runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-10-26:
Jeg takker meget for det svar, for det var da stærkt, stærkt foruroligende.
Se, det er dog godt nok en nytolkning.
Det vil sige, at man kan hæve alle de skatter og afgifter, man har lyst til, men hvis man giver dem tilbage i form af tilskud til dette eller hint, er det ikke en statslig indtægt.
Så bliver det godt nok interessant at være skatteborger i Danmark.
Det vil sige, at tolkningen bliver, at det skattestop, som statsministeren er refereret for at nævne i Børsen i sidste uge, kun gælder stigende skatter til offentligt forbrug.
Der er et loft på 5 mia. kr. Men stigende skatter og afgifter til indkomstoverførsler, tilskud og alt muligt andet er altså ikke omfattet.
Det synes jeg var en klarhed, som tidligere bestemt ikke har været gældende,
Jan E. Jørgensen (V), 2011-10-26:
Jeg havde måske en eller anden forhåbning efter de to forskellige formuleringer, hvor den ene kunne tyde på, at man var mere fastlåst ved at sige, at man vil forhøje de her afgifter, og hvor den anden kunne tyde på en vis forhandlingsvilje, nemlig at der kan blive tale om, at man kan forhøje de afgifter, men at der underforstået også kan blive tale om, at det er noget andet, man går ind og kigger på.
Den forskel var der så ikke.
Altså, vi har slået fast, at afgifterne vil blive forhøjet, så lad mig afslutningsvis spørge skatteministeren: Men vil afgifterne så blive forhøjet efter en dialog med de berørte parter, detailhandel, industri osv., eller skal vi bare alle sammen vente og se, hvad der står i finanslovforslaget, og så vågne op til et chok der?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-10-26:
Helt generelt for regeringens politik gælder det, at vi ikke bare ønsker det brede samarbejde i Folketinget, men at vi også ønsker den brede dialog med omverdenen, med berørte interessenter, med befolkningen og aktører i øvrigt, og derfor er det klart, at også i forbindelse med skatte- og afgiftspolitikken lægger regeringen stor vægt på at være i dialog med berørte aktører, erhverv og interessegrupperinger.
Vi synes, at dialog er helt afgørende centralt, og det gælder også i skattepolitikken.
Jan E. Jørgensen (V), 2011-10-26:
Forventer ministeren, at en forhøjelse af afgifter på cigaretter, usunde fødevarer, øl og vin vil føre til en stigende grænsehandel?
Forventer ministeren, at en forhøjelse af afgifter på cigaretter, usunde fødevarer, øl og vin vil føre til en stigende grænsehandel?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-10-26:
Det kan bestemt ikke afvises, at afgiftsforhøjelser på de af spørgeren nævnte varer i et vist omfang kan føre til øget grænsehandel, og derfor er det jo også, når vi i regeringen vurderer muligheden for at forhøje afgifterne på usunde varer, at det er helt afgørende, at vi tager hensyn til grænsehandelen, i det omfang det er nødvendigt, særlig fordi det i sidste ende vil have en effekt på indtægterne fra afgiftsforhøjelserne.
Man skal derudover tænke på, at sundhedseffekterne, som vi ønsker at opnå med afgiftsforhøjelserne, jo kun kan opnås, hvis forbruget af usunde varer rent faktisk falder, og ikke hvis afgiftsforhøjelserne modsvares af en tilsvarende stigning i grænsehandelen og dermed et uforandret forbrug.
Når det så er sagt, er det regeringens intention at forhøje afgifterne på usunde varer, for det første for at forbedre befolkningens sundhed og for det andet for at sikre en ansvarlig finansiering inden for en ramme på 5 mia. kr. i 2012 og 2013, som bl.a. kan sikre, at vi får bedre fælles sygehuse.
Det fremgår i øvrigt også rimelig klart af regeringsgrundlaget.
Til sidst vil jeg blot tilføje, at afgiftsforhøjelser på cigaretter og usunde varer også indgik i den tidligere regerings skattereform, forårspakke 2.0, så spørgerens parti er ikke helt ubekendt med tankegangen.
Jan E. Jørgensen (V), 2011-10-26:
Jeg er helt med på, at det ikke er første gang i danmarkshistorien, at der bliver hævet afgifter på øl, vin ...
er det ikke 2 minutter, jeg har til første gang, undskyld, er det ikke 2 minutter, uret tikker ned fra 1 minut?
