Esben Lunde Larsen (V), 2016-05-12:
Tak for det, formand, og tak til Enhedslisten for at fremsætte beslutningsforslag B 150.
Den foreslåede test af kvinders urin skal danne grundlag for rådgivning om bl.a. kost til kvinder, der ønsker at blive gravide, og kvinder, der allerede er gravide.
Jeg er helt enig med forslagsstillerne i, at ufødte børn ikke skal skades af kemiske stoffer fra miljø eller fødevarer, og det gælder også pesticidrester.
Det er vigtigt, at vi på samfundsniveau beskytter kommende generationer mod uønskede effekter af skadelige stoffer, og det gøres gennem forskning, fastsættelse af sikre grænseværdier og generelle råd til befolkningen, herunder også gravide.
Lad mig derfor først og fremmest slå fast, at det er en vigtig målsætning for regeringen, at fødevarer på det danske marked indeholder så få pesticidrester som muligt.
Det betyder også, at grænseværdier for rester i fødevarer skal være fastsat på sundhedsmæssigt forsvarlige niveauer.
Jeg mener imidlertid ikke, at et tilbud om test af hver enkelt kvindes urin er nødvendigt for at sikre, at gravide, og dermed de ufødte børn, ikke udsættes for skadelige mængder af pesticidrester.
Vi har allerede et system, hvor der fastsættes grænseværdier for pesticidrester i fødevarer for at sikre, at vi ikke udsættes for pesticidrester i skadelige mængder.
Når en grænseværdi for pesticidrester i fødevarer fastsættes i EU, ligger der en omfattende risikovurdering bag, som omfatter al relevant viden om stoffet, som er tilgængelig.
Der tages altid højde for den nyeste viden på området, når der fastsættes grænseværdier for pesticidrester, og grænseværdierne revideres derfor løbende i forhold til ny viden om stofferne.
Fødevarestyrelsens kontrol af fødevarer viser, at grænseværdierne for pesticidrester generelt overholdes i både dansk og udenlandsk frugt og grønt.
Resultaterne fra Fødevarestyrelsens stikprøvekontrol samles hvert femte år i en større overvågningsrapport, hvor danskerne indtag af pesticidrester fra kosten vurderes.
Den seneste overvågningsrapport fra 2013 viser som rapporterne før den, at danskernes samlede indtag af pesticidrester er langt under det niveau, hvor der ville være sundhedsmæssige bekymringer, og i overvågningsrapporten er der endda taget højde for kombinationseffekter, fordi kosten indeholder rester af mange forskellige pesticider. Forbrugerne kan med andre ord føle sig helt trygge ved de fødevarer, de køber, også selv om de indeholder rester af pesticider, og sådan skal det også være.
Kontrollen viser også, at dansk frugt og grønt indeholder færre pesticidrester og har et langt lavere pesticidindhold end udenlandsk frugt og grønt.
Undersøgelser har faktisk vist, at danskerne kan halvere deres pesticidindtag blot ved at spise dansk frugt og grønt i stedet for udenlandsk frugt og grønt, og det er da et godt argument for at købe dansk.
Fødevarestyrelsen giver på sin hjemmeside generel rådgivning til forbrugerne – og særlig rådgivning målrettet gravide – om pesticidrester i fødevarer.
Guider på hjemmesiden fortæller, hvordan forbrugerne kan mindske deres indtag af pesticidrester, bl.a. ved at vælge økologiske eller danske afgrøder, hvor det er muligt.
Man kan stille spørgsmålet: Hvad vil en gravid kvinde kunne bruge oplysninger om indholdet af pesticidrester i urinen til?
Det faktum, at der kan påvises pesticidrester i urinen, er ikke ensbetydende med, at det er farligt.
Det er faktisk forventeligt, at der kan påvises rester i urinen, da kroppen skiller sig af med pesticiderne og deres nedbrydningsprodukter ad den vej.
Urinens indhold siger heller ikke noget om kilden.
Selv om vurderingen er, at fødevarernes indhold er den væsentligste kilde til rester i urinen, kan resterne også komme fra f.eks. arbejdsmiljøet eller brug af midler mod insekter indendørs i bygninger.
En test ville ikke alene være unødvendig i forhold til at yde kostrådgivning til gravide, men den ville også pålægge samfundet økonomiske byrder til bl.a. analyser og individuel kostrådgivning og ville samtidig øge bekymringen unødigt hos gravide kvinder.
Vi skal passe på, at frugt og grønt ikke får et ry som farligt.
Hvis man undgår frugt og grønt, fordi man er bange for pesticider, er der en risiko for, at der vælges mindre sunde fødevarer som erstatning.
Anbefalingen om at spise mindst 600 g frugt og grønt om dagen gælder fortsat, selv om det kan indeholde pesticidrester i mængder, der ikke er sundhedsmæssigt skadelige.
Et restindhold, der er sundhedsmæssigt forsvarligt og så lavt som muligt, er et væsentligt pejlemærke i den nuværende sprøjtemiddelstrategi, som er funderet på et bredt politisk forlig.
Regeringen arbejder for sikre fødevarer, herunder for, at pesticidrester i fødevarer er på så lavt et niveau som muligt.
En test af gravides urin for pesticidrester vil ikke bidrage til den gravides handlemuligheder på et fagligt funderet grundlag.
Jeg mener derfor ikke, at et tilbud om test af hver enkelt kvindes urin er den rigtige vej at gå, hvis man vil sikre sig, at gravide ikke udsættes for skadelige mængder af pesticidrester.
Det er heller ikke nødvendigt for at kunne yde kostrådgivning til de gravide, og derfor kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.