runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Danielsen (V), 2014-04-10:
Tak for det, formand.
L 171 er et lovforslag bestående af flere forskellige ting.
Det drejer sig både om ændringer af afgiftsregler for biogas, opgørelse af afgifter på timebasis for kraft-varme-værker, udvidet benyttelse af afgiftsfrie institutionsbusser, justering af ligningsloven vedrørende et befordringsfradrag for pendlere i yderkommunerne og lempelse i elafgiftssatsen for elektricitet fra land til større skibe.
Det glæder Venstre, at vi skal behandle de ændrede regler for afregningspriserne for biogas i det her lovforslag, fordi det er et udtryk for, at regeringen har lyttet både til os, men også til befolkningen i forhold til at droppe brændeafgiften, og vi behandler det i dette lovforslag, for at vi kan leve op til EU's minimumsafgifter på gas fremstillet ad denne vej.
Opgørelsen af afgifter på timebasis for kraft-varme-kræfter er også udsprunget af energiforliget fra 2012, hvor dette vil muliggøre den grønne omstilling på vores kraft-varme-værker fra kul til VE-brændsel.
Det vil altså sige, at man ikke bliver straffet for at bruge biobrændsel på vores kulkraftværker rent økonomisk.
Udvidet benyttelse af afgiftsfrie institutionsbusser er som sagt også en del af lovforslaget, hvilket betyder, at frikommuner uden godkendelse i Skatteministeriet kan bruge institutionsbusser til andre formål, end de hidtil har haft mulighed for.
Det vil f.eks. sige, at medarbejdere og personale kan bruge dem til møder og kurser m.m.
Det er nogle spændende tanker, som er i frikommunerne, og som vi også støtter op om.
Det har alene teknisk karakter og ændrer ikke på, at denne regering ellers har ændret på kriterierne for, hvad der er yderkommuner i andre sammenhænge, hvilket gør, at der ikke er sammenhæng med de øvrige lovforslag, regeringen har fremsat på dette område.
Det kunne ellers være interessant at få konsekvensvurderet, hvad den økonomiske konsekvens ville være, hvis man fulgte regeringens linje på dette område.
Det vil jeg prøve at forfølge som en del af den videre behandling af lovforslaget.
Endelig indeholder lovforslaget en lempelse af elafgiftssatsen for elektricitet fra land til større skibe.
Det ligger fint i tråd med Venstres politik på området.
Det har en række fordele i form af bedre luftkvalitet og mindre CO2-udledning, men det er vigtigt for Venstre at understrege, at det alene er en mulighed, man stiller til rådighed for danske havne og de fartøjer, der benytter vores havne.
I dag er der ikke ret mange skibe, der er indrettet sådan, at man kan benytte sig af muligheden, hvorfor vi vil sige farvel til en rigtig stor omsætning, hvis det er noget, vi pålægger skibene.
Det er en meget blandet pose bolsjer, som Venstre støtter.
Og jeg har lovet at hilse fra De Konservative og sige, at de også støtter forslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2014-04-10:
Jeg vil godt sige tak for debatten og for, at vi har en bred fælles vedtagelse.
Jeg vil give fru Zenia Stampe fuldstændig ret.
Man bliver jo helt rørt.
Fru Karen Ellemann sagde noget, der var fuldstændig rigtigt i forhold til plejefamilierne og efteruddannelse af dem.
Det er utrolig vigtigt.
Der er faktisk to plejemødre, der har lavet en bog, »Svigtet ingen vil se«.
Den er udgivet af Socialpædagogerne.
Den ene plejemor havde sit barnebarn i netværkspleje, og den anden plejemor havde haft to børn i pleje.
Det, der undrer mig, er, at efter udgivelsen af den her bog har de faktisk ikke nogen af deres børn i pleje længere.
Det giver jo stof til eftertanke, og det skal vi selvfølgelig undre os over.
Til fru Zenia Stampe, som står nede i hjørnet, vil jeg sige: Zenia, du har jo ret i, at der også er mange kommuner, der har en stor velvilje over for det her – bl.a. Hjørring Kommune.
De bestilte simpelt hen en rapport fra Deloitte for at undersøge, om de gjorde deres arbejde godt nok.
Det er faktisk interessant at se, hvad der kom ud af den rapport.
Rapportens konklusioner viste, at der i 13 pct. af sagerne foreligger en børnesaglig undersøgelse.
