runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2012-05-30:
Jeg er sådan set imponeret af, at hr. Peter Skaarup mener, at de lovændringer, der er ved at blive vedtaget og lige er blevet vedtaget, allerede har den store effekt, som hr. Peter Skaarup beskriver.
Det kan jo stort set ikke lade sig gøre.
Vi har overhovedet ikke ændret ved asylreglerne.
Vi har ændret ved starthjælpen, og det er først ved at træde i kraft her i foråret.
Det har jo ikke haft den effekt, at der sidder endnu flere asylansøgere, endnu flere afviste asylansøgere, på centrene, end der gjorde for et halvt år siden.
Det hænger ikke sammen med det, regeringen har lavet af lovgivning, som er vedtaget her.
Peter Skaarup (DF), 2012-05-30:
Det er rigtigt, at en af de ting, man har ændret, er, at man har afskaffet starthjælpen.
Det vil sige, at man fra dag et, når man kommer til Danmark, kan få adgang til højere sociale ydelser end i mange af de lande, vi sammenligner os med, fordi man altså kan få kontanthjælp.
Det er i øvrigt noget, der virker fuldstændig imod Det Radikale Venstres politik, for det gør, at arbejdsudbuddet bliver mindre, fordi der er flere, der så ikke går ud på arbejdsmarkedet, fordi de jo nu kan få en højere ydelse ved bare at være derhjemme.
Men når det så er sagt, er der grund til at diskutere det her, for det er vel ikke en ønskelig udvikling, at der ikke er styr på tingene, når det gælder udlændingepolitikken.
Hvis vi kigger tilbage på det, der skete i 2002, da man strammede udlændingeloven, tror jeg godt, at fru Marianne Jelved kan huske, at det, der skete allerede ved udsigten til, at der kom en række stramninger, da den borgerlige regering trådte til, var, at mennesker i mindre grad søgte til Danmark som asylsøgere.
Menneskesmuglerne fandt simpelt hen ud af, at der var nogle andre ruter, de skulle benytte sig af, end lige den, der gik til Danmark.
Det er jo det, man kan risikere sker nu, fordi der er så dårlig kontrol ved grænsen, fordi Det Radikale Venstre i øvrigt har været med til at afskaffe den grænsekontrol, som Dansk Folkeparti fik indført sammen med den tidligere regering.
Marianne Jelved (RV), 2012-05-30:
Altså, hr. Peter Skaarup bliver nødt til at lytte til, hvad der bliver sagt.
Ellers kan vi jo ikke tale sammen.
Man får ikke kontanthjælp fra dag et, man kommer ind i Danmark og søger asyl.
Det er der jo ikke nogen der gør.
Det får man ikke.
Man kan få kontanthjælp, hvis man er blevet anerkendt som flygtning, og der går faktisk noget tid, inden man er igennem den proces.
Så det er jo ikke rigtigt, at der er sket den ændring, at man kan få kontanthjælp fra dag et, man kommer ind over landets grænser.
Der er ikke noget, der er gået skævt på det område.
Det udvikler sig fuldstændig stille og roligt, og der er ikke noget, der kommer til at skabe store pukler på det område.
Der er ingen ændringer af den karakter.
Der bliver ikke ændret ved asylreglerne, der er ikke nogen planer om det, så det skal nok gå.
For regeringen er der ikke mange ting, der går skævt.
For regeringen er der rigtig mange ting, der går den rigtige vej.
Vi har ikke talt så meget om trepartsforhandlingerne, men jeg vil gerne slutte med at sige, at det jo er en af de ting, som virkelig kan skabe historie i Danmark, og som har gjort det før, og som er udtryk for en rigtig dansk arbejdsmarkedsmæssig og politisk kurs og kultur, så vi skal glæde os over, at der er rigtig mange ting, der trækker i den rigtige retning, og så samarbejde om dem.
Så mit budskab til hr. Peter Skaarup skal være at gøre det.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-05-30:
Jeg kan nogle gange godt blive imponeret over, hvor upåvirket man kan være fra SF's og SF's ordførers side, når man omtaler nogle af de politikområder, hvor man i forhold til før valget har ændret hundrede og firs grader på politikken.
