runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Colette L. Brix (DF), 2007-01-25:
Altså, nu regner jeg ikke med, at jeg har gråt skæg, det må jeg indrømme over for hr. Frode Sørensen, men det kan da godt være, at jeg er ved at få lidt gråt hår.
Men nok om det.
Men en ting vil jeg da sige: Jeg er sikker på, at de folk, der har tegnet de her pensionsordninger, også vil få pengene – også den sidste mand, det er jeg ikke i tvivl om.
Jeg er udmærket godt klar over, hvor hr. Frode Sørensen vil hen, og jeg er helt sikker på, at der i udvalgsarbejdet vil komme masser af spørgsmål om det.
Men altså, indtil videre er jeg helt sikker på, at folk vil få deres pensioner.
Det skal nok køre videre.
Det er jeg ikke spor i tvivl om.
Dansk Folkeparti finder, at lovforslaget lægger op til et fornuftigt kompromis på et område, hvor parterne har stået langt fra hinanden.
Derfor kan vi støtte, at det ifølge forslaget bliver muligt at udbetale overskud opsparet i firmapensionskasserne til sponsorvirksomheden.
Vi har bemærket, at arbejdsgiversiden er noget utilfreds med, at det med forslaget kræves, at generalforsamlingen godkender denne udbetaling.
Dansk Folkeparti finder, at en sådan medlemsbeskyttelse er helt nødvendig.
Arbejdsgiversiden bør samtidig være opmærksom på, at afgiften ved udbetaling til sponsorvirksomheden er fastsat til 40 pct. Der er tale om en markant lettelse i forhold til de 60 pct., der til dato har været gældende i de særlige tilfælde, hvor udbetaling har været muligt.
Det er ligeledes positivt, at reglerne for suspendering af bidragene bliver præciseret, således at der skabes klarhed på området.
Dansk Folkeparti ønsker åbenhed og fleksibilitet på de finansielle markeder.
Det skal være så smidigt som muligt for et udtrædende medlem af en firmapensionskasse at indtræde i en ny pensionsordning andetsteds.
Derfor kan vi støtte regelændringerne, der fjerner bindingen til at fastsætte størrelsen på bidragene, der svarer til en given pensionsydelse.
Dermed skabes vilkår, hvor omkostning og udbetaling svarer til de markedsmæssige betingelser.
Der ligger fornuft bag, at reglerne for firmapensionskasser på en række områder justeres, så de svarer til reglerne for tværgående pensionskasser og finansiel virksomhed.
Dansk Folkeparti er enig i, at disse regelændringer vil modvirke unødig konkurrenceforvridning.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-01-25:
Med dette forslag ønsker vi at skabe en ny og bedre struktur for de kollektive investeringsforeninger som f.eks. pensionskasserne.
Vi laver en klar sondring mellem foreninger, der henvender sig til offentligheden, og foreninger, der henvender sig til professionelle investorer, dem, vi i lovforslaget betegner som professionelle foreninger.
Ved at give de professionelle foreninger mere fleksible vilkår får de bedre mulighed for at konkurrere med andre aktører på markedet om de professionelle investorer.
Foreningerne skal således ikke godkendes af Finanstilsynet, men kan lade sig registrere, og det er så bestyrelsens ansvar at sikre, at medlemmerne opfylder kriterierne for professionelle investorer.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-01-25:
L 114 er et meget teknisk forslag, som i høringen har fået nogle meget positive høringssvar.
Det er en smidiggørelse af reglerne for investeringsfor eningerne, og der er ikke nogen økonomiske eller administrative negative konsekvenser i lovforslaget.
Forslaget vurderes at medføre et øget aktivitetsniveau i investeringsforvaltningsselskaberne.
Det Radikale Venstre er positiv over for det oplæg, der er fremsat nu, men vil selvfølgelig overveje, hvad der sker, i forbindelse med de spørgsmål, der stilles i udvalgsarbejdet.
Men som udgangspunkt er Det Radikale Venstre meget positiv.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-01-25:
Det drejer sig om lettelser for professionelle investorer.
Vi kan sige, at vi nok skal sørge for, at der er en meget skarp grænse i skelningen mellem professionelle og ikkeprofessionelle.
I nogle af høringssvarene lægges der op til, at der skal skelnes kraftigere.
