runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lone Dybkjær (RV), 2008-01-29:
Vi kan have en hel del kommentarer til den valgkredsreform, der blev gennemført.
Jeg tror, man må sige, at den selvfølgelig ikke i enhver sammenhæng er super retfærdig, sådan er det.
Det, der chokerer folk, er, når man så fortæller dem - når de tror, man er valgt, fordi man har flest personlige stemmer - at man så ikke er valgt alligevel.
Det chokerer folk, for der føler de faktisk, at vi, undskyld udtrykket, snyder dem, fordi vi render rundt og siger: De personlige stemmer er afgørende.
Og så opdager de lige pludselig, at ja, det er de, men ikke helt afgørende.
Der er faktisk nogle andre ting, der kommer ind over.
Det synes jeg sådan set er et demokratisk problem, og derfor synes jeg også, at det ville være vigtigt at tage med.
Igen vil jeg bare til allersidst understrege, at det, jeg synes man skal se på med det her, ikke er, at Socialdemokraterne skal tage den her reform på den måde, at de skal indføre den.
Det må de helt selv om.
Hvis de synes, at det, de har i øjeblikket, er rigtig godt, så kan de bevare det.
Men nogle af os synes ikke, at det er rigtig godt, og det kan jo godt være, at det måske specielt gælder de mindre partier.
Vi kan så få lov at indføre det, fordi det altså har betydning for os, og det ødelægger ikke noget for andre partier.
Jeg vil bare bede Socialdemokraterne om at overveje, om det ikke er sådan.
Erling Bonnesen (V), 2008-01-29:
Allerførst i fuld respekt for forslagsstillernes holdning og synspunkter mener jeg, at jeg også sådan nogenlunde har forstået meningen og hensigten med det, men jeg vil godt tættere ind på, om ikke også ordføreren kan se en fordel sådan rent demokratisk i, at vi i et parti med forholdsvis mange medlemmer har behov for også at få det vendt der.
Det er faktisk en af grundstenene i demokratiet.
Jeg har fuld respekt for, at man som forslagsstiller, hvor man næsten har ført pennen så at sige, selv synes, at det nu er, ligesom det skal være.
Men vi ønsker at få foldet det ud og få det diskuteret, og det må være et rimeligt synspunkt at have.
Lone Dybkjær (RV), 2008-01-29:
Det er da klart, og jeg kan også godt love hr. Erling Bonnesen, at hvis jeg sagde noget andet, ville jeg have problemer med baglandet.
Jeg har en landsformand, der sidder og hører debatten, og han skulle meget nødig have sig frabedt, at det ikke blev diskuteret i baglandet.
Det er bestemt ikke noget, man behøver at gøre på den facon i Venstre.
Mellem de fire muligheder, der er i dag, har man jo også i Venstre valgt en.
Vi siger bare, at vi vil give en femte mulighed eller en sjette, hvordan man nu vil fortolke det.
Erling Bonnesen (V), 2008-01-29:
Jeg har også forstået muligheden sådan, at det skal betragtes som et ekstra tilbud, og det er lige præcis de virkninger, det kan have i forhold til kredsene og andet, som vi godt vil have en vurdering af.
Det kan vi ikke forvente kun at få - om jeg så må sige - fra embedsmænd og ministeriet.
Det er vi jo lige præcis nødt til tilbage i vores eget politiske, demokratiske bagland at få nogle meninger og holdninger til.
Så det er da klart, at vi selvfølgelig i udvalgsbehandlingen vil prøve at stille spørgsmål sådan af mere teknisk afklarende karakter.
Men så har vi jo altså - og det er sådan set det store issue i det - behov for at komme ud og få det vendt med vores medlemmer.
Jeg vil også godt lige præcisere, at vi jo rent faktisk lige så vel som andre partier signalerer, at vi ikke fra starten går ind og kritiserer de fremsatte forslag sådan sønder og sammen.
Vi har sagt, at nogle af dem jo kan se tilforladelige ud, men vi har et behov for at få dem analyseret nærmere.
For at få lidt hold på det, så det ikke sådan nærmest bliver et hurtigt hækkeløb, har vi sagt, at en rimelig tidsramme ville være efter næste folketingsvalg, og så vender vi tilbage til sagen.
Dermed har vi jo også så at sige på forhånd givet et tilsagn om, at vi ikke kun har skudt det her ud over hegnet, men agter at gennemføre en saglig og seriøs proces om det.
Det vil jeg godt lige have at forslagsstillerne tager med i bagagen også.