Nå, 1 minut, som så snart er gået.
Så lad mig spørge ministeren, om man agter at afvente den grænsehandelsrapport, som jeg ved at Skatteministeriet har bestilt, inden man lægger sig fast på, hvordan de konkrete afgiftsstigninger skal skrues sammen.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-10-26:
Regeringen agter i forbindelse med finanslovforslaget for 2012 at fremlægge meget tydeligt, hvordan vi vil hæve skatter og afgifter for at sikre et merprovenu på 5 mia. kr., der kan gå til ansvarlig finansiering af f.eks. bedre sygehuse og gode uddannelser.
Og som jeg nævnte tidligere, er regeringen i hele sit forberedende arbejde og også i det løbende skatte- og afgiftspolitiske arbejde optaget af grænsehandelsproblematikken og vil løbende overveje nye informationer og i øvrigt følge udviklingen tæt.
Jan E. Jørgensen (V), 2011-10-26:
Jeg går ud fra, at man så regner med, at jo større afgiftsstigning, jo større påvirkning af befolkningens sundhed.
Kan ministeren så løfte sløret for, hvor store afgiftsstigninger det er, man opererer med, eksempelvis på fedtafgiften og på afgiften på øl?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-10-26:
I forhold til de 5 mia. kr., som vi har sat op som ramme, der igennem målrettede skatte- og afgiftsstigninger kan bidrage til finansieringen af bedre velfærd, vil det helt klart fremgå af vores finanslovændringsforslag, hvordan de her skatter og afgifter vil blive skruet sammen.
Det vedrører også de afgiftsstigninger på usunde fødevarer.
Det vil helt klart fremgå, hvordan de bidrager til finansiering af f.eks. bedre sygehuse i forbindelse med finanslovfremlæggelsen.
Hvad angår spørgerens andet spørgsmål om, hvorvidt der er taget hensyn i provenuberegningerne for adfærdsændringer, er svaret, at vi anvender de beregningsmetoder, som er anerkendt, og som den tidligere regering også benyttede sig af.
Bjarne Corydon (S), 2011-10-26:
Jeg tror ikke, der er tale om et spørgsmål, men mere om en kommentar, og så vil jeg da gerne kommentere kommentaren ved at sige, at jeg ikke forstår den store ophidselse, i og med at det, statsministeren siger i Børsen, og som jeg siger i dag, fuldstændig flugter med det, der står i regeringsgrundlaget, og i øvrigt afspejler en praksis, som spørgeren må kende til.
Spørgeren har jo stået for et skattestop i en årrække, men spørgerens parti fandt det så nødvendigt – og regeringen bakkede det op – at opfinde en forsyningssikkerhedsafgift, da man ønskede en mere offensiv energipolitik.
Spørgerens parti ønskede på et tidspunkt – man er så gået bort fra det igen – at introducere et forslag om roadpricing i Danmark med henblik på at sikre finansieringen til andre formål.
Så det er ikke regeringen, det er ikke fru Helle Thorning-Schmidt, det er ikke undertegnede, der postulerer, at vi har eller bør have skattestop i Danmark.
Det er spørgeren, men spørgeren har bare til gode at forklare, hvad det skulle gå ud på.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-10-26:
Altså, nu er Børsens overskrift jo meget svær at tage fejl af.
Jeg citerer: »Helle Thorning lover nyt skattestop«.
Så det er ligesom svært at tolke statsministerens ord som ret meget andet.
Men så skal jeg bare bede finansministeren om en præcisering.
Altså, det skattestop, som statsministeren lancerer, og som finansministeren bekræfter kun er på 5 mia. kr., selv om det såmænd er en stor sum penge, er altså det beløb, som det offentlige forbrug må forøges med.
Men hvis det er skatter og afgifter, der øges med henblik på at udbetale tilskud eller forøge overførselsindkomsterne, mener finansministeren så, at det ikke er omfattet af de 5 mia. kr., som statsministeren nævner i Børsen, og som også fremgår af regeringsgrundlaget?
Bjarne Corydon (S), 2011-10-26:
Nu synes jeg, at vi må have en lille smule redelighed i den politiske debat.
