runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-09-13:
Hvad forsvaret angår, føler jeg mig misforstået, hvis man skulle tro, at jeg ikke har den største respekt for vores udsendte og i øvrigt ikke mener, at forsvaret spiller en helt afgørende rolle i det danske samfund.
Så den misforståelse er jeg i hvert fald glad for at kunne rette.
Det, jeg forsøgte at sige, var, at det at prioritere, at folk med lavog mellemindkomster kan få mere ud at gå på arbejde, og at vi så effektiviserer forsvaret, synes vi er en god og solidarisk prioritering, og det mener vi i øvrigt også godt at man kan gøre, samtidig med at man har et fornuftigt forsvar.
Jeg mener faktisk, at der naturligvis er forskel på offentlige udgifter, det håber jeg også hr. Jacob Jensen vil give mig ret i, og når jeg taler om velfærd, mener jeg, hvis vi skal definere det mere præcist, kernevelfærd i form af sundhed, uddannelse, børnepasning osv.
Jacob Jensen (V), 2012-09-13:
Jeg hørte før skatteministeren give udtryk for, at regeringen ikke opfatter hæren og udgifterne til forsvaret som en del af velfærden.
Det synes jeg faktisk var en noget bekymrende melding, også i forhold til den indsats, som vores forsvar yder, både i Danmark og uden for Danmarks grænser.
Jeg opfatter det faktisk som en meget central del af vores velfærd, at vi kan leve i frihed og fred i Danmark.
Men det skal så være en sidebemærkning.
Man må jo forstå, at skatteministeren har haft en finger med i spillet ved de tidligere valgoplæg, som også SF er gået til valg på, nemlig at man skulle vælge imellem skattelettelser på den ene side og velfærd på den anden side.
Nu kan jeg så konstatere, at med den aftale, som skatteministeren også har en andel i – og godt for det – har man så her faktisk en aftale, der både indeholder reelle skattelettelser, som altså ikke bliver finansieret gennem andre stigninger i skatter og afgifter, og derudover et løft i velfærden på 2,7 mia. kr.
Jeg vil godt spørge skatteministeren, om skatteministeren ikke kan bekræfte, at man her med aftalen både får skattelettelser og velfærd?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-09-13:
Regeringen er ikke enig i de forudsætninger, som vismændene lægger til grund for deres vurderinger.
Derfor er det vores helt klare opfattelse af provenuberegningen, der i øvrigt er foretaget efter gængse regnemetoder, hvilket spørgeren tidligere i debatten selv har været inde på, at det vil medføre et merprovenu til statskassen at indtægtsgraduere børnechecken, således at de mest velstillede familier fremover ikke får en børnecheck.
Og i parentes bemærket, selv om det er lidt uden for dagsordenen,
er der ros til formandens effektivitet.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-09-13:
De økonomiske vismænd mener, at hvis man forhøjer marginalskatteprocenten for folk i Danmark, de 10 pct. rigeste, de 5 pct. rigeste eller den 1 pct. rigeste, så vil det føre til, at der kommer færre penge i statskassen, end hvis man ikke forhøjer marginalskatteprocenten.
Hvordan retfærdiggør regeringen så, at den nu gør det samme og dermed jo formentlig får færre penge i statskassen, end hvis man havde fastholdt børnechecken ureguleret?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-09-13:
Den sammenligning kan man godt foretage.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-09-13:
Jeg skal spørge skatteministeren, om han er enig i, at den indkomstregulering af børnechecken, som man foretager med skattereformen, vil have den samme effekt for de berørte, som hvis man havde forhøjet deres marginalskatteprocent.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-09-13:
Først er jeg igen nødt til at slå fast, at købekraften i forhold til overførselsindkomsterne ikke udhules.
Det har været vigtigt for regeringen at sikre lige præcis det.
Hvad angår førtidspensionisterne, så er den prioritering, vi har stillet os i spidsen for, at de førtidspensionister, der har de laveste ydelser i dag, skal have mulighed for en mærkbar indkomstfremgang.
Det synes vi er vigtigt i forhold til den gruppe af førtidspensionister, som har haft de meget lave ydelser, og det vil vi sådan set tillade os at glæde os over.
