runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Schack Elholm (V), 2015-07-03:
Jeg synes stadig væk, det er en god pakke, man får, når man kommer til Danmark.
Men når det er sagt, har jeg også lyst til at sige, at man ikke skal have guld og grønne skove, fordi man kommer til Danmark.
Jeg synes også, der skal være noget rimelighed i det, og det synes jeg den her pakke lægger op til.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-07-03:
Mener Venstres ordfører, at med det her lovforslag vil der være et større incitament til at tage arbejde for de nytilkomne?
Skal jeg forstå det sådan på ordføreren, at når vi presser ydelserne ned og der bliver et optjeningsprincip, er der et større incitament til at arbejde for de nytilkomne?
Er det korrekt forstået?
Louise Schack Elholm (V), 2015-07-03:
Jeg tror ikke, der er en direkte sammenhæng.
Men det, jeg dog vil sige, er, at der blev lavet mange undersøgelser, dengang der under den tidligere regering blev lavet de tre pakker med startydelse, kontanthjælpsloft og timeregel.
Da blev der lavet undersøgelser, som viste, at det havde en massiv betydning for, om man kom i arbejde, og det synes jeg er positivt.
Jeg synes, det er positivt, hvis vi på den her måde kan få flere mennesker i arbejde.
Det vil jeg gerne have.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-07-03:
Jamen kunne man så forestille sig – det er et helt gratis råd, og det kan være, jeg kommer til at fortryde det – at Venstre mente, at for de arbejdsløse, der er i landet, kunne man også lave en slags optjeningsprincip for etniske danskere, fordi det så kunne være, de hurtigere fandt sig et arbejde?
Eller gælder det kun flygtninge?
For hvis det ikke skal forstås på den måde, at det også gælder, hvad skal man sige, de etniske danskere, som er her – hvor man kunne lave et eller andet smart, når de var arbejdsløse, fordi de så kom hurtigere i arbejde, når de fik mindre i børnetilskud – så er det diskrimination, og det må vi ikke ifølge en lang række konventioner.
Louise Schack Elholm (V), 2015-07-03:
Altså, danskere ville ikke have problemer med at leve op til det her, for man skal bare have bopæl i 2 ud af 10 år for at kunne leve op til de her regler.
Så der er ikke nogen problemer.
Merete Riisager (LA), 2015-07-03:
Fru Johanne Schmidt-Nielsen har lige givet os en bandbulle her fra talerstolen om, hvor umenneskeligt det er at justere ydelserne i forhold til folk, der kommer til Danmark som asylansøgere.
Det, som Enhedslisten og en række af de partier, som beklager sig meget over de her forslag, ikke forholder sig til, er jo bl.a., at mange af de mennesker, der opnår asyl i Danmark, aldrig nogen sinde kommer ind på arbejdsmarkedet.
En fjerdedel af de mennesker, der opnår flygtningestatus i Danmark, er i arbejde efter 10 år – en fjerdedel.
Det vil altså sige, at smedelærlingen, kassedamen og rengøringsassistenten kommer til at betale nogle ganske høje ydelser for flygtninge, ikke bare i 10 år, men for mange af dem resten af deres dage.
Så den rimelighedsbetragtning, i forhold til at der jo altså også er nogle mennesker, der betaler de her ydelser, forholder man sig ikke til på venstrefløjen.
I forhold til de ambitioner trækker det forslag, vi behandler nu, entydigt i den rigtige retning.
I samarbejde med regeringen vil vi gøre det mindre økonomisk attraktivt at søge asyl i Danmark, og vi vil være med til at sikre, at nytilkomne flygtninge og udlændinge får markant større incitament til at arbejde og blive integreret i det danske samfund.
Det betyder bl.a., at de økonomiske vilkår ved indvandring i Danmark må ændres.
Det har, som vi ser, betydning for børnetilskud og for børne- og ungeydelsen.
Når dette forslag genindfører optjeningsprincippet for retten til børnetilskud og børne- og ungeydelse for flygtninge, betyder det, at retten til den fulde ydelse er betinget af, at mindst en af de personer, der har forsørgelsespligt over for et barn, har haft bopæl eller beskæftigelse her i landet i mindst 2 år inden for de seneste 10 år forud for den periode, udbetalingen vedrører.
