runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Juel Jensen (V), 2011-02-08:
Hvad er meningen?
Jeg skal ikke kunne svare på, hvordan det ser ud på Lolland-Falster, men grunden til, at der er flere ufaglærte end faglærte, der går på efterløn, er, at den gruppe fylder væsentlig mere på det danske arbejdsmarked.
I fremtiden vil andelen af akademikere, der vil vælge en efterløn, vokse betydeligt, i kraft af at det er andre generationer, der tager over, med et andet uddannelsesniveau.
Den garanti, jeg gav, var, at hvis man var ung i 2018, boede på Bornholm og havde en uddannelse, så var der et job.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-02-08:
Så kan alle dem, der ikke mere kan gå på efterløn, stå henne i køen af de ledige og vente på, at de kan komme på pension en dag, for de kan ikke få noget andet; de kan i hvert fald ikke få et job.
Så er der noget andet, som ordfører siger.
Det er meget sjovt – jeg ved ikke, om det er den her liberalisme, der skinner igennem – når ordføreren siger: Jamen der er to tredjedele af befolkningen, der ikke kan få efterløn.
Så er der noget, jeg har misforstået, for så vidt jeg ved, er efterløn for alle, hvis man betaler til den.
De der to tredjedele, som ordføreren nævner, er jo mennesker, som har valgt ikke at betale til efterlønnen, og derfor kan de selvfølgelig heller ikke få den; det er da meget naturligt.
Det er en forsikringsordning ligesom alt muligt andet, og derfor er det klart, at de to tredjedele ikke kan gå på efterløn.
Men at sætte dem op mod dem, som så kan gå på efterløn, er jo fuldstændig fløjtende forkert, for de har truffet et valg ved ikke at betale til den.
Bjarne Laustsen (S), 2011-02-08:
Nu må ordføreren snart finde ud af det.
Altså, hvis vi siger, at man selv skal betale sin tilbagetrækning, hvad så med de 115.000 danskere – det er bare et eksempel – der i snit har sat 278.000 kr. ind og har fået skatterabat for det?
Betyder det så med den retorik, Venstres ordfører lægger for dagen, at de ordninger skal afskaffes?
For ellers betaler de jo ikke selv.
Og betyder det så også, at den genopretningspakke, hvor man stort set sparede på alt muligt i hele Danmark, skal rulles tilbage, hvis det lykkes at få Dansk Folkeparti til at sige ja til at lave nogle tvivlsomme besparelser på efterlønsordningen?
De penge skal åbenbart ikke bruges til skattelettelser.
Peter Juel Jensen (V), 2011-02-08:
Jamen hvad er det for et valg, de har truffet?
De har truffet et valg om ikke at skulle indbetale til efterløn, men de er stadig væk med til at finansiere den, og det synes jeg måske ikke er ret og rimeligt.
Det er solidaritet.
Jeg synes ikke, det er solidarisk, at alle skal være med til at betale for en ordning, der kun gælder for en tredjedel af det danske arbejdsmarked.
Line Barfod (EL), 2011-02-08:
Jamen altså, nu har jeg forstået, at det med at fjerne efterlønnen ikke handler om at sikre, at der er raske på arbejdsmarkedet, for det er kun nogle grupper, der skal tvinges til at blive på arbejdsmarkedet, til de bliver syge.
Alle dem, der har fået store skattetilskud til at spare op til deres egen pension, kan bare trække sig tilbage, når det passer dem.
Derfor vil jeg bare høre, om Venstre er enig med Dansk Arbejdsgiverforening og de økonomiske vismænd i, at grunden til, at man skal afskaffe efterlønnen, er, at ellers risikerer man, at arbejdsløsheden bliver for lav, og hvis arbejdsløsheden bliver for lav, kan man ikke trykke lønningerne tilstrækkelig meget.
Er det i virkeligheden den samme logik, der ligger bag Venstres ønske om at fjerne efterlønnen?
Peter Juel Jensen (V), 2011-02-08:
Nej, jeg tror ikke, at ordføreren fra Enhedslisten hørte efter det, jeg sagde i starten.
Det her handler om at sikre sunde offentlige finanser.
Jeg vil sige til fru Line Barfod, at vi jo kan se, at vi ikke har det samme økonomiske råderum i fremtiden.
Vi kan jo se, at det bliver utrolig vanskeligt at finde en finansiering til kernevelfærden.
