Henrik Dam Kristensen (S), 2015-02-17:
Enhedslisten ønsker med denne forespørgselsdebat at debattere målene på arbejdsmiljøområdet og mere præcist, hvordan regeringen vil opfylde målsætningen for den indsats frem mod 2020.
Jeg synes, der er grund til at starte med at sige, at vi i Danmark grundlæggende har et godt arbejdsmiljø.
De fleste danskere kan trygt og sikkert gå på arbejde.
Også hvis vi måler det på en international skala, er vi heldigvis langt foran rigtig mange andre lande
Det skal vi værne om, og jeg synes også, at vi skal være stolte af det.
Men vi må også konstatere, at vi ikke er i mål endnu.
Der er desværre stadig væk for mange, der bliver syge eller kommer til skade på grund af deres arbejde, og som også hr. Jørgen Arbo-Bæhr sagde, er der for store tal.
Eksempelvis var der sidste år desværre 37 mennesker, der mistede livet på deres arbejde, og der blev anmeldt 41.000 arbejdsulykker til Arbejdstilsynet, og cirka hver sjette af dem, eller ca. 6.500, var så alvorlig, at det desværre førte til et længere sygefravær.
Vi ved også, at der bl.a. på udvalgte områder fortsat er store udfordringer med alvorlig nedslidning af de ansatte.
Det er derfor vigtigt at prioritere indsatsen mod både alvorlige arbejdsulykker og for det psykiske og fysiske arbejdsmiljø.
Det er også derfor, at vi er blevet enige om målsætningerne i 2020-arbejdsmiljøstrategien, som jeg er glad ved at et meget stort flertal i Folketinget står bag.
Så er spørgsmålet selvfølgelig, hvordan det går med at nå de mål, som vi har sat os i 2020-strategien.
Der er tale om, at de første målinger viser – jeg vil gerne understrege, at det er de første målinger – at vi faktisk er på rette vej, men der er 5 år endnu, før vi når frem til 2020.
I forhold til fysisk overbelastning viser resultaterne, at vi er på rette spor, da der her er sket et glædeligt fald på ca. 12 pct. Det synes jeg er et positivt tal at nå på over kort en periode.
I forhold til ulykker går det også den rigtige vej.
Her er der et fald på 4 pct.; det er ikke så stort et fald, javel, men dog positivt.
Når det gælder det psykiske arbejdsmiljø, har vi også fået nye tal.
Der er med andre ord ikke statistisk sikkerhed for dette tal.
Jeg hæfter mig ved, at vi ikke kan se et fald, og at det desværre ser ud til, at vi fortsat har en opgave med at vende den udvikling.
Det synes jeg er vigtigt at holde fokus på.
Det er vigtigt for mig at understrege, at der er tale om en første måling, og det er derfor for tidligt at sige, om tallene fortsat vil gå op eller ned.
Vi ved det faktisk ikke endnu.
Men når vi kommer frem til starten af 2017, kommer den næste måling, og så kan vi med større sikkerhed sige, om vi er på rette spor, og om vores fælles indsats har båret frugt.
Enhedslisten spørger ind til, hvordan regeringen vil opfylde målsætningerne for arbejdsmiljøindsatsen.
Jeg vil kort ridse op, hvad regeringen allerede har gjort, samt beskrive en række af de initiativer, som vi har aftalt sammen. For det første har regeringen og Enhedslisten med finansloven for 2013 givet et samlet løft til arbejdsmiljøområdet, og her gjaldt det særligt det psykiske arbejdsmiljø.
Der er bl.a. indgået en aftale om, at der til og med 2015 årligt afsættes 15 mio. kr. til at gennemføre en tilsynsindsats, når det gælder det psykiske arbejdsmiljø.
For det andet har regeringen, SF og Enhedslisten for finansloven for 2015 aftalt at forlænge den indsats.
Vi har derfor sammen afsat 77 mio. kr. i 2016, som bl.a. skal bruges til at videreføre Arbejdstilsynets særlige tilsynsindsats mod nedslidning på grund af psykisk arbejdsmiljø.
For det tredje har regeringen og Enhedslisten i juni 2014 indgået en aftale om en række initiativer til forebyggelse af dårligt psykisk arbejdsmiljø.
Der er bl.a. afsat midler til en ny forebyggelsespakke til hospitalerne.
For det fjerde har Arbejdstilsynet oprettet en hotline om mobning og seksuel chikane, som alle kan ringe til for at få vejledning om forebyggelse og håndtering, når det gælder disse to vigtige emner.
For det femte gør vi også en indsats mod nedslidning.
Der er afsat 14 mio. kr. over en 3-årig periode til udvikling af tekniske hjælpemidler, der kan mindske fysisk nedslidning i de nedslidningstruede brancher.
For det sjette har regeringen afsat midler fra 2012 til 2015 til at nedbringe antallet af ulykker i bygge- og anlægsbranchen.