Lone Dybkjær (RV), 2008-01-29:
Det må jeg sige.
Men det er da selvfølgelig rigtigt, at det er sådan, at det er partiet, der beslutter, hvem der skal opstilles, og hvordan de skal opstilles.
Det gør partiet også i øjeblikket, men nu giver vi bare en ekstra mulighed, så det ikke er tilfældigt, i hvilken rækkefølge man bliver opstillet, og vi siger, at det må være de personlige stemmer, der afgør det.
Det er jo det vigtigste element - sammen med politikudviklingen - i et parti; de vigtigste elementer er politikudviklingen og så opstillingen til de forskellige valg.
Og hvis man som vælger ønsker at influere på det, må man melde sig ind i et parti.
Men hvis man endelig skal tale om retfærdighed, kunne man jo godt sige, at når vælgerne tror, at det er de personlige stemmer, der afgør det, så var det måske også rigtigt, hvis det sådan set var det, der var tilfældet.
Det er det ikke i dag.
Mike Legarth (KF), 2008-01-29:
Jeg kan forstå, at ordføreren, fru Lone Dybkjær, taler om retfærdighed og mener, at det er mere retfærdigt, at partiet kan prioritere på opstillingslisten - ifølge lovforslag nr. L 49 - end at man følger den alfabetiske rækkefølge.
I den forbindelse har jeg to spørgsmål.
Og mener ordføreren, at det er mere retfærdigt end at følge den alfabetiske rækkefølge?
Tak for svaret, som jeg måske nok synes var lidt svævende, eftersom der ikke rigtig var argumenter for den ene eller den anden model.
Jeg synes, vi skal lægge vægt på, at der er mange gode elementer i de her forslag, og vi vil nu gå ud og debattere dem med vores bagland for at se, om der kan skabes et flertal for opbakning til det her, og det ser vi frem til at deltage i.
Lone Dybkjær (RV), 2008-01-29:
Så vil jeg gerne sige tak for det.
Jeg synes selvfølgelig, at jeg svarede temmelig præcist på, hvad jeg syntes partiets rolle var: Politikudvikling og opstilling.
Som vælger har man nu engang i det demokratiske system, vi har i dag jeg ser væk fra Jacob Haugaard og enkelte andre - sådan set overladt det til partierne.
Det er jo det danske demokratiske system.
Det har jeg sådan set syntes vi skulle fastholde, vi har bare gerne villet lave nogle små, små justeringer, som er meget små i forhold til valgkredsreformen.
Men tak for tilsagnet om, at man vil gå ud med det.
Jeg oplever det også sådan, at man vil gå ud med det i dag og ikke om 5 år.
Henrik Høegh (V), 2008-01-29:
Tak for det.
I anledning af hr. Lars Christian Lilleholts fravær fremfører jeg hans tale ved forslagets første behandling.
Med det foreliggende lovforslag reduceres danske kvotebelagte virksomheders muligheder for at anvende de såkaldte JI- og CDM-kreditter, således at loftet for køb af disse kreditter reduceres fra 19 pct. til 17 pct. af den gratis kvote, der er tildelt den enkelte kvotevirksomhed.
Som konsekvens af det er det nødvendigt at reducere virksomhedernes mulighed for at købe JI- og CDM-kreditter med en tilsvarende mængde for at få Europa-Kommissionens godkendelse af den danske allokeringsplan.
Det betyder, at det gennemsnitlige loft for virksomhedernes brug af JI- og CDM-kreditter reduceres med 2 pct. Dermed er virksomhederne henvist til enten at reducere udledningerne af CO2 eller at købe kvoter.
Det vil afhænge af både CO2-kvote-prisen og prisen på JI- og CDM-kreditter.
Men med de nuværende kvotepriser og prisen på JI- og CDM-kreditter vil de samlede omkostninger blive mellem 15 og 20 mio. kr.
Det skal også understreges, at det her lovforslag viser behovet for, at der snart opnås enighed om en energistrategi med tiltag, der kan reducere udslippet af CO2.
Med de bemærkninger kan vi fra Venstres side støtte lovforslaget.
Lone Dybkjær (RV), 2008-01-29:
Jo, jo, men jeg kan bare ikke forstå, hvorfor man ikke kan prøve at diskutere det i hvert fald inden næste folketingsvalg.
Jeg tror, der er 3 år til næste folketingsvalg.
Det er der i hvert fald mange der håber at der er.
Jeg tror, statsministeren måske planlægger efter det.