Spørgeren citerer ikke statsministeren, men Børsen.
Og Børsen er, så vidt jeg forstår, ikke statsminister i Danmark.
Man citerer Børsens overskrift, altså Børsens tolkning af statsministerens udtalelse.
Det, statsministeren svarer på, er det, der står i hendes regeringsgrundlag, og det gør hun fuldstændig korrekt, fuldstændig fyldestgørende.
Skattestoppet er et begreb, der er opfundet af spørgerens parti.
Man har forsøgt at håndhæve det i regeringen, det gik det ikke specielt godt med.
Man går stadig væk ind for det, forstår jeg, men man har selv til opgave at redegøre for, hvad det går ud på.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-10-26:
Jeg skal gerne læse op fra artiklen.
Det er så journalisten, der spørger: »Kan skatterne stige mere end de 5 mia. kr., der fremgår af regeringsgrundlaget, i denne valgperiode?« Og svaret lyder fra statsministeren: »Nej, det kan de ikke.« Men det kan jeg så forstå at det kan de så godt alligevel, hvis det bare drejer sig om en betalingsring og en lastbilafgift, for der går pengene åbenbart ikke til offentligt forbrug, men til tilskud, overførsler, transfereringer, og hvad vi ellers deler tingene op i nationalregnskabet.
Så synes jeg da, at det er stærkt bekymrende, for finansministeren bekræfter jo, at når det drejer sig om penge til det offentlige forbrug, er loftet der på de 5 mia. kr., men når det gælder til alt mulig andet, er der frit slag for regeringen.
Det, jeg såmænd blot beder finansministeren om at tage stilling til, er, hvorvidt betalingsringbetalingen og lastbilafgiften er omfattet af de 5 mia. kr., som fremgår af regeringsgrundlaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2011-10-26:
Vil ministeren oplyse, om regeringens politik vedrørende afgiftsforhøjelser på dagligvarer er, som det fremgår af regeringsgrundlagets side 10, hvor der står, at »den øgede beskatning kan være forhøjelse af afgifter på cigaretter, usunde fødevarer og øl og vin«, eller er, som det fremgår af side 43, hvor det hedder, at »regeringen vil forhøje cigaretafgifterne og afgifterne på øl, vin, sukker, fedt og anden usund mad«?
Spørgsmålet før et svar er nok en god idé.
Vil ministeren oplyse, om regeringens politik vedrørende afgiftsforhøjelser på dagligvarer er, som det fremgår af regeringsgrundlagets side 10, hvor der står, at »den øgede beskatning kan være forhøjelse af afgifter på cigaretter, usunde fødevarer og øl og vin«, eller er, som det fremgår af side 43, hvor det hedder, at »regeringen vil forhøje cigaretafgifterne og afgifterne på øl, vin, sukker, fedt og anden usund mad«?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-10-26:
Tak for spørgsmålet og først en kvittering for, at spørgeren har læst regeringsgrundlaget så grundigt.
Det fortjener helt bestemt en kvittering.
Når spørgsmålet så går på, hvorfor der er anvendt to forskellige formuleringer to forskellige steder i regeringsgrundlaget, kan jeg helt klart svare, at det er ganske bevidst, og årsagen til det er, at det handler om to forskellige formål.
Det første formål vedrører nye indtægter til statskassen, som kan sikre en ansvarlig finansiering af nye udgifter.
Sagen er jo den, at Danmark står i en alvorlig økonomisk krise, og på langt sigt er det helt afgørende at gennemføre reformer, der øger beskæftigelsen og på den måde sikre øget råderum i dansk økonomi til at udbygge vores fælles velfærd.
Men på den korte bane, fordi sagen er jo, at reformer tager lidt tid, er der også brug for indtægter for at sikre investeringer i sundhed, uddannelse osv.
Det er der, hvor vi meget klart på side 10 fastslår, at regeringen i 2012 og 2013 vil sikre ekstra finansiering inden for en ramme på 5 mia. kr. ved øgede skatter og afgifter.
I den forbindelse peger vi bl.a. på at omlægge og forhøje afgifterne på tobak, usunde fødevarer, alkohol osv., som spørgeren rigtigt påpeger.
