runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Danielsen (V), 2016-02-11:
Tak for det, formand.
I forbindelse med behandlingen af Alternativet og Liberal Alliances beslutningsforslag her, B 49, om styrkelse af konkurrence og finansiel sikkerhedsstillelse ved statslige udbud af havvindmøller stemmer Venstre imod forslaget.
Men vi vil gerne takke for et konstruktivt bidrag til en ellers meget vigtig debat på det her område.
Først og fremmest vil jeg gerne sige, at vi i Venstre er enige i selve intentionen bag det fremsatte beslutningsforslag om, at vi altså skal arbejde for størst mulig konkurrence og dermed den lavest mulige elpris for forbrugerne.
Vi deler bestemt opfattelsen af, at jo flere bydere, der er ved et udbud af havvindmøller, jo bedre er det selvfølgelig.
Når det så er sagt, mener vi, at det er vigtigt, at man ikke laver udbudskriterierne på en sådan måde, at selskaber, som i bund og grund ikke er solide nok, vinder udbuddet.
I dette beslutningsforslag foreslås det bl.a., at der altid skal sikres fem prækvalificerede bydere.
Det mener Venstre er en dårlig idé, fordi det kan betyde, at man ender i situationer, hvor vi er tvunget til at prækvalificere bydere, der i sidste ende ikke er solide nok.
Når det samtidig foreslås, at kravet om solidarisk hæftelse for projektskaberne ophæves, så kan det resultere i situationer, hvor staten står med risici, som der ikke er andre end skatteyderne til at dække.
Det mener vi ikke er rimeligt.
Venstre mener desuden, at forslaget om at oprette et særligt råd af eksperter, der skal sikre en skarp konkurrence, er unødvendigt.
For virkeligheden er nemlig, at vi netop nu ser en større konkurrence i udbuddene, end vi hidtil har gjort.
Og vi har også set, at udbuddene har ført til historiske prisfald.
Det er resultaterne af det arbejde, som siden energiaftalen i 2012 er blevet gjort for at sikre en øget konkurrence, og Venstre mener, at der i dag, hvor vi ser lave priser og skarp konkurrence, er god grund til at være tilfredse med den måde, udbuddene er forløbet på.
Samtidig tror vi i Venstre på, at de, der er tæt på markedet, bedre end en flok universitetsprofessorer ved, hvordan man opnår de bedste resultater.
Ressourcerne kan, mener vi, bruges bedre end på at oprette sådanne ekspertråd, og på den baggrund ønsker Venstre ikke at stemme for beslutningsforslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2016-02-11:
Jeg vil gerne på vegne af Dansk Folkeparti kvittere for beslutningsforslaget her.
Som jeg læser det, er intentionen fra forslagsstillernes side, at vi skal få opstillet de havvindmølleparker, som kommer i fremtiden, på den billigst mulige måde, og det er en intention, som vi i Dansk Folkeparti deler fuldt ud.
Så derfor skal jeg ikke kunne sige, om forslagsstillerne lige præcis har fundet det rigtige snit med forslaget her, men som sagt vil vi i Dansk Folkeparti gerne kvittere for, at man tager fat på en problemstilling, som bestemt er relevant, og som vi i Dansk Folkeparti også gerne ser at vi finder den helt optimale løsning på.
Helt konkret har vi jo tidligere haft nogle udbud af havvindmølleparker i Danmark, og i forhold til det forrige udbud, hvor vi landede på en pris på 1 kr. og 5 øre pr. kilowatt-time, er man med det seneste nået frem til en kilowatt-time-pris på 77 øre, og det er jo immer væk en reduktion, som er til at tage og føle på.
Det fortæller mig også, at det ikke er helt skævt med den måde, vi gør det på i øjeblikket, altså at der er en vis konkurrence, som gør, at prisen er kommet mærkbart ned.
Det kan selvfølgelig også skyldes teknologiudviklingen.
Så jeg tror ikke, det er helt skævt med den måde, vi gør det på i dag.
Men dermed ikke sagt, at man ikke kan gøre tingene bedre, og det ser jeg da beslutningsforslaget her som et forsøg på.
Jeg vil sige, at vi fra Dansk Folkepartis side ikke støtter beslutningsforslaget her.
Vi mener også, det er et område, som hører til inden for rammen af det energiforlig, som vi har indgået med alle andre partier i Folketinget end forslagsstillernes.
