runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2015-05-20:
Må jeg ikke sige, at vi har taget en lang række forskellige initiativer, som jeg har redegjort for, og det er, fordi vi tager situationen alvorligt.
Og man kan se, at de studerende jo også er meget mobile, for de siver fra kollegieboliger og andre steder hen.
Det er klart, at der er en udfordring ved semesterstart, men udfordringen bliver ikke større fremadrettet.
Vi skal have fokus på det, for både Århus, København, Odense og Aalborg vokser jo.
Derfor glæder jeg mig også over, at antallet af tilsagn, som vi kan se, på bygning af nye almene ungdomsboliger jo faktisk er stigende.
Så det går den rigtige vej, vil jeg sige til hr. Eigil Andersen.
Hvad angår de 10 pct. og 7 pct., må jeg så ikke bare sige, at det jo er kommunerne, der rejser kravet her.
De har været meget, meget tilfredse med, at vi i fællesskab fik sat det ned fra 14 pct. til 10 pct. I øjeblikket har vi ikke tanker om at sætte det længere ned, for vi er også derhenne med renovering af almene boliger og gang i en masse offentligt byggeri og privat byggeri, at vi skal passe på, der ikke bliver flaskehalse.
Men vi skal have fokus på situationen.
Karsten Nonbo (V), 2015-05-20:
Jeg vil gerne bore i den glædelige meddelelse, der kom fra justitsministeren, og derfor lyder spørgsmålet: Står justitsministeren stadig ved sit løfte i Folketingssalen torsdag den 7. maj 2015 i sin tale vedrørende beslutningsforslag nr. B 131 om, at forsøget med 100 km/t for campingvogne på motorveje træder i kraft inden sommerferien, og har ministeren overvejet at lade forsøget gælde for mobile homes og også for tomme, lukkede eller overdækkede trailere, jævnfør det, der også blev drøftet i debatten om beslutningsforslaget, som vi havde den dag?
Står ministeren stadig ved sit løfte i Folketingssalen torsdag den 7. maj 2015 i sin tale vedrørende B 131 om, at forsøget med 100 km/t for campingvogne på motorveje træder i kraft inden sommerferien, og har ministeren overvejet at lade forsøget gælde for mobile homes og også for tomme, lukkede eller overdækkede trailere, jf. de nævnte betingelser i B 131?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-05-20:
Jeg tror sådan set, at vi er enige om, at der skal være bevågenhed på det her område.
Jeg tror, vi er enige om, at det er et af de områder, vi kommer til at arbejde intenst med både politisk og på alle måder i de kommende år.
Jeg har i realiteten ikke forsømt nogen lejlighed til at drible videre med det her.
Jeg har det bare sådan – og det er så måske forskellen på SF og Socialdemokratiet – at nu lader vi lige det her udvalgsarbejde få tid, og vi lader parterne komme, før jeg i hvert fald har nogle fuldstændig firkantede meninger om, hvad det her skal resultere i.
Jeg vil være meget lydhør over for, hvad de kommer med.
Men at vi skal fortsætte med at arbejde i forhold til det psykiske arbejdsmiljø, kan jeg jo sådan set bare med glæde konstatere at vi har et, tror jeg, helt enigt Folketing bag os i – måske minus et enkelt parti, men ellers er der i hvert fald noget, der ligner en stor enighed i Folketinget.
Eigil Andersen (SF), 2015-05-20:
Det har vi, og det er meget positivt, at vi har fundet dem, og at vi er enige om, at det er et meget vigtigt område.
Jeg må helt ærligt sige, at jeg selvfølgelig er glad for, at det bliver taget op med arbejdsmarkedets parter, men hvad ender det så med?
Jeg vil sige, at den nuværende tilstand vil jeg betegne som gammeldags.
Jeg vil sige det sådan, at det er en tilstand, som hører industrisamfundets tid til.
Vi har stadig væk industri i Danmark, men vi har også store problemer med det psykiske arbejdsmiljø.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-05-20:
Det er jo en forkert slutning, som hr. Eigil Andersen drager, når slutningen er, at jeg er tilfreds.
Det har jeg ikke på noget tidspunkt udtrykt at jeg er.
Tværtimod står jeg her og siger, at jeg har bedt metodeudvalget om at mødes igen og kigge på de her forhold.
Endvidere er det ikke så forfærdelig mange uger siden, at vi begge stod her i salen og havde en længere diskussion om arbejdsmiljøindsatsen.
