og Liberal Alliance.
Liberal Alliance plukker de ting ud, som man ikke kan lide, og så kritiserer man det sønder og sammen uden at give det fulde billede, som er, at der faktisk også er sket nogle ting, som trækker i borgerlig retning.
Vi har fået gennemført nogle ting, og jeg er enig i, at det ikke er nok.
Det vil aldrig være nok.
Jeg vil altid gerne have mere, og mit parti vil altid gerne have mere, ligesom alle andre partier selvfølgelig altid gerne vil have mere af deres politik igennem.
Vi har fået sænket skatten med vores 10 pct., og imod et massivt flertal her i Folketinget, som ikke har ønsket at sænke skatten, har vi opnået de her resultater.
Jeg ville ønske, at Liberal Alliance trak lidt mere i arbejdstøjet i stedet for at gå så meget op i at have en ren platform, hvorfra man kan kritisere regeringspartierne.
Anders Samuelsen (LA), 2010-12-15:
Jeg er enig i, at der er forskel på De Konservative og Liberal Alliance – fuldstændig enig.
Så siger man til folk, at de til gengæld får en skattelettelse.
Man udskød den jo.
Jo, man udskød den, og det er en permanent udsættelse.
Man kommer aldrig til at indhente det tab, som De Konservative har lagt stemmer til, i de næste 3 år.
Man kommer aldrig til at indhente det.
De satser bliver ikke justeret op igen, vil jeg sige til hr. Rasmus Jarlov.
Så det, man har gjort, er, at man har taget penge fra folks lommer uden at lægge noget tilbage.
Det er ikke godt nok.
Det er nemlig rigtigt, og det er nok der, forskellen er mellem Liberal Alliance og De Konservative.
Jeg ville gerne have, at den konservative ordfører, hr. Rasmus Jarlov, huskede sig selv på, hvad han har sagt i Berlingske Tidende i en kritik af Venstre:
Venstre har ikke vist lederskab i den her sag – det er om efterlønnen – for de har ikke kæmpet for at få en efterlønsreform.
Mike Legarth (KF), 2010-12-15:
Undskyld, min stemme er stadig rusten, men den virker endnu.
Hr. Anders Samuelsen står og fortæller, at der er nogle partier, der har problemer med deres bagland, men den, der får de største problemer, er hr. Anders Samuelsen selv, for han fortæller jo ikke sandheden, han står og lyver på talerstolen.
Hr. Rasmus Jarlov har jo korrekt meddelt, at vi har gennemført en skattelettelse på 7,5 pct. af arbejdsindtægten.
Så er der nogle skattegrænser, der bliver udskudt, det anerkender vi, men skattelettelsen er givet.
Og jeg vil gerne spørge: Hvorfor var det, hr. Anders Samuelsen løb fra sit ansvar under finanslovforhandlingerne og ikke blev ved forhandlingsbordet og gennemførte endnu bedre skattelettelser, end vi kunne gennemføre selv?
Anders Samuelsen (LA), 2010-12-15:
Jeg ved ikke, om det er ved at blive en dårlig vane for hr. Mike Legarth, men det er tilsyneladende sådan, at hver gang han rejser sig op og tager ordet, er der enten nogen, der har løjet eller lyver eller udspyr løgne heroppefra.
Altså, jeg synes, det virker en anelse desperat at påstå det.
Vi ser jo bare så forskelligt på det her.
Hr. Mike Legarth indrømmer jo selv lige nu og her, at man har udskudt de hævelser af grænserne for, hvornår skatterne skulle sætte ind, og det er jo lige præcis det, der er den store omkostning.
Man ender med reelt set at hæve skatterne med 12 mia. kr. i genopretningspakken – 12 mia. kr.
Det står i De Konservatives egne tal, og ja, så lad os sige, at det er en af forskellene mellem De Konservative og Liberal Alliance.
Men det er ikke godt nok.
Hvis man nu også fik et samlet Konservativt Folkeparti til at gå ud og lægge stemmer til den dagsorden for alvor, og man sagde, at man gik til valg på det, så ville det være fantastisk hjælpsomt.
Mike Legarth (KF), 2010-12-15:
Det kan hr. Anders Samuelsen være sikker på at vi går til valg på – ingen skal betale mere end 50 pct. af den sidst tjente krone – og yderligere skattelettelser også for erhvervslivet.
Men jeg kunne godt tænke mig, at hr. Anders Samuelsen og Liberal Alliance blev lidt mere realister.