Så jeg mener, at det er i den kreds, at man i første omgang skal lave det, hvis Dansk Folkeparti skal medvirke til en ændring af området.
Så derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget, selv om vi i en positiv ånd vil gå ind i udvalgsarbejdet med beslutningsforslaget, for vi mener bestemt, at der er nogle gode intentioner i det, som vi deler.
Så det er holdningen fra Dansk Folkepartis side.
Lea Wermelin (S), 2016-02-11:
Jeg er godt klar over, at man måske ikke har helt samme syn på konkurrence i Liberal Alliance som det, vi har i Socialdemokratiet.
Men det, der ligger i den udbudsmodel, vi har i dag, er jo, at vi faktisk tilstræber, at der kommer mange flere om buddet, så vi får den lavest mulige pris.
Det var også derfor, jeg nævnte, at vi jo faktisk har set, at det er noget af det, der er lykkedes.
Men vi er jo heller ikke i mål med nogle af de udbud, der er nu her, så måske ville det være lidt mere rettidigt at kigge på den konkurrencemæssige del af det, når vi kommer på den anden side af det og skal lave en evaluering af, hvordan det så er gået med de udbud.
Men vi synes sådan set, det er gået relativt godt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-02-11:
Tak for spørgsmålet.
Det er således, at det her ikke sker fra den ene dag til den anden.
For Danmark er det helt afgørende, at vi anvender kul så effektivt og med en så lav miljøbelastning som overhovedet muligt, og det har vi også sagt ude i verden.
Jeg har for nylig været i Kina og lavet en aftale med den kinesiske energiminister om, at Danmark skal bidrage med tekniske løsninger, teknologiske løsninger, og miljøløsninger osv. i forhold til at sikre, at kulkraftværkerne i Kina drives så effektivt som overhovedet muligt, og det mener jeg rent faktisk er vejen frem.
Det drejer sig om sikre, at den kulkraft, som ikke udfases fra den ene dag til den anden, er så effektiv og med en så lav miljøbelastning som overhovedet muligt.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-02-11:
Der ligger intet i det her beslutningsforslag, der handler om at gøre noget fra den ene dag til anden.
Jeg kan oplyse ministeren om, at der allerede nu er store eksisterende kulminer i gang, og det her handler om at stoppe for etableringen af nye kulminer.
De eksisterende bruger vi, for ministeren har ret i, at vi ikke kan stoppe med at brænde kul af i morgen.
Men lige nu er der kæmpestore nye kulprojekter i gang, bl.a. i Australien.
Hvis de bliver opført, og hvis de bliver igangsat, så har klimaet ingen chance, og 2-gradersmålsætningen er meget, meget langt væk.
Mikkel Dencker (DF), 2016-02-11:
Vi foreslår den kurs, som faktisk et meget bredt flertal i Folketinget bakker op om, nemlig at der indgås de her internationale klimaaftaler.
Vi har i mange år advaret om, at den danske enegang på klimaområdet mere har haft karakter af rituelle handlinger, fordi det ikke har haft den store indflydelse på den globale udledning af CO2, i og med at Danmark fylder ganske lidt i det store billede.
Så derfor har vi altid betegnet dansk enegang som en rituel handling.
Men nu er der jo lige pludselig rigtig mange lande – så vidt jeg husker op omkring 180 – som har lavet en aftale, og det er vi da glade for.
Jonas Dahl (SF), 2016-02-11:
Hvad foreslår Dansk Folkeparti så at vi gør?
Mikkel Dencker (DF), 2016-02-11:
Vi betragter klimaforandringer som et problem, uanset om de er menneskeskabte, eller om de er skabt gennem naturlige processer.
Der har jo været mange klimaforandringer i historiens løb, som i hvert fald ikke kan tilskrives menneskelig aktivitet.
Men uanset hvad grunden til dem er, er det jo et problem i sig selv, hvis klimaet forandrer sig i en grad, så mennesker eller dyr for den sags skyld tager skade og får forringet levevilkårene.
Jonas Dahl (SF), 2016-02-11:
Jeg bliver lidt mystificeret over det, Dansk Folkeparti siger, og jeg vil egentlig bare gerne høre ganske kort: Opfatter Dansk Folkeparti den globale opvarmning som et problem?
Mikkel Dencker (DF), 2016-02-11:
Jeg mener ikke, at det er en forudsætning for at nå de målsætninger, der ligger i Parisaftalen, at man ikke åbner nye kulminer.