Hvad angår den anden formulering på side 43, vedrører det et formål om sundhedsfremme.
Vores langsigtede målsætning er i den forbindelse, at vi i sammenhæng med en række andre forebyggelsesindsatser vil bruge afgifter til at fremme og forbedre danskernes sundhedstilstand og levealder.
Det er sådan set det, som formuleringen på side 43 dækker over.
Jan E. Jørgensen (V), 2011-10-26:
Jeg ved nu ikke, om jeg er blevet voldsomt meget mere afklaret.
Jeg havde forstået, at det står to forskellige steder – det ene sted nemlig som økonomisk politik, altså en finansieringskilde, og det andet sted som et middel til forebyggelse.
Jeg skal bare være helt sikker på, at jeg forstår ministeren korrekt.
Altså, vi kan være helt sikre på, at der kommer disse forhøjelser på cigaretter, øl, vin, sukker, fedt og anden usund mad.
Det står fast, at den forhøjelse kommer.
Hvor meget den så skal bibringe til finansieringen af regeringens politik henstår som mere uklart.
Er det sådan, jeg skal forstå ministeren?
Det andet, jeg skal forsøge at få en større afklaring af, er, hvis vi ser på skattestigninger og afgiftsstigninger som et middel til forebyggelse, har man så indregnet i sine konsekvensberegninger, hvis det nu rent faktisk viser sig at virke, altså hvis øgede afgifter på øl, vin, sukker, anden usund mad, cigaretter m.v., virker, sådan at befolkningen holder op med at forbruge disse varer i samme omfang som tidligere, om det provenutab, der derved ville opstå, er indregnet i regeringens økonomiske politik?
Det synes jeg også kunne være rart at få ministerens holdning til.
Bjarne Corydon (S), 2011-10-26:
Jeg må blot gentage mit ønske om redelighed.
Spørgeren læser et citat op.
Så vidt jeg kunne høre, og det tror jeg også vil fremgå af referatet af vores debat, indgik begrebet skattestop ikke i det citat.
Det indgår i Børsens overskrift.
Det vil sige, at det er Børsens fortolkning.
Statsministeren har ikke lovet noget skattestop.
Statsministeren har gjort rede for, hvad der står i regeringsgrundlaget.
Det er også det, jeg gør her i dag.
Det er meget tydeligt.
Det har ikke været overholdt.
Det er gentagne gange blevet slået ihjel.
Nu kører man videre med begrebet, men hvad det egentlig betyder, tror jeg henstår i det uvisse.
Jan E. Jørgensen (V), 2011-10-26:
Jamen jeg spurgte jo ikke til, hvad man agtede at bruge de penge, man måtte få ind via de øgede afgifter, på.
Jeg spurgte heller ikke til, om man var bekymret, og om man ville følge udviklingen tæt.
Jeg spurgte konkret til, om man vil afvente den rapport, som Skatteministeriet har sat i værk, og som netop kunne belyse, hvilke varer der er mest følsomme over for stigninger i afgiften, og hvor meget der skal til.
Altså, det er jo ikke ligegyldigt, om afgifterne bliver hævet, så det rammer vin og spiritus, eller så det rammer øl.
Det er ikke ligegyldigt, om det bliver på fedtafgiften, eller det bliver på slik- og chokoladeafgiften osv.
Det har forskellig indvirkning på grænsehandelen, og når man nu fra ministeriets side iværksætter et større udredningsarbejde netop for at se, hvilke effekter forskellige afgiftsmodeller vil have, kunne der da være en idé i at sige: Jamen lad os nu se den rapport, sådan at vi kan gå ind og skræddersy vores afgiftsstigninger, så vi opnår det, vi vil – altså som regeringen vil – nemlig at få nogle flere penge i kassen og forbedre folkesundheden, og vi ikke bare sender pengene afsted til tyske grænsehandelsbutikker og ikke får nogen effekt på folkesundheden.
Mette Frederiksen (S), 2011-10-26:
Jeg vil gerne starte med at sige, at når vi taler om tryghed for ledige, tror jeg, at der er en ting, der er meget mere afgørende end dagpengeperiodens længde, og det er, om vi kan skabe job eller ej.
Selvfølgelig er dansk økonomi afhængig af de internationale konjunkturer i det hele taget, og de ser meget, meget dystre ud, når vi kigger på den europæiske scene, men vi kan også gøre noget som politikere.