Så er jeg glad for, at Enhedslisten nu klart melder ud, at det vigtigste, man kan gøre for de arbejdsløse, er at sikre, at der er arbejde at få, ud fra den betragtning at alle arbejdsløse naturligvis gerne vil arbejde, og at det vigtigste, vi som politikere kan gøre, er at tage politisk ansvar for at skabe job.
Så jeg er rigtig godt tilfreds med, at den melding kommer fra Enhedslisten.
Per Clausen (EL), 2012-09-13:
Jeg er jo enig med skatteministeren i, at det at skabe job er det absolut vigtigste.
Det er jo ikke så fantastisk.
Så ender det ganske rigtigt i 2022 med, at de har nogenlunde samme forbrugsmuligheder, som de har i dag, men det sker jo i en situation, hvor alle andre grupper i samfundet har haft en langt større vækst i deres forbrugsmuligheder.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-09-13:
For det første er det vigtigt igen at slå fast, at købekraften jo sådan set bevares for overførselsindkomsterne.
Samtidig er det, der ligger regeringen allerallermest på sinde, når vi taler om arbejdsløse, at skabe job, for vi er af den helt fundamentale opfattelse, at alle arbejdsløse gerne vil have et job.
Det kræver, at der er job at få.
Det er derfor, at regeringen gennemfører en ambitiøs økonomisk politik, der holder hånden under beskæftigelsen, og en ambitiøs strategisk erhvervspolitik, der skal sikre, at Danmark har produktionsarbejdspladser i fremtiden, for vi mener, at arbejdsløsheden er for høj.
Vores mål er fuld beskæftigelse, og det, som vi naturligvis arbejder på at sikre, er, at de arbejdsløse kan få et arbejde.
Hvad angår forslaget om mindre regulering, så sikrer det, at de førtidspensionister og folkepensionister, der har allermindst, kan få et løft, og det sikrer, at vi med skattereformen kan investere i job her og nu, og det er vi sådan set stolte over.
Karina Adsbøl (DF), 2012-09-13:
Jamen hvis det her virkelig var noget, der var så godt for disse mennesker med handicap, så ville der jo ikke være alle de her høringssvar, der sagde det, som de gør, så det er jo ikke korrekt.
For så ville der ikke være den her problematik, altså at de skriver, at de aldrig har oplevet en så markant ændring i velfærden; det ville der jo ikke være, hvis de var enige i det, skatteministeren siger.
I forhold til det med, at der kommer arbejdspladser, vil jeg sige, at det jo er noget, som vi ikke på forhånd kan vide.
Det er noget, man gisner om måske vil komme.
Men det gjorde man jo også med hensyn til kickstarten, og det gav ikke flere arbejdspladser.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge skatteministeren om det her med mennesker med handicap.
Hvad vil skatteministeren konkret gøre her?
Det er altså mennesker, for hvem ydelserne ikke stiger, sådan som de gør for alle andre; de penge bliver simpelt hen brugt til skattelettelser.
Det kan jeg så forstå at skatteministeren synes er vældig fint, men det synes Dansk Folkeparti ikke.
Det er også derfor, vi ikke er en del af den her aftale.
For den er jo socialt skæv.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-09-13:
Jeg må jo lige rette en vigtig misforståelse: Der er ikke tale om, at overførslerne fremover ikke kommer til at stige, for det vil det stadig være tilfældet at de gør.
Det vil også være sådan, at købekraften faktisk bevares, og lidt mere end det, i den periode, hvor der sker en mindre regulering, end der ellers var lagt op til.
Så det er ikke korrekt, at der ikke sker en stigning i overførslerne.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-09-13:
Tak for det.
Jeg vil gerne bede skatteministeren bekræfte, at den skatteaftale, som vi skal stemme om i dag, indeholder finansiering for 8 mia. kr. uden for det traditionelle skattesystem, altså 8 mia. kr. i ægte skattelettelser, som danskerne får lov at beholde ekstra til sig selv, i forhold til at denne aftale ikke var indgået.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-09-13:
Tak for spørgsmålet.
I forhold til de handicappedes vilkår ligger det regeringen meget på sinde at sikre gode vilkår, det skal der ikke herske nogen tvivl om, og det har også været fremme i debatten.