Om CO2-udledningen kommer fra kul fra den ene kulmine eller fra den anden kulmine, fra en ny eller fra en gammel, kan sådan set være ligegyldigt.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-02-11:
Det er fuldstændig rigtigt, at Danmark har været et grønt foregangsland og skabt tusindvis af arbejdspladser på den konto.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren anerkender, at hvis vi skal nå 2-gradersmålet – altså de tal, der ligger både fra Carbon Tracker og fra Det Internationale Energieagentur – så skal der ikke bygges nye kulminer i verden.
Mikkel Dencker (DF), 2016-02-11:
Jeg vil sige det på den måde, at vi faktisk glæder os over, at den her klimaaftale kom i stand i Paris for 2 måneder siden.
Og det er der flere grunde til.
En væsentlig grund er, at vi faktisk i mange år har gået og ærgret os over, at Danmark og en lille række af andre primært europæiske lande er gået enegang på klimaområdet og har taget en masse initiativer, som har været dyre, uden at der er andre, der har gjort tilsvarende.
Men med klimaaftalen i Paris er det jo blevet sådan, at alle lande er med i den her aftale og alle foretager sig noget.
Ikke det samme, for det sker ud fra forskellige forudsætninger, men alle foretager sig noget og påtager sig en økonomisk byrde.
Og vi er egentlig meget godt tilfredse med, at der er en vis solidaritet i det her.
Thomas Danielsen (V), 2016-02-11:
Tak for det, formand.
I forbindelse med behandlingen af Enhedslistens Beslutningsforslag nr. B 51 om, at Danmark tilslutter sig initiativet om et globalt moratorium for nye kulminer og udvidelse af eksisterende, vil Venstre stemme imod forslaget.
Venstre har sympati for håndteringen af de klimaudfordringer, som eksempelvis udsatte østater i Stillehavet står over for, og Danmark har også støttet østaternes udvikling og klimahåndtering.
I Venstre er vi enige i, at udbygning af kulbaseret el- og energiproduktion bør minimeres.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at vi dog er af den opfattelse, at kul fortsat vil udgøre en del af den globale energiproduktion i fremtiden, hvilket bl.a. er blevet anført af Det Internationale Energiagentur.
I Danmark har vi ikke nogen kulminer, og vi investerer heller ikke direkte i nogen.
Vi har en ambitiøs tilgang, der også har rod i de konkrete forhold, hvor man se, at kul fortsat udgør en vigtig del af den globale energiproduktion.
Med andre ord fremmer vi grøn realisme, og Venstre mener ikke, at Danmark skal gå enegang på dette område, som er kontroversielt både globalt og i EU-sammenhæng.
Det er der flere årsager til.
For det første baseres en del af den danske elproduktion fortsat på kul, som vi importerer, og det vil den også gøre et stykke tid ud i fremtiden.
Set i den sammenhæng mener Venstre, at en dansk tilslutning kan sende et problematisk signal.
Set i lyset af Danmarks import af kul kan det virke politisk selvmodsigende at tilslutte sig et moratorium for opførelse af kulminer, og derudover er vi også bevidste om, at dansk opbakning til et globalt moratorium vil kunne opfattes som begrænsende for Grønlands fremtidige muligheder for udvinding af kul.
Det ønsker vi ikke at være en stopklods for.
Det er desuden tænkeligt, at tilslutning til et moratorium vil skabe et øget pres for at begrænse brugen af andre fossile brændstoffer som olie og gas, og det ønsker vi i Venstre ikke at fremme.
Vi vil nemlig, at Danmark også i fremtiden kan drage fordel af at udvinde i Nordsøen.
Det tjener Danmark.
På baggrund af disse bemærkninger stemmer Venstre altså imod forslaget.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-02-11:
Støtter Dansk Folkeparti den globale klimaaftale om, at vi skal bestræbe os på at holde de globale temperaturstigninger et stykke under 2 grader?
Mikkel Dencker (DF), 2016-02-11:
Jeg vil indlede med at afsløre, at Dansk Folkeparti ikke støtter beslutningsforslaget, og vi har i sinde at stemme imod, hvis forslaget kommer til anden behandling.
