runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2008-12-02:
Det har jo glædet mig undervejs i debatten om at styrke førstehjælpsundervisningen, at Dansk Folkeparti hele tiden har været positive over for at styrke den i folkeskolen.
Men når jeg hører, hvad hr. Martin Henriksen siger Dansk Folkeparti ønsker at styrke, bliver jeg faktisk lidt i tvivl.
Jeg anerkender, at Dansk Folkeparti på andre områder har foreslået at styrke førstehjælpen, men hvad er det helt præcis, Dansk Folkeparti gerne vil være med til, hvis vi snakker om at styrke førstehjælpsundervisningen i folkeskolen?
Martin Henriksen (DF), 2008-12-02:
Vi foreslog jo i forligskredsen, at man kunne skrive det ind i undervisningen.
Meget af det arbejde har jo fundet sted, og vi har fra Dansk Folkepartis side i forligskredsen rejst ønsket om, at man eksempelvis kunne skrive førstehjælp ind i undervisningen og gøre det til en del af idrætsfaget, men det kunne også være andre fag, som rent faktisk har timer i folkeskolen.
På daværende tidspunkt forstod vi det sådan, at der ikke var stemning for det i folkeskoleforligskredsen, men nu kan vi forstå, at ministeren er blevet lidt mere positivt stemt over for at gøre noget ved det, og med det her beslutningsforslag kan jeg også forstå, at Socialdemokraterne er blevet mere positivt stemt, og så kan vi forhåbentlig i folkeskoleforligskredsen sørge for, at det ikke kun er 30 pct. af skolerne, der har førstehjælp, men at det er alle skoler.
Kim Christiansen (DF), 2008-12-02:
Lad mig indledningsvis rose Enhedslisten for et godt forslag.
Der har i medierne været en del omtale af en respektløshed over for de mennesker, som ikke ønsker at få puttet alt muligt kommercielt reklameværk ind ad deres brevsprækker, så derfor synes jeg, at det er fornuftigt og godt, at vi holder fokus på det her problem.
Flere ordførere har været inde på, at forslaget bliver overhalet en lille smule indenom af den her frivillige aftale.
Jeg tror, at en frivillig aftale kan være lige så god, fordi der kan ligge nogle gode intentioner fra de implicerede parter om at være med til at få sådan noget til at fungere.
Det glæder mig så også, at der er en evaluering efter 1 år, og jeg vil da godt, ligesom Socialdemokraterne har gjort, give et løfte til Enhedslisten om, at hvis ikke det her virker efter hensigten, kan det blive nødvendigt med lovgivning.
Jeg vil også, ligesom andre har gjort, opfordre de implicerede parter til at kigge lidt på afgrænsningerne, netop med hensyn til aftenskoleinformationer og de lokale telefonbøger.
Der burde man måske overveje, om ikke de skulle være undtaget fra det her forbud mod reklamer.
Så ganske kort: Det er absolut et aktuelt emne, men Dansk Folkeparti vælger alligevel at sige nej til forslaget ud fra den betragtning, at vi vælger at se, hvordan den her frivillige aftale forløber, og så vil vi afvente den evaluering, der skal være om 1 år.
Christine Antorini (S), 2008-12-02:
Nu er jeg simpelt hen nødt til at komme med en indrømmelse her fra Folketingets talerstol, for jeg har spekuleret som en gal over det, for jeg er helt sikker på, at hr. Martin Henriksen selvfølgelig har nævnt det i folkeskoleforligskredsen, ellers ville han jo ikke have sagt det.
Og det har jeg også hørt hr. Martin Henriksen sige før.
Jeg kan ikke huske, hvornår det har været, og det kan være, at jeg har været enten åndeligt eller fysisk fraværende, men det skal jo ikke forhindre mig i at sige, at jeg da med stor glæde har lyttet til, at Dansk Folkeparti ønsker, at det skal integreres i de øvrige fag.
Hermed bare en tilkendegivelse: Det bakker vi op om hos Socialdemokraterne.
Så jeg vil bede om tilgivelse, hvis det er mig, der ikke har hørt ordentligt efter, for jeg er sikker på, at Dansk Folkeparti må have sagt det.
