runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-01-25:
De beregninger, som vi har fået lavet om fravalg af bilture, viser sådan set, synes jeg, et interessant billede.
For det første viser det sig, at der er en hel del, der vil vælge at tage turen som passager i en anden bil, altså vælge samkørsel.
For det andet er der faktisk en relativt stor gruppe, som vil have mulighed for at cykle og vælge det, hvad jeg også synes er meget positivt.
For det tredje er der en gruppe, der vil vælge at lade bilen stå og i stedet for bruge den kollektive trafik.
Heldigvis er der mange af pendlerne i hovedstadsområdet, der vælger den kollektive trafik frem for bilen.
Et kollektivt alternativ skal selvfølgelig også være konkurrencedygtigt, både hvad angår rejsetid og komfort.
Det vil så give nogle nye og bedre muligheder for at anvende den kollektive trafik for de mange pendlere.
Så er der det sidste aspekt, som jeg også synes er vigtigt, nemlig at trængselsafgiften vil betyde, at der bliver bedre plads til dem, der har brug for at bruge vejene for at lette deres transport.
Her er der, tror jeg, både en samfundsmæssig og en personlig værdi i, at man mindsker tiden.
Så der er på alle måder mulighed for at sikre nogle bedre muligheder for i realiteten langt de fleste.
Så jeg deler sådan set ikke helt spørgerens bekymring.
Kim Christiansen (DF), 2012-01-25:
Tak for det.
Nu var det ikke mit ønske, at det forrige spørgsmål skulle udgå, men det er overgået til skriftlig besvarelse, så det løser sig.
Men til oplæsningen her: Hvis betalingsringen får succes med at flytte pendlere fra biltrafik til kollektiv trafik, sådan som ministeren håber, tror ministeren så i virkeligheden ikke, at de mange pendlere, som i dag vælger bilen, fordi det er meget hurtigere end at benytte kollektiv transport, vil komme til at bruge længere tid på transport til og fra arbejde, hvis de fravælger bilen på grund af betalingsringen?
Hvordan vil ministeren sikre, at takstloftet overholdes ved indførelse af rejsekortet, så eksempelvis pensionister ikke lige pludselig oplever store prisstigninger?
Christine Antorini (S), 2012-01-25:
Ja, og det er jo en bekymring, der har været der hele tiden, også før det fleksible klasseloft blev indført, nemlig at man ikke bare uden videre kan udvide, som man selv vil.
Det er jo derfor, at man skal indgive en ansøgning, hvis man ønsker at udvide.
Det kan også være, hvilket jeg f.eks. har siddet med her nu, og som jeg har givet tilladelse til, at der bliver oprettet nogle nye HF-klasser på f.eks. almene gymnasier.
Også hvis man skulle ønske at bygge et helt nyt sted, skal der foretages en samlet vurdering af, hvad det betyder for eksisterende gymnasiale uddannelser, for ellers kan vi jo risikere, at nogle, som har et relativt lille elevgrundlag, men som ligger et sted, hvor det er rigtig vigtigt, at der er et gymnasialt udbud, så faktisk ikke har elever nok til at kunne gennemføre det for resten.
Det, vi jo har gjort i forbindelse med det fleksible klasseloft, er, at vi har sagt, at det i forhold til nogle af yderområderne er muligt at søge dispensation fra det midlertidige klasseloft, hvis det er velbegrundet.
Man optager f.eks. lidt flere elever, end det fleksible klasseloft på maks. 28.
Men det, gymnasiet så får med, er, at hvis der kommer flere elever end de 28, følger der penge med pr. elev, sådan at de får den ekstra undervisningsandel med sig, også selv om man går over loftet.
Det er, fordi vi er nødt til at finde forskellige løsninger, alt efter om vi snakker yderområder, eller vi snakker om nogle af de store byer, hvor der er en anderledes gymnasiedækning.
Kim Christiansen (DF), 2012-01-25:
Hvis betalingsringen får succes med at flytte pendlere fra biltrafik til kollektiv trafik, sådan som ministeren håber, tror ministeren så i virkeligheden ikke, at de mange pendlere, som i dag vælger bilen, fordi det er meget hurtigere end at benytte kollektiv transport, vil komme til at bruge længere tid på transport til og fra arbejde, hvis de fravælger bilen på grund af betalingsringen?
