runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Poulsen (RV), 2011-05-13:
Jeg skal lige gøre opmærksom på, at vores sædvanlige ordfører, fru Margrethe Vestager, ikke kan være her, og derfor skal jeg prøve at gøre rede for Radikale Venstres holdning til det her.
Det er jo et beslutningsforslag, som går ud på, at elselskaberne, før de lukker for strømmen til en husstand, skal orientere kommunerne om det, så kommunerne kan tage affære, så der ikke pludselig sidder børn og enlige ældre, svage mennesker tilbage uden varmt vand og varme.
Det synes jeg jo må være helt, helt rimeligt.
Jeg kan ikke tro, at det her kan være et holdningsspørgsmål.
Jeg kan ikke tro, at der er nogen her, som ønsker at bringe mennesker i den situation, som de her mennesker kommer i, hvis man pludselig bare lukker for strømmen.
Man så hører jeg, at det koster 50 mio. kr. at gøre det, og et uendeligt bureaukrati bliver malet op her.
Det kan jeg ikke forstå.
Jeg kan simpelt hen bare ikke forstå, hvordan man udregner det her.
Jeg synes, det er meget, meget mærkeligt, og derfor vil jeg egentlig spørge: Kan ministeren ikke tage en snak med de her elselskaber og finde ud af, hvordan det her kan ordnes på en måde, når vi nu er enige om, hvor vi vil hen med det her?
Jeg synes, det virker helt besynderligt.
Altså, det kan man skam få meget varme for.
Det må jeg sige.
Vi synes jo, der er nogle helt rimelige intentioner i det her forslag, og vi vil gerne gå ind i en drøftelse af det, men vi er lige så bekymret for bureaukratiet som alle andre, og det er klart, at der må være orden i det her.
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-13:
Tak for ordet.
Det kan være, at det viser sig, at mit spørgsmål nu er blevet overflødigt, for mit spørgsmål var egentlig, om ordføreren er indstillet på, at vi under behandlingen af det her beslutningsforslag får nogle konstruktive drøftelser af, hvordan vi faktisk kan løse selve problemet, så vi måske ikke stirrer os blinde på en enkelt løsning, men faktisk sætter os ned og spørger, hvordan vi løser det problem, at der er svage grupper, der får lukket for strømmen, hvilket sætter dem i en endnu mere sårbar situation, end de er i.
Line Barfod (EL), 2011-05-13:
Jeg synes, det er et rigtig godt beslutningsforslag og godt, at SF tager spørgsmålet op igen.
Det er nærmest umuligt at klare sig uden elektricitet i dag.
Det kan være om vinteren, hvor man virkelig har behov for at kunne lave varm mad f.eks., hvis man har et elkomfur, men også har behov for at have et køleskab om vinteren.
Især hvis man bor i en af de boliger, hvor der stadig væk er elvarme, er det helt afgørende om vinteren, at man har elektricitet.
Men også om sommeren er det jo afgørende, at man har et køleskab, der fungerer, især hvis man har små børn, og især hvis det er de helt små børn, hvor der er babymad og andet, som skal holdes koldt, mælk osv., og som bliver dårligt, hvis man ikke holder det koldt.
Derfor er det rigtig vigtigt at sikre, at man ikke bare lukker for strømmen.
Vi kunne jo så høre Venstres ordfører mene, at folk bare kan sørge for at betale deres regninger.
Vi kan selvfølgelig alle sammen godt blive enige om, at folk bør betale deres regninger – det er der ingen tvivl om; jeg tror ikke, der er et eneste parti i Folketinget, der vil stille sig op og sige, at man ikke synes, at folk skal betale deres regninger – men det er altså ikke altid, at folk får det gjort.
Nogle gange er de så fattige, at de simpelt hen ikke har råd til at betale alle regningerne, slet ikke dem, der er blevet ramt af de voldsomme nedskæringer, som regeringen og Dansk Folkeparti har lavet, og som har sendt nogle folk ud i meget, meget dyb fattigdom.
Men der er også mennesker, som måske godt nok har råd, men som ikke har styr på økonomien, og det kan altså ske for alle mennesker.
Selv veluddannede mennesker, selv mennesker med høj indkomst har nogle gange totalt rod i deres økonomi.
Vi har jo set en del eksempler på, at der er fremtrædende medlemmer af samfundet, som har et stort rod i deres økonomi og ikke får betalt regninger til tiden.