I forhold til min udtalelse om, hvorvidt de førtidspensionister, der har allermindst, får et løft, vil jeg sige, at det jo hænger sådan sammen, at skattereformen faktisk sikrer, at de førtidspensionister, der er på den gamle ordning, og som dermed har de laveste førtidspensionssatser, nu får mulighed for at komme op på den nye ordning med en højere sats.
Det betyder altså, at der er mange førtidspensionister, der får et betydeligt løft i indkomsten.
Det synes jeg faktisk er en vigtig prioritering og noget, som også kommer til at lette hverdagen for mange af de førtidspensionister, der har allermindst.
Hvad angår spørgsmålet om job og beskæftigelse, er jeg ikke enig med fru Karina Adsbøl.
Regeringens politik virker i den grad.
Det er fuldstændig rigtigt, at der stadig er en arbejdsløshed, der er alt for høj.
Det er også baggrunden for, at regeringen sætter alle sejl til for at skabe ny vækst og flere varige job.
For det er afgørende, at vi får bragt arbejdsløsheden ned.
Regeringens målsætninger i forhold til det offentlige forbrug ligger fast. I forhold til de 8 mia. kr. er det vist en oprunding, hvis det skal bekræftes – og det håber jeg også at hr. Torsten Schack Pedersen vil være tilfreds med.
Derudover har vi fra regeringens side meget tydeligt sagt, at vi ikke betragter forsvarsudgifter som noget, der går til velfærd, og at det, vi ønsker at fremme, naturligvis er kernevelfærden.
Og det, at vi kan reducere, og endda meget mærkbart reducere, udgifterne til forsvaret for at finansiere skattelettelser til lav- og mellemindkomster, synes vi er god, solidarisk politik.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-09-13:
Det korrekte tal er 7,87 mia. kr., men jeg er glad for, at skatteministeren har bekræftet tallet – selv om der var en lille oprunding.
Grunden til, at jeg siger det med forsvarsudgifterne, er bare, at i 2020-planen er det anvendt som finansiering til at nå væksten på de 0,8 pct., og jeg synes, at skatteministeren i hvert fald må anerkende, at de penge er tilvejebragt, fordi V og K er med i aftalen – penge, som regeringen ellers havde påtænkt at bruge til offentligt forbrug, men som nu bruges til at sænke skatten med.
Det er vi fra Venstres side meget tilfredse med, og det er derfor, vi er en del af aftalen, for det betyder, at vi kunne undgå en række af de finansieringselementer, som regeringen havde lagt på bordet, nemlig en, kan man sige, trussel mod boligejerne, som, hvis renten bare steg en lille smule, ville ramme over 800.000 danske husstande i forhold til rentefradraget, samt overgrebet mod folkepensionens grundbeløb og den aldersdiskriminering, som regeringen har været optaget af.
Vi er glade for, at regeringen lyttede til Venstre, så vi kunne indgå en aftale, hvor de store tidsler røg ud, mod at vi så fandt finansiering uden for det traditionelle skattesystem.
Og det vil jeg bare gerne have at skatteministeren bekræfter, altså at det er den finansiering, som har gjort, at vi har kunnet undgå de værste – set med Venstres øjne – af de finansieringsforslag, som regeringen lagde frem.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-09-13:
Jamen det er helt korrekt, at relativt ambitiøse nedskæringer i forsvaret har erstattet andre af de finansieringsforslag, som regeringen selv har fremlagt.
Sådan er det jo, når man laver politik, så indgår man kompromiser, og fra regeringens side er vi sådan set godt tilfredse med at gennemføre store nedskæringer på forsvarsområdet for at kunne sikre skattelettelser til mennesker med jævne indkomster.
Så der er ikke nogen tvivl om, at det naturligvis har konsekvenser for den samlede økonomiske politik, men ikke i forhold til regeringens forbrugsmålsætninger.
Per Clausen (EL), 2012-09-13:
Skatteministeren sagde, at det her var et skulderklap til dem, der fik skattelettelser, altså et rigtig stort skulderklap til dem med høje indkomster, et lidt mindre skulderklap til dem med mellemindkomster og et lille skulderklap til dem med lave indkomster.
Men hvordan vil skatteministeren så karakterisere det slag, som man giver til de mennesker, der er arbejdsløse, og de mennesker, der er på førtidspension, som jo i de kommende år vil opleve at få mindre forbrugsmuligheder, end de har i dag, som i en årrække vil have mindre forbrugsmuligheder end i dag?