Vi kan også godt forestille os, at vi i højere grad skal bevare Finanstilsynets kontrol.
Forslaget virker fornuftigt i sin helhed, og vi vil gå positivt ind i udvalgsarbejdet.
Jeg skal meddele fra Enhedslisten, at de er imod forslaget.
Frode Sørensen (S), 2007-01-25:
Jeg vil høre fru Colette Brix, om hun også er enig med mig i, at det vil sige, at der altså er nogen, der i dag er i pensionskassen, der lever til år 2050 og derefter, og at vi kan komme i en situation, hvor virksomheden ikke eksisterer på det tidspunkt.
Hvordan vil fru Colette Brix sikre, at der er pension til den sidste enkemand i firmapensionskassen, når man udbetaler til sponsorerne?
Hvis hr. Jakob Jensen er enig med mig i det, mener hr. Jacob Jensen så, at det er rimeligt, at disse penge, hvis pensionskassen i forlængelse af det i nogle kommende år har en god investeringspolitik, der giver en høj forrentning af medarbejdernes penge i pensionskassen, så bare skal kunne udbetales til sponsorvirksomheden, hvis man kan skaffe det der flertal på generalforsamlingen?
Jacob Jensen (V), 2007-01-25:
Det er jo netop det sidste, som hr. Frode Sørensen hæfter sig ved, som er det vigtige, nemlig at det er medlemmerne, som tager den beslutning, at det ikke eksempelvis er bestyrelsen i pensionskassen, men medlemmerne, som træffer beslutningen.
Og det vil jeg være helt tryg ved at lægge ud til medlemmernes beslutning.
Hvis de vurderer, at det er det bedste, så skal de også have lov til at gøre det, det vil jeg ikke blande mig i.
Frode Sørensen (S), 2007-01-25:
Nu er det jo mig bekendt kun et begreb, der eksisterer i firmapensionskasser – altså pensionskasser, hvor man er en del af en virksomhed, hvor man ikke er en selvstændig pensionskasse, der investerer og forvalter midlerne uden hensyntagen til arbejdsgivere.
Kunne hr. Jacob Jensen ikke være bange for, at medlemmerne af en pensionskasse, som er ansat i den pågældende virksomhed, kunne komme under så pænt et pres, at de føler sig tvunget til at betale penge tilbage til sponsorvirksomheden?
Jacob Jensen (V), 2007-01-25:
For det første er det jo vigtigt at understrege, at det netop er et udgangspunkt, at man opfylder pensionsforpligtelsen.
Og i øvrigt skal den lovpligtige kapital jo også være tilbage, det er jo ikke sådan, at man bare kan tømme pensionskassen, det skal vi understrege.
Igen vil jeg hæfte mig ved det vigtige ved det her element: Det er medlemmerne, som træffer beslutningen.
Så spørger hr. Frode Sørensen godt nok: Jamen kan de ikke komme ud for så stærkt et pres, som gør, at de nærmest bliver tvunget til det?
Altså, det tror jeg nu er en noget teoretisk diskussion.
Jeg vil forholde mig til, at den mulighed, som der gives, er fleksibel, og at den er god i forhold til sammenligneligheden og i forhold til den konkurrence, som det også giver i forholdet.
Og det tror jeg i sidste ende vil være med til at gavne pensionsopsparernes forvaltning og dermed også pensionsopsparernes midler i den sidste ende.
Og derfor er vi meget positive over for dette forslag.
Jacob Jensen (V), 2007-01-25:
Pensionsforhold er noget, der berører langt de fleste danskere.
Enten er vi gået på pension, eller også indbetaler vi til en pensionsordning enten gennem vores arbejde eller eventuelt via en privat pensionsopsparing – for nogles vedkommende gælder måske endda begge dele.
For et samfund er privat opsparing meget vigtigt.
Derfor er det tilsvarende vigtigt, at reglerne om firmapension også er tidssvarende, enkle og ikke mindst i lige konkurrence med andre pensionsopsparingsformer som dem, der tilbydes af f.eks. livsforsikringsselskaber.
Forslaget, som vi her behandler, går netop i den retning ved at tilnærme reglerne for firmapensionskasser regelgrundlaget for livsforsikringsselskaber og tværgående pensionskasser.
