runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Jensen (S), 2010-06-03:
Jeg synes ikke, der er nogen grund til, at hr. Rasmus Jarlov bruger usaglige argumenter, for jeg tror, at ordføreren udmærket ved, at det her forslag er fremsat, længe før der kom en afstemning i Kristeligt Dagblad.
Det er jo ikke noget, der er fremsat bare i år eller for den sags skyld sidste år.
Oppositionen har jo gentagne gange ønsket, at det skulle være muligt for kirken selv at træffe den her type beslutninger.
Jeg synes ikke, at hr. Rasmus Jarlov har givet os svar på, hvad det skulle ændre ved Folketingets indstilling til det her, hvad udvalget måtte mene.
Udvalget kan måske finde en afklaring på, hvad kirken internt mener.
Men det er den mulighed, hr. Rasmus Jarlov ikke vil give menighedsrådene.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-06-03:
Det ved jeg sådan set heller ikke noget om endnu.
Det er jo lige præcis derfor, jeg synes, at vi skal afvente det udredningsarbejde, der er sat i gang, hvor de forsøger at finde den bredest mulige opbakning til en løsning, i stedet for at man forsøger at jage noget igennem, fordi man lige har læst en eller anden meningsmåling i Kristeligt Dagblad.
Det synes jeg egentlig er et uværdigt grundlag at reagere på.
Jeg mangler stadig væk svar på, hvorfor vi ikke afventer det udredningsarbejde, som ministeren har sat i gang.
Hvorfor skal det her i jages igennem?
Er det nok for Socialdemokraterne at have set en internetafstemning i Kristeligt Dagblad for at begynde at lave om på noget, og lægger den til grund for, at man siger, at det er noget, kirken ønsker?
Mogens Jensen (S), 2010-06-03:
Jeg vil gerne rose hr. Rasmus Jarlov for, at han tager debatten, og at han som repræsentant for Det Konservative Folkeparti klart tilkendegiver, at Det Konservative Folkeparti er imod, at kirken skal kunne vie homoseksuelle.
Det er et klart synspunkt.
Det ville også klæde landets største parti, Venstre, der har mange repræsentanter siddende ude omkring i landets menighedsråd, at komme op at give sin mening til kende om det her spørgsmål, for det tror jeg at der er rigtig mange, der er interesseret i at høre.
Det er åbenbart ikke noget, vi kommer til at se, men det kan selvfølgelig nås endnu.
Til hr. Rasmus Jarlov vil jeg sige, at ordføreren siger, at det her ikke er noget, folkekirken ønsker.
Det er ordret det, ordføreren sagde.
Hvor ved hr. Rasmus Jarlov det fra?
Altså, så vidt jeg ved, er den ene halvdel af biskopperne for og den anden halvdel imod.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-06-03:
Jeg forstod ikke det dilemma, som hr. Simon Emil Ammitzbøll forsøgte at stille op her, nemlig at der skulle være modstrid mellem vores holdning til kvindelige præster og vores holdning til vielse af homoseksuelle.
Der er mig bekendt ikke noget kirkeligt ønske om, at vi holder op med at have kvindelige præster, og derfor kan jeg ikke rigtig se, hvor dilemmaet ligger.
Men i forhold til det, som vi står og skal diskutere i dag, så er det jo selvfølgelig fuldstændig konsistent, at vi lytter til kirken i forhold til det her spørgsmål, og så er der selvfølgelig grænser for, hvor langt man kan drive den holdning – det skal jeg da selvfølgelig medgive.
Altså, hvis der foregik dybt kriminelle ting i kirken, ville det ikke være sådan, at man kunne dække det ind under, at det var en del af kirkens religion.
Men i det her spørgsmål mener vi, at det primære og helt overvejende hensyn er hensynet til, hvordan man definerer sin religion, og der synes vi altså man skal lytte til kirken.
Så kan man opstille alle mulige andre hypotetiske situationer
: Hvad, hvis det og det?
Men i det her spørgsmål har jeg meget svært ved at se relevansen af at begynde at diskutere kvindelige præster, som kirken jo ønsker.
Derfor er der fuldstændig konsistent i vores holdning.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-06-03:
I forhold til spørgsmålet om de andre trossamfund skal jeg over for hr. Rasmus Jarlov undskylde, at jeg var så fræk at tage forskud på næste beslutningsforslag, men så kan hr. Rasmus Jarlov jo bruge tiden indtil behandlingen af næste forslag til at tænke over, hvad svaret er på spørgsmålet, og så vil jeg gerne stille spørgsmålet der.