Det betyder dog også, at flygtninge får en større tilknytning til det danske samfund ved at have været her i landet i en længere periode, før de kan opnå ret til de fulde ydelser, og det betyder, at vi varigt kan forvente at spare ca. 24 mio. skattekroner årligt.
Det er immervæk en hel del.
Læser man dybt i bemærkningerne, kan man også finde en meget vigtig erklæring om fremtidige intentioner.
Det fremgår, at regeringen ønsker generelt at sikre, at nationale velfærdssystemer ikke bliver undergravet af EU-regler, og at EU ikke udvikler sig i retning af en social union.
Det budskab har vores fulde opbakning.
Vi er enige i, at vi sammen med ligesindede lande skal tage EU-lovgivningen om velfærdsydelser for vandrende arbejdstagere op til revision snarest muligt, og vi støtter ambitionen om at ændre EU-reglerne, når de ikke tillader f.eks. optjening eller indeksering af børnecheck til borgere fra andre EU-lande.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-07-03:
Jeg kan forstå, at et hovedargument for det her med at fratage børn af flygtninge børnepengene er, at man mener, at forældrene så kommer hurtigere i arbejde.
Det er samme argument, man bruger for at indføre den her meget lave introduktionsydelse.
Hvis det er rigtigt, at man har fundet sådan en trylleformular til at få folk i arbejde – man skal bare tage børnepengene fra børnene og så sætte folk markant ned i ydelse – hvorfor udsætter man så ikke alle ledige i Danmark for samme kur?
Hvis man oprigtigt mener, at det vil betyde, at folk kommer i arbejde, hvorfor så ikke udsætte alle for den behandling?
Merete Riisager (LA), 2015-07-03:
Kære fru Johanne Schmidt-Nielsen!
Der findes ingen trylleformularer i politik, heller ikke på det her område.
Enhedslisten er fyldt med harme og forargelse, når det handler om folk, der modtager, men stort set aldrig i forhold til de folk, der betaler: smedelærlingen, kassedamen, rengøringsassistenten, der betaler til de ydelser, vi her taler om.
Rimeligheden i, at de går på arbejde og betaler nogle ganske høje ydelser til folk, som for manges vedkommende aldrig nogen sinde kommer i arbejde, synes jeg Enhedslisten skulle tygge lidt på.
Som jeg har forstået det, har I også engang i Enhedslisten været optaget af mennesker, som går på arbejde og har relativt lave indtægter.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-07-03:
Jeg tror, det bliver rigtig, rigtig dyrt for smeden og for kassedamen og for rengøringsassistenten, hvis man skaber massive sociale problemer hos flygtninge, fordi man isolerer dem i fattigdom.
Men det, som ordføreren nu sagde, var da spændende, nemlig at her er tale om en gruppe, for hvem mange af dem aldrig nogen sinde vil komme i arbejde.
Det var det, som ordføreren sagde.
Vil det sige, at man bare gør dem fattigere?
Altså, det argument, som ordføreren og som regeringen bruger, nemlig at vi gør dem fattigere, for at de så hurtigere kan komme i arbejde,
holder slet ikke.
Det der, man siger om, at de selv finder sig et job, hvis man tager børnepengene fra dem, holder slet ikke og er ikke rigtigt.
Skal jeg forstå ordføreren sådan?
For så er det jo sådan set en tilståelsessag.
Så siger ordføreren: Nej, det her vil ikke føre til, at de her mennesker kommer i arbejde, hvilket Rockwool Fondens undersøgelse i øvrigt også viser; det vil bare føre til fattigdom.
Er det så fint nok, eller hvad?
Merete Riisager (LA), 2015-07-03:
Det vil betyde, at flere kommer i arbejde, end hvis vi ikke gør noget.
Det, man i Enhedslisten overhovedet ikke forholder sig til, er jo, at der er nogle, der skal betale.
Det kan godt være, at man i Enhedslisten forestiller sig, at mennesker med lave indtægter går på arbejde for at få venner.
Langt de fleste mennesker går på arbejde for at få salt til et æg og brød på bordet, og derfor skal det kunne betale sig at arbejde.
Det er fuldstændig logisk.
For langt de fleste mennesker, der har prøvet at have et lønarbejde, ved godt, at indtægten faktisk er en afgørende motivator.
