runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2011-04-26:
Ministerens hovedargument for at afvise forslaget var, at det forrykkede det økonomiske forhold mellem lejer og udlejer.
Det har jeg fuld respekt for, det er jo i hvert fald sådan en holdning, vi har set fra den her regerings side i de 10 år, den snart har siddet.
De rigeste husejere, dem nord for København og dem i de dyreste kvarterer i Aarhus, Odense og Aalborg, har fået milliarder i skattelettelser og fordele, hvorimod lejerne har måttet se regeringen sammen med Dansk Folkeparti – desværre også Radikale Venstre – stikke snabelen ned i Landsbyggefonden i et omfang, så den slet ikke har penge, men kun gæld.
Altså, milliarder har man taget fra lejerne og givet til ejerne.
Den slags forrykninger er åbenbart regeringens foretrukne politik.
Når der kommer et lillebitte forslag om at flytte penge fra ejerne til lejerne, siger man automatisk nej.
Det er klar politik, det erkender jeg, det er fuldstændigt krystalklart, men det er altså et forslag, vi kan støtte.
Man kan godt uden at gøre vold på nogen sætte renten lidt højere end diskontoen, som det er foreslået her, men vi vil selvfølgelig støtte det.
Må jeg så lige sige: Det er sådan et fortærsket argument, der bliver brugt i mange sammenhænge, at når man giver dem, der har, en regning – i det her tilfælde at udlejerne får en regning – så skynder de sig at sende regningen videre til lejerne, og derfor får lejerne en højere husleje ud af det her forslag.
Det bygger jo på den besynderlige opfattelse, at udlejerne ikke i forvejen tager alt det, de kan.
Der er ingen tvivl om, at udlejerne, dem, der har, selvfølgelig tager den betaling, de allerede i dag er i stand til at kratte ind.
Hvordan skulle de, ved at vi laver sådan en lille forslag her, kunne kratte mere ind?
Det forstår jeg ikke noget som helst af.
Er der nogen, der i fuldt alvor tror, at så længe den her ordning eksisterer, som den gør i dag, altså uden forrentning af lejernes penge, er huslejen lavere, end den ellers ville have været?
Er der nogen, der tør komme med den påstand – nej, vel?
Selvfølgelig hænger det ikke sådan sammen, og derfor skal vi bare støtte det her forslag om, at lejernes egne penge bliver forrentet til fordel for lejerne.
Jørgen Poulsen (RV), 2011-04-26:
Vi synes sådan set, det er det rimelige, at disse penge er betalt af lejere og tilhører lejere.
Men igen skal vi jo se på helheden.
Det hjælper jo lige fedt, hvis man bare sender regningen videre til lejerne og så i øvrigt får en masse bøvl, som ikke er de her småpenge værd.
Thomas Jensen (S), 2011-04-26:
Tak til hr. Jørgen Poulsen.
Det glæder mig, at Radikale Venstre lyder sådan lidt principfaste, med hensyn til at forrentningen af lejernes penge skal tilfalde lejerne.
Det er sådan, jeg hører det, og det er jeg ganske glad for, det synes jeg er fint.
Lad os gå aktivt ind i udvalgsbehandlingen.
Jeg forventer, at Radikale Venstre stiller alle de opklarende spørgsmål, som kan bringe os frem til, at vi kan få Dansk Folkeparti og Radikale Venstre med til at støtte sådan et forslag her, for så tror jeg, at landets lejere derude vil blive rigtig, rigtig glade for, at vi får rykket den her balance med, at de ikke engang får forrentningen af deres egne penge.
Så det er bare lige for at sikre mig, at det er et princip for Radikale Venstre, at man mener, at forrentningen bør tilfalde lejerne.
Jørgen Poulsen (RV), 2011-04-26:
Jeg bliver nødt til at sige, at det ikke er et forslag, som vi i Det Radikale Venstre er overbegejstret for.
Vi kan selvfølgelig sagtens følge tankegangen, og det forekommer jo rimeligt, at de penge, som en lejer indbetaler som sikkerhed, forrentes til fordel for lejeren, og også at det depositum, den forudbetalte leje, som lejeren indbetaler til udlejer, principielt bør tilfalde lejeren.
Så har jeg lært noget her, og jeg er i princippet sådan set enig med både den tidligere socialminister, fru Eva Kjer Hansen, fra Venstre og også
Dansk Folkepartis hr. Kristian Thulesen Dahl
Det er en smuk tankegang, og vi vil da godt være med til at se på, om det er noget, man kan gøre her.