En af de ting, som vi er enige om – blandt mange andre ting – er, at vi skal have en reduktion, når det gælder det psykiske arbejdsmiljø frem mod 2020, på 20 pct.
Vi kunne også konstatere i den debat for få uger siden, at det faktisk går rigtig godt, når det gælder arbejdsskader eller pludseligt opståede arbejdsulykker og langvarige arbejdsskader.
Der går det den rigtige vej.
Det gør det ikke, når vi taler om det psykiske arbejdsmiljø.
Tværtimod må vi konstatere, at der faktisk har været en stigning.
Der tror jeg at alle Folketingets partier var enige om, at det var noget, vi skulle have fokus på.
Men alle partier var også enige om, at det måske er nemmere at opstille skarpe regler for, hvordan en afskærmning skal være, end at have meget præcise og skarpe regler, når det gælder det psykiske arbejdsmiljø.
Men at det er noget, der skal arbejdes videre med, tror jeg vi begge er enige om.
Jeg har da også den glæde, at vi i gentagne forhandlinger sammen har fundet flere penge lige præcis til det her område.
Mette Frederiksen (S), 2015-05-20:
Jeg står klart ved mit løfte om, at vi skal have indført en Tempo 100-ordning for vores campingvogne.
Det er et gammelt ønske hos campingfolket i Danmark, og jeg er glad for, at det lykkes nu, så man kan komme hurtigere af sted på ferie og weekend, også når man kører med campingvogn.
Jeg havde egentlig håbet på, at vi kunne nå at gøre det her inden sommerferien, så folk kunne få lov til at køre hurtigt på ferie i år, men det kræver en ændring af færdselslovens bestemmelser om hastighedsgrænser for campingvogne.
Derfor bliver jeg nødt til at fremsætte et lovforslag, og det når vi desværre ikke på den her side af sommeren.
Vi skal nok få det gennemført – forhåbentlig også med Venstres stemmer, og det tror jeg vi kommer til – i løbet af i år, men vi når ikke at have det hele på plads inden sommerferien, desværre.
Så er der det andet spørgsmål, nemlig om det også kan omfatte andre påhængskøretøjer, f.eks. trailere.
Det er Justitsministeriets vurdering, at man af hensyn til trafiksikkerheden, som jo er væsentlig, bør afvente erfaringerne med campingvognene, før vi eventuelt træffer beslutning om at udvide det yderligere.
Så det er ikke noget, jeg principielt er imod, men det er måske meget godt lige at se på, hvordan det kommer til at gå med den udvidelse, vi har lagt op til.
Eigil Andersen (SF), 2015-05-20:
Det, som så forbavser mig, er, at ministeren er tilfreds med det nuværende system og tingenes tilstand, nemlig at Arbejdstilsynet ikke har fuld kompetence til at komme med de her afgørelser.
Vi ved jo alle sammen, at der selvfølgelig er mange dygtige arbejdsgivere i Danmark, heldigvis, til at lede arbejdet.
Men der er minsandten også mange arbejdsgivere, som er dårlige til det, og som skælder og smælder og truer mennesker, fordi deres humør måske svinger, og som optræder på en meget underlig måde over for medarbejderne.
Og det er vildt ubehageligt, ikke mindst selvfølgelig, hvis der også ligger nogle trusler i det om, at man kan blive fyret og den slags.
Derfor kan man vel sige, at redskabet med hensyn til arbejdsledelse er et af det moderne arbejdslivs helt store udfordringer og vanskeligheder i forbindelse med psykisk arbejdsmiljø.
Derfor er det for mig uforståeligt, at når der er tale om en maskine, som ikke er ordentligt afskærmet, kan Arbejdstilsynet komme med en afgørelse, men hvis det er arbejdsgiveren, som simpelt hen opfører sig tåbeligt med sin arbejdsledelse, så skal Arbejdstilsynet holde fingrene væk.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-05-20:
Jeg ved i hvert fald af erfaring, at hr. Eigil Andersen ikke har problemer med at bruge 2 minutter, så det er sådan set helt okay.
Jeg må bare sige, at den måde, som hr. Eigil Andersen fremstiller det på, er der jo ikke nogen, som kan være uenig i, altså at det er urimelige arbejdsforhold at leve under.
Der må jeg så henholde mig til det, som jeg tror mit parti og spørgerens parti alt andet lige er enige om, nemlig at det er vigtigt, at vi har partsinddragelse og dialog på det her område.