Medmindre man har et fuldstændig fantastisk spændende kulturjob eller et eller andet, hvor der er andre motivationer, så går langt de fleste mennesker på arbejde, fordi de får penge for det.
Derfor skal det kunne betale sig at arbejde, og det skal det for den her gruppe, og det skal det for alle andre grupper i Danmark.
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
Jeg synes altså, det er deprimerende med de stråmænd, der bliver rullet ud fra ordførerens side.
Hvad er det dog for noget utroligt vrøvl, at Enhedslisten ikke er optaget af, at få mennesker uden for arbejdsmarkedet i arbejde?
Der er da ikke noget parti i den her sal, som ikke ønsker, at f.eks. indvandrere, eller mange af dem, der er langt væk fra arbejdsmarkedet, kommer ind på arbejdsmarkedet.
Men vi er uenige om, hvordan det sker.
Jeg er ganske overbevist om, at de børn, der i fremtiden kommer til at vokse op i større fattigdom, ikke vil få større chance på arbejdsmarkedet.
Der vil blive øgede integrationsproblemer.
Og fri os så også fra det her om, at Enhedslisten bare er optaget af dem, der modtager penge.
Jeg tror, de fleste lønmodtagere godt kan huske, hvilket parti her i Folketinget der har sloges for tryghed for almindelige lønmodtagere, der står op og går på arbejde og betaler deres skat i mange år og f.eks. rammes af arbejdsløshed efter en krise.
Liberal Alliance har sådan et fantastisk billede af, at der er nogle, der yder, og nogle, der nyder.
Sådan er vores samfund jo ikke.
For langt de fleste mennesker er det sådan, at de gennem livet i nogle perioder bidrager til fællesskabet, og i andre perioder – når de går i skole eller f.eks. rammes af sygdom eller alderdom – trækker de så på fællesskabet.
Det er en rigtig, rigtig god ordning for almindelige danske lønmodtagere, som går på arbejde og passer deres job.
Og det er måske også derfor, at det ikke er fra lønmodtagernes organisationer, at Liberal Alliance henter deres støtte, men tværtimod fra de virksomheder, som varetager de allerrigeste menneskers interesser i Danmark.
Selvfølgelig er der da en grænse for, hvor meget man kan rumme, og selvfølgelig kan alle flygtninge ikke være i Danmark.
Men det her med at gøre folk fattigere medvirker ikke til at lette flygtningepresset.
Flygtningepresset skyldes, at vi har en forfærdelig borgerkrig, at der er historisk mange mennesker på flugt.
Og jeg synes, som jeg også var inde på i en tidligere debat, at det er trist, at et land som Danmark – et stærkt og et godt land – bruger den her situation til næsten at konkurrere med hinanden om, hvordan vi kan gøre det ringest for de mennesker, der kommer hertil.
Det er jo det, vi diskuterer her.
Det er et forsøg på at gøre det så ringe som muligt, så de mennesker, der flygter fra forbryderbanden nede i Syrien, endelig ikke skal komme hertil og søge beskyttelse.
Jeg synes, det er sørgeligt, at det er sådan, vi møder den største flygtningekrise i verden nogen sinde.
Louise Schack Elholm (V), 2015-07-03:
Jeg mener bestemt ikke, vi straffer nogen.
Vi giver dem stadig væk mulighed for at komme herop og få en massiv indkomstfremgang for deres vedkommende.
Det vil det jo være.
Vi giver dem mulighed for at komme herop og få en masse goder.
Jeg synes jo, det er dejligt, at vi har et samfund, der er så gavmildt.
Men jeg vil bare sige, at der også skal være en sammenhæng i tingene.
Der er en grænse for, hvor meget vi kan rumme, altså hvor meget asylpres vi kan rumme.
Det er jo en del af en større pakke, og hele tanken er, at man skal gøre mere for at sikre en større integration.
Og dermed skulle man jo også gerne have en større tilknytning til Danmark, når man modtager denne ydelse.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-07-03:
Ordføreren påpeger, at flygtninge vil få en indkomststigning ved at komme til Danmark.
Mener ordføreren, at man kan sammenligne udgiftsniveauet i f.eks. Syrien med udgiftsniveauet i Danmark?
Mener ordføreren ikke, at det vil koste væsentlig mange flere penge at bo i Danmark end f.eks. at bo i Syrien?
