runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Egelund (LA), 2016-03-30:
Jeg vil gerne svare på det konkrete, men spørgeren sagde noget, som jeg også vil kommentere, om, at man nu med den her aftale betaler for at lukke øjnene for de problemer, der er i Tyrkiet.
Sådan ser jeg ikke på det.
Jeg lukker ikke øjnene for de problemer, der er i Tyrkiet, hvad angår overholdelse af fundamentale menneskerettigheder.
Tværtimod.
Når man nu åbner kapitler om medlemskab af EU, er det netop at åbne en dialog for også ad den vej at kunne lægge pres på den tyrkiske regering angående de problemer, som vi to er enige om at den tyrkiske regering har.
Til spørgsmålet om, hvor vores grænse går, kan jeg sige, at jeg ikke kan sætte noget tal på.
Det er jo en løbende vurdering.
Hvis man skal kigge tilbage på, hvordan den her udvikling har formet sig bare det sidste år, så ser man, at det er naivt at sætte tal på, hvordan processen fremadrettet skal håndteres.
Så det er en løbende vurdering.
Men vores indstilling er, at man er nødt til at have en dialog.
Søren Søndergaard (EL), 2016-03-30:
Vi skal have mere.
Det er bl.a. derfor, at Enhedslisten hele tiden har møder med forskellige repræsentanter for både regeringssiden og oppositionssiden i Tyrkiet.
Så det der med, at man skal have en dialog, kan vi være fuldstændig enige om.
Men skal jeg forstå svaret på den måde, at hvis der om et par måneder kommer en ny ansøgning på yderligere 3 mia. euro, som Danmark skal dække en del af, så vil Liberal Alliance være åben over for på det tidspunkt at diskutere, om vi skal fortsætte?
Kan jeg tolke svaret på den måde?
Christina Egelund (LA), 2016-03-30:
Jeg tror, at det ærlige svar er, at det har man ikke nogen sikkerhed for.
Det kan vi ikke vide.
Det kan vi få at vide, som tiden skrider frem og vi ser, hvordan Tyrkiet agerer.
Det er jo rigtigt, at når man åbner en forhandling og åbner en dialog med en partner som Tyrkiet, er man også sårbar over for afpresning fra modparten.
Min vurdering er bare, Liberal Alliances vurdering er, at det modsatte af at gå i dialog med Tyrkiet, nemlig ikke at gå i dialog med Tyrkiet, ikke at lave en aftale med Tyrkiet, er endnu værre.
Hvis ikke man gør det, har man et scenarie, hvor vi har et naboland, altså et land, som grænser op til EU, hvor der er stigende problemer med overholdelse af helt fundamentale menneskerettigheder, hvor man undertrykker sit eget folk, hvor man har over 2 millioner flygtninge siddende, og vi har altså EU som naboland, som ikke går i dialog med Tyrkiet, som ikke adresserer de problemer.
Konsekvenserne af den tilgang tror jeg, men det er selvfølgelig en vurdering, er værre end det, vi gør her, nemlig at tage en dialog med en partner, som helt åbenlyst har problemer med at overholde helt fundamentale menneskerettigheder.
Søren Søndergaard (EL), 2016-03-30:
Det, jeg vil sige, er, at jeg fuldt ud forstår og anerkender Liberal Alliances vurdering.
Vi har bare den modsatte vurdering.
Og jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvad Liberal Alliance bygger sin vurdering på.
Vi tror, det er sådan, at med det her har man givet den tyrkiske præsident et redskab til i al uendelighed at afpresse EU.
Det startede med at være 3 mia. euro, og så lige pludselig snakkede vi 6 mia. euro.
Det betyder selvfølgelig også noget for dansk økonomi.
En del af det skulle være i kroner.
Men hvad nu, når Erdogan kommer og siger om nogle måneder, at det her bliver rigtig dyrt?
Det har han jo selv sagt.
Han har udtalt, at man ville sætte folk på fly og sende dem over til Europa, hvis man ikke fik aftalen igennem.
Altså, hvor er det, at man har nogen som helst sikkerhed for, at man ikke bare har lagt sig åben for afpresning, og hvor går Liberal Alliances grænse i den afpresning?
Christina Egelund (LA), 2016-03-30:
Det beslutningsforslag, som vi her behandler, er et forslag, som relaterer sig til den beslutning, som Folketinget vedtog i går under B 76.