Jeg har jo selv som advokat i mange år rådgivet mennesker med økonomiske problemer, og jeg ved, at det er i alle samfundslag, det sker, at folk ikke kan holde styr på pengene og nogle gange ikke får betalt deres regninger.
Det er ikke rimeligt, at det går ud over deres børn.
Derfor synes jeg, det er vældig fornuftigt at få lavet en ordning.
Om det skal være, som Dansk Folkepartis ordfører foreslår, altså at man siger til elselskaberne, at de automatisk skal sende en kopi af rykker nummer to til kommunerne, eller hvordan man gør det, er noget, man må se på, så det foregår så let og så ubureaukratisk som muligt.
Jeg glæder mig meget til at se den beregning fra ministeren på, hvorfor i alverden det skulle komme op på at koste 50 mio. kr.
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-05-13:
Det er efterhånden blevet en tradition her i Folketinget i forbindelse med fremlæggelsen af klimaredegørelsen og energiredegørelsen, at vi har en fælles forespørgsel til klima- og energiministeren om de energipolitiske initiativer, og der er jo meget at diskutere: Hvad skal der ske, hvilke mål skal vi have, og hvordan når vi dem?
Uanset om man ser det igennem røde eller blå briller, er der ganske store udfordringer foran os, som vi, forhåbentlig i fællesskab, skal have løst, og der er både fra regeringen, Klimakommissionen og oppositionen kommet rigtig mange forskellige forslag.
Vi ser frem til en god debat.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-05-13:
Det er et lille skridt på vejen fra ministerens side, det er godt, men vi er nødt til at tage det fulde skridt, og det vil jeg gerne have ministeren til at sige ja til ud fra betragtningen om, at det stærkeste virkemiddel, vi i dag har i europæisk energipolitik, er vores forpligtende målsætning for 2020 for vedvarende energi.
Ministeren startede selv med at snakke om den øgede afsmeltning fra Arktis.
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-13:
Skal jeg forstå det sådan, at ministeriet har forsynet ordføreren med oplysninger om, at det her vil koste 50-100 mio. kr. for kommunerne og det tilsvarende beløb for elselskaberne?
Det er den ene del af det.
Den anden del handler om, om ordføreren er bekendt med forudsætningerne for det her.
Og hvad er det for et ministerium, der har forsynet ordføreren med de her oplysninger?
Jørgen Poulsen (RV), 2011-05-13:
Det kan jeg give fuld tilslutning til at vi meget gerne vil være med til.
Vi har selvfølgelig også det her synspunkt, at elselskaberne naturligvis ikke skal være social myndighed.
Der går jo en grænse på det område.
Men vi vil meget gerne være med til at kigge det her igennem.
Findes der ikke nogle muligheder?
Kan de mennesker ikke være lidt opfindsomme, så vi får nogle muligheder, så det her kan gøres uden alle de der falbelader?
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2011-05-13:
Dem har vi fået fra ministeriet.
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-05-13:
Vi vil selvfølgelig altid gerne kigge på, om lovgivningen er tilstrækkelig, men for os er det selvfølgelig også sådan, at man skal betale for sin el, man skal betale for sin fjernvarme og man skal betale for sit vand, og er man ikke i stand til det, må man prøve at kontakte den lokale kommune og prøve at finde en løsning på det.
Line Barfod (EL), 2011-05-13:
Hvis nu det viser sig, at det ikke er nok, at ministeren kontakter elselskaberne, hvis det om et halvt år eller et år viser sig, at der igen kommer eksempler på, at elselskaberne har slukket for strømmen uden at kontakte kommunen, så der er børnefamilier, der står uden strøm, vil Venstre så være parat til at se på, at vi bliver nødt til at gøre noget mere?
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-05-13:
Men skulle det vise sig, at der kommer enormt store problemer på det her område, så lad os kigge på det på et senere tidspunkt.
Fordi vi som udgangspunkt mener, at den nuværende ordning er tilfredsstillende.
Og hvis selskaberne lever op til, at kommunen i forhold til de steder, hvor der er børn i familien, skal underrettes, så synes vi, det er en ganske udmærket ordning.