Og i og med at man fjerner efterlønnen, tror jeg faktisk, at man har en betydelig større chance for at undgå at komme ud i det morads, som de er i i Irland, hvor de er ude at skære de offentlige lønninger ned med 15 pct., eller som de er i England, hvor de skærer samtlige offentlige budgetter ned med 25 pct.
Hvilke konsekvenser ville det få for en dansk folkeskole eller et dansk sygehusvæsen? Så synes jeg, at der er meget mere ræson i at lade dem, der kan arbejde og blive på arbejdsmarkedet, blive der lidt længere.
Line Barfod (EL), 2011-02-08:
Det var jo en mulighed for at lukke det kæmpe hul i statskassen, som Venstre har skabt gennem de senere år, og hvor pengene fosser ud.
Men det var sådan set ikke svar på det, jeg spurgte om.
Det, jeg spurgte om, var, om ordføreren har samme logik, som Dansk Arbejdsgiverforening og de økonomiske vismænd har, nemlig at grunden til, at man mener, at det vil forbedre økonomien at afskaffe efterlønnen, er, at så bliver arbejdsløsheden ikke for lav, som de siger.
Jeg synes jo, at det er rigtig godt, hvis arbejdsløsheden bliver lav, men de økonomiske vismænd og Dansk Arbejdsgiverforening siger, at arbejdsløsheden ikke må blive for lav, for så kan man ikke presse lønningerne tilstrækkeligt.
Er det den samme økonomiske model, de økonomiske vismænd og Dansk Arbejdsgiverforening bruger, som Venstre bruger?
Bjarne Laustsen (S), 2011-02-08:
Er ordføreren enig i, at han taler imod bedre vidende, når han står og slynger om sig med påstande om, at folk gerne må have lov at stoppe, bare de selv betaler?
Er hr. Peter Juel Jensen klar over, at der sidste år var 115.000 danskere, der i gennemsnit satte 278.000 kr. ind på en eller anden form for pensionsopsparing?
Et andet spørgsmål er, om Venstre er enig med De Konservative i, at hvis der er nogle penge at spare ved det her, skal de bruges til skattelettelser.
Peter Juel Jensen (V), 2011-02-08:
Det var jo hele to spørgsmål.
Altså, jeg mener helt klart, at hvis man kan finansiere sin egen tilbagetrækning, kan man da trække sig tilbage.
Der er heller ikke nogen, der tvinger en ud på arbejdsmarkedet – ordføreren kunne jo godt have en hjemmegående hustru, der har valgt ikke at være på arbejdsmarkedet – men så er spillereglerne, at man betaler det selv.
Og det synes jeg faktisk er ganske fair.
De penge, som tilbagetrækningsreformen kommer til at give, skal bruges til at konsolidere dansk økonomi og til at sikre, at vi også har skoler, sygehuse og ældrepleje i fremtiden – og ikke til skattelettelser.
Bent Bøgsted (DF), 2011-02-08:
Jeg ser da også frem til, at vi skal have de forhandlinger, som regeringen siger de vil indkalde til; jeg er da også lidt spændt på at høre, hvad regeringen vil.
For i Dansk Folkeparti står vi selvfølgelig ved det velfærdsforlig, vi har.
Vi har bare foreslået, at man kunne lave en 40-års-ordning, så man skal være 40 år på arbejdsmarkedet for at få efterløn – det kan man kontrollere via ATP, det er en mulighed.
Men det er det der fleksible system, som vi har talt meget om i Dansk Folkeparti vi gerne vil være med til.
Og jeg håber da, at hr. Leif Lahn Jensen også til den tid kan se noget fornuft i, at man kunne lave det mere fleksibelt.
Så vil jeg lige høre, om hr. Leif Lahn Jensen ikke er enig med mig i, at regeringen hellere skulle se på, hvordan man fik arbejdsgiverne til at være mere aktive med hensyn til at beholde seniorerne på arbejdsmarkedet.
Peter Juel Jensen (V), 2011-02-08:
Nu synes jeg, at jeg plejer at lytte godt efter, hvad vismændene siger.
Jeg synes også, at jeg plejer at holde mig nogenlunde ajour med, hvad Dansk Arbejdsgiverforening siger.
Jeg har ikke hørt nogen af de påstande, så det må stå for ordførerens egen regning.
Jeg er godt klar over, at fru Line Barfod har tilsluttet sig en side i Folketingssalen, som ikke har noget svar på, hvordan den økonomiske politik skal udvikle sig.
Derfor er jeg glad for, at vi har en regering, som tager en økonomisk udfordring alvorligt.