Men skal vi ikke gøre det til en fælles sag, at vi så får det styrket i folkeskolens fag?
Martin Henriksen (DF), 2008-12-02:
Det skal jeg gøre ganske kort.
Jeg vil høre, om fru Christine Antorini kan bekræfte, at Dansk Folkeparti i folkeskoleforligskredsen har rejst ønsket om at gøre mere ud af førstehjælp i folkeskolen.
Christine Antorini (S), 2008-12-02:
Det, som forslaget går ud på, er, at det fortsat skal være et timeløst fag, men det skal skrives ind med et pensum, hvordan det kan indgå integreret i de øvrige fag, så det får, kan man sige, større tyngde, men ikke som et selvstændigt fag.
Hvis jeg er kommet til at sige det på den måde, så det lyder, som om at vi ønsker det som et selvstændigt fag, er det ikke korrekt.
Vi ønsker at gøre det, som man gør i Norge, hvor det heller ikke er skemasat, men et fag med større tyngde i de eksisterende fag.
Peter Juel Jensen (V), 2008-12-02:
Så har jeg lært noget nyt i dag, og det er selvfølgelig altid dejligt.
Det, der får mig til at rejse mig op, er, at jeg kunne forstå på forslagsstillerne, at det, man ønskede, var, at førstehjælp blev skemasat.
Og så kunne jeg her i afslutningen høre, at ordføreren synes, at det skal indarbejdes og være tværfagligt sammen med andre fag.
Er det korrekt, at ordføreren har ændret opfattelse af, hvordan det her skal implementeres i folkeskolen?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-12-02:
Jeg kan måske starte med at sige til den forrige ordfører, at det jo heldigvis er sådan, at man statistisk set har væsentlig større sandsynlighed for at få brug for førstehjælp end for terrorhåndtering heldigvis.
I forhold til det med kørekortet kan man sige, at for det første er det jo altså ikke obligatorisk at få kørekort, for det andet er det også fornuftigt at lære førstehjælp, inden man fylder 18 år, så det der med at tro, at man kan sikre sig gennem førstehjælpsundervisning ved erhvervelse af kørekort, tror jeg ikke på.
Jeg synes, det er et rigtig, rigtig positivt og fornuftigt forslag, Socialdemokraterne er kommet med.
Oven i købet er det et forslag, som ser ud til på lidt længere sigt at betyde, at man faktisk sparer nogle penge, fordi færre vil få brug for at komme på skadestuen; de kan få hjælp af deres klassekammerater, lærere eller andre medborgere, der er omkring dem, og det er jo rigtig, rigtig positivt.
Når vi så kigger mod Norge og Sverige, kan vi bl.a. se, at hvor det i Danmark kun er hver fjerde, der får hjælp inden for de første 5 minutter ved et hjertestop, ja, så er det faktisk halvdelen af personerne med hjertestop, der får hjælp i Norge og Sverige, og det er jo endnu et ret godt argument for, at det her er et rigtig godt forslag.
Den eneste lille indsigelse skulle være, at vi sådan set godt mener, at man kunne lade en pose penge følge med, også selv om Socialdemokraterne kommer med en ret fornuftig fordelingsnøgle.
Vi mener ikke, der er grund til at lægge yderligere udgifter ud til hverken kommuner eller regioner.
Men samlet set støtter vi det her forslag.
Vi synes, det er fornuftigt, og oven i købet ser det altså ud til, at det er et forslag, som betyder, at man på sigt kan spare penge.
Charlotte Dyremose (KF), 2008-12-02:
Altså, som jeg synes jeg sagde i min ordførertale, er vi indstillet på at overveje, om vi kan lave nogle justeringer.
Vi er sådan set indstillet på at se på det, for vi er meget enige med forslagsstillerne i, at lige præcis førstehjælpen er en meget central ting, som falder naturligt i mange sammenhænge i folkeskolen og også i forbindelse med mange forskellige fag.
Men når vi så har de drøftelser, som vi meget gerne vil gå positivt ind i, skal vi så også lige samtidig holde os det for øje, som et gammelt ordsprog siger om, at vejen til Helvede jo altså er brolagt med gode intentioner; og gode intentioner er der mange af på folkeskolens vegne.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-02:
Jeg skal gøre det ganske kort.