Endelig synes jeg også, at der er grund til at fremhæve det initiativ, der retter sig mod forebyggelse af arbejdsulykker blandt lærlinge i bygge- og anlægsbranchen.
Vi ved, at mange lærlinge ofte kommer til skade, fordi de ikke anvender sikre arbejdsmetoder og ikke har erfaring i at se, hvor galt det rent faktisk kan gå.
Regeringen har altså i vidt omfang, bl.a. sammen med SF og Enhedslisten, lanceret en række rigtig gode indsatser om forebyggelse.
Det synes jeg er vigtigt.
Det er også vigtigt for mig at sige, at regeringens indsats ikke kan stå alene.
Det er lige så vigtigt som det, at regeringen selv forebygger nedslidning og ulykker, at arbejdsgivere og arbejdsledere på arbejdspladserne sørger for, at arbejdspladserne er både sunde og sikre.
Hvis målene skal nås, kræver det en stor indsats fra alle, der deltager på hele området.
Arbejdsmarkedets parter, Arbejdsmiljørådet, branchemiljørådene skal også bidrage.
Hvordan når vi så 2020-målene?
Når det kommer til udviklingen med hensyn til arbejdsulykker og fysisk overbelastning, ser det som sagt positivt ud.
Jeg tror, at vi kan sige, at vi er på rette vej, men det er vigtigt, at vi fortsat bruger ressourcerne optimalt og bliver ved med at fastholde fokus på at nedbringe antallet af arbejdsulykker og også den fysiske overbelastning.
Der er ikke grund til at hvile på laurbærrene, vi skal videre.
Når det kommer til tallene for udviklingen i overbelastning i det psykiske arbejdsmiljø, er det klart, at jeg også havde håbet på et bedre resultat, men vi må se i øjnene, at vi lever i en tid med mange forandringer på arbejdsmarkedet, og de sætter så åbenbart det psykiske arbejdsmiljø under pres.
Den indsats, der skal til for at løse problemerne med psykisk arbejdsmiljø, tror jeg ofte man må karakterisere som værende mere kompleks og måske også som havende et længere tidsperspektiv end så mange andre arbejdsmiljøproblemer.
Derfor kan det også tage sin tid at få vendt skuden og måske også se målbare resultater af indsatsen. Med hensyn til resultaterne af de første målinger har vi som sagt stadig væk 5 år at løbe på, og de initiativer, som regeringen har sat i søen, har vi ikke høstet alle frugterne af endnu.
Der er flere initiativer, der er igangsat i 2013, og som vi endnu ikke kan se den fulde effekt af.
Det gælder f.eks. den særlige tilsynsindsats på det psykiske arbejdsmiljø.
Det er min klare forventning, at en koordineret og en fælles indsats på området vil kunne give resultater, og regeringen vil gøre endnu mere for at styrke indsatsen for et bedre psykisk arbejdsmiljø.
Jeg mener, at Arbejdstilsynets indsats fremover i endnu højere grad skal prioriteres der, hvor behovet er størst.
Indsatsen skal koncentrere sig om de virksomheder, der har de største problemer med arbejdsmiljøet, og det er jo så, som tallene viser, bl.a. det psykiske arbejdsmiljø.
Det gælder også det dårlige psykiske arbejdsmiljø.
Raske medarbejdere, der trives på deres arbejdsplads, forbedrer muligheden for øget produktivitet og positive tal på virksomhedernes bundlinje.
Det er noget, vi alle ved.
Men der er også virksomheder, der spekulerer i det modsatte.
De presser hele tiden deres medarbejdere til at levere hurtigere og mere og tvinger dem til at gå på kompromis med deres sikkerhed og sundhed.
Det går så også ud over det psykiske arbejdsmiljø.
Derfor skal de virksomheder, der igen og igen overtræder arbejdsmiljøreglerne, efter min mening straffes hårdere.
Jeg skal ikke undlade at sige, at jeg er glad for den konstruktive dialog, som jeg har haft med arbejdsmarkedets parter i den seneste tid.
Jeg er også glad for, at jeg på vores møde i september sidste år fik arbejdsmiljøkredsens opbakning til at genåbne arbejdsmiljøforliget og gå i dialog med arbejdsmarkedets parter.
Mine forventninger er, at regeringen i løbet af kort tid kan komme med et nyt udspil, som vi så kan drøfte i forligskredsen.
Jeg er sikker på, at vi sammen vil nå et godt resultat.
Samtidig mener jeg ikke, at der kan herske nogen tvivl om, at regeringen har taget og fortsat tager sin opgave særdeles alvorligt.
Vi har, som jeg har nævnt, iværksat en række tiltag for at nå vores 2020-mål, og nu skal vi sikre os, at de mål så også kommer til at virke.
Jeg vil selvfølgelig holde Beskæftigelsesudvalget orienteret om de fælles udfordringer, vi har, når det gælder arbejdsmiljø generelt.
Jeg synes, at Folketinget som helhed, forligskredsen ikke mindst, har taget opgaven på sig og gjort det på en ordentlig og seriøs måde.