runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2009-09-08:
Det er da fantastisk at have en regering, der kun siger: Det er de andres skyld, vi kunne ikke vide, det kom, det kom udefra, og vi har ingen skyld selv.
Jamen det er simpelt hen ikke til at tro ens egne ører.
I alle andre regeringer i verden overvejer man, hvad man eventuelt selv har gjort forkert.
Islændingene har sat en stor undersøgelse i gang, og det kommer der for øvrigt også her i Danmark, hvis der er flertal for det, fordi vi har fremsat forslag her i Folketinget om at lave en tilsvarende undersøgelse af, hvad det var, der skete.
Lad mig nævne nogle af punkterne for finansministeren:
Den danske boligboble er kendt for at være større end de fleste andre i Europa, og den er større, fordi regeringen gennemførte afdragsfrie lån og lavede skattestoppet, som fik friværdierne til at pumpe i vejret; det var en boble, der sprang, den er regeringen skyld i, og den kan man ikke bare give andre lande skylden for.
Den finansielle politik, hvor man lod spekulanter og bankdirektører boltre sig og låne i udlandet for flere hundrede milliarder kroner, og som gjorde os ualmindelig sårbare over for at skulle låne penge igen i udlandet bare for at dække Danske Banks andre mærkelige lån ind, er da også noget, regeringen har ansvaret for.
Og det er opbremsning af alt det, der hedder vedvarende energi, hvilket man gjorde bevidst i 2001 og har holdt på frys lige siden, og som jo er det, der skal redde vores økonomi langt hen ad vejen.
Man kan da ikke bare sige, at det er de andres skyld; man er nødt til at forholde sig til sine egne vedtagelser, det, man selv har gjort.
Og derfor vil jeg da håbe, at regeringen siger ja til, at vi må have en undersøgelse af, hvad der skete.
Selvfølgelig kom der noget udefra.
Selvfølgelig kom der udløsende faktorer udefra, men regeringen har altså ført en politik, som er med til at præge krisen og på nogle punkter gør den meget værre i Danmark, end den er andre steder.
Det kommer man altså ikke uden om.
Benny Engelbrecht (S), 2009-09-08:
Det er tydeligvis en meget bevidst retorik, der anvendes fra regeringens side, når den taler om, at virkningerne af krisen skal mildnes.
Det er nærmest en bibelsk retorik, man kommer ud i.
Men nu er de arbejdsløse og dem, som er på vej ud i ledighed, jo ikke umælende får.
Den eneste sammenligning, man vel stort set kan drage der, er, at de om noget føler sig rundbarberede, og det er ikke nemt at mildne noget i den sammenhæng.
Når jeg tænker på de mange ledige, som der eksempelvis er på Nordals i Sønderborg Kommune på Danfoss, må jeg konstatere, at når virksomheden Danfoss siger, at de kan se, at der måske vil ske en bedring i den internationale sammenhæng i løbet af 12-18 måneder, er det da oplagt at kigge på uddannelse.
Hvorfor sker der ikke en reel indsats på dette område?
Hvorfor kommer regeringen ikke med nogen konkrete bud?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-09-08:
Som jeg har redegjort for adskillige gange her i løbet af den sidste times tid, fører vi en meget ekspansiv finanspolitik for at sikre, at færrest mulige bliver ramt af ledighed.
Det er jo det, der er det helt overskyggende mål med vores indsats.
Vi kan se nogle lyspunkter, og vi håber, at vi har været nede at røre bunden og er på vej op igen.
Men ingen kan give en garanti.
Og derfor består arbejdet nu i hele tiden at være opmærksom på, hvor der er behov for en indsats.
Det er jo også derfor, at vi for nylig fremsatte en kreditpakke.
Vi kunne se, at der var nogle problemer der, som vi skulle tage hånd om. Så det er altså den arbejdsmetode, vi har valgt, nemlig at prøve at sikre, at færrest mulige danskere bliver ramt af ledighed, og det gør vi gennem vores finanspolitik.
Vi sikrer aktiviteten i det danske samfund, og vi sikrer, at danske virksomheder har mulighed for at finansiere deres kreditter.