Men det må jo være en rigtig god evne at have, altså det der med i forhold til løftebrud at være ligeglad med det og bare glide hen over det, som om det er helt naturligt, at danskerne ikke længere skal kunne stole på politikerne.
I skilsmissereformen indgår der en ændring af rentefradraget, sådan at de boligejere, som i forvejen er presset, nu bliver presset endnu mere i forhold til deres økonomi.
Skatteministeren sagde den 18. januar: Regeringens linje er klokkeklar i det her spørgsmål: Vi piller ikke ved boligskatterne eller rentefradraget. Hvad er det, der er sket siden januar, siden SF også på det her område nu løber fra løfter over for danskerne, over for de danske boligejere?
Og hvorfor er det lige, at danskerne i dag skulle stole på det, hr. Jesper Petersen står og siger?
For hidtil har man jo ikke kunnet stole på det, SF har sagt, hverken her i salen eller uden for salen.
Jesper Petersen (SF), 2012-05-30:
Pladen sidder jo lidt fast i samme rille.
Men jeg vil sige, at vi med hensyn til skattereformen har syntes, at det var et rimeligt finansieringsbidrag, at dem, der har været i stand til at tage de allerstørste lån og har så store renteudgifter, at de som par har over 100.000 kr. i renteudgifter, bidrager med noget til den skattereform; de får sandsynligvis også noget ud af det i form af skattelettelser.
Men der bidrager man med finansiering til den skattereform, der altså løfter lav- og mellemindkomstgrupperne og de fattigste pensionister og sætter gang i hjulene.
Vi har i regeringsgrundlaget gjort klart, at vi ikke vil ændre på rentefradraget eller ejendomsværdiskatten i indeværende valgperiode, og det gør vi heller ikke.
Der er lagt op til, at det starter senere, i næste valgperiode, og det ligger fuldstændig i forlængelse af, hvad den gamle regering gjorde, nemlig at man justerede rentefradraget på de her meget store renteomkostninger, og det er det, vi skruer en smule mere på.
Men redskabet er ikke fru Ellen Trane Nørby ubekendt, for man har sådan set selv indført det i skattereformen fra 2009.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-05-30:
Forskellen er jo så bare, at for det første lavede vi andre initiativer, som kompenserede for det, for det andet havde vi et skattestop, og for det tredje satte vi ikke skatter og afgifter op med over 6 mia. kr., sådan som regeringen allerede har gjort det i de første 8 måneder af dens levetid, sådan at en helt almindelig arbejderfamilie i dag skal betale 3.400 kr. mere.
Men lad os holde os til boligejerne, som nu heller ikke længere kan stole på det, SF siger, hverken det, de sagde før valget, eller det, de sagde efter valget.
For det citat, jeg læste op før af skatteministeren, er tilbage fra januar måned, hvor skatteministeren sagde: Regeringens linje er klokkeklar i det her spørgsmål: Vi piller ikke ved boligskatterne eller rentefradraget.
Så siger hr. Jesper Petersen, at det her kun rammer dem, som er rigtig rige og har store lån.
Men er sandheden ikke, sådan som der også er flere aktører, der har været ude at sige, at det her lige præcis rammer de unge familier, som købte hus, dengang boligpriserne var på det allerhøjeste, og som i dag er teknisk insolvente og sidder hårdt i det?
Rammer det ikke lige præcis førstegangskøberne og de unge boligejere, som i forvejen har en presset økonomi?
Hvordan i alverden kan SF være bekendt, at man vil udhule økonomien for de unge familier endnu mere på det her område, på trods af at man både før og efter valget lovede, at det ville man ikke røre ved?
Jesper Petersen (SF), 2012-05-30:
Først er det i forhold til tryghed sådan, at fremgangsmåden jo er den, at vi siger, at ejendomsværdiskatten ændrer vi ikke ved, og det loft, der er lavet over, hvordan grundskylden kan reguleres i kommunerne, hvilket jo altså også berører boligejerne, ændrer vi ikke ved.