Louise Schack Elholm (V), 2015-07-03:
Jo, jeg er ganske overbevist om, at sådan noget som mad er dyrere i Danmark, end det er mange steder i Syrien.
Men jeg vil så samtidig sige, at det jo stadig er en markant fremgang i livskvalitet, man får.
Ulla Sandbæk (ALT), 2015-07-03:
Det er selvfølgelig rigtigt, at man får en forbedring i livskvalitet, når man kommer til et land, hvor der ikke er krig, men hvor der er fred, og hvor man ikke hele tiden er bange for at blive slået ihjel og for, at ens børn skal blive slået ihjel, eller at ens kone bliver voldtaget.
Men det betyder jo ikke, at man ikke vil få en markant følelse af nedgang i de penge, man har til rådighed, i forhold til hvad man havde til rådighed, inden der blev krig i Syrien.
Jeg mener ikke, man kan sige, at fordi der er en forbedring af livskvaliteten, kan man ikke sammenligne, hvad man kan få for pengene i Syrien og i Danmark.
Louise Schack Elholm (V), 2015-07-03:
Jeg mener nu ikke, det kun er, fordi man ikke får sin familie voldtaget – det er nu også en markant forbedring, det vil jeg da medgive.
Men jeg vil nu mene, at uanset hvad vil velfærdsniveauet være bedre, når man kommer til Danmark, end det er i Syrien.
Finn Sørensen (EL), 2015-07-03:
Det er til den her diskussion om, hvorfor der skal gøres forskel på danske og udenlandske børn i den her sammenhæng.
Ordføreren forsvarer sig med, at der stadig væk er tale om en indtægtsfremgang i forhold til de lande, hvor de kommer fra.
Det tror jeg er helt ubestrideligt.
Men nu bor disse børn og deres familier altså i Danmark, og forældrene skal forsørge dem ved at betale nøjagtig det samme for bleer og havregryn og husleje som forældre til børn, der bor her i forvejen.
Så jeg mangler stadig væk et klart svar på: Hvorfor skal der diskrimineres på dette felt?
Og hvorfor tror ordføreren, at det skulle gavne integrationen af disse flygtninge?
Louise Schack Elholm (V), 2015-07-03:
Jeg mener bestemt ikke, at der er tale om nogen diskrimination.
Det er jo at sidestille asylansøgere fuldstændig med andre tilflyttere fra andre tredjeverdenslande.
De falder ind under de samme optjeningsprincipper.
Finn Sørensen (EL), 2015-07-03:
Jeg spørger: Hvorfor skal der diskrimineres mellem herboende familiers børn og disse flygtningebørn?
Det er jo det, vi mangler en forklaring på.
Disse familier, der kommer her til landet, fordi de flygter fra krig og forfølgelse og fare for at blive dræbt og alt muligt frygteligt – det er jo derfor, de kommer – skal forsørge deres børn i Danmark til de priser og det omkostningsniveau, der er i Danmark.
Louise Schack Elholm (V), 2015-07-03:
Jeg mener, at de sagtens vil være i stand til at tage sig af deres børn med det indkomstniveau, de får her.
Det mener jeg ikke at der er nogen tvivl om.
Men i modsætning til den tidligere regering og den samlede røde blok, som gav en markant indkomststigning til asylansøgerne, tror vi faktisk, der er en sammenhæng mellem, hvad det er, vi tilbyder, og hvor mange der kommer herop.
Og derfor er det, at vi laver den her pakke.
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
Tak, og tak for ordførertalen.
Altså, det er en mærkelig kultur, synes jeg, at være vidne til.
Det er bare at slå ud med armene, og så gør vi nogle familier fattige.
Jeg kunne forstå det, hvis det var mennesker, der havde valgt at flytte til et andet land, ned på solkysten, og ikke havde bidraget med skat i en række år.
Så kommer de hjem, og ja, okay, så kunne man have et optjeningsprincip.
Men det er mennesker, som er tvunget på flugt af en forfærdelig bande forbrydere i Islamisk Stat.
Det er dem, I vil straffe.
Det er dem, som mennesker, der selv har deres så meget på det tørre, vil straffe med det her forslag.
Som sagt: Det er måske, fordi jeg er ny i biksen, men jeg synes, det er usmageligt.