Regeringen har valgt at håndtere krisesituationen og bringe Danmark så skånsomt igennem krisen som overhovedet muligt.
Lykkeligvis brugte vi i de gode år overskuddet på finanserne til at afdrage på gælden, sådan at vi i dag har mulighed for at lempe finanspolitikken, og efter min mening er det dybt ansvarligt med et underskud på 86,5 mia. kr., fordi vi har lagt penge til side.
Jeg synes, at det alternativ, som fru Margrethe Vestager og hr. Morten Bødskov og hr. Ole Sohn ønsker, nemlig at underskuddet var mindre, ville føre til nogle større problemer i det danske samfund.
Så vi har altså valgt at prioritere krisen og komme igennem den.
Lykkeligvis er det sådan, at de initiativer, vi har taget, er af midlertidig karakter.
De udløber, og dermed formindskes jo det problem, vi står over for.
I 2011 og fremefter indfases skattereformen, som vi diskuterede på et tidspunkt, og som jo også bidrager til holdbarheden.
Så på et tidspunkt, når vi kan se, hvordan krisen er, hvor langvarig den er, hvor dyb den er, og hvor hårdt den slår, vil vi kunne gøre regnebrættet op og se på den fremtidige udfordring.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2009-09-08:
Da økonomiaftalen blev indgået med regionerne den 13. juni i år, gik der ikke lang tid, efter at blækket var tørt, førend en lang række organisationer stillede sig op og var meget skeptiske over for, om regionerne ville kunne leve op til de ting, man havde aftalt i aftalen, med de midler, man nu engang var blevet givet.
Det var bl.a. Kræftens Bekæmpelse, Hjerteforeningen, Danske Patienter og andre.
Det, man kan se nu, er jo, at nogle af de bekymringer muligvis har haft noget på sig.
I det forslag til finanslov, regeringen har fremsat, kan jeg ikke se, at der skulle være afsat penge til en kræfthandleplan III, som sundhedsministeren har bebudet skulle komme her i efteråret.
Jeg kan heller ikke se, at der skulle være afsat ekstra midler til psykiatrien, og det, vi ser nu, er jo tværtimod, at man nu er i gang med at kigge på forslag til besparelser inden for bl.a. psykiatrien både i hovedstaden og i Region Midtjylland.
Hvad vil finansministeren sige til de mange patienter, der skal opleve besparelser, på trods af den aftale man lavede?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-09-08:
At der er bevilget 1,8 mia. kr. ekstra til sygehusvæsenet til regionerne, hvilket indebærer et væsentligt løft.
Der er afsat midler til psykiatrien, så man kan få enestue.
Der er bevilget 300 mio. kr. til indfasningen af det frie valg igen her i år.
Så skal vi jo i forbindelse med satspuljeforhandlingerne diskutere psykiatri.
Så alle disse ting vil naturligvis komme på dagsordenen.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2009-09-08:
Nu er det jo sådan, at netop fordi psykiatrien hele tiden har været underlagt det her regime med, at pengene skal komme fra satspuljen, har udviklingen inden for psykiatrien på det område været langt mindre, end det har været inden for somatikken, dvs. de almindelige sygehusbehandlinger.
Der har regeringen også selv været ude at problematisere og sige ved sidste års forhandlinger, at nu ville man snart komme med nogle penge på finansloven til psykiatrien, så patienterne ikke skulle ligge under for, at der ikke blev lige så gode rammer dér, som der er på det øvrige sygehusområde.
Men der er jo ikke nogen tvivl om, at de 1,8 mia. kr. allerede er spist op af medicinudgifter og 1-måneds-behandlingsgarantien, som man ikke kan finde nogen læger der kan argumentere rigtig godt for, medmindre de er ansat på en privatklinik.
Så hvad er det, man vil fortælle de her patienter, når nu man skal spare et tocifret millionbeløb på psykiatrien i hovedstaden, når nu man skal spare andre steder på de medicinske patienter?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-09-08:
Vi har lavet en ansvarlig aftale med regionerne.
Vi har bevilget 1,8 mia. kr. ekstra til sundhedsvæsenet.
Der indgår de forskellige elementer, som fru Sophie Hæstorp Andersen påpeger.