I 15 pct. af sagerne er der handleplan.
I 32 pct. af dem er der ikke handleplan, og 53 pct. af dem lever ikke op til lovkravene.
I 27 pct. af sagerne er der afholdt børnesamtale.
Det gav så også en masse efterfølgende i forhold til det, ministeren sagde, nemlig at synlig ledelse er utrolig vigtigt.
Men man må da anerkende en kommune, som iværksætter sådan en rapport og undersøger sig selv.
Det synes jeg er flot – også at de tager konsekvensen heraf og handler.
Til fru Julie Skovsby vil jeg sige: Velkommen tilbage, det er dejligt at se dig i Folketinget igen.
Jeg vil godt takke for debatten.
Der kommer sikkert efterfølgende en masse opfølgende spørgsmål, fordi ministeren ikke rigtig svarede på de spørgsmål, jeg stillede, i forhold til om han ville iværksætte en undersøgelse af, om børn under 12 år også skulle have mulighed for at få en advokat.
Jeg spurgte også, om man skulle lave en undersøgelse af, hvordan Ankestyrelsens praksis fungerer.
Men jeg sender dem på skrift.
Jeg håber, at I kommer til at nyde den.
Mai Mercado (KF), 2014-04-10:
Derfor bakker vi rigtig inderligt og varmt op om, at der nu bliver sendt en skrivelse til kommunerne, som præciserer reglerne, sådan at der kan blive bragt orden i de her sager, og så vi igen kan sikre, at der bliver taget hånd om de unge og de børn, som har hjælp behov.
Thyra Frank (LA), 2014-04-10:
Intet kan være mere vigtigt end at sikre den højeste kvalitet såvel fagligt som medmenneskeligt på dette område.
For børnene er så udsatte i de sager, vi her møder, og det kan få livslange omkostninger for disse børn, hvis kommunerne ikke på bedste vis lever op til intentionerne i Barnets Reform.
Og derfor kan Liberal Alliance også bakke op om det fælles forslag til vedtagelse.
Zenia Stampe (RV), 2014-04-10:
Jeg vil også gerne starte med at takke Dansk Folkeparti for at sætte den her debat på dagsordenen.
Jeg vil så også allerede sige nu, at jeg synes, det er fantastisk, at vi har kunnet blive enige om et fælles forslag til vedtagelse, hvilket jeg også synes er et bevis på, hvor vigtigt vi alle sammen synes det her område er, og hvor stor vægt vi lægger på, at det ikke skal gå op i politisk palaver, men være noget, der faktisk kommer børnene til gode.
Men det er måske også det mest alvorlige område, man overhovedet kan komme ind på.
Jeg ved i hvert fald, at der ikke er noget, der kan gøre mig mere ked af det end at høre unge mennesker fortælle om svigt i familien, som så bliver fulgt op af svigt i systemet; at have alt for mange sagsbehandlere, alt for mange afbrudte forløb på en institution eller i en plejefamilie osv. osv.
Det er jo bl.a. det, vi prøver at gøre noget ved i Barnets Reform, altså at dem, der skal anbringes, skal anbringes, og at det skal ske på en professionel og omsorgsfuld måde og også på en måde, som selvfølgelig tager hensyn til barnets egne ønsker.
Men vi gør også noget for familierne.
For som det også er blevet sagt heroppefra, er der jo familier, hvor man måske kan forebygge, at en anbringelse bliver nødvendig.
Derfor er jeg også rigtig glad for de initiativer, der lå i Barnets Reform i forhold til at styrke familierne og forældrene.
Jeg havde for et par måneder siden et møde med KL, som jo også prøver at hjælpe kommunerne med at implementere Barnets Reform.
Det gjorde indtryk på mig, for det viste jo, at de er mindst lige så optaget som os af at realisere Barnets Reform.
De synes, det er en god reform.
De bakker op om den.
Men der bliver snart arbejdet fra alle ender og kanter på, at viljerne også skal blive til virkelighed.
Socialstyrelsen har initiativer.
KL har initiativer.
Jeg tror også på, at kommunerne ønsker at gøre det bedre.
Og så synes jeg også, at vi skal styrke debatten og arbejdet med løbende at følge op på det her ved bl.a. at have en debat som i dag.
Til slut vil jeg bare sige, at vi, som tidligere sagt, bakker op om forslaget til vedtagelse, som vi synes har en rigtig god balance.