Så kan det være, at Det Konservative Folkeparti har fundet frem til en holdning.
I forhold til det andet om kvindelige præster er jeg bare nødt til at sige, at jeg synes, at der er et stænk af hykleri over det, når man siger, at det enkelte menighedsråd i spørgsmålet om kvindelige præster må vælge – der er der ikke tvang, men frihed for det enkelte menighedsråd.
Men hvis det handler om vielse af homoseksuelle, siger hr. Rasmus Jarlov, at det vil være tvang, hvis vi nu overlader det til de enkelte menighedsråd og den enkelte præst at træffe beslutningen om det.
Altså, man kan ikke have begge synspunkter på en gang, medmindre man accepterer at have synspunkter, der er åbenlyst i modstrid med hinanden.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-06-03:
Vi har ikke nogen som helst planer om at gå ind at lave reglerne om for andre trossamfund.
Det forslag, der ligger her, handler om vores folkekirke, og det er det, som jeg vil tage stilling til her i dag.
I forhold til det med kvindelige præster synes vi selvfølgelig, at det er en rigtig god idé, at vi har kvindelige præster.
Det bakker alle jo op om i Folketinget, og jeg kan, ligesom hr. Jesper Langballe før, heller ikke se, at der rigtig er nogen relevans i at begynde at tage det spørgsmål op.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-06-03:
Jeg deler sådan set hr. Rasmus Jarlovs betragtninger om, at det er strategisk uklogt at bringe det her forslag til afstemning i Folketingssalen, for nu at sige det sådan.
Men jeg synes også bare, at man er nødt til at sige, at den her debat giver lidt mindelser om atomvalget i 1988, hvor man diskuterede, hvor postkassen sad på en ubåd eller på et krigsskib.
For hvordan finder man ud af, hvad folkekirken mener?
Det er sådan lidt svært i virkeligheden.
Man har altid sagt, at folkekirken ikke har en stemme.
Der er to spørgsmål, jeg gerne vil stille til hr. Rasmus Jarlov.
For det første: Skal Kirkeministeriets udvalg til afgørelse kunne påvirke, hvad andre trossamfund må gøre, eller skal der være særlige regler, alt efter hvad hvert enkelt trossamfund finder frem til?
For det andet: Når man går ind for, at man må diskriminere i forhold til valg af kvindelige præster, hvordan kan det så være, at man der giver friheden til de enkelte menighedsråd, men at man ikke gør det i forhold til vielse af homoseksuelle?
Anders Samuelsen (LA), 2010-06-03:
Jamen det er egentlig ikke vanskeligt at forklare.
Og det undrer mig faktisk en lille smule, at en socialdemokrat ikke går mere op i, hvorfor det om det med skatten på den sidst tjente krone er så væsentligt.
Jeg vil godt lige illustrere det ganske kort.
I dag skal man tjene ca. 1.000 kr. for at kunne give en håndværker 100 kr. i hånden.
Sådan er det, når man har en maksimumsskat på arbejde på omkring 60 pct.
Vi har i 2013 850.000, som betaler topskat.
Hver gang de 850.000 mennesker tjener 1.000 kr. hver, skal de betale topskat af dem, og så har man ca. 350-400 kr. tilbage.
Det skal den håndværker, som man så gerne vil hyre, betale topskat af, fordi der er rigtig mange af topskatteyderne i første niveau, en 60-65 pct., der er faglærte og ufaglærte.
Så skal de betale topskat og moms osv., og så har de 100 kr. tilbage til sig selv.
Hvis man sænker det bare til maksimum 40 pct. skat på arbejde, skal man kun tjene 350 kr. for at kunne give den samme håndværker 100 kr. i hånden.
Man skal virkelig være både blind og døv for ikke at kunne forstå, at det her skifte, som i øvrigt ikke koster ret meget i forhold til det samlede skattetryk, for det gør det ikke, det drejer sig om 15 mia. kr. ud af de 1.000 mia. kr., som vi i alt bruger i offentlige udgifter, vil betyde noget, i forhold til hvor meget man efterspørger arbejdskraft.
Nick Hækkerup (S), 2010-06-03:
Det er altså meget interessant, men det ændrer ikke ved, at den skatteborger, der er nået op i topskattefeltet, jo må spørge sig selv: Når jeg har betalt min skat, hvor meget har jeg så tilbage til mig selv, når man trækker fradragene og det hele fra?