Med daværende forslag gav Folketinget regeringen samtykke til at bidrage med samlet 286 mio. kr. til en EU-koordineret indsats i Syriens nærområder, for helt specifikt at gøre forholdene for flygtninge i Tyrkiet bedre med det formål at mindske tilstrømningen af flygtninge op i Europa og at gøre livet for de mere end 2 millioner flygtninge i Tyrkiet lidt mere tåleligt.
I forlængelse af aftalen har tyrkiske borgere nu udsigt til at få visumfrihed i EU, ligesom et fremtidigt tyrkisk EU-medlemskab er kommet på EU's dagsorden igen.
Sådan må det være.
Tyrkiet overholder helt åbenlyst ikke fundamentale frihedsrettigheder eller menneskerettigheder som pressefrihed, ytringsfrihed og beskyttelse af etniske minoriteter, som er blandt de centrale værdier, som borgerne i Det Europæiske Fællesskab skal være beskyttet af.
Så i Liberal Alliance anerkender vi, at der er meget problematiske forhold i Tyrkiet.
Det havde vi også en rigtig god debat om her i salen for få uger siden.
Men hvad angår den konkrete flygtninge- og migrationstilstrømning, som vi står midt i, er handling essentiel.
I Liberal Alliance er vi ikke af den opfattelse, at flygtninge- og migrationsproblematikken vil blive løst med den her aftale mellem EU og Tyrkiet.
Men vi anerkender, at aftalen er et skridt i den rigtige retning for at afhjælpe situationen.
Liberal Alliance støttede i Europaudvalget sammen med et flertal, at regeringen rejste til EU og var med til at indgå en aftale med Tyrkiet.
Vi støttede som en naturlig konsekvens heraf B 76 om flygtningefaciliteten til Tyrkiet og kan derfor ikke støtte nærværende beslutningsforslag.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-03-30:
Jeg er selvfølgelig glad for den omsorg, Enhedslisten udviser, for skatteborgernes penge; det skal jeg huske til en anden god gang.
Jo, der er så meget, der burde ske.
Det ville det virkelig være.
Men tror Enhedslisten for alvor på, at det ville gøre en forskel, hvis Danmark satte hælene i og sagde: Erdogan, du kan godt glemme alt om den her kvarte milliard, hvis der ikke inden på mandag er styr på ytringsfriheden, og hvis ikke de lukkede aviser genåbner osv.?
Og eftersom det ikke vil gøre en forskel, må man bare stille sig selv det spørgsmål: Hvad er alternativet?
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-03-30:
Jamen jeg kan da godt forstå, det er træls for Venstres ordfører at diskutere, for der er jo tydeligvis ikke et klart svar.
Altså, situationen er den, at vi står over for at give over en kvart milliard danske skattekroner til en regering, som ikke lever op til sine egne forpligtigelser.
Der er intet i Enhedslistens forslag, som Tyrkiet ikke burde efterfølge i dag.
Tyrkiet er medlem af Europarådet.
Tyrkiet har underskrevet den europæiske menneskerettighedskonvention.
Altså, burde det ikke bare være sådan helt basislogik, at man ikke var til grin for sine egne penge, altså at folk, man giver over en kvart milliard skattekroner, forventer man selvfølgelig lever op til de aftaler, som man allerede har indgået med dem?
Tak for det.
Nu siger Liberal Alliances ordfører, at man skal drøfte de her menneskerettighedskrænkelser i Tyrkiet i forbindelse med forhandlingerne om optagelse af Tyrkiet i EU.
Jeg synes, det er vigtigt at huske på, at Tyrkiet allerede har forpligtet sig til at overholde menneskerettighederne.
Man kan godt sidde og forhandle og sige: I skal også gøre det i fremtiden, hvis I nu kommer med i EU.
Altså, Tyrkiet er medlem af Europarådet, Tyrkiet har underskrevet den europæiske menneskerettighedskonvention.
Tyrkiet skal følge domstolsafgørelser fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Situationen er jo den, at vi er ved at give et land over en kvart milliard danske skattekroner uden at stille krav om, at de skal leve op til de aftaler, de allerede har indgået, de forpligtelser, som de allerede har sagt de vil opfylde.
Det er helt banale menneskerettigheder.
Er det virkelig god Liberal Alliance-politik at give en kvart milliard skattekroner væk uden at kræve, at de aftaler, man én gang har indgået, overholdes?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-03-30:
Man bliver lidt træt, men nu er der heldigvis kun to af Enhedslistens medlemmer tilbage, så derfor får det her vel en ende.
