runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2015-01-22:
Jeg ved godt, at De Konservative er sådan et meget retspolitisk parti med straf og det ene og det andet, men altså, jeg føler ikke, at vi straffer nogen.
Vi siger, at hovedprincippet er frivillige aftaler, og så er der selvfølgelig en mulighed – en ekstra ny mulighed – hvor vi hjemler i loven, at man kan stille krav via sociale klausuler for at sikre, at der kommer lære- og praktikpladser.
Så vi straffer ikke nogen i den her forbindelse, nej, vi sikrer, at der er flere, der kan få sig en lære- eller praktikplads, og det burde selv De Konservative være glade for.
I forhold til det, som er nybyggeri, og hvor kommunalbestyrelsen kan gå ind og stille et krav om, at man skal kigge på sociale klausuler, er det vel at mærke sådan, at man pålægger boligorganisationen det princip, der hedder følg eller forklar
Og der kan være noget med proportionalitetsprincippet i EU, altså at hvis det er et lille byggeri eller et specialbyggeri, eller hvad det nu er, så behøver man ikke at følge det, men man skal følge det eller forklare.
Man skal enten følge det eller forklare, hvorfor man ikke gør det.
Og det er der, hvor kommunalbestyrelsen skal pålægge en boligorganisation at leve op til de sociale klausuler, hvis man ikke har en frivillig aftale.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-01-22:
Jeg synes da, det klæder ministeren lidt at rose de frivillige aftaler, og jeg vil sådan set starte med at give ministeren det råd, at ministeren måske skulle bruge flere kræfter på at rose dem, der rent faktisk gør det godt, for det kunne jo være, at det hjalp, i stedet for at straffe dem.
Mit spørgsmål er en udløber af det her med, hvem der må hvad.
Og jeg vil da godt her høre, om vi kan få ministerens ord for, at en boligafdeling, der synes, de har en god og fornuftig mulighed for at lave en frivillig aftale, til enhver tid kan sige, at et kommunalt krav ikke skal gælde hos dem, fordi de har en frivillig aftale, og at det for dem er meget bedre, måske oven i købet forankret i lokalmiljøet.
Så jeg vil spørge ministeren: Har et boligselskab til enhver tid en mulighed for at sige nej tak til et kommunalt krav, hvis de kan sige, at de har en fin aftale, som de er glade for og tilfredse med?
Carsten Hansen (S), 2015-01-22:
Kunne vi komme højere op, ville det jo være fint, men jeg redegjorde faktisk også for, at vi gerne så frivillige aftaler.
Det her er jo et ekstra instrument, vi giver for at sikre, at vi når de 12 pct. Vi vil følge det løbende.
Man bryder sig ikke om at sikre de ekstra praktikpladser.
Man vil kun lave frivillige aftaler, og det er altså op til parterne at afgøre det.
Det ser vi anderledes på, end Venstre gør.
Charlotte Dyremose (KF), 2015-01-22:
Nu har vi jo lige, tidligere i dag, talt meget om den boligsociale indsats, som vi jo heldigvis har stået sammen om at videreføre.
Derfor undrer det mig en lille smule, at det tydeligvis slet ikke påvirker Socialdemokratiet, når boligorganisationerne selv siger, at de er frygtelig bekymrede over de her generelle regler og tvang, fordi noget af det, det vil betyde, er, at man ikke får mulighed for at kunne lave nogle af de frivillige aftaler, der i dag indgås, og som inkluderer særlig udsatte unge fra det boligområde, der skal renoveres.
Man får ikke mulighed for at kunne lave den slags smarte individuelle aftaler, hvor en renovering af den unges bebyggelse bliver den trædesten, som en særlig udsat ung fra området får til at komme ind at få en praktikplads.
Kan det slet ikke bekymre Socialdemokratiet?
Jan Johansen (S), 2015-01-22:
Vi må jo erkende, at vi ikke har opfyldt de kvoter, vi skulle opfylde.
Ellers havde vi ikke stået og manglet så mange praktikpladser.