Anni Matthiesen (V), 2012-01-25:
Det kan være, at jeg skal indsende spørgsmålet skriftligt efterfølgende, for så er der bedre mulighed for at gå ned i detaljerne.
Det, jeg godt ville ind på her, er, at der er nogle gymnasier især i yderområderne, og de er bekymrede i forhold til egentlig at blive udsultet på baggrund af netop det med klasseloftet.
De er simpelt hen nervøse for, at de store byer nu får bygget nye lokaler, og de vil jo dermed også have en interesse i at trække flere kunder ind i butikken, og det kan så især komme til at gå ud over de små gymnasier i yderområderne.
Er det en bekymring, som ministeren også godt kan se er berettiget?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-01-25:
Tak for det, formand, og tak for spørgsmålet.
Regeringen har lyttet, og vi har også besluttet at udskyde ikrafttrædelsen af forhøjelsen af NOx-afgiften med 6 måneder.
Udskydelsen sker med henblik på at give erhvervene bedre mulighed for at tilrettelægge og gennemføre tilpasninger af deres NOx-udledninger, inden afgiften træder i kraft.
Skatteministeriet har ikke oplysninger, som gør det muligt at skønne over, i hvilket omfang virksomhederne vil gennemføre driftstilpasninger, inden afgiften træder i kraft.
Det er en beslutning, der træffes af den enkelte virksomhed, og der findes ikke datagrundlag, der fortæller, hvornår sådanne beslutninger træffes endsige eksekveres.
Derfor har regeringen valgt at halvere provenuskønnet for 2012, når nu afgiften udskydes et halvt år.
NOx-afgiften er jo arvegods fra den tidligere regering, og i skønnet over adfærdseffekterne har denne regering, den nuværende, naturligvis set på erfaringerne fra 2010, hvor spørgerens eget parti og den tidligere regering indførte afgiften.
Her kan vi se, at den tidligere regering havde svært ved at skønne over adfærdsseffekterne af at indføre en NOx-afgift.
Da den tidligere regering indførte NOx-afgiften fra den 1. januar 2010, forventede man et fald i de årlige NOx-udledninger fra stationære anlæg fra knap 60 mio. kg til ca. 50 mio. kg årligt.
Den faktiske udledning i 2010 blev på ca. 35 mio. kg, altså en væsentlig større adfærdseffekt end forventet af den daværende regering, og et væsentligt lavere provenu.
Så vil jeg bare sige, at det kun vil glæde mig, hvis der også denne gang kommer en hurtigere adfærdsreaktion end forudsat.
Det betyder jo, at der kommer færre udledninger, og dermed mindskes også den farlige luftforurening.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-01-25:
Hvordan harmonerer ministerens udtalelser om, at en udskydelse af NOx-afgiften med 6 måneder giver virksomhederne tid til at omstille sig, med, at provenuet af NOx-afgiften kun halveres i 2012 og ministeren derfor ikke forventer, at NOx-udledningen bliver lavere i anden halvdel af 2012?
Hvordan harmonerer ministerens udtalelser om, at en udskydelse af NO x -afgiften med 6 måneder giver virksomhederne tid til at omstille sig, med, at provenuet af NO x -afgiften kun halveres i 2012 og ministeren derfor ikke forventer, at NO x -udledningen bliver lavere i anden halvdel af 2012?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-01-25:
Jeg vil gerne lige huske spørgeren på, at den forebyggelseskommission, som den tidligere regering nedsatte, altså spørgerens eget parti tog initiativ til at nedsætte, rent faktisk anbefalede, at afgiftsgrundlaget i chokoladeafgiftsloven blev udvidet, så også andre produkter med højt sukkerindhold blev omfattet, altså produkter, der ikke er en naturlig del af kosten.
Det er faktisk et vigtigt argument for den forebyggende effekt, at de usunde fødevarer bliver lidt dyrere, så vi alle sammen sådan får en tilskyndelse til at købe lidt færre af dem – ikke at vi skal holde op, vi skal bare alle sammen købe lidt færre af de usunde fødevarer, så vi bliver sundere.
Jamen det er af afgørende betydning for regeringen, det har vi været åbne om hele vejen igennem, og den begrundelse, den ambition, står stadig ved magt.