Altså, det handler jo dybest set om, at det bedste er det godes værste fjende.
For jo, der er da rigtig meget af det, som kommer i Enhedslistens palaver, eller hvad vi skal kalde det for at blive i parlamentsprogbrugen, som giver god mening.
Jo, det ville da være fantastisk, hvis vi kunne stille et krav til Tyrkiet om, at de overholdt menneskerettighederne til gengæld for, at vi lavede den her aftale, og vi så havde løst menneskerettighedsproblematikken i Tyrkiet.
Det ville da være fantastisk.
Er det realistisk?
Så derfor tager vi den aftale, som vi har kunnet forhandle os frem til, og som er den bedst mulige inden for den virkelighed, som vi andre befinder os i.
Og så er det da fint nok, at der står nogle og gøre opmærksom på, at der er menneskerettighedskrænkelser i Tyrkiet.
Det vil jeg også meget gerne hjælpe med at gøre opmærksom på, for det sker desværre.
Jeg mener også – hvis vi skal gå ind på Dansk Folkepartis indlæg om det – at Tyrkiets eventuelle medlemskab af EU har lange, lange udsigter.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-03-30:
Tak for det.
Jamen jeg tror egentlig, vi kan blive meget enige om, at den enevældige konge i Jordan på mange måder er en slyngel, der gør sig skyldig i en lang række krænkelser af menneskerettighederne.
Og det er da det, vi har kritiseret regeringen for at gøre: at give alt for meget bilateral støtte til forskellige slyngler i stedet for at give den gennem FN, så man er sikker på, at tingene foregår ordentligt.
Det er jo faktisk også det, vi har en diskussion om her.
Her har vi en regering i Tyrkiet, som ikke lever op til sine forpligtigelser om at overholde helt grundlæggende menneskerettigheder; som ikke følger Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols afgørelser – og det er den, man nu vil give over 0,25 mia. kr.
Det er altså en tyrkisk regering, der har sagt nej tak til, at FN skulle komme ind og oprette flygtningelejre i Tyrkiet.
Så bare for at forstå ordføreren rigtigt: Ville det ikke være fornuftigt, at vi stillede det banale krav, at Tyrkiet levede op til sine forpligtigelser, før vi gav dem over en kvart milliard danske skattekroner?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-03-30:
Nej, det synes ordføreren ikke.
Det bliver en strid om ord.
Jeg sagde jo udtrykkeligt, at Tyrkiet ikke var et sikkert tredjeland for alle.
Man kan selvfølgelig godt sige, at så er Tyrkiet ikke et sikkert tredjeland.
Men blandt de flygtninge, som er i Tyrkiet nu, og som så forsøger at tage væk og vil blive sendt tilbage, vil der være nogle, som det ikke vil være forsvarligt at sende tilbage.
Eksempelvis kan der være tale om nogle kurdere, og det vil der også blive taget hensyn til.
Søren Søndergaard (EL), 2016-03-30:
Vi har fået oversendt et svar fra Integrationsministeriet, fra ordførerens egen kollega, hvori der fuldstændig klokkeklart står, og jeg vil tillade mig at citere: »Danmark betragter ikke på nuværende tidspunkt Tyrkiet som et sikkert tredjeland. « Danmark betragter ikke på nuværende tidspunkt Tyrkiet som et sikkert tredjeland, og derfor er der ingen eksempler på, at vi har udvist folk, som har søgt asyl, til Tyrkiet.
Der er ingen eksempler ifølge Flygtningenævnet.
Derfor er det jo lidt interessant, at vi har en situation, hvor man anbefaler en aftale, der går ud på at gøre det stik modsatte af, hvad Danmark selv gør, og hvad den danske minister fra ordførerens eget parti gør.
Synes ordføreren ikke, det er mærkværdigt?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-03-30:
Jeg ville virkelig ønske, at Enhedslisten ville havde samme udgangspunkt i forhold til f.eks. udbetaling af midler til ulandsbistanden.
Altså, hvis Enhedslisten stillede de samme krav, i forhold til hvornår man udbetaler ulandsbistand til de værste diktaturlande rundtomkring i verden, som de stiller i forhold til udbetaling af de her penge, så vil jeg da sige, at vi kunne spare en hel del på ulandsbudgettet, som vi måske kunne bruge et andet sted.
