runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-01-19:
Jamen jeg tror jo, vi er fuldstændig enige i analysen af, hvad det er for udfordringer, det skaber for et lille harmonisk samfund som det danske, at vi står med det her pres.
Det er vi enige om.
Jeg tror også, at vi et stykke hen ad vejen er enige om, hvad der så skal gøres ved det – altså bl.a. at vi målrettet skal arbejde for at holde antallet under kontrol.
Der, hvor det jo er åbenlyst, at vi har en uenighed, er, at jeg føler stærkt, at jeg er nødt til at forholde mig til den realitet, at der, på trods af hvad vi så gør for at stramme op på opholdsvilkårene, på trods af hvad vi gør for at understøtte en europæisk dagsorden – det er så et aspekt, vi ikke har talt så meget om i dag, men der er vi jo nødt til at gøre noget mere, altså få grækerne til at passe på deres grænse, for ellers må det jo på et tidspunkt have nogle Schengen-konsekvenser og andet – så vil være folk, der kommer til Danmark.
Og hvordan håndterer vi den opgave i en situation, hvor der ikke er udsigt til, at de krige, de er flygtet fra, slutter?
For hvis ikke de er flygtet fra en krig, skal de ikke have asyl, vel?
Og hvis de får asyl af grunde, som ikke er beskyttelsesberettigede, så skal vi jo ind at se på, hvem det egentlig er, vi giver asyl, og så er det jo den måde, man skal angribe det på.
For ellers er der kun én anden til at stå for den forsørgelse, og det er den ganske almindelige danske skatteyder – og det ønsker jeg ikke.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-01-19:
Jeg vil også gerne spørge til flygtningene og til kommunernes udgifter i forbindelse med de mange flygtninge, der kommer.
Kommunerne har jo en lang række opgaver, når der kommer flygtninge.
Flygtninge skal have danskundervisning, og der skal findes boliger, og der skal laves modtageklasser, og der er lægetjek, og hvad ved jeg.
Jeg er meget enig med statsministeren i, at vi bliver nødt til at finde en måde at få integrationen til at fungere langt bedre på.
Her spiller bl.a. danskundervisning en afgørende rolle.
Problemet er bare, at kommunerne ikke i tilstrækkelig grad kompenseres økonomisk for de her meget store udgifter og opgaver, som de står med.
Man kan sige, at når kommunerne på den måde får en masse ekstra udgifter til trods for Venstres løfter under valgkampen om den såkaldte straksopbremsning, som jo ikke blevet til noget, har de ikke særlig mange håndtag at hive i.
Nu hørte jeg statsministeren og hr. Kristian Thulesen Dahl sige, at det måske ikke er så afgørende, om det er staten eller kommunerne, der skal finde de her penge.
Jo, det er det.
Finansministeren har alt andet lige væsentlig flere håndtag at dreje på, end kommunerne har.
Kommunerne kommer til at vælge, hvor de så vil skære ned – om det skal være på ældreområdet, om det skal være på børneområdet, om det skal være på området for mennesker med handicap.
Det synes jeg faktisk ikke kan være rimeligt.
Det er ikke en rimelig prioritering.
Det er ikke en ordentlig måde at håndtere det faktum, at der kommer rigtig mange flygtninge trods statsministerens løfter om en straksopbremsning på flygtningeområdet, på.
Så jeg vil gerne spørge statsministeren, spørge regeringen: Hvad har man tænkt sig at gøre for at hjælpe kommunerne, således at det ikke er vores børnehaver og vores vuggestuer og vores plejehjem og mennesker med handicap, som kommer til at betale prisen og kommer til at mærke det hver eneste dag, fordi der kommer flere flygtninge?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-01-19:
Først og fremmest kan man jo glæde sig over, at det ikke er Enhedslistens politik, der bliver ført, for så ville det pres, der beskrives her, have været markant større.
For vores opstramning har jo taget noget af presset.
Enhedslisten har ikke villet være med på noget af det.