Nu har alle jo sagt noget positivt om det, og De Konservative sagde også lidt positivt om det, men så vil jeg bare høre, om De Konservative ligesom ministeren og andre er indstillet på, at man i folkeskoleforligskredsen arbejder hen imod, at alle folkeskoler tilbyder undervisning i førstehjælp.
Så kan vi altid diskutere, hvor stort omfanget skal være, osv., men er man indstillet på, at vi når derhen?
For det burde jo rent faktisk være sådan i dag, men når det kun er 30 pct., der har det med, ville det være fint - også når det nu burde være sådan - hvis vi kunne brede det ud, sådan at alle fik det.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-12-02:
Det kan godt være, at vi skal være lidt påpasselige med, hvad det er for nogle obligatoriske opgaver, vi pålægger folkeskolen.
Når det så er sagt, synes vi, at det her forslag fra Socialdemokraterne er rigtig godt.
Det har en forebyggelsesvinkel, og det er baseret på et fornuftigt ønske om at ruste børn og voksne ude på skolerne, hvis uheldet skulle være ude.
Og så ser det ud til, at det alt i alt kan gennemføres uden de store omkostninger - menneskeligt og økonomisk.
SF støtter forslaget, og jeg skal i øvrigt sige, at De Radikales ordfører ikke kan være til stede, men at Det Radikale Venstre også støtter forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-02:
Nu skal jeg ikke foregribe begivenhedernes gang.
Jeg ved jo ikke, hvad vi kan nå frem til i forligskredsen.
Jeg kan bare konstatere, at Dansk Folkeparti har rejst ønsket i forligskredsen, og da vi rejste ønsket i forligskredsen, var der ikke opbakning; der var ikke andre partier, der tilkendegav, at de bakkede op om Dansk Folkeparti i den henseende.
Nu kommer Socialdemokraterne så med et forslag, og vi behandler det her forslag, og jeg har nævnt nogle elementer, der gør, at vi ikke kan støtte forslaget.
Der er så også nogle elementer, der gør, at vi fra Dansk Folkepartis side før har fremsat forslag om førstehjælp i folkeskolen, og det blev rent faktisk obligatorisk i 2005, og at vi fremsatte forslag om, at man også skulle have førstehjælp, når man fik kørekort, hvilket også er blevet obligatorisk.
Jeg ved ikke, om det var kommet, hvis Dansk Folkeparti ikke havde fremsat forslagene, det skal jeg heller ikke gøre mig klog på.
Nu har ministeren givet en udstrakt hånd, Socialdemokraterne har givet en udstrakt hånd, og Dansk Folkeparti har givet en udstrakt hånd, og så håber vi, at vi kan finde på noget fornuftigt, så samtlige folkeskoler og ikke kun 30 pct. af dem har førstehjælpsundervisning.
Det er jo det, der er målsætningen.
Hvis Dansk Folkepartis forslag ikke kan bruges eller Socialdemokraternes forslag ikke kan bruges, kan det være, at embedsværket kan finde på et forslag, der så kan bruges i stedet for.
Det er sådan set underordnet, hvordan vi når derhen, bare vi når derhen.
Christine Antorini (S), 2008-12-02:
Jeg tror ikke, det er nogen hemmelighed for hr. Martin Henriksen, at vi har arbejdet på det her forslag siden før sommerferien, for Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet var med til et fællesmøde, som var arrangeret af blandt andre ASF-Dansk Folkehjælp, hvor der var ideer til, hvordan man kunne styrke førstehjælpsundervisningen i folkeskolen.
Derfor er vi selvfølgelig åbne over for, hvordan det kan styrkes i alle fag. Mit spørgsmål er derfor helt konkret: Når ministeren nu har givet den udstrakte hånd, at han gerne vil drøfte det i folkeskoleforligskredsen, har Dansk Folkeparti så lyst til at stå skulder ved skulder med Socialdemokraterne i forhold til at kigge på, hvordan førstehjælp kan blive integreret bedre i de relevante fag?
Det er jo det, der vil give styrkelsen.
Det er ikke tilstrækkeligt at sige, at det også skal puttes ind i det eksisterende timeløse fag sundheds- og seksualundervisning; det får vi næppe mere førstehjælpsundervisning ud af.