Den understreger selvfølgelig det gode i intentionerne i Barnets Reform, men anerkender jo også, at der er implementeringsproblemer.
Men den kommer så også med nogle konkrete løsninger på det.
Det synes vi er en rigtig fin balance, for det er klart, at der er nogle problemer, og dem skal vi også have øje for herinde og gøre hvad vi kan for at rette op på.
Karina Adsbøl (DF), 2014-04-10:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne læse det her op på vegne af alle Folketingets partier:
Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at der er udfordringer med kommunernes implementering af lovgivningen i Barnets Reform.
Udsatte børn skal hjælpes.
De skal inddrages i deres egen sag, de skal lyttes til, og børnenes ord skal vægtes.
Folketinget følger udviklingen i børnesager, forebyggende indsatser og hjælp til udsatte familier.
Børn skal oplyses om deres rettigheder, bl.a. via materiale herom.
Regeringen opfordres til at udsende en skrivelse til kommunerne, der indskærper forpligtelsen til at gennemføre lovpligtige børnesamtaler samt rettidig omhu ved forebyggelse og hjælp til udsatte familier.
Regeringen opfordres også til i skrivelsen at understrege vigtigheden af alle børns ret til en bisidder, når de har en børnesag, samt at kommunerne sikrer oplysning om Børns Vilkårs professionelle bisiddere.
Folketinget har taget initiativer for at opkvalificere kommunernes indsats, heriblandt it-systemet DUBU, Task Forcen m.v.
Tak for ordet.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-04-10:
Jeg skulle lige til at sige noget sjovt, men det ville måske bare være plat, så det vil jeg lade være med alligevel.
Det er Venstres politik.
Det, vi gør, er, at vi forsøger at afskaffe afgifter på forskellige energiformer, og vi stemmer imod indførelsen af afgift på biogas, som jeg lige har fortalt.
Det er vores måde at sige: Fingrene fra det her!
Markedet skal have lov til at finde sig selv, leverandørerne skal have lov til at levere til forbrugerne, uden at det er overbeskattet.
Thomas Danielsen (V), 2014-04-10:
Det er korrekt, at vi er blevet pålagt at skulle overholde EU's minimumsgrænser, som betyder, at der vil ske en minimumsbeskatning af biogas, og det følger Venstre, det er korrekt.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-04-10:
[Lydudfald]
... Men hvordan forholder Venstre sig til, at kræfter på området ikke mener, at det nødvendigvis skal være omfattet af EU's energibeskatningsdirektiv?
Og med hensyn til det rent politiske indhold i det vil jeg sige, at biogas jo ikke er forurenende, så hvorfor skal der egentlig lægges en afgift på det?
Thomas Danielsen (V), 2014-04-10:
Jeg kan jo tydeligt høre, hvordan ordførerens hjerte banker voldsomt for biogas.
Derfor kunne det måske være rart, hvis ordføreren ville oplyse, hvad Liberal Alliance konkret så har gjort for at fremme biogas.
Per Clausen (EL), 2014-04-10:
Foreløbig forsøger vi jo at halte efter Sverige og Tyskland, når det handler om at få afgiften sat ned på det her el.
Så synes jeg, at hvornår man griber til et forbud, og om man gør det før andre eller samtidig med andre, må komme an på en konkret vurdering.
Og der vil jeg sige at vi ikke er helt færdige med vores overvejelser, men jeg kan love hr. Thomas Danielsen, at han vil være en af de første, der vil blive informeret om det, når vi er klar med et bud på, hvornår præcis det skal ske.
Det er helt indlysende, at der bør vi ende, men jeg er også enig med regeringen i, at vi ikke er der endnu, hvor det vil være fornuftigt at gøre det, så nu starter vi med det her.
Men det er klart, at en så ekstremt forurenende måde at producere el på, som der er tale om, både når det handler om CO2-udslip, og når det handler om farlige partikler i bymiljøet, skal man selvfølgelig sætte en stopper for.
Thomas Danielsen (V), 2014-04-10:
Tak for det og tak for de venlige ord til Venstre fra Enhedslisten.
Jeg skal bare lige være helt sikker på, hvor Enhedslisten står i forhold til ordførerens kredsen om landstrøm til større skibe.
Er det Enhedslistens ønske, at vi bør stille krav til anvendelsen af landstrøm til skibe, der besøger danske havne?
Jens Joel (S), 2014-04-10:
Tak for det.
