runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-03-29:
Ministeren remsede nogle helt principielle ting op om sprog, arbejde, kultur og samfundsforhold, men også, at man ikke må have begået kriminalitet og været på offentlig forsørgelse, og så antydede ministeren, at oppositionen ikke var enig i det.
Der vil jeg gerne bringe ministeren ud af den vildfarelse og sige, at jeg tror, oppositionen er hundrede procent enig i det; Socialdemokratiet er i hvert fald hundrede procent enig i det.
Men det der med, at man beskylder oppositionen for noget, som ikke er korrekt, er jo selvfølgelig en velkendt finte.
Men jeg vil gerne fortsætte med det principielle, nemlig om samfundsinddragelsen: Kan ministeren forklare mig, hvorfor eksempelvis det at være tillidsmand for sine kollegaer på en arbejdsplads ikke bliver betragtet som værende samfundsinddragende og at være opmærksom i forhold til det danske samfund, men at det gør det, hvis man er spejderleder?
Hvad er den principielle forskel her?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-03-29:
Jamen vi er i den situation, at Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre vel næsten var enige.
Så er der altid god grund til at være opmærksom, så kan man enten være bekymret eller begejstret.
Vi vælger at være det sidste, altså være positive over for det lovforslag, der er her, og som sikrer en ensartet udformning af bl.a. opholdstilladelser til tredjelandes statsborgere.
Vi synes, at det er fornuftigt, at man får mere fælles regler på det her område, og Liberal Alliance kan støtte forslaget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-03-29:
Vi er i Enhedslisten som udgangspunkt positive over for forslaget og er glade for de præciseringer, der er lavet i forbindelse med bl.a. Datatilsynets og Institut for Menneskerettigheders kommentarer. Vi vil ligesom SF meget gerne have gjort det helt klart fra talerstolen i dag, at gebyrerne ikke kommer til at stige på baggrund af den her ændring.
Sådan læser jeg sådan set også høringsnotatet, men det kunne være fint at få et helt klart svar på det i dag.
Derudover mener vi, at man på forhånd bør være sikker på, at den vejledning, der kommer til at være om det her, er så klar, at folk ikke risikerer at få en bøde for ikke at have fulgt reglerne, fordi de ikke har forstået, hvad de skulle gøre.
Det nævner jeg selvfølgelig, fordi det her med at indføre en bøde jo nævnes eksplicit i forslaget.
Til sidst vil jeg bare sige, at det her problem, som fru Marianne Jelved tager op, er et, vi har diskuteret lidt hjemmefra, og jeg ser meget frem til at få ministerens svar, for det virker temmelig besynderligt på mig, at man har de her 13 punkter, som nævnes i bemærkningerne under punkt 9.3., og som jo sådan set ikke er at finde oppe i selve lovforslagsteksten.
Så vi ser frem til ministerens svar på det.
Og det er selvfølgelig helt fint, hvis det kommer på skrift efterfølgende.
Som sagt ønsker vi en fuldstændig klar vejledning, så man ikke risikerer, at folk ryger ud i at få nogle bøder, fordi de ikke har forstået, hvad de skulle.
Og vi ønsker et klart løfte fra ministeren om, at det her ikke kommer til at give øgede gebyrer.
Marianne Jelved (RV), 2011-03-29:
Det Radikale Venstre er positivt indstillet over for det meste af dette lovforslag, så det vil jeg ikke kommentere.
De andre ordførere har været inde på det.
Men der er vist ikke nogen, der har været inde på det, jeg vil problematisere, og som drejer sig om en evaluering, Kommissionen har foretaget af implementeringen af opholdsdirektivet fra 2004.
Det er evalueret i 2008, og der er kommet en rapport til Danmark i 2009 om en rettelse, som vi bør foretage.
Og jeg citerer fra bemærkningerne i lovforslaget, side 20: »Kommissionen finder dog samtidig, at visse bestemmelser i opholdsdirektivet, der i dag er afspejlet i meddelelser, notater, vejledninger m.v. bør reguleres i egentlige retsakter, således at risikoen for fejlagtige afgørelser på grund af ukendskab til reglerne fjernes.«
Det er sådan set
ikke en særlig venlig beskrivelse af retstilstanden i Danmark, at vi kan finde bestemmelser i meddelelser, notater og vejledninger, men ikke i egentlige retsakter.