Det redskab, som Venstre og de andre partier bag den sidste skattereform fandt på med at justere rentefradraget for de store renteomkostninger, justerer vi så lidt mere.
Hvis det er sådan, at det først og fremmest er unge, nærmest svage boligejere, der kommer til at blive berørt af det her, hvorfor var det så ikke også en kæmpe katastrofe for dem, da Venstre indførte det?
Det var jo Venstre, der gjorde det på det tidspunkt, hvor boligpriserne for alvor raslede ned, efter at finanskrisen satte ind.
Det var det, der skete.
Det justerer vi en smule ned på.
Til sidst – nu er der ikke så meget af taletiden tilbage – må jeg så bare bede Venstre om snart at justere på det der regnestykke med, at en almindelig lønmodtagerfamilie har tabt 3.400 kr., for det, der sker med skattereformen, er, at de vinder omkring 7.500 kr., og så må man i gang med minusstykkerne og begynde at fortælle om den gode gevinst, der er for LO-familien med den skattereform.
Og det håber jeg at vi måske kan være sammen om på et tidspunkt, når vi er færdige med at forhandle en skattereform.
Det ville være ønskeligt.
Marianne Jelved (RV), 2012-05-30:
Samlet set er det sådan, at det er grundbeløbet, der bliver reduceret, og at det er pensionstillægget, der bliver forøget.
Så det er jo et fortolkningsspørgsmål, altså om man kan fortolke den tekst, som fru Benedikte Kiær lige læste op, på den ene eller på den anden måde.
Samlet set eksisterer folkepensionen stadig, og den har stadig væk den funktion, de funktioner, som den hele tiden har haft.
Vægtningen er skiftet fra grundbeløbet til pensionstillægget.
Mere er der ikke at sige om det.
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-30:
Jeg forstår ikke rigtig fru Marianne Jelveds svar, når det er sådan, at der i aftalen fra efteråret 2000 ordret står: »... uanset udviklingen i flertalsforholdene kan der ikke uden enighed mellem aftalepartierne gennemføres forringelser af folkepensionens grundbeløb og pensionstillæg«.
Det, der ligger i det her skatteudspil, er jo netop, at der vil ske en forringelse af grundbeløbet; det kan man vist ikke løbe fra.
Så jeg vil egentlig høre den radikale ordfører, nu har jeg ikke fået svar på det, om det skal være sådan, at man her følger den tradition, der gælder med hensyn til forlig, altså at man først kan vedtage det her og – rettere sagt – at det kan træde i kraft efter et kommende folketingsvalg.
Tina Nedergaard (V), 2012-05-30:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Det er sådan lidt morsomt at lade sig underholde af fru Marianne Jelved, når hun fortæller, at Venstre tegner billeder af virkeligheden, som intet har med virkeligheden at gøre, hvorefter hun selv benægter, at forskningsbevillingerne, de offentlige forskningsbevillinger, er faldet med 419 mio. kr., siden VKO havde flertallet i 2011, på den finanslov, som de røde partier har lavet sammen for 2012.
Det er en kendsgerning, at der er sparet 419 mio. kr., og det er meget ærligt og ordentligt bekræftet af uddannelsesministeren i et svar til Folketinget.
Mit ærinde er imidlertid et andet, og det er, at det er jo en radikal specialitet at tale om det brede samarbejde, etikken og moralen på Christiansborg, og at vi skal række hænderne frem på kryds og tværs og få det bedst mulige ud af det.
Og det er derfor, jeg rejser det her, for det har været et chok for mig at opleve, at den radikale minister vælger at skrotte et så vigtigt forlig som forliget om udligning mellem kommunerne, som er så afgørende for den enkelte kommunes mulighed for at virke.
Så jeg har faktisk to spørgsmål til ordføreren:
Det ene er: Hvordan i alverden kan en radikal minister finde på at bryde et forlig på den utiltalende måde?
Altså, hvordan kan en radikal minister finde på at bryde et forlig?
Og hvordan kan man oven i købet finde på at tage fra nogle af de kommuner, som ministeren selv konstaterer ikke er velstående?