Jeg tror, at hvis man er taleskriver på det her, har man relativt vanskeligt ved at finde sådan en overordnet ramme, som det hele passer ind i.
Det betyder jo ikke, at det ikke alt sammen kan trække i den rigtige retning, men det er svært at lave en overordnet flot retorisk tale på baggrund af en pose blandede bolsjer, hvilket Venstres ordfører jo også henviste til.
Der er dog nogle ting, som det er værd at knytte nogle bemærkninger til, og det vil vi selvfølgelig også gerne gøre fra Socialdemokratiets side.
Først og fremmest er der den her ændring i forhold til mulighederne for at bruge mere el, hvis man har sit krydstogtskib liggende og dampe nede i Københavns Havn.
Det er faktisk en kæmpe fordel i forhold til luftforureningen, og det er en kæmpe fordel for miljøet, i og med at man ikke skal bruge de dieselmotorer, som er på skibene, men kan trække strømmen fra land.
Og derfor er det godt, at det her lovforslag gør det billigere og nemmere at få adgang til det.
I forhold til biogas er det jo rigtigt, som det også har været sagt, at det er en del af implementeringen at leve op til EU's direktiv på området, men det er også vigtigt at sige, at man med energiforliget har lavet nogle andre støtteordninger i forhold til biogas, som gør, at det samlet set ikke er sådan, at biogassen er sat ud af spillet, om man så må sige, og derfor står vi selvfølgelig også fuldt bag den overensstemmelse, som der nu bliver mellem vores forpligtelser i forhold til EU og så det, at biogas stadig væk er attraktivt.
I forhold til den opgørelse af afgift på timebasis, som der har været nævnt i forhold til kraft-varme-værker, er det jo fuldstændig i tråd med de forudsætninger, der ligger i energiaftalen.
Og fra Socialdemokratiets side hæfter vi os særlig ved, at det jo i hvert fald er med til at fremme værkernes brug af VE-brændsler, som vi sådan set også ønsker at understøtte.
Med hensyn til registreringsafgiften i forhold til frikommunerne og busserne har der været et forsøg, hvor man har kunnet bruge nogle busser i frikommunerne, hvor de ikke var omfattet af registreringsafgiften, og der siger man så, at de steder, hvor man har de her ting, kan man bruge de samme busser, som jo findes i forvejen, til også at lave andre fornuftige ting for institutionens skyld – altså, hvad enten det er uddannelsesformål eller indkøb, eller hvad det kan være.
Og det kan jo hverken bruges til privat brug eller på nogen andre måder udvides, men det er godt, at den maskinpark, man har stående, kan bruges mest muligt til gavn for institutionerne.
Dem vil vi sådan set gerne understøtte, for det er vigtigt, at de arbejder, men det er også vigtigt, at de bliver boende i nogle af de områder, der ligger lidt længere væk fra nogle af de arbejdspladser.
Så samlet set er det, selv om det er en pose blandede bolsjer, en pose velsmagende blandede bolsjer, og Socialdemokraterne ser selvfølgelig frem til udvalgsarbejdet, men støtter som udgangspunkt forslaget.
Nadeem Farooq (RV), 2014-04-10:
Tak for det.
Selve gennemgangen vil jeg ikke gentage.
Den har mine forgængere, var jeg lige ved sige, udmærket foretaget.
Så vil jeg sige, at hvis der er ting, der skal diskuteres, er vi klar til at gøre det i udvalget fremadrettet.
Sanne Rubinke (SF), 2014-04-10:
Jeg står her, fordi mit partis ordfører på området, fru Lisbeth Bech Poulsen, desværre er forhindret i at være her.
Så det er faldet i min lod at redegøre for SF's holdning til det her, som i mit manuskript hedder »en lille samling af forskellige tilretninger«, og det er nok det samme som blandede bolsjer, forstår jeg.
I SF er vi positive over for lempelsen af elafgiften, så erhvervsmæssige skibe i danske havne nu kan forbruge elektricitet direkte fra land.
Der er miljømæssige fordele ved det, da el på den måde alt andet lige kan produceres mere miljørigtigt.
Med hensyn til biogassen anerkender SF, at vi skal pålægge biogas EU's minimumsafgift, da det er i overensstemmelse med energibeskatningsdirektivet.
