runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-05-29:
Jeg tror bestemt, at man kan gøre meget.
Og jeg vil også opfordre til, at man selvfølgelig gør det.
Men jeg vil gerne sige, at metoden nok er lidt afgørende her.
Det er klart, at når regeringen pludselig dukker op og siger, at vi kan modernisere den offentlige sektor frem til 2020 for 12 mia. kr., samtidig med at man har lærerkonflikt, man griber ind i, og hvor man pådutter lærerne nogle bestemte vilkår, tror jeg bare, at man må erkende, at så breder en kæmpe usikkerhed sig.
Man kan også sige, at en af grundene til, at en stor del af de offentligt ansatte og folk på overførselsindkomster og sådan noget også er meget tilbageholdende med at forbruge og være med til at hjælpe økonomien i gang, jo nok er, at man sådan udefinerbart bare har sagt: I skal bare levere nogle penge, venner.
Men man har ikke rigtig gjort sig umage med at fortælle, hvor de penge skal komme fra.
Så nu er der bare sat et tal op, der hedder 12 mia. kr.
Der synes jeg jo at de, der kommer med sådan et tal – og her er det så regeringen – bør gøre sig umage med at fortælle, hvor de penge skal komme fra.
Hvor er det, de 12 mia. kr. skal hentes?
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-29:
Alligevel kan vi jo konstatere, at mange lande, som vi gerne vil sammenligne os med, altså faktisk formår at levere traditionel velfærd, offentlige ydelser, til deres borgere, uden at bruge en lige så stor andel af deres landes samlede velstand på det.
Og dermed kan de faktisk have et lidt lavere skattetryk, som faktisk gør, at velstandsudviklingen i de lande foregår på et højere niveau.
Altså, borgerne i de lande bliver forholdsvis rigere end danskerne.
Mener ordføreren ikke, at det er vigtigt?
Hvorfor skulle vi ikke kunne gøre det lige så godt som svenskerne, der har et 5 pct. lavere skattetryk?
Jeg tror, at de fleste danskere, inklusive DF's vælgere, også vil mene, at Sverige er et velfærdssamfund.
Der er det vel ikke nogen naturlov, at vi skal have den største offentlige sektor overhovedet.
Og det er vel bestemt ikke ønskværdigt eller nogen naturlov, at danskerne skal sakke bagud i velstandskapløbet med f.eks. svenskerne.
Jeg tror også, at mange af DF's vælgeres selvforståelse er, at selvfølgelig er danskerne lige så rige som svenskerne.
Men det er bare der, vi er udfordret.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-05-29:
Jeg tror på, at der er mange danskere, der gerne vil beholde lidt mere i egen lomme og betale mindre i skat.
Sådan tror jeg rigtig mange danskere har det.
Samtidig tror jeg også, at der er mange danskere, der har en stærk forståelse for, måske i modsætning til det, man af og til gør det til, at det også koster penge at drive den type velfærdssamfund, som vi nu engang har i Danmark, altså den der skandinaviske model, hvor der er mange ting vi tager os af i fællesskab.
Det tror jeg egentlig man har en stærk forståelse for, selv om man selvfølgelig gerne vil beholde flere penge i egen lomme.
Så er spørgsmålet: Kan man effektivisere den offentlige sektor?
Ja, selvfølgelig kan man da det.
Men jeg tror bare, at det er vigtigt, at man forstår, hvad man har med at gøre.
Betyder det, der ikke er behov for, at der kan være en realvækst i den offentlige sektor?
Det er det, vi er optaget af.
I det øjeblik, der kommer flere ældre i vores samfund, der kommer flere afledte sygehusudgifter, der kommer flere behandlinger f.eks. på kræftområdet og andre områder, der kommer ny og dyrere medicin, kan det danske velfærdssamfund så i virkeligheden levere det?
Der er det bare, at vi siger, at der kan man godt operere med nulvækst et år eller to.
Men kan vi sådan på sigt tro på, at man kan klare det, uden at der er en realvækst i den offentlige sektor?
Nej, det tror vi ikke man kan.
Det tror vi ikke man kan.
Det mener vi ikke der er noget som helst historisk belæg for at man kan, så det er en stor udfordring.
Men der vil andre jo byde ind med at sige, at det tror de godt man kan, og så må de jo prøve at forklare det.