Så hvis vi havde lyttet til Enhedslisten, havde der været ført en politik i Danmark, så man måske havde set den samme vækst i antallet af asylansøgere, som man har set i vores nabolande Tyskland og Sverige, hvor man så, at antallet blev fordoblet fra 2014 til 2015, og så ville der da for alvor være et pres på de kommunale børnehaver og den kommunale ældreomsorg. Det rokker ikke ved, at det pres er der.
Jeg tager det meget, meget alvorligt, men vi skal også lige holde proportionerne på plads.
Det er jo sådan, at for det første er de flygtninge, der kommer ud i kommunerne i dag, altså ikke dem, der kom over grænsen går.
Vi finansierer det via udviklingsbistanden i den første periode.
Det er jo også derfor, at den her diskussion først kommer nu og ikke kom for et år siden, for indtil nu er det – i gåseøjne – bare løst, ved at penge, der ellers skulle sendes ud af Danmark til udviklingsbistand, bruges i Danmark, og det reagerer kommunerne i hvert fald ikke på.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at en del af de omkostninger, som kommunerne i øvrigt har til integrationsydelse, danskundervisning og beskæftigelsesindsats jo er en del af vores refusionssystem, hvor der derfor også er statslige penge bagved.
Den tredje dimension er, at der i den aftale, der blev indgået med kommunerne sidste sommer, blev sat 325 mio. kr. ekstraordinært af.
Betyder det, at jeg ikke anerkender, at der er et pres?
Jeg anerkender fuldt ud, at der er et pres, og det er præcis af den grund, at jeg i min nytårstale annoncerede, at vi nu starter topartsdrøftelser med kommunerne for at se på den opgave, kommunerne får, når der kommer flere flygtninge.
Kan den håndteres anderledes?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-01-19:
Faktum er, statsminister, at kommunerne ikke får tilstrækkelig økonomisk kompensation fra staten til at løfte den kæmpemæssige opgave, som de står med, nemlig at integrere de mange flygtninge, som kommer.
Og statsministeren og regeringen mangler at give kommunerne et svar, for der bliver råbt vagt i gevær derude.
Det gør der også fra statsministerens egne partifæller, nemlig Venstreborgmestre, som siger, at hvis ikke regeringen handler – og jeg taler ikke om en kommuneaftale for 2017, for det er i 2016, man i kommunerne kommer til at mangle 2-3 mia. kr. – vil det få voldsomme konsekvenser for vores børn og for vores ældre.
Altså, jeg synes, det er helt vildt – det var jo finansministerens svar, altså at kommunerne jamrer.
Er statsministeren enig med finansministeren, i forhold til at de meldinger, der kommer fra kommunerne, herunder fra Venstres egne borgmestre, bare er jammer?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-01-19:
Jamen selvfølgelig er politik et spørgsmål om at prioritere.
Nu er det med registreringsafgiften jo en politisk indrømmelse, som min regering har givet Liberal Alliance, for at Liberal Alliance har deltaget i en finanslovsaftale, som trækker Danmark den rigtige vej og trækker Danmark ud af det dynd, som vi var efterladt i af en regering, der rent underskudsmæssigt altså gik helt ud til kanten af, hvad man må; som havde hævet afgifter – altså, verden hænger jo sammen.
NOx-afgifterne var femdoblet, og der skulle komme reklameafgift og alt mulig andet, der kunne slå vækst og vores virksomheder ihjel.
Det har vi så rettet op på, og det kommer med en pris.
Det står jeg da ved.
I forhold til kommunerne er det sådan, at staten jo betaler hundrede procent de første 12 måneder, en flygtning er i Danmark.
Så det er jo ikke sådan, at de flygtninge, der kom over grænsen i går, kommer ud i kommunerne i morgen.
Derfor var de flygtninge, kommunerne skal håndtere her i foråret, velkendte, da man lavede økonomiaftalen sidste sommer.