Så er der 13 konkrete eksempler, som regeringen, så vidt jeg kan gennemskue, meget loyalt beskriver.
Nogle af dem skal så rettes i EU-opholdsbekendtgørelsen, andre ved ændringer i udlændingeloven.
Jeg er meget uforstående over for, at man i bemærkninger i et lovforslag træffer afgørelse om, at noget skal der lovgives om, og andet skal der ikke lovgives om.
Derfor vil jeg gerne bede om, at vi får klarlagt, hvilke retsakter man gennemfører et opholdsdirektiv eller andre direktiver igennem.
Kan man gøre det uden lovgivning?
Og hvilken retsvirkning har så bemærkningerne, der står i dette lovforslag?
Det er et meget principielt spørgsmål, og jeg er fuldstændig åben over for, at ministeren ikke kan svare på spørgsmålene her og nu.
Men så har jeg annonceret en problemstilling, som jeg synes kræver et kvalificeret svar, og det forventer jeg selvfølgelig også at ministeren giver.
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2011-03-29:
Lovforslag nr. L 167 har til formål at gennemføre de nødvendige ændringer af udlændingeloven, med henblik på at Danmark gennemfører bestemmelser om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsborgere.
Forordningen udgør en udbygning af Schengenreglerne, og Danmark har tilsluttet sig forordningen på mellemstatsligt grundlag.
Disse ændringer af opholdstilladelserne indebærer, at alle tredjelandsstatsborgere, der meddeles opholdstilladelse i Schengenområdet, herunder i Danmark, skal have udstedt et opholdskort, hvorpå der fra og med den 20. maj 2011 skal lagres et personfotografi og udlændingens fingeraftryk.
Lagringen af personfotografiet og fingeraftrykket skal anvendes til kontrol af dokumentets ægthed og indehaverens identitet ved hjælp af direkte tilgængelige sammenlignelige træk, og opholdstilladelsen skal fremvises i henhold til national lovgivning.
Desuden vil det være således fremover, at kortet af sikkerhedsmæssige årsager ikke vil blive sendt direkte til tredjelandsstatsborgerens adresse i hjemlandet, men først vil blive udstedt efter udlændingens indrejse i Danmark.
Derfor foreslår regeringen, at lokale diplomatiske repræsentationer skal have mulighed for at udstede langtidsvisum til tredjelandsborgere, der kommer fra visumpligtige lande, og som meddeles opholdstilladelse i Danmark, sådan at disse udlændinge kan indrejse i Danmark og få udstedt opholdskort.
Astrid Krag (SF), 2011-03-29:
Lovforslaget her handler, som det efterhånden nok står klart, om implementering af forordning om opholdskort til tredjelandsstatsborgere.
Det handler om, hvordan indsamling af fingeraftryk og billeder skal foregå og hvordan de data skal bruges til det her opholdskort, som lever op til nogle ensartede kriterier i hele EU.
Dataene skal ligge på en kontaktløs chip på opholdskortet, og derudover indføres der et langtidsvisum til personer, som har fået opholdstilladelse, men ikke kan få tilsendt deres opholdskort til en dansk adresse.
Tanken og ideen er i sig selv positiv.
Det giver god mening at have kort, som er ensartede i EU.
I forslaget er der dog i vidt omfang tale om informationer, som allerede i dag indsamles, og vi mener ikke, at forslaget på det her punkt går for langt.
Men jeg vil også gerne kvittere for de ændringer og tilpasninger, man har lavet i forlængelse af høringssvar fra Datatilsynet og Institut for Menneskerettigheder.
Så har vi nogle enkelte betænkeligheder ved det her forslag, når det kommer til implementering af arbejdsgangene, som vi gerne vil have nogle svar på enten nu eller i udvalgsbehandlingen.
Vi har noteret os, at der er flere uddannelsesinstitutioner og deres organisationer, som er nervøse for, om implementeringen vil medføre mere bureaukrati, og om indkøringen af det her system f.eks. kan komme til at hæmme studiestarten i år for internationale studerende.
Vi vil gerne have, at ministeren redegør for, hvordan ministeriet vil undgå kaos, når det her nye system skal implementeres.
Det har vi jo desværre set andre eksempler på i det offentlige, når man kører nye systemer ind, og det har vi vel alle sammen en interesse i at undgå.