Og det er jo lige præcis det, jeg har sikret efter marts måned, hvor jeg bad metodeudvalget om igen på baggrund af Rigsrevisionen at tage en yderligere drøftelse.
Så det er rent faktisk i gang.
Hvad der kommer ud af de drøftelser, kan ingen jo sige noget om på nuværende tidspunkt.
Eigil Andersen (SF), 2015-05-20:
Men kunne vi ikke lade debatten køre videre her, og så kunne jeg måske få lov til at sige lidt ekstra næste gang?
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-05-20:
Lad mig starte med at sige, at Arbejdstilsynet træffer afgørelse om en lang række problemer med det psykiske arbejdsmiljø, når problemerne ikke er blevet forebygget tilstrækkeligt.
Det kan f.eks. handle om, at medarbejderne har meget store arbejdsmængder, at de arbejder under tidspres, eller at der er risiko for, at de bliver udsat for vold, mobning eller seksuel chikane.
Der er også problemstillinger på det psykiske område, som Arbejdstilsynet på baggrund af enighed med arbejdsmarkedets parterne ikke træffer afgørelse om.
Jeg har forstået, at den enighed stammer helt tilbage fra 1995, hvor det såkaldte metodeudvalg kom med en række anbefalinger.
Det drejer sig om problemer, som har direkte baggrund i ledelsens overordnede beslutninger om virksomheden, i forhold uden for virksomheden eller i samspillet mellem ledelse og medarbejdere.
Metodeudvalget fandt det mest hensigtsmæssigt, at de problemer løses af ledelsen i samarbejde med medarbejderne, og uden at Arbejdstilsynet træffer afgørelse om problemerne.
Jeg er som udgangspunkt enig i den opdeling, som metodeudvalget lavede i 1995, men på baggrund af Rigsrevisionens anbefalinger har jeg dog i marts i år bedt Arbejdstilsynet om at indkalde de parter, der var repræsenteret i metodeudvalget, til en drøftelse af udvalgets anbefalinger.
Når jeg har modtaget resultatet af disse drøftelser mellem Arbejdstilsynet og arbejdsmarkedets parter, vil jeg på den baggrund tage stilling til, om der skal ske ændringer i tilsynet med det psykiske arbejdsmiljø.
Eigil Andersen (SF), 2015-05-20:
Tak for det.
Jeg læser spørgsmålet op: Hvad er ministerens holdning til, at Arbejdstilsynet efter gældende praksis ikke må komme med afgørelser om f.eks. en meget hård ledelsesstil fra arbejdsgiverens side, som desværre kan forpeste det daglige psykiske arbejdsmiljø for medarbejderne?
Hvad er ministerens holdning til, at Arbejdstilsynet efter gældende praksis ikke må komme med afgørelser om f. eks. en meget hård ledelsesstil fra arbejdsgiverens side, som desværre kan forpeste det daglige psykiske arbejdsmiljø for medarbejderne?
Skriftlig begrundelse
Efter spørgerens opfattelse er det forkert, at Arbejdstilsynet ikke må komme med sådanne afgørelser efter gældende praksis.
Mange arbejdsgivere har demonstreret, at de absolut ikke lever op til deres ansvar om et sikkert og sundt arbejdsmiljø på det psykiske område.
Først vil jeg gerne sige, at jeg er helt med på – er det kun 30 sekunder, man har her?
Når man tænker på, at en arbejdsgiver jo kan optræde særdeles barsk og ubehageligt og kan komme med trusler over for folk, så de ligger søvnløse om natten, og når man tænker på, at den samfundsmæssige udgift til dårligt psykisk arbejdsmiljø af FTF er beregnet til 32 mia. kr. om året – det er til sygefravær og en masse andre ting – så synes jeg, at det er meget dårligt, at Arbejdstilsynet ikke har fuld kompetence til at komme med afgørelser i alle tilfælde vedrørende psykisk arbejdsmiljø.
Det er nok vores natur i SF, at selv om vi oplever, at der sker en god og positiv udvikling på nogle punkter, så er vi ikke tilfredse, så længe problemerne ikke er løst i fuldt omfang.
Og det mener jeg vi må konstatere at de ikke er med hensyn til at skaffe billige ungdomsboliger, selv om det er gået fremad.