Og på samme måde støtter SF op om muligheden for at anvende timebaseret opgørelse, når der skiftes mellem brændsler på kraft-varme-værkerne, fordi det af os anses for at være en direkte følge af aftalen om den danske energipolitik 2012-2020, Energiaftale 2012.
SF støtter op om registreringsafgiftsfri institutionsbusser på den måde, at disse også kan bruges til andre formål uden at skulle søge skatteministeren om tilladelse.
Det skal dog påpeges, at det tydeligt skal fremgå af loven, hvilke betingelser der er for den udvidede benyttelse.
Det sidste element i forslaget om pendlere, der er bosat i yderkommunerne og er blevet sat i en dum situation på grund af en lovteknisk fejl, er en ændring, som SF naturligvis støtter op om, så pendlerne ikke befinder sig mellem to stole, og med ændringen kommer lovforslaget jo til at stå, som det oprindelig var meningen med det.
Thomas Danielsen (V), 2014-04-10:
Men det er helt korrekt, at der er blevet sat spørgsmålstegn ved, om det er nødvendigt, og det synes jeg da er en meget relevant drøftelse.
Men jeg kan bare sige, at hvis ikke det var for Venstre, som har løftet biogassen via energiforliget, så havde man ikke stået med de gunstige muligheder, som man har i dag.
Mette Bock (LA), 2014-04-11:
Det her handler jo ikke om, at vi ikke skal have diskussioner og tage stilling fra sag til sag.
Det her handler om at få kastet lys over selve grundlaget, så vi er enige om, hvor den kompetencefordeling går, og hvordan dette proportionalitetsprincip forvaltes.
Det er det, det handler om.
Jeg tager slet ikke stilling til, hvad der er godt, hvad der er skidt, og hvor grænserne eventuelt skal flyttes hen.
Jeg beder om, at vi på vegne af danskerne får en kortlægning af de her forhold.
Og jeg har simpelt hen ingen forståelse for, hvordan et parti som Socialdemokratiet kan være imod, at man tager diskussioner på et oplyst grundlag.
Morten Bødskov (S), 2014-04-11:
Debatten er der om forslagene hver eneste fredag, hver eneste dag her i Folketinget.
Så jeg køber ikke præmissen om, at det ikke sker på et oplyst grundlag.
Socialdemokratiet mener ikke, at der er behov for, at en hel masse kloge mennesker kan sætte sig sammen i meget lang tid i et lukket rum og diskutere, hvor grænserne for EU-samarbejdet går, og hvor grænserne går for, hvad EU-samarbejdet skal beslutte, og hvad nationalstaterne skal beslutte.
Det mener jeg måske kan være kontraproduktivt for ønsket om at få en stadig mere levende EU-debat.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-04-11:
Tak for det, og tak til Socialdemokraternes ordfører.
Lige nu er der jo en diskussion om, om EU skal blande sig i, hvem der skal have danske dagpenge, og hvordan vores dagpengesystem skal være indrettet.
Jeg er enig med regeringen i, at det skal EU ikke blande sig i.
Morten Bødskov (S), 2014-04-11:
Som hr. Nikolaj Villumsen meget rigtigt siger, har regeringen jo meget klart sagt, hvad man har tænkt sig at gøre, i tilfælde af at der bliver rejst en sag over for finnerne.
Det har regeringen gjort meget klart, og det bakker Socialdemokraterne selvfølgelig op om.
Jeg synes også i al beskedenhed, at det er det, som regeringen med statsministeren i spidsen har lagt op til.
Man har tænkt sig at engagere sig temmelig kraftigt i den her debat, når den pågældende forordning, som det her omhandler, nu engang skal til genforhandling, og derfor synes jeg da – hvis Enhedslisten er enig i det – at Enhedslisten skulle tage og bakke op om de forhandlinger, som jeg forstår er ovre ved skatteministeren, få det her løst og få sat det her på sporet, helt i forlængelse af det, som statsministeren har skitseret.
Jeg kan se, at udenrigsministeren synes, det er et rigtig godt forslag, så jeg tror ikke, der er nogen problemer med at få regeringen med på det.
Så Enhedslisten skal da bare bakke op om det.
Regeringen har jo sat sporet, nemlig at der også skal være grænser, og de grænser har man tænkt sig at markere i de forhandlinger, som kommer.
Det er sådan set meget enkelt, og det håber jeg Enhedslisten vil bakke op om.
Christian Friis Bach (RV), 2014-04-11:
Tak for det.
