runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2015-01-21:
Jo, der kan jo være problemer ved mange ting og ved en hvilken som helst procedure, man vælger.
Jeg tror dog, det ville være helt nærliggende, at man overlod det til det grønlandske selvstyre at foretage den certificering.
Altså, det er jo i Grønland, det foregår, og jeg tror såmænd nok, de ville have en interesse i, at det foregik nøjagtig som det hele tiden har gjort.
Men der er vi jo blevet mødt med et argument fra Udenrigsministeriets side, som jeg gerne vil høre ordførerens holdning til, hvor Udenrigsministeriet har sagt, at det foreslog man faktisk i forhandlingerne med amerikanerne, men det ville amerikanerne ikke have.
Søren Espersen (DF), 2015-01-21:
Jo, det har hr. Finn Sørensen jo ret i var en mulighed.
Jeg tror bare, at der rent statsretligt er problemer med det, for jeg er ikke sikker på, at amerikanerne på den måde kan forhandle direkte med det grønlandske landsstyre.
Men ideen er selvfølgelig rigtig.
Der er så bare det aber dabei ved det, at der også stadig væk vil være problemer for de mange danske tilbudsgivere i den her sag, uanset om det vil komme til at ligge i Nuuk.
Altså, der vil man jo stadig væk kunne komme i den situation, at der så bliver problemer med danske tilbudsgivere og danske arbejdspladser, det kunne man da forestille sig, hvor de så fra grønlandsk side måske ville vælge andre tilbudsgivere.
Det, der er det ideelle i det her, er jo, at det er en gammel aftale, der både har sikret Danmark og Grønland økonomiske fordele ved det.
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-01-21:
Vil ministeren her klart give udtryk for, hvilke love og regler der gælder i Grønland?
Mit spørgsmål går på, at Thulebasen ikke er en form for Vatikanstat, hvor man har sit eget regelsæt.
Så er grønlandske lønog arbejdsforhold gældende på Thulebasen, uanset hvad udfaldet bliver efter den 20. februar?
Helle Løvgreen Mølvig (RV), 2015-01-21:
Jeg er selvfølgelig ked af, hvis hr. Søren Espersen føler, at jeg bevidst fremdrager en konklusion i Kammeradvokatens rapport, som ikke er der.
Sådan kan vi jo læse så forskelligt, men jeg tager det til mig.
Joh, vi vil muligvis ærgre os, hvis der var en lignende sag med et andet land, der også har et oversøisk territorium eller oversøisk land tilknyttet, hvor det viser sig, at de vil kunne vinde en retssag.
Men det er ikke helt op til mig at beslutte, om vi som sagt med åben pande skal gå ind i tvister i EU.
Så det vil være mit svar.
Johan Lund Olsen (IA), 2015-01-21:
Det er helt naturligt, der er meget stor politisk opmærksomhed om det i Grønland.
Derfor er der ligesom her i det danske Folketing mulighed for at stille den grønlandske regering nogle spørgsmål, og det har den nuværende grønlandske opposition gjort temmelig mange gange indtil videre.
Det er nogle spørgsmål, der hedder § 37-spørgsmål –
her i Folketinget er det § 20-spørgsmål – hvor regeringen er pligtig til at give et svar.
Til et af spørgsmålene til den grønlandske regering, et såkaldt § 37-spørgsmål, om den her sag svarer naalakkersuisut: Naalakkersuisut – det er så den grønlandske regering – mener ikke, USA til fulde har overholdt aftalen om i videst muligt omfang at beskæftige dansk-grønlandske firmaer.
Det er, hvad naalakkersuisut svarer.
Men her siger regeringen noget andet, faktisk det stik modsatte.
Det har vi i hvert fald hørt og fået svar på.
Hvad mener ordføreren om det?
Helle Løvgreen Mølvig (RV), 2015-01-21:
Nej, det tror jeg ikke specifikt de vil, men jeg håber, at de vil overholde lovgivningen og dømme derefter.
Per Stig Møller (KF), 2015-01-21:
Ja, det må man da håbe på.
Men uanset hvad, mener ordføreren så, at vi kan regne med, at en amerikansk klageret i New York vil varetage dansk-grønlandske interesser?
Helle Løvgreen Mølvig (RV), 2015-01-21:
Åh, det spørgsmål vil jeg jo gerne overlade til ministeren.
Ja, jeg går ud fra, at den amerikanske klagerets afgørelse er noget, vi selvfølgelig i en eller anden udstrækning er nødt til at bøje os for.