Jeg kan sagtens se, at der er en udfordring.
Det er faktisk også derfor, at vi nu går i dialog med kommunerne for at se på, hvordan vi kan give kommunerne nogle instrumenter til at lave en mere vellykket integrationsindsats i fremtiden.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-01-19:
Jamen ifølge et svar, jeg har fået fra Skatteministeriet, så vedrører det her jo for dem, der bor i lejeboliger og andelsboliger, et samlet beløb på 225 mio. kr. inden tilbageløb.
Det er trods alt et pænt beløb, og jeg synes, det er værd at se det her i sammenhæng med, at når der så også kan være pensionister, som mister deres boligsikring, kan det her samlet set for nogle befolkningsgrupper være virkelig skævt.
Jeg vil godt høre ordføreren, om ikke ordføreren kan se, at det her kan ramme nogle bestemte grupperinger særlig skævt.
Mette Frederiksen (S), 2016-01-19:
Arbejdsomme er der ikke nogen tvivl om vi får behov for at være i fællesskab, og det gælder jo ikke mindst de enorme udfordringer, der er på den globale scene, den europæiske og hjemlige scene, sammenhørende med flygtningesituationen.
Det mest brutale og ulykkelige er vel, at vi her ved indgangen af 2016 må konstatere, at situationen omkring konflikten i Syrien er og forbliver uløst.
Millioner af mennesker er sendt på flugt, endnu flere er internt fordrevne, i nabolandene opholder der sig mere end 4 millioner mennesker, den menneskelige katastrofe er kolossal, og det samme er omkostningerne for de pågældende lande.
Konsekvenserne af det her erkender vi jo allerede nu for Europa, og presset på den europæiske grænse er massiv – ja, jeg vil gå så langt som til at sige, at Europas ydre grænser er brudt sammen – og for nu at sige det meget direkte, så mangler vi penge til de mennesker, der er ofre for krigen.
Sidste år vurderede FN, at der var behov 8,4 mia. dollar til den humanitære indsats til flygtningene både i Syrien og i nærområderne.
Der blev kun fundet godt 3 mia. dollar.
Det må siges at være en global falliterklæring, også en falliterklæring, som vi ikke har råd til, og hvis ikke vi fra dansk side og fra Europas side får styrket nærområdeindsatsen, kan vi jo ikke omvendt undre os over, at mange mennesker sendes på flugt, og vi kan heller ikke være denne humanitære katastrofe bekendt.
I valgkampen lovede Venstre jo en straksopbremsning af asylansøgere til Danmark; det er vel bedst betegnet som et politisk paradenummer uden forbindelse til virkeligheden.
Den nuværende flygtningekrise har gjort, at vi har fundet sammen med regeringen om nødvendige stramninger, men jeg vil gerne sige det meget direkte: Jeg synes, regeringen svigter det andet ben, nemlig det ben, der skal skabe balance i vores udlændingepolitik og på sigt også mindske tilstrømningen.
Og derfor et meget konkret spørgsmål til statsministeren: Er statsministeren selv tilfreds med den indsats, der bliver ydet i nærområderne i dag?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-01-19:
Tak for det.
Jeg synes, det er en meget fin og fornem og dækkende beskrivelse af, hvad der udfordrer os, og når spørgsmålet lyder, om jeg er tilfreds med den indsats, der er i nærområderne, så er svaret meget klart nej.
Hvis der lå det i spørgsmålet, om jeg er tilfreds med den indsats, Danmark yder, så er svaret derimod ja, for vi yder vores del og vi yder vores forholdsmæssige del.
Vi var blandt de første lande, da der gik hul på Europas ydre grænser i august-september, som bød ind; inden for rammerne af 100 mio. euro var vi med absolut i frontlinjen for at sætte en europæisk dagsorden, som går ikke bare på to ben, men på en række ben, hvor et af dem selvfølgelig handler om at styrke indsatsen i nærområderne.
