Merete Riisager (LA), 2012-12-13:
Det, jeg hører ordføreren sige, er noget, som vi er optaget af i både Liberal Alliance og Venstre, nemlig at vi ikke skal genere de mennesker, der viser borgerinitiativ og opretter en friskole.
Jeg forstår det sådan, at det også er ordførerens ærinde.
Så vi er helt klart samarbejdsvillige, hvis Venstre har forslag, der kunne gøre, at vi kan gøre det lettere at oprette friskoler og ikke genere de borgere, der tager initiativ.
I disse dage diskuterer vi en bedre folkeskole.
Det er vigtigt at få en bedre folkeskole, for langt de fleste børn går i den danske folkeskole, og lad det være sagt med det samme, at jeg kunne ønske mig, at folkeskolen fik noget af den frihed, som de frie grundskoler nyder.
Det ville give et bedre skoletilbud, hvis de professionelle fik mere plads til at drive skole og forældrene fik mere reel indflydelse.
I stedet har vi med den nuværende reform fået en heldagsskole, der ikke giver et højere fagligt niveau, men blot beslaglægger børns fritid.
Men lad det ligge for nu, i dag diskuterer vi de frie grundskoler.
For allervigtigst er det, at vi samlet set i Danmark har en god grundskole.
De frie grundskoler sikrer, at der er et frit valg for forældre.
Forældre skal frit kunne vælge den skole, de mener er bedst til netop deres børn.
De frie skoler sikrer mangfoldighed i skoleudbuddet, og de har både aktuelt og historisk betydet, at der sker en udvikling i, hvordan vi driver skole i Danmark.
De frie grundskoler fungerer som et pædagogisk udviklingssted, et skatkammer af læringsmiljøer, der i høj grad også påvirker og udvikler folkeskolen.
Ser vi helt overordnet på de frie grundskoler, kan vi se, at de klarer sig bedre end folkeskolen på stort set alle målbare parametre.
De frie grundskoler løfter både stærke og svage elever bedre end folkeskolen, og de gør det for færre offentlige kroner end folkeskolen.
De frie grundskoler har langt mindre klassestørrelser, og de bruger flere penge på efter- og videreuddannelse af lærerne.
De frie grundskoler modtager nu 72 pct. af det, det i gennemsnit koster at have et barn i folkeskolen pr. elev.
Der er i de seneste år blevet filet på de frie grundskolers andel af skolepengene år efter år.
Denne udvikling startede under VK og er blevet fortsat under den nuværende regering på trods af løfter om det modsatte.
Det er en dårlig idé, for ved at sætte koblingsprocenten ned reduceres forældrenes frie valg.
Det er i første omgang ikke de frie skoler, jeg er bekymret for.
Mange af dem, ikke alle,
men mange af dem kan sætte forældrebetalingen op og klare sig på den måde.
Men der er grund til at være bekymret for de familier, der ikke får mulighed for at vælge de frie skoler til.
Svaret er ikke fornuft, men smålighed.
Den socialdemokratiske børne- og ungeborgmester i København, Anne Vang, har eksempelvis sagt, at de frie grundskoler er overfinansierede, og at de ikke tager et socialt ansvar.
Det er naturligvis ikke sandt.
De frie grundskoler modtager færre penge end folkeskolerne.
Der ville opstå et hul i det offentlige budget på mere end 1 mia. kr., hvis vi i morgen flyttede alle elever fra de frie grundskoler og over i folkeskolen.
Ser man på den socioøkonomiske forskel på elever, der går i folkeskole, og elever, der går i privatskole, fremgår det, at den samlet set er meget lille.
Ser man på tosprogethed, fremgår det ligeledes, at der er en meget lille forskel.
Men alle disse kedsommelige fakta har ikke hindret Anne Vang i at erklære krig mod privatskolerne eller hindret sundhedsministeren i at udtale: »Vi skal finde modeller, som enten tvinger eller motiverer privatskolerne til at tage et samfundsansvar.« I stedet for at hylde småligheden og ensliggørelsen ville jeg ønske, at Folketinget ville vise, at der også kan være højt til loftet her i forsamlingen.
Derfor foreslår jeg, at vi på en række områder skaber bedre rammevilkår for de frie grundskoler, så vi samlet set får en bedre grundskole.
Til dem, som måske kunne fristes til at folde småligheden ud og lufte en bekymring for, at der går noget fra folkeskolen, vil jeg lige minde om, at alle børn skal i skole.
Det er vores pligt herinde at sørge for, at der er gode rammer for gode skoler, ikke at bestemme, hvilken skole der er bedst for det enkelte barn.
Jeg foreslår derfor at sætte koblingsprocenten op igen til 75 pct.; at deadline for anmeldelse af nye skoleinitiativer rykkes tilbage til den 1. februar forud for skolestart, som det var tilfældet før lovændringen i 2006; at depositum stillet af en forældregruppe ved anmeldelse af en ny skole skal tilbagebetales, såfremt skoleprojektet ikke realiseres; og at frie skoler skal kunne oprette vuggestuer.
Tak for ordet.