Derfor gør vi det ekstra godt, så vi kan skaffe de praktikpladser, så vi har den faglærte arbejdskraft, den velkvalificerede arbejdskraft med de kompetencer, der skal bruges, til stadig væk at kunne vedligeholde Danmark og bygge nyt i Danmark.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-01-22:
Jamen det er jeg så ikke enig i, og det er jo der, vi kommer til forskellige konklusioner på baggrund af den omfattende dialog, vi har haft.
Og vi må bare konstatere, at det når vi nok ikke til enighed om.
Jeg fik så ikke præciseret, hvor det er, Natur- og Landbrugskommissionen siger det, som hr. Villum Christensen påstår.
Men det må vi jo så også tage efterfølgende, for jeg synes sådan set, det er ret vigtigt, at vi får afklaret de her spørgsmål, så der ikke er en usikkerhed om, hvorvidt der fortsat er et behov for, at vi får renset vores spildevand i det åbne land.
Villum Christensen (LA), 2015-01-22:
Det er korrekt, at jeg har været til møde med embedsmændene, og tak for det.
Men det er ikke korrekt, at der ligger et klart retligt grundlag.
Det er ikke korrekt.
For det retlige grundlag kræver, at sagen omkring påbud bliver oplyst på en måde, så man kan se, at der er en sammenhæng mellem påbuddet og det problem, man skal løse, altså at der er et fagligt grundlag.
Og ingen kommuner laver jo miljøundersøgelser.
Ingen kan vide, om der er en sammenhæng, altså en årsag-virkning-sammenhæng.
Det er jo derfor, man går ud og siger, at det er nok at beregne det.
Og den beregning hviler på en højesteretsdom, der siger noget helt andet end det her.
Så derfor er jeg meget uenig i, at der er et retligt grundlag.
Der er bestemt meget dårlig retssikkerhed på det her område for borgerne.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-01-22:
Jamen jeg tror også, jeg har givet et skriftligt svar på det og netop bedt om at få det præciseret, for jeg kan sådan set ikke genkende den udlægning af det, som hr. Villum Christensen har.
Og i øvrigt kan jeg jo sige, at vi har haft en, tror jeg, efterhånden langstrakt dialog med hr. Villum Christensen direkte.
Jeg har stillet embedsværket til rådighed for, at vi kan få udredt de spørgsmål, som hr. Villum Christensen måtte have om det her område, og det synes jeg at jeg har gjort velvilligt i forsøget på simpelt hen at komme til bunds i den her sag.
Og der har vi jo også peget på, at der sådan set ligger et meget klart retligt grundlag for det her og for kommunernes indsats på det her område.
Jeg kan bare konstatere, at vi så fortsat har en politisk uenighed, og jeg tænker, at vi måske ikke når helt frem til at finde den enighed.
I hvert fald har vi haft en lang dialog efterhånden, også på det sådan helt fagligt-tekniske niveau, i forsøget på at få udredt de her spørgsmål, som hr. Villum Christensen har haft.
Villum Christensen (LA), 2015-01-22:
Jeg tror bare, jeg har et enkelt spørgsmål til ministeren, og det handler om, om ministeren er enig i – for det er jo vigtigt, at de ting, vi gør herinde, hviler på et fagligt grundlag – at Natur- og Landbrugskommissionen konstaterer, at der er meget marginale fordele i forhold til åernes tilstand ved at rense spildevandet ude i det åbne land.
Er ministeren enig i det synspunkt?
Ellers kan jeg fortælle, hvor det står henne.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-01-22:
Man kan fint etablere nogle decentrale rensningsløsninger, hvis man mener, at det er det mest hensigtsmæssige, frem for at pålægge alle at blive tilsluttet kloaknettet.
Det er sådan set en beslutning, der ligger hos kommunerne.
Det, der ligger i vandplanerne, er jo en indsats for at få renset spildevandet.
Men hvis man i kommunen vurderer, at en decentral rensningsløsning er den mest fordelagtige og måske endda kan gøre, at det bliver billigere for den enkelte borger, så har man altså muligheden for det allerede i dag.