Det skal være sådan, at det også integreres i de andre fag.
Er Dansk Folkeparti positive over for det?
Martin Henriksen (DF), 2008-12-02:
Jeg kan forstå på fru Bente Dahl, at ikke alt kan måles og vejes, og at ikke alt skal sammenlignes og standardiseres.
Jeg forstod også, at det var sådan umenneskeligt.
Kan man så tage det som udtryk for, at Det Radikale Venstre har en ny EU-politik?
For hvis der er noget, EU gør meget ud af på uddannelsesområdet, så er det jo netop at standardisere, så er det jo netop at sammenligne, og så er det netop, at de forskellige lande skal blive meget gode til det her, så de kan indrapportere til Europa-Kommissionen, hvordan og hvorledes det går i deres uddannelsessystemer.
DF har ikke noget imod, at man tester, og vi har ikke noget imod, at man laver statistikker osv.
Vi synes bare, at det skal være Folketinget, der først og fremmest tager stilling til det.
Så jeg vil høre, om det sådan var et oprør fra Det Radikale Venstre imod den tendens, som man ser i EU-systemet.
Det kunne jo også være, at de finder på at lægge det ned over folkeoplysningsområdet på et tidspunkt.
Peter Juel Jensen (V), 2008-12-02:
Jeg skal beklage over for ordføreren, at jeg ikke var bekendt med Det Radikale Venstres oplæg fra 2006.
Vores oplæg er sammenskrevet af mange gode mennesker, der er mødtes mange og lange, trange aftener og er kommet med gode ideer til det.
Men det glæder mig da, at vi så er to partier, som får den samme tanke, og det betyder bare, at resultatet vil få en nemmere gang her på jorden.
Det synes jeg vi begge to skal være meget, meget glade for.
Bente Dahl (RV), 2008-12-02:
Venstres ordfører var så venlig at spørge mig om, hvor jeg havde indholdet fra.
Det kan jeg såmænd oplyse Venstres ordfører om.
I 2006 lavede Det Radikale Venstre det her lille hæfte, som hedder »Demokrati og Frivillighed - Radikal civilsamfundspolitik«, og det beslutningsforslag, som ligger foran os i dag, har jeg udarbejdet i løbet af sommeren over hæftets indhold.
Så kan jeg jo spørge omvendt, hvor Venstre har sit forslag fra.
Hvem er det lige, der har skrevet af fra hvem?
Peter Juel Jensen (V), 2008-12-02:
Man kunne fristes til at tro, at Det Radikale Venstre var lidt misundelige over, at Venstre i oktober vedtog et folkeoplysningsoplæg, og så også gerne ville have sådan et.
For det ligner unægtelig en afskrift, men lad det nu ligge.
Den folkelige oplysning har gennem tiden medvirket til at styrke det enkelte menneskes selvværd og kompetencer.
Den har sat det enkelte menneske i stand til at have forståelse for, hvad det betyder, at hver enkelt er deltager i foreningslivet: at det spiller en rolle i lokalsamfundet eller spiller en rolle på landsplan.
Det er stadig væk af stor vigtighed, at vi ikke bare overlader samfundets udvikling til politikerne, men at borgerne også deltager i og bidrager til denne udvikling.
Der er også stadig brug for deres initiativkraft - det gælder både for mennesker, der er født her i landet, og for mennesker, der er kommet hertil.
Demokrati er ikke nogen given ting.
Det er noget, der skal læres.
Politikerne kan ikke alene forme denne fremtidige udvikling i Danmark.
Vi har brug for mange kreatives interesse.
Vi vil ikke fra centralt hold komme med nogen meget konkrete anvisninger på, hvordan arbejdet skal gøres - dertil er der for forskellige aktører i den folkelige bevægelse: højskoler, efterskoler, daghøjskoler, oplysningsforbund, idræts- og andre foreninger m.v.
Det er vigtigt, at man i lokalområderne vurderer, hvad det er for nogle problemstillinger, man netop står over for, og hvilke udviklings- og initiativmuligheder man har.
Dette var et langt uddrag af forordet fra Venstres folkeoplysningsoplæg vedtaget i gruppen i oktober og skrevet af fru Britta Schall Holberg.