Så har vi også hele tiden været åbne om, at der er to formål med den her afgiftsstigning: dels at sikre en forebyggende effekt i sig selv, ved at de usunde fødevarer bliver dyrere, dels at sikre et provenu, der kan gå til at investere i vores fælles sygehuse, i uddannelse og i andre centrale elementer af regeringens beskæftigelsesfremmende politik.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-01-25:
Jeg er glad for, at skatteministeren i forhold til den debat, vi tidligere har haft, kan konstatere, at den politik, den tidligere regering førte, var medvirkende til at få nedbragt NOx-udledningen i Danmark, og også lige slå fast, at det er arvegods fra den tidligere regering.
Ja, det er eksistensen af den, men bestemt ikke femdoblingen af den.
Det, jeg synes der er det helt afgørende, er, at skatteministeren og skatteordførerne for regeringspartierne under hele debatten omkring NOx-afgiften har sagt, at man skubber den 6 måneder, så virksomhederne kan nå at tilpasse sig.
Det er det samme, som skatteministeren siger i dag.
Men når vi forholder os til, hvad det så er for nogle økonomiske konsekvenser, regeringen forventer, ja, så er det bare, at filmen knækker.
For med lovforslag L 32 forventede skatteministeren et provenu i 2012 på 730 mio. kr., men ved at indføre afgiften 6 måneder senere forventes et provenu på 365 mio. kr.
Der er ikke sammenhæng mellem de udtalelser, der er om, at virksomhederne nu får lejlighed til at omstille sig, og så den måde, man fremlægger konsekvenserne for virksomhedernes skattebetaling på.
Det synes jeg bare er stærkt bekymrende.
Man siger, at man venter, så virksomhederne kan omstille sig, og så bliver NOx-udledningen lavere og afgiftsbetalingen lavere.
Men ifølge de provenumæssige konsekvenser, regeringen forventer, siger man, at NOx-udledningen er den samme, for ellers ville man ikke få de samme penge i kassen.
Det synes jeg bare ikke er ærligt.
Man siger, at det nok skal få en effekt; virksomhedernes konkurrenceevne kan forbedres, men når man gør regnebrættet op, forventer man, at udledningen ikke bliver ændret.
Hvis man skulle levere et troværdigt svar i forhold til den økonomiske effekt af at indføre afgiften et halvt år senere, så skulle man jo fortælle, at man fik mindre end halvdelen ind, fordi virksomhederne havde omstillet sig og nedbragt deres NOx-udledning, men når vi så får tallene i Folketingets Skatteudvalg, bliver man afsløret: Man regner med det halve provenu.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-01-25:
Jeg vil sige det på den måde, at jeg naturligvis som skatteminister er optaget af at være i konstant dialog med dansk erhvervsliv, så der er helt klare linjer om, hvad der er regeringens politik, og også af at indgå i en dialog om, hvorvidt regeringens skatte- og afgiftspolitik kan forbedres.
Derfor er jeg glad for i forhold til Fynbo Foods at kunne fjerne den bekymring, som virksomheden har haft på et fejlagtigt grundlag.
Det er da en god nyhed også at kunne sige: Ro på, der er ingen grund til at råbe vagt i gevær, der er ingen grund til at overveje at flytte produktionen, for der er simpelt hen tale om en misforståelse i forhold til afgiftssatsen.
Det synes jeg da er noget, man skal glæde sig over, og det er naturligvis også noget, jeg gør en dyd ud af at bidrage til, nemlig at fortælle om, hvad der egentlig er op og ned i regeringens politik.
Jeg håber også, at spørgeren vil bidrage til at få den gode nyhed udbredt med lige så stor entusiasme, som den lidt skæve vinkling er blevet udbredt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-01-25:
Jamen jeg er helt sikker på, at ministeren er bekendt med de meldinger.
Det har jo også fremgået af det tidligere spørgsmål, at den pågældende virksomhed er meget bekymret for sin fremtid her i landet, og så synes jeg da, at det er lidt besynderligt, at det først er, når to folketingsmedlemmer trækker skatteministeren ned i Folketingssalen, at skatteministeren så kommer på banen med et mere retvisende billede af, hvad det er, skatteministeren har tænkt sig.
For det er jo altså lidt bekymrende, at en virksomhed med en investeringslyst, og som har gjort bygningerne klar, ikke vil foretage de ekstra investeringer af frygt for konsekvensen af den her afgift.