Og der kan det da godt ærgre mig at jeg hører ministerens svar sådan, at det er et nej til at nedsætte den kommunale grundkapital på ungdomsboliger fra 10 til 7 pct.
Det kan jeg da godt ærgre mig over, for jeg tror, det kunne være en vigtig brik i, at vi fik sat yderligere skub i at få bygget ungdomsboligerne.
Carsten Hansen (S), 2015-05-20:
Jeg tror, at hr. Eigil Andersen, som jo også er boligordfører, kender til det, at der er rigtig mange studieegnede boliger, der ikke er almene boliger.
Især i København har man mange små billige andelsboliger og almindelige private lejeboliger, men de unge, der ikke fik job, flyttede ikke andre steder hen, men blev boende, og på den måde pressede det hele markedet for ungdomsboliger.
Det er en mekanisme, der garanteret også har været i andre større studiebyer.
Der kan vi se at det, at vi har skabt vækst og beskæftigelse – 55.000 flere i job – betyder noget for mobiliteten på boligmarkedet.
Vi kan se ovre hos os, hvor man hjemtager de her rapporter om salg af boliger, at det er i hele landet, antallet af solgte boliger nu begynder at stige.
Det er jo ret interessant, for det vil også forbedre den situation.
Det andet, jeg skal sige, er, at der er rigtig mange – mig bekendt de allerfleste – af de store studiekommuner, der har det, der hedder tag over hovedet-garanti.
Der er selvfølgelig, det anerkender jeg, en ophobning omkring semesterstart.
Men nu har vi jo iværksat det her med, at man kan ommærke ældreboliger eller almene familieboliger, der er små.
Så vi har taget en lang række initiativer, og jeg synes, vi kan se, at det virker nu, samtidig med at finanskrisen er ved at være der, hvor vi i hvert fald kan se lys forude.
Eigil Andersen (SF), 2015-05-20:
Vi er enige om, at det er et godt princip, at det er kommunerne, der har ansvaret for det, men det er jo så staten, der udformer de grundlæggende regler, som vi er inde på her.
Og selv om det er sådan, at KL ikke har peget på det her som et ønske – efter hvad jeg kan forstå på ministerens svar – kunne det jo godt være et initiativ fra statens side, at man sagde til kommunerne: Vi vil gerne gøre det endnu mere lempeligt, når det drejer sig om ungdomsboliger, så kommunerne kun skal bidrage med 7 pct. af grundkapitalen i stedet for 10 pct. som i dag.
Derved ville vi jo netop sætte en mekanisme gang, der ville gøre, at kommunerne ville tage opgaven endnu mere på sig, end de gør nu.
Der er store dele af den her beskrivelse, som jeg er fuldstændig enig i.
Jeg er enig i, at der er taget en række rigtig gode initiativer, og det gælder både i den tid, hvor SF sad i regering, men også i den tid, hvor vi har fungeret som støtteparti for regeringen.
Så det er ganske udmærket.
Men sagen er jo den, at det er en menneskeret at have en bolig, og det gælder også for unge mennesker.
Det skal jo ikke kun være en formel ret.
Det skal også være en ret, som indebærer, at man kan få en bolig, som man har råd til at betale.
Der er det klart, at en SU på måske 5.000-6.000 kr. pr. måned ikke er alverden, når man også skal have mad og tøj på kroppen og den slags.
Derfor er situationen jo stadig væk den på trods af den fremgang, der er sket, og de initiativer, der er taget, at når f.eks. universiteterne og andre højere læreanstalter begynder undervisningen den 1. september, er der meget stort pres på, og efter et par måneder plejer det at falde lidt til ro.
Men der er stadig væk en boligmangel, også for de unge.
Derfor må vi jo ikke hvile på laurbærrene, som man siger.
Vi skal stadig væk gøre noget for at få skaffet nogle flere ungdomsboliger.
Der har jeg så spekuleret på, om man f.eks. ikke kunne sætte en mekanisme i gang, der gør, at kommunerne bliver mere interesseret i at medvirke til at skaffe flere ungdomsboliger.
Vi er enige om, at det er godt, at kravet om kommunal grundkapital er blevet nedsat fra 14 pct. til 10 pct. Jeg vil foreslå, at ministeren overvejer, om man ikke kunne sætte kravet om kommunal grundkapital for specielt ungdomsboliger ned fra de nuværende 10 pct. til 7 pct., ud fra en tankegang om, at det ville betyde, at kommunerne ville få en motivation til at medvirke til at skaffe flere ungdomsboliger.