Det er jo ret lang tid.
Hvis man udskyder det her til efter næste folketingsvalg, bliver der overhovedet ingen diskussion før efter næste folketingsvalg, og så kender jeg partierne så godt, at så vil de igen stå og sige: Nej, det kan ikke nytte noget.
Nu skal vi diskutere det med vores bagland, så lad os tage det efter næste folketingsvalg.
Så kommer det ikke igennem.
Det er ikke ordentlig snak.
Jeg synes, man skal diskutere med baglandet, men jeg synes, at man skal sige, at 1 eller 2 års diskussion ligesom må være nok, skulle man tro.
Mike Legarth (KF), 2008-01-29:
Det er vores opfattelse, at eftersom vi synes, det er nødvendigt at debattere det her med vores bagland, inden vi lægger os fast på, hvad vores holdning præcis er til det her, går vi også ud fra, at det er hensigtsmæssigt for andre.
I hvert fald er vi sikre på, at der kan være en konsekvens, og det vil vi gerne afklare om der er.
Vi er jo meget pragmatiske.
Vi siger, at vi ikke ved, præcis hvilke høringssvar vi vil få, men vi vil være sikre på, at den beslutning, vi træffer, er rigtig, og derfor vil vi gerne være i tråd med vores bagland.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-01-29:
Nu vil jeg jo ikke drille hr. Mike Legarth alt for meget med det der med pragmatisme, som ordføreren har brugt lidt tid på, men ordføreren har jo ikke været så længe i Folketinget, at erfaringerne med den her slags lovforslag kan være særlig store.
I det her tilfælde bliver det nærmest skudt ikke bare til hjørnespark, men faktisk sparket helt ud fra Christiansborgs område, og derfor synes jeg måske også, at ordføreren efterfølgende skulle tænke lidt over det med pragmatisme.
Nu har ordføreren brugt meget tid på at sige, at det her skal i høring i det konservative bagland osv., fordi det er noget, der har betydning for baglandet og for strukturer osv., så jeg vil gerne stille ordføreren et ret ukompliceret spørgsmål:
Vi ved, at ordføreren selv er kommunalordfører og næstformand, mens jeg jo er formand, i Kommunaludvalget.
Vi har mange lovforslag i Folketinget, som også vedrører kommunerne, og som kan have betydning for baglandet, altså de konservative byrådsmedlemmer, de konservative regionsrådsmedlemmer eller andre, som måske lever af mere eller mindre direkte tilskud fra statsfinanserne, så jeg vil gerne spørge, om der ikke er en masse andre lovforslag, hvor man også i Det Konservative Folkeparti vil kunne risikere at få gevaldig travlt med at skulle indhente evalueringer, feedback, svarskrivelser osv.?
Mike Legarth (KF), 2008-01-29:
Næ, det synes jeg overhovedet ikke.
Jeg synes, at Det Konservative Folkeparti står krystalklart på de holdninger og synspunkter, vi har, men vi synes, at præcis det her forslag griber ind i vores baglands arbejde.
Det har meget at gøre med det kommunale arbejde, med kredsene osv., og så synes vi også, at det er rimeligt at høre dem.
Lene Hansen (S), 2008-01-29:
Fru Lone Dybkjær taler, som om vi fuldstændig har afvist alt, hvad der ligger i de to forslag.
Hvis det er ordførerens opfattelse, så bliver jeg nødt til at sige, at så har jeg enten udtrykt mig utydeligt, eller også har ordføreren opfattet det forkert.
Vi er bestemt med på, at vi skal have undersøgt de her problemer, og vi er sådan set allerede startet ved at stille forskellige spørgsmål til velfærdsministeren, f.eks. om problemerne med de personlige stemmer.
Så vi er i gang med den proces, men det er noget, der tager tid.
Det er ikke noget, jeg mener vi kan gøre meget hurtigt.
Jeg tror ikke, jeg har sagt, at der skal gå adskillige valg, men jeg mener, at det vil være ret og rimeligt, at vi i hvert fald får en lille smule mere erfaring for valgets afholdelse, inden vi ændrer på valgloven efter den store valgkredsreform.
Lone Dybkjær (RV), 2008-01-29:
Jeg vil gerne sige, at jeg selvfølgelig ikke skal blande mig i Socialdemokratiets prioritering af deres politiske arbejde, men jeg synes ærlig talt, at det er relativt simpelt at forklare sine kredse: Ved I hvad, synes I, at det er retfærdigt med en alfabetisk opstilling, ja eller nej?