I stedet for at leve i en drømmeverden og stå og hoppe ude på sidelinjen var det bedre, at man tog noget ansvar og kom ind og medvirkede.
I hvert fald skal man ikke påstå, at Det Konservative Folkeparti ikke tør.
Hvis der er nogen, der er en tøsedreng her, så er det hr. Anders Samuelsen, der forlader forhandlingslokalet i stedet for at blive og hjælpe os med at skabe nogle endnu bedre resultater.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2010-12-15:
Jeg vil godt opdatere SF-medlemmet.
Nu skal vi jo passe på, at vi ikke kommer til at rode de to partier sammen, selv om man gør meget for at komme til at ligne hinanden.
Jeg vil godt gøre opmærksom på, at jeg ikke sad med det afgørende mandat, for havde jeg forladt finanslovforhandlingerne, så var hr. Anders Samuelsen kommet ind, og prisen ville være 3 mia. kr. i skattelettelser.
Det ville jeg så ikke være med til.
Jeg ville ikke have syntes, at det havde været bedre, hvis man havde fået en udlændingeaftale – som jeg tror vi hurtigt kan blive enige om vi ikke er helt vilde med – samtidig med at man så havde fået ufinansierede skattelettelser for 3 mia. kr. Der kan man så vælge pragmatisk at sige: O.k., så er det måske bedre at gå ind og søge indflydelsen på det.
Så jeg vil bare sige til SF, at vi heller ikke kan lide deres pointsystem.
Det undrer mig lidt, at det er en SF
’er, der rejser det spørgsmål.
Vi bryder os egentlig heller ikke om det pointsystem, som de har brygget sammen i selskab med Socialdemokraterne, fordi det på samme måde gør mennesker op i nytteværdi.
Derfor må jeg sige, at hvis de fremsatte et forslag om deres pointsystem, altså det fra SF og S, så ville vi egentlig meget gerne stemme imod det også, for de gør mennesker op i nytteværdi.
Det er vi grundlæggende imod.
Men i den der situation valgte vi at søge indflydelsen, velvidende at vi ellers havde fået skattelettelser på 3 mia. kr. oven i hatten.
Anders Samuelsen (LA), 2010-12-15:
Jeg tror, vi lidt senere skal spørge finansministeren om, hvorvidt vi forlod forhandlingslokalet eller fik besked på, at vi ikke skulle komme igen.
Hr. Mike Legarth har udtalt den 4. september 2010: Vi har et skattestop, og det fastholder vi.
Nogle vil opleve at betale lidt mere i skat, men det tror jeg godt at folk kan forstå.
Hvordan er det et skattestop?
Man kan jo ikke engang forsvare sin egen politik, når det kommer til stykket.
Jeg synes, det er underligt, at vi skal have en krig om noget, for jeg tror faktisk, at Liberal Alliance og De Konservative med hensyn til reformdagsordenen er de to partier, der står tættest på hinanden.
Hvorfor så forsøge i de spørgsmål, der bliver stillet her, at fremstille det, som om der er kæmpemæssige forskelle?
Vi kæmper bare på to forskellige måder, tror jeg bare at man må konstatere.
Vi forsøger så at gå ind og sige: O.k., vi kan ikke få skatten ned på maks. 40 pct., vi kan ikke komme af med efterlønnen, vi kan ikke få gennemført de store ting, som vi gerne vil gennemføre, og som vismændene i Velfærdskommissionen peger på, så går vi ned på først ti ønsker og så helt ned på tre bittebittesmå ønsker og håber på at få hjælp af De Konservative i forhandlingerne.
Og hvad sker der så, når vi forlader forhandlingerne, fordi vi ikke engang kan få de 3 promille?
Så skal vi hånes for, at vi ikke tager ansvar.
Men vi tager ansvar.
Og jeg lever ikke i en drømmeverden, jeg lever lige p.t. i en mareridtsverden – og det gør den danske befolkning – fordi vi står over for at ryge ud over afgrunden, som der står på forsiden af Information i dag, hvis der ikke snart er nogen, der tager lederskab og ansvar.
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2010-12-15:
Tak for det.
Nu sagde hr. Per Ørum Jørgensen, og jeg citerer: Det er kun snak.
Og det vil jeg egentlig gerne give hr. Per Ørum Jørgensen ret i, det var kun snak.
