Torsten Schack Pedersen (V), 2010-04-13:
Lad mig tage L 174 først.
Pantebreve er for mange mennesker et ikke ubetydeligt element i forbindelse med køb af fast ejendom, og derfor er det vigtigt, at vi kan fastholde et dansk pantebrevssystem, hvor der er tillid og opbakning til konstruktionen.
Derfor ser vi i Venstre meget positivt på dette lovforslag fra økonomi- og erhvervsministeren.
Økonomien skal naturligvis hænge sammen, men kreditor får større sikkerhed for sit lån, og det gavner låntageren i form af en lavere rente, end hvis der ikke var mulighed for at tage pant i ejendommen.
Derfor er pantebrevsordningen faktisk en ganske fornuftig ordning.
Ved at sælge pantebreve og udstede nye pantebreve i ejendomme, som ofte ikke repræsenterede en værdi, der kunne bære pantebrevets pålydende, blev der etableret karruseller, hvor der blev udstedt pantebreve, der langt oversteg det bagvedliggende aktivs reelle værdi.
Så længe renter og afdrag blev betalt, kørte møllen, men da økonomien blev noget strammere, væltede korthuset.
Derfor er der behov for en ny regulering af pantebrevsmarkedet, og dette lovforslag lægger op til, at erhvervsmæssig handel med pantebreve fremover kun skal ske mellem virksomheder, der har tilladelse hertil, og som er under Finanstilsynets tilsyn.
Samtidig stilles der en række krav til information om aktiver og ejendomme bag pantet, således at de enkelte pantebreve skal indeholde relevante oplysninger, så der er større sikkerhed for, hvad det er, der ligger bag.
Forslaget indeholder også en styrkelse med hensyn til sikkerhedsstillelse i forhold til personer, der får udstedt et pantebrev.
Lovforslaget indeholder endvidere krav om, at det alene er aktie- og anpartsselskaber, der erhvervsmæssigt må handle med pantebreve.
Det gælder dog ikke for finansielle virksomheder, fordi de allerede under den nuværende lovgivning er underlagt tilsyn.
Virksomhedernes bestyrelser og direktioner skal fremover også opfylde kravene til egnethed og hæderlighed.
En tidligere undersøgelse tilbage i 2008 gav ikke anledning til at lave særskilt regulering, men desværre har finanskrisen vist, at der på pantebrevsmarkedet har været en række uhensigtsmæssigheder, som har ført til de eksempler, vi har set på pantebrevskarruseller.
Det ønsker vi selvfølgelig i Venstre at få sat en stopper for, også for at der fortsat kan være tillid til pantebrevssystemet i Danmark, og vi støtter derfor gladelig L 174.
Lad mig så sige om L 175, at tillid til den finansielle sektor er vigtig i et moderne samfund, fordi den finansielle sektor har fangarme langt ind i andre sektorer.
Derfor gælder der særlige regler for regulering af den finansielle sektor.
Hvis en håndværker, en fabrik eller en detailbutik går konkurs, rammer det naturligvis investorerne, kreditorerne og medarbejderne, men hvis et pengeinstitut går ned, er det ikke kun et problem for aktionærer, kreditorer og medarbejdere, men for alle kunder, som, hvis de har indskud ud over det, som indskydergarantien dækker, vil kunne opleve store gener, ligesom i øvrigt alle kunder vil kunne få problemer med at få afviklet deres daglige bankforretning.
Såfremt der opstår usikkerhed i den finansielle sektor, kan den hurtigt sprede sig, således at det ikke kun er det pågældende pengeinstitut, der er i problemer, der rammes, men mistillid kan sprede sig som ringe i vandet og dermed skabe en generel tillidskrise til den finansielle sektor.
Selv et sundt pengeinstitut kan jo få problemer, hvis der opstår et såkaldt run på bankens indestående.
Den internationale finanskrise har med al tydelighed vist, at problemer for den finansielle sektor hurtigt spreder sig til reelle økonomiske problemer.
Derfor er det vigtigt, at Finanstilsynet har de rette værktøjer og det rette fokus i sin tilsynsrolle.
Det betyder, at Finanstilsynet i højere grad skal vurdere holdbarheden af den enkelte finansielle virksomheds forretningsmodel.
Med forslaget får Finanstilsynet mulighed for at skride ind tidligere end i dag, hvis der er en ikke uvæsentlig risiko for, at en virksomhed senere vil miste sin tilladelse.
I særlige tilfælde vil Finanstilsynet få mulighed for at pålægge en finansiel virksomhed at afholde udgifter til at foretage en uvildig undersøgelse af helt konkrete forhold.
Det er naturligvis vigtigt, at direktion og bestyrelsesmedlemmer, ikke kun i almindelige selskaber, men måske i særdeleshed i finansielle selskaber, udfører deres hverv ansvarsfuldt, og for at styrke fokus på bestyrelsesmedlemmernes forpligtelser stilles der krav om, at disse – det kommer selvfølgelig også til at gælde for direktionsmedlemmer – skal opfylde særlige krav til egnethed og hæderlighed, internationalt kendt under begrebet fit and proper.
For at gøre forskellige finansielle instrumenters risikoprofil klarere for forbrugere og investorer lægges der også op til en risikomærkning af forskellige produkter.
Sikre investeringer får farven grøn, instrumenter med nogen risiko gul, og ved rød er der høj risiko.
Det gør det lettere for forbrugere og investorer på en simpel måde at vurdere risikoprofilen på forskellige finansielle produkter, for vi har desværre set tilfælde, hvor ganske almindelige bankkunder er blevet overtalt til investeringer under dække af, at der måske nok var en lav risiko, men hvor der reelt har været tale om risikofyldte papirer.
Med en risikomærkning gøres det mere klart, hvilken risiko der følger med et konkret instrument eller en konkret investering.
L 175 indeholder derudover en lang række bestemmelser, bl.a. om SDO-lovgivning, mindre ændringer i reglerne for hybrid kernekapital, ændringer i reglerne for store engagementer og ændringer af en række andre love af mere eller mindre teknisk eller/og præciserende karakter, herunder en bedre indsats imod piratkopiering.
I Venstre er vi optaget af, at vi har en velfungerende finansiel sektor i Danmark, ikke fordi vi mener, at pengeinstitutter som sådan skal have en særlig beskyttelse, men fordi den finansielle sektor har så stor betydning for resten af økonomien.
Derfor støtter vi forslag, som er med til at sikre større stabilitet i den finansielle sektor, for det er også med til at sikre en større stabilitet i dansk økonomi.
En velfungerende finansiel sektor er afgørende for vækst og velstand.
Derfor er det positivt, at tilsynet styrkes, og derfor kan Venstre støtte også L 175.