Men jeg går også ud fra, at den amerikanske klageret, uden at kende systemet derovre nærmere, sådan set også varetager sit hverv på en ordentlig og fornuftig og seriøs måde, sådan at det også i den endelige afgørelse vil komme frem, hvis der er uoverensstemmelser i forhold til de aftaler, der foreligger.
Per Stig Møller (KF), 2015-01-21:
Det er jeg enig i, især da jeg er den sidste taler.
Jeg ville bare lige høre noget om den der amerikanske klageret i februar, fordi det hele tiden bliver anført: Mener den radikale ordfører, at den danske regering skal bøje sig for, respektere, finde sig i, at den amerikanske klageret i New York skal afgøre et fælles dansk-grønlandsk-amerikansk samarbejde?
Troels Lund Poulsen (V), 2015-01-21:
Det var sådan set ikke meningen, jeg ville have fulgt op, men nu kom ordføreren jo selv til at nævne det.
Ordføreren siger, at hvis Exelis vinder, må man tro, at så sker der det og det og det.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at der ikke er nogen som helst garanti for, at hvis Exelis vinder, kommer det, ordføreren har givet udtryk for, til at stå til troende?
Når ordføreren nu selv har taget hul på diskussionen om, hvad der måtte ske efter en retssag, hvad er så ordførerens opfattelse af Exelis?
For nu er ordføreren jo selv ligesom gået ind og har forholdt sig til det udbud, der finder sted.
Helle Løvgreen Mølvig (RV), 2015-01-21:
Vi synes selvfølgelig, den er rigtig alvorlig.
Vi er da også ærgerlige over, hvis det samlede resultat, men det ved vi jo heller ikke endnu, bliver, at der kommer endnu færre grønlandske arbejdspladser og lærlingepladser og praktikpladser ud af det her.
En ting er, at amerikanerne kan vælge, hvor stor arbejdsstyrken skal være deroppe – og den kan variere, det kan blive færre og færre hen over årene, det ved man ikke – men omvendt føler jeg mig ikke overbevist om, at lige meget hvordan den her klagesag nu falder ud, hvis den f.eks. falder ud til Exelis Services' fordel, så vil det nødvendigvis medføre, at der ikke kommer nogen grønlandsk-danske arbejdspladser ud af det.
Vi har jo ikke nogen garanti for, at firmaet vil vælge udelukkende at ansætte amerikanere deroppe, og slet ikke, hvis de lytter lidt til ordlyden af aftalerne og stadig væk også føler, at de har en forpligtelse.
Så skal de jo i videst muligt omfang ansætte grønlandsk-dansk arbejdskraft, og kun i de tilfælde, hvor man måske ikke kan finde den rigtige arbejdskraft, kan de så ansætte nogle amerikanere.
Men vi anser det da i høj grad for at være alvorligt, både for den grønlandske økonomi og for det grønlandske samfund, og vi har ikke noget ønske om at skade eller bevidst – hvad skal man sige? – give de her arbejdspladser og muligheder til andre end danskere og grønlændere.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-01-21:
Tak for det.
Det er bare et opfølgende spørgsmål på noget, som ordføreren var inde på tidligere, hvor jeg måtte forstå det på den måde, at ordføreren sagde, at nu skulle man jo ikke bare gå ind i en tvist for tvistens skyld.
Men hvor alvorligt synes ordføreren, hvor alvorligt synes Det Radikale Venstre at den her sag potentielt er for rigsfællesskabet?
Helle Løvgreen Mølvig (RV), 2015-01-21:
Tak til Johan Lund Olsen for spørgsmålet.
Ja, hvad mener jeg om det?
De svar, som den grønlandske regering har givet, har jeg ikke på noget tidspunkt haft mulighed for at læse.
Og hvad angår de svar, vi har fået hjemme, synes jeg, man har forsøgt på bedst mulig vis at være åben og give så gode svar som muligt på de spørgsmål, der har været stillet.
Jeg har ikke selv haft grund til at drage de svar i tvivl.
Så jeg vil sige: Ja, på bedste vis har vi egentlig fået svar på det, der er blevet spurgt om, fra regeringen her.
Først vil jeg sige, at jeg jo netop sagde, at man ikke kunne give nogen garantier, hverken for det ene eller for det andet, lige så vel som der heller ikke er nogen garanti for en formodning eller en forventning om, at der ikke kommer nogen grønlandske arbejdspladser eller danske arbejdspladser ud af det.