Og der er det jo, tror jeg, et held, også for nogle af vores ledige, at vi har fået en ny regering, som vil føre en anden politik, og som det er spørgeren helt bekendt, er noget af det, vi fra regeringens side vægter, at få lavet en kickstart af dansk økonomi, så vi får skabt nogle flere job, så vi får skabt noget mere optimisme og får flyttet ledige fra arbejdsløshedskøen og ind på arbejdsmarkedet igen.
Når vi taler om tryghed for den enkelte ledige, er jeg personligt af den overbevisning, at job og jobskabelse har en meget større betydning.
Samtidig har spørgeren jo ret i, at dagpengeperioden også spiller en rolle, og hvis spørgeren med det her spørgsmål vil derhen, om vi vil annullere forkortelsen af dagpengeperioden, så er svaret nej.
Til gengæld vil vi – og det står også klart og tydeligt i regeringsgrundlaget –
gerne være med til at sikre dem, som blev ramt hårdest af forkortelsen af dagpengeperioden, og det vil sige de mennesker, som var inde i ledighedsproblematikken den 1. juli 2010, og som derfor falder ud pr. 1. juli 2012, medmindre der bliver lavet en forlængelse, og det står der i regeringsgrundlaget at vi agter at gøre.
Christian Juhl (EL), 2011-10-26:
Nu læser jeg jo indimellem aviser, og i Information den 19. oktober og i Politiken den 18. oktober var der en meget lang række af danske økonomer, som sagde, at arbejdsløsheden er meget, meget større end de officielle tal har vist – op til 105.000, sagde de – og de blev så spurgt, om det var en god idé at lave om på arbejdsudbuddet og dermed smide flere folk ud af systemet.
De sagde, at det slet ikke var tiden nu, og de kunne slet ikke forestille sig, at der ville blive fuld beskæftigelse langt ud i fremtiden.
Det var netop en af begrundelserne for at lave de her stramninger, hvor arbejdsudbuddet skulle forstærkes.
Og derfor vil jeg spørge: Gør det slet ikke indtryk, at den nye situation og de nye tal giver et helt andet billede, end da regeringen lavede sit grundlag?
Mette Frederiksen (S), 2011-10-26:
Altså, jeg tror nok, man må lægge til grund, at den tidligere regering, som har lavet forkortelsen af dagpengeperioden, var helt opmærksom på, at der er et mørketal på ledighedsfeltet.
Nu antager jeg, at vi har læst de samme artikler; jeg er ikke sikker på datoen, men jeg lytter mig til, at det er de samme artikler, vi har læst.
De viser nemlig, at der ud over den officielle ledighed er en gruppe af mennesker, som enten er helt uden for arbejdsmarkedet, fordi de ikke har tegnet en arbejdsløshedsforsikring eller er berettiget til kontanthjælp, og derudover er der – heldigvis, kan man sige – en del, der er gået i uddannelse, som heller ikke tæller med i ledighedsstatistikken.
Jeg tror faktisk, det tal også var den tidligere regering bekendt, for i mine øjne er det ikke nok at læne sig op ad den officielle ledighed; man bliver selvfølgelig nødt til at se på, hvem der derudover heller ikke er en del af arbejdsmarkedet.
Jeg synes stadig væk, at det, der er afgørende for os, både som regering og som Folketing, er at bidrage til at få flere mennesker i arbejde.
Og vi kan jo ikke have noget mål om, at folk skal gå i mange år på dagpenge.
Det er ikke lykken at være der i lang tid.
Så jeg vil gerne have lov til at bruge min energi på at se, om ikke vi kan skabe nogle flere job.
Christian Juhl (EL), 2011-10-26:
Jeg er fuldstændig enig i, at vi skal skabe beskæftigelse, men jeg er også meget, meget nervøs for det tilsyneladende meget store antal arbejdsløse, der på en eller anden måde er i systemet, måske uden at være i diverse statistikker.
Derfor fastholder jeg, at jeg er meget interesseret i at høre, hvad regeringen vil gøre for dem, når det private arbejdsmarked og andre ikke kan generere de nødvendige arbejdspladser.