Så jeg vil da opfordre Enhedslisten til så at sige at gå linen ud.
Søren Søndergaard (EL), 2016-03-30:
Jeg synes, at vi når frem til den politiske kerne i det her, og det synes jeg er rigtig godt, for det er jo dér, den politiske uenighed ligger.
Altså, Dansk Folkeparti vil godt være med til at bevilge de her penge, hvis ellers de kunne være sikre på, at det betød, at flygtningene blev holdt væk, og at det blev afkoblet fra spørgsmålet om EU-medlemskab.
Enhedslisten har den opfattelse, at selvfølgelig skal pengene gå til det, de er bevilget til, men samtidig skal det sikres, at man ikke med den ene hånd giver folk en tøjbamse og med den anden hånd gennembanker dem og tvinger dem til at skrive under på en erklæring om, at de frivilligt rejser tilbage til Syrien.
Det er jo ligesom den politiske forskel.
Er hr. Kenneth Kristensen Berth ikke enig i det?
Christian Poll (ALT), 2016-03-30:
Har man i forbindelse med udarbejdelsen af lovforslaget kigget på en bredere vifte af virkemidler og skrottet dem, eller er man gået ensidigt efter bare at få hævet strafferammen og efter de her få andre ting, der er med?
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-30:
Mange tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne understrege, at regeringen lægger stor vægt på at forbedre forholdene for vækst og beskæftigelse i hele landet.
Det er derfor også afgørende, at de videregående uddannelsesinstitutioner er i stand til at levere de dimittender, som virksomhederne har brug for.
Ansøgningen er fortsat under behandling, og i respekt for den procedure, vi har for ansøgninger om nye uddannelsesudbud, som i øvrigt er vedtaget her i Folketinget, vil jeg ikke foregribe min konkrete afgørelse, førend sagen ligger på mit bord.
Jeg kan dog oplyse, at en ansøgning om udbud af en diplomingeniøruddannelse skal behandles i henhold til de generelle regler for godkendelse af nye uddannelser og udbud.
Dette indebærer en såkaldt prækvalifikation, der er en vurdering af, om det ansøgte uddannelsesudbud er samfundsøkonomisk og uddannelsespolitisk hensigtsmæssigt, altså f.eks. om der er et behov for den søgte uddannelse i det danske samfund, som ikke i tilstrækkeligt omfang kan opfyldes af eksisterende uddannelser.
Derudover skal et udbud af en diplomingeniøruddannelse være baseret på et solidt ingeniørfagligt miljø, uanset hvilken institution der har ansvar for udbuddet.
F.eks. undersøges det, hvordan dele af en videregående uddannelse kan gennemføres andre steder end på det geografiske udbudssted, f.eks. i form af forlagt undervisning og e-læringstilbud.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-03-30:
Generelt kan højere straffe have positive effekter, også i dyreværnssager, men der er ingen tvivl om, at det, som også Dansk Folkepartis ordfører fremhæver, nemlig hele oplysningsdelen, og også det, at vi som regering og som Folketing adresserer problemstillingen, skaber en øget bevidsthed om det her.
Derfor er det jo en væsentlig debat at tage.
Vi har som mennesker et ansvar for de dyr, som vi er betroet et ansvar for, og det er klart, at vi skal diskutere det sagligt med hinanden og sikre, at der hverken foregår noget med dyr i vores private hjem eller dyr i vores produktionsanlæg, som ikke lever op til det, der er lovens intention og i øvrigt helt almindelig god menneskelig opførsel.
Christian Poll (ALT), 2016-03-30:
Tak for det.
Jeg vil godt interessere mig lidt for det her med den præventive effekt af det her lovforslag, for det handler meget om at hæve strafferammen, og der er jeg lidt i tvivl.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-03-30:
Det er naturligvis en relevant problemstilling, som spørgeren adresserer.
Jeg har nok altid været sådan en type, der ikke, forstå mig ret, tog forskud på bekymringerne.
Der er rigtig mange udfordringer i det her samfund, som kunne komme til at have negative effekter.
Men vi bliver nødt til at tage bestik af status quo, og hvad er det?
Status quo er, at vi har en domstolspraksis, som håndterer grovere dyremishandlingssager.
Det har jeg tillid til at de gør i god orden og i overensstemmelse med intentionerne i lovgivningen. Hvad det fører til på sigt, og om der skal ske ændring af praksis osv., er noget, man eksempelvis som udvalg kan tage op med domstolene i form af foretræde og lignende, hvis man vil have problemstillingen yderligere belyst.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-03-30:
Tak for svaret.