Og hvis ikke, skulle vi så ikke gå over til en prioriteret opstilling?
Det kender man jo godt i forvejen, for man prioriterer altid én kandidat.
Det andet er: Skulle vi ikke tage en diskussion - det synes jeg også er en diskussion værd - om det skal være storkredsen og de personlige stemmer, altså dermed opgjort på storkreds, der skal afgøre, hvem der bliver valgt?
Det kan jeg altså ikke se skulle tage hundrede år og en sommer, men o.k., selvfølgelig.
Det mener jeg faktisk var det ordføreren, fru Lene Hansen, sagde.
Men jeg kan selvfølgelig have hørt forkert eller misforstået det og alt det der, og jeg skal da kun være glad, hvis det er tilfældet.
Lene Hansen (S), 2008-01-29:
Det er ikke et område, hvor jeg mener vi som lægfolk umiddelbart kan stille os op og sige: Det har den og den konsekvens.
Jeg mener altså rent faktisk, at der bør komme nogle eksperter ind at kigge på valgloven efter valgkredsreformen, og i den sammenhæng kunne man jo udvide den analyse og medtage de to forslag her og fortælle os, hvad det så ville komme til at betyde rent teknisk.
Det er altså i dag ikke almindelig kendt blandt vores medlemmer, hvad forskellen er på partiliste og sideordnet opstilling med og uden nominering.
Det er da noget, som de specielt interesserede ved noget om.
Lone Dybkjær (RV), 2008-01-29:
Så kan man måske også forestille sig, at det kun er de specielt interesserede, man skal diskutere det her med, hvis ikke det er alment kendt, hvad de der opstillingsformer går ud på.
Jeg indrømmer gerne, at det ikke nødvendigvis er derfor, at man måske melder sig ind i et parti.
Men så kunne man jo overlade det til dem, der beskæftiger sig med det.
Alfabetet er reelt en prioriteret liste, selvfølgelig ikke formelt, i den forstand, at man ikke kan gøre noget ved det.
Derfor er det jo ret enkelt at sige: Vi har fem forskellige medlemmer, hvis vi stiller dem op anderledes, så tyder alt på, at rækkefølgen af valgene også blive anderledes.
Det er jo derfor, partierne prioriterer.
Det andet er spørgsmålet om storkredse.
Det er også ret enkelt at diskutere.
Man kan godt gøre det indviklet, hvis man begynder at hive op i alle de former, der eksisterer i øjeblikket, som folk pludselig skal til at forholde sig til, og som de aldrig har forholdt sig til.
Jeg indrømmer, at det så er et lidt større arbejde.
Men hvis man i øvrigt kender opstillingssystemet i forvejen, så er det altså ikke specielt indviklet.
Analyserne kan vi godt få nogle eksperter til at lave, bare vi får spørgsmålene.
De er ret simple.
Rasmus Prehn (S), 2008-01-29:
Vi kan jo høre på fru Lone Dybkjær, at hun går stærkt op i det med alfabetet, i hvert fald når det handler om forslaget her, måske knap så meget, når det handler om de navne, som vi har.
For det, man kan sige, er, at fru Lone Dybkjær før fik sagt, at jeg var hr. Thomas Adelskov.
Jeg tror, at fru Lone Dybkjær simpelt hen bliver så stærkt optaget af det her, så hun tror, at når hr. Rasmus Prehn kan have den holdning, han har, og være imod det her forslag, så må det være, fordi han hedder Adelskov, så han har en fordel.
Jeg har faktisk en kæmpestor ulempe ved at hedde Prehn, så jeg er langt nede på listen.
Men kunne man forestille sig - det er sådan set det, der er mit spørgsmål - at det forhold, at man nu skal til at prioritere i den enkelte kreds, hvem man vil have i hvilken rækkefølge, simpelt hen tager værdien ud af den kreds, man har, sådan at det, der kunne anspore en til at lægge et stykke arbejde i en større kreds for at få en god kandidat der, simpelt hen bliver udhulet, ved at man lige pludselig ikke længere har værdien i den kreds, fordi man så skal til at prioritere, altså at man sådan set undergraver betydningen af de enkelte kredse, hvis det er sådan, at man lige pludselig begynder at skulle til at prioritere på en måde.
Lone Dybkjær (RV), 2008-01-29:
Men jeg skylder virkelig meget.
Men jeg troede faktisk, jeg havde sådan en dispensation, men selvfølgelig ikke fra Folketingets talerstol, det indrømmer jeg gerne, men kun privat.