Men jeg bliver også nødt til at sige, at det somme tider er sådan, at det bedste kan være det godes værste fjende, og spørgsmålet er jo, om det i praksis, i det virkelige liv, er umagen værd at lave lovgivningen om.
Når man betænker, at diskontorenten vel i dag er under 1 pct., 0,7 pct., men den hopper lidt op og ned, så er der jo ikke særlig mange penge i det, og i hvert fald forekommer det, men jeg kan lære, og jeg lytter, som om det her hurtigt bliver omsonst, at det kan blive spist op af ny administration, bøvl og bureaukrati.
Så det vil vi i hvert fald gerne vide lidt mere om.
Så er jeg også bekymret for de små udlejere, altså dem, der lejer et enkelt værelse ud eller en enkelt villa.
Får de ikke også en masse ekstra bøvl, skal de ikke til at føre bankregnskaber, skal de ikke til at lægge til og trække fra og holde øje med ting, der går op og ned?
Slutsummen er, at vi i virkeligheden har en række spørgsmål, selv om vi anerkender, at disse penge jo egentlig rettelig tilhører lejeren.
Vi ved jo også, at regningen for de øgede udgifter vældig ofte kun bliver sendt ét sted hen, og det er til lejeren.
Vi stiller os også lidt spørgende over for, hvordan det her forslag kommer til at påvirke de forhandlinger, som er mellem lejer- og udlejerorganisationerne.
Jeg forstår så, at det er en mere langsommelig sag, i hvert fald ifølge ordføreren, hr. Thomas Jensen, og jeg tror, man kunne høre, det næsten var en evighedsmaskine, som var i gang der.
Jeg synes godt, jeg vil have den respekt for de forhandlinger.
Og jeg er bekymret over det her; det er, som om man trækker en enkelt tråd ud af trøjen.
Jeg vil gerne have hele trøjen, hele setuppet, se det hele i sammenhæng, og derfor har jeg egentlig store forventninger til de forhandlinger mellem lejer- og udlejerorganisationer, som jeg da håber vil rykke.
Sammenfattende vil jeg sige, at det er en smuk og rigtig tanke, som Socialdemokraterne her har ført frem, og vi vil gerne deltage i det videre udvalgsarbejde.
Daniel Rugholm (KF), 2011-04-26:
Hvis jeg havde en virksomhed og af velmenende politikere som hr. Thomas Jensen blev pålagt forskellige ting, der gjorde, at jeg skulle bruge ekstra tid på administration og andet bøvl, så ville der i sidste ende være nogle, der skulle betale prisen for det, og det ville jo være mine kunder.
Det er jo det samme, der gælder her.
Omvendt er der jo også det, at når man nu netop indbetaler en husleje forud eller et depositum eller andre ting, så er det jo med til at sikre en god og fornuftig husleje.
Så jeg synes, at vi svarer på de spørgsmål, der kommer, og at vi imødekommer både udlejere og lejere ved at sige nej til det her beslutningsforslag.
For som sagt er intentionerne gode, men i praksis må vi desværre sige at det nok slet ikke er så gennemtænkt.
Thomas Jensen (S), 2011-04-26:
Jeg fik jo ikke lige noget svar på mit spørgsmål.
Ordføreren står jo og postulerer, at det her vil komme til at koste penge, og at det vil komme til at koste lejerne penge, fordi det vil blive væltet over på huslejen.
Men hvordan kan det være?
For vi ved jo fra den måde, man laver budgetlejen på, at hvis der er nogle yderligere administrative omkostninger, ja, så kan de godt komme over på huslejen, men den her forrentning, som udlejerne nu mister, er jo ikke en administrativ omkostning.
Hvordan kan den være med til at fordyre huslejen for lejerne?
Det kan jeg ikke se.
Derfor tænker jeg også, at det nok er derfor, at ordføreren ikke svarer mig.
Det er jo ret postulerende, og det er også meget smart at sige, at det her vil koste lejerne penge, men hvis ikke man kan argumentere for det, er det jo ikke noget værd.
Så er det jo bare igen en klasseren, overlegen udmelding oppe fra talerstolen fra de konservative politikere her i dag.
Så jeg vil altså bare godt bede ordføreren om at prøve at redegøre for, hvordan ordføreren er kommet frem til det der med, at det bliver overvæltet på huslejen.