Så jeg kan sådan set ikke se andet, end at der er sket et meget, meget væsentligt løft på det område.
Og vi vil naturligvis fortsætte arbejdet med kræftpakker osv., som sikrer, at patienterne får en endnu bedre og endnu hurtigere behandling.
Så jeg tror, at fru Sophie Hæstorp Andersen kan være helt tryg ved, at de penge nok skal blive anvendt til patienternes bedste.
Line Barfod (EL), 2009-09-08:
Jeg synes, det var højst foruroligende at høre finansministeren sige, at regeringen ikke selv ved, om den har begået nogen fejl.
Hvordan vil regeringen undgå, at vi får en lignende krise som den alvorlige krise, vi står i i dag?
Hvordan vil regeringen sikre, at vi kommer igennem krisen, hvis den ikke aner, om den har begået nogen fejl, og hvis den har begået fejl, hvad det så er for fejl?
Det synes jeg er meget foruroligende.
Når ministeren siger, at regeringen ønsker at sikre tryghed omkring familiernes økonomi, vil jeg gerne spørge finansministeren om, hvordan regeringen sikrer trygheden for de rigtig mange tusinde, der er blevet arbejdsløse, og som enten får nogle dagpenge, der slet ikke svarer til deres løn – for en murer er det 40 pct. af lønnen – eller får en kontanthjælp, som er endnu lavere.
De familier er der rigtig mange af, og de risikerer at gå fra hus og hjem.
Hvordan sikrer regeringen deres økonomiske tryghed?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-09-08:
Jeg tror, at man skal være blandt Enhedslistens kamptropper, hvis man mener, at det er Danmark, der har udløst den internationale økonomiske krise.
Det tror jeg måske er en lille proportionsforvrængning.
Den finansielle krise kom ind over landet meget hurtigt, meget pludseligt, og bortset fra for hr. Villy Søvndal var det en overraskelse, hvor hurtigt og hvor hårdt det slog igennem i hele verdensøkonomien.
Vi oplevede, at alle kontinenter havde recession.
Tidligere har man altid oplevet, at der så var fremgang i Nordamerika eller i Asien osv., men her var det samtidig.
Så jeg tror, at fru Line Barfod tillægger os for stor betydning, hvis vi skulle sidde og komme med indrømmelser om, hvordan vi kunne have forhindret verdenskrisen i at udbrede sig.
Det er nok at tillægge Danmark for stor betydning.
Line Barfod (EL), 2009-09-08:
Jeg synes, at det er imponerende, at man har en regering, der mener, at alting er andres skyld, og som mener, at den ikke gør noget forkert, og hvis den gør det, ved den ikke, hvad det er.
Den har ingen lyst til at se på, om den skulle have gjort noget forkert og måske kunne lære noget af det.
Der er ingen, der har påstået, at regeringen har udløst verdenskrisen, men at regeringen har ført en politik, der har gjort, at krisen har meget, meget store konsekvenser i Danmark.
Det kunne man gå ind og se på.
Hvad er det i vores politik, der har været med til at skabe den her krise?
Det er det, man gør i Island.
Der er man gået i gang med at undersøge, hvad det er, der har været årsag til, at krisen har ramt så hårdt.
Jeg kan forstå, at regeringen mener, at det nærmest er en naturkatastrofe, der er sket, og som regeringen ikke har nogen skyld i.
Jeg tror, at det er farligt at sige, at man ikke har nogen skyld i noget som helst.
Ministeren mangler at svare på, hvad regeringen vil gøre for de mange familier, der er ramt af arbejdsløshed, hvor en del risikerer at måtte gå fra hus og hjem.
Morten Østergaard (RV), 2009-09-08:
Nu ville det nok virke lidt upassende, så derfor vil jeg ikke gøre det, men man får næsten lyst til at gå op og give finansministeren et lille kram, fordi det har været så hårdt at skulle høre på al den kritik.
Problemet er bare, at uanset hvor synd det er for finansministeren, at han netop har overtaget rollen på det tidspunkt, hvor det ser allermest slemt ud, er situationen jo altså den, at regeringen på et tidspunkt, hvor man har administreret en historisk stor højkonjunktur, står med uløste problemer og ikke kan skabe holdbarhed i dansk økonomi.