Det har været et ønske fra branchen at få opdateret reglerne for firmapension, og samtidig stammer flere af elementerne i forslaget fra et regeringsudvalg under Økonomi- og Erhvervsministeriet, som har peget på forskellige muligheder til forbedring af regelsættet.
F.eks. vil det med forslaget blive muligt for sponsorvirksomheden, dvs. den indbetalende virksomhed, at få tilbagebetalt overskydende penge fra pensionskassen, hvis der er midler ud over, hvad der er nødvendigt for at dække pensionstilsagnene og i øvrigt den lovpligtige kapital.
Dog skal et kvalificeret flertal af medlemmerne acceptere en sådan tilbagebetaling på pensionskassens generalforsamling.
For Venstre er det element meget vigtigt, nemlig at det netop er medlemmerne og ikke eksempelvis bestyrelsen, der tager en sådan beslutning, og derfor hilser vi også dette element velkommen.
Samtidig vil forslaget gøre det muligt for sponsorvirksomheden at suspendere indbetalingerne, hvis der er overskydende midler, men kun hvis muligheden også fremgår af pensionsregulativet, et regulativ, som besluttes af medlemmerne på generalforsamlingen.
Endelig kan det nævnes, at forslaget vil give firmapensionskasserne mulighed for at fusionere og spalte sig, og derved kan kassen bedre tilrettelægge sin struktur efter behov svarende til den måde, som livsforsikringsselskaberne gør det på.
Colette L. Brix (DF), 2007-01-25:
Dansk Folkeparti er af den grundlæggende opfattelse, at den kontrol, som virksomheder og borgere udsættes for, skal stå mål med behovet.
Derfor kan vi også støtte, at man med lovforslaget fremover vil skelne mellem almindelige og professionelle investeringsforeninger.
Dansk Folkeparti finder også, at det logiske skridt at tage i denne sammenhæng er at lempe Finanstilsynets kontrol med de professionelle investeringsforeninger.
Vi har noteret os det krav, der stilles til bl.a. formuen i de nye professionelle investeringsforeninger, og kravene til, hvorledes investeringsforeninger skal agere, hvis det konstateres, at en af investorerne ikke falder inden for kategorien professionel.
Vi finder det betryggende og helt nødvendigt, at investeringsforvaltningsselskaberne fortsat ligger under den almindelige kontrol fra Finanstilsynet.
Lempelsen af kravene til den kortsigtede finansiering, således at investeringsforeninger og specialforeninger fremover vil kunne låntage op til 10 pct. af virksomhedens formue, kan vi ligeledes støtte.
Det er Dansk Folkepartis holdning, at lempelsen i kravene til låntagningen vil kunne give investeringsforeningerne større frihedsgrader til at kunne skabe et rimeligt afkast til deres medlemmer.
Med disse kommentarer vil Dansk Folkeparti gå positivt ind i det kommende udvalgsarbejde.
Bjørn Medom Nielsen (S), 2007-01-25:
Nu er det således, at vi har forholdt os til det ansvar, som vi mener ministeren har i den her sam menhæng, og det er da helt klart, at de enkelte regionsborgmestre selvfølgelig har ansvaret i mange forskellige sammenhænge, men i den her sammenhæng har vi boret i, hvor ansvaret ligger for, at fejlene i Sundhedsstyrelsen har været, som de har været, og ikke hvorvidt ansvaret eller fejlene har ligget ude hos de enkelte sygehuse.
Men jeg erkender selvfølgelig, at enhver amtsborgmester har haft og har et ansvar i den her sag og også i alle andre sager.
Men i den præcise sag, hvor vi skal ud i erstatningssammenhænge, må vi sige, at vi mener, at placeringen af ansvaret ligger hos ministeren.
Jeg er selvfølgelig enig i, at vi alle sammen har et ansvar i den her sammenhæng, men ansvaret for amtsborgmesterens område er nu immervæk Amtsrådets, og det må være den debat, de har der.
Ansvaret i vores sammenhæng er altså det, som tilhører de statslige organer, ministerens sagsområde, og polemikken har jo præcis været om, hvor ansvaret skal placeres, og hvorvidt ministeren har handlet korrekt ud fra de oplysninger, han har haft, og tidligt nok.
