runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-03-10:
SF er imod det forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat om at få et ekstra forbehold; vi mener ikke, der er brug for flere forbehold i forhold til EU-samarbejdet.
Vi er også imod den her meget brede definition, som Dansk Folkeparti kommer med, om, at det skal være et forbehold, der sikrer, at EU ikke kan anfægte den danske udlændingepolitik.
Det, der menes med det i forslaget, er jo, at det skal være et forbehold, der holder os fuldstændig uden for den frie bevægelighed mellem de europæiske lande.
Vi synes faktisk, det er aldeles rimeligt, at man har den mulighed.
Vi støttede også i sin tid direktivet, og det gjorde regeringen i øvrigt også; den har så i mellemtiden fået lidt mellemkolde fødder.
Men vi mener, det er en fordel at have den fri bevægelighed.
Og egentlig må man jo sige, at det, Dansk Folkeparti foreslår her, er en fritagelse fra en væsentlig del af traktaten, nemlig den, der handler om den frie bevægelighed.
Det kan vi bestemt ikke støtte.
Vi har en EF-Domstol, som skal opretholde, at man overholder de regler, der er vedtaget.
Og det er vel ikke med bind for øjnene, at et flertal herinde har vedtaget, at man støttede opholdsdirektivet; for vores vedkommende var det i hvert fald ikke med bind for øjnene.
Og jeg går ud fra, at de andre partier, der støttede det, også godt vidste, hvad de støttede.
Ja, vi støtter det opholdsdirektiv, og det kan hr. Morten Messerschmidt og Dansk Folkeparti ikke lide.
Og da de ikke kan lide det, vil de altså have en særlig nødløsning; fordi de ikke kan lide den dom, og fordi de ikke kan lide det direktiv, vil de have et særligt forbehold, som i virkeligheden er et forbehold for den frie bevægelighed mellem EU-landene.
Det går vi da klart imod.
Bendt Bendtsen (KF), 2009-03-10:
Dansk Folkeparti vil med beslutningsforslaget pålægge regeringen at arbejde for endnu en dansk undtagelse.
Det må Det Konservative Folkeparti sige nej tak til.
Faktisk arbejder vi for at afskaffe undtagelserne.
Vi står som bekendt for en stram, men også nødvendig dansk udlændingepolitik, men når Dansk Folkeparti påstår, at EU ligefrem underminerer den danske udlændingepolitik, må jeg sige: Det er forkert.
Det er faktisk forbløffende så få udlændinge, der søger familiesammenføring efter EU-reglerne.
Samtidig arbejder den danske regering ihærdigt for at forebygge misbrug af de EU-regler, der giver ret til familiesammenføring.
Der her sker for øvrigt i et samarbejde med Dansk Folkeparti, som regeringen i september sidste år indgik en politisk aftale med.
Og aftalen sikrer netop, at de danske myndigheder grundigt kontrollerer, hvorvidt EU-borgere, der ønsker familiesammenføring i Danmark, har reelle hensigter og ikke misbruger EU-retten.
Desværre giver nogle få domme fra EF-Domstolen anledning til kritik, men det gælder jo også domme fra danske domstole - afhængigt af øjnene, der ser.
Hvis vi politikere er uenige, er det vores ansvar at ændre eller specificere de love og regler, domstolene dømmer ud fra, frem for bare at stille os op i et hjørne med armene over kors og se lidt sure ud.
Det bør være en forudsætning, for at statsborgere fra tredjelande kan blive familiesammenført, at de har haft forudgående lovligt ophold i EU.
Men endnu en undtagelse er ikke en konstruktiv vej frem.
Det har vi ikke brug for.
De Konservative mener, at Danmark bør engagere sig fuldt og helt i EU-samarbejdet.
Derfor går vi med udenrigsministerens ord ind for færre og ikke flere EU-undtagelser.
Frem for at fokusere på de små knaster, der altid må være i et samarbejde mellem suveræne stater, bør vi fokusere på de mange fordele, EU giver os.
Vores velstand skyldes i vid udstrækning EU's indre marked, der sikrer, at vi som lille og også en konkurrencedygtig økonomi får fri adgang til de store landes markeder.
Og for at det indre marked kan fungere effektivt, kræver det fri bevægelighed, herunder for personer.
Personers fri bevægelighed er med andre ord en hjørnesten i EU og det indre marked.
