runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2012-04-10:
Så skal jeg prøve at stille et spørgsmål, som ministeren kan svare på.
I den her debat, som er utrolig vigtig – vi vil jo også gerne hjælpe i Dansk Folkeparti – synes jeg, at der mangler noget væsentligt, og jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ministeren mener, og hvordan han forholder sig til det med at tage ansvar for eget liv, altså det personlige ansvar, man har som borger i dette land.
Man har jo også et personligt ansvar, og man vælger somme tider nogle prioriteringer, men jeg synes, at det blev glemt lidt i den her debat om det personlige ansvar.
Hvordan forholder ministeren sig til det?
Carsten Hansen (S), 2012-04-10:
Jeg ved ikke helt, hvor fru Karina Adsbøl vil hen med det, men jeg synes selvfølgelig, at enhver skal tage ansvar for sit eget liv.
Men der er jo nogle, som på den ene eller anden måde ikke kan administrere deres økonomi.
Kan vi hjælpe dem med løbedage her, har jeg ingen problemer med det.
Én udsættelse er en for meget, og man kan sige, at især der, hvor der er børn involveret, tror jeg at fru Karina Adsbøl har det som mig, at så gør det ondt.
Det tror jeg at samtlige partier i Folketinget føler.
Når vi ser sådan en børnefamilie, der bliver sat ud, fordi forældrene ikke har styr på deres økonomi eller har misbrugsproblemer, eller hvad det måtte være, så gør det ondt, og de børn kan jo ikke tage ansvar for deres forældre, selv om der er temmelig mange børn, der bliver voksne for tidligt, og vi skal selvfølgelig sikre, at de får en ordentlig opvækst og ikke bliver rykket op med rode osv.
Det, vi kan se, er, at antallet af udsættelser, mens fru Karina Adsbøls parti var støtteparti for den borgerlige regering, nærmest eksploderede, og det skal vi jo selvfølgelig have gjort noget ved.
Jeg anerkender også, at der er gjort noget undervejs, men der er ikke gjort nok, for antallet er steget voldsomt.
Karina Adsbøl (DF), 2012-04-10:
Det var lige det, jeg sagde, nemlig at vi i Dansk Folkeparti også gerne vil hjælpe, men hvordan vil ministeren forholde sig til det personlige ansvar?
For man har jo også et ansvar som medborger i det her land for, at man betaler sine regninger.
De, der er syge, og de mennesker, der ikke kan, skal selvfølgelig også have hjælp til det.
Nu siger ministeren, at der ikke er gjort nok, men er ministeren ikke enig i, at der siden 2000 har været en del tiltag, bl.a. kommunal anvisningsret til almene boliger, fleksibel udlejning, beboermaksimum, kombineret udlejning, flyttehjælp m.m.?
Så kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge ministeren: Er det ikke rigtigt, at 40 pct. af dem, der blev udsat, var lønmodtagere?
Carsten Hansen (S), 2012-04-10:
Jo, det sidste er rigtigt.
Noget andet er, at vi må konstatere, at på trods af det, fru Karina Adsbøl siger at man har gjort – og der er jo gjort en række forskellige tiltag – så har det ikke rigtig flyttet noget.
Man kan sige, at antallet fra 2005 til 2006 faktisk kun steg med 0,3 pct., men ellers er det steget med 28 pct. fra 2003 til 2004, 12 pct. fra 2004 til 2005, 8,7 pct. fra 2005 til 2006, 18 pct. fra 2007 til 2008 osv.
Det år, hvor man rigtig gjorde noget, steg antallet af udsættelser med 12 pct.
Det vil sige, at der altså er sket en markant stigning på trods af det, man har gjort.
Derfor er det vores pointe, at det ikke var nok.
Derfor er vores pointe også, at vi skulle af med fattigdomsydelserne.
Så anerkender jeg den indsats, man har gjort med den tidlige rådgivning, altså den fremskudte indsats, der gøres, med personlig rådgivning, og vi mener, at det næste skridt, vi skal tage nu, er det her med løbedagene, og så vender vi tilbage, når vi har SFI-rapporten.
Louise Schack Elholm (V), 2012-04-10:
Dette lovforslag er en del af udmøntningen af satspuljen.