En del af finanslovforslaget er L 79, som vi har behandlet i Skatteudvalget, og hvis hr. Per Ørum Jørgensen ikke lige ved, hvad det er, skal jeg fortælle, at det er forslag til lov om ændring af lov om børnefamilieydelse og lov om børnetilskud og forskudsvis udbetaling af børnebidrag.
Den 6. december har Skatteministeriet modtaget et høringssvar fra Dansk Flygtningehjælp, der skriver, at det her optjeningsprincip, som også kommer til at gælde for flygtninge, faktisk er imod de internationale konventioner.
Så er det bare, at jeg kommer til det der med, at det kun er snak, for vi snakker om menneskelige værdier, og vi snakker om de nære relationer, og det kan jeg ikke lige helt forstå stemmer overens med indholdet af den her lovgivning.
Det vil jeg gerne have at hr. Per Ørum Jørgensen lige forklarer for mig.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2010-12-15:
Der er da mange eksempler på den lovgivning, der bliver gennemført, hvor vi også hos Kristendemokraterne siger, at det nok ikke lige var det, vi drømte om.
Men så synes jeg også, man måske skal være realistisk og sige, at o.k., hvad kan man forvente af et mandat?
Vi var ikke i en situation, hvor vi havde et afgørende mandat, for der var andre flertalsmuligheder for regeringen.
De kostede bare 3 mia. kr. i skattelettelser.
Når jeg nævner de her ting, er det, fordi det er ting, der kommer til at betyde rigtig, rigtig meget for rigtig mange mennesker.
Vi kan jo ikke redde hele verden med et mandat.
Men jeg håber da – og det kan vi jo så også se både i kraft af en voldsom tilgang af nye medlemmer og også i målingerne – at fremtiden begynder at se forholdsvis lys ud for Kristendemokraterne, sådan at vi kan få endnu større indflydelse og meget gerne i forbindelse med næste års finanslovforhandlinger, for vi har faktisk på baggrund af de resultater, vi har leveret her, egentlig fået en fornemmelse af, at det jo er den rigtige vej at gå, fordi det betyder noget konkret for de mennesker, der er uden for vinduerne.
Og så kan vi jo diskutere mange af de der ting, men det ændrer ikke på det faktum, at vi faktisk har skabt nogle resultater, der konkret har betydning for mange mennesker.
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2010-12-15:
Tak for det svar.
Jeg synes bare, at det er rimelig vigtigt.
Hvis jeg var kristendemokrat, ville jeg da synes, det var rimelig vigtigt, at man ikke kunne gå på kompromis med nogle af de allerallerhøjst profilerede værdier for partiet, og jeg kan så bare konstatere, at det er det, hr. Per Ørum Jørgensen har gjort.
Det synes jeg bare er lidt mærkeligt.
At der så bliver svaret udenom med, at det var for at sikre, at man ikke skulle have skattelettelser osv., er jo så bare hr. Per Ørum Jørgensens måde at argumentere på.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2010-12-15:
Nu har jeg ikke set den udtalelse, og jeg er heller ikke jurist, så jeg skal ikke vurdere den.
Det kender jeg det ikke godt nok til, og jeg tror ikke, at man, bare fordi der er en organisation, der skriver, at det er i strid med nogle rettighedserklæringer, skal sige, at det så er sandheden.
Det tør jeg ikke vurdere her om det er.
Det, jeg bare siger, er jo, at hvis der er en misbruger, hvis der er en, som er sindslidende, som gerne vil have noget omsorg, have noget fællesskab, have noget hjælp på natcafeen hernede på Nørrebro i en socialdemokratisk ledet kommune og så kommer til en lukket dør, så er det sådan set det, vi forhindrer.
Det er meget konkret, det synes jeg.
I forhold til at sige alle de rigtige ord, som det socialdemokratiske medlem gør her, så er det faktisk bedre at gøre en forskel.
Peter Westermann (SF), 2010-12-15:
Hr. Per Ørum Jørgensen var jo i en unik position i dette års finanslovforhandlinger.
Han sad som det sidste afgørende mandat for en regering, der havde mistet sit flertal.
Det var en meget, meget stærk position at forhandle ud fra, efter at Liberal Alliance var smidt ud af forhandlingerne.
Derfor kan det undre mig, at hr. Per Ørum Jørgensen så blankt har accepteret et pointsystem – han siger godt nok, at han ikke støtter det, men alligevel vil stemme for det – som der jo ikke er andre her i salen end netop de 90 mandater bag finansloven, der vil stemme for.