Sådan er det.
Vi tror det ikke.
Derfor opererer vi i vores økonomiske politik med, at der skal være en realvækst i den offentlige sektor.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-05-29:
Jeg vil gerne rose ordføreren til at starte med for en ganske udmærket tale på mange punkter.
Ordføreren taler meget om det her med kreditværdighed, og at det er vigtigt.
Og det er selvfølgelig vigtigt.
Så siger ordføreren også, at Dansk Folkeparti ikke kan gå ind for nulvækst, og ordføreren taler meget om velfærd.
Men tror ordføreren ikke også, at der er mange af Dansk Folkepartis vælgere, som er af den opfattelse, at velfærd måske også godt kunne være, at man fik lov til at beholde lidt flere af de penge, man tjente, og at vi virkelig bør gøre en stor indsats for at få effektiviseret den offentlige sektor, sådan at vi kan frigive nogle midler, sådan at almindelige familier kan få lidt mere til sig selv?
Er ordføreren af den overbevisning, at der ikke kan effektiviseres i den offentlige sektor?
For hvis der kan det, er det måske slet ikke nødvendigt med nulvækst, fordi så kan vi faktisk have et godt sygehusvæsen og en god uddannelsessektor osv. for de samme midler og dermed give danskerne en højere levestandard, hvis vi altså kan bruge det til at sætte skatten ned for.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-05-29:
Vi skal tale lidt om dagpengene.
Hr. Kristian Thulesen Dahl har i forbindelse med Dansk Folkepartis mange holdningsændringer til dagpengene den 23. september 2012 udtalt til Avisen.dk, og jeg citerer: »Jeg synes ikke, der er tale om zigzag, allerhøjest er der tale om zagzig.«
»På det tidspunkt, hvor vi helst så, at vi slet ikke skulle røre ved dagpengeperideon, til at vi accepterer at gøre det, der er der selvfølgelig sket en ændring...«
Kan hr. Kristian Thulesen Dahl ikke fortælle forsamlingen her i dag, hvad forskellen er på zigzag og zagzig?
Camilla Hersom (RV), 2013-05-29:
Hvis det skulle ske, er ordføreren så enig i, at et af de ærværdige formål, man så ville fremme, ville være at sænke prisen på flybilletter fra København til Sønderborg, sådan som ordførerens kollega, hr. Jørn Dohrmann, har foreslået?
Er det korrekt opfattet, at det ville være endog meget højt på ønskelisten for Dansk Folkeparti?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-05-29:
Det er fuldstændig korrekt, at vi i en række tilfælde har anvist finansiering for de udgifter, vi ønsker skal afholdes.
Så anviser vi selvfølgelig finansiering til det.
Det er også rigtigt, at hvis vi kigger på områderne for asylpolitikken, som regeringen fører, og udviklingspolitikken, som regeringen fører, så ser vi, at der er meromkostninger årligt for over 1½ mia. kr. – 1.500 millioner kroner.
Det er ganske mange penge, som den her regering har påført som ekstraudgifter på bare de her to områder.
Det betyder jo selvfølgelig også, at hvis man skruer politikken tilbage til før september 2011, tilbage til de tider, der var, så ligger der selvfølgelig muligheden for at spare over 1½ mia. kr. på de her to områder.
Det er jo så et politisk spørgsmål, om man vil det eller ej, men det gør da, at der er ganske mange penge, man kan bruge til andre ting.
Derfor vil der selvfølgelig også fra tid til anden komme en idé fra Dansk Folkeparti om, hvad man kunne bruge de penge til.
Som det er i Folketinget nu, er der desværre ikke et flertal for at begynde at finde de her penge til gavn for danskerne, men der kunne jo ske det efter et valg, at der ville være et flertal her i Folketinget, der ville være parat til at se på, om man ikke kunne drosle de her udgifter ned igen på asylområdet og udviklingsbistandsområdet og så bruge de penge til gavn for danskerne i stedet.
Camilla Hersom (RV), 2013-05-29:
Jeg vil godt forfølge det forrige spørgsmål lidt, for er det ikke korrekt, at flere ordførere fra Dansk Folkeparti allerede har været ude at bruge den givne besparelse på ulandsbistanden til mange forskellige, for partiet tilsyneladende ædle, formål, herunder at besparelsen skulle gå til billigere flybilletter fra København til Sønderborg?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-05-29:
Nu skal jeg være meget opmærksom, for jeg taler jo med en ekspert.