Og så kan fru Line Barfod køre det der reklameslogan: Jamen det er skattelettelser til de højestlønnede.
I min bog har skattelettelserne været finansierede, og jeg tror måske også, at fru Line Barfod lige glemmer at huske på, at man i forbindelse med genopretningspakken faktisk sendte nogle skattelettelser ud på reservebænken, de er sat på pause for netop at sikre sunde offentlige finanser.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-02-08:
Jeg vil sige, at jeg er meget, meget enig med hr. Bent Bøgsted i, at der skal være bedre seniorordninger, og vi skal også kigge meget mere på arbejdsmiljø.
Og jeg er også sikker på, at hvis vi gør noget mere her, kan vi rent faktisk få flere til at blive på arbejdsmarkedet.
Det er jeg sikker på at vi kan, for der er utrolig mange mennesker, der er blevet syge, og det er dybt ulykkeligt.
Jeg har selv haft en oplevelse, dengang jeg var tillidsmand, med en person, som meget gerne ville blive på arbejdet – en af mine gode venner – men han kunne ikke arbejde fuldtid; der var for travlt, så det kunne han ikke gøre.
Hvis vi nu havde beholdt ham på arbejdspladsen, havde givet ham lidt bedre muligheder, havde han også haft det rigtig, rigtig godt i dag, for han sidder faktisk derhjemme og har det måske ikke så godt i dag; og det kommer så også til at koste i sundhedsudgifter.
Så jeg vil give ordføreren fuldstændig ret i, at vi burde kigge mere på det enkelte menneske og sørge for, at de har det godt og kan blive længere på arbejdsmarkedet.
Peter Juel Jensen (V), 2011-02-08:
Der er efterhånden sagt så mange ting fra den talerstol, at man gerne vil stille utrolig mange spørgsmål.
Jeg vil gerne tilbage til solidaritetsdebatten.
Jeg er en af dem, der er solidarisk; jeg betaler til efterlønnen, jeg er medlem af en a-kasse, så jeg må vel gerne stille et spørgsmål.
Når man nu kan se, at 62 pct. af de ufaglærte mellem 30 og 39 år ikke betaler til en efterlønsordning, og at 43 pct. af de faglærte i samme aldersgruppe heller ikke betaler til en efterlønsordning, vil ordføreren så sige, at de er usolidariske?
Leif Lahn Jensen (S), 2011-02-08:
Nej, jeg vil bare sige, at det har de valgt ikke at gøre, de har valgt ikke at betale til den her efterløn.
Det, der undrer mig lidt, er, at vi har en regering, og vi har den højre side i salen, som egentlig synes, det er underligt, at man i et samfund kan vælge en ordning, der, når man har et arbejde, der kan slide en hårdt, betyder, at man måske kan gå fra noget før.
Den højre side i salen går jo ind for alle mulige forsikringer og alt muligt andet, men det gør man bare ikke her, for, som jeg startede med at sige, her rammer man de udsatte.
Peter Juel Jensen (V), 2011-02-08:
Jeg går ud fra, at de udsatte også har brug for sygehuse og har brug for folkeskoler.
Fakta er jo, at vi kommer til at prioritere i fremtiden.
Det har hr. Leif Lahn Jensens egen partiformand, fru Helle Thorning-Schmidt, også sagt: Den offentlige sektor skal trimmes og effektiviseres.
Nu prøver vi på at sikre sunde offentlige finanser, således at vi ikke skal mærke store nedskæringer på sygehuse og skoler, hvis regeringsfarven skulle skifte.
Fakta er jo også, at det her skaffer en finansiering til at sikre de offentlige finanser, og så kan det godt være, at ordføreren argumenterer med de 12 minutter, men de 12 minutter var Socialdemokratiets udspil på regeringens genopretningsplan til at leve op til EU's konvergenskrav.
Nu er det lige pludselig de 12 minutter, der også skal sikre holdbarheden på lang sigt i dansk økonomi.
Er det de samme 12 minutter, eller er det 24, eller er det 2½ time om ugen?
Leif Lahn Jensen (S), 2011-02-08:
Jeg ville nok spørge alle dem, der sidder herinde, og alle dem, der sidder og lytter, for der er ikke ret mange, der kan påstå, at velfærden er blevet bedre; der er ikke ret mange, der kan påstå, at betjeningen på sygehuse er blevet bedre; og der er nok heller ikke ret mange ude i yderområderne, der kan påstå, at alle de små sygehuse er blevet, hvor de var.