Så jeg vil gerne spørge ministeren, hvad han mener om det forslag.
Carsten Hansen (S), 2015-05-20:
Tak for spørgsmålet.
Det giver mig jo anledning til at kommentere den her meget vigtige problemstilling om øget efterspørgsel på ungdomsboliger, særlig i vores store uddannelsesbyer.
Lad mig slå fast, at det er kommunalbestyrelsen, der har ansvaret for at tilrettelægge den lokale boligforsyning.
Statens opgave er at fastlægge de overordnede rammer.
Det var et stort ønske fra KL.
Vi har gjort det muligt at omdanne almene familie- og ældreboliger mellem 50 og 65 m² til studieboliger i de store uddannelsesbyer.
Vi har også sikret, at der er en støtte til at nedbringe lejen.
Vi har skabt bedre redskaber til bl.a. i planloven at sikre blandede byggerier, herunder ungdomsboliger, i nye bydele.
Vi har skabt bedre mulighed for at etablere bofællesskaber, hvor flere unge under god retsbeskyttelse kan bo sammen i almene familieboliger.
Derudover har vi informeret kommunerne om deres muligheder med pjecen »Studieboliger i Danmark. Rammer, regler og muligheder 2014«.
Jeg kan med stor tilfredshed konstatere, at antallet af nye støttede ungdomsboliger faktisk udvikler sig utrolig positivt og i disse år ligger historisk højt.
I hvert af årene 2012-2014 er der opført mere end 1.000 ungdomsboliger, og antallet af tilsagn til ungdomsboliger har desuden udgjort mellem 40 og 45 pct. af alle tilsagn til almene boliger i årene 2013-2015 – igen et historisk meget højt niveau.
Tallene tyder på, at kommunerne handler ansvarligt og følger positivt op på de rammebetingelser, vi har lavet her inde i Folketinget, og de fleste af dem jo med SF's støtte.
Lad mig lige slå fast igen, at vi i fællesskab har gjort rigtig mange ting.
Så vidt jeg kunne se på listen, har SF stort set været med til det hele.
Men igen bygger vores lovgivning jo på et helt basalt princip om – og det har jeg ikke hørt at SF vil ændre på – at det er kommunerne, der har ansvaret for den lokale boligforsyning.
Jeg har med glæde noteret mig, at både Aalborg og Odense og Århus og også København har meget ambitiøse planer, både for alment boligbyggeri med den nye lovgivning, vi jo har vedtaget i forbindelse med planloven, men også hvad angår muligheden for at bygge almene boliger på dyrere grunde, hvor der kan ydes et lån, og det indgår ungdomsboligsituationen i.
Vi kan også se, at tilsagnene til ungdomsboliger er stigende, også her i år, så det går faktisk den rigtige vej.
Det princip, at kommunerne har ansvaret for den lokale boligforsyning, synes jeg er rigtig vigtigt, for de kender behovet bedre end os herinde.
I forhold til nedsættelse af grundkapitalen vil jeg sige, at der i øjeblikket forhandles om en kommuneaftale, og det er jo her, kommunerne skal rejse kravet.
Det, jeg ved kommunerne har rejst krav om, er, at de 10 pct. fortsætter i overslagsårene, men ikke at de skulle have de lavere 7 pct. på ungdomsboligerne.
Eigil Andersen (SF), 2015-05-20:
Spørgsmålet lyder: Hvilke yderligere initiativer vil ministeren tage for at fremme opførelsen af flere billige ungdomsboliger?
Mette Frederiksen (S), 2015-05-20:
Jeg tror, jeg bliver nødt til at læne mig op af den vurdering, der er fra Justitsministeriets side, nemlig at det kræver en lovændring.
Men jeg skal nok tage spørgsmålet her med tilbage til Justitsministeriet og få et fornyet syn på sagen.
For hvis det kan lade sig gøre inden sommer, er jeg meget indstillet på det.
Men det er nok meget godt at være helt sikker på, at loven bliver overholdt.
Jeg har forstået det sådan på Justitsministeriet, at det kræver en lovændring.
Men jeg synes, at det rigtige er, at jeg bringer den viden og det forslag med tilbage til Justitsministeriet, og så må vi få en vurdering af det.
Karsten Nonbo (V), 2015-05-20:
Jamen det er jeg da helt enig i.