Men jeg vil gerne sige: Ja, selvfølgelig har vi overvejet tingene, men jeg synes bare, at det er lige modsat - nu vil jeg gerne gå ind og kigge på det - for stadig væk har man jo mulighed for at få en kandidat øverst.
Det har man fortsat.
Så er der kun spørgsmålet, om Prehn skal stå nederst eller højere oppe eller hvad.
Og jeg mener, at man da selvfølgelig skal tage diskussionen, og jeg synes også, at man som parti må spørge: Er det specielt retfærdigt, at det er alfabetet, der får så stor betydning, som det får i dag, eller skulle man hellere lade det være op til partiet at bestemme, hvordan rækkefølgen skal være?
Det synes jeg selvfølgelig også bliver mere interessant, også når det opgøres på storkreds, for der er forskel på, hvordan ens valgkamp skal lægges til rette; om man skal lægge den til rette mere snævert og kan gamble på det, eller om man skal ud i bredden.
Jeg har i hvert fald forstået, at der er store restriktioner hos nogle partier.
Rasmus Prehn (S), 2008-01-29:
Jeg kan i hvert fald forsikre fru Lone Dybkjær om, at de her ting i hvert fald er noget, der ville optage mange socialdemokratiske kredse, og det er jo derfor, at vi bl.a. er lidt forbeholdne og gerne vil have lejlighed til at diskutere det med vores bagland.
Det er, fordi vi hører den her form for bekymringer.
Derfor kan vi ikke bare haste noget igennem, selv om vi måske godt kan have en vis form for sympati for det.
Med hensyn til navneombytningen er der fuldstændig fri dispensation til fru Lone Dybkjær.
Hun kan kalde mig hvad som helst, så kan det også være, at jeg får en bedre chance for at blive genvalgt næste gang.
Men noget andet, jeg gerne vil spørge ind til, er følgende: Hvis det er sådan, at vi vedtager det her forslag, så vil der jo stadig væk være den situation, at man i én storkreds kan blive valgt med et lavere antal personlige stemmer end i en større storkreds.
Det har såmænd noget at gøre med, at der simpelt hen er forskel på geografien på de forskellige storkredse, men jo også, fordi vi har valgt at lave en eller anden form for geografisk gearing, så udkantsområdet bliver bedre repræsenteret end de store byer.
Har ordføreren gjort sig nogen overvejelser over, hvordan man skal forklare vælgerne det her med, at det altid giver mening at stemme personligt, at de personlige stemmer altid har betydning, når det er sådan, at man så alligevel ser nogle forskelle?
For selv om man vedtager det her forslag, så vil der simpelt hen være mulighed for at nogle bliver valgt i København med et lavere personligt stemmetal end folk i f.eks. Sjællands Storkreds.
Mette Gjerskov (S), 2008-01-29:
Tak til formanden.
Jeg vil på Socialdemokraternes vegne gerne komme med et lille hurtigt historisk rids over den her sag.
For det her startede jo med, at Danmark skulle komme med en allokeringsplan til EU om, hvordan vi egentlig havde tænkt os at forholde os til klimakrisen fremover, hvordan vi ville sørge for at reducere vores CO2-niveau.
Der besluttede regeringen så at lave en allokeringsplan uden forhandlinger med os.
Den lavede en allokeringsplan, som betød, at man altså skulle opnå en stor del af vores CO2-reduktion i Danmark ved hjælp af køb af kvoter og kreditter i alle mulige andre lande og ikke gøre tilstrækkeligt i Danmark - altså basere sin fremtidige klimaindsats på, at alle andre lande gjorde noget, og at vi så bare købte os fra det.
Det var vi ikke enige i.
Det betød, at regeringen fremsatte et lovforslag, som vi ikke var enige i i Socialdemokratiet, så vi stemte imod.
Efterfølgende sagde Kommissionen så, at den heller ikke var helt enig med regeringen, og at der måtte laves nogle justeringer.
Det er de justeringer, vi står med i dag.
Så er jeg færdig med min historiske redegørelse på det her område.
Det er altså nogle krav, som Kommissionen har stillet til os i Danmark, fordi vores oprindelige lov ikke var god.
Nu står vi med en ændring, som gør noget rigtig skidt til noget lidt mindre skidt.
Hvad gør man så?
Det, vi er blevet enige om i Socialdemokratiet, er, at vi vil undlade at stemme for det her forslag.