Hvis man kigger i Økonomisk Redegørelse, er der afsat hele tre sider fra side 21 til og med 23, og jeg tror egentlig, at hr. Kristian Thulesen Dahl også kunne have fornøjelse af at læse dem, som helt klart redegør for, hvordan krisepolitikken har forstørret behovet for at arbejde med holdbarhed i dansk økonomi.
Derfor er det relevante spørgsmål til finansministeren jo: Når det nu ikke var i den forgangne højkonjunktur, hvornår agter man så at fremlægge en plan, der sikrer holdbarhed i dansk økonomi?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-09-08:
Den skattereform, som blev aftalt i foråret, bidrager til at styrke den langsigtede holdbarhed.
Vi løste en del af den udfordring, vi står med i 2015-planen, i størrelsesordenen – tror jeg – 5-5,5 mia. kr.
Så den medvirker til at styrke holdbarheden i 2015-planen.
Det, som S og SF her har fremlagt, er jeg ret sikker på vil svække holdbarheden, muligvis med et par milliarder kroner.
Så der er en verden til forskel på de to initiativer.
Morten Østergaard (RV), 2009-09-08:
Der er det jo, at man skal kigge på Det Radikale Venstres skatteudspil, »Skat der virker«.
Der er, fuldstændig ligesom det skete, da man lavede forårspakken, nogle ting, der bliver sat op.
Der er en lang række afgifter, der bliver sat op.
Men nu var pointen jo bare, at vi gerne ville have folk til at skrue ned for deres forbrug af spiritus, cigaretter og strøm, og derfor bliver diskussionen lidt mærkelig.
At man kommer her og vil gøre sig klog på, hvad det er for en politik, andre går til valg på, synes jeg ærlig talt er lidt friskt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-09-08:
Det er jo ikke til at blive klog på, om det er pendlerforeningens formand på Bornholm, der har mest indflydelse på SF's skattepolitik, eller om det er Det Radikale Venstre.
Lad mig så præcisere mit spørgsmål, så hr. Morten Østergaard kan svare klart på det: Kan Det Radikale Venstre samlet set medvirke til en skatteomlægning med S og SF i spidsen, som samlet set øger skatten for danskerne?
Morten Østergaard (RV), 2009-09-08:
Så Det Radikale Venstres politik på det område er fuldstændig klar.
Så vil jeg sige, at der er opstået en misforståelse omkring pendlerforeningens formand, for det er i virkeligheden formanden for Bornholms Passagerforening, er det efterfølgende gået op for mig.
Og jeg kan se, at man for 500 kr. kan blive foreningsmedlem af den her passagerforening.
Hvis det er det, der skal til, for at ændre på skattepolitikken, synes jeg, det er 500 kr., der er givet rigtig godt ud.
Louise Schack Elholm (V), 2009-09-08:
Jeg er godt klar over, at De Radikale ønsker at få gennemført De Radikales eget skatteforslag, men nu er det måske lidt utopisk at regne med, at I selv har 90 mandater efter næste valg, så I skal jo finde nogle at lave en skattepolitik sammen med.
Vil I medvirke til, at skatten skal stige for danskerne?
Morten Østergaard (RV), 2009-09-08:
Ja, og der er også noget andet, som er gammeldags, men som ikke nødvendigvis af den grund er dårligt, og det er jo det med, at partierne, som vi ser det, skal gå til valg på deres egen politik.
Det, vi går til valg på, er altså ikke samlet set at tage et provenu ud af skattesystemet og bruge det til at finansiere vores løfter.
Andre kan jo gå til valg på en anden politik, og så må vælgerne forholde sig til det.
Men jeg kan se, hvordan man regner kreativt på udspil fra forskellige partier, og så er jeg bare nødt til at sige, at hvis folk vil blive ved med at lade vandet løbe, når de børster tænder, og lade elregningen styrte deropad med de dyreste elartikler overhovedet og ryge 80 smøger om dagen og drikke rødvin til maden hver eneste aften, ja, så bliver det nok dyrere at være dansker med Det Radikale Venstre skattepolitik.