Charlotte Fischer (RV), 2007-01-25:
Jeg er sådan set enig i, som ministeren siger, at man ikke alene ved afgiftsinstrumentet kan afskrække unge i dag fra at købe alkohol.
Men alligevel støttede vi jo også forhøjelsen af afgiften på alkoholsodavand på de her få kroner.
Man kan sige, at nej, det er ikke sådan, at det stopper unge, og det har vi jo heller ikke set det har gjort.
Men er det ikke et problem – der kommer jeg lidt ind på skattestoppet – at afgiften, da man indførte den, var på nogle få kroner, for over årene vil de få kroner jo blive udhulet endnu mere og til sidst være fuldstændig ligegyldige?
Er det ikke rigtigt?
Så vil de i hvert fald stensikkert ikke have nogen effekt, efterhånden som årene går og prisudviklingen udhuler den her lille forhøjelse.
Den mulighed består jo.
Men det, jeg bare siger her, er, at hvis man gør sig en forestilling om, at man skulle lægge en afgift på alkoholsodavand, som kunne fortrænge dem fra markedet, så tror jeg altså, at vi skal op på nogle helt andre niveauer end de nuværende.
Det forekommer ikke realistisk, specielt når man i øvrigt har en helt anden afgiftsstruktur på de ingredienser, som de her produkter består af.
Den farbare vej og den diskussion, vi bør have i stedet for, er: Hvordan skal vi sætte ind omkring familie, institutioner, hvor børn og unge færdes, ved at lave en alkoholpolitik og ved at få nogle voksne, der tager ansvar og siger fra?
Det er vejen frem, og det er den, der forfølges.
Det er vel også derfor, vi kan glæde os over, at der, selv om danske unge fortsat drikker alt, alt for meget, faktisk er en underliggende positiv udvikling.
En ting er at sige, at vi næppe kan lægge afgifterne så højt, at vi helt og holdent afskrækker folk fra at drikke alkohol.
Det tror jeg heller ikke på.
Men noget andet er jo at sige, at relativt høje afgifter nok alligevel kan få mange mennesker til at tænke sig om en ekstra gang og alligevel holde en dæmper på forbruget samlet set.
I det perspektiv synes jeg – nu bruger vi jo meget tid på at kritisere regeringens skattestop – at det faktisk er et af de problematiske aspekter ved regeringens skattestop, hvis man også som regering vil bekæmpe alkoholforbruget i landet og gerne vil have det mere ned, for skattestoppet i sig selv udhuler afgifterne år ud og år ind.
Er det ikke rigtigt?
Så der er sådan set ikke nogen problemstilling her.
Det har jo været en øvelse i en situation, hvor man samtidig – man er velkommen til at vende tilbage til skatteministeren for en mere udførlig debat om de her emner, som jeg ikke skal prale af er kernekompetencer for mig – i øvrigt har lempet afgifterne på andre områder af hensyn til grænsehandelen.
Den her afgift er introduceret med det formål, jeg har nævnt.
Birgitte Josefsen (V), 2007-01-25:
Jeg tror, vi alle en gang imellem stiller spørgsmålet: Hvorfor drikker Jeppe?
Hvis vi kigger på den rapport, som er udarbejdet af Børns Vilkår, giver de unge i rapporten selv nogle svar på, hvorfor unge en gang imellem benytter sig af alkohol.
Jeg drikker ikke alkohol nu, siger en 14-årig, men spørg mig om 2 år, så vil jeg sikkert sige ja, for det er jo en del af at være ung.
En anden siger: Når jeg drikker lidt alkohol, så får jeg mod til lidt mere.
Jeg tror, det er udsagn, som vi alle kender, i hvert fald dem, der omgås unge i det daglige.
Enhedslisten foreslår, at vi skal følge Nordisk Råds rekommandation fra 2003.
Når man kigger på det forslag, der ligger, kan man sige, at det jo kan virke meget sympatisk.
Men i Venstre har vi ikke den holdning, at vi kan lovgive os ud af alt, når vi snakker alkohol og unge.
Det er sådan, at vi med jævne mellemrum kan læse om mindreårige og unge, der kører beruset rundt i stjålne biler.
Vi kan ofte se, at medierne er fyldt med historier om børns og unges gøren og laden, når de har fået for meget alkohol eller andre rusmidler.