Der er ingen garantier, hverken den ene eller den anden vej.
Så jeg taler ikke for, at der er nogen garantier på nogen måde.
Til den anden del af spørgsmålet, om Exelis overholder dansk lovgivning og kan anses som et dansk-grønlandsk firma, vil jeg sige, at det kan jeg simpelt hen ikke afgøre.
Altså, det har jeg ikke kompetence til at afgøre.
Det er jo derfor, der er indgivet klager over det, og det er derfor, der overhovedet kører den her klagesag nu.
Det er, fordi det kan drages i tvivl, hvorvidt det er en dansk-grønlandsk virksomhed.
Mette Frederiksen (S), 2015-01-21:
Det, der står tilbage, er, at Danmark i lighed med en række primært vestlige samfund har en stor udfordring, i og med at egne statsborgere eller herboende udlændinge udrejser fra vores åbne, frie, demokratiske samfund for at tilslutte sig en terrororganisation, der lige nu, hvorend de kommer, medbringer død og ødelæggelse.
De personer, der gør det, skal stoppes i deres adfærd og i deres udrejse.
Det er derfor, vi gerne vil kunne tage passet fra de pågældende.
Og myndighederne skal selvfølgelig gøre alt, hvad de kan, for at retsforfølge de pågældende, så de bliver stillet til ansvar.
Det går jeg ud fra myndighederne er fuldt ud opmærksomme på.
Karsten Lauritzen (V), 2015-01-21:
Der kan være alle mulige forklaringer, og de kan sådan set være valide nok, men det, der står tilbage, er jo, at det er lykkedes at få nogen dømt i England, i Holland, i Belgien, i Tyskland.
Og så må man bare undre sig over, hvorfor det ikke er lykkedes i Danmark.
Fra nogle af de her lande er der rejst lige så mange, som der er rejst fra Danmark, til Syrien, og de vil sandsynligvis bidrage til de samme ting.
Det synes jeg da regeringen skylder at give et klart svar på.
Det er det, der står tilbage, justitsminister.
Mette Frederiksen (S), 2015-01-21:
Det er bare stadig væk sådan, at tiltalerejsning i en straffesag forudsætter, at det vurderes, at der bevisligt er begået et strafbart forhold, og man kan så at sige ikke bare rejse en tiltale, fordi man gerne vil se, hvad domstolene siger.
Det er den måde, den danske lovgivning fungerer på, og det mener jeg vi bliver nødt til at respektere.
Karsten Lauritzen (V), 2015-01-21:
Jeg forstår nu ikke, hvorfor justitsministeren tager sådan på vej.
Det er jo fuldstændig legitimt.
Vi borgerlige partier har i flere år peget på, at vi ønskede de her syrienskrigere retsforfulgt, og vi har gang på gang spurgt – jeg har spurgt den nuværende justitsminister og justitsministerens to forgængere – om, hvorfor man ikke har haft mere fokus på det her.
Der kan være mange gode begrundelser, men i en række andre europæiske lande har man altså fået personer dømt, der har man kunnet løfte en bevisbyrde.
Og der står i straffelovens § 110 f: De i dette kapitel omhandlede forbrydelser er i alle tilfælde genstand for offentlig påtale, der sker efter justitsministerens påbud.
Så i forhold til de her terrorsager hviler der altså et helt særligt ansvar og nogle helt særlige muligheder på den til enhver tid siddende justitsministers skuldre, og derfor undrer det os bare, hvorfor man ikke har benyttet sig af de muligheder, vil jeg i al stilfærdighed sige til justitsministeren.
Mette Frederiksen (S), 2015-01-21:
Jamen hvis folk begår kriminelle handlinger og ikke bliver dømt, kan jeg da aldrig være tilfreds med det.
Jeg vil da gerne have dømt dem, der begår noget kriminelt, og det vil jeg da i særdeleshed, når det handler om så store lovovertrædelser og så voldsomme forbrydelser, som man kan være en del af og begå, når man rejser til Syrien eller Irak.
Men jeg bliver bare nødt til at fastholde, at det ikke er mig, der dømmer i Danmark, og det er nok meget godt, at det ikke er det.
Det er nok også meget godt at respektere tredeling af magten, også selv om vi står over for en problematisk situation i Mellemøsten.
Anklagemyndigheden kender da godt alvoren af det her spørgsmål, ellers er anklagemyndigheden jo ikke sit ansvar voksen, så selvfølgelig ved anklagemyndigheden det.