Vi anerkender, at der er tale om en forbedring af en elendig lov, men det er dog trods alt ikke en forbedring, der er så stor, at vi kan gå fuldt og helt ind for lovforslaget.
Dermed stemmer vi blankt.
Forklaringen er altså, at det her juks er noget, regeringen har lavet, og det må regeringen selvstændigt stå til ansvar for.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-29:
I Dansk Folkeparti deler vi hensigtserklæringen om, at Danmark skal gøre, hvad der står i vores magt for at gøre os uafhængige af olie og andre fossile brændstoffer.
Særlig henset til, hvordan netop energipolitik i de her år bliver brugt som magtpolitik på den globale scene, er det kun god fornuft, at Danmark lægger sig i en ambitiøs liga, når det gælder at efterleve vores internationale forpligtelser, herunder altså også de forpligtelser, vi har over for EU's allokeringsplan.
Jeg synes, det er fuldstændig fornuftigt, at vi på den måde, som det her forslag lægger op til, får justeret de målsætninger, vi har, sådan at vi fuldt ud kan leve op til de internationale forpligtelser, som vi har påtaget os.
Derfor kan vi uden videre bemærkninger tilslutte os forslaget.
Per Clausen (EL), 2008-01-29:
Jeg kan forstå, at hr. Per Ørum Jørgensen mener, at det er lige meget, om vi lever op til det, der var den oprindelige hensigt, nemlig at det, man købte sig til, skulle være et supplement, og at det, vi gjorde i Danmark, skulle være det grundlæggende og det vigtigste og det største.
Nu er det lige meget for hr. Per Ørum Jørgensen, fordi han er nødt til at erkende, at de tal, der ligger, viser, at vi godt kan ende med, at over halvdelen, at det, vi opnår i henhold til 21 pct.-målsætningen, er ting, som vi køber os til.
Så vil jeg bare spørge hr. Per Ørum Jørgensen, om han tror, det virker overbevisende, når vi siger internationalt, at vi mener, man kan reducere CO2-udslippet, vi mener, vi kan reducere vores energiforbrug, vi mener, vi kan satse på vedvarende energi, og det burde I andre også gøre,
eller om han tror, det virker svagt.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-01-29:
Der er jo ingen tvivl om, at vi faktisk står meget, meget stærkt, også i relation til at præge den videre proces.
I EU-sammenhæng har vi jo på alle fronter den største forpligtelse.
I EU-tal skal vi op på 30 pct. vedvarende energi i 2020, og vi skal reducere CO2-udslippet med 20 pct. i forhold til 2005, så vi står med de største forpligtelser på alle fronter.
Men hr. Per Clausen må da give mig ret i, at klimaet kender ingen grænser.
De udfordringer, vi står over for, er jo grænseoverskridende, og derfor er det jo den samlede indsats globalt set, der gør udslaget og er afgørende for, om vi får løst de klimaudfordringer, vi står over for, eller ej.
Mette Gjerskov (S), 2008-01-29:
Jeg tænkte, at jeg nok hellere måtte bede om ordet, inden hr. Per Ørum Jørgensen pudser sin glorie helt færdig oppe på talerstolen, hvor han siger, at det ikke bare går godt, det går ufattelig godt.
Så er det bare, at hr. Per Ørum Jørgensen lever i en fuldstændig anden virkelighed end den virkelighed, jeg lever i.
For når vi taler om de korrigerede tal, så har vi et stigende energiforbrug, vi har en stigende CO2-udledning, plus at vi lige nu har fået de seneste tal for udbygningen af vindmøller.
Udviklingen af vindmøller har stort set været nul i de seneste 4 år, og søreme om ikke der ifølge de seneste tal for 2007 er blevet pillet mere vind ned, end der er sat op.
Er hr. Per Ørum Jørgensen fuldstændig sikker på, at han synes det går ufattelig godt på klimaområdet Danmark?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-01-29:
Jamen jeg vil faktisk holde fast i, at det går ufattelig godt på klimaområdet.
Jeg vil således gøre opmærksom på, at stigningen i vedvarende energi år efter år, hvis man tager gennemsnittet under den tidligere regering, var på 0,6 om året.
Så er man meget fokuseret på vindmøller.
Det er jo ikke sådan, at alt ligger ned, og at der ikke noget, som snurrer på det felt.
Men tænk på den udvikling, der har været med hensyn til biomasse og på en lang række andre felter.
Det synes jeg fru Mette Gjerskov skylder os og de aktører, der er i energibranchen, at give kredit for.