Jeg synes bare, det er meget vigtigt at huske på at sige, at der er rigtig mange unge, der optræder eksemplarisk og også kommer igennem de unge år uden at misbruge alkohol.
Jeg er af den holdning, at en af årsagerne til, at en del unge måske tyer til at kigge for dybt i flasken, kan være, at forældrene har vænnet sig til, at de koncentrerer sig om job og bruger fritiden på egne sysler, således at de, når de er sammen med børnene, slapper af og hygger sig, og man lader andre påtage sig det at opdrage børnene.
Eller sagt med andre ord: Vi har måske i for mange år udliciteret ansvaret for de unges opdragelse og uddannelse til skoler og andre institutioner.
Dermed har en del forældre fraskrevet sig muligheden for i dagligdagen at fastsætte rammer for deres børns og unges videre forløb.
Vi ved, at de prøver grænser af i de unge år.
Derfor synes jeg, at man skal appellere til forældrene og sige: Der er brug for at sætte grænser i forhold til unge.
Der er brug for at være i dialog med sine unge børn.
Rammerne skal være dem, forældrene udstikker, men man skal selvfølgelig som forældre huske på, at man skal slække på rammerne i forhold til, hvordan børn og unge udvikler sig, altså bliver ældre, og at de efterhånden lærer, at frihed og ansvar skal følges ad.
Derfor tror jeg, det handler om, at forældrene påtager sig et ansvar for at være rollemodel, og at de fritidsinstitutioner, børnene og de unge bevæger sig i, påtager sig et ansvar for at være rollemodel for de unge.
Jeg synes, vi skal bakke op om den lovgivning, der ligger på området i dag.
Der er strammet op gennem de sidste år.
Vi har hævet aldersgrænsen, vi har strammet op i forhold til udskænkning af alkohol til unge, også til lukkede fester, og vi kan remse en hel del andre initiativer op.
Derfor kan vi ikke støtte det forslag, der ligger til forhandling i dag.
Per Clausen (EL), 2007-01-25:
Jeg vil starte med at sige, at jeg selvfølgelig er helt enig med fru Birgitte Josefsen i, at det forslag, vi fremsætter her, ikke alene kan løse alle problemer med unges forbrug af alkohol.
Jeg er også helt enig i, at det er vigtigt, at både forældre, foreningsliv osv. påtager sig et ansvar.
Men det er jo ikke alle børn og unge, som har disse gode forældre.
Der kan være forskellige grunde til, at disse forældre ikke er helt, som de burde være.
Der synes jeg måske, at det lige præcis i forhold til børn og unge for de familier kunne være vigtigt, at vi gav afgiftsskruen et hak, for det kan jo også være miljøer, hvor man kombinerer det at have socialt dårlige forhold og derfor måske have nogle grunde til at drikke med en forholdsvis smal økonomi.
Birgitte Josefsen (V), 2007-01-25:
Jeg tror, det er bedre at gå i en dialog med de unge.
Det er faktisk en af grundene til, at vi i Venstre i forbindelse med kommunalreformen har været meget optaget af, at det, der hedder forebyggelse og sundhedsfremme, er placeret ude i kommunerne.
Det er placeret derude, hvor fagpersonerne er omkring de unge.
Det er der, hvor læreren møder de unge; det er der, hvor idrætslederen møder de unge; det er der, dialogen skal tages med netop den gruppe, som hr. Per Clausen henviser til.
Det er de voksne, der er omkring den unge, som skal hjælpe med at sætte rammerne, for det kan være svært at sige fra som ung.
Vi ved godt, at man kan være under gruppepres, især hvis man er en svag ung.
Nu har sundhedsministeren været inde på hele debatten om afgift og alkohol, og hvis vi prøver at kigge på et af elementerne i forhold til alkohol, kan vi jo se, at der, hvor stigningen har været, netop har været, hvor man har hævet afgiften på det, der hedder sodavand med alkohol i.
Det har jo ikke, kan man så sige, haft den effekt, vi gerne ville have det skulle have, så jeg synes, at det med al tydelighed viser, at det ikke er den vej, vi skal.
Vi tror på, at det handler om, at man stiller op som voksen og er i dialog med de unge og hjælper de unge til at prøve at komme igennem de unge år uden at være misbruger, men prøver at få dem forklaret, at der er en grænse imellem at bruge og misbruge.