Hvordan vil skatteministeren karakterisere den handling, man har udøvet over for dem, når man nu har givet andre et klap på skulderen?
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-09-13:
Det var et meget langt svar på et meget kort og enkelt spørgsmål.
Så konklusionen må jo bare være den samme, som ordføreren gav til hr. Rasmus Helveg Petersen, nemlig at når det nu ikke er prioriteret i Venstres finanslovforslag for 2013, må det jo betyde, at det ikke er Venstres politik at rulle de stigninger tilbage, som er kommet på cigaretter, slik og chokolade.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-09-13:
Det bliver samme svar, som jeg gav hr. Rasmus Helveg Petersen.
Det, der er Venstres politik, er, at når der forhåbentlig snart kommer en ny regering, vil vi genindføre skattestoppet, og så er det vores ambition at finde finansiering til at sænke skatter og afgifter.
Hvor det er mest hensigtsmæssigt til den tid, tør jeg ikke sige nu, for jeg ved som sagt ikke, hvor mange ulykker den her regering kan nå at hælde ud over danskerne, hvor mange nye skatter og afgifter man kan nå at indføre, hvor meget man kan gøre det dyrere at være dansker, hvor meget man kan gøre det dyrere at drive virksomhed i Danmark.
Så jeg tror, det ville være meget letsindigt af mig, hvis jeg allerede i dag sagde, hvor vores prioriteter vil ligge i forhold til alle de ulykker, regeringen allerede har nået at lave.
Så der må man væbne sig med tålmodighed, for jeg tør ikke lægge mig fast på, at det skattesystem, vi har i dag, desværre ikke også er det, der er gældende, når den her valgperiode er afsluttet.
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-09-13:
Tak for det.
Vil Venstre tilbagerulle stigningerne i afgifter på chokolade, cigaretter og sodavand fra finansloven 2012, hvis ulykken skulle ske og man vandt næste valg?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-09-13:
Jamen Venstre var imod det, for vi mener sådan set, det var en rigtig god ordning, at virksomhederne tog et socialt ansvar.
Og så må vi jo prioritere, hvor vi kan foretage den største opretning af de fleste af de skader, som regeringen har forårsaget.
Og der skal vi sørge for – modsat den tidligere opposition – når vi kommer med vores ønsker, at de så også er finansierede.
Og derfor er ønskesedlen sådan, som den ligger i vores finanslovudspil.
Jeg ville jo hjertens gerne have, at den havde været større, men så ville jeg nok med rette blive beskyldt for, at det var underfinansieret.
Og det skal det ikke hedde sig, for der skal være troværdighed om den politik, som Venstre fører, også når vi sidder i opposition.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2012-09-13:
Tak, det var jo et klart svar.
Jeg kan så konkludere, at når afskaffelsen af fradraget ikke optræder i Venstres finansiering for den kommende finanslov, betyder det, at det ikke længere er en del af Venstres politik.
Det vil jeg gerne takke for.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-09-13:
Det, der er Venstres politik, er, at vi skal have genindført skattestoppet.
Og det er Venstres klare ambition, at det, der skal være gældende for en – forhåbentlig snart – kommende ny regering, er, at man fra Venstres side konstant vil arbejde for at sænke skatter og afgifter, hvor vi vurderer at det er mest hensigtsmæssigt.
Og der må jeg jo desværre konstatere, at jeg ikke i dag tør lægge mig fast på, hvordan skattesystemet ser ud, når den her regerings periode er overstået.
Jeg har jo en begrundet frygt – tror jeg nok – for, at vi ikke har set det sidste forslag fra regeringen på skatteområdet.
Så jeg tør ikke sige, hvor stor ulykken er, der når at ske.
Og hvordan vi så vil prioritere, når den tid kommer, er for tidligt at svare på endnu.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2012-09-13:
[Lydudfald]
... blev der debatteret afskaffelsen af skattefradrag for arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer, og da sagde hr. Torsten Schack Pedersen til Børsen: Vi er lodret imod, det er et skridt fuldstændig i den forkerte retning.
Nu vil jeg gerne spørge: Hvis Venstre skulle vinde næste valg, vil Venstre så genindføre skattefritagelse for arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-09-13:
Nu opererer vi i Venstre jo kun med et skattestop, og det er det samme, som vi opererede med, efter det blev lanceret og trådte i kraft, da VK-regeringen trådte til i 2001.