Men pointen var jo sådan set at få folk til at skrue ned for strømforbruget, skrue ned for alkoholforbruget og skrue ned for tobaksforbruget.
Det er det, der er pointen, og vi har jo lyttet til Forebyggelseskommissionen, fordi det samlet set vil skabe bedre sundhed i Danmark, og det er vel værd at tage med.
Louise Schack Elholm (V), 2009-09-08:
Skal det forstås sådan, at De Radikale gerne vil være med til at hæve skatten for danskerne, hvis bare De Radikale har de rigtige begrundelser for det.
Hvis De Radikale har de rigtige undskyldninger for at kunne hæve skatten, har de så ikke noget imod at hæve skatten for danskerne?
Morten Østergaard (RV), 2009-09-08:
Det er altså et skattesystem, som ikke alene bidrager til at løse den økonomiske udfordring med holdbarheden, som regeringen har opgivet at tage hånd om – der kommer vi med et bidrag på 2,5 mia. kr. – men også til at gøre Danmark grønnere gennem nye grønne afgifter og beskatning af virksomhedernes forurening og også til at fremme folkesundheden i Danmark gennem nye og højere sundhedsafgifter på anbefaling af Forebyggelseskommissionen.
Men det, vi ikke har behov for, er at hente et samlet provenu ind for at finansiere vores valgløfter, og det er nu engang vores politik.
Det er den, vi går til valg på, og det er den, vi møder til forhandlinger med efter et valg med dem, der måtte ønske det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-09-08:
Det er blot lige for at få klarhed over, hvad hr. Morten Østergaard siger.
Kan vi få en garanti for, at Det Radikale Venstre ikke efter et valg med et nyt flertal medvirker til en skattepolitik, som betyder hårdere beskatning af danskerne?
Tina Nedergaard (V), 2009-09-08:
Tak til hr. Frank Aaen for nogle klare svar om de mange ting, man vil ændre i det danske samfund.
Det kommer ikke bag på nogen af os, og det er jo helt legitimt at have en ganske anden politisk opfattelse end VK-regeringen, man jo under ingen omstændigheder vil støtte.
Det, der får mig til at tage ordet, er, at jeg er interesseret i at vide, om der er nogle ultimative krav fra Enhedslisten til S og SF for at støtte en sådan regering.
Og i så fald: Kunne nogen af de ultimative krav ligge inden for boligbeskatning f.eks.?
Altså, mange har jo helt klart hentet gevinster, ved at deres boliger er steget i værdi.
Er det et af de steder, hvor Enhedslisten vil sige: Nok er nok, vi ønsker at beskatte private boliger yderligere?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-09-08:
Jo, men nu er systemet jo sådan her i Folketinget, at det er mig, der nu stiller spørgsmål til hr. Morten Østergaard, som er ordfører og derfor skal svare på spørgsmålene; det er ikke omvendt.
Så nu er det mig, der har det privilegium, at jeg kan spørge hr. Morten Østergaard om, hvordan han ser at det hænger sammen.
Og jeg synes, det kunne være spændende at vide, om der ligger nogle papirer i skuffen, som vi andre ikke må se, om, hvad det er, der er indgået af aftaler mellem Socialdemokratiet, SF og Det Radikale og Venstre omkring den her holdbarhed på lang sigt, for i den offentlige debat gør Socialdemokratiet en dyd ud af at forkaste f.eks. forslagene fra Arbejdsmarkedskommissionen, som Det Radikale Venstre siger er nødvendige for at skabe holdbarhed på lang sigt.
Derudover har vi så nu fået fremlagt et skatteforslag fra S og SF, der forringer muligheden for holdbarhed på lang sigt, fordi det forringer arbejdsudbuddet, hvis man gennemfører den skatteplan.
Så spørger jeg bare hr. Morten Østergaard: Hvad ligger der så i det der forslag til vedtagelse, man har om, at man i fællesskab vil sikre holdbarhed på lang sigt?
Altså, er det noget, vi andre må se, eller er det hemmeligt for os andre, hvad der ligger under den der overflade?