Hvad skal de gøre, hvis ikke vi sikrer, at de har tryghed i en periode, hvor krisen tilsyneladende trækker længere og længere ud?
Vi er jo nødt til at have et system, så trygheden er der, uanset vores fine hensigter.
Mette Frederiksen (S), 2011-10-26:
Altså, jeg synes, man bliver nødt til at skelne.
Hvis det drejer sig om den gruppe, der, dengang alting gik godt, og der var højkonjunktur, og det buldrede derudad, ikke lige gad at melde sig ind i en a-kasse, fordi man ikke regnede med, at man nogen sinde selv ville blive arbejdsløs, så jeg har jeg altså ikke tænkt mig at rulle en stor redningsplan ud foran dem.
For mig er det et grundlæggende princip i den danske model, at man forsikrer sig mod arbejdsløshed ved at være medlem af i hvert fald en a-kasse, men helst også en fagforening.
Så jeg synes faktisk, også i respekt for alle de mennesker, der har været medlem af en a-kasse i mange år, både når det har gået godt og dårligt, at vi må lægge til grund, at det er et ansvar, der påhviler hver eneste af os, der er på arbejdsmarkedet, at vi selvfølgelig selv forsikrer os mod ledighed.
Så er der den anden gruppe, som er forsikret mod ledighed, og som har oplevet, at deres dagpengeperiode er blevet forkortet.
Christian Juhl (EL), 2011-10-26:
Jeg har hørt den fra borgerlige politikere, og jeg har såmænd også set antydninger af den i regeringens grundlag.
Jeg vil gerne høre, om det er rigtigt, at regeringen tror på den teori.
Mette Frederiksen (S), 2011-10-26:
Jeg tror, det er vigtigt, at man samtidig med sin almindelige beskæftigelsespolitik, i den situation vi står i, udvider arbejdsudbuddet, og det er ikke mindst afgørende, fordi vi om få år kommer til at mangle arbejdskraft på det danske arbejdsmarked.
Sådan hænger tingene ikke sammen; det er jeg enig med spørgeren i.
Christian Juhl (EL), 2011-10-26:
Overvejer regeringen at annullere de påtænkte ændringer i tilbagetrækningsreformen, til vi er ovre den økonomiske krise?
Skriftlig begrundelse
Den økonomiske krise trækker ud, og en række anerkendte økonomer vurderer, at manglen på arbejdskraft er udskudt i adskillige år.
Desuden tyder alt på, at vi har mange flere ledige, end først anslået.
Da hovedargumentet for tilbagetrækningsreformen og dermed forringelser af efterlønnen var frygten for mangel på arbejdskraft, bedes ministeren redegøre for, om den nye situation medfører, at regeringen vil overveje at annullere ændringerne i tilbagetrækningsreformen, til vi er ovre den økonomiske krise.
Jeg vil gerne høre, om regeringen i det mindste overvejer at annullere de påtænkte ændringer i tilbagetrækningsreformen, til vi er ovre den økonomiske krise.
Nu ligger der både et bilag og nogle begrundelser, for ellers kunne man jo synes, at det var et lidt spøjst spørgsmål.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre: Overvejer regeringen at annullere dagpengeændringerne, så trygheden kan genskabes for de mange ledige?
Overvejer regeringen at annullere dagpengeændringerne, så trygheden kan genskabes for de mange ledige?
Skriftlig begrundelse
Den økonomiske krise trækker ud, og en række anerkendte økonomer vurderer, at manglen på arbejdskraft er udskudt i adskillige år.
Desuden tyder alt på, at vi har mange flere ledige, end først anslået.
Da hovedårsagen til, at vedtage ændringer af adgang til dagpenge ved ledighed var frygten for mangel på arbejdskraft, bedes ministeren redegøre for, om den nye situation medfører, at regeringen vil overveje at annullere ændringerne for dagpenge, så trygheden kan genskabes for de mange ledige.
Pia Adelsteen (DF), 2011-10-26:
Hvordan vil ministeren sikre, at den øremærkede 3-måneders-barsel til mænd ikke medvirker til, at forældre opgiver at afholde hele barslen?
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvordan vil ministeren sikre, at den øremærkede 3- måneders-barsel til mænd ikke medvirker til, at forældre opgiver at afholde hele barslen?