Louise Schack Elholm (V), 2015-01-22:
Jeg vil høre, om ordføreren har set udsendelsen om Grimhøjmoskeen; om ordføreren har set de her undersøgelser, der viser, hvor stor en andel af en befolkningsgruppe i enkelte postnumre der har en anden baggrund end dansk og vestlig; om ordføreren mener, at det er en udfordring for samfundet, at vi har nogle områder, der i den grad er beboet af ikkedanskere eller efterkommere af indvandrere med anden etnisk baggrund, og at de på den måde lever i parallelsamfund og ikke retter sig efter dansk ret.
Jan Johansen (S), 2015-01-22:
Nu ligger det jo i forliget, at det er i 2032, at tilbagebetalingen begynder, og det er jo afmålt ud fra det, vi forhandlede os frem til.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-01-22:
Der er jo ingen tvivl om, man kan gøre en masse godt, hvis man låner nogle penge og bruger på formålet.
Det, der er spørgsmålet, er: Låner man for mange penge her?
Og der vil jeg gerne have hr. Jan Johansen sætter nogle ord på om der er en grænse for, hvor mange penge man kan låne, og hvorfor den grænse ligger lige præcis ved, at vi nu udvider tilbagebetalingen fra år 2027 til år 2032.
Kunne man have lånt 1 mia. kr. eller 2 eller 3 mere og have udskudt tilbagebetalingen yderligere, uden at det var et problem, hr. Jan Johansen?
Jan Johansen (S), 2015-01-22:
For det første glæder det mig rigtig meget, at der er 50.000 nye almennyttige boliger, der bliver restaureret.
Det andet er, at normalt ved vi også, at når vi restaurerer et hus, vi selv har købt, kan vi godt tage et 20-årslån ellers 30-årslån, og så går der lige så lang tid, indtil det er betalt ud.
Men vi er selvfølgelig godt opmærksomme på, at vi bruger pengene og tømmer kassen frem til 2032.
Det er jo også derfor, vi vil tage det op til revision om 2 år, altså for at se, hvordan det egentlig ser ud.
Så vi har jo egentlig været opmærksomme på de ting her, men jeg glæder mig meget over, at vi investerer i vores almennyttige boliger, hvor en million mennesker bor.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-01-22:
Med det her lovforslag udskydes det tidspunkt, hvor der kommer overskud, eller hvor der er balance i Landsbyggefonden, fra år 2027 til år 2032.
Jeg vil gerne spørge hr. Jan Johansen: Kan man bare udskyde det, lige så tosset man vil?
Altså, kunne man også låne så mange penge via Landsbyggefonden, at det blev udskudt til 2035, 2040 eller 2050?
Ville det være helt uproblematisk?
Og hvis der er en grænse for, hvor lang tid man kan udskyde det, uden at det bliver problematisk for økonomien i Landsbyggefonden, kan hr. Jan Johansen så redegøre for, hvorfor det lige præcis er 2032, der er det rigtige tidspunkt, og ikke 2027, som nu, før man vedtager det her lovforslag?
Jan Johansen (S), 2015-01-22:
Tilbage i november sidste år indgik regeringen som bekendt en bred boligaftale med Dansk Folkeparti, De Konservative, SF og Enhedslisten.
Det er den aftale, vi nu udmønter i dette lovforslag.
For lejerne betyder den nye boligaftale nemlig, at godt 50.000 almindelige boliger i de kommende år bliver renoveret.
Tager vi også de tidligere boligaftaler med, bliver der fra 2011 til 2020 samlet set renoveret 140.000 almennyttige boliger eller godt og vel hver tredje almennyttige bolig.
Det er en massiv investering i de almennyttige boliger, som vil løfte nedslidte boligområder og sikre sunde, gode, energieffektive boliger.
Lejerne kan også glæde sig over, at aftalen sætter fokus på tryghed og trivsel i særlig udsatte boligområder.
Med aftalen styrker vi den boligsociale indsats.
Vi prioriterer indsatser, der kan være med til at bryde den negative sociale arv, og vi afsætter penge til at ændre infrastrukturen i boligområderne, så de i højere grad bliver en integreret del af den omkringliggende by.