Daniel Rugholm (KF), 2011-04-26:
Jeg synes i den grad, at vi også imødekommer lejerne med det her.
For jeg er også enig med Dansk Folkepartis ordfører, som sagde, at intentionen jo er god i det her forslag – det er der slet ingen tvivl om – men vi bliver bare også nødt til at forholde os til praksis.
Vi bliver også nødt til at forholde os til realiteterne, konsekvenserne – også de konsekvenser, som ville være der for lejerne.
Så at sige, at vi ikke imødekommer dem, og at det er sådan en partsdiskussion, hvor partierne herinde i salen vælger den ene eller den ene side i den her debat, synes jeg ikke er rigtigt.
Jeg synes, at vi i den grad imødekommer lejerne med det her, fordi vi kigger på andet end lige de der 7, 10 eller 14 kr. om måneden, nemlig også på mange af de konsekvenser, som følger med.
Thomas Jensen (S), 2011-04-26:
Jeg må sige, at Det Konservative Folkeparti er repræsenteret ved to knaldhamrende borgerlige politikere her i dag, dels hr. Daniel Rugholm, dels socialministeren.
Det er jo ærlig snak.
Det er jo at melde klart ud.
Det er et klart signal til landets lejere om, at hvis de skal forestille sig nogen, der skal imødekomme dem, er det i hvert fald ikke Det Konservative Folkeparti.
Det er jo ærlig snak, og tak for det.
Men der bliver også sagt noget af hr. Daniel Rugholm, som jeg synes lyder lidt besynderligt.
For ordføreren postulerer jo, at det her vil føre til nogle udgifter, som i sidste ende vil blive overført til lejerne.
Jeg vil godt lige bede ordføreren redegøre for, hvordan det kan lade sig gøre.
Daniel Rugholm (KF), 2011-04-26:
At en lejer indbetaler et depositum samt i nogle tilfælde forudbetaler nogle måneders husleje ved indgåelse af lejemål er vi alle enige om er en fornuftig måde at stille en slags økonomisk sikkerhed for både lejere og udlejere, men ved at lovgive om, at en lejers indbetalinger til depositum og forudbetalt leje skal forrentes, vil både lejere, udlejere og offentlige myndigheder opnå langt flere ulemper end fordele.
For det første vil vi yderligere komplicere lejelovgivningen og gøre det mere uoverskueligt for både lejere og udlejere.
Vi vil også påføre udlejeren en ekstra udgift, som i sidste ende nok skal nå frem til lejeren på den ene eller den anden måde, f.eks. i form af huslejestigninger.
For udlejeren vil det også betyde mere administrativt bøvl.
Dertil kommer den skatteretlige administration.
Det er altså en hel masse bøvl og ekstra administration for både lejer, udlejer og staten – alt sammen for nogle få kroner.
Det kan man ikke engang købe en 2-zoners-busbillet eller ½ liter cola for.
Hvis det så sættes op mod det ekstra bøvl med indberetning og administration for både lejere, udlejere, SKAT m.fl., så tror jeg godt, at man kan se fornuften i at afvise dette forslag fra Socialdemokratiet.
Dertil kommer, som også ministeren og Venstres ordfører har været inde på, at lejer- og udlejerorganisationer netop nu endnu en gang har sat sig sammen for at forhandle om forenklinger i lejelovgivningen med udgangspunkt i deres enighedsliste om forenkling og modernisering.
Så lad os nu give parterne ro til at forhandle og se, hvad de når frem til, før vi herfra presser nyt bureaukrati ned over dem.
De Konservative kan ikke støtte forslaget.
Nanna Westerby (SF), 2011-04-26:
Som vi har hørt, har det her beslutningsforslag til formål at sikre, at lejernes depositum og den forudbetalt leje forrentes tilsvarende Nationalbankens diskonto, og at den forrentning tilfalder lejeren.
Ministeren sagde jo meget klart, at man ikke støtter forslaget fra regeringens side, fordi det vil forrykke den økonomiske balance imellem lejer og udlejer.
Det er sådan set korrekt nok, for det er jo et afkast, der i dag tilfalder udlejer, men vi er altså nogle i Folketinget, der mener, at det er et afkast, som rettelig bør tilfalde lejerne.
Et depositum er jo ikke en eller anden ekstra husleje, som udlejer kan kræve ind, men er en garantistillelse, hvor forrentningen af den bør tilfalde lejeren.
Derfor støtter vi i SF intentionen med forslaget.