Forslaget går ud på at skabe et nyt tiltag til at hjælpe de unge mennesker, som har svært ved at klare sig selv, når de skal flytte hjemmefra og klare sig selv.
Nu skal der etableres startboliger, hvor sociale viceværter hjælper de unge med at klare overgangen til at bo for selv.
I Venstre har vi før været med til at lave boliger med sociale viceværter og lignende, så det i sig selv er ikke nyskabende.
Men Venstre mener stadig, at vi har udfordringer med de unge, som ikke kan tage vare på sig selv og deres eget liv.
Derfor er vi positive over for startboliger.
Det betyder meget at lære at bo for sig selv, at lære, hvordan man får en hverdag til at hænge sammen, at lære at møde op på sin uddannelse, at lære at passe på pengene, og jeg håber, at det her tiltag kan hjælpe de unge.
Jeg har selv besøgt Alexandrakollegiet.
Det er et kollegium for unge enlige mødre, som har svært ved at få en hverdag til at hænge sammen, og som har svært ved at tage en uddannelse.
Det giver dem også mulighed for at danne netværk med ligesindede.
Det er fantastisk at se og høre, hvordan kollegiet hjælper disse unge kvinder og deres børn til at få et godt liv med færre problemer og flere muligheder.
Vi kæmpede, mens vi var i regering, for at få flere kollegier som Alexandrakollegiet, for at få hjulpet flere enlige mødre.
Men det er også vigtigt at huske dem, som ikke er enlige mødre.
Det kan være den 18-årige dreng, som bare ikke kan få hverdagen til at hænge sammen.
Vi har også lavet projekter med det tidligere, med sociale viceværter, med nogle, der kan hjælpe dem med at komme videre.
Disse startboliger virker ikke til at være så omfattende som Alexandrakollegiet, men jeg håber, at de kan hjælpe.
Som liberal tror jeg på, at alle mennesker har ressourcer, og at alle mennesker har evner.
Vi skal bare hjælpe dem til at lære, hvordan de kan bruge dem bedst, og det tager startboligerne hensyn til.
Det handler om at lære de unge at klare at bo alene.
Det handler om at støtte dem i en periode, så de kan komme ud på den anden side som mennesker, der kan noget og tror på, at de kan det.
Venstre støtter lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-04-10:
Vi er jo alle sammen enige om, at det er godt, hvis der på en eller anden måde er en struktur, der kan tage sig af unge mennesker, som ikke har et familiebagland, som kan sørge for at bringe dem godt ind i voksenlivet.
Det, der er spørgsmålet – og jeg synes, det ville være godt, hvis vi her fra Folketinget kunne sende et signal til kommunerne om det, når de skal benytte sig af den her lovgivning – er, hvad man skal gøre med unge, som har et udmærket familiebagland, som ville kunne hjælpe dem på vej, hvis de nu blev boende hjemme nogle år mere.
Foretrækker vi, at de er ude i de her støttede boliger, eller foretrækker vi, at de bliver hjemme ved forældrene?
Hvordan skal kommunerne administrere loven?
Skal de ud, eller skal de blive hjemme, hvis de har et udmærket bagland derhjemme?
Peter Skaarup (DF), 2012-04-10:
Jeg kan forstå på Enhedslistens ordfører, at Enhedslisten ikke mener, at det her forslag er godt.
Enhedslisten vil nærmest stemme imod forslaget, sådan som jeg hører det.
I Dansk Folkeparti synes vi ikke, at det er den bedste løsning, men vi synes faktisk, at det er den næstbedste løsning, og vi kan trods alt godt støtte det.
Grunden til, at vi mener, at forslaget ikke er helt optimalt, er, at vi faktisk mener, at det bør være danske soldater, der forsvarer vores danske handelsskibe i området, og ikke vagter fra private firmaer.
Spørgsmålet til Enhedslisten er så: Er Enhedslisten enig i det?
Kan vi nå til enighed om, at det rigtigste, når vi kan se, at skibene er truet – det kan vi jo ikke komme udenom at de er – vil være, at det er danske soldater, der for rederierne forsvarer de danske skibe i Adenbugten?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er: Hvis Enhedslisten ikke mener det, hvad vil man så egentlig gøre for at forsvare de danske skibe?