Nærhedsprincippet er jo helt centralt i EU-samarbejdet, og det er noget, Det Radikale Venstre står vagt om, helt på samme måde som vi står vagt om det kommunale selvstyre, hvor der jo – uden at pege fingre – i dette Ting en gang imellem er en tendens til at ville blande sig i opgaver, som måske bedst løses af kommunerne.
Eksempler på det er klimaforandringer, flygtningestrømme, illegale kapitaloverførsler, som jo alle er emner, der kun kan løses i fællesskab, og derfor skal vi styrke EU-samarbejdet på de områder, men der er jo ingen grund til, at man i EU regulerer, hvordan de serverer olivenolie på restauranter, ligesom spørgsmål om daginstitutioner eller folkeskoler eller ældrepleje ligger bedst på nationalt, kommunalt niveau.
I forhold til en gennemgribende analyse af kompetencebalancen mellem Danmark og EU og anvendelsen af nærheds- og proportionalitetsprincipperne tvivler vi stærkt på, at en stor, samlet undersøgelse er den rigtige vej at gå.
Der er fra Kommissionens side jo blevet gennemført undersøgelser af, hvordan man kan effektivisere EU-reglerne, fjerne bureaukrati, der er REFIT-programmet, og Storbritannien og Holland er i gang med at gennemføre en undersøgelse af kompetencefordelingen mellem EU og medlemsstaterne.
Dem skal vi se på, dem skal vi lære af, og dem skal vi lade os inspirere af, men der er ingen grund til, at vi kaster os ud i den tilsvarende øvelse.
I det daglige lovgivningsarbejde skal vi være meget på vagt over for, om nærheds- og proportionalitetsprincipperne bliver anvendt fornuftigt, og vi skal sætte foden ned, hvis der er overflødig regulering på europæisk niveau; det er noget, vi skal gøre hver eneste dag – det er noget, vi skal sikre i dette Folketing, det er noget af det, vi skal sikre i Folketingets Europaudvalg, og det er noget af det, som alle udvalgene, der har med EU-sager at gøre, skal arbejde for og sikre.
Det gør vi i det daglige arbejde.
Det tror jeg ikke på vi sikrer med en undersøgelse.
Så derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Morten Bødskov (S), 2014-04-11:
Det er på ingen måde Socialdemokratiets holdning.
Min pointe var netop, at de her spørgsmål diskuteres hver eneste dag.
Eksempelvis har vi hver eneste fredag timelange møder i Folketingets Europaudvalg, og derudover har vi direkte tv-transmitterede møder fra Folketingssalen som her i dag, hvor der er diskussioner om, hvor grænserne for vores EU-samarbejde går, hvad det er for nye forslag, der er på bordet, og hvordan vi forholder os til dem.
Nogle er vi kritiske over for, og andre bakker vi op om.
Så den diskussion er der, og jeg synes, det er en god diskussion, for EU-samarbejdet udvikler sig hele tiden, og det gør vores engagement i det også; og derfor skal vi have den her diskussion.
Jeg synes ikke, at man kan sætte lighedstegn mellem de ting, altså at der, fordi der er forvirring om en ting, så ikke, om jeg så må sige, er nogen forståelse for, at vi skal engagere os i det, at vi skal have en debat om det.
Det kan godt være, at folk er forvirrede over det, og det betyder måske, at vi skal have endnu mere debat om det.
Og den må vi tage, for det er en vigtig debat.
Mette Bock (LA), 2014-04-11:
Jeg vil bare spørge ordføreren: Hvordan kan man egentlig afgøre, om noget er for meget eller for lidt, hvis ikke man er fuldstændig knivskarp, med hensyn til hvor den kompetencefordeling ligger?
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-04-11:
Det siger jo noget meget interessant om, hvor vi egentlig står.
Vi står altså i en situation, hvor Europa-Kommissionen mener, at de har kompetence til at blande sig i det danske dagpengesystem, mens regeringen ikke mener, at EU har kompetence til at blande sig i det, og dem, som kommer til at afgøre det i sidste ende, er EU-Domstolen, og der ved vi, at EU-Domstolen har en meget aktivistisk praksis, hvor den løbende udvider EU's magt.
Så kunne det egentlig ikke være på sin plads at få en diskussion af, om EU faktisk bør blande sig i det, når vi nu har et bredt flertal i Folketinget, der ikke mener, at lige præcis dagpengene er noget, EU skal blande sig i?