Og anklagemyndigheden i Danmark ved da godt, at en af deres væsentligste opgaver lige nu er det her område.
Selvfølgelig ved anklagemyndigheden det.
Det, der er spørgsmålet, er, om der skal være en politisk instruks, og skal man gøre, som Venstre siger, nemlig på forhånd at beslutte, at en eventuel kommende borgerlig regering allerede nu kan sige, hvad man vil pålægge anklagemyndigheden.
Det tror jeg aldrig er sket før, og jeg tror også, man skal tænke sig endog grundigt om, om det er den måde, man vil bedrive vores retsvæsen på.
Og det har ikke at gøre med, om vi er uenige i kernen i spørgsmålet, nemlig at hvis man rejser til Syrien eller Irak, bidrager til Islamisk Stats forbrydelser, begår overgreb mod menneskeheden, så skal man selvfølgelig stilles ansvarlig, hvis vi overhovedet kan komme til det.
Karsten Lauritzen (V), 2015-01-21:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Grunden til, at vi har stillet det her spørgsmål, er – vi har jo i Venstre også har stillet en lang række spørgsmål til statsministeren om, hvorfor regeringen ikke har gjort mere på det her område tidligere, men det har statsministeren ikke ønsket at svare på, men så er vi jo glade for, at justitsministeren vil svare – at vi faktisk betragter det som et meget stort problem, at vi reagerer så sent i Danmark.
Og der er jo det helt særlige ved terrorlovgivningen, at det er justitsministeren, der i sidste ende tager stilling til – sådan som det fremgår af straffelovens kapitel 12 – om der skal rejses sager.
Det er også justitsministeren, der har mulighed for – det kan man måske ikke klandre den nuværende justitsminister for ikke at have gjort, fordi ministeren har været minister i så kort tid, men der har dog været forgængere med samme partifarve – at instruere anklagemyndigheden i vigtigheden af at få indsamlet bevismateriale, vigtigheden af at få samarbejdet med PET og andre myndigheder, sådan at vi kan retsforfølge de syrienskrigere, der har været i Syrien og kæmpet på Islamisk Stats side og med en vis sandsynlighed forbrudt sig mod dansk lovgivning.
Der må jeg sige, at vi altså i Venstre er lidt skuffede over regeringens manglende indsats.
Det er derfor, vi har stillet spørgsmålet, som ministeren jo desværre ikke svarer på, nemlig om ministeren mener, at det er tilfredsstillende.
Så er det rigtigt, at der kan være alle mulige hensyn til at løfte bevisbyrden og andet, men mener justitsministeren – og det er jo en politisk holdning og en politisk diskussion – at det er tilfredsstillende, at vi modsat andre lande ikke har fået dømt nogen af de her syrienskrigere, som er rejst ud og er vendt tilbage til Danmark og altså ifølge PET i øjeblikket udgør en ganske væsentlig og stor terrortrussel mod det danske samfund?
Mette Frederiksen (S), 2015-01-21:
Altså, der er jo ikke nogen tvivl om, at den konflikt, vi ser i Mellemøsten, og danske statsborgeres bidrag dertil og deres hjemvenden er en af de største sikkerhedsrisici, der er i Danmark og sådan set også på verdensplan.
Derfor synes jeg, vores væsentligste opgave er at hindre flere folk i at udrejse, så vi kan undgå, at der er danskere, der bidrager til konflikten og til Islamisk Stat, som er en af de mest udemokratiske, inhumane organisationer, der er, men også sådan, at de ikke efterfølgende udgør en risiko, når de kommer tilbage.
Det er derfor, vi netop har førstebehandlet et lovforslag om at kunne fratage folk passet.
Jeg er glad for, at Venstre ser ud til at bakke op om det.
Som jeg lige var inde på over for den tidligere spørger, og det ved hr. Karsten Lauritzen jo også godt, er de bevismæssige udfordringer store på det her felt, hvorfor det at undgå, at folk overhovedet udrejser, nok bør have vores primære fokus.
De beviskrav, som vores anklagemyndigheder i Danmark er underlagt, er noget meget, meget grundlæggende i det at være en retsstat.
Og jeg tror sådan set, at alle forstår, hvorfor det er svært at finde bevismaterialet.
Men vi bliver nødt til at holde fast i de almindelige retsprincipper, der gælder omkring vores anklagemyndighed, og derfor også holde fast i, at det er anklagemyndighedens ansvar at rejse sagerne.