Men vi siger, at det vil vi lave om på, og vi er sikre på, at den løsning, vi har, sikrer en meget bedre velfærd, for at sørge for en ordentlig velfærd er da i hvert fald noget, den her regering slet ikke har kunnet finde ud af.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-02-08:
Så vil jeg gerne høre, hvad det er for en løsning, for jeg har oplevet, at det har været svært at få et svar på, præcis hvad det er, man vil gøre.
Så hvordan vil Socialdemokraterne finansiere, at man bevarer efterlønnen?
Leif Lahn Jensen (S), 2011-02-08:
Det står på side 46 i Arbejdsmarkedskommissionens rapport: 12 minutter.
Det er ikke skrevet af os, men af Arbejdsmarkedskommissionen, som er nedsat af regeringen.
Ordet solidaritet er blevet nævnt igen og igen.
Jeg kan fortælle, at der forleden kom en person hen til mig – et meget veluddannet menneske nogenlunde på min alder – og sagde: Leif, jeg er veluddannet og har uddannet mig i lang tid.
Kan det være rigtigt, at jeg skal betale, når dine havnearbejdervenner går på efterløn?
Så svarede jeg: Ja, det kan være rigtigt, for dengang du fik en uddannelse, dengang du fik det betalt, så gjorde du det, fordi de her havnearbejdere gik og knoklede.
Er det så ikke fair, at du er med til at betale til deres efterløn?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-02-08:
Jeg beklager; jeg ved godt, at der skal ske noget på den private front, men jeg har bare et par enkelte spørgsmål, når jeg har takket for rosen for Liberal Alliances parlamentariske indsats, selvfølgelig.
I forhold til Det Radikale Venstre vil jeg bare høre
: Hvis der nu imod hr. Morten Østergaards og andres forventning ikke skulle blive nogen aftale inden et valg, har Det Radikale Venstre så modet til at opsige velfærdsforliget, sådan at vælgerne har mulighed for at lægge maksimalt pres på for at få ændret/fjernet efterlønsordningen?
Morten Østergaard (RV), 2011-02-08:
Det ville da være mærkeligt, hvis jeg stod her efter at have plæderet for en bred løsning og sagde, at Det Radikale Venstre sådan ene og alene ville opsige velfærdsforliget.
Vi følger spændt, hvad det er, regeringens overvejelser er, efter at dens parlamentariske grundlag, Dansk Folkeparti, har sagt nej til regeringens udspil, og så må regeringen jo forholde sig til, hvad konsekvenserne skal være af det.
Men vi har altså ikke nogen aktuelle planer om at opsige et bredt forlig, som jeg jo sådan set lige har stået og rost – i hvert fald det forhold, at man har kunnet samarbejde bredt om de her ting.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-02-08:
Det sidste er vel også det bedste, man kan sige om det forlig fra 2006.
Selv om både ordføreren og jeg sad i den radikale folketingsgruppe på det tidspunkt, synes jeg da ikke, det er noget, man kan være særlig stolt af – altså forliget.
Undskyld, nu tabte jeg lige tråden, beklager.
Det er jo for nemt, når ordføreren bare siger: Vi håber da på, at der kan blive et bredt forlig, vi håber på, at vi kan finde ud af noget og bla bla bla.
Sandheden er jo, at Socialdemokraterne har bundet sig så tæt til både SF og for den sags skyld også Enhedslisten, at man har deponeret sine handlemuligheder i den her sag.
Man snakker en masse om 12 minutter, men hr. Morten Østergaard ved lige så godt som jeg, at man ikke har givet et eneste svar på, hvordan de 12 minutters ekstra arbejde skal opstå.
Som medlem af et samfundsøkonomisk ansvarligt parti skylder man så ikke vælgerne at sige, at hvis Socialdemokraterne ikke vil vise samfundsansvar før et valg, så skal vælgerne have mulighed for at lægge pres på for at få dem til at gøre det efter et valg?
Leif Lahn Jensen (S), 2011-02-08:
Men får det jo til at lyde, som om størstedelen af dem, som går på efterløn, har det rigtig fint.
Jeg vil sige, at der er 83 pct. af dem, der er på efterløn, som enten er kortuddannede, ufaglærte eller faglærte.
83 pct. kommer fra nogle job, hvor man netop bliver slidt.
Men ved også, at når de her går på efterløn, er de mere syge end andre.
Man ved også, at de, der er på efterløn, ikke lever så længe som deres jævnaldrende, der er på arbejdsmarkedet.