Så vil vi også meget gerne have, at ministeren, gerne heroppe fra talerstolen allerede i dag, men ellers senere på skrift, kan forsikre os om, at det her system ikke kommer til at give anledning til yderligere gebyrstigninger.
Så vil vi gerne have uddybet, hvordan de såkaldte langtidsvisa skal fungere, og gerne se en række eksempler på, hvordan de kommer til at blive udstedt, til hvor lang tid osv., så vi har en række spørgsmål til lovforslaget.
Vi ser frem til udvalgsbehandlingen, og så er vi i udgangspunktet positive over for det her.
Martin Henriksen (DF), 2011-03-29:
Tak for det.
Forordningen indebærer, at der fremover skal udstedes opholdskort med såkaldte biometriske kendetegn i form af personfotografier og fingeraftryk til alle tredjelandsborgere, der bl.a. meddeles opholdstilladelse på baggrund af asyl, familiesammenføring, erhvervs- og studieområdet.
Det synes vi grundlæggende er positivt.
Det er i hvert fald det, vi håber på i Dansk Folkeparti.
Det er jo ikke altid, at det, der kommer fra EU-systemet, er noget, vi klapper i hænderne over, men vi synes faktisk, at der på det her område kan være meget fornuft i at indføre en sådan ordning.
Vi har også forstået, at andre lande, som står uden for Schengensamarbejdet, bl.a. Storbritannien, faktisk også agter at tilslutte sig det her regelsæt.
Jeg synes så, at det endnu en gang er relevant at hejse flaget med hensyn til grænsekontrollen.
Schengensamarbejdet er jo fornuftigt på mange områder – det her kan være et eksempel på det – da man på forskellige måder har mulighed for f.eks. at søge i forskellige registre.
Hvis en udlænding har begået kriminalitet i Danmark og vedkommende bliver pågrebet i et andet EU-land eller Schengenland, kan det være meget fornuftigt, at man kan gå ind og søge, om der er noget på den pågældende person.
Det er jo god politik, og det giver god mening.
Det her giver sådan set også en meget god mening, men det ville jo være rigtig fornuftigt, hvis man samtidig supplerede de her initiativer på europæisk plan med en mulighed for, at vi også nationalt har mulighed for at tage nogle flere initiativer.
Så opfordringen herfra til regeringen er: Tag nu at indføre den grænsekontrol, den personkontrol.
Det vil jo alt andet lige medføre, at der både er nogle europæiske tiltag og nogle nationale tiltag, og så kunne det faktisk rykke noget på det her område.
I forbindelse med udvalgsbehandlingen vil vi fra Dansk Folkepartis side spørge ind til, om det her ændrer ved de indholdsmæssige krav, man stiller til udlændinge, der kommer for at få opholdstilladelse.
Vi har forstået, at der ikke bliver ændret ved dem, og vi synes, at det er meget vigtigt, at det fortsat er Folketinget, der netop har mulighed for at opstille de indholdsmæssige krav til udlændinge, der ønsker at få ophold i Danmark.
Vi vil også stille spørgsmål om, hvorvidt det her udvider EU-Domstolens beføjelser over for dansk udlændingepolitik.
Sådan som jeg læser det, gør det det ikke, men vi synes, det er vigtigt, at man får slået det fast i de dokumenter, som kan optrykkes til lovforslaget.
Så har vi også en række spørgsmål om de præciseringer af opholdsdirektivet, som det også medfører.
Maja Panduro (S), 2011-03-29:
I Socialdemokratiet mener vi jo også, det er vigtigt, at den, som går rundt med et sådant opholdskort, faktisk er den, som har tilladelsen til at opholde sig her.
Derfor kan vi også bakke op om, at man nu her fra maj i år skal have billede på kortet og fra næste år også fingeraftryk.
Det synes vi giver god mening.
Vi er så rigtig glade for nogle af de præciseringer, som ministeriet har lavet på baggrund af de høringssvar, der er kommet både fra Datatilsynet og især fra universiteterne.
Vi er glade for, at man har været inde at præcisere, at vi selvfølgelig skal være rigtig forsigtige, når vi lagrer den her slags oplysninger om folk: Hvem kan de videregives til osv.?
Vi er også meget glade for, at det er blevet præciseret, at de her nye kort ikke kommer til at medføre yderligere udgifter for f.eks. de udenlandske studerende.