Jeg kan huske, at vi i sin tid diskuterede stigninger i cigaretafgifterne, som fra SF's side finansierede alle mulige forslag her i Folketingssalen i den tidligere valgperiode.
Så derfor må jeg jo erkende, at jeg taler med en ekspert på området med hensyn til at bruge de samme penge mange gange.
Jeg må bare sige, at det vil være sådan, at når vi kommer til finanslovsforhandlingerne i efteråret – vi håber selvfølgelig at blive indbudt af regeringen, vi vil meget gerne deltage i forhandlingerne – så vil vi selvfølgelig meget præcist angive, hvor vi, hvis der er områder, hvor vi vil bruge flere penge, så vil finde pengene, ligesom da vi gik til finanslovsforhandlingerne for 2013; da angav vi det på samme måde.
Sådan vil det være.
Derfor vil jeg gerne sige, at i forhold til finanslovsdiskussionen til efteråret vil de flere penge, vi vil bruge på et område, blive anvist konkret på andre områder.
Det, der er afgørende for Dansk Folkeparti, er, at vi fører en politik for hele landet, og det er, at vi også fører en politik for vores landdistrikter, for vores udkantsområder.
Men for Dansk Folkeparti er det vigtigt, at det her land er et sammenhængende land, hvor man også kan bosætte sig i forskellige dele af landet og ikke føler, at man er cuttet af, at man er afskåret fra det omgivende samfund.
Det er da ikke en ønskværdig situation, at staten skal gå ind og betale penge eller nedsætte billetpriserne eller sådan noget.
Vi håber da, at det kan løses ved, at der sker private initiativer.
Men altså, bekymringen er til stede hos os for, om Danmark er et sammenhængende samfund, hvor også de mennesker, der lever i udkantsområderne, har nogle ordentlige vilkår.
Det vil jeg bare sige er et ønske fra Dansk Folkeparti.
Vi kan diskutere de konkrete midler til at udfolde det, men det er et meget, meget stærkt ønske hos Dansk Folkeparti, at det her land er sammenhængende, og at de, der bor ude i landdistrikterne, også bliver tilgodeset.
Altså, jeg er ikke enig i konklusionen om, hvordan de ændringer, der er sket i forhold til regeringens oplæg, er.
Jeg mener, at en række af de ændringer, vi fik igennem, havde en forbedrende karakter, og det vil jo også kunne blive diskuteret under Folketingets behandling af selve indholdet.
Vi er bl.a. gået efter forbedringer for handicappede grupper i forhold til regeringens oplæg, hvilket vi har syntes har været vigtigt.
Vi har også kigget på noget i forhold til husstandsindkomsten, altså hvad det er for en indkomst, man bliver relateret til, når det handler om, hvad det er for en SU, hvad det er for et tillæg, man vil kunne få.
Vi har kigget på forskellige dele.
Så det er bare for at sige, at vi mener, der er tale om nogle forbedringer i forhold til regeringens oprindelige udspil, og derfor valgte vi at indgå forliget.
Det havde vi heller ikke fået, hvis ikke vi havde valgt at gå med.
Rosa Lund (EL), 2013-05-29:
Hvordan kan det så være, at når Dansk Folkeparti går ud af forhandlingslokalet om SU-reformen og man er blevet enige om et forlig, så er det strammere, så rammer det hårdere end det, regeringen havde spillet ud med? Det, man er blevet enige om, er jo nogle opstramninger, som rammer endnu mere socialt skævt end det, regeringen havde spillet ud med, nogle opstramninger, som i højere grad rammer de elever og studerende, som ikke går den lige vej igennem uddannelsessystemet.
Dansk Folkeparti valgte endnu en gang at løbe fra sine løfter og svigtede ved målstregen ved at sige ja til den her SU-reform.
Dansk Folkeparti kan bevise noget andet på mandag, når vi skal have første behandling her i salen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-05-29:
Gode venner er ikke nogle, der bare forlader forhandlingslokalet og siger: Vi tror ikke på, at vi kan få noget igennem, så vi lader bare være med at forhandle, og så ser vi, hvad de andre laver.