I forhold til den første del vil jeg spørge: Bekymrer det ikke ministeren, at Dyrenes Beskyttelse rejser det flag om, at der kan være et problem?
Jeg tror sådan set, at vi alle sammen har tillid til, at politiet gør deres bedste, og at domstolene selvfølgelig forsøger at følge intentionen i loven.
Giver det ikke anledning til en form for bekymring hos ministeren, og er det ikke noget, vi i hvert fald skal kigge på?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-03-30:
Tak for spørgsmålene.
Det er klart, at jeg som udgangspunkt har tillid til, at domstolene har en praksis, der dels understøtter intentionerne i loven, dels naturligvis bruger loven i de tilfælde, hvor det er nødvendigt.
Så al den stund at vi har sager med grov mishandling af dyr, er det klart, at det er væsentligt, at der bliver grebet ind, også via domstolsafgørelser.
Til det andet spørgsmål om Dyrenes Beskyttelse i forhold til at give dem klageret vil jeg sige, at regeringen ingen interesse har i det.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-03-30:
Tak for det.
Jeg har to spørgsmål.
For det første påpeger bl.a. Dyrenes Beskyttelse, at der lige nu er et meget stort problem med, at strafferammerne slet ikke udnyttes i tilstrækkelig grad.
Det andet er om det forslag, som Dyrenes Beskyttelse lægger frem om muligheden for at få klageret på niveau med Danmarks Naturfredningsforening i natursager.
Hvordan forholder ministeren sig til det forslag?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-03-30:
Det er relevant, al den stund jeg er indkaldt i samråd om forholdet.
Men naturligvis er det relevant, for Danmark har nogle forpligtelser, også i regi af EU, og har en klar holdning til, hvordan hele dyretransportområdet skal behandles.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-03-30:
Vil ministeren så også anerkende, at lange transporttider for produktionsdyr kan falde ind under de overskrifter om, hvor godt dyr bliver behandlet?
Er det ministerens holdning, at det er et relevant område at kigge på?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-03-30:
Tak for det.
I min verden skal alle dyr behandles ordentligt, uanset om det er produktionsdyr eller kæledyr.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-03-30:
Jeg vil gerne bruge anledningen, når vi nu diskuterer dyrevelfærd i salen her i dag, til at stille ministeren et spørgsmål.
Synes ministeren, der er forskel på dyrevelfærd for henholdsvis produktionsdyr og, lad os kalde det kæledyr?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-03-30:
Tak for det, formand, og tak til ordførerne for de gode indlæg.
Vi har haft en konstruktiv debat om lovforslaget.
Det er jo et område, der optager de fleste af os og også de fleste danskere, for vi har en høj grad af dyrevelfærd, og det er væsentligt at holde fast i.
Med forslaget skærper vi, som også ordførerne har gjort opmærksom på, både bødestørrelser og længden af fængselsstraffe for de grove overtrædelser af dyreværnsloven.
Lovforslaget vil betyde, at grov og uforsvarlig behandling af dyr, mishandling af dyr og gentagelsestilfælde af uforsvarlig behandling af dyr kan blive straffet hårdere end i dag.
Vi udvider desuden muligheden for at bruge både påbud og forbud.
Dermed sikrer vi mulighed for, at virksomhederne modtager en sanktion, som er proportional med overtrædelsen, og at Fødevarestyrelsens kontrol kan fungere effektivt til gavn for dyrevelfærden, samtidig med at retssikkerheden for den ansvarlige for dyreforholdet fortsat sikres.
Derudover ophæver vi et krav, der ikke længere er relevant, nemlig kravet om, at æglægningsbure kun må anvendes med tilladelse fra Fødevarestyrelsen.
I dag sker al burægsproduktion i berigede bure, og kravet tjener derfor ikke længere noget formål.
I forhold til nogle af de ting, der er blevet adresseret, bl.a. af fru Karina Due fra Dansk Folkeparti, deler regeringen bestemt den holdning, at oplysning og uddannelse er en væsentlig forudsætning for dyrevelfærd.
Derfor vil vi også fokusere på det i landbrugsuddannelserne, når vi kommer ind i en dialog om det her.
Men oplysningsarbejdet er jo uhyre væsentligt.