Først vil jeg sige velkommen til den nye minister.
Jeg synes jo, det er et meget klart udtryk for denne regerings, hvad kan man sige, placering, at den vælger en tidligere formand for arbejdsgiverne og i øvrigt også en hovedbidragsyder til de borgerlige partiers valgkampagne som ny minister for lønmodtageranliggender.
Det ville næsten svare til at gøre Hardy Hansen til erhvervsminister eller noget i den stil.
Men det er jo en ærlig sag, og vi er selvfølgelig alle sammen spændte på og ser frem til, om ministeren i sin nye rolle vil varetage lønmodtagernes interesser i lige så høj grad som arbejdsgivernes.
Lad det nu ligge, det får vi nok rigelig tid til at debattere.
Jeg vil heller ikke i denne omgang spørge ind til ministerens egne pensionsforhold som afgående formand for Dansk Arbejdsgiverforening og nu minister.
Jeg vil bare spørge: Når nu ministeren siger, at formålet med det her er at forbedre integrationen, tror ministeren så virkelig, at mennesker, som kommer hertil f.eks. umiddelbart før deres folkepensionsalder, og som skal leve for langt færre penge i deres alderdom, vil blive bedre integreret som resultat af det her?
Ministeren siger, at det er et patchwork, som har til formål at løse det her problem med integration.
Jeg tror, at vi alle sammen i den her sal kan se, at integrationen ikke fungerer så godt, som den skal, selv om der er steder, den fungerer bedre end andre.
Men tror ministeren virkelig – jeg kan høre, at for andre er det mere noget med ret og rimelighed, og hvem der skal betale – at det her patchwork vil medføre en bedre integration?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-07-03:
I forhold til at det er første gang, at ministeren står på Folketingets talerstol, vil jeg gerne sige, at jeg synes, det er meget imponerende, hvor dygtig ministeren allerede er til ikke at svare på de spørgsmål, der bliver stillet.
Når det er relevant at få svar på, om der er nogle mennesker, som kunne finde på at fravælge at flygte til Danmark, fordi regeringen nu vil ændre på pensionsreglerne, er det, fordi det er det, som regeringen bruger som argument for at ændre på pensionsreglerne.
Ministeren gør det lige nu på talerstolen igen.
Ministeren siger, at man vil sænke de her ydelser, fordi man vil have et mindre flygtningepres.
Det er der altså ikke nogen dokumentation for overhovedet virker, men lad nu det ligge.
Det er det, som er argumentet.
Så spørger jeg igen, og den her gang vil jeg gerne have et svar.
Tror ministeren virkelig, at der er en eneste flygtning, som tænker: Nå, nu ændrer Venstre i Danmark reglerne for folkepension, så nu flygter jeg ikke til Danmark?
Og hvis ministeren på det spørgsmål kan svare, at det tror han faktisk ikke, så falder hele argumentationen for det her lovforslag da fuldstændig til jorden.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-07-03:
Det har jeg faktisk svaret på, for jeg gav udtryk for, at jeg ikke har nogen muligheder for at gøre mig nogen tanker om, hvad der rører sig i hovedet på den enkelte flygtning i de kritiske situationer, som flygtninge befinder sig i, og i forhold til alle de forskellige steder, de kommer fra.
Men vi har en bekymring i regeringen om at få hele asylområdet og få betalingen af asylområdet og integrationen til at fungere.
Det er et patchwork, som man også kan se i den her strakspakke, der er lagt frem i dag.
Det er et patchwork af forskellige elementer, som er vurderet af regeringen og som vi tror på i en samlet kombination kan bidrage til, at vi bliver bedre til at håndtere den meget store udfordring, det er, og håndtere den situation, vi står med i Danmark, hvor det er ganske afgørende, at vi bliver meget bedre til at integrere de mennesker, der kommer hertil, således at de bliver inkluderet og bliver en del af det arbejdende fællesskab, når de er i den arbejdsdygtige alder.
Så vil jeg sige, at der jo i forhold til forslaget er taget højde for, at mennesker, som måtte have behov for yderligere ydelser, kan få disse yderligere ydelser via vort i øvrigt omfattende sociale system.
Ja, det tror vi.
Det er et meget komplekst og et meget udfordret område, vi står med, og der er forskellige billeder af dette område.