Al skatteministerens tale om vækst og beskæftigelse bliver jo bare til floskler og ordgejl, for når vi – og det tror jeg man skal gøre en dyd ud af som politiker – skal måles på, hvad der sker i virkeligheden, så er det altså, at virksomhederne ikke investerer og ikke ansætter nye medarbejdere.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-01-25:
Jeg lytter naturligvis altid til konstruktive forbedringsforslag, også af skatteministerens evne til at udtrykke sig krystalklart.
Det har jeg jo så også fået lejlighed til i dag, men jeg har også lejlighed til det i den rigtig gode og konstruktive dialog, som jeg som skatteminister har med de danske fødevareproducenter om det her spørgsmål.
Så jeg er såmænd ikke så bekymret endda, men tak for de gode råd med hensyn til at være krystalklar i sin kommunikation – det er naturligvis altid vigtigt.
I forhold til den fremtidige afgiftssats' størrelse i forbindelse med udvidelsen af afgiftsgrundlaget vil jeg sige det på den måde, og det synes jeg er ret klart sagt, at det vil være en væsentlig lavere afgiftssats.
Om end vi ikke har udtrykt os krystalklart, ligger der også det i det, hvis man kigger på provenuvurderingerne, at det slet ikke vil kunne have samme niveau som det, der gælder for chokolade og slik.
I chokoladeafgiftsloven er der jo også i dag differentierede satser.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-01-25:
Det, der fremgik af skatteministerens svar for en omgang siden, var, at regeringen havde lagt sig fast på et provenu og så derefter ville beregne satsen.
Så synes jeg jo, at sundhedsargumentet, som man jo forsøger at fremme, virker lidt spøjst.
Altså, man laver en aftale for at tilvejebringe et bestemt provenu, og så må satsen bagefter tilpasses.
det er jeg slet ikke i tvivl om.
Men, altså, jeg er da glad for, at det nu står klart, at det ikke er sundhedsargumentet, der er afgørende for regeringen.
Det afgørende for regeringen er det provenu, der skal komme i kassen, og så må afgiften tilpasses det, uanset hvilken effekt det har på folkesundheden.
Det synes jeg var fint at få gjort fuldstændig klart.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-01-25:
For det første må jeg sige, at det er forbigået min opmærksomhed, at hr. Kim Christiansen er kommet med forslag til løsning af trængselsproblemerne i og omkring København, som tidsmæssigt og økonomisk er inden for rækkevidde.
Men det kan være, der er noget, jeg har overset her.
Altså, de personer, som hr. Kim Christiansen henviser til vil få en forøget rejsetid på 1 time, tror jeg ikke vil vælge den kollektive trafik.
Langt de fleste af dem vil vælge fortsat at køre i bil.
Men målet er jo så i øvrigt også at gøre det her nemmere.
Det er jo det, vi taler om, bl.a. med at få investeret i parkeringspladser, så man kan komme i sin bil hen til en fornuftig station og så komme videre ind til sin arbejdsplads i København; det er øget kapacitet i togene; det er busser; det er cykelstier.
Det er jo en lang række ting, som der vil komme til at ske her.
Det, man jo skal gøre sig klart, er, at en trængselsafgift vil betyde, at der i de kommende år kan blive investeret ret mange penge i og omkring Storkøbenhavn, som vil være til gavn for den kollektive trafik og dermed give et helt andet trafikalt billede end det, vi kender i dag.
Christine Antorini (S), 2012-01-25:
Det er fuldstændig rigtigt, at vi jo skal se på de forskelle, der er, altså om det er en varig forøgelse af elever, eller om det er midlertidigt.
Det er derfor, at jeg i mit første svar pegede på, at der jo er en række muligheder allerede i dag.
Det er der allerede nogle, der har benyttet sig af, og det kan man også gøre fremover.
Men der vil være steder, hvor der er brug for en varig kapacitetsudvidelse.
Allerede i forbindelse med gymnasiernes overtagelse af bygningerne i 2010 var det forudsat, at der kunne foretages nybyggeri, hvis der var et varigt behov baseret på det forventede elevtal i 2020.
Det er bare, fordi vi kigger på, hvordan vi kan løse begge dele, altså de midlertidige kapacitetsudvidelser, som så topper for nogle områder, men vi ved bare, at det også nogle steder vil være varigt.