Vi synes, det er helt rimeligt, at udlejer opkræver depositum, men det er ikke rimeligt, at udlejeren får gevinsten af renterne som en slags ekstra husleje.
Jeg er også glad for at høre, at Dansk Folkeparti står ved det standpunkt.
Så skal vi nok kunne finde en model, som vil kunne samle et flertal i Folketinget.
Vi kender det jo fra private boligkøb.
Der er det jo også sådan, at hvis man som køber stiller et depositum til en ejendomsmægler, tilfalder forrentningen af det depositum jo køberen.
Så er det jo ikke sådan, at ejendomsmæglerne løber med forrentningen af depositummet.
Sådan bør det selvfølgelig også være for lejerne.
Det er helt rimeligt, at renteafkastet af lejernes depositum gives til lejeren.
Thomas Jensen (S), 2011-04-26:
Jeg synes, det er et rigtig godt spørgsmål, som Dansk Folkepartis ordfører kommer med.
Jeg vil lige præcisere, at vi i beslutningsforslaget jo har forberedt os godt ved netop at spørge skatteministeren om, hvordan det forholder sig med hensyn til beskatningen af det her, og der er en passage i det tredjesidste afsnit, hvor vi også kommer ind på det.
Der står, at det vil afhænge af den konkrete udformning af forrentningsvilkårene, hvornår eventuelle renter vedrørende en lejers fordring anses for at være forfalden og dermed skal indgå ved opgørelse af lejerens skattepligtige indkomst.
Der er faktisk nogle muligheder for, at man godt kan lave den der udskydelse af forfaldstidspunktet.
Så det må vi vel også få belyst helt konkret i forhold til det her forslag, sådan at det også stemmer overens med de forskellige skattetekniske forhold.
Med hensyn til det jeg hørte om, at ordføreren er lidt bange for, at der måske er nogle penge, der vil ligge og samles på de her konti, og som der ikke bliver betalt skat af, vil man se, at hvis vi får sat det her forslag i kraft med virkning fra den 01.01.2012, så kommer det jo efterhånden.
Det er jo ikke de 11 mia. kr., der skal forrentes fra starten af, de kommer stille og roligt derudad, så den budgetmæssige effekt vil ikke være så stor.
Jørgen Poulsen (RV), 2011-04-26:
Det er jo lidt mærkeligt, at her, hvor vi nærmer os et valg, bliver boliger så forfærdelig ideologiske.
Men det er da rigtigt, at det her forslag peger på et problem, for det er jo rigtigt, som det også siges i bemærkningerne til beslutningsforslaget, at mange lejere i den private udlejningssektor føler, at de betaler for store regninger ved fraflytning.
Og igen synes vi ærlig talt, at det her var en ting, som netop burde overlades til foreningerne, til lejerne og til udlejerne.
Men det virkede, som om de ikke kom nogen steder, og man kunne næsten fristes til at spørge: Jamen kunne man så ikke jage lidt på dem?
For det ville jo være godt, hvis man kunne få nogle af de her ting på plads, men jeg har selvfølgelig respekt for, at det drejer sig om en hel pakke.
Vi synes jo, at netop spørgsmålet om vilkårene og retsstillingen ved fraflytning bør være noget, som de her organisationer ordner.
Vi har masser af spørgsmål til det, for det virker, som om Socialdemokraterne egentlig her foreslår, at man kan overtage en nyistandsat lejlighed og så aflevere den i en ringere stand, end man overtog den osv.
Men jeg regner med, at vi får alt det her at vide under udvalgsarbejdet, som vi vil gå positivt ind i.
Men vi er kritiske over for en hel del af tingene i forslaget.
Frank Aaen (EL), 2011-04-26:
Det forrige forslag, vi behandlede, rykkede det økonomiske forhold mellem ejere og lejere til fordel for lejerne, og det støttede vi selvfølgelig.
Det her forslag rykker det magtmæssige forhold mellem ejere og lejere til fordel for lejerne, og det støtter vi selvfølgelig også.
Ja, det sker altså åbenlyst ikke.
Når man siger, at det skal parterne selv afgøre, er det jo sådan en meget almindelig talemåde i dansk politik, i det danske samfund i virkeligheden, og der er også meget sundt og korrekt i det, men man skal altid huske, at dem, der har magten over pengene, og som bestemmer – i det her tilfælde over ejendommene – også i det samlede billede har størst magt.