Ole Hækkerup (S), 2011-05-13:
Det beslutningsforslag, vi her behandler, handler, som det allerede er fremgået, om, at de elselskaber, der lukker for strømmen, altid skal underrette de sociale myndigheder, og til dem, der overværer debatten, har vi jo allerede prøvet at se, om vi har kunnet få regeringspartierne derhen, hvor vi siger: Hvis det ikke virker på nuværende tidspunkt, skulle vi så eventuelt senere lave noget lovgivning?
Lad det være sagt med det samme: Jeg synes ikke, at der behøver at være så meget som et eneste tilfælde, førend vi siger, at nu gør Folketinget det samme, som vi har gjort med boligselskaber, nemlig at det skal en tur omkring kommunen, inden man sender folk til fogedretten.
Så siger regeringen, at det vil koste 50 mio. kr., og det må være en beregning, der beror på, hvis man tager alle 20.000-30.000 tilfælde af folk, der ikke får betalt regninger, og siger, at nu skal I i øvrigt igennem her.
Hvis vi nu gjorde, ligesom man har gjort for boligselskaberne, hvor man siger, at de skal tage fat i kommunen, inden de sender det til fogedretten, så de, inden de sender manden ud for at lukke for strømmen til det her hus eller den her lejlighed, lige tager fat i de sociale myndigheder, så tror jeg, at beløbet ville være et helt andet. Jeg opholder mig et kort øjeblik ved de 50 mio. kr., regeringen lige oplyste, fordi regeringens argumentation er i virkeligheden skruet sammen på følgende måde: Det fungerer godt, som det gør i dag, for der tager selskaberne altid fat i kommunen, så derfor er der ikke noget problem, men det andet, regeringen så siger, er, at hvis man så siger, at selskaberne skal tage fat i kommunen – hvad de altså allerede efter regeringens eget udsagn gør i dag – så vil det blive enormt dyrt.
Men som det jo tydeligt fremgår, kan begge dele ikke være rigtigt samtidig.
På den baggrund skal jeg meddele, at Socialdemokraterne selvfølgelig kan støtte det her beslutningsforslag.
Per Dalgaard (DF), 2011-05-13:
Intentionerne med det her forslag er ganske gode, og selvfølgelig er det et område, vi bliver nødt til at kigge på.
Der skal findes en model, der virker, så vi ikke kommer i den situation.
Og det skuffer måske hr. Ole Hækkerup, at vi sådan set er lidt positive over for det her, men jeg kan godt sige, at det er vi selvfølgelig, for det duer ikke, at der lukkes for strømmen.
Det forholder sig sådan, at når man køber varer som f.eks. strøm, vand og varme, får man en regning, og betaler man ikke den regning, får man en rykker, og jeg er sikker på, at man også får en rykker nummer to.
Jeg mener ikke, at det kan belaste de sociale myndigheder, for de kan jo lynhurtigt se af kopien, at den person, som en kommende lukning vedrører, nok i forvejen findes i det sociale system som en person med nogle forskellige sociale forhold, der gør, at der faktisk i forvejen bliver taget hånd om dem, også på anden vis.
Så myndighederne behøver jo ikke at gennemgå en regning til en studerende på et kollegium, som ikke betaler sin strøm, for han er jo nok ikke et eller andet socialt tilfælde, som kommunen har stående i systemet i forvejen, han har bare glemt at betale, eller hvad ved jeg.
Vi taler altså her om nogle sociale tilfælde, hvis antal selvfølgelig ikke når op på 25.000, eller hvor meget det nu er, og hvor man har de her problemer med at skulle lukke for strømmen.
Så vi kunne måske under udvalgsarbejdet drøfte, om det var en idé, at Dansk Energi henvender sig til sine selskaber og siger: I forbindelse med rykker nummer to går der også en kopi til de sociale myndigheder.
Line Barfod (EL), 2011-05-13:
Det er jo altid noget, at Venstre er åben over for, at vi kan se på det på et senere tidspunkt.
Så er der noget, jeg bare skal høre.
Når nu Venstre i forhold til boligselskaberne har været klar til at sige, at de skulle pålægges, at de skulle orientere kommunen, før de satte familier ud af lejlighederne, hvorfor er det så, at man ikke er villig til at se på det samme i forhold til elselskaberne?
Hvad er grunden til, at man mener, at man godt kan pålægge boligselskaberne den opgave, men ikke kan pålægge elselskaberne den opgave?