Marianne Jelved (RV), 2012-05-30:
Jeg må først starte med fru Tina Nedergaards indledning, hvor fru Tina Nedergaard understreger, at der blev sparet 419 mio. kr.
– det var netop, hvad jeg sagde.
Jeg sagde: Det er jo sandt.
Men alligevel er det jo ikke helt sandt, for de 419 mio. kr. var en del af den finanslov, som den nye regering byggede oven på.
Derfor er det jo rigtigt, at der blev sparet på forskningen, men det blev gjort i VK's finanslovforslag for 2012 og blev modereret med 300 mio. kr. af den nye regering.
De nordjyske kommuner skal jeg overhovedet ikke kunne gøre rede for, for der er lavet en udligningsreform, der har nogle parametre, og de parametre udløser altså enten tilskud eller at man skal betale – sådan er det.
Det er det, udligningsordninger består i.
Tina Nedergaard (V), 2012-05-30:
Jamen så kan det undre en anelse, hvorfor ministeren i sin invitation til netop de partier, der var med i det gamle forlig – Dansk Folkeparti, Venstre og Det Konservative Folkeparti – understreger, at det er forligspartierne, hun indkaldte.
Der er simpelt hen ikke nogen god forklaring.
Og det er ærgerligt, for i hvert fald nogle partier i Folketinget havde tiltro til, at Det Radikale Venstre ville arbejde for et bredt samarbejde; men regeringen må jo så arbejde på at genetablere tilliden til de tre partier, der blev smidt ud af forliget her i foråret.
Men det ændrer ikke på, at selve det forlig, den aftale, man så indgik med Enhedslisten, rent faktisk tager penge fra nogle kommuner, som økonomi- og indenrigsministeren selv nævner ikke er velstående kommuner.
De skal alle sammen aflevere penge, til trods for at de ikke har et overgennemsnitligt serviceniveau.
Marianne Jelved (RV), 2012-05-30:
Det kan være sociale parametre af en eller anden art, det kan være andre parametre, som jeg ikke kender – det er ikke mit område som sådan.
Men det er jo parametre, som afgør, hvor meget man skal betale, eller hvor meget man skal modtage.
Den retfærdighed er jo aldrig rigtig, men det er så godt, man kan gøre det, når man har valgt at udligne mellem kommunerne.
Pia Kjærsgaard (DF), 2012-05-30:
Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti har jo i den grad efter septembervalget sidste år berettiget stået for skud på grund af adskillige løftebrud.
Der har De Radikale ikke været så sårbare, fordi fru Margrethe Vestager i de mange debatter, vi havde op til valget, jo bare holdt mund, når de to partier, som hun ville danne regering med efter valget, udstødte løfter til højre og venstre.
Hun udtalte sig ikke om det, men har bare stået og tænkt: Det bliver ikke til noget, hvis jeg skal sidde med omkring bordet oppe i det høje tårn.
Der var så også mange ting, der ikke blev til noget.
Men der er dog en ting, som jeg har gået og undret mig lidt over.
Skatteordføreren, hr. Nadeem Farooq, har til Nordjyske den 14. januar sagt, at man ikke ville røre ved boligskatterne overhovedet i denne valgperiode og heller ikke ville smugle dem ind ad bagdøren i næste valgperiode.
Der må vi jo bare konstatere, at det har Det Radikale Venstre gjort i det forslag, der ligger til en skattereform.
Det synes jeg bare at jeg ville konfrontere fru Marianne Jelved med.
Jeg fatter simpelt hen ikke, at vi også her kan opleve, at man har sagt noget, som man er løbet fra, desværre.
Marianne Jelved (RV), 2012-05-30:
Fru Pia Kjærsgaard tager desværre helt fejl.
Jeg vil så nødig korrigere fru Pia Kjærsgaard, som plejer at have styr på alting.
Vi har i Det Radikale Venstre før valget sagt ganske klart, at vi efter den valgperiode, vi er i nu, gerne ville opsige, at man ikke kan røre ved boligudgifterne og boligbeskatningen.