Ole Hækkerup (S), 2012-09-13:
Som jeg hørte svaret, så nærmede det sig et ja.
Lad mig prøve at samle op: Hvis nu Venstre får magt, som man har agt, efter næste folketingsvalg, hvor mange mennesker i dette land vil så komme til at være omfattet af Foghs skattestop?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-09-13:
Det er fuldstændig korrekt, og det er der vel ikke noget mærkeligt i.
Jeg tror allerede, vi havde diskussionen sidste år under åbningsdebatten eller finanslovdebatten, hvor vi sagde, at hvis vi vil stå helt klart fast på at håndhæve et skattestop, når vi ikke sidder i regering, ja, så kan vi roligt konstatere, at muligheden for at lave aftaler med den her regering nærmest er ikkeeksisterende.
Derfor har vi også sagt, at vi altså skylder den knap en million danskere, der har stemt på Venstre, at bruge vores mandater så konstruktivt og så indflydelsesrigt som overhovedet muligt, så vi kan begrænse de skader, som den her regering har tænkt sig at strø ud over danskerne.
Og der er skatteaftalen vel egentlig et godt eksempel.
Var vi ikke gået med i en aftale, havde man lavet en aftale med Enhedslisten, som ville have betydet, at der ikke var de 8 mia. kr. i ægte skattelettelser, som den her aftale giver.
Det er da en måde at sige på: Ja, vi arbejder konstruktivt, vi kan ikke håndhæve skattestoppet, når vi ikke sidder i regering, men hvis vi fuldstændig firkantet vil stå fast på vores skattestop, når vi ikke har flertal, så får vi i hvert fald en god mulighed for at diskutere det med os selv, for vi kan ikke diskutere med regeringen.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-09-13:
Det her er en spændende debat.
Vi kan konstatere, at Venstre går ind for et skattestop, undtagen når de ikke mener det alligevel.
Men jeg vil ikke gå yderligere ind i det.
Vi hører ordføreren for Venstre stå her og sige, at man ikke skal komme som en tyv om natten.
Og vi har mange gange hørt Venstre sige, at det var vigtigt for Venstre at frede folkepensionisterne.
Så er det, jeg synes, at det er meget, meget mærkeligt og meget svært at forstå, hvordan Venstre kan lave en skattereform, hvor 100.000 folkepensionister økonomisk taber på reformen – 3.500 kr. om året.
Det er 100.000 folkepensionister, som ikke er så heldige at få gavn af den hævede topskattelettelse, og det vil sige folkepensionister, som ikke har særlig mange penge.
De 100.000 folkepensionister taber på den skattereform, som Venstre har indgået, på trods af at Venstre gik ind ad døren og sagde, at folkepensionisterne skulle fredes, og på trods af at Venstres ordfører står her i dag og siger, at man ikke skal komme som en tyv om natten.
Kan Venstres ordfører forklare, hvorfor Venstre mener, det er rimeligt at tage fra 100.000 folkepensionister?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-09-13:
Det, regeringen lagde op til i sit udspil til en skattereform, var, at der isoleret set skulle ske en nedsættelse af folkepensionens grundbeløb med 13.600 kr. – hvis jeg husker tallet korrekt – mod at man så gav en stigning i pensionstillægget på 13.600 kr.
Det var det, vi i Venstre fik ud af aftalen.
For vi synes, at der skal være sikkerhed og tryghed, i forhold til at alle kender folkepensionens grundbeløb – at det kan alle regne med, når de gør deres overvejelser om at spare op til pension.
Hvad kommer der så ind både fra folkepension og ATP, hvad har man fra sin arbejdsmarkedspension, ønsker man mere, og vil man selv lægge til side?
Og så skal der jo være nogle klare forudsætninger for, at man kan gøre det.
Derfor mente vi, at det at flytte 13.600 kr. i en isoleret øvelse var en dårlig idé.
Så er det rigtigt, at der også er et finansieringselement i skattereformen, nemlig at overførselsindkomsterne reguleres til at blive mindre, end de ellers ville være blevet.
Og det gælder så alle overførselsindkomster og dermed også folkepensionens grundbeløb.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-09-13:
Som politiker kan man jo bruge ufattelig meget tid på at tale om, hvad andre vil.