Ole Hækkerup (S), 2011-05-13:
Jeg er jo glad, hvis Dansk Folkeparti ligesom Venstre kan bringes derhen, hvor man siger: Ja, opstår der flere eksempler, bliver vi nødt til lave om på det her, for det går ikke.
Jeg vil nødig hænges op på lige hr. Per Dalgaards model med den anden rykker og det med at sende kopi til de sociale myndigheder.
Jeg havde måske forestillet mig, at vi, hvis vi skulle ud over regeringens noget fantasifulde tal på 50 mio. kr., kunne sige, at man skulle rette henvendelse til de sociale myndigheder, inden man sendte nogen ud for faktisk at lukke for strømmen.
Det tror jeg ville bringe de administrative omkostninger betragteligt ned.
Jeg og hr. Per Dalgaard deler jo værdisættet, der hedder, at man skal betale sine regninger og betale sine regninger til tiden og alt det der, men med hensyn til dem, som ender med overhovedet ikke at få betalt, tror jeg, vi som samfund står meget stærkere og meget mere humant, hvis vi sørger for at sige, at der går vi ind og samler op, inden man bare slukker for strømmen.
Derfor skal mit spørgsmål være: Hvis der om et halvt år er nye tilfælde, hvor der er blevet slukket for strømmen, er Dansk Folkeparti så med på, at vi tager hårdere fat, truer med lovgivning, lægger et tungere pres på Dansk Energi eller lignende?
Per Dalgaard (DF), 2011-05-13:
Mit hovedprincip har altid i alle henseender været, at når man har gennemført nogle aktioner eller nogle modeller for det ene eller det andet og det med årene viser sig, at de ikke virker, så skal man gøre noget andet.
Det er klart, at i forbindelse med det her, hvor det åbenbart viser sig, at det ikke virker – det vil sige, at elselskaberne altså ikke henvender sig til de sociale myndigheder, før de lukker for strømmen – så skal der gøres noget andet, og så kastede jeg den idé ud, at der i forbindelse med rykker nummer to kunne gå et brev til de sociale myndigheder.
Det er en meget, meget billig løsning.
Og som jeg sagde før, er jeg sikker på, at de pågældende familier i forvejen er i det sociale system.
Man kan tage f.eks. studerende fra og sige: Her er der ikke noget problem, men lige med den her familie er der altså noget at tage hånd om.
Og så tager kommunen aktion på sagen.
Ole Hækkerup (S), 2011-05-13:
Men bundlinjen er jo også, at når der på et tidspunkt skal trykkes på knapperne og stemmes om det her forslag, stemmer Dansk Folkeparti nej.
Uanset hvor meget man synes man har sympati for forslaget og synes, det er rigtigt og alt det der, så vil man ende med at stemme nej.
Så når det kommer til stykket, slår det ikke igennem, at man har det sociale sindelag, der handler om, at dem på bunden af samfundet, der har problemer, ikke får noget som helst.
Det bliver kun værre for dem; de bliver trykket yderligere ned i møget.
Det kommer ikke rigtig til at slå igennem til trods for hr. Per Dalgaards pæne ord.
Er det ikke korrekt, at Dansk Folkeparti har tænkt sig at stemme det her forslag ned?
Per Dalgaard (DF), 2011-05-13:
Det kan man da aldrig vide på forhånd.
Jeg vil ikke stå her og sige, hvad vi gør ved andenbehandlingen, men jeg er enig i, at dem, der i forvejen har det skidt, selvfølgelig skal behandles godt.
Og jeg mener stadig, at hvis det viser sig, at vi kan få sådan en model igennem, hvor der ved rykker nummer to går en kopi til de sociale myndigheder, så vil der jo nok være nogle elselskaber, som synes, det er en ganske fin idé.
Det koster jo stort set ingenting ud over et frimærke.
Det vil kunne løse store problemer, og de sociale myndigheder vil komme ind over med det samme.
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2011-05-13:
Begrundelsen for forslaget er, som der så smukt skrives i slutningen: »Ligesom manglende betaling af husleje er en indikation på, at familien eller borgeren har brug for hjælp, er manglende betaling af en elregning og en forestående lukning af strømmen til husstanden en sådan indikation.
Derfor bør manglende betaling af el også være noget, kommunen skal handle på efter samme principper som ubetalt husleje.
« Det kan vi vist alle sammen være enige om.