Der er det vel et relevant spørgsmål til Liberal Alliance, der slår sig op på, at vi alle sammen skal betale 40 pct. i skat, om topskatteyderen i dag betaler mere eller mindre end 40 pct. i skat af sin indkomst.
Betaler topskatteyderen i dag mere eller mindre end 40 pct. i skat af sin indkomst?
Det må dog være et spørgsmål, der er til at besvare.
Anne Baastrup (SF), 2010-06-03:
Som det er blevet sagt både fra ministrene og fra de ordførere, der har talt indtil videre, er transportkorridorer jo en enormt god idé, ingen tvivl om det.
Så derfor støtter SF naturligvis, at vi har og stadig væk udvikler filosofien om at have transportkorridorer.
Men det er jo ikke ensbetydende med, at vi skal have reserverede arealer, som ligger i hundrede år og en sommer.
Det skal naturligvis være aktuelt, og når vi nu fra forespørgerens side kan forstå, at der er områder, som det ikke længere er aktuelt at bruge til transportkorridorer, er det naturligt, at vi så får set på det.
Det, vi jo også hele tiden skal være opmærksomme på, er, at vi ikke skal reservere arealer, som ikke længere kan bruges til hverken veje eller baner, eksempelvis hvis det er fredede områder.
Så derfor er det jo smart, at man med jævne eller ujævne mellemrum lige tager spørgsmålet op.
Derfor er det også frygtelig vigtigt, at vi i forbindelse med det her udvalgsarbejde får præciseret, at hvis der er en chance for at få en letbane, skal der under alle omstændigheder være plads til den.
Men vi støtter naturligvis forslaget til vedtagelse.
Mikkel Dencker (DF), 2010-06-03:
Dagens forespørgselsdebat har lidt lokalpolitisk karakter.
Fru Pia Christmas-Møller ønsker at få klarhed over, hvad der skal ske med arealreservationerne i Fingerplanen fra 2007 i det nordøstsjællandske område.
Det svar får vi jo ikke i dag, idet der i forbindelse med transportaftalen fra 2009 er igangsat en analyse af en vestlig ringvej.
Jeg er enig i, at det er væsentligt ikke at have arealreservationer liggende, som bare ligger og blokerer for eksempelvis erhvervsudvikling, og derfor er debatten også relevant.
I den igangværende analyse skal der bl.a. ses på forskellige linjeføringer, og måske vil det vise sig, at en Københavnertunnel, altså en østlig ringforbindelse uden om København, vil være den foretrukne løsning frem for en vestlig Ring 5.
Måske er tiden løbet fra en Ring 5-forbindelse.
Det er ting, vi skal have afdækket i forbindelse med den analyse.
Samtidig lægger dagens forslag til vedtagelse op til, at vi sideløbende hermed nedsætter et hurtigtarbejdende udvalg, som skal se på mulighederne.
Nu skal vi så også lige tænke på, at arealreservationer jo ikke er lavet for at genere nogen, sådan som forespørgselsteksten måske kunne indikere.
Nej, de er simpelt hen udtryk for rettidig omhu.
Jeg tror, mange i dag ville have ønsket, at man havde været forudseende og havde reserveret arealer til den nye jernbane København-Køge-Ringsted, for så ville mange mennesker have været sparet for store gener ved anlæg af denne bane.
Specielt i områder med udvikling er der en tendens til, at boliger og erhverv overhaler infrastrukturen indenom, og dernæst besværliggøres anlæg af ny infrastruktur.
Det handler om, at vi får fundet den rigtige balance, og der er dagens forslag til vedtagelse et godt udgangspunkt.
Nu handler det så om reservationer i Ring 5-korridoren, men der kunne måske også være god fornuft i at give alle arealreservationer et tjek med jævne mellemrum, ligesom overvejelser om nye reservationer bør indgå.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-06-03:
Nu sagde jeg, at det ikke er mig, der nedsætter udvalget, og derfor skal jeg ikke blande mig i, hvem der kommer i det udvalg.
Men som jeg sagde, er det meget klogt og en god kutyme, at embedsmændene også får nogle eksperter udefra til at være med, men det vil jeg fuldstændig overlade til ministrene at tage stilling til.