Jeg tror endnu ikke på, at man dør ved at gå på efterløn.
Så det her er altså et eksempel på og nogle facts om, at der er brug for efterlønnen.
Jeg kan også godt sige, at jeg også startede – måske lidt efter – fru Marion Pedersen på arbejdsmarkedet, ikke som selvstændig, men som havnearbejder, og vi knoklede.
Jeg vil sige, at hvis ikke de havnearbejdere kan få efterløn, så har de eddermame et problem.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-02-08:
Hvem skal arbejde 1 time mere om ugen?
Det må jo være den børnefamilie, som knokler rundt for at få deres dagligdag til at fungere, der så skal arbejde 1 time mere om ugen, samtidig med at de skal se på, at bedsteforældrene til deres børn er på efterløn og går rundt og hygger sig.
Er det rigtigt forstået?
Marion Pedersen (V), 2011-02-08:
Man skal jo rent faktisk være rask for at kunne gå på efterløn.
Jeg er selv 62, og jeg har været på arbejdsmarkedet i 48 år uden orlov eller andet tant og fjas, arbejdsløshed eller noget som helst.
Jeg har altid haft lange arbejdstider, det havde man, dengang jeg kom på arbejdsmarkedet – meget længere, end man har i dag – jeg har været selvstændig og har været medlem herinde i nogle år, det giver også lange arbejdstider.
Jeg føler, at jeg har masser af arbejdsår tilbage i mit liv.
Synes hr. Leif Lahn Jensen virkelig, det ville være i orden, at jeg gik hjem og lagde mig på sofaen og lod andre forsørge mig, bare fordi jeg kunne gøre det?
Det synes jeg i hvert fald ikke er fair.
Og der er jo mange af dem, der går på efterløn, som ikke fejler noget som helst, og som kun vil på efterløn for at kunne være mere sammen med familie og venner, at kunne tage på golfrejser, og hvad ved jeg.
Det er jo ikke størstedelen af dem, der går på efterløn, der er nedslidte.
Og stadig væk: Man kan kun gå på efterløn, hvis man er frisk og rask, når man gør det.
Man skal kunne arbejde 37 timer om ugen, når man får sin efterløn.
Louise Schack Elholm (V), 2011-02-08:
Jeg undrer mig gang på gang, når jeg hører Socialdemokraterne tale om folkepensionsalderen, som om de ikke selv har noget ansvar for det, for det er jo en fælles aftale, der ligger til grund for, hvad folkepensionsalderen er om 20 og 30 år.
Det er jo ikke noget, som Venstre eller regeringen er kommet med et forslag om selvstændigt.
Socialdemokraterne er med i velfærdsaftalen og har besluttet dette.
Så det er meget kedeligt at høre, hvordan man hele tiden løber fra det ansvar.
Der mangler ligesom noget om, hvad Socialdemokraterne vil på lang sigt.
Regeringen og Venstre har fremlagt deres syn på det.
Vi siger, at vi vælger velfærdssamfundet frem for efterlønnen.
Der er simpelt hen ikke råd til at opretholde det velfærdssamfund, som vi kender det nu – i hvert fald ikke på det niveau, som det er nu.
Derfor siger vi, at alle dem, der er raske, skal fortsætte med at arbejde, til de er i folkepensionsalderen.
De nedslidte skal vi selvfølgelig tage os af, og de skal kunne have mulighed for at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet.
Men det er jo kun rimeligt at sige, at dem, der kan, kan hjælpe med at løfte.
Det er de bredeste skuldre, der skal bære, som det ofte bliver udtrykt.
Derfor kan det undre mig, at Socialdemokraterne ikke kan have fokus på det her.
Så jeg vil høre, hvad Socialdemokraterne vil gøre for at sikre, at vi kan fastholde et velfærdssamfund, også om 15 og 20 år, for det er Socialdemokraterne ikke kommet med noget svar på endnu.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-02-08:
Jeg vil starte med at sige til det om, at vi ikke står ved vores fælles aftale: Det er netop det, vi gør.
Den fælles aftale var jo ikke kun om en pensionsalder, der blev udskudt.
Den fælles aftale var jo netop også, at der var en efterløn med i det.
Det var netop derfor, vi syntes, det var godt, fordi man kunne sikre sig at gå af noget før.
Hvis nogen bryder den aftale, som det ser ud til regeringen vil, er det netop regeringen, der bryder en fælles aftale.
Det kan man sådan set bare læse i velfærdsaftalen fra 2006.