Så vi opsagde det faktisk med virkning fra næste valgperiode.
Pia Kjærsgaard (DF), 2012-05-30:
Jeg skal bare citere hr. Nadeem Farooq fra den 14. januar: »Vi har aftalt, at vi ikke rører ved boligskat eller rentefradrag i denne periode«.
Det sagde han til Nordjyske.
Han understregede, at en øget boligbeskatning heller ikke vil blive ført ind ad bagdøren i næste valgperiode.
Marianne Jelved (RV), 2012-05-30:
Det bliver den heller ikke.
Den er ikke ført ind ad nogen bagdør.
Der er en fortsættelse af den rentefradragsreduktion, som VKO har gennemført, og som implementeres over ret mange år, og først når det er færdigt, kommer den nye reduktion.
Det er med et langt varsel.
Nøjagtig ligesom fru Pia Kjærsgaard gik til valg på, at efterlønnen var ændret, men fru Pia Kjærsgaard argumenterede med, at det kunne vælgerne tage stilling til ved det valg, der kom.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-30:
Jeg vil ikke gå ind i den diskussion, som ordføreren havde med fru Pia Kjærsgaard, som jo i virkeligheden handler om, at det for en del unge mennesker bliver sværere at bo i deres hus.
Jeg vil gå i den anden ende af aldersskalaen, nemlig til de ældre.
Jeg spurgte jo den socialdemokratiske politiske ordfører om, hvorfor man ønsker, der skal være særlig høje skatter, alt efter hvilken alder man har.
Hr. Magnus Heunicke ønskede ikke at svare, og derfor håber jeg, at Det Radikale Venstres ordfører ønsker at give et svar på spørgsmålet: Hvorfor er det, at man indfører et aldersdiskriminerende skattesystem, hvor ældre mennesker har højere skatter end andre, og er det et princip, man vil udbrede til andre dele af skattesystemet?
Marianne Jelved (RV), 2012-05-30:
Med forbehold for, at jeg ikke ved, hvilken slags diskussion der har pågået internt i regeringen som begrundelse for den beslutning, der ligger nu, vil jeg gerne komme med den begrundelse, jeg giver det, og som gør, at jeg stemmer for det.
Jeg må sige, at jeg jo er en af dem, der kender smerten, hvis man kan kalde det det – i anførselstegn – og jeg ved jo, at jeg arbejder og jeg har en arbejdsindkomst, men jeg betaler ikke ATP.
Jeg kan også oplyse, at jeg har opsat folkepension, og det vil sige, at jeg faktisk på et tidspunkt, når jeg holder op med at arbejde, får en anselig større folkepension, end jeg ellers ville have fået, hvis jeg havde taget den fra 65 år.
Det er i hvert fald to begrundelser, som jeg synes at man skal have med i sine overvejelser.
En tredje begrundelse er, at jeg vedstår mig, at rigtig meget af den opsparing, jeg har på forskellig vis i hus og sommerhus og øvrig opsparing, jo bl.a. er grundlagt på et tidspunkt, hvor vi havde en rentefradragsværdi på 73 pct., en inflation på 12 pct., hvilket betyder, at rigtig mange skatteborgere har været med til at finansiere min families opsparing.
Det er så ændret igennem skattereformer fra 1980'erne over 1990'erne og også ændringer i 00'erne.
Derfor er der jo meget ulige vilkår for opsparingsmulighederne imellem den generation, jeg tilhører, og den generation, hr. Simon Emil Ammitzbøll tilhører.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-30:
Jeg synes, at det er interessant, at fru Marianne Jelved siger, at hun selv føler smerten – var det sådan, der blev sagt – eller i hvert fald selv vil bliver ramt af det her, og som så mange andre gange i min tilværelse vil jeg gerne gøre det godt for fru Marianne Jelved, og derfor, ikke kun derfor, men også derfor, kunne jeg godt tænke mig at få måske en lidt skarpere begrundelse for, hvorfor man tager det, for jeg synes ikke, at det er for meget at kalde det sådan, aldersfascistiske træk at sige, at når man er over en vis alder, skal man betale en særlig høj skat.