Det er derfor, vi politikere bliver nødt til at hjælpe den svage part i spillet, nemlig lejeren, som jo altså er overladt til det frie marked og dermed til dem, der er stærkest, medmindre vi altså her sørger for, at der er forskellige regler, der hjælper den svageste part, og det er det, det her forslag går ud på.
Det er da muligt, at forslaget skal justeres under udvalgsarbejdet, og det er vi da helt med på sker, men vi synes, at det er korrekt at kigge på området og få stukket nogle regler ud, der gør noget ved tingene.
Der er ejere, der i dag skruppelløst får lejere til at skrive under på, at et lejemål skal nyistandsættes ved fraflytning, men i stedet bør det være sådan, som rimeligt er, at det selvfølgelig er en pæn og ordentlig lejlighed, som bliver udlejet til den næste, men uden at man har brugt en formue på at slibe gulve af, som knap har fået en eneste ridse.
Så vi synes, der er god grund til at sikre, at lejerne ikke bliver tvunget til at betale for nogle helt urimelige udgifter i forbindelse med fraflytning af en lejlighed, men samtidig bør vi selvfølgelig alle sammen kunne stole på, at når vi flytter ind i en lejlighed, er den også nogenlunde beboelig.
Der skal være orden i tingene, og det synes vi det her forslag kan hjælpe begge parter til at få i virkeligheden.
René Christensen (DF), 2011-04-26:
Der er flere ting, og jeg har også nævnt flere af dem.
Jeg vil bare i forhold til økonomien sige: Hvorfor var det, jeg kom til at tale om det?
Det var, fordi der fra SF's side blev sagt, at hvis man kommer fra et akademisk hjem, altså har højtuddannede forældre, er chancen for, at man bliver kriminel, meget lille.
Hvis man kommer fra en LO-familie, altså hvor forældrene har en håndværksmæssig uddannelse, er chancen for at blive kriminel meget stor.
Det var det, ordføreren sagde.
Men vi har det faktisk sådan i Dansk Folkeparti, at vi ikke mener, at man er dårlige forældre, fordi man ikke har en akademisk uddannelse – sådan som ordføreren udlagde det.
Det var det, ordføreren sagde: Der var ikke mange, der kom ud i kriminalitet, hvis de kom fra et akademisk hjem.
Det at blive en udsat ung mener jeg ikke har noget gøre med, om man har ordentlige forældre.
Det har intet med uddannelsesniveauet at gøre.
Det har at gøre med, hvordan forældrene er over for deres børn.
Og en ganske almindelig LO-medarbejder ude i samfundet kan være en ganske udmærket forælder; man behøver ikke at være akademiker for at være en god forælder.
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-04-26:
Jeg sagde faktisk ikke et ord om, at de her børn kom fra fattige hjem.
Jeg sagde, at de her børn kommer fra meget udsatte hjem.
Og det er meget interessant, at det så er det første, som ordføreren understreger.
Altså, vi ved jo, når vi læser SFI’s rapport om risikofamilierne, at mange af de her børn kommer fra nogle hjem med fattigdom, men mange andre elementer er jo også, at der er en eller anden form for misbrug i hjemmet, og der kan være en psykisk lidelse og mange andre problemstillinger, som fylder rigtig meget i familiens liv.
Det er også derfor, at ordføreren siger, at vi også skal gå ind og hjælpe de her børn på andre måder, men jeg har jo bare ikke indtil videre set Dansk Folkeparti lægge stemmer til at give f.eks. anbragte børn, når deres anbringelse ophører, ret til efterværn, selv om man ved, at det er der, efter anbringelsens ophør, risikoen for at begå kriminalitet er allerhøjest.
Man vil heller ikke giver rettigheden til en optimal behandling af ADHD, selv om man ved, at halvdelen af dem, der sidder i fængslerne i dag, har ADHD.
Så hvad er det for nogle andre tiltag, Dansk Folkeparti vil iværksætte, og som vil sikre flere og bedre muligheder for de her udsatte børn?
René Christensen (DF), 2011-04-26:
Nej, de stikker folk ned med knive.
Det har vi jo set eksempler på: at der var folk, som kom fra akademiske hjem, og som kom til at stikke med kniv, fordi de var kommet i dårligt selskab.
Det behøver altså ikke at have noget med penge at gøre, det med at komme fra en udsat familie.
Det at være en udsat ung er at have nogle forældre, der er ligeglade med en.
Og det kommer ikke an på, om man tjener mange penge eller få penge.