Da undervisningsministeren har besluttet at nedsætte et folkeoplysningsudvalg under Undervisningsministeriet i forlængelse af bl.a. dette oplæg, ser vi i Venstre ikke grund til at gøre yderligere.
Og det skulle være klart nu.
Venstre støtter derfor ikke B 22, der er fremsat af Det Radikale Venstre.
Bertel Haarder (V), 2008-12-02:
Jeg glemte at sige til det forrige spørgsmål, at regeringens forudsætning for dette udvalgs nedsættelse er udgiftsneutralitet.
Og det er ikke bare, fordi der ikke på finansloven for 2009 er sat penge af til ekstra udgifter.
Det er også for at fremme ægte nytænkning.
Der er jo ingen kunst i at finde på flere udgifter.
Det kan vi alle sammen, det behøver vi ikke at nedsætte udvalg for.
Der er en kunst i at åbne for nye muligheder, at bruge de samme penge bedre, at nå ud til flere mennesker.
Hvis der så er nogle, der i den anledning får lyst til at bruge flere penge, kan ingen forhindre dem i det, men forudsætningen for udvalgsarbejdet er altså udgiftsneutralitet.
Jeg kan ikke bestride, at besparelserne i 2002 har haft en betydning i form af nedgang i antallet af deltagere, men til gengæld er der sket så meget andet.
Jeg synes, det er nyttigt, at vi i anledning af dette forslag, som vi behandler, kan få en dialog mellem ministerium og udvalg, med hensyn til hvordan tingene er gået.
Og det er jeg sikker på at man også vil interessere sig for i selve det udvalg, som jeg agter at nedsætte.
Jeg har ikke noget imod at få gode råd, med hensyn til hvad der bør stå i kommissoriet.
Men det plejer altså at være regeringen, som nedsætter udvalget, og det plejer også at være regeringen, der skriver kommissorier.
Men regeringen nedsætter jo ikke udvalg og skriver ikke kommissorier for at blive uvenner med folk - heller ikke i Folketinget så derfor er jeg da selvfølgelig tilgængelig for gode råd.
Jeg synes, at de fire elementer, jeg nævnte, var vigtige.
De tre af punkterne svarer i hvert fald til, hvad Dansk Folkeoplysnings Samråd har bedt om, men selvfølgelig kan der da være tilføjelser, som kan være nyttige.
Kim Mortensen (S), 2008-12-02:
Også jeg skal bifalde ministerens bemærkning om, at der nu sker noget på området.
Jeg har et par spørgsmål i den forbindelse.
Ministeren var selv inde på det i besvarelsen af det tidligere spørgsmål.
Det er ingen hemmelighed, at tilskuddet - som man er glad for på folkeoplysningsområdet, selv om det kommer fra staten - via kommunernes bloktilskud er mere end halveret siden 2002.
Tidligere gik op imod 1 million danskere til folkeoplysende aktiviteter i aftenskolerne.
Det tal er faldet med 400.000 deltagere.
Så spørgsmålet er punkt 1: Ligger der i ministerens bemærkninger, at Folketingets partier bliver inddraget, når man snakker kommissorier i det udvalgsarbejde, der skal være?
Bente Dahl (RV), 2008-12-02:
Jeg vil gerne snakke lidt mere om folkeoplysningen som sådan.
Det, jeg gerne vil have uddybet lidt mere, er, om ministeren ser folkeoplysningen som sådan som samfundsnyttig.
Er folkeoplysning støtteværdigt som en aktivitet i sig selv, altså som en folkeoplysende aktivitet?
Bertel Haarder (V), 2008-12-02:
Jeg er glad for at konstatere, at folkeoplysningen lever - også i folkeoplysningsorganisationerne.
Jeg tror, at det sidste udvalgsarbejde, vi havde, under ledelse af Else Theill Sørensen, var med til at give nyt mod og nye muligheder.
Nu nedsætter vi så igen et udvalg, som skal se på, om vi kan komme videre ad samme vej.
Det er det, som jeg synes at man skal koncentrere sig om - også med den tilføjelse, at regeringsgrundlagets ord om at bruge folkeoplysningen til at fremme undervisningsforløb om demokrati jo skal med ind i det; det lever vi hermed op til.