Det har hele tiden været meningen, at gymnasierne skulle finansiere midlertidige behov for kapacitetsudvidelse via deres taxameterbevillinger.
Det princip gælder stadig, også selv om der er indført et fleksibelt klasseloft på maks. 28 elever.
Nu kommer der noget, der er lidt teknisk, men jeg tager det lige med.
Jeg er ked af det.
Der er meget teknik i det her.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-01-25:
Jeg forstår simpelt hen ikke spørgerens frustration.
Det må vel være et punkt, der samler Venstre og regeringen.
Regeringen har foreslået en afgiftsstigning på NOx-afgiften med virkning pr. 1. januar 2012.
Dansk erhvervsliv siger så: Her har vi altså lige brug for lidt længere tilpasningstid.
Vi har brug for en periode til at investere i en NOx-reducerende tiltag.
Det ville vi synes var en mere rimelig overgang til det nye, højere NOx-afgiftsniveau.
Når regeringen så vælger at lytte, vælger at imødekomme erhvervslivet, vælger at forøge mulighederne for rent faktisk at investere i reducerende tilpasninger, så forstår jeg ikke, hvorfor Venstre ikke kvitterer for det og imødekommer det, uagtet hvad man måtte mene om afgiftsstigningen i sig selv.
Anni Matthiesen (V), 2012-01-25:
Som bekendt er ministeren og jeg optaget af, at vi nu også får anvendt vore ressourcer på den bedst mulige måde.
Og der vil jeg gerne høre, om ministeren ikke kan se, at der er en fare for, at vi jo egentlig nu får investeret i nogle nye klasselokaler, som på forholdsvis kort tid måske kommer til at stå tomme igen.
Christine Antorini (S), 2012-01-25:
Tak for ordet.
Det er rigtigt, at udviklingen i ungdomsårgangene betyder, at aktiviteten på de gymnasiale uddannelser forventes at toppe i perioden fra 2013 til 2015.
Der er selvfølgelig store regionale forskelle, og det vender jeg tilbage til.
Det er også rigtigt, at det fleksible klasseloft på 28 elever i klasserne i de gymnasiale uddannelser vil øge presset på nogle uddannelsesinstitutioners kapacitet, alt efter hvor de ligger.
Det er noget, som regeringen og Enhedslisten er opmærksomme på, og derfor har vi i vores aftale om udmøntningen af klasseloftet peget på en række løsninger, som jeg vil ridse op.
I områder, hvor pladsproblemerne er størst, og det er især i hovedstadsområdet, vil kapaciteten på kort sigt primært kunne øges ved, at de gymnasier, som har flere ansøgere, end der er plads til, kan leje lokaler eller opføre pavilloner.
Det er allerede noget, som nogle gør i dag, men det vil de jo selvfølgelig også kunne gøre fremover for at kunne løfte det.
Det ved vi også der er interesse for, så det vil man kunne åbne op for.
I områder med særlig store varige kapacitetsproblemer kan man forestille sig, at eksisterende gymnasier opretter nye afdelinger.
Vi har ud over den eksisterende pulje til kapacitetsudvidelse, som er på 200 mio. kr., på de almene gymnasiale uddannelser også afsat yderligere en pulje på 20 mio. kr. til støtte for kapacitetsudvidelse på de erhvervsgymnasiale uddannelser med særlige behov, dvs. skoler, som af forskellige grunde kan få økonomiske udfordringer som følge af indførelse af klasseloftet.
Så de 20 mio. kr. kommer ekstra til de erhvervsgymnasiale uddannelser.
Man kan sige, at den udfordring, der handler om at tilpasse kapaciteten, ikke er ny, men den er bare blevet mere presserende i forbindelse med det fleksible klasseloft på maks. 28 elever.
For allerede i forbindelse med, at gymnasierne overtog ...
Jeg kan se, at jeg har overskredet tiden, men jeg håber, at der bliver fulgt op på det, for så vil jeg komme videre ind på det.
Der er nemlig en del teknik i det.
Men vi tager det i næste runde.
Anni Matthiesen (V), 2012-01-25:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at de gymnasiale ungdomsuddannelser er nødsaget til at investere i nye lokaler for at indfri det nye klasseloft på maks. 28 elever, på trods af at statistikken viser, at ungdomsårgangene bliver mindre efter 2012?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-01-25:
Det er jeg glad for, for det er det, der er hensigten med forslaget.