Men anklagemyndigheden skal selvfølgelig gøre det på det rigtige bevismæssige grundlag.
Karsten Lauritzen (V), 2015-01-21:
Og spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det er tilfredsstillende, at ingen af de ca. 50 hjemvendte syrienskrigere, som Politiets Efterretningstjeneste har kendskab til, er straffet for deres handlinger?
Jane Heitmann (V), 2015-01-21:
Tak for det.
Hvilken betydning mener ministeren, at taksterne på Storebælt har for landområderne omkring Storebælt og deres mulighed for at udvikle sig?
Carsten Hansen (S), 2015-01-21:
Jeg er naturligvis bekendt med den debat, der har været om taksterne på Storebælt og de udviklingsmæssige konsekvenser deraf.
Det nemmeste for mig ville jo være at sige, at vi sætter taksterne ned, men jeg kan lige så godt med det samme sige, at jeg ikke vil deltage i en eller anden popularitetskonkurrence, for der er jo stadig væk en gæld på 24 mia. kr., der skal betales.
Jeg har også forstået, at Venstre og Konservative som de ansvarlige partier i forbindelse med aftalen alle er enige om, at der selvfølgelig skal betales tilbage.
Når det er sagt, vil jeg med det samme understrege, at det er min gode kollega, transportministeren, der er den ansvarlige minister på området, og at spørgsmål af mere teknisk karakter vedrørende broen selvfølgelig skal stilles til ham.
Dertil kommer, at undersøgelser viser, at broen i allerhøjeste grad kommer de omkringliggende områder til gode, hvor man på Fyn er dem, der får den største gevinst af broen.
Den er en gevinst for hele Danmark, men faktisk sparer danskerne i gennemsnit 6,3 timer i rejsetid på grund af Storebæltsforbindelsen, hvor fynboerne sparer hele 9,2 timer.
Fynboerne sparer altså 50 pct. mere.
Jeg anerkender også, at fysisk infrastruktur som broer og veje og kollektiv trafik har betydning for livet og udviklingen i de danske landdistrikter.
Men fysisk infrastruktur alene skaber ikke udvikling, og derfor er det vigtigt, at vi understøtter det med gode rammevilkår og generel erhvervsudvikling.
Det sker gennem en indsats på flere fronter, så vi kan understøtte udviklingen i de danske landdistrikter.
Det synes jeg også har afspejlet sig i regeringens politik på området.
Jeg ved ikke, hvordan fru Jane Heitmann hører, men det, jeg sagde, var, at SDU havde en meget, meget stor afdeling i Slagelse.
Jeg glæder mig over, at man på den måde kan servicere Slagelse og have et godt samarbejde hen over bæltet.
Det har jo ikke noget at gøre med dimensioneringen af uddannelserne.
Eller måske kan fru Jane Heitmann slet ikke høre.
Det er jo det, der er lidt spændende at få opklaret.
Det er det ene.
Det andet er, at når transportministeren tilkendegiver, at han er åben over for det, så må Venstre jo fremlægge deres forslag i forligskredsen, og så må man drøfte konsekvenserne af det der.
Jeg har sagt tre gange nu, at jeg synes, det er et spændende forslag, som jeg er enig med transportministeren i at vi bør kigge på.
Jane Heitmann (V), 2015-01-21:
Tak for det.
Jeg kan jo næsten ikke andet end at synes, at det nærmest er tragikomisk, når ministeren her nævner SDU.
Ministerens regeringsfælle
Det er næsten tragikomisk, men nu skal jeg nok gå tilbage til dagens spørgsmål.
Han skriver: »Jeg er selvfølgelig åben over for at kigge på tiltag, der for eksempel kan forbedre pendlernes vilkår på Storebælt.
De muligheder vil vi i regeringen se nærmere på.«
Vil ministeren ikke her uddybe, hvad det konkret er for muligheder, man vil se nærmere på – altså hvad det er, man vil se nærmere på, og hvornår?
Carsten Hansen (S), 2015-01-21:
Det vil jeg selvfølgelig gerne sige.
Vi har også opgivet det, for der findes mig bekendt ikke et roadpricingsystem i dag – det har jeg fået oplyst – som fungerer ordentligt.
Det er den ene del af det.
For broen skal jo betales.
Ellers skal vi ud at spare på udgifterne til enten de gamle eller vores skoler eller vores børn for at få de 24 mia. kr., som mangler, ind, og det tror jeg ikke nogen af parterne vil være med til.