Som jeg hører det, Enhedslistens ordfører siger her i dag, har man nemlig ikke rigtig nogen bud på det fra Enhedslistens side.
Pernille Skipper (EL), 2012-04-10:
Tak for det.
Jeg vil starte med det sidste.
Her prøvede jeg at komme med nogle bud.
Det handler om hastighed, konvojsejladser, høje rælinger osv., som kan gøre det meget, meget svært for pirater at gå til angreb.
Det er jo også noget, man allerede har set har en effekt.
Det synes jeg er konkrete forslag.
Når det kommer til det første spørgsmål, må jeg desværre blive ordføreren svar skyldig.
Så her må jeg desværre beklage.
Peter Skaarup (DF), 2012-04-10:
Med hensyn til det første er det da fint nok med konvojsejlads; det er også fint nok med høje rælinger; det er også fint, hvis skibene kan sejle lidt hurtigere, men alt det er jo noget, de forsøger at gøre i dag.
Rederierne har gjort, hvad de kunne for at sige til deres medlemmer, hvad de skal gøre for at undgå piratoverfald.
Rederierne har jo hele vejen igennem ikke ønsket våben om bord på skibene, for så vidt heller ikke danske soldater, hvis det var det, man nåede frem til, men de har ændret opfattelse, fordi pirateriet har vist sig at være et så omsiggribende fænomen i området, som vi rent faktisk har set.
Det er derfor, jeg synes, at det virker lidt tyndt, at Enhedslisten peger på de ting, som man allerede gør i dag, plus at man gør en hel del mere end det, Enhedslisten siger.
Så prøv lige at gå i tænkeboks og find på noget mere, for det her er simpelt hen ikke et godt nok svar.
Man er nødt til at finde på noget, der hjælper.
Og jeg synes, at vi fra Dansk Folkepartis side har givet nogle gode forslag i dag, men vi vil meget gerne være behjælpelige over for regeringens støtteparti, som åbenbart vil stemme imod.
Pernille Skipper (EL), 2012-04-10:
Det er jeg sikker på at Dansk Folkeparti er.
Som sagt er jeg sikker på, at Dansk Folkeparti også allerede har foreslået vores udenrigspolitiske ordfører de gode forslag, som Dansk Folkeparti nu engang måtte have.
Jeg vil dertil bare sige, at vi allerede i dag har våben på skibene.
Muligheden findes allerede.
Det her lovforslag, som Enhedslisten siger nej til, handler sådan set ikke om at have våben på skibene.
Det handler om, hvorvidt tilladelsen skal gives til en enkelt person, så vi ved præcist, hvilket menneske der har hvilke våben, eller om vi skal give en tilladelse bredt til et privat vagtværn, som så efter deres forgodtbefindende indirekte kan uddele våbentilladelser.
Det kan vi desværre ikke støtte.
Preben Bang Henriksen (V), 2012-04-10:
Jeg noterede, at høj hastighed, konvojsejlads og højere rælinger skulle være Enhedslistens løsning.
Jeg tror, de fleste rederier har tænkt over det i forvejen, og jeg tror desværre ikke, at det er løsningen.
Jeg kan da også se, hvad andre lande, bl.a. Norge, gør, og de gør jo, ligesom vi gør her i Danmark.
Det får mig lige til at bede Enhedslistens ordfører om at konkretisere: Er Enhedslisten imod muligheden for private bevæbnede vagter på de danske skibe?
Pernille Skipper (EL), 2012-04-10:
Det har jeg prøvet at sige, men jeg vil gerne sige det igen: Nej, Enhedslisten synes, at lovgivningen, som den er i dag, altså hvor det allerede i dag er muligt at have bevæbnede vagter på skibene, er fin.
Det, vi har et problem med, er, at man frem for at give enkeltpersoner våbentilladelser giver private vagtværn muligheden for efter deres forgodtbefindende at uddele våben.
Det betyder, at den danske stat har mindre styr på dem, og det synes vi er en dårlig idé.
Preben Bang Henriksen (V), 2012-04-10:
Jeg skal bare høre: Har Enhedslisten ikke respekt for, at de søfarendes organisationer og rederierne i dag beretter om problemer, fordi det tager så lang tid at få disse tilladelser i hus efter den gældende ordning?