Så vi siger nej tak til en femte undtagelse.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-03-10:
Jeg har altid undret mig over japartiernes argumenter om, at nu skal vi fokusere på alt det gode og lukke øjnene for alt det dårlige.
Det burde jo sådan set være modsat, altså, kunne man forestille sig, at en ny regering trådte til og så sagde: Nu må vi lade være med at se på alt det dårlige, som den tidligere regering har gjort, og fokusere på alt det gode?
Nej, der er jo ikke noget der, der skal ændres.
Det er der, hvor det dårlige er, man skal ændre på tingene.
Det er også derfor, man er nødt til at fokusere på det store problem, der er opstået med Metockdommen, altså at man har en undergravning ikke bare af Danmarks, men af alle 27 medlemslandes udlændingepolitik.
Jeg vil bare gerne spørge: Hvad er det egentlig, som er så ufornuftigt i at lave et generelt forbehold her?
Jeg har forstået ifølge den aftale, som vi i Dansk Folkeparti har indgået med regeringen
, at også Det Konservative Folkeparti ønsker, at udlændingepolitikken skal være et dansk anliggende, og at man står fast på det, man kalder den fair og retfærdige eller klare udlændingepolitik
Vil det ikke kun være en fordel at få et nyt forbehold, som sikrer, at vi ikke skal tage den her diskussion, hver gang der kommer en ny tåbelig dom fra EF-Domstolen?
Bendt Bendtsen (KF), 2009-03-10:
Nu er det jo sådan, at hr. Morten Messerschmidt har en tendens til hvis jeg skal bruge et billede, ligesom der blev brugt et billede med, hvad der sker, når en ny regering tiltræder - at diskutere hullerne i osten frem for at diskutere osten.
Et nyt forbehold hænger jo ikke sammen med, at vi ratificerer traktaten.
Som vi talte om ved det sidste forslag, er der 23 lande, der allerede er helt færdige - nogle mangler at skrive under, og så mangler vi Irland.
Så det med at begynde at tale om et nyt forbehold for nærværende hænger ikke sammen.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-03-10:
Det er jo et svar, der nærmest grænser til noget, som er underholdende, for det betyder jo altså, at fordi regeringen for længe siden har sagt, at nu skal vi ikke ændre på Lissabontraktaten, vi skal ikke ændre traktatgrundlaget i lang tid fremover, kan man i lang tid fremover ikke komme med nye forslag.
Altså, det må i bedste fald betyde, at det er et genialt samarbejde, vi har i dag, og der kender jeg altså hr. Bendt Bendtsen nok til at vide, at bare i forbindelse med landbrugs- og strukturstøtten mener han ikke det.
Men er det ikke rigtigt, at det problem sådan set ville være løst, hvis man havde et forbehold over for udlændingeretlige regler generelt, og at et udlændingeretligt forbehold altså ville sikre det, som hr. Michael Aastrup Jensen ønsker med den proces, som man nok må sige det forekommer en lille smule tvetydigt om man vil nå i mål med?
Er det ikke rigtigt, at man ville have nået det, som hr. Michael Aastrup Jensen gerne vil, hvis man havde fulgt det ønske, som Dansk Folkeparti her fremsætter?
Michael Aastrup Jensen (V), 2009-03-10:
Som jeg har forstået Metock-dommen - og nu er jeg ikke stud.jur, som ordføreren er, men vi har heldigvis rigtig gode jurister i centraladministrationen og andre steder - så er den jo klart defineret med udgangspunkt i det indre marked.
Og selv om jeg godt nok har hørt rimelig forskellige signaler fra Dansk Folkepartis skiftende repræsentanter nede i salen i dag - enten er man for, eller også er man imod, det svinger lidt, alt efter hvem der taler - så bliver der jo altså taget udgangspunkt i det indre marked, og det ønsker vi ikke at lave om på, og det tror jeg heller ikke Dansk Folkepartis ordfører gør, men ret mig, hvis jeg tager fejl. Så derfor kan jeg ikke se, at den aftale, som er lavet mellem Dansk Folkeparti og VK-partierne, kunne være anderledes, end tilfældet er.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-03-10:
Jeg har altid syntes, det er så spændende, at hr. Michael Aastrup Jensen føler trang til at understrege sin manglende juridisk-akademiske baggrund, for det fremgår i sig selv så tydeligt, når man hører ham tale.
Men jeg vil gerne have lov til at stille spørgsmålet endnu en gang.
Det mål, som vi med Metock-aftalen søger at nå, er at få ændret forudsætningerne, som de ligger efter Metock-dommen.
Hvis man lavede et forbehold, som efter inspiration fra sommerhusforbeholdet bare undtog Danmark fra indre markedsretlige regler, der ændrede på udlændingeloven, ville det mål så ikke være nået?
Yildiz Akdogan (S), 2009-03-10:
For det første er det vigtigt, at vi tager Metocksagen seriøst.
Og for det tredje: Hvis vi skal lære noget af Metocksagen, er det netop det, at vi skal prøve at præcisere reglerne, så domstolene ikke fortolker de upræcise regler, sådan at vi ikke kommer til at stå i den situation, som vi står i i dag.
Nu ved jeg, at hr. Messerschmidt ofte angriber EF-Domstolen.
Men EF-Domstolen er jo også netop til for at skabe en vis retssikkerhed i forhold til samarbejdet, som det også blev sagt af udenrigsministeren.
Og så vil jeg egentlig spørge: Har hr. Morten Messerschmidt et forslag til, hvad man eventuelt skulle erstatte en domstol, et retssystem med?
Har hr. Messerschmidt et forslag til, hvad man kunne erstatte det med?
Michael Aastrup Jensen (V), 2009-03-10:
Selv om det efterhånden er blevet sidst på eftermiddagen, så nytter det ikke noget, at hr. Morten Messerschmidt ligefrem blive sur over, at jeg giver svar på de spørgsmål, som hr. Morten Messerschmidt stiller, og at han ligefrem føler sig påkaldet til at bevæge sig ned på et niveau, som selv Dansk Folkepartis EU-ordfører burde befinde sig over.
Lad os i stedet prøve at bevæge os op på et lidt højere niveau og tage fat i det, der er sagens kerne, nemlig hvorvidt spørgsmålet om Metock-dommen kunne løses med en undtagelse eller ej.
Svaret er klokkeklart, at hvis vi ønsker at være med i det indre marked, så kunne Metock-dommen stadig være faldet, som den gjorde.
Det betyder ikke, at vi bare lægger os ned og sover roligt.
Vi tager fat i det, både nationalt med den aftale, der er blevet lavet med Dansk Folkeparti, og internationalt i forbindelse med Ministerrådet, hvor vi er i gang med at samle en lang række lande, som støtter vores holdning om at få lavet det her om politisk.
Yildiz Akdogan (S), 2009-03-10:
Igen et ret interessant forslag.
Socialdemokraterne kan ikke støtte forslaget om et nyt forbehold, først og fremmest fordi vi ikke har brug for at føje et nyt forbehold til vores allerede eksisterende fire forbehold.
Ser man historisk på EU-projektet, dvs. på formålet og hensigten med et øget samarbejde mellem de europæiske lande, kan man sige, at samarbejdet har opfyldt et af sine formål, nemlig et tættere Europa med gensidig respekt, øget sikkerhed og sameksistens.
Med sine 27 medlemslande har EU i dag vokset sig til en vigtig og en vægtig aktør på den globale arena.
Derfor ønsker vi, at Danmark skal indgå i denne samarbejdsproces uden forbehold.
Set i lyset af de udfordringer, vi står over for, såsom klima- og energiproblemer og ustabile og konfliktfyldte regioner, er der virkelig brug for et stærkt og samlet Europa, der kan gøre sin indflydelse gældende på den internationale scene.
Her er det som nævnt vigtigt med den danske stemme i Europapolitikken.
Denne stemme styrkes ikke ved fravalg af EU eller yderligere forbehold, men ved at afvikle eksisterende forbehold.
Forslagsstillerne har i bemærkningerne konsekvent fremhævet to af undtagelserne, unionsborgerskabet og retsforbeholdet.
Til det er der kun følgende at sige: Ingen af delene er korrekte.
For knap 2 uger siden debatterede Folketinget netop unionsborgerskabet i forbindelse med forespørgslen F 15.
Som samtlige japartiers ordførere også dengang gentog, er unionsborgerskabet et supplement til det nationale statsborgerskab og træder ikke i stedet for dette, hvilket også udtrykkeligt er slået fast i Amsterdamtraktaten.
Hvad angår forbeholdet om de retlige og indre anliggender, er det ikke korrekt, at EU har slået bunden ud af vores retsforbehold.
I Socialdemokratiet går vi ind for afskaffelse af retsforbeholdet bl.a. ud fra et medindflydelsesperspektiv.
Det hæmmer den danske indflydelse på en række relevante områder, og på sigt kan det få konsekvenser for vores Europol-samarbejde.
Det betyder, at vi ikke rigtig kan være med, når det gælder bekæmpelse af organiseret kriminalitet og terrorisme.
Det giver os mulighed for at tage stilling til et område fra sag til sag.
Men når det er sagt, er det vigtigt at huske, for det første, hvad Danmark har fået og får ud af et tættere EU-samarbejde, og for det andet, at vejen frem for dansk indflydelse i EU og på globalt niveau ikke fremmes med flere forbehold eller isolation, som Dansk Folkeparti ønsker, men derimod ved at afvikle de eksisterende forbehold og være en aktiv medspiller i EU's politiske linje og orientering.
Socialdemokraterne kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-03-10:
Ja, jeg forstod konklusionen og blev, må jeg sige, lidet overrasket over den.
Til gengæld forstod jeg ikke rigtig beregningerne i midten, men det vil jeg lade være op til den socialdemokratiske gruppe at vurdere.
Jeg vil bare spørge: Synes fru Yildiz Akdogan, at det er fornuftigt, at EF-Domstolen har besluttet, at illegale indvandrere i EU skal være legale indvandrere i EU?
Yildiz Akdogan (S), 2009-03-10:
Det er et lidt interessant spørgsmål.
Jeg går ud fra, at hr. Morten Messerschmidt henviser til den berømte, berygtede Metockdom ved at stille et spørgsmål på den måde.
Nej, jeg synes ikke, at opholdsdirektivet skal misbruges.
Jeg synes heller ikke, at illegale indvandrere skal misbruge de forskellige medlemslandes regler og retsforhold.
Det gør jeg ikke, nej.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-03-10:
Jamen så må det jo, hvis man skal lægge fru Yildiz Akdogans udredning få minutter forinden til grund, betyde, at fru Yildiz Akdogan og Socialdemokratiet er nogle slemme isolationister, som ønsker, at der skal bygges store hegn rundt om Danmark, og at vi i øvrigt ikke skal have noget som helst med omverdenen at gøre.
Nu vil jeg nok antage, at fru Yildiz Akdogan vil svare nej på et sådant spørgsmål.
Derfor vil jeg også afholde mig fra at stille det og i stedet for spørge: Når nu fru Yildiz Akdogan - antagelig, i hvert fald indtil videre - holder fast i, at det altså er et problem, at EF-Domstolen har besluttet, at illegale indvandrere skal være legale indvandrere, hvad vil fru Yildiz Akdogan så gøre ved det?
Troels Lund Poulsen (V), 2009-03-10:
Jeg må skuffe hr. Per Clausen med, at det ikke er Venstres politik, at de, der har meget, skal have endnu mere.
For på den måde sikrer vi også, at det kan betale sig at arbejde.
Men jeg må så sige til hr. Per Clausen, at jeg selvfølgelig godt forstår Enhedslistens holdning til forslaget.
Den er jo meget klar: Man kan i bund og grund ikke lide den private ejendomsret.
Det er også fair nok, for sådan som jeg husker Enhedslistens partiprogram, eller hvad man nu kalder det nu om stunder, er det jo et program, der tager sigte på, at man i bund og grund ønsker, at den private ejendomsret skal forsvinde.
Og det er jo fair nok, det er en politisk holdning, man kan have.
Jeg har bare den modsatte holdning: Jeg ønsker at styrke den private ejendomsret.
Bendt Bendtsen (KF), 2009-03-10:
Det er nemlig rigtigt, at jeg mener, at landbrugsstøtten kan bruges meget bedre andre steder end dér, hvor den bliver anvendt i dag.
Men når det er sådan, at man begynder at diskutere traktaten, vil jeg sige, at jeg ikke synes, det er rimeligt eller rigtigt at begynde at diskutere en ændring af og et forbehold til en traktat, vi har ratificeret.
Med hensyn til Metockdommen ved hr. Morten Messerschmidt godt, hvor jeg står henne i den sag - jeg er ikke enig i den afgørelse, der er truffet, men jeg accepterer den.
Institutionerne står vi fast om; en gang imellem dømmer EF-Domstolen også mod de store lande.
Vi går ind for det system, men så må vi jo prøve på at ændre det ad den vej, som vi nu har gjort det nationalt i den aftale, vi har lavet med Dansk Folkeparti, og så prøve at ændre det i EU-regi.
Men det der med at begynde at lave undtagelser er ikke vejen frem.
Lone Dybkjær (RV), 2009-03-10:
Det Radikale Venstre kan ikke støtte det her forslag.
Det Radikale Venstre ønsker at fjerne alle forbehold.
Vi ønsker også at fjerne retsforbeholdet helt og absolut og ikke indføre et nyt forbehold.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-03-10:
Jeg kommer til at spekulere på, om mikrofonen heroppe ikke virker, for det lyder ikke, som om fru Ida Auken har hørt, hvad jeg har sagt.
Men jeg vil gerne gentage det.
Kommunerne kan fortsætte med at bygge daginstitutioner, regionerne kan lave sygehuse, man kan planlægge, og man kan også stadig væk ekspropriere.
Så jeg forstår ikke rigtigt, hvad det er, fru Ida Auken har problemer med i den her sag.
Det, vi bare siger, er, at vi nu strammer op, sådan at man skal handle og lave en lokalplan, når man skal ekspropriere.
Det er da fuldkommen rigtigt, at der er forskel på SF og Venstre.
Den private ejendomsret er hjerteblod for Venstre, og det ved jeg godt at det ikke er for SF, men det er jo derfor, vi er medlem af forskellige partier.
Sådan er det.
Det er jo nogle af de ting, der adskiller os.
Benny Engelbrecht (S), 2009-03-10:
Tak, fru formand.
Jeg er glad for, at Venstres ordfører har fået mange henvendelser om ekspropriationer.
Det ville næsten undre mig andet, når jeg ved, at det netop er noget, som kan gøre ondt langt ind i sjælen at skulle udsættes for.
Derfor går jeg også ud fra, at hr. Eyvind Vesselbo er fuldstændig klar over, at der er to væsentlige faktorer, når man står som den, der skal eksproprieres.
Den ene er at få fuldstændig erstatning, som det hedder i grundloven, og den anden er at få en hurtig afklaring.
Som jeg ser det foreliggende forslag, er der i hvert fald ikke meget rettidig omhu i det.
Tværtimod vil det vel være sådan, at det alt andet lige vil tage længere tid at få gennemført en ekspropriation, som vil komme under alle omstændigheder, hvis den er nødvendig og lovhjemlet osv.
Det vil vel alt andet lige også give en uhensigtsmæssighed i forhold til dem, der skal eksproprieres.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-03-10:
Jeg vil sige, at der også er et tredje element - ordføreren nævnte to nemlig sikringen af den private ejendomsret, og det er det, der er det centrale i det her.
Man kan godt snakke om alle mulige andre ting og prøve at problematisere, at kommunerne nu ikke kan gøre det ene og det andet, og at det vil tage længere tid.
Men det ændrer altså ikke ved, at det, der har været hovedelementet i forbindelse med at lave det her lovforslag, har været i højere grad end nu at sikre den private ejendomsret.
Det er klart, at ligesom det her punkt ikke betyder så meget for SF, betyder det heller ikke så meget for Socialdemokraterne, tror jeg.
Her er det, vi adskiller os, og det er jo derfor, vi ikke er medlem af samme parti.
Sådan er det, og sådan vil vi gerne have det lavet, og derfor bliver lovforslaget lavet på den her måde.
Ida Auken (SF), 2009-03-10:
Nu er det sådan, at det er hjerteblod for SF, at vi kan bygge skoler, sygehuse, statslige institutioner, plejeboliger osv.
, så derfor er vi sådan set ret optaget af at lytte til kommunerne.
Det er dem, der skal lave det her.
Jeg synes da, det gør indtryk, når Erik Fabrin, som er formand for Kommunernes Landsforening og kollega til hr. Eyvind Vesselbo fra Venstre, siger, at det her gør det vanskeligere at være samfund, at det gør det vanskeligere i fællesskab at holde liv i alle de ting, som er så vigtige for den danske velfærdsstat, fordi man på grund af nogle enkelte små tilfælde, som ikke engang Kammeradvokaturen finder har været problematiske, vil gå ud og lave om på lovgivningen.
Det synes jeg da Venstre skal overveje.
Er den private ejendomsret så hellig, at man er ligeglad med fællesskabet, at man er ligeglad med sygehuse, skoler, plejeboliger, børnehaver osv.?