Charlotte Fischer (RV), 2007-01-25:
Nu er tilgængelighed i det hele taget et vigtigt element, når det gælder alkohol, og når det gælder, hvor meget alkohol der bliver forbrugt.
Regeringen har jo besluttet at liberalisere lukkeloven.
Det kan der siges godt om, men et af de mindre positive elementer var, at man valgte at sige, at butikkerne nu sådan set kan sælge alkohol morgen, middag og aften.
Det betyder øget tilgængelighed.
Går det ikke i modsat retning af de bestræbelser, der i øvrigt er for at nedbringe alkoholforbruget her i landet?
Birgitte Josefsen (V), 2007-01-25:
Jeg må sige, at det, regeringen samtidig har gjort, er, at vi har hævet aldersgrænsen med 1 år for køb af alkohol i butikkerne, fra 15 år til 16 år.
Derudover kan jeg se, at der i øjeblikket i EUsammenhæng pågår en debat om, hvorvidt man kunne finde frem til et fælles niveau for at hæve den grænse yderligere.
Det har vi ikke på nuværende tidspunkt forholdt os til i partiet Venstre, men det var da en debat, man kunne tage.
Charlotte Fischer (RV), 2007-01-25:
Det, der sker, når man liberaliserer salget af alkohol, sådan at man kan købe det på alle tider af døgnet, er, at de voksne køber mere alkohol, og når de voksne køber mere alkohol og drikker mere alkohol, påvirker det også børnene.
Det er jo den sammenhæng, som ordføreren også var inde på.
Der er faktisk en meget tæt sammenhæng mellem, hvad forældre gør, og hvad børnene også gør.
Det hører nok til i utopiernes verden at tro, at man kan bremse de unges forbrug, alt imens de voksne kører derudad for fulde basuner med et stort alkoholforbrug.
Så er det ikke en smule inkonsekvent, at man er endt i at liberalisere og øge adgangen til alkohol for voksne, mens man med arme og ben prøver at begrænse den for unge?
Birgitte Josefsen (V), 2007-01-25:
Ja, jeg må sige, at jeg er meget tilhænger af, at man har liberalisering af hele området med i det hele taget at kunne købe.
Det er derfor, jeg appellerer så stærkt til, at vi, der har voksenrollen, vi, der har forældrerollen, er rollemodeller over for de unge.
Så min appel går til forældrene om at tænke sig om og prøve at være med til at sætte nogle grænser og så slække på dem, jo ældre børnene nu bliver.
Per Clausen (EL), 2007-01-25:
Jeg synes, det er godt og rigtigt.
Men det, jeg ikke kan forstå, er, hvorfor det at gøre alt det gode og rigtige står i modsætning til at forsøge en øget afgift på produktet.
Det handler om et produkt, som har den egenskab, at det indeholder alkohol, men ikke smager af alkohol, hvilket lige præcis er det, der måske kan gøre det meget nemt for meget unge mennesker at starte med at indtage alkohol.
Jørgen Winther (V), 2007-01-25:
Det var rene ord.
Vi fik at vide, at man kun vil bore der, hvor der er en politisk modstander; der, hvor der er en politisk ven, vil man ikke bore.
Jeg synes, at det klæder Folketinget bedre, at vi prøver at se på alting som en stor helhed, og der vil jeg gerne sige, at efter min opfattelse er det sådan, at sundhedsministeren reagerede prompte, så snart ministeren fik orientering om, at der var nogle sager, som havde fået en dårlig behandling både på Herlev Amtssygehus og også i Sundhedsstyrelsen, og sagde, at det skal der rette op på.
Nu er der også lavet monitoreringsgrupper og meget andet, så efter min opfattelse har ministeren reageret så hurtigt som overhovedet muligt.
Sagen er jo, at alle vi politikere her i Folketinget har vidst igennem år, at der var kræftpatienter, som ikke fik strålebehandling til tiden.
Det har vi alle sammen været klar over.
Vi har ikke været klar over, at sygehusene ikke opfyldte de forpligtelser, de havde, og det kom også som en stor overraskelse, at Sundhedsstyrelsen ikke havde gjort det.
Så jeg føler, at både hr. Medom Nielsen og jeg også har et ansvar her, fordi vi godt vidste, at der var patienter, der ventede for lang tid.