Jeg må sige – som ministeren også sagde i sin indledning – at vi ser det sådan, at kul, og for den sags skyld andre fossile brændsler, kommer til at indgå i Danmarks og også i resten af verdens energiforsyning i mange årtier endnu, og derfor synes vi ikke, at det giver ret meget mening at stoppe for åbning af nye kulminer eller for at udvide de eksisterende kulminer, i og med at disse miner fortsat skal forsyne verden med energi i mange år endnu.
Jeg vil sige, at når man foreslår det her stop for åbning af nye kulminer eller udvidelse af eksisterende, kunne man også bare sige, at der skal lukkes kulminer.
Det kunne man også foreslå, eller man kunne foreslå at lukke for udvindingen af olie og gas.
Det er jo også en idé, det er jo – kan man sige – et par skridt videre ad samme sti
Ud over at det ville fjerne en del af vores energiforsyning, ville det jo også slå bunden ud af statskassen i Danmark, så det er en sti, vi hverken ønsker at tage det første eller det næste skridt ind på. Så med de ord skal jeg blot sige, og det er nok ikke så overraskende, at Dansk Folkeparti ikke støtter beslutningsforslaget.
Lea Wermelin (S), 2016-02-11:
Det er da også dejligt, at ordføreren har det på den måde, men vi står så bare et andet sted, og det er jo heller ikke sådan, at der er mange lande, som bakker op om det her initiativ.
Vi tror altså på, at vi skal stå sammen med dem, vi er sammen med i EU, og at vi sammen skal presse på for noget af det, som vi ved også gør en konkret forskel i forhold til netop at begrænse efterspørgslen.
Det er så det, vi kaster os over.
Jeg sluttede jo også med at sige, at vi sådan set også er meget optaget af, at Danmark kommer mere frem i skoene på det her område, for vi synes, det er meget ærgerligt og sådan set også lidt fortvivlende, at regeringen skærer ned.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-02-11:
Problemet er, at det er uholdbart kun at fokusere på efterspørgslen.
Det er jo ikke, fordi vi ikke ved, hvad det er, der skal til.
Vi ved helt stensikkert, at skal vi nå 2-gradersmålsætningen og især 1½-gradsmålsætningen, som vi blev enige om i Paris, skal vi ikke have nye kulminer.
Der nu nogle lande der har taget initiativ til og har spurgt om vi vil være med i et globalt moratorium, en global aftale om, at vi stopper for nye kulminer i respekt for aftalen i Paris.
Jeg ville virkelig ønske, at Socialdemokraterne ville være med.
Lea Wermelin (S), 2016-02-11:
Jeg vil helst ikke have skudt i skoene, at Socialdemokraterne bare taler, når det kommer til den grønne omstilling.
Vi har faktisk været et af de partier, der historisk også er gået allerforrest, når det handler om ikke bare at tale om det, men rent faktisk også levere den handling, der skal til, for at vi jo også i dag er rigtig langt fremme.
Vi oplevede også i Paris, at folk kommer til Danmark og spørger om, hvordan vi har kunnet klare det.
Det er jo, fordi vi faktisk har haft handling bag ordene.
Men man kan jo godt være uenige som partier, i forhold til hvad der så er den bedste vej videre, hvad angår at sikre, at vi begrænser klimaforandringerne.
Det handler bl.a. om at begrænse efterspørgslen.
Der tror vi på at vi skal finde fælles fodslag, ligesom vi ikke mener, at det nødvendigvis lige er kulminerne.
Det er sådan set bredere end det.
Det er bredere, vi har tænkt os at prøve at begrænse klimaforandringerne.
Det er sådan set baggrunden for, at vi ikke støtter forslaget.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-02-11:
Tak for det.
Jeg synes, det er sympatisk, at ordføreren føler sympati med Kiribati og med deres sag.
Det er dem, der har startet det, og det er dem, der bliver ramt allerhårdest af klimaforandringerne.
Men det her handler jo ikke alene om at have sympati med en østat.
For det lykkes os ikke at opfylde de her mål, hvis ikke vi omgående stopper med at bygge nye kulminer.
Det vil sige, at vi kan bruge de kulminer, vi allerede har, men der må ikke komme nye.
Så når Socialdemokraterne taler for fælles initiativer, begriber jeg ikke, at det her ikke er et fælles initiativ, som man også fra Socialdemokraternes side vil bakke op om.
Lea Wermelin (S), 2016-02-11:
Tak for det.
Jeg var selv med på sidste års klimatopmøde i Paris, hvor Kiribatis præsident Tong arbejdede på den her sag og på at få bremset for nye kulminer, og jeg synes heller ikke, der er nogen tvivl om, at Enhedslistens forslag også er sympatisk.