Det vil ikke betyde, at de gebyrer, som regeringen og Dansk Folkeparti jo indførte som en del af genopretningspakken, vil stige, og det er blevet præciseret i forslaget, at der ikke vil blive indført yderligere gebyrer.
Det glæder vi os over.
På den baggrund kan vi støtte forslaget her.
Karsten Lauritzen (V), 2011-03-29:
Først og fremmest vil jeg da godt takke de mange medlemmer, der er blevet tilbage i salen for at høre om det her vigtige lovforslag, som nu behandles.
Det er jo ellers et af de lovforslag, som ikke har så meget bevågenhed, og det er måske, fordi det ikke er så store ændringer, vi foretager.
Men det er som sagt dejligt, at der er så mange medlemmer, der er blevet tilbage.
Lovforslag nr. L 167, som vi i dag behandler, har til formål at gennemføre en række ændringer af udlændingeloven.
Disse nødvendige ændringer er affødt af nogle bestemmelser, der følger af en ændringsforordning til Rådets forordning om en ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere.
Forordningen, som er en udbygning af Schengensamarbejdet, har Danmark allerede tilsluttet sig på mellemstatsligt grundlag.
Ændringen af forordningen indebærer, at alle tredjelandsstatsborgere, der meddeles opholdstilladelse inden for Schengenområdet, skal have udstedt et opholdskort, hvorpå der fra den 20. maj 2011 skal lagres et personbillede.
Dette udvides fra og med den 20. maj 2012 til også at omfatte lagring af fingeraftryk.
I Venstre modtager vi ændringsforordningsforslaget positivt.
Ved lagring af fingeraftryk og personfotografi på opholdskort vil det ved kontrol være nemmere at tjekke dokumenternes ægthed og indehavernes identitet.
Venstre støtter op om ændringsforslaget i forordningen, da opholdskort er et vigtigt bidrag til at forebygge og bekæmpe ulovlig indvandring og ulovligt ophold.
Kontrollen ved grænser til tredjelande bliver med de nye opholdskort styrket.
Adgangen til biometriske oplysninger gør det nemmere både at forebygge og bekæmpe ulovlige efterligninger og forfalskning.
Når opholdstilladelser fremvises, sikrer lagringen, at man ved hjælp af de her flere tilgængelige træk med stor sikkerhed kan lukke tredjelandsstatsborgere ind, som altså er indehavere af en opholdstilladelse udstedt af et Schengenland.
Så Venstre bakker op om de ting, der ligger i lovforslaget, og den implementering, som forordningen medfører.
Søren Pind (V), 2011-03-29:
Tak for debatten og tak for støtten til lovforslaget.
Som flere har været inde på, er der er tale om et lovforslag, der helt enkelt handler om, at der fremover skal være fotografi af fingeraftryk på de opholdskort, der udstedes til udlændinge med opholdstilladelse i Danmark.
Det indebærer så en hel del tekniske detaljer, og det kan jeg også godt forstå giver anledning til mange spørgsmål, og jeg kan på forhånd tilkendegive, at vi selvfølgelig vil gøre vores yderste for at tilfredsstille medlemmernes spørgelyst.
Men det afgørende er altså, at der fremover på alle opholdstilladelser vil være et digitalt lagret fotografi af fingeraftryk.
Der er tale om fælles regler for hele Schengenområdet, som skal forebygge og bekæmpe ulovlig indvandring og ulovligt ophold.
Fotografi og fingeraftryk kan således medvirke til at undgå misbrug af kortet.
Det har regeringen støttet under hele behandlingen i Den Europæiske Union.
Og med det her lovforslag gennemfører vi så reglerne i dansk ret.
I forhold til opholdsdirektivet vil jeg sige, at der også i lovforslaget sker en præcisering af den danske gennemførelse af opholdsdirektivet.
Der er tale om en præcisering af nogle forhold, som Kommissionen har påpeget burde gennemføres på en mere klar måde.
Og for så at besvare fru Marianne Jelveds spørgsmål – og det gør jeg så nu – vil jeg sige, at der som sagt alene er tale om en præcisering.
For min skyld kan vi meget gerne under udvalgsbehandlingen drøfte, om den form er tilfredsstillende, eller om det skal finde sted på anden vis.
Det må vi tale os til rette om, det har jeg ikke nogen problemer med.