Der er til gengæld brug for, at resten af verdenssamfundet byder ind her, for lige såvel som den her konflikt ikke kan løses af Danmark alene, kan den heller ikke løses af Europa alene.
Der er en række stormagter og en række lande i regionen, som man med rimelighed kan stille krav om yder mere, end de gør i dag.
Mette Frederiksen (S), 2016-01-19:
Hvis jeg må være lidt fri, mener jeg ikke, man både kan svare ja og nej til spørgsmålet.
For tingene hænger sammen.
Og før jul var der et folketingsflertal, der besluttede sig for, at de midler, som var blevet sparet væk i 2015, selvfølgelig skulle gå til dem i verden, der har mest behov for dem.
Det har regeringen valgt at ignorere.
Derfor kan man ikke svare både ja og nej.
Det er åbenlyst, at vi mangler et europæisk lederskab.
Det er åbenlyst, at vi mangler et EU, der træder i karakter og viser, at Europa er i stand til at arbejde sammen hurtigt og effektivt for at hjælpe de alt for mange mennesker, der sendes på flugt.
Må jeg ikke spørge statsministeren, om Danmark deltager i den donorkonference, som der snart indkaldes til, med deltagelse af bl.a. England, Norge, Tyskland og Kuwait og selvfølgelig i samarbejde med FN?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-01-19:
Ja, selvfølgelig gør Danmark det, og det gør vi jo så meget desto mere, fordi vi har været i tæt dialog hele vejen igennem.
Jeg har selv ført den med både David Cameron og Anna Solberg.
Det er jo et fælles norsk-britisk initiativ.
Selvfølgelig kan man svare både ja og nej, medmindre der ligger i spørgsmålet, at det så er Danmark, der isoleret og alene i kraft af danske penge skal sørge for at bringe den internationale nærområdeindsats op på det ønskede niveau.
Og det går jeg da ikke ud fra det er.
Vi yder vores andel, ja, og det gælder også i forhold til udviklingsbistanden.
Vi er i fornemt selskab med de kun fem lande i hele verden, der efterlever FN's målsætninger.
Og jeg svarer nej til, at den internationale nærområdeindsats er god nok.
Den er ikke god nok.
Det er bl.a. derfor, vi deltager i den donorkonference, for der er jo brug for, at ikke mindst de lande, der er i nærområdet, ud over Europa, bidrager mere, end tilfældet er.
Det her er en global udfordring, hvor Danmark skal yde sit bidrag, og lige præcis på det her spørgsmål, altså omkring humanitær bistand til krigen i Syrien, har vi faktisk nået den målsætning, som de europæiske lande har formuleret i fællesskab.
Mette Frederiksen (S), 2016-01-19:
Men det er jo bare åbenbart og tydeligt for enhver, at indsatsen ikke er nok.
Det er åbenbart og tydeligt, at indsatsen ikke er nok, hvad enten vi ser på de internt fordrevne, der fortsat er i Syrien, eller vi ser på overbefolkede flygtningelejre i nærområderne, eller vi ser på de flygtninge, der kommer et par lande derfra – så er vilkårene og forholdene mange steder af en sådan karakter og af en sådan elendighed, at vi ikke kan være det bekendt.
Og hvis ikke Europas ledere med Danmarks statsminister iblandt indser det og forstår det og formår at håndtere den her situation, vil presset på Europas grænser jo kun fortsætte og måske endda tage til i styrke.
Derfor mangler jeg, og derfor mangler vi en dansk regering, som selvfølgelig insisterer på, at svarene skal findes globalt og europæisk, men som samtidig hæver den danske fane og går foran.
Regeringen og statsministeren kan jo ikke være blind eller blege for at indrømme, at når man skærer ned på dansk udviklingsbistand, er det alt andet lige svært at sige, at resten af verden ikke skulle gøre det samme. Og vi har i virkeligheden behov for det modsatte.