For beskæftigelsen betyder boligaftalen, at der skabes yderligere 18.000 arbejdspladser, primært i byggeriet.
Fra 2011 til 2020 bliver den samlede investering 50 mia. kr. i renovering af almennyttige boliger svarende til 40.000 arbejdspladser.
Udover at tusindvis af almennyttige boliger bliver moderniseret og renoveret, har det høje investeringsniveau samtidig været med til at kickstarte økonomien og holde hånden under beskæftigelsen.
For miljøet betyder boligaftalen, at vi får flere energirenoverede boliger med et mindre forbrug til opvarmning.
I dag står driften af bygninger for ca. 40 pct. af det samlede energiforbrug i Danmark.
På længere sigt vil energirenoveringen af de almennyttige boliger derfor indebære en mærkbar reducering af CO2-udledningen.
Der er en lang række initiativer i boligaftalen, som også kan fremhæves.
Der skal arbejdes for lavere husleje gennem optimering og gennemsigtighed, der skal inddrages lærlinge i renoveringsprojekterne, og der skal ske et øget samarbejde mellem boligorganisationerne og de socialøkonomiske virksomheder for at skaffe flere i arbejde i lokalområderne.
Med boligaftalen tager vi en lang række vigtige initiativer, som vil gøre de almennyttige boliger endnu mere attraktive at bosætte sig i.
Omkring 1 million danskere bor i almennyttige boliger.
Den almennyttige boligsektor er derfor en vigtig del af vores boligmarked og løser mange vigtige opgaver.
For Socialdemokraterne er det vigtigt, at vi bevarer en velfungerende almennyttig sektor.
Det er derfor rigtig positivt, at det lykkedes at samle et bredt flertal bag boligaftalen, som kommer lejerne, beskæftigelsen og miljøet til gavn.
Med disse bemærkninger skal jeg derfor meddele, at Socialdemokraterne støtter forslaget.
Louise Schack Elholm (V), 2015-01-22:
Det er jo ikke et fremskridt, at man fastholder den nuværende indsats, men det er heller ikke et tilbageskridt.
Jeg er da glad for, at man ikke laver tilbageskridt.
Men det, som man kan sige, er, at problemet er, at man gældsætter Landsbyggefonden så massivt helt frem til 2032.
Den anden del er, at der jo ellers er meget med på ghettoområdet.
Der sker ikke noget.
Man må tage de udfordringer, der er, seriøst, og der er behov for nye redskaber.
Eigil Andersen (SF), 2015-01-22:
Ja, for os i SF har det også været utrolig vigtigt i de her forhandlinger, som vi har deltaget i, og hvor vi er en del af det forlig, der er indgået, at der fortsat bliver bevilget 465 mio. kr. om året til det her boligsociale arbejde.
Men jeg må indrømme, at det kommer bag på mig, hvis det nu i virkeligheden har udviklet sig sådan, at Venstre er blevet et parti, som ikke længere stemmer for fremskridt, men kun stemmer for, hvis man får endnu mere opfyldt.
Louise Schack Elholm (V), 2015-01-22:
Nu var det jo ikke ligefrem den boligsociale indsats, vi ville spare på, for vi er selvfølgelig rigtig glade for, at regeringen vælger at videreføre den boligsociale indsats, som VK-regeringen startede.
Den boligsociale indsats var noget, som blev påbegyndt i VK-regeringens tid, og her fastholder man det niveau, som man har haft de senere år i den boligsociale indsats.
Jeg er glad for, at man ikke nedprioriterer den.
Jeg er også glad for, at man ikke fjerner den.
Jeg havde gerne set, at man måske i højere grad havde prioriteret at gøre noget på ghettoområdet, og at man fandt på nogle flere initiativer i stedet for bare at fastholde de nuværende.
Men det er da bedre end at fjerne dem.
Eigil Andersen (SF), 2015-01-22:
Jeg kan forstå på Venstre, at det er et meget vigtigt punkt, at der bliver gjort noget for at fremme integrationen i de udsatte boligområder.