Så spurgte man, hvad det er, vi gerne vil.
Jeg har sagt det før, og jeg kan sige det igen: Se
side 46 i regeringens egen arbejdsmarkedskommissionsrapport, hvor der står noget med 12 minutter, og den har vi valgt.
Louise Schack Elholm (V), 2011-02-08:
Nu er det kun lige godt hver tredje ufaglærte, der har valgt at betale ind til efterlønsbidrag.
Jeg mener jo, at vi skal være solidariske over for alle og ikke kun dem, der har meldt sig ind i en klub.
Det må da være de nedslidte, vi skal tænke på, og ikke dem, der har valgt at melde sig ind i den rigtige klub.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-02-08:
Lige nøjagtig!
Derfor er det også klart, at dem, der får et job, som de godt ved de kan blive nedslidte af, selvfølgelig også sørger for at få efterløn.
Det er klart.
Jeg må nævne sundhedsforsikringer igen og igen.
Er det solidarisk, at folk, der kan gå på arbejde, kan få betalt en sundhedsforsikring af den danske stat, mens pensionister, der går derhjemme, ikke kan?
Undskyld mig, det er ikke solidaritet, for de har intet valg.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-02-08:
Jeg har forstået, at hr. Leif Lahn Jensen læser kommissionensrapporter, som min salig morfar læste bøger.
Han købte dem ved Det Bedste, og så var der sådan et lille uddrag af hver roman, man så læste, og det kan jeg forstå at hr. Leif Lahn Jensen også har gjort med Arbejdsmarkedskommissionsrapporten.
I hvert fald har hr. Leif Lahn Jensen forelsket sig i side 46, har jeg forstået.
Jeg skal bare forstå det korrekt: Er der nogen, der overhovedet har argumenteret imod, at det er en god idé, at den danske befolkning i gennemsnit arbejder mere, for den sags skyld 12 minutter?
Det har jeg sådan set ikke hørt.
Spørgsmålet handler jo ikke om, om det er en dårlig eller en god idé.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-02-08:
Man får det til at lyde, som om der bare er flere og flere, der synes, det her er en attraktiv ordning.
Der er faktisk færre og færre, der synes, det er en attraktiv ordning.
Tror folk herinde virkelig på, at man, hvis man har læst i lang tid, har en rigtig god uddannelse, har et rigtig godt job og har det rigtig godt, vil gå fra at have en rimelig stor løn til at få en efterløn, som jo ikke er rimelig høj – jeg ved godt, at der er mange herinde, der ikke ved, hvor høj den er – men tror folk virkelig på det?
Jeg gør ikke.
Spørgsmålet om det her er jo netop en prioritering.
Man kan kigge i sådan en rapport, og så kan man se, hvad det er, man helst vil.
Det er jo politik.
Her vælger regeringen og Liberal Alliance, som jo har været fortaler for det, og tillykke med det, nu har man fået hele blokken med til det, simpelt hen at tage den løsning, som vi synes er den ringeste af dem alle, nemlig at afskaffe efterlønnen, så der er nogle, der virkelig er nedslidte og virkelig har det skidt på arbejdsmarkedet, som kommer til at være ude på arbejdsmarkedet, gå ude og knokle op og ned ad stiger og på tage, og hvad ved jeg, til de er 73½ år.
Jeg kan godt forstå, at der er mange herinde, der ikke rigtig kan forstå det, for jeg tror ikke, at der er mange herinde, der kommer til at opleve det, men det er altså fakta derude.
Det vil man komme til.
Marion Pedersen (V), 2011-02-08:
Jeg skal høre ordføreren, om han virkelig tror på, at det hænger økonomisk sammen, og at vi kan opretholde det velfærdssamfund, vi har i dag, og som vi alle sammen sætter pris på, hvis man for skatteyderpenge kan læse og uddanne sig, til man bliver 30 år, derefter være på arbejdsmarkedet i 30 år og så gå hjem, når man bliver 60 år, og lægge sig på sofaen og blive forsørget resten af sit liv – og det kan måske vare yderligere 30 år – af dem, der stadig væk er på arbejdsmarkedet?
Det vil sige, at man i 60 år bliver forsørget af dem, der går på arbejde, og i 30 år selv bidrager til det.
Tror ordføreren virkelig på, at det kan hænge sammen økonomisk for landet, og at vi kan bibeholde det velfærdssamfund, vi har, hvis vi alle sammen kun yder noget i 30 år ud af 90 år?