Og tilsvarende har Enhedslisten indgået forskellige aftaler med den her regering.
Så vi har forhandlet det her – det er fuldstændig åbent, at sådan har vi forholdt os til regeringens udspil.
Det har undergået nogle forandringer.
Vi har prøvet at få nogle forbedringer i forhold til de krav, som vi havde stillet op, og som også reflekterer nogle af de ting, som er i den pågældende annonce.
Og så var det vores vurdering til sidst, at det var bedre, at vi var en del af en aftale og dermed også havde medindflydelse på, hvad pengene blev brugt til, end at de andre partier ville have lavet en SU-aftale, som så måske først var trådt i kraft efter et valg – ligesom det var tilfældet med dele af skattereformen, de lavede sidste sommer, hvor vi ikke ville være med.
Så lod de det bare træde i kraft efter næste valg, og det kostede overførselsindkomstmodtagerne nogle penge.
Der vurderede vi, at det var bedst, at vi blandede os og fik indflydelse på det, selv om vi så også måtte æde nogle ting, som vi ikke var helt vilde med.
Rosa Lund (EL), 2013-05-29:
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører om en annonce – en annonce, som Dansk Folkeparti fik indrykket i samtlige danske dagblade den 25. januar.
Alligevel har Dansk Folkeparti sagt ja til at spare 2 mia. kr. på SU'en.
Jeg skal bare spørge, om det er et udtryk for, at man ikke kan stole på Dansk Folkeparti, eller om det er et udtryk for, at hr. Kristian Thulesen Dahl har en anden opfattelse af, hvad det vil sige at være en god ven, end sådan den gængse opfattelse.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-05-29:
Der er ikke den store forskel, og jeg husker faktisk det interview.
Jeg tror, at hvis man lytter til båndudskriften, kan man høre, at jeg siger noget med zigzag eller alene zig, men nemlig ikke også siger det næste.
For forskellen, og det er lidt kryptisk, er jo, at da vi lavede dagpengereformen i 2011, anerkendte vi jo fuldt ud, at det var et skifte i den politik, vi stod for.
Vi havde indtil det tidspunkt ikke argumenteret for, at man skulle lave en dagpengereform og halvere dagpengeperioden, men i den økonomiske situation, vi stod i, vurderede vi, at det var et redskab, der skulle tages i brug.
Det er åbenlyst.
Det har ikke noget at gøre med, hvordan den så indfases, og det er jo hele pointen her.
Det bliver altså lidt tricky.
I det regeringsgrundlag, regeringen har arbejdet på, og som spørgerens parti er med i, har man taget dagpengereformen, som den var lavet før valget, med ind som en del af sin økonomiske politik.
Så er det da pudsigt, at man nu står her og lægger afstand til det.
Det gjorde man efter valget.
Det var det, man sad i tårnet i 16 dage og blev enige om.
Det næste er, at den finansminister, der sidder for den regering, som spørgerens parti er en del af, sidste efterår sagde, at det, man havde lavet der af småforbedringer, var en fuldt dækkende løsning; så skulle der ikke laves mere.
Så kommer man nu og siger: Jo, det skal der nok alligevel.
Det havde vi sådan set også argumenteret for.
Så jeg tror bare, man måske skal holde sig lidt tilbage, når man i den grad har præsenteret flere forskellige delstationer i det her spørgsmål og i virkeligheden har haft en forskelligartet kurs på området.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-05-29:
Ja, men nu er det jo sådan set DF, der har lagt stemmer til en forringelse af dagpengeperioden.
Det er ikke SF, det er ikke S.
Den periode er nu, som den er i dag,
og vi har, som regeringen, forsøgt at lappe på den meget brutale indfasning, der har været, og det er det resultat, vi nu ser, hvor vi kan redde de udfaldstruede.
Og det er jo rigtig fint, hvis DF har en positiv holdning til det.
Men nu spørger jeg hr. Kristian Thulesen Dahl og ikke kommissionen, der er nedsat: Hvilket dagpengesystem ønsker hr. Kristian Thulesen Dahl der skal være fremover?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-05-29:
Jeg har også forstået, at regeringen samlet set altså nu går ind for det dagpengesystem, vi har, med den indfasning, der nu er tale om med de seneste justeringer.