Man behøver ikke at tænke særlig lang tid over det for at kunne høre, hvor urimeligt det egentlig er.
Nogle af de mennesker, det rammer, er jo ikke så voldsomt rige, som retorikken måske gerne vil give udtryk for.
Det vil være sådan, at for fru Marianne Jelved, som sidder her lige lidt til højre for mig, vil der være en højere beskatning end for mig.
Det viser jo med al ønskelig tydelighed, hvor uretfærdigt det er.
Kan ordføreren ikke forstå, at der sidder rigtig mange mennesker over 65 og måske også dem, der nærmer sig, og er bekymrede for, at den her regering vil flå dem i særlig grad, ramme dem særlig hårdt alene på grund af deres alder.
Det er det så heller ikke længere.
Nu er det åbenbart en omvendt social begivenhed, der gør, at man kan yde et ekstra skattebidrag.
Marianne Jelved (RV), 2012-05-30:
Nu vil jeg godt understrege meget klart, at hr. Simon Emil Ammitzbøll udtaler sig på en måde, som om det her gælder alle, der er blevet 65 år.
Det gælder nogle, som har en særlig høj indkomst, og det gælder for dem, der har en indkomst, der er over 409.000 kr., tror jeg.
Det er lige over 400.000 kr., så langt, langt de fleste folkepensionister går fri af det her og bliver ikke behandlet på den måde, som hr. Simon Emil Ammitzbøll taler om.
Det vil jeg bare gerne understrege.
Det er altså særlig velhavende pensionister, som har en særlig høj opsparing ved siden af folkepensionen.
Benedikte Kiær (KF), 2012-05-30:
Ja, hr. Simon Emil Ammitzbøll er jo ikke den eneste, der undrer sig.
For jeg undrer mig også meget over, at Det Radikale Venstre nu lige pludselig går ind for aldersdiskrimination, altså at topskattegrænsen, når man er 68 år, falder til 409.000 kr., i stedet for at den var 467.000 kr., som den ville være, hvis man var 66 år.
Vi taler om, at mennesker bliver sundere og sundere, og at de bliver på arbejdsmarkedet i længere og længere tid, men når man er over 67 år, gælder der så åbenbart andre standarder.
Der er en anden ting i forbindelse med det her skatteudspil og det, som Det Radikale Venstre siger, der også undrer mig, og det er det, der er med hensyn til det gamle forlig, som der er i forhold til folkepensionen.
Der ville jeg egentlig gerne høre ordføreren, hvordan det kan være, at De Radikale også her indfører nye standarder.
Jeg vil gerne bede om en forklaring fra den radikale ordfører: Hvordan kan det være, at der lige pludselig ikke er tale om et egentligt, reelt forlig?
Marianne Jelved (RV), 2012-05-30:
Folkepensionen eksisterer jo stadig væk.
Det vil stadig væk være sådan, at der er et grundbeløb og en tillægspension, og med hensyn til sidstnævnte vil den stadig væk være indkomstafhængig.
Det, der sker nu, er, at man giver nogle skattelettelser, som gør, at alle i det danske samfund vil få glæde af det.
De, der er særlig svagt stillede, vil også få glæde af en særlig forøgelse af folkepensionens pensionstillæg og af grundbeløbet.
Jeg har meget svært ved at se, at man så vil kunne sige, at folkepensionen er blevet ødelagt, eller at den er væk, eller at det, der var ideen med folkepensionen, er væk.
Det er den ikke.
Det er stadig væk sådan, at den er et fattigdomsværn for alle, og at man vil kunne bygge sin arbejdsmarkedspension og sin privatpension op oven på den.
I stedet for at det er sådan, at man har en ældrecheck, ville vi hellere lave om på det, sådan at en større del bliver indkomstafhængig.
Pia Kjærsgaard (DF), 2012-05-30:
Jeg vil godt høre, hvordan hr. Jesper Petersen og Socialistisk Folkeparti har det med at forringe de økonomiske vilkår for arbejdsløse, kontanthjælpsmodtagere, dagpengemodtagere og førtidspensionister.