Så det er egentlig en meget god ordning, at dem, der pendler over broen, er med til at betale for den.
Det var også forudsætningen, da Socialdemokratiet og De Konservative lavede det her forlig i sin tid.
Må jeg så ikke bare sige, at det for en pendler fra Odense, som sidder på standardklasse, stort set går o p op med det fradrag, der er i dag.
Så derfor er der så mange, der pendler både den ene og den anden vej.
Louise Schack Elholm (V), 2015-01-21:
Jeg bad også ministeren om at forklare, hvad det har af betydning for landdistrikterne, at man kan komme billigt over en bro.
Kraka lavede en undersøgelse, der viste, at den optimale pris over Storebælt, så vidt jeg husker, var 1 kr.
– det var en relativt lav pris, må man sige – fordi der ville være en så stor samfundsgevinst i, at det vil være ét arbejdsmarked, og at man kunne rejse på tværs.
Venstre er kommet med et fuldt finansieret forslag om bare at nedsætte pendlertaksten.
Det ville gavne udviklingen i området enormt meget.
Så vil ministeren anerkende det behov, der er for udvikling i Region Sjælland og på Fyn, og den betydning, det har for arbejdsmarkedet?
Mette Frederiksen (S), 2015-01-21:
Det er også vigtigt for mig at sige, at det ikke er sådan, at de pågældende ikke ville kunne straffes, men det kræver selvfølgelig, at man så at sige kan håndteres inden for de bestemmelser, der er.
Jeg vil bare gerne sikre, at der er så mange veje ind som muligt.
Så man kan sige, at der er en masse juridiske ting i det her, og det skal Straffelovrådet hjælper os med at afklare.
Det er vigtigt, at vi ikke lovgiver med hovedet under armen eller på anden vis uoplyst eller uafklaret, men derfor kan vi jo godt som samfund sende det klare signal, at gør man det, altså rejser ud som foreign fighter, som syrienskriger, bidrager man ikke alene til en terrororganisation, nemlig Islamisk Stat, og skaber ustabilitet i Mellemøsten, men man er, hvis man bistår fjenden eller angriber danske styrker, også landsforræder.
Jeg tror, det også værdimæssigt er vigtigt at kunne sende det klare signal.
Carsten Hansen (S), 2015-01-21:
Nu har fru Louise Schack Elholm jo været medlem af Folketinget i så mange år, at hun godt ved, at det er transportministerens ressort, og at det også er i Transportministeriet, man forhandler de her ting.
Nærmere kan vi vist ikke komme det i dag.
Men når det så er sagt, vil jeg godt sige, at der faktisk er 5.000 mennesker, der pendler fra Odense til Sjælland hver eneste dag.
Det vil sige, at vi i betydelig grad har fået udvidet vores arbejdsmarked.
Jeg kan også se, når jeg tager toget fra Odense Banegård, at der er rigtig mange, som pendler den anden vej.
Og dem på Fyn er jo dem, som får allermest gevinst ud af det her.
Det håber vi også på at sjællænderne får.
Det er i hvert fald det tal, der er blevet oplyst til mig.
Det er klart, at prisen betyder noget, men vi er vel også ansvarlige partier, der skal sikre, at den bro bliver betalt tilbage igen.
Louise Schack Elholm (V), 2015-01-21:
Jeg vil gerne høre vores landdistriktsminister, hvilken betydning landdistriktsministeren oplever muligheden for at skabe beskæftigelse på tværs af Storebælt har for udviklingen af arbejdspladser og for hele arbejdsmarkedet.
Der er lavet undersøgelser, der viser, at Fyn sammen med Trekantområdet fungerer som ét arbejdsmarked, men det gør det til gengæld ikke den modsatte vej, og det er også det, vi kan se i Region Sjælland, hvor jeg kommer fra.
Vi kan se, at vi er den region i Danmark, der har været hårdest ramt af krisen, og som har mistet flest arbejdspladser.
Derfor er det væsentligt, at man får set på at skabe mere mobilitet, så vi får udvikling og arbejdspladser.
Er ministeren opmærksom på udfordringen i at skabe udvikling og arbejdspladser i de her områder og på den barriere, som taksterne for Storebælt er?
Det kunne give enormt meget vækst, hvis bare man satte prisen for pendlere ned og befordringsfradraget op for Storebælt, så jeg ville gerne høre, om det er noget, ministeren vil tage op snarligt.
Jeg har hørt, at ministeren er enig med transportministeren, men hvornår forventer ministeren at vi skal se på det her?