De små østater i Stillehavet befinder sig i en meget udsat position, hvis vandstanden i verdenshavene stiger, og derfor ønsker Socialdemokratiet også, at vi fortsat skal sætte vores grønne ambitionsniveau meget højt.
Verden skal se mulighederne i den grønne omstilling, for at omstillingen for alvor kan komme op i gear, og det var bl.a. også noget af det, vi arbejdede på, da vi var i Paris.
Derfor ønskede vi også en tæt alliance med østaterne under COP 21 for at presse på for et ambitiøst globalt klimamål og for at finde fælles løsninger, og det er også sådan, vi mener at man bedst finder en vej i forhold til at begrænse klimaforandringerne.
Så for os er det altså altafgørende, at man finder et fælles fodfæste, der kan bidrage til at begrænse efterspørgslen efter fossile brændsler.
Det er i virkeligheden det, der er nøglen, og det, som vi fortsat skal arbejde for internationalt og selvfølgelig også gennem et tæt EU-samarbejde, ligesom vi skal arbejde for, at der ikke er støtte og subsidier til udvinding af kul og andre fossile brændsler, som belaster klimaet, men at vi, som ministeren også var inde på, fremmer teknologi, der er så klimavenlig som muligt.
Her har vi også noget at byde ind med fra dansk side, ligesom det jo også gælder for os selv herhjemme, at vi fortsat anvender kul.
Vi støtter ikke forslaget, fordi vi mener, at kampen for den grønne omstilling skal kæmpes på de spor, jeg har nævnt her, og hvor man allerede er i gang.
Men vi vil gerne lægge os i selen og samarbejde internationalt, og på den måde tror vi også på at man kan mindske efterspørgslen efter fossile brændsler, sådan at man på sigt kan komme kulminerne til livs.
Derfor vil jeg som det allersidste da også gerne bruge muligheden for at sige her fra talerstolen, at vi også mener, at regeringen bør kridte skoene lidt og kaste sig ind i klimakampen frem for at skære ned i forhold til det grønne, som vi har set at de gjort, mens man fra dansk side jo sådan set forsøger at få resten af verden til at gøre det modsatte.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-02-11:
Tak for spørgsmålet.
Danske kulkraftværker er blandt de mest effektive i verden, og kunne vi bare få de kulkraftværker, som opføres i Kina og i Indien og andre steder, til at anvende den danske teknologi, så tror jeg, der var meget, der var løst, og så var der også meget, der var løst i forhold til at sikre, at vi ikke når en temperaturstigning på 2 grader.
Jens Joel (S), 2016-02-11:
Tak for det.
Jeg vil selvfølgelig også gerne kvittere for det samarbejde, vi har generelt på energiområdet.
Jeg er sikker på, at det kan blive endnu bedre på klimaområdet, for der er vi ikke helt enige om ambitionerne.
Men jeg vil gerne spørge ind til det, der står i redegørelsen om landbrugssektoren, for der står jo ret klart, at det er en større del af den ikkekvotebelagte sektor, og så står der også, at hvis landbrugssektoren forbliver en del af den ikkekvotebelagte sektor, kan der også fremadrettet være behov for at reducere udledningerne, og sammenholdt med at det er en stadig stigende del, kan det blive svært at friholde landbrugssektoren fra at skulle levere reduktioner i forbindelse med opfyldelsen af målene.
Jeg beklager oplæsningen, men mit spørgsmål er på godt dansk: Det er vel ikke, fordi regeringen regner med, at landbruget skal friholdes fra reduktionsforpligtelser efter 2020 – er det?
Jens Joel (S), 2016-02-11:
Jeg prøvede ellers at signalere til formanden, at jeg var så tilfreds med ordførerens svar, at jeg ikke behøver anden korte bemærkning.
Mette Abildgaard (KF), 2016-02-11:
Nu kunne jeg heroppe fra talerstolen se hr. Søren Egge Rasmussens ansigt, da ordføreren stillede sit spørgsmål, og jeg må nok advare og sige, at der er et stykke vej til det grønne flertal på det her punkt.
Men jeg kan bekræfte, at den konservative formand var på besøg, og at vi bestemt ser et potentiale i projektet.
I forhold til det her med, om man gør nogen en bjørnetjeneste, vil jeg sige, at jeg for det første er glad for, at ordføreren bruger udtrykket bjørnetjeneste.