Er det virkelig sådan, det skal være?
Eller skal kommunerne have lov til at udvikle sig og tænke langsigtet?
Benny Engelbrecht (S), 2009-03-10:
Det virker jo underligt, at hr. Eyvind Vesselbo kan stå og sige, at det på den ene side stadig væk skal være muligt at foretage ekspropriationer, og at det på den anden side faktisk helst ikke skal være muligt at foretage ekspropriationer.
Altså, man må jo foretage et valg i den her sammenhæng.
Enten må der være nogle ting, som ikke foregår på den rigtige måde, og så må man kunne præcisere det mere nøjagtigt, eller også må man sikre, at den sagsbehandling, som også skal foregå overfor de implicerede parter, som skal eksproprieres, foregår på en god og rimelig måde.
Man kan ikke både blæse og have mel i munden på den her måde, det virker jo ulogisk.
Kan man ikke fra hr. Eyvind Vesselbos side være mere specifik om, hvad det præcis er for nogle typer ekspropriationer, man ikke ønsker?
Når nu kammeradvokaten ikke kan fortælle os det, kan ordføreren måske.
Eyvind Vesselbo (V), 2009-03-10:
Det her lovforslag går jo ud på, at man, når man skal ekspropriere, når man gerne vil lave byudvikling, skal planlægge det.
Man skal planlægge det så tæt, at man, når man har besluttet at gøre det, kan lave en lokalplan.
Jeg ved godt, at det her er svært stof, og det er måske også svært for den socialdemokratiske ordfører at forstå det, men man kan da sagtens lave en lovgivning, som strammer op på nogle af de ting, der har været i forvejen, så man siger, at det ikke er en kommuneplan, der skal være grundlag, men en lokalplan.
Jeg ved godt, at forskellen mellem en kommuneplan og en lokalplan er svært stof, det er jeg helt med på.
Det er også derfor, jeg prøver at forklare, at når man laver en lokalplan, er man tættere på handling, end hvis det er en kommuneplan.
Og derfor er det jo fuldstændig forkert, når ordføreren siger, at det her kommer til at tage længere tid.
Til det der med, at man ikke kan blæse og have mel i munden, er jeg lige ved at sige, at det kan man faktisk godt her.
Vi er jo ikke ude på at stoppe byudviklingen, for vi vil gerne have en byudvikling, som er planlagt, og som beskytter borgeren.
Per Clausen (EL), 2009-03-10:
Jeg tror, at det, der kan forvirre lidt her, er, at man kan have så varme følelser for et princip - det er selvfølgelig smukt at kunne have det, vil jeg sige.
Men er sagen ikke den, at hr. Eyvind Vesselbo har varme følelser for nogle mennesker, nemlig de mennesker, som ejer jorden?
Borgmesteren i Favrskov Kommune, som vistnok også er Venstremand, har jo nøje beskrevet, hvad konsekvenserne af det her bliver, nemlig at ekspropriationerne sker på et senere tidspunkt, og at jordejerne får nogle bedre muligheder for at tjene penge.
Og er det, der bekymrer Venstre mest i den her sag, når alt kommer til alt, ikke, at man skal sikre dem, der ejer jorden, bedre muligheder for at tjene penge?
Eyvind Vesselbo (V), 2009-03-10:
Jo, det er jo sådan set rigtigt nok, vil jeg sige til hr. Clausen.
Det var jo det, jeg sagde fra starten af, nemlig at vi gerne vil sikre den private ejendomsret og sikre den, i så stor udstrækning det så overhovedet kan lade sig gøre, samtidig med at man også kan sikre en byudvikling og kan sikre, at kommunerne kan udvikle sig.
Så det er fuldstændig rigtigt, at vi gerne vil sikre de mennesker, der ejer jorden, de mennesker, som har haft en gård eller et hus igennem generationer, så man ikke bare fra kommunens side siger, at nu vil man gerne lave en byudvikling dér, og så snupper man lige den mands jord eller den mands gård eller den mands parcelhus, men at man også gør sig nogle overvejelser over, om det behøver at være det sted, eller det også kunne være et andet sted?
Det er det, der er det centrale her: at vi netop sikrer den enkelte borger.
Det er muligt, at hr. Per Clausen og Enhedslisten ikke er enige i, at det er væsentligt at sikre den private ejendomsret, men det mener Venstre at det er.