Nu er det jo et bredt flertal i Folketinget, der står bag det her forslag til vedtagelse, som i øvrigt også mener noget med det, og derfor følger vi jo alt, hvad der sker, ikke bare under arbejdet, men også når rapporten kommer.
Der kan vi jo så blive trommet sammen igen og diskutere tingene.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2010-06-03:
Så skulle jeg også kende hr. Eyvind Vesselbo meget dårligt, vil jeg sige.
Svaret overrasker mig jo ikke, heldigvis.
Så jeg tager svaret som udtryk for, at vi giver hinanden håndslag på, at vi følger den her sag helt til dørs, og at vi, når arbejdsgruppen til februar barsler, vil bruge det som et offensivt afsæt til at få den tilsigtede effektivisering af arealreservationerne.
Jeg hørte også ordføreren sådan, at det ikke er meningen, at arbejdsgruppen kun skal bestå af embedsmænd fra f.eks. Miljøministeriet, men at vi også lige skal have lidt saglige ekspertkræfter med udefra.
Det håber jeg også at ordføreren kan bekræfte.
Selv om det selvfølgelig ikke er ordførerens opgave at nedsætte udvalget, håber jeg, at intentionerne bag det er, at vi også får et lille frisk pust udefra.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-06-03:
Nu vil jeg ikke her på nuværende tidspunkt blive konkret, for det jo ikke mig, der skal nedsætte det udvalg.
Det er jo miljøministeren, der skal nedsætte udvalget.
Men det er jo klart, at det kan bestå af embedsmænd, og ministerier inddrager jo ofte eksperter i arbejdet, så det vil jeg fuldt ud overlade til ministeren.
Men selvfølgelig er det noget, man kan diskutere på det tidspunkt, hvor udvalget skal nedsættes.
Med hensyn til om udvalget skal være en syltekrukke, er det jo ikke derfor, vi har lavet forslaget til vedtagelse.
Så når vi får rapporten, skal vi jo være aktive.
Den skal komme med nogle konkrete bud på, hvad der kan gøres i fremtiden på dette område, og Venstre er jo aldrig med til at lave udvalg, der er syltekrukker.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2010-06-03:
Allerførst vil jeg gerne takke hr. Eyvind Vesselbo for et fantastisk godt samarbejde om forslaget til vedtagelse.
Det vil jeg gerne indlede med.
Dernæst vil jeg også gerne lige i den gode ånd spørge ordføreren, om ordføreren ikke er enig i, at den arbejdsgruppe, der nu bliver nedsat, skal bestå af både folk fra ministerierne og af eksperter udefra; og er ordføreren ikke også enig i, at det snakker vi lige lidt om, inden gruppen bliver nedsat og arbejdet igangsat?
Det andet spørgsmål, jeg godt lige vil bede ordføreren tage stilling til, har han sådan set allerede været lidt inde på, nemlig at den arbejdsgruppe jo ikke er tænkt som en syltekrukke.
Det er jo meningen, det skal være et hurtigarbejdende forløb, og så skal vi have resultatet som grundlag for nye beslutninger, som ikke fundamentalt gør op med ideen om transportkorridorer, men som justerer og moderniserer og gør arealerne tidssvarende.
Jeg håber, ordføreren kan bekræfte, at det er ideen med vores forslag til vedtagelse.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-06-03:
Det er jo med stor glæde og stor tilfredshed, at jeg kan stå her i dag med et forslag til vedtagelse, og i øvrigt med en sag som er god at drøfte, med et så bredt flertal, som jo meget sjældent ses her i Folketinget, hvor alle er med bag et forslag til vedtagelse.
Specielt når man tænker på, at der det sidste lange stykke tid her i Folketingssalen næsten har været verbal borgerkrig, diskussioner osv., er det jo fantastisk, at vi i så stor enighed kan nå frem til at få drøftet denne sag og også være enige om et forslag til vedtagelse.
Man kan jo sige, at hvor der er vilje, er der vej, og her ikke blot i overført betydning, for her fører det over til, at vi har arealreservationer til planlægning af både vej og jernbane og alle mulige andre reservationer, som skal bruges ved planlægningen i det danske samfund.
Det er klart, at de reservationer jo er nødvendige, for at der ikke skal blive alt for megen uro og mangel på planlægning i kommunerne, men også for at også borgerne ved, hvad der skal ske i fremtiden med deres område.