Så har man samtidig sagt, at man vil have sådan en kommission eller et udvalg, eller hvad man skal kalde det, der kigger på dagpengeområdet fremadrettet.
Det kan man betegne som en syltekrukke, eller man kan sige, at det er, fordi regeringen gerne vil gøre sig klogere på, hvad det rigtige dagpengesystem er.
Ja, selvfølgelig vil vi da det.
Vil vi have en situation, hvor der sidder nogle mennesker, som regeringen har besluttet der skal, og kigger på dagpengesystemet fremadrettet?
Hvis de kommer med nogle rigtig gode ideer til, hvordan dagpengesystemet kan indrettes anderledes, skulle vi så sige på forhånd, at vi er ligeglade med det?
Nej, selvfølgelig er vi da ikke det.
Det kigger vi da på.
Jeg går ud fra, det er derfor, regeringen har nedsat det her udvalg, der skal kigge på dagpengesystemet.
Det er, fordi man har det på tilsvarende måde.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-05-29:
DF har jo flere gange – og også ordføreren i dag – slået fast, at man står ved den 2-årige dagpengeperiode, som man lavede sammen med Venstre, hvor man forringede dagpengeretten til en 2-årig periode.
Men hr. Kristian Thulesen Dahl har også, senest for et par uger siden, været ude og gøre sig til talsmand for en konjunkturafhængig dagpengeperiode, hvor man i perioder skulle forlænge dagpengeperioden.
Så hvordan er det: Står man fast ved den 2-årige periode eller en konjunkturafhængig periode, som i visse perioder kunne være længere end de 2 år?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-05-29:
Allerede for halvandet år siden sagde vi krystalklart, at der var behov for at indfase dagpengereformen på en anden måde.
Vi sagde, der kunne være behov for at lave midlertidige forlængelser.
Vi har støttet forskellige initiativer i den retning.
Vi støtter også den seneste aftale, fordi vi i halvandet år har argumenteret for, at der med den økonomiske situation, Danmark er i, er behov for en blidere indfasning af dagpengereformen.
Så alle, der har interesseret sig for den her debat, og alle, der har hørt de debatter, jeg har deltaget i, i hvert fald alle debatter her i Folketingssalen og andre steder, vil vide, at det har været det klare budskab fra Dansk Folkeparti, og det er derfor, som jeg siger her, at vi støtter det sidste forslag, der er lavet, om en blidere indfasning af dagpengereformen.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-05-29:
Jeg kan såmænd sagtens forstå, at hr. Kristian Thulesen Dahl har svært ved at forklare, hvad hr. Kristian Thulesen Dahl selv siger i interviewet, og der står grangiveligt det, som hr. Jonas Dahl også påpegede over for mig, og som jeg også selv har på skrift, nemlig at man er gået fra en zigzagkurs til højst en zagzigkurs, men det ændrer jo ikke noget ved, at Dansk Folkeparti under alle omstændigheder og med jævne mellemrum ændrer holdning til dagpengespørgsmålet.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at få præciseret her, at hr. Kristian Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti under alle omstændigheder stemmer for en dagpengeperiode på 2 år, vel vidende at det er en brutal indfasningsperiode, som der bliver advaret imod, og at de ændringer, som hr. Thulesen Dahl senere anerkender, vidste man godt var en realitet, men man gjorde intet for at lempe på indfasningsperioden.
Peter Skaarup (DF), 2013-05-29:
Jeg synes, der manglede svar på det spørgsmål, jeg stillede, så jeg vil godt spørge igen: Vil Socialdemokraterne og dermed regeringen støtte de lande, der kæmper for at hegne de her ting ind?
Der er jo sendt et brev til Europa-Kommissionen fra Tyskland, Storbritannien, Østrig og Holland.
Er Danmark blevet spurgt, om vi vil være med?
Har vi sagt nej?
Har vi sagt ja?
Vil man bakke de lande op i EU, der kæmper for vores velfærdssamfund og dermed også det danske?
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
Vores samfundssyn er baseret på rettigheder og pligter, og det vil sige, at man ikke kan få en social ydelse – som man jo har ret til at få – medmindre man også opfylder pligterne.
Og det er derfor, det er sådan, når vi har lavet vores reform, at det ikke vil være muligt i forhold til kontanthjælpen bare at hæve kontanthjælp, medmindre man er klar til at søge job og være til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det har man selvfølgelig også skullet tidligere, men nu har vi også indført nyttejob.