Jeg bemærkede godt nok, at ordføreren sagde, at det kunne man jo planlægge sig ud af, men i nutidens skibstrafik er det jo altså fra dag til dag, at skibe bliver omdirigeret.
Mener Enhedslisten, at den gældende ordning er o.k., og er Enhedslisten dermed uenig med stort set alle de søfarendes organisationer og rederierne?
Ida Damborg (SF), 2012-04-10:
Det synes jeg vi med tydelighed siger: Vi ønsker, at skibene skal kunne forsvare sig mod angreb, og det er det, vi ønsker at give en lidt lettere mulighed for til de danske skibe.
Det er det, vi ønsker.
Vi ønsker ikke at optrappe et våbenkapløb ombord på skibene, heller ikke ud for Afrikas Horn, men vi ønsker, at danske skibe skal kunne forsvare sig.
I forhold til retsforfølgelse må jeg igen til hr. Peter Skaarup og Dansk Folkeparti sige: Kom med nogle bud på det.
Man snakker om, at vi kan have skibe liggende, men hvad skal de så?
Skal de så sejle rundt i 6 år, hvis de idømmes 6 års straf, eller hvor er det, de skal afsone henne?
Jeg kunne næppe forestille mig, at hr. Peter Skaarup ville synes, det var en vanvittig god idé, at de kom til Danmark alle sammen og afsonede, men det kan vi jo diskutere.
Jeg synes, det er lidt nemt blot at sige, at de skal være på nogle skibe, for jeg synes, at det, som er meget vigtigt i den her sag, er, at der her er et land, Kenya, som vi meget gerne vil have nogle gode aftaler med, men vi har også et land, der har kæmpestore problemer og tager sin del af slæbet.
Carsten Hansen (S), 2012-04-10:
Det er vigtigt for mig at sige, at startboligerne ikke er et kommunalt tilbud.
Det har man nemlig blandt forligspartierne lagt vægt på.
Boligerne er i stedet for forankrede enten i en almen boligorganisation eller i en organisation, der udfører frivilligt socialt arbejde.
Den sociale indsats i de her boliger vil have fokus på at styrke de unges tilknytning til uddannelse, beskæftigelse samt evne til at bo i egen bolig.
Det er unge, der er sårbare på alle mulige måder.
Det er svært at lave en entydig definition af det.
Nogle vil have bedre af at blive hjemme, hvis de har et stærkt familienetværk, der kan bakke dem op og være der for dem.
Der er andre, der ikke har et familienetværk, men som har brug for, at der kommer en social vicevært og et særligt botilbud indover.
Det er kommunen, der fører tilsyn.
Man kan også drøfte anvisningen via kommunen.
Jeg har stor tiltro til, at den frihed, som hr. Leif Mikkelsen også besang i forhold til udlicitering tidligere i dag, kan kommunerne godt håndtere, for de kender den her gruppe unge mennesker, og de kender dem ganske givet fra det sociale arbejde i kommunen.
Ole Hækkerup (S), 2012-04-10:
Tak, formand.
Dette lovforslag giver mulighed for, at danske rederier lettere kan have bevæbnede vagter om bord for bedre at kunne imødegå pirateri.
Konkret går vi med det her lovforslag fra, at et rederi i dag skal have en konkret tilladelse til at benytte navngivne vagter på en bestemt sejlads, der må bære våben, til, at et rederi kan få en generel tilladelse til at have våben om bord på skibene, og at våbnene kan bruges i områder, hvor der er risiko for pirateri.
Betyder det så samlet set, at vi er kommet pirateriet til livs med det her lovforslag?
Nej, langtfra.
Men det her lovforslag sikrer i hvert fald en bedre beskyttelse af besætningen og af skibene hos danske rederier.
Samtidig synes jeg, at det, når vi behandler det i dag, er vigtigt at understrege, at man stadig skal søge tilladelse hos Justitsministeriet, at det her selvsagt ikke kan komme til at omfatte fiskerbåde eller passagerskibe, at dansk våbenlov jo uforandret gælder i danske farvande, og at hele udmøntningen af lovgivningen i øvrigt kommer til at ligge i en bekendtgørelse fra Justitsministeriet.