Det her med, at man hele tiden tager fat i det her med økonomien, og at det kun er økonomien, der styrer, om børn kan have et godt liv, passer simpelt hen ikke. Jeg godtager ikke den præmis.
Det er ikke i orden.
Men jeg er enig i, at det er rigtigt, at mange af de her børn og unge, som kommer ud i kriminalitet, har haft en svær barndom.
Netop derfor har vi også sat massivt ind, også med Barnets Reform, netop for at komme ind og forebygge.
Jeg kan også se, at når vi kigger på det – og det ved spørgeren også – er der i hvert fald rapporter, der viser, at hvis man har haft en svær barndom, er det også tit sådan, at man ender i fængsel.
Det er der i hvert fald masser af rapporter der viser.
Derfor har vi jo netop sat masser af ressourcer af til at lave det forebyggende arbejde.
Men der er stadig væk nogle, der ikke når at få den hjælp, de skal have i de tidlige år, og så må man jo sige, at vi også må beskytte det samfund, der er omkring de børn og unge, som har en voldelig adfærd.
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-04-26:
Det er jo lidt rystende at sidde og høre ordføreren for Dansk Folkeparti, men jeg vil lige prøve at stille et spørgsmål.
Nu siger ordføreren, at nogle af de her børn ligesom skal føle konsekvensen og lære, at nu falder hammeren.
Er der en eneste undersøgelse, man kan pege på, en eneste undersøgelse, der viser, at sænkelsen af den kriminelle lavalder har betydning i forhold til den kriminalitet, der bliver begået?
Bare en eneste?
Eller er det sådan en eller anden mavefornemmelse hos ordføreren, der gør, at ordføreren kan konkludere og sige, at det er en rigtig god idé?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er, at ordføreren jo siger, at der er tale om rigtig grov kriminalitet.
Ja, det begår nogle børn.
De børn kommer også fra enormt udsatte hjem, og de har brug for hjælp.
Kan ordføreren give mig ret i, at det ikke er mange børn, som kommer fra akademiske hjem, og som efter aftensmaden går ned og røver den lokale tankstation?
Louise Schack Elholm (V), 2011-04-26:
Jeg mener, vi generelt skal sikre, at der er en god social indsats, der kan bakke op om børnene, men jeg mener samtidig, at det er helt rimeligt, at man har sænket den kriminelle lavalder.
Så jeg synes egentlig, at man sagtens kan gøre begge dele, og jeg synes, man skal gøre begge dele, for man skal både være kontant og sige, at der skal være konsekvenser, hvis man bryder lovene, men man skal også bakke op om børnene, så de ikke kommer i den situation, hvor de ender med at gøre det, fordi de ikke har fået den opbakning, de skulle have.
Per Clausen (EL), 2011-04-26:
Nu har jeg jo forstået det på den måde, at de såkaldt bløde tiltag, som man sagde man ville gennemføre, da man sænkede den kriminelle lavalder, endnu ikke er blevet sat i værk.
Jeg har også forstået på Venstres retsordfører, at det sådan set ikke gør noget, for det skal nok komme engang.
Men synes fru Louise Schack Elholm i grunden ikke, det er lidt besynderligt med det udgangspunkt, som hun har, nemlig at man ikke kan straffe børn på samme måde, som man straffer voksne, at man så nedsætter den kriminelle lavalder, samtidig med at man fjerner muligheden for at give lavere straffe til børn og unge med henvisning til deres alder og manglende modenhed?
Louise Schack Elholm (V), 2011-04-26:
Det er fuldstændig rigtigt, at man skal tage fat om børnene, mens de er små, for som ordføreren siger, kan man godt mærke, når børn udvikler sig meget uheldigt.
Derfor er det jo rigtig godt, at vi lavede Barnets Reform, der tager fat om børnene rigtig tidligt, og som hjælper børnene med at udvikle sig og blive hjulpet på vej, for børn er kun børn, og de har brug for os voksne til at hjælpe sig.
Det er derfor, vi skal bygge samfundet op til at hjælpe dem mest muligt, og det synes jeg bl.a. vi har gjort her med Barnets Reform, der sætter barnets tarv i centrum.
Per Clausen (EL), 2011-04-26:
Jeg synes, det var rigtig godt at høre fru Louise Schack Elholm sige, at hun mener, at man ikke skal give samme straf til børn og unge, som man skal give til voksne.
Men skal jeg forstå det sådan, at fru Louise Schack Elholm sådan set synes, at vi skal genetablere den mulighed for at have en mildere straf til børn og unge?