Til fru Lea Wermelin, som berørte forholdet omkring straf og spørgsmålet om, hvorvidt man kan fratage dem retten til at holde dyr: Det er faktisk sådan i dag, at anklagemyndigheden altid skal overveje, om der skal nedlægges påstand om rettighedsfrakendelse i de grovere sager.
Så det skal sådan set være en del af hele forholdet omkring grov dyremishandling.
Spørgsmålet om, hvorvidt det er nødvendigt at diskutere yderligere forhold, vil jeg se frem til at diskutere i udvalgsbehandlingen.
Men det er blot for at stadfæste, at praksis er der i dag i lovgivningen.
Med de ord vil jeg gerne takke for en god drøftelse.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-03-30:
Dyrevelfærd er et utrolig vigtigt område, og derfor vil jeg også gerne takke ministeren for at bringe det på banen.
Desværre er der jo en diskrimination i vurderingen af, hvilke dyr der har en værdi, og det ser vi også i det her forslag.
Vi er generelt for nogle flere sanktioner, men i lighed med Alternativets ordfører vil vi sige, at det er vigtigt at kigge på, hvad der virker.
Der lægges op til en fordobling af bødeniveauet, men ikke for transport af dyr.
I SF vil vi arbejde for, at transporttiden for dyr mindskes.
Det er uden for det her lovforslags rammer.
Vi synes dog, at det har stor betydning for dyrevelfærd.
Vi vil også gerne have, at sanktionerne skærpes på det område for at sikre, at transporttiden som et minimum reelt holdes under EU-reglerne med en god margen.
Ophævelsen af krav om tilladelse til æglægningsbure vil hverken betyde fra eller til for dyrevelfærd og er alene en administrativ lettelse.
Vi synes, der er god grund til at kigge på specielt transporttiden for dyr.
Vi synes, det er et godt høringssvar, der er kommet fra Dyrenes Beskyttelse, og i lighed med Enhedslistens ordfører vil vi gerne se på at kunne fratage retten til at holde dyr.
Vi synes, der er store mangler i forslaget, og der er en del ting, som vi godt kunne tage med for at gøre det markant bedre.
Men vi afventer vores stillingtagen til senere og vil også gerne stille ministeren nogle spørgsmål.
Christian Poll (ALT), 2016-03-30:
Dyrevelfærd ligger jo Alternativet meget på sinde, men jeg vil også sige, at det er et område, som vi stadig er i gang med at udvikle politik på. Når vi ser på det her forslag, ser vi gode og mindre gode ting i det.
Det er vigtigt, at man fokuserer på at forbedre dyrevelfærden i Danmark, men vi er lidt i tvivl om, hvorvidt de øgede strafferammer rent faktisk vil have den effekt.
Man kan sige, at bødestrafniveauerne, som de ligger for øjeblikket, virker lave, og derfor er vi umiddelbart positive over for, at de bliver hævet.
Når vi taler om fængselsstraffe, er vi lidt mere i tvivl om, hvorvidt det egentlig vil have en effekt, og det er jo, fordi man skal holde sig for øje, at det, det handler om, er at hæve dyrevelfærden, altså at få færre sager og få en bedre røgt af dyrene i det hele taget.
Så vi mener, det er vigtigt, at man i det her arbejde – og vi vil tage det op i udvalgsarbejdet – forsøger at komme hele vejen rundt om virkemidler, så vi kan få en bedre dyrevelfærd i Danmark.
Det, vi hører fra Dyrenes Beskyttelse, om, at de ønsker en klageret, synes vi er oplagt, og det vil vi meget gerne arbejde videre med.
Og vi vil der kigge på at fratage retten til at holde dyr, for det ser vi også som et konstruktivt virkemiddel.
Vi tænker også, at der kunne være muligheder i lovpligtige dyrevelfærdskurser eller den slags, så man hæver niveauet for indsigten i, hvad dyrene har behov for.
Så er der det med, at strafferammen i dag jo ikke udnyttes, og det synes vi egentlig er et meget godt tegn på, at strafferammen i sig selv ikke er det, vi skal fokusere på, men at vi skal finde løsninger, sådan at vi får hævet dyrevelfærden, og vi skal måske bruge en række andre virkemidler.
Vi ser altså gerne højere bødestraffe, men vi er meget tilbageholdende med det her med fængselsstraffe, fordi vi ikke er sikre på, at det virkemiddel egentlig vil hæve niveauet af dyrevelfærden.