Men det er lige så sikkert, og det er jo derfor, at det er en god ting, vi har taget fat i her, at sådan nogle reservationer trænger altså til at blive kigget igennem en gang imellem, så man ikke bare låser sig fast, for der kan jo ske nogle ændringer i det danske samfund og i de områder, hvor reservationerne er, som gør, at man, som transportministeren sagde, er nødt til at give dem et lille eftersyn.
Det er jo egentlig også det, vi gør her, ved at miljøministeren nedsætter et hurtigarbejdende udvalg, som kommer med en rapport, der skal give et bud på mange forskellige aspekter af, hvordan disse transportkorridorer fungerer på nuværende tidspunkt, og i øvrigt også se på deres sammenhæng med alle de andre ting, som er på transportområdet og planlægningen der, og det ender med, at udvalgets arbejde føres videre i det arbejde, der foregår i Transportministeriet og i Miljøministeriet på dette område.
Karen Ellemann (V), 2010-06-03:
Vi står her med et forslag om at ændre de transportkorridorer, som er en del af fingerplanen for hovedstadsområdet.
Hensigten er jo, at transportkorridorerne holder arealer med en bredde på typisk 1 km fri for ny bymæssig bebyggelse, og det gennemføres jo, fordi vi forudser, at vi vil kunne få brug for plads til at bygge nye trafik- og energianlæg af betydning for hele hovedstadsområdets udvikling.
Der kan selvfølgelig være helt særlige forhold, hvor det giver mening at justere transportkorridorerne, men grundlæggende bør de reservationer, der er udlagt til transportkorridorer, respekteres.
Og det er igennem tiderne blevet fastholdt trods adskillige kommunale ønsker om lokal byudvikling.
Langt størstedelen af transportkorridorerne er landzone og administreres efter planlovens landzoneregler.
Transportkorridorerne har mange fordele.
De følger i de fleste tilfælde eksisterende motorveje, jernbaner og større naturgas- og højspændingsledninger, og på den måde giver de mulighed for relativt uproblematisk at udvide de her anlæg.
Samtidig er de også tit i en funktion som støjbeskyttelseszone.
I forbindelse med Øresundsforbindelsen betød netop den her transportkorridor, at vi skulle ekspropriere færre boliger, end vi måske ellers skulle have gjort, og vi undgik store udgifter til erstatninger, men allervigtigst var, at vi kunne holde antallet af familier, som mistede deres hjem, på et absolut minimum på grund af den reservation, der havde ligget, da vi så stod og skulle etablere Øresundsforbindelsen.
Så sådan kort konkluderet er det jo altså både en samfundsøkonomisk og menneskelig fordel, at vi har de her korridorer, og at de selvfølgelig så også benyttes.
Transportministeriet arbejder i øjeblikket med at analysere de fremtidige store trafikinvesteringer bl.a. i hovedstadsområdet, og mens vi venter på en afklaring af de her anlæg, vil transportkorridoren fortsat kunne anvendes til landbrug, til skovbrug og lignende formål, som hører hjemme i landzone.
Den lange række af ikke landbrugsmæssige anvendelser, der er mulig efter planloven, kan også fortsætte.
Så transportkorridoren kan altså også udnyttes til grønne områder og rekreativ anvendelse, under den forudsætning at der ikke opføres permanente bygningsanlæg.
By- og Landskabsstyrelsen er snart klar til at udsende en vejledning til hovedstadsområdets kommuner om administrationen af transportkorridorerne.
Et udkast har allerede været i høring.
Helt aktuelt indgår transportkorridoren i et scenarie for en ny overordnet Ring 5-vejforbindelse i Transportministeriets strategiske analyser af fremtidig trafikal udbygning i hovedstadsområdet.
Så derfor er der altså flere ting, der taler imod at justere de nuværende arealreservationer: for det første de generelle fordele ved transportkorridorerne, for det andet den sunde målsætning om at give langsigtet mulighed for sammenhængende infrastrukturudvikling og lade den vægte højere end punktvise ønsker om byudvidelse og for det tredje og måske især på grund af de aktuelle overvejelser om nye planer for den trafikale udbygning.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2010-06-03:
Jeg er valgt i Rudersdal i Nordsjællands Storkreds og er i forbindelse med mit lokale arbejde gang på gang stødt på borgere og borgmestre, som ikke kan forstå, hvorfor man i årevis har skullet leve med dybt forældede arealplaner, gedulgte restriktioner og dispensationsprincipper, sådan som det er tilfældet med den nugældende såkaldte transportkorridor.