I forhold til gebyrsagen, og om det her skulle give anledning til forøgede gebyrer, vil jeg sige: Ja, der er intet så velkendt som en politiker, der garanterer, at der ikke vil komme flere gebyrer, eller at skatterne ikke stiger, eller at der er skattestop og lignende, eller hvad ved jeg.
Men det er i hvert fald ikke hensigten med det her.
Som jeg siger til fru Marianne Jelved, er det jo ikke, fordi vi er blinde for, at der på udvalgte områder skal ske tilpasninger.
Men det er samtidig også et faktum, at der her er et system, som i hele sin bredde er fleksibelt og giver folk mulighed for at opnå det antal point, som de vil have og skal bruge for at opnå permanent opholdstilladelse.
Der har været en udfordring i forhold til at få medborgerskabsprøven færdig.
Den er færdig nu, og den første prøve bliver afholdt i juni 2011.
Og så vil vi tilpasse de hjørner, som vi synes er rimelige, i forbindelse med f.eks. det eksempel, som fru Marianne Jelved nævner, med den afghanske tolk og det, jeg nævnte om ansatte i Udenrigsministeriet.
Det vil vi kigge på, forhandle om og se, hvor langt vi kan nå med.
Marianne Jelved (RV), 2011-03-29:
Jeg synes i hvert fald også, det var bemærkelsesværdigt i forbindelse med eksemplet med tolken i Afghanistan, at selv statsministeren gik ud og undrede sig.
Så det er jo bredt, at det har forbavset.
Og det er helt umuligt at forklare mennesker uden for Christiansborg, at der på det principielle plan er forskel på et efterskoleophold og et højskoleophold; det opfattes under alle omstændigheder som et frit skoleophold.
Og uddannelse i 5 år på et universitet, selv om det ikke ligger blandt de 20 bedste i verden, men dog er et dansk universitet, burde jo også tælle i en eller anden grad.
Når Det Radikale Venstre bidrager til debatten her, er det ikke, fordi vi forventer, at regeringen vil lave sit pointsystem om på det principielle plan, men fordi vi håber, at man måske kunne smidiggøre det, under hensyntagen til at integration kan ske på mange måder, også på andre måder end den måde, som regeringen lige i sin visdom på et givet tidspunkt har skrevet ned.
At selv en regerings minister kan blive klogere, er det tilfældet?
Søren Pind (V), 2011-03-29:
Efter mange år, men knap så mange år som fru Marianne Jelved, i dansk politik har jeg lært en ting, og det er, at intet sådan set er umuligt, og jeg tror bestemt også på dialogen.
Men jeg har også den tilgang til det, at den her lovgivning jo endnu ikke har fået en chance for rigtig at virke.
F.eks. er den første medborgerskabsprøve ikke afholdt endnu; den bliver først afholdt i juni 2011.
Den mulighed er der altså, samtidig med at det jo ikke er sådan, at vi beder folk om at forlade landet.
Det handler jo blot og udelukkende om permanent opholdstilladelse.
Men der er ting i den her sammenhæng, som vi skal gøre noget ved, og det gælder – meget mod min vilje går jeg altså alligevel ind i et konkret eksempel – f.eks. spørgsmålet om den afghanske tolk.
Ja, sådan nogle ting bliver vi nødt til at forholde os til.
Det vil også blive forhandlet, og det problem vil regeringen løse.
Marianne Jelved (RV), 2011-03-29:
Når sagen er rejst, er det, fordi der kom et konkret eksempel – ud af mange konkrete eksempler – med en afghansk soldat i det danske forsvar, som var med i Afghanistan på flere missioner som tolk.
Det kunne ikke klassificeres som aktivt medborgerskab, og aktivt medborgerskab er jo et begreb, der fremgår af pointsystemet.
Det vakte så meget furore – også blandt regeringens tilhængere ude i samfundet – at det da er klart, at oppositionen bruger den lejlighed til at skabe en større fleksibilitet, hvis det er muligt, for vi er stødt på mange andre konkrete eksempler.
Jeg har hørt et par af dem nævnt her af tidligere ordførere, og jeg er f.eks. stødt på rigtig mange, som har taget en kandidatuddannelse på Københavns Universitet, men det vægter ikke på samme måde, som beskæftigelseskravet gør, og det er meget ulogisk, for det tager trods alt minimum 5 år.
Så derfor spørger jeg integrationsministeren endnu en gang, om det er fuldstændig umuligt, at vi i det danske parlament kan have en dialog mellem opposition og regering med udveksling af erfaringer, som regeringen kunne lære noget af og tage til sig.