Det er ved at ryge ud af det danske sprog, fordi folk ikke forstår, hvad det betyder, men i virkeligheden betyder det jo, at man slet ikke gør en tjeneste.
Og jeg tror, ordføreren har ret i, at man hverken gør landbruget eller transportsektoren en tjeneste ved at fritage for krav, for vi ved, der kommer krav – de venter i horisonten – fra EU.
Vi ved, det bliver ambitiøse krav.
Hvis vi vil gøre det så omkostningseffektivt som muligt – det er sådan et ord, alle godt kan lige at bruge – tror jeg, man gør dem den største tjeneste ved at komme i gang allerede nu.
Jens Joel (S), 2016-02-11:
Tak for det.
Tak til den konservative ordfører både for beretningen i dag og selvfølgelig også for at presse på i forhold til den grønne omstilling.
Jeg noterede mig også med stor glæde, at den konservative formand havde været på besøg i Holstebro og var positivt indstillet over for Måbjergværket, som jeg har nævnt et par gange her, og som kan give rigtig mange arbejdspladser i Holstebroområdet.
Hvis vi så får Enhedslisten som det sidste parti i det grønne flertal med, har vi jo faktisk en plan her, der kan føres ud i livet.
Med det, jeg egentlig godt vil spørge ordføreren til, er, om man fra De Konservatives side er enig i, at det her med landbrugs- og transportsektoren i virkeligheden, når vi ved, hvad der kommer efter 2020, kan være lidt en bjørnetjeneste, hvis ikke man går i gang med at diskutere det inden 2020, og om De Konservative derfor vil være med til at sætte fokus på, at vi sådan set skal have en diskussion om, hvordan vi omstiller både transportsektoren og landbrugssektoren også inden 2020, og at vi allerede skal i gang nu her med den diskussion.
Mette Abildgaard (KF), 2016-02-11:
Jeg er meget glad for, at vi har et klimaråd.
Jeg er ikke sikker på, at jeg synes, at det her er en opgave, som ligger lige til højrebenet for dem.
Jeg synes, at der er meget andet på klima- og energidagsordenen, som de kunne kaste sig over.
Jeg er måske heller ikke så bekymret for, om Danmark kommer til at levere vores del i forhold til de mål, vi har sat os.
Det er jeg ret sikker på at vi nok skal komme til.
Jeg er ærlig talt noget mere bekymret for nogle af de supermagter, vi ser i verden, som jo desværre har lang vej igen på det her område.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-02-11:
Det er jeg sådan set enig i, men vi har jo et klimaråd, som kunne have adgang til at lave nogle beregninger for os, og selv Venstre er enige i, at vi skal tage til EU og presse på for, at de øger deres ambitionsniveau i 2030.
Hvor er det, vi skal hen?
Hvor er det, vi skal være i 2030, for at vi kan sikre, at vi leverer vores andel af den øgede ambition, altså af reduktionsstien mod 1,5 grader, om jeg så må sige?
For lige nu svæver det lidt i vinden, og alle har nationale handlingsplaner.
Det eneste, vi kan konstatere, er, at når vi lægger dem sammen, ender vi et helt forkert sted, men vi skal få hånd om, hvor det så er, de forskellige lande skal lægge sig, hvor det er, EU skal lægge sig.
Det kunne jo passende være os, der spillede ind med det, bl.a. fordi vi har et klimaråd.
Mette Abildgaard (KF), 2016-02-11:
Jeg ved ikke, om det er beregninger, der sådan ville give mening at lave nødvendigvis i dansk regi, men det er klart, at når man skal revidere planerne hvert femte år i FN-regi, synes jeg ikke, at man tilfredsstillende kan blive ved med at se nye handleplaner, som konkluderer, at man er temmelig langt fra den målsætning, man har sat sig.
Så er det klart, at man er nødt til der at sige: Okay, hvilken byrdefordeling skal der være, for at vi nogen sinde når i mål?
Men det er jo bare diplomati, når det er finest, fordi vi har baseret det på hele den her bottom-up-aftale, for det var lidt det eller ingenting.
Det var nok det indtryk, vi havde, så det er om at finde en balancegang mellem, at vi har valgt en bottom-up-tilgang, men at vi omvendt har det problem, at det bare ikke er nok, så vi er nødt til hele tiden at presse på for, at man får øget ambitionerne i de forskellige lande.