Men hvis ikke der er åbent for det i § 43, stk. 9, så vil jeg bede justitsministeren om også at spørge i Justitsministeriet: Hvad giver det stykke så egentlig af bemyndigelse, og hvad regner man ellers med at det skal bruges til?
Så vil ministeren, hvis jeg har ret, alligevel komme med tilladelsen inden sommerferien?
Eigil Andersen (SF), 2015-05-20:
Hvilke yderligere initiativer vil ministeren tage for at fremme opførelsen af flere billige ungdomsboliger?
Selv om der er taget flere gode initiativer, siden den nye regering kom til i 2011, for at fremme byggeriet af ungdomsboliger, er der desværre stadig mangel på billige ungdomsboliger, som studerende på SU har mulighed for at betale.
Karsten Nonbo (V), 2015-05-20:
Jeg undrede mig lidt, da vi havde debatten sidst, og det var netop, fordi jeg troede, at det krævede en lovændring.
Så gik jeg hjem og læste færdselslovens § 43, stk. 4, ret grundigt, synes jeg selv.
Og som jeg læser den plus stk. 9, mener jeg egentlig ikke, det er nødvendigt med en lovændring.
For der står i stk. 9, at uanset bestemmelserne i stk. 4 – og det er dem om, at man aldrig må køre mere end 80 km/t på motorvejene – kan justitsministeren efter forhandling med transportministeren træffe bestemmelse om udførelse af forsøg med højere hastigheder på motorveje for de i stk. 3 nævnte køretøjer.
Og det er netop campingvogne.
Så ud fra færdselslovens § 43, stk. 9, mener jeg egentlig godt, at det kan lade sig gøre uden en lovændring.
Det skal bare være en forhandling mellem transportministeren og justitsministeren.
Så det kan sagtens nås, som jeg læser det.
Kim Christiansen (DF), 2015-05-21:
Jeg vil da sige tak for en god debat og trods alt også mange positive toner.
Man kan jo indledningsvis sige, at bilisterne da kan glæde sig til et valg, for skulle der komme et andet flertal, ser det lyst og lovende ud.
Lad mig lige indledningsvis sige, at det også handler om trafiksikkerhed, hvad nogle her i salen i hvert fald har opfattet, for det er vigtigt.
En dræbt på landevejen er en for meget.
Men som jeg var lidt inde på i mine spørgsmål, er det jo ikke de 10 km/t. – det tror jeg ikke der kan findes statistikker på – der får de alvorlige ulykker til at ske, altså fordi nogle på landevejen har overskredet fartgrænsen med 10 km/t.
Det er nogle helt andre hastigheder, vi taler om, når de alvorlige ulykker sker.
Det er selvfølgelig nogle tal, vi kan få gravet frem.
Og så lige for at give lidt statistik om motorvejene: I 2010 var der 25, der blev slået ihjel på motorvejene.
Så hævede man hastigheden, og i 2014 var der så 12.
Det viser jo altså, at det i hvert fald på motorveje har haft en positiv effekt i forhold til alvorlige ulykker.
Jeg er glad for, at ministeren ikke har nogen religiøs holdning til det her.
Det er da altid et godt udgangspunkt.
Så er det i hvert fald ikke det, vi strander på.
Så må vi se, om vi kan overbevise ministeren på anden vis.
Jeg vil sige noget til Socialdemokratiets ordfører – jeg ved ikke, om hun har forladt lokalet, men det er så også lige meget – om de internationale erfaringer.
Det er fint, og vi kan jo f.eks. kigge til Tyskland.
Men der er jo mange forhold, der gør sig gældende i Tyskland, som måske ikke er helt lette at overføre til Danmark og til en øde jysk landevej.
Så det tror jeg man skal være lidt varsom med.
Det her tror jeg meget er en national vurdering af, hvor det er klogt.
Så vil jeg sige til De Radikale, som trods alt er meget positive, at det her jo ikke handler om, at DF bare vil hæve hastigheden generelt på alle landeveje til 90 km/t. –
det var sådan, hr. Jeppe Mikkelsen fremlagde det.
Det er selvfølgelig på de strækninger, hvor der i dag må køres 80 km/t., bare så vi er enige om, at det ikke er sådan, at vi fjerner alt skiltning, og så kører vi bare 90 km/t. alle steder.
Men som sagt, tak for de positive tilkendegivelser.
Jeg kan ikke udelukke, at vi vil fremsætte det her igen efter et folketingsvalg.