Men det er også fastlagt i sociallovgivningen, at enkeltpersoner har pligt til at underrette de sociale myndigheder, hvis de får kendskab til, at børn under 18 år lever under forhold, der bringer deres sundhed og udvikling i fare, herunder må el og varme høre.
Der findes i dag en vejledning fra Dansk Energi med vejledende retningslinjer for netvirksomheders regningsudsendelse og restanceinddrivelse, hvori underretningspligten er baseret på underretningspligten i den sociale lovgivning.
Denne pålægger enkeltpersoner pligt til at underrette de sociale myndigheder, hvis de får kendskab til, at børn under 18 år lever under forhold, der bringer deres sundhed og udvikling i fare.
Problemet forekommer derfor at være, at forsyningsselskaberne ikke overholder gældende lov og Dansk Energis vejledning.
Men det forekommer også at være en unødvendig omkostningsforhøjelse, hvis kommuner og elselskaber skal bruge ressourcer på indberetninger, når en elkunde ikke betaler sin elregning til tiden.
Det er en bureaukratisering, som vurderes at koste kommunerne mellem 50 og 100 mio. kr. om året og vel elselskaberne lige så meget.
Samtidig udtrykker forslaget mistro til kommunernes nuværende beredskab over for svage grupper i vores samfund.
Vi bør i kommunerne have indbygget tilstrækkelig mange redskaber i det sociale sikkerhedsnet, bl.a. i loven om social service, og her bør vi opfange de beskrevne problemer.
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-13:
Jeg forstår, at svaret her nok nærmest er nej, hvad angår at støtte forslaget.
Det har jeg i hvert fald fået ud af det.
Men jeg vil da gerne gå lidt ind i præmisserne for at sige nej, som jeg kan forstå ordføreren siger her.
En præmis er jo den med, at det skulle koste 50-100 mio. kr. for kommunerne og noget tilsvarende for elselskaberne.
Per Dalgaard (DF), 2011-05-17:
Det er jeg enig i, og jeg er sikker på, at vi nok også skal få dem på rette spor – ikke mindst ved fælles hjælp.
Så vil jeg spørge om en helt anden ting.
Hvordan går det egentlig med den sag?
Michael Aastrup Jensen (V), 2011-05-17:
Jeg bliver altså også nødt til at sige noget nu.
Som formand for den parlamentariske delegation kender jeg jo alle de tilstedeværende rigtig godt og har et kanongodt samarbejde med dem.
Jeg er lidt skuffet over, at man mener, at det vigtigste emne at spørge mig om er, hvad en minister har sagt eller ikke har sagt til hr. Thomas Hammarberg, for nu skal vi heller ikke gøre problemet større, end det er.
Jeg tror, at man nok har den opfattelse, at det måske ikke er en lige så stor problemstilling som diskussionen om Rusland, om andre lande osv.
Så lad os nu også bevare proportionerne i den her diskussion.
Jeg har klart sagt, hvad jeg ville gøre eller ikke gøre i samme sag, men jeg har også samtidig klart sagt, at jeg har forståelse for, at når man er i et så politiseret område, så kommer sproget også nogle gange op på et andet niveau.
Jeg er meget enig med hr. Per Dalgaard i, at der er en lang række andre lande, vi skal have fokus på, og som fru Pernille Frahm var inde på, sidder vi jo i monitoreringskomiteen og kigger på de her lande.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at jeg af Europarådets Parlamentariske Forsamling er valgt til rapporteur for Georgien, og at jeg derfor også er kommet med i den nye ad hoc-komité, der kigger på eftervirkningerne af krigen mellem Georgien og Rusland, altså 2008-krigen.
Det gør jo selvfølgelig, at jeg qua min position har meget fokus på de to problemstillinger, og samtidig mener jeg, uagtet hvad mine poster er i Europarådet, at som det absolut største land i Europarådet må Rusland have nogle forpligtelser til ikke samtidig at være det værste land i forhold til at efterleve de værdier, som Europarådet har.
Og der må jeg desværre bruge lidt store ord nu og sige, at jeg synes, Rusland kæmper meget for at få den sidsteplads.
Tak for det.