Hvis vi vil hindre flygtninge i at flygte, skal vi give mennesker bedre levevilkår der, hvor de er.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-01-19:
Jo, men det er jo ret enkelt bare at stille sig op her og sige, at vi skal bruge nogle flere penge.
Altså, de skal jo være der først.
Vi har en målsætning for vores udviklingsbistand, som følger FN's målsætning.
Vi er et lille, eksklusivt selskab af kun fem lande i hele verden, der efterlever den målsætning.
En gennemsnitsdansker giver efter min bedste hukommelse to en halv gang så meget som en tysker.
Skulle vi så stå og skamme os over det lederskab, vi viser?
Overhovedet ikke.
Vi har den fulde moralske habitus til at kunne hæve fanen og sige til vores kolleger ude i Europa, at de skal til lommerne.
Vi har den fulde moralske habitus til at tage til donorkonference i London og sende det signal, at andre skal yde noget mere, for vi yder vores andel.
Mette Frederiksen (S), 2016-01-19:
Først de 2 minutter: Det her handler jo ikke om, hvad man moralsk kan, og hvad man moralsk ikke kan.
Det her handler jo om, at verden og Europa står over for en flygtningekrise af dimensioner, som vi ikke har set siden perioden efter anden verdenskrig.
Vi som lande kan jo godt et efter et stramme op på vores asylregler og vores udlændingepolitik – det støtter vi fra Socialdemokratiets side – men det er jo lige så åbenbart, at det at gå til problemets egentlige rod kræver en løsning i nærområderne.
Derfor tror jeg, at enhver regering, og det gælder også den nuværende danske, bliver nødt til at erkende, at det, der for et par år siden var rimeligt og ordentligt og tilstrækkeligt og nok, ikke er det i en situation, hvor flygtningekrisen har nået en sådan dimension.
Det ville klæde os, og jeg tror, det ville være gavnligt for også Danmarks senere udvikling, hvis vi kommer op i et helt andet gear og dermed får et reelt gearskifte, med hensyn til hvad det er for en bistand, og hvad det er for en indsats, vi laver i nærområderne, og den indsats, der følger deraf.
Det er et dansk anliggende, og der har vi behov for en stærk stemme; det er et europæisk anliggende, og det er selvfølgelig et globalt anliggende.
Der har vi jo så kunnet iagttage fra første parket en regering, der melder til kommunerne, at det er jammer, og at det har man ikke behov for at diskutere med kommunerne for nærværende; det er et kommunalt anliggende.
Men er det nu også rigtigt?
For hvis man følger den tankegang og den strategi, bliver konsekvensen jo, at regningen for flygtningestrømmen skal betales i den enkelte børnehave, på den enkelte daginstitution, i den enkelte skole eller på det enkelte ældrecenter.
Jeg tror, at vi der har behov for at tage et ansvar på Christiansborg, indgå i dialog med kommunerne, sørge for, at det ikke er den nære og lokale velfærd, der holder for.
Og jeg savner en tilbagemelding fra regeringen og statsministeren om, om ikke vi bliver nødt til at gå den vej i stedet for arrogant at afvise enhver tale fra kommunernes side.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-01-19:
Tak for det.
Altså, problemets egentlig rod er jo ikke et spørgsmål om humanitær bistand i nærområderne.
Og der står vi med nogle udfordringer, som jo heller ikke kan løses af Danmark, men hvor vi yder vores bidrag, og hvor vi med den stærke moralske placering, vi har i verdenssamfundet, også må løfte vores røst og kalde på USA, på Rusland, på de regionale kræfter, for at få tilvejebragt en løsning i Syrien.
Det er jo det, der skal til.
Nu kan jeg så forstå, at Socialdemokratiet, der har stemt for en finanslov, som reducerer udviklingsbistanden til 0,7 pct. af BNI, har en ambition, der rækker længere.
Det er noteret.
Det vil vi jo så fremadrettet se nogle konkrete forslag om, altså de millioner og milliarder, der skal bruges ekstra på udviklingsbistanden.