Dels er der nogle enkeltelementer, som betyder noget for den enkelte, for den enkelte kommune, for den enkeltes tilværelse, men der er også et samlet billede, både et samlet ydelsesbillede og et samlet betalingsbillede.
Og det er regeringens opfattelse, at vi skal gå det hele igennem og søge at sikre udviklingen af vores asylforhold på en sådan måde, at vi har en tilstrømning til Danmark, som vi kan magte, og at vi er i stand til med vores økonomi og i forhold til dem, der skal tjene pengene i Danmark, at betale for et asylområde og en integration i Danmark, som vi kan være bekendt, og som er velfungerende.
Pelle Dragsted (EL), 2015-07-03:
Hvis omkostningerne ved det er, at flere mennesker – i det her tilfælde ældre mennesker og i forhold til de tidligere lovforslag f.eks. børn – skal leve eller vokse op i fattigdom, er det så den pris, som regeringen og ministeren er parat til at betale for at opnå det her stærkt tvivlsomme resultat, nemlig at det skulle mindske tilstrømningen, hvilket ingen som helst erfaringer tyder på?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-07-03:
Jeg har ingen vurdering af, hvad den enkelte flygtning tænker i den kritiske situation, som flygtningen befinder sig i.
Flygtninge er jo mange forskellige mennesker, der kommer mange forskellige steder fra.
Men regeringen har truffet et politisk valg med den strakspakke, der er lagt frem i dag.
Så det er et politisk valg, men det er et valg, vi mener, og det er et valg, vi tror på.
Selvfølgelig er dette lovforslag også et væsentligt element.
Det er jo sådan, at det er et lovforslag, som gælder for mennesker, der kommer hertil, i alle aldre efter den overgangsordning, der er frem til 2021.
Finn Sørensen (EL), 2015-07-03:
Velkommen til ministeren; tillykke med jobbet.
Jeg ser frem til mange timers armlægning om arbejdsmarkedspolitikken i det her land.
Det bliver nok en lidt ulige kamp, for ministeren har jo et blåt flertal i ryggen.
Men ministeren kan da stole trygt på, at jeg vil gøre mit bedste og træne, så jeg får muskler af stål.
Så det skal nok gå.
Jeg forstår ikke ministerens udtryk om, at det her ikke vil føre til fattigdom.
Altså, vi taler om mennesker, der for manges vedkommende skal leve for det halve af en folkepension.
Det er jo langt, langt under det, der internationalt er anerkendt som en økonomisk fattigdomsgrænse.
Så det er mit første spørgsmål.
Det andet hænger sammen med det: Hvordan skulle det kunne føre til god integration, at mennesker skal leve for så lidt?
For hvad betyder det?
Det betyder, at de ikke har råd til at købe sig noget nogenlunde pænt tøj, så de føler, de kan være sig selv bekendt, når de er ude blandt andre mennesker.
Det betyder, at de ikke har råd til at få repareret deres tænder i et omfang, så de tør åbne munden og smile.
Det betyder, at de ikke har råd til at deltage i pensionistklubber eller tage med på den årlige skovtur til Bakken og lære nogle ganske almindelige danskere at kende og på den måde blive godt integreret.
Så kan ministeren ikke prøve at forklare mig, hvordan det dog skulle føre til god integration at bringe mennesker i sådan en situation?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-07-03:
Det værste, der kan ske, er jo, at vi ikke evner integrationen, som vi ser tendenser til i dag, hvor der sker en adskillelse i befolkningsgrupper og en eller anden form for sektorisering.
Vort mål er at sikre, at vi får denne integration.
Og jeg synes, vi skal have respekt for det fintmaskede sociale system, vi har i Danmark.
Man kommer ikke ud i fattigdom.
Der er mennesker også fra andre dele af verden, der selv vælger at komme til Danmark, og som har et friere valg og flere muligheder end flygtninge, men som heller ikke kan tage nogen pensionsrettigheder med sig, når de kommer hertil.
Men det, vi gør med forslaget i dag, er, at vi søger at sikre en ensartethed her.
Og hvis det er sådan, at der er mennesker, der på den ene eller på den anden måde kommer i knibe, så har vi heldigvis et fintmasket socialt system, således at de kan få støtte, så de kan komme videre.