Det ved jeg at folkeoplysningsorganisationerne og folkehøjskolerne meget gerne vil, og det er så regeringens måde at tage den sag op på.
Bente Dahl (RV), 2008-12-02:
Mange tak.
Bare der sker noget på feltet, var de sidste ord, ministeren havde i sin redegørelse.
Dem siger jeg tak for, dem er jeg fuldstændig enig i.
Ministeren er opmærksom på folkeoplysningens vilkår og har nedsat et udvalg, som skal til at arbejde med tingene.
Det er jeg også rigtig glad for.
Ministeren var inde på afgrænsningsproblematikken.
Så er mit spørgsmål: Hvad ser ministeren som folkeoplysningens opgaver?
Hvad er det for nogen ting, der kan støttes i fremtiden?
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at der har været skåret vældig meget ned på det folkeoplysende område inden for de senere år.
Det Radikale Venstre er glødende tilhængere af EU - til enhver tid, også i dag.
Alt det indhold, hun beskrev i den hvidbog, handlede om højskoler i EU.
Så jeg må svare på hr. Martin Henriksens spørgsmål, at EU ikke er folkeoplysningsfjendtligt.
Det vil jeg tilslutte mig.
Det er jeg meget glad for.
Peter Juel Jensen (V), 2008-12-02:
Også tak herfra.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-12-02:
At der er gode vilkår for folkeoplysningen, er selvfølgelig helt afgørende for, at man har et velfungerende og levende demokrati, hvor vi, der bor her, ikke bare står og kigger på, men faktisk er aktive medborgere, og derfor støtter vi fra Enhedslisten selvfølgelig forslaget fra De Radikale om at undersøge, hvordan vi kan skabe bedre muligheder for folkeoplysningen i Danmark.
Enhedslisten støtter forslaget.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-12-02:
»Oplysning være skal vor lyst, er det så kun om sivet, men først og sidst med folkerøst, oplysningen om livet.«
Det citat er af ældre dato end både fru Britta Schall Holberg og fru Bente Dahl, og så skulle det vist være slået fast, at folkeoplysningen stammer fra tiden, før Venstres gruppe og den radikale gruppe lavede diverse udspil. Den frie folkelige oplysning i grundtvigsk forstand, som faktisk har lidt en noget krank skæbne under den her regering, har været en af de allervigtigste forudsætninger for det velfærdssamfund, vi har i dag.
SF kan varmt støtte det her forslag om nedsættelse af en kommission, og jeg vil gerne i den forbindelse fremhæve forslagets ordlyd: »Dette vigtige område, folkeoplysningen, skal fortsat kunne bidrage med konstruktive løsninger på nutidige og fremtidige samfundsmæssige opgaver og dermed være i overensstemmelse med en god dansk tradition.«
Martin Henriksen (DF), 2008-12-02:
Altså, hvis spørgeren mener, at en undervisningssituation - uanset om man så betegner den som ikkekompetencegivende eller kompetencegivende først og fremmest er noget, der foregår imellem mennesker, er svaret nok ja.
Bente Dahl (RV), 2008-12-02:
Tak for det.
Er ordføreren enig med mig i, at folkeoplysning er noget, der foregår imellem mennesker?
Martin Henriksen (DF), 2008-12-02:
Ja, ja, det kan jeg sagtens, men nu er det jo typisk sådan, når man hører Det Radikale Venstre tale om globalisering og det nære, at de sætter globalisering først, og vi ville i Dansk Folkeparti bare være kede af, at det var sådan, at den tradition for folkeoplysning, vi har i Danmark, udelukkende skulle tage sit udgangspunkt i globalisering.
Vi synes, at den selvfølgelig først og fremmest skal tage sit udgangspunkt i det lokale og det nære.
Det udelukker selvfølgelig ikke, at man også kan have internationale aspekter med osv., og det er også min opfattelse, at man også … nej, det er det ikke.
Bente Dahl (RV), 2008-12-02:
Tak for det.
Ordføreren nævnte, at folkeoplysningen er god i det nære samfund og måske ikke så god i det globaliserede samfund - sådan måtte jeg forstå det.
Kunne ordføreren være enig i, at det ene ikke udelukker det andet?