Men jeg spurgte faktisk til Venstres holdning.
Venstre siger, at man skal være sikker på sit grundbeløb.
De 100.000 folkepensionister, som taber på den her skattereform, kan jo ikke være sikre på deres folkepension.
De havde sådan set regnet med at få en bestemt folkepension, men efter Venstres skattereform her mister de 3.500 kr. årligt.
Det, jeg spurgte til, og som der ikke kom noget svar på – der var en masse snak om Socialdemokraterne, og fred være med dem – var: Hvorfor mener Venstre, det er fornuftigt at tage fra 100.000 folkepensionister?
Synes Venstre, det er fornuftigt at lave en skattereform, hvor 100.000 folkepensionister netop ikke kan vide sig sikre på, hvad de har, og hvor man lige præcis, som ordføreren selv siger, kommer som en tyv om natten?
Hvad er Venstres svar til de 100.000 folkepensionister?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-09-13:
Jamen jeg ved snart ikke, hvor jeg skal starte henne.
Det betragtede vi som et grundlæggende overgreb på folkepensionens grundbeløb – det fik vi forhandlet ud af aftalen.
Så ligger der et finansieringselement, som betyder, at alle overførselsindkomster reguleres mindre, men som sagt får de lidt mindre mere, end de ellers ville have fået.
Det element har vi accepteret, og det betyder, at stigningen bliver mindre, end den ellers ville have været.
Men folkepensionisterne vil med den her aftale have mulighed for i 2022 at købe flere varer, end de har i dag – under forudsætning af at regeringen og Enhedslisten ikke får lyst til at sætte alle mulige mærkelige skatter og afgifter op, hvilket vi har set.
Så der er ikke nogen, der får mindre, man får lidt mindre mere.
Ole Hækkerup (S), 2012-09-13:
Jeg skal bare spørge ordføreren: Kan man hæve skatter og afgifter og samtidig have skattestop?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-09-13:
For historieskrivningens skyld og for, at nogle skal kunne huske skattestoppet, vil jeg sige, at der jo har været bestemmelser, som betød, at man både af miljøhensyn eller af hensyn til EU-lovgivningen kunne hæve de relevante skatter og afgifter, mod at man selvfølgelig brugte provenuet til at sænke andre skatter og afgifter.
Så lavede vi en skattereform i 2009 – en fuldt finansieret skattereform, som gav den største nedsættelse af skatten på indkomst siden indkomstskattens indførelse i 1903.
Venstre var og er klart imod den finanslov og den aftale, som regeringen lavede med Enhedslisten sidste år, som jo øgede skatter og afgifter med over 5 mia. kr., gjorde det markant dyrere at være dansker og svækkede arbejdsudbuddet.
Det syntes vi var en rigtig, rigtig dårlig idé.
Det kan ikke overraske, at det er tilfældet.
Hvis vi skal prøve at grave et historieskridt dybere, kunne man jo spørge, om Socialdemokratiet og SF ville rulle hele forårspakken 2.0 tilbage, når de i sin tid var imod den.
Og nej, det ville de ikke.
Men det, der er Venstres politik, er at indføre et skattestop og et ønske om målrettet at finde finansiering til at sænke skatter og afgifter.
Per Clausen (EL), 2012-09-13:
Vi kan vel konstatere, at Venstres skattepolitik meget enkelt set handler om, at man skælder ud over alle de skatter og afgifter, som bliver gennemført, når Venstre er i opposition, og man beholder dem alle sammen, når man får magten.
Det er vel pointen.
Så vil jeg bare nævne noget andet, som hr. Torsten Schack Pedersen jo også har været inde på i dag, nemlig den der sikring af folkepensionister.
Kan hr. Torsten Schack Pedersen ikke bare erkende, at for 100.000 pensionister er Venstres garanti for, at man vil sikre folkepensionens grundbeløb, intet værd?
De taber 3.500 kr. om året, og de vil faktisk i en årrække have en indkomst, der giver dem et lavere forbrug, end de har i dag.
Det vil de have i en årrække på grund af den aftale, Venstre har lavet med de øvrige partier og regeringen.
Det vil sige, at Venstre medvirker til at undergrave folkepensionens grundbeløb for 100.000 folkepensionister.