Det bliver interessant.
Jeg forstår, at der nu også skal bruges nogle millioner og milliarder ekstra til kommunerne, og det skal vel også finansieres.
Det bliver interessant.
Min udfordring er, at vi har den økonomi, vi har.
Det kasseeftersyn, vi foretog, da vi kom til, viste, at den tidligere regering var gået til kanten af EU-reglerne, ja, faktisk over kanten, når man regnede på det, og det er jo derfor, vi er nødt til at føre en ansvarlig økonomisk politik.
Betyder det, at jeg siger, at kommunerne klynker, eller at jeg ikke vil i dialog med kommunerne?
Nej, slet ikke.
Jeg anerkender fuldt ud, at det her er en udfordring for hele Danmark og derfor også kommunerne.
Det er jo derfor, at vi har afsat 325 mio. kr. ekstra til kommunerne i 2016 på grund af den her opgave, og det er også derfor, at regeringen om ganske kort tid starter en dialog med kommunerne for netop at se på, givet at kommunerne fremadrettet skal integrere flere flygtninge, end man har skullet gøre historisk, om der så er nogle ting, der skal justeres, regelsæt m.v., for at gøre opgaven mere overskuelig.
Så vi er bestemt i dialog med kommunerne, og det vil jo rimeligvis også være sådan, at når regeringen med kommunerne senere på foråret skal diskutere økonomi fremadrettet, vil det her tema helt åbenlyst stå højt på dagsordenen.
Mette Frederiksen (S), 2016-01-19:
Men det er dog en bemærkelsesværdig måde at starte en dialog med landets kommuner på, altså at sige, at de jamrer, når de påpeger, at flygtningestrømmen har nogle meget konkrete og direkte konsekvenser for nogle helt almindelige menneskers hverdag og liv.
Jeg synes, det ville klæde regeringen at anerkende det.
Altså, lad os bare blive lidt konkrete, for jeg skal lige forstå det.
Hvordan kan en lavere registreringsafgift være svaret på et tidspunkt, hvor landets kommuner en efter en melder, at flygtningetilstrømningen kommer til at have betydning for den konkrete velfærd?
Er det ikke en prioriteringssag, og kunne man ikke have prioriteret anderledes i finansloven?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-01-19:
Jeg prøver på at tage den her debat lidt mere alvorlig end bare at stå og sige ja og nej til sådan nogle slagord.
Jeg anerkender fuldt ud, at der er et pres på vores velfærdssamfund – jeg tror, det måske kniber lidt mere, i forhold til at spørgeren anerkender det – og det er jo sådan set derfor, vi fra starten har sagt, at vi er nødt til at gøre noget for at få antallet af asylansøgere bragt ned, så det kommer under kontrol.
Vi er nødt til at gøre noget for at få de her mennesker gjort selvhjulpne, så de tjener deres egne penge.
For hvis ikke vi lykkes med det, så er hele det råderum, der ellers ville være i de kommende år i dansk økonomi, som vi kunne bruge til at forbedre ældreomsorg eller uddannelse eller forskning eller måske – hvis man tør tænke en fræk tanke – skabe noget mere vækst og velstand ved at sætte nogle skatter ned, brugt på det her.
Så lad være med at stå og klandre os for, at vi ikke tager det her alvorligt.
Det er jo præcis derfor, at vi af egen drift har indkaldt Kommunernes Landsforening til topartsdrøftelser for at diskutere, hvad det er for nogle værktøjer, man har til at løse den opgave.
For svaret kan jo ikke altid eller kun udelukkende være: Send flere penge.
Derfor vil vi gerne starte med at diskutere, om der er noget i regelsættet, i de krav, vi stiller til den måde, modtagerklasser organiseres på, i de krav, vi stiller til boligindkvartering og den slags, der kan justeres, så det bliver mere fleksibelt, så det bliver lettere for kommunerne at løse den her opgave, som jeg anerkender fuldt ud er svær.