Hensigten er ikke at lave besværlige vilkår for dansk erhvervsliv.
Hensigten er ikke at flytte arbejdspladser ud af landet.
Tværtimod.
Vi har en regering, som ønsker at styrke optimismen i dansk erhvervsliv og sikre gode vilkår for at drive virksomhed her i landet.
Hvad angår det at øge afgiften på NOx-udledning handler det om, at der er brug for at gøre mere i forhold til at nedbringe udledningerne.
Den udfordring burde også Venstre tage alvorligt, i stedet for blot at henvise til noget, man har gjort og så sige: Det er fint nok, at vores luft har den dårlige kvalitet, den nu har; nu vil vi ikke gøre mere.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-01-25:
Jeg tror, skatteministeren lige må rette, hvad jeg er ret sikker på var en fortalelse, i forhold til at skatteministeren håbede, at NOx-udledningen ville stige.
Det var blot lige for at få det på plads.
Men jeg synes jo egentlig, at skatteministeren selv beskrev det meget præcist ved at vise og forklare, hvad effekten var af den NOx-afgift, som den tidligere regering indførte.
Den var meget effektfuld.
Den var meget effektfuld og havde en voldsomt stor effekt på NOx-udledningen.
Og jeg synes jo, at det er et rigtig godt svar, vi har leveret fra Venstres side.
Men det er klart, at hvis man så femdobler det, så er jeg ikke et sekund i tvivl om, at skatteministeren får succes i forhold til at nedbringe NOx-udledningen i Danmark.
For det her kommer til at koste arbejdspladser.
Det her vil betyde, at virksomheder forlader landet, og så vil der være mindre NOx-udledning fra danske virksomheder i Danmark.
Problemet er, at udledningen bare flytter over på den anden side af grænsen, og NOx har det altså med at krydse landegrænserne i luften.
Det betyder blot, at vi får en større udledning af NOx generelt, globalt og såmænd også i vores egen baghave.
Og der må jeg bare sige, at jeg synes, det var fornuftigt at lave en NOx-afgift, som gav et miljøincitament, men jeg synes, det en dårlig idé at femdoble NOx-afgiften, så vi sender gode danske arbejdspladser ud af landet.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-01-25:
Jeg vil gerne understrege det, som jeg også indledte med at svare på spørgerens spørgsmål, nemlig at jeg naturligvis håber – og også forventer – at NOx-udledningerne vil blive større, end provenuskønnet antyder.
Årsagen til, at provenuskønnet er, som provenuskønnet er, er, at vi fra Skatteministeriets side ikke råder over data, der kan kvalificere skønnet yderligere.
Så på den måde er der sådan set tale om en helt gængs metode.
Så synes jeg, at det også ville klæde Venstres ordfører at komme med nogle med nogle bud på, hvordan vi kan gøre vores alle sammens luft renere, for det er jo det, den her diskussion handler om.
Hvad er det egentlig, at Venstre kunne tænke sig skulle ske for at gøre den luft, vi alle sammen skal indånde, renere?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-01-25:
Jeg tror også, at en fange, der sidder på dødsgangen i USA, vil påskønne, at straffen udskydes.
Og jeg må sige, at jeg endnu har til gode at høre, at erhvervslivet har været begejstret for NOx-afgiften.
Det er klart, at jo længere man kan skubbe ulykkerne foran sig, jo bedre, men at man ligefrem glæder sig over det ser jeg frem til at skatteministeren kan finde eksempler på.
Men skatteministeren kommer jo alligevel ikke ind til sagens kerne, for hvis det, skatteministeren siger, skulle være sandt, så ville skatteministeren jo ikke regne med, at NOx-afgift i 6 måneder giver halvdelen af NOx-afgift i 12 måneder.
Hvis det, skatteministeren siger, er sandt, må man jo forvente, at der sker en lavere udledning af NOx i anden halvdel af 2012, end der ville ske, hvis det havde været hele året.
Når man laver provenuberegningerne, lægger man til grund, at det er det samme beløb.
Og så må skatteministeren bare vælge: Er det tallene, der er det afgørende, eller er det den påståede miljøeffekt?