Sagen er jo så den, at vi med den her boligaftale årligt afsætter 465 mio. kr., som skal medvirke til at løse nogle af de sociale problemer, der er i de udsatte boligområder, herunder en række ting, som fremmer integrationen.
Det kan være med at skaffe unge mennesker et fritidsjob, og det kan være med hjælp til familier, som er ude i forskellige vanskeligheder, gennem boligsociale medarbejdere, men fremme integrationen vil det gøre.
Og så virker det jo på mig besynderligt, at Venstre decideret vil stemme imod det her lovforslag.
Det må jo betyde, at i stedet for 465 mio. kr. om året til at fremme integration og løse sociale problemer mener Venstre, at der kun skal bevilges 0 kr.
Hvordan skal man dog forstå den her besynderlige stemmeafgivning?
Pia Adelsteen (DF), 2015-01-22:
Bare meget kort: Altså, jeg vil gerne bede ministeren om ikke sådan ligesom at dele det op i, at blå blok selvfølgelig ikke ønsker, at spildevand skal renses, for det er jo ikke tilfældet.
Selvfølgelig vil vi gerne have spildevandet renset.
Vi anerkender bare, at det ikke nødvendigvis behøver være gennem kloakker og gennem et eller andet rensningsanlæg, men at man kan gøre det på nogle andre måder og stadig opnå de samme miljømæssige fordele.
Og det synes jeg bare ministeren også skal anerkende, altså at der er andre metoder end nødvendigvis at påbyde folk at låne op til 80.000 kr. for at få kloakeret – hvilket måske ikke ændrer noget synderligt.
Villum Christensen (LA), 2015-01-22:
Jeg har ganske svært ved at se for mig, at man ikke hjælper de mennesker, så de slipper for et meningsløst påbud, for kommunen kan gøre noget andet, der opnår det samme.
Så synes jeg da, at man reelt hjælper de mennesker mere end ved at give dem et lån, som de så kan lægge oven i de lån, de har i forvejen, som jeg sagde i min ordførertale.
Det her er jo sund fornuft, nemlig at vi ikke skal gøre mere end det, der rent fagligt kan godtgøres.
Og det, der sker i dag – jeg kender lidt til det, for jeg sidder i en kommune med det her ansvarsområde, så jeg ved det – er, at man ude i kommunerne ikke laver de rigtige undersøgelser, som kan vise, at der er en sammenhæng mellem påbud og den tilstand, man ønsker ude i åen.
Den sammenhæng findes simpelt hen ikke.
Det er nøjagtig, som jeg sagde, ligesom med vindmøllerne.
Så det her er sådan set rettidig omhu, altså at man sikrer sig, at man ikke påfører folk en omkostning, der reelt ikke har en virkning ude i miljøet.
Det handler ikke om at gøre mindre for åerne.
Det handler om at gøre det mest omkostningseffektivt.
Torben Hansen (S), 2015-01-22:
Tak, hr. formand.
Socialdemokratiet er også fuld af undren over Liberal Alliances og hele blå bloks ændringsforslag.
Regeringen og Socialdemokratiet har jo netop fremsat det her forslag, fordi vi vil hjælpe dem, der bor ude i det åbne land, med den kæmpestore opgave, der er med kloakering og decentral rensning.
Det, som det her ændringsforslag simpelt hen går ud på, er – det kan jeg forstå på hr. Villum Christensen – at hvis man ændrer lidt på ordene, så er det sådan set helt i orden, at der er tusindvis af husstande, der stadig væk hælder urenset spildevand ud i vores vandløb.
Kan ordføreren ikke også bekræfte, at det rent faktisk i forbindelse med de her vandplaner også er blevet bevist, at det her har den ønskede virkning?
Vi skal selvfølgelig have kloakeret for de fækalier, undskyld udtrykket, der kommer ud fra de her ejendomme i det åbne land, og det, vi gør med det her, er rent faktisk, at vi hjælper de mennesker, der bor derude, altså dem med de lave indkomster.
Vi rækker en hjælpende hånd, og det vil tage nogle år for dem, og de har nogle års respit, og der hjælper vi dem.