Så vel den sunde fornuft som retsbevidstheden er i en årrække blevet stærkt udfordret og provokeret.
Man både forstår og støtter fuldt ud ideen om at tænke langsigtet og dermed også ideen om at have en planlægning af arealanvendelsen, som tager højde for fremtidige behov for trafikanlæg m.v.
Men man kan ikke se ideen i, at staten stadig fastholder arealreservationer og restriktioner, som aldrig kan eller aldrig vil blive brugt, eller som er direkte hul i hovedet, fordi fredningshensyn, nye planer, knowhow m.v. er løbet fra det gamle beslutningsgrundlag.
Det er derfor på høje tid, at vi får ajourført grundlaget for transportkorridoren under hensyn til det, vi allerede nu ved om såvel nutidige forhold som mulige fremtidige planer.
Derfor er det, jeg har bedt om den her debat.
Da sagen delvis hører under Miljøministeriet og delvis under Transportministeriet har jeg rejst forespørgslen til begge ministre.
Jeg glæder mig rigtig meget til at høre deres svar.
Tage Leegaard (KF), 2010-06-03:
Med udsigt til en konstant stigning i såvel den private som den kollektive trafik, specielt her i hovedstadsområdet, er der god grund til at lægge plads ind i landsplandirektiverne til disse aktiviteter.
Endvidere kan der være tale om anlæg af forskellig anden karakter, det kan være forsyning.
Fremtidig byplanlægning skal gerne reservere byggegrunde, hvor der er færrest mulige gener, og med de fremtidige trafikanlæg in mente er der god grund til at lægge byggegrunde der, hvor støjen fra disse projekter i forvejen er minimeret, så man ikke fremover må imødese ekspropriationer og eventuelle erstatningssager, når disse anlæg skal etableres.
Lige nu er Ring 5 på planlægningsstadiet, og i den forbindelse vil det være nødvendigt at friholde en del jorder for bebyggelse, så planlægningsarbejdet med at projektere en sådan motorvejsforbindelse kan forenkles.
Der er allerede nu grund til at se mere konkret på, hvordan dette vejprojekt eventuelt skal forløbe, så man kan se bort fra områder, som ikke vil blive berørt af dette vejanlæg.
Dette vil naturligt være til gavn for den videre by- og landskabsplanlægning og for ejerne af grundene, og nogle af områderne vil decideret være uegnede til indplacering af infrastruktur af forskellige årsager.
Jeg vil på lige fod med de andre ordførere opfordre til, at der sættes et arbejde i gang med at belyse det fremtidige arealbehov til disse korridorer, og Det Konservative Folkeparti kan hermed støtte det omdelte forslag til vedtagelse.
Karen Ellemann (V), 2010-06-03:
Jeg tror i hvert fald, at vi alle sammen er enige om, at det er klogt, at man arbejder ud fra et oplyst grundlag, og det gør embedsfolk i de tre ministerier i forbindelse med en tværministeriel arbejdsgruppe med de input, der måtte komme fra eksperter osv. rundtomkring.
Så konklusionen for nu er, at det bliver en tværministeriel arbejdsgruppe.
Og initiativet omkring en høring er taget til efterretning som en god idé.
Johs. Poulsen (RV), 2010-06-03:
Jeg vil blot sige i forlængelse af de bemærkninger, der allerede er faldet, at jeg så tilhører dem, der mener, at når man skal belyse en sag, er det en rigtig god idé, at de myndigheder, der er involveret, rent faktisk også er repræsenteret, når man sidder og arbejder med noget, som skal lægges til grund for senere politisk behandling.
I det her tilfælde er det jo regionale og lokale myndigheder, og de har organisationer, som kan sørge for at finde de rigtige folk til det.
Jeg synes, det er klogt, hvis man griber arbejdet an på den måde.
Karen Ellemann (V), 2010-06-03:
Så det kunne være en fremgangsmåde, hvor man i hvert fald får vendt meningerne og får belyst, hvad der måtte ligge af interesser for hele det her område.
Så det synes jeg er en god idé.
Klaus Hækkerup (S), 2010-06-03:
Det er jeg sådan set helt enig i, og jeg vil bare pege på den mulighed, der så er for, at udvalget eller ministeriet i forbindelse med overvejelserne kan holde en høring, en konference eller noget andet, så de tanker, ideer og strømninger, der måtte være rundtomkring vedrørende det her, kan komme til udtryk.