Er det umuligt?
Søren Pind (V), 2011-03-29:
Nu synes jeg, at det er rimeligt, at fru Astrid Krag forholder hr. Naser Khader, hvad han har sagt, og ikke forholder mig, hvad han har sagt.
Det må trods alt være det rigtige.
Det, der står tilbage, er, at vi jo fuldstændig savner et svar på, hvad alternativet er.
Vi hører SF tale lidt om, at der skal ske nogle tilpasninger, vi hører fru Johanne Schmidt-Nielsen forholde sig til nogle konkrete sager, men sagen er jo den, at der ikke er et eneste samlet forslag fra oppositionen.
Det har vi lagt frem, og vi vil selvfølgelig gøre, hvad vi kan, for at det her bliver fleksibelt, men hovedlinjerne bag forslaget ligger fast.
Astrid Krag (SF), 2011-03-29:
Ja, vi kunne vælge at sige, at glasset var halvt fyldt og sige, at vi næsten fik en garanti fra ministeren om, at der vil blive kigget på noget.
vi kunne også vælge at sige, at det var halvtomt og sige, at det da var så tæt på ikke at sige noget som helst, som man kunne komme.
Det, jeg bare var meget interesseret i at høre, og jeg formoder, at han har haft lejlighed til at drøfte det med sine regeringsparter, når det nu er et par uger siden, han sagde det, er, om ministeren ikke kan blive noget mere konkret på, om det kun er det her med at gå ind og kigge på, hvordan man vurderer færdiggjort uddannelse, man er åben over for, eller om man også vil være åben over for at gå ind og sige, at de unge mennesker, der påbegynder en uddannelse, som vi har brug for i Danmark – og vi har brug for, at de påbegynder en uddannelse i stedet for at arbejde ufaglært i et pizzeria – selvfølgelig ikke skal straffes af det her system.
Det er jo den slags sager, der hober sig op i vores indbakker, og som vi alle sammen har set, hvor håbløse er, både i avisspalterne, og fordi de har henvendt sig direkte til os.
Vi kan vel være enige om, at vi har mere interesse i at få uddannet ingeniører end ufaglærte pizzabagere.
Er det noget af det, som ministeren i dag kan love os at der også vil blive kigget på?
Jamen når vi står her i dag og har denne diskussion, er det jo ikke for at genere ministeren og tage hans tid.
Det er faktisk, fordi det fra medlemmer og ordførere af regeringspartier for ikke så lang tid siden – jeg står med en artikel fra den 17. marts – blev sagt, at det ikke var hensigten med de her stramninger at ramme unge mennesker, der tager en uddannelse, og at det ikke var hensigten at ramme f.eks. folk, der har været udsendt i krig fra Danmark og har været tolke for det danske militær.
Derfor synes jeg da, at det er en relevant diskussion at tage med ministeren, når der nu åbenbart i regeringspartierne er folk, der siger: Det var søreme ikke det her, vi sigtede imod; vi kan godt se, at det er en dum lovgivning, vi har fået lavet.
Jeg vil spørge ministeren – ikke om en konkret sag, for det har jeg forstået, at ministeren ikke vil forholde sig til – om han ikke vil give mig og mange andre ret i, at de mange sager, der er dukket op i vores indbakker, på vores facebookprofiler, rundsendt i udvalget og fremsendt til ministeren selv, hvor vi kan se, at unge mennesker får afslag, fordi de prioriterer at tage en uddannelse, er meget gode, konkrete eksempler på, hvor den her lovgivning virker totalt uhensigtsmæssig.
Søren Pind (V), 2011-03-29:
Jamen det arbejder vi på, og det gør vi sådan set med en række af de forhold, som fru Johanne Schmidt-Nielsen anfører.
Vi skal igennem en fase, hvor vi ser konkret på, hvordan den her lovgivning kommer til at virke, og så tilpasser vi den.
Men det, det gælder om, vil jeg sige til fru Johanne Schmidt-Nielsen, er jo, om man kan tilslutte sig principperne bag det her eller ej, og det, jeg kan konstatere oppositionen fremfører, er jo sådan set bare et krav om, at det hele skal laves om, men at man ikke kan blive enige om hvad og hvordan.
Og der er essensen den, at vi altså står vagt om dansk udlændingepolitik.
Sådan er det.