Det eneste, der kommer til at ske med jeres ændringsforslag, er sådan set, at vi ikke får hjulpet de mennesker, og at vi sådan set også bare får sikret, at vandtilstanden i vores vandløb og vores åer og vores søer fortsat er ringe.
Villum Christensen (LA), 2015-01-22:
Jeg aner ikke, hvor landbruget kommer fra i den her sammenhæng.
Det, vi konstaterer, er, at man giver folk påbud, uden at man rent fagligt kan dokumentere, at der er en virkning af de pågældende påbud.
Hvad det har med landbruget at gøre, har jeg svært ved at se.
Det hele er altså et spørgsmål om, at vi ikke skal skyde gråspurve med kanoner, at vi skal gå lempeligt til værks og gøre de ting, der er nødvendige, og de ting, vi ved virker, og ikke bare mekanisk ud fra BBR-registeret, som det foregår i dag, smække påbuddene ud, for vi aner i virkeligheden ikke, om de påbud virker eller de ikke virker.
Og så er det, vi siger: Inden man sender det påbud ud, bør man lige undersøge, om der er andre muligheder, der giver den samme eller en bedre effekt for færre penge.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-01-22:
Ja, men det handler også om, at uanset hvor folk bor i landet – det er et princip, vi har vedtaget – så skal man tilsluttes.
Det har været undervejs i mange, mange år, og nu bliver det så iværksat.
Men verden er jo lige nu vendt på hovedet, for det, som de borgerlige partier gør, er jo at lægge en ekstra byrde på landbruget, for hvis vi ikke håndterer det på den her måde, kommer vi til at skulle stille nogle ekstra krav til begrænsning af udledningen fra landbruget.
Jeg synes nærmest, det er lidt morsomt.
Jeg kan ikke rigtig forstå, at partierne bag det her ændringsforslag ikke kan se, at så bliver der ekstra byrder, som vi bliver nødt til at pålægge landbruget for at reducere dets udledning.
Villum Christensen (LA), 2015-01-22:
Næh, det kan jeg høre at vi ikke gør.
For vi taler ikke om, at der ikke skal foretages spildevandsrensning, vi taler om, at inden vi giver folk et påbud og siger: Stik mig 80.000 kr., skal vi være sikre på, at der er proportionalitet i det, der foregår, om der er en sammenhæng mellem den omkostning, man har til det her tiltag, og den effekt, der er tale om.
Her handler det om, at vi skal have en god tilstand i åerne, og hvis det er sådan, at man ved at ændre de fysiske forhold kan gøre, at rigtig mange tusinde mennesker kan slippe for at skulle betale for det her påbud, så synes vi, at det er at foretrække netop af hensyn til, at der skal være proportionalitet.
Det er faktisk et forvaltningsretligt princip, som er ret vigtigt at håndhæve.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-01-22:
Jeg synes simpelt hen, det er det mest underlige ændringsforslag, jeg længe har set.
Det kan også godt være, at der er mange herinde, der ikke hørte efter, for det er lidt teknisk, og det handler om spildevandsrensning, hvad der ikke får alles blod til at koge, men jeg forstår ikke, hvor det her ændringsforslag kommer fra.
Handler det om, at ordføreren sammen med de andre partier ikke ønsker og ikke længere bakker op om, at der skal være spildevandsrensning i det åbne land, bakker op om det tiltag, som vi sammen med miljøministeren faktisk fik i gang, om, at vi gerne ville give dem, der var i økonomiske vanskeligheder, en hjælpende hånd?
Man skal selvfølgelig ikke ende i fængsel, hvis man ikke har 80.000 kr. til spildevandshåndtering, så vi lavede et rigtig godt forslag med bred tilslutning i Folketinget om, at vi så giver en hjælpende hånd til dem, der er økonomisk trængte.
Lige pludselig kommer der så et ændringsforslag om, at vi måske slet ikke skal have spildevandshåndtering eller kloakering i det åbne land, at vi lige pludselig skal til at kigge på åer og vandløb.
Altså, vi taler jo slet ikke om det samme.