For det er godt for den enkelte at komme ud og få noget at rive i, få nogle arbejdskolleger og blive klar til at gå ind på arbejdsmarkedet, i det sekund der opstår en mulighed for det.
Og det gælder jo sådan set alle, som modtager sociale ydelser i Danmark.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
I Venstre ønsker vi at sikre, at alle dem, der mangler et arbejde, får et arbejde.
Men SF's ordfører giver jo ikke noget svar på, hvordan det kan være, at der i regeringens oplæg til en dagpengereform står, at der fortsat vil være mellem 4.000 og 6.000 personer, der falder ud af dagpengesystemet.
Det rækker SF's omsorg måske ikke til.
Der er 4.000-6.000 personer, der fortsat vil falde ud.
Der må man bare sige, at det jo med al tydelighed viser, at det ikke er en hel og dækkende løsning, for den rigtige og varige løsning for de mennesker, der mangler et arbejde, er at sørge for, at vi får gang i væksten, det er at sørge for, at der bliver skabt arbejdspladser, så de kan få et job, så de kan få nogle kollegaer, så de kan få en fast ramme om deres hverdag.
Det er det, de går og drømmer om, og det er sådan set det, vi har arbejdet for al den tid, vi sad i regering, og det er også det, vi har arbejdet for, mens vi har været i opposition.
Men desværre oplever vi en regering, som ikke har den samme vilje til at handle i tide og til at sikre arbejdspladser i Danmark.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-05-29:
Når man spørger Venstre, hvorfor de ikke vil være med til den her redningspakke på dagpengeområdet, får man jo svar i alle retninger.
Hr. Claus Hjort Frederiksen har sagt, at det eneste problem er, at der er masser af jobs, men at danskerne bare ikke gider at tage dem.
Fru Ellen Trane Nørby siger lidt det samme i dag, men for 2 uger siden sagde ordføreren, at det altafgørende problem er, at der ikke er arbejdspladser i Danmark.
Jeg synes bare ikke, vi har fået et svar på, hvad der skulle ske for de mennesker, der om 34 dage ville falde ud af systemet, hvis regeringen ikke havde lavet det her initiativ.
Hvad skulle der helt konkret ske med de mennesker om 34 dage?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
Jeg tror sådan set ikke, at jeg behøver gentage det, jeg sagde før, om, at hvis regeringen havde lyttet i tide, så havde vi forhåbentlig ikke stået i den situation, hvor slingrekurs og lappeløsninger har gjort, at der er rigtig mange mennesker, der står i en usikker situation.
Hvis vi tager arveafgiften, var det regeringen selv, der i vækstpakken foreslog, at når man overdrog til fondseje, skulle der være lempelige vilkår.
Hvad er det, der er forskellen mellem at overdrage til fondseje og til så at sikre rygraden i en stor del af de virksomheder, der udgør grundstammen for beskæftigelsen i Danmark, og som ansætter tusindvis af danskere?
Hvorfor er det, at vi der skal have et kapitaldræn, som betyder, at hvis man laver generationsskifte, forsvinder pengene ud af virksomheden?
Der har vi sagt: Lad os da tage fat om det som et af de mange initiativer, der kan være med til at skabe arbejdspladser i Danmark.
Rasmus Prehn (S), 2013-05-29:
Mener Venstres ordfører i ramme alvor, at hvis det var, at vi tryllede NOx-afgiften væk sådan her, ville der ikke være nogen udfaldstruede om 34 dage?
Er det det, vi hører Venstres ordfører stå at sige her – altså at med bare sådan et knips ville man kunne løse det problem?
Er det det, der er Venstres svar her?
Der er virkelig, virkelig mangel på konkrete tiltag fra Venstres side.
Lad mig bare lige komme med en ekstra ting.
Når man sådan har siddet og lyttet – for vi har virkelig brugt tid på at lytte her, lytte, lytte, lytte – kan man høre, at en af de andre konkrete ting, Venstre har været fremme med, er at fjerne arveafgiften fra familieejede virksomheder.
Hvor mange konkrete job vil der blive skabt om 34 dage til de her udfaldstruede mennesker ved sådan et tiltag?