Morten Østergaard (RV), 2009-09-08:
Jeg vil jeg da opfordre alle partier til at blande sig i den debat, når vi forhåbentlig efter næste valg får en ny regering.
Men jeg kan høre, at hr. Kristian Thulesen Dahl har befundet sig tæt på skiftende finansministre længe, for det lykkedes jo egentlig at stille det her spørgsmål uden på nogen måder at antyde, hvad det er, hr. Kristian Thulesen Dahl selv vil gøre ved problemet.
Men det, som er aftalen mellem partierne, i den forstand at det er et fælles forslag til vedtagelse, som vi har fremsat i en debat, er jo blevet gentaget gentagne gange i den forgangne tid; senest var det hr. Henrik Sass Larsen og hr. Ole Sohn, der sammen med mig i Politiken slog fast, at det bliver en bunden opgave at rydde op i det økonomiske morads, som regeringen med Dansk Folkeparti som støtteparti kommer til at efterlade, fordi man ikke har en kinamands chance for at bringe orden i økonomien inden næste folketingsvalg.
Og der er det bare, jeg studser over, at en borgerlig regering – måske fordi den er afhængig af Dansk Folkeparti, det skal jeg ikke kunne sige – vil aflevere en økonomi i en så sølle forfatning; det undrer mig.
Jacob Jensen (V), 2009-09-08:
Nu kunne vi tidligere i debatten og også tidligere på sæsonen forstå på S og SF, at deres skatteudspil er ultimativt.
Det er sådan, det bliver – punktum, slut, færdig, finale.
Ingen ville få indflydelse, ikke engang De Radikale.
Så er det, at jeg samtidig kan forstå, at De Radikale har meldt sig ind i rød blok; at man altså støtter den selv samme konstellation.
Morten Østergaard (RV), 2009-09-08:
Jeg vil først sige til det med at have meldt sig ind i rød blok, at det, vi har gjort i Det Radikale Venstre, er, at vi har truffet vores beslutning på baggrund af vores årelange erfaringer med VK-regeringen.
Vi blev først vist døren i forbindelse med Forårspakke 1; sidste år meldte vi ud, at vi gerne ville tage ansvaret for en finanslov, fordi man bl.a. ville tale om reformer, men der kunne vi ikke engang blive inviteret til de afsluttende forhandlinger.
Da vi så havde skattereformen og Forårspakke 2.0 her i foråret, stillede man sig an med ultimative krav og svigtede endnu en gang muligheden for at skabe bred enighed i Folketinget.
Det er jo det, der gør, at man må tage konsekvensen, og derfor har vi ikke meldte os ind i nogen blok.
Vi har bare taget konsekvensen og sagt, at hvis Det Radikale Venstre skal have indflydelse på den førte politik, bliver det åbenlyst ikke VK-regeringens.
Når det så kommer til skattepolitikken, er det jo ikke nogen hemmelighed, at der er forskel på det, som S og SF har lagt frem under overskriften »Fair Forandring«, og det, Det Radikale Venstre har lagt frem under overskriften »Skat der virker«.
Det er jo så de udgangspunkter, der må føre frem til en forhandling om, hvad det er for en skattepolitik, der skal være.
Sådan har det været, og sådan vil det også være fremover.
Jacob Jensen (V), 2009-09-08:
Nu står vi så med to forskellige udsagn, som tilsyneladende skal udgøre et klart alternativ til VKO-blokken: På den ene side kravet fra S og SF om, at der ikke bliver flyttet et komma – punktum, slut, finale; sådan er det; den skattepolitik, der er lagt frem, bliver også gennemført efter valget, hvis flertallet skulle skifte.
På den anden side er der udsagnet, som vi nu hører fra hr. Morten Østergaard, om, at De Radikale ikke vil lægge stemmer til, men gerne vil indgå i en forhandling.
Hvordan har hr. Morten Østergaard det egentlig med de to udsagn?
Er det ikke en underlig fornemmelse at stå som finansordfører og vide, at man efter et valg, hvis der skulle komme et flertal, der kan danne en anden regering, skal lægge stemmer til en politik, som man i bund og grund er uenig i, og som De Radikales skatteordfører, hr. Niels Helveg Petersen, har kaldt direkte dum?