Det er jo nok ikke nogen hemmelighed for de tilstedeværende i hvert fald, at jeg rejste en sag på det område, bakket op af ikke et flertal, men af flere medlemmer af Den Parlamentariske Forsamling fra Danmark, og at sagen indtil videre er strandet på, at vi ikke har fået nok opbakning i Den Parlamentariske Forsamling til kravet om, at vi skal ind at kigge på, hvordan vi får monitoreret det svenske valg til næste gang.
Betyder det så, at vi stopper kampen for det?
Nej, selvfølgelig ikke, og når vi nærmer os det svenske valg næste gang, vil jeg helt klart tage sagen op og håbe på, at der til den tid vil være opbakning til det i Den Parlamentariske Forsamling.
Og der regner jeg med stærk bistand fra i hvert fald flere medlemmers side.
Jørgen Poulsen (RV), 2011-05-17:
Jamen det får mig da helt til at tænke på proportionerne her.
Det er så Sverige, det handler om, men o.k. Jeg har bare sådan lidt svært ved at forstå, hvordan ordføreren kan stå og sige, at han har forståelse for, at man over for menneskerettighedskommissæren bruger ordet idiot, når han gør opmærksom på noget, som kan ligge på kanten.
Jeg forstår jo godt, at ordføreren er helt sikker på, at det gør det ikke, men det er der virkelig mange mennesker, der mener det gør, altså at man ikke kan være sikker på, at det holder til en prøvelse.
Michael Aastrup Jensen (V), 2011-05-17:
Tak for det.
Allerførst i forhold til Sverigesituationen: Nej, jeg mener ikke, at valget i Sverige og den måde, det foregår på, skulle være den vigtigste sag for Europarådet.
Det har jeg heller ikke sagt, vil jeg sige til hr. Jørgen Poulsen.
Betyder det så, at det ikke er en sag, vi skal kigge på?
Nej, det betyder det heller ikke.
Jeg synes faktisk, at det er en sag, vi skal kigge på.
Europarådet er også så stor en størrelse, at vi, når vi har et land, som er så demokratisk på en lang række områder, må råbe vagt i gevær, når der er noget, som i hvert fald jeg og andre mener er udemokratisk.
Der er jo forskellige eksperter i afholdelse af demokratiske valg, som er enige i det budskab, som altså er enige i, at den måde, som valghandlingen foregår på i Sverige, ikke er efter bogen i forhold til at sikre stemmehemmelighed, sikre gennemskuelighed og sikre retten til, at alle partier kan stille op på lige fod.
Så det her er jo ikke bare noget, som jeg står og siger.
Det er der altså også forskellige eksperter, som har bakket op om, og de diskuterer højlydt det her emne.
I forhold til det sidste: Jeg mener, at det helt klart lyser ud af den måde, som hr. Thomas Hammarberg har ageret på igennem flere år, hvis man kan sige det på den måde, at han er dybt uenig i den udlændinge- og integrationspolitik, vi har i Danmark, og at det nogle gange gør, at han politiserer i sine budskaber.
Det må jeg så sige også åbner op for, at man får et lidt, skal vi kalde det kækt svar tilbage.
Jørgen Poulsen (RV), 2011-05-17:
Selv om det nu var sådan, at vi også havde en afgørelse, som ikke gik imod Danmark, hvis det her blev prøvet, synes ordføreren så, at det er klædeligt, at vores minister, hver gang der stilles spørgsmål til de regler, vi indfører her i landet, som er på kant med og læner sig op ad grænserne til, hvad vi ellers står vagt om, med det samme går ud og bruger endda ord som idiot?
Det virker på mig som noget, vi skulle holde os alt for gode til.
Per Dalgaard (DF), 2011-05-17:
Jeg er meget enig i det, Venstres ordfører fremfører i forbindelse med det gode arbejde, som Europarådet gør.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor ordføreren ikke også nævner en række andre lande, hvor der er store problemer: Albanien, Bulgarien, Tyrkiet, som undertrykker kristne mindretal, Ukraine og Italien, som næsten er mafiastyret.
I Bulgarien er der også store mafiaorganisationer, som egentlig mere eller mindre styrer det der samfund.
Altså, disse lande er dog også medlemmer af Europarådet, som man burde tage fat på at kigge på.
Når vi så skal høre spørgsmål fra SF og S om Danmark og Hammerberg, så får man jo næsten en fornemmelse af, at det er meget nemt at punke de små demokratiske lande i hovedet med miniproblemer, mens de store problemer er noget, man ikke rigtig tager voldsomt fat på dernede.