Hr. Per Ørum Jørgensen er citeret i Politiken den 9.11.
– man kan fristes til at kalde det Kristendemokraternes nine/eleven – for at sige: Min analyse har hele tiden været, at de stramninger ville blive virkelige, uanset om jeg sad med ved bordet eller ej. Jeg har svært ved at få den analyse til at gå op, når nu hr. Per Ørum Jørgensen netop er det afgørende mandat.
Så vil hr. Per Ørum Jørgensen ikke fortælle mig, hvad det er, der gør, at man vil stemme for et pointsystem, som hr. Per Ørum Jørgensen er citeret for at sige strider imod hans kristne grundværdier.
Det undrer jeg mig såre over, når nu jeg kan se rundt i salen, at der ikke er andre, der vil stemme for det – og at der så ikke ville have været flertal for det.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2010-12-15:
Det er jeg meget enig i.
Jeg synes egentlig også – hvis vi ser på finansloven som sådan i helikopterperspektiv – at det, at man går ind og tager økonomisk ansvar, jo netop også er et værn for de allersvageste, for ellers får vi skabt flere svage.
Med hensyn til både det ene eksperiment med de 12 minutter eller 14 minutter, eller hvad det er, og det andet eksperiment med, at man bare skal fyre 40.000 offentligt ansatte, sænke skatten til 40 pct. og så afskaffe efterlønnen, må jeg spørge: Hvad nu, hvis de to eksperimenter ikke duer?
Hvad bliver prisen så i forhold til den sociale situation?
Jeg er ikke sikker på, at nogen af de to eksperimenter duer, det er i hvert fald for dyrt at eksperimentere med, og derfor synes jeg egentlig, at den ansvarlighed, der ligger bag den her finanslov, er væsentlig.
Det er ikke sjovt at skulle ud og spare både i forhold til arbejdsmarkedsinitiativer og i forhold til uddannelse, men det har så været nødvendigt.
Morten Bødskov (S), 2010-12-15:
Tak for det.
Nu forstår jeg, at hr. Per Ørum Jørgensen primært slår sine folder i det midt- og vestjyske, ud over at han selvfølgelig er aktiv her på Christiansborg.
Der er der så et større projekt, som er ganske udmærket, nemlig spørgsmålet om en ny motorvej mellem Holstebro og Herning.
Overskriften i finansloven er, at der skal være en ny motorvej mellem Holstebro og Herning.
Så er det jo, det er interessant at læse, hvad det i grunden er, der står.
Hvor stor er sikkerheden for, at hr. Per Ørum Jørgensen har lagt stemmer til, at der rent faktisk kommer en motorvej mellem Holstebro og Herning?
Der står, at motorvejen forudsættes finansieret ved indtægter ved salg af statslige ejendomme, statslige aktieposter m.v. Og det forudsættes, at projektet igangsættes i 2013.
Hvis man nu skriver under på en finanslovaftale, hvor der står, at der kommer en ny motorvej mellem Holstebro og Herning, hvor sikkert er det så rent faktisk med alle de her elastikker, der er i den her tekst, at der kommer en motorvej mellem Holstebro og Herning med de stemmer, som hr. Per Ørum Jørgensen har lagt til den her finanslov?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-12-15:
Det kan godt være, at hr. Ole Sohn synes, at jeg skulle have præsenteret de her problemer på en mere humoristisk måde.
Det er vi jo nødt til at få en debat om en gang imellem, og en af de lejligheder, vi har her, er jo netop afslutningsdebatten før juleferien, og det er jo derfor, at vi prøver at udfritte S og SF om, om ikke realiteterne gør et vist indtryk, om man bare skal fjerne den her debat fra S og SF's plan, men skal der være mening i et folkestyre, skal man jo have de forskellige valgmuligheder over for hinanden, og der nytter det ikke, at man ikke vil svare på de her ting, men har sådan noget woodooagtigt med, at tingene nok kan blive løst.
Som finansminister må jeg jo erkende, at tingene ikke løser sig af sig selv, og det er jo mærkeligt, at der skulle findes en plan, som ikke går ud over nogen, men som løser alle problemerne.
Tro mig, som finansminister ville jeg være idiot, hvis den plan fandtes, og jeg ikke valgte den.
Men nogle gange lyder ting så godt, at de ikke kan være sande, og det er jo oftest, fordi de ikke er sande.