Det vil sige, at det bliver en mere fleksibel ordning, som bedre sikrer besætninger og skibe hos danske rederier, og det kan Socialdemokraterne støtte.
Ida Damborg (SF), 2012-04-10:
At bruge våben til at forsvare skibe, der passerer uroligt farvand er ikke en langsigtet løsning.
Derom må der ikke herske tvivl.
Men i en situation, hvor pirateriet er tiltagende, hvor piraterne bliver rekrutteret længere og længere inde i landet og dermed har meget lidt kendskab til søfart og navigation, bliver piraterne mere desperate og livet dermed farligere for rederiernes sejlads i farefyldt farvand.
I en sådan situation er vi nødt til at give rederierne de redskaber, som de har brug for til at forsvare deres skibe og mandskab.
Som loven er i dag, tilgodeser den ikke rederiernes behov for at få våbentilladelse til vagter på rederiernes skibe, ikke mindst fordi tilladelsen er meget specifik til kun at gælde en bestemt rejse og en bestemt person.
SF støtter derfor dette forslag, fordi vi mener, at det letter sagsbehandlingen.
Vi bakker op om forslaget, som vil gøre våbentilladelserne gældende i en længere periode, når skibene passerer farefyldt farvand.
Vi forventer dog en præcisering i bekendtgørelsen, sådan at der bliver nærmere betingelser for våbentilladelsen; at rederierne inden for kort tid efter piratangreb skal redegøre for, hvordan våbenmagt er blevet anvendt; at der skal føres nøje kontrol med våbnenes opbevaring under sejlads; at der også stilles krav til vagternes egnethed.
Alt dette forventer vi bliver en del af bekendtgørelsen.
Situationen i farvandet ud for bl.a. Afrikas Horn skærpes.
Pirateri er en indbringende forretning i et land, hvor der ikke er mange muligheder for unge mennesker til at skabe sig en fremtid.
Jeg var selv med dette Tings Integrationsudvalg i Kenya i marts, hvor vi bl.a. blev grundigt briefet om arbejdet med at tilbageholde og retsforfølge pirater
Kenya tager en stor del af sit ansvar, og det selv om landet også huser et sted mellem 600.000 og 700.000 flygtninge fra regionen.
Derfor er jeg glad for den indsats, som Danmark yder i form af praktisk og administrativ hjælp til den kenyanske regering i denne sag.
Dette lovforslag er som sagt i starten ikke en løsning på en meget kompleks problemstilling, men et redskab i en situation, hvor sømænd hver dag risikerer livet ved blot at være til stede på danske skibe i et farefyldt farvand.
Karsten Lauritzen (V), 2012-04-10:
Jeg vil godt kvittere for det sidste, som fru Pernille Skipper sagde om rabatsystemet, som jo eksisterer ved visse former for f.eks. sædelighedsforbrydelser, men som ikke eksisterer i forhold til økonomisk kriminalitet.
Der kan man tale om en ubalance, som jeg kan forstå Enhedslisten anerkender.
Det kan godt være, at vi skulle se nærmere på det.
Men det, jeg egentlig vil spørge fru Pernille Skipper om, er med hensyn til forslaget til vedtagelse, fordi man får det indtryk, når man læser den sidste linje, hvor der står, at »Folketinget hilser det derfor velkommen, at regeringen har fastholdt og styrket indsatsen mod økonomisk kriminalitet«, at man godt kunne tænke sig at straffe økonomisk kriminalitet hårdere.
Er det det, der ligger i formuleringen styrket indsatsen mod økonomisk kriminalitet?
Peter Skaarup (DF), 2012-04-10:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til to forhold vedrørende de ting, som SF's ordfører sagde.
Det ene er, om SF er med på at tillade, at danske skibe på sigt, hvis det bliver nødvendigt, får mulighed for at få kraftigere våben, der f.eks. kan give en bedre synlighed over for piraterne, men SF vil tilsyneladende udelukke brug af visse våben, hvor man kunne forestille sig, at de faktisk ville have en god effekt for at afskrække pirater fra at foretage de her tilfangetagelser af danske skibe.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Mener SF virkelig, at det er tilfredsstillende, at man gang på gang har måttet løslade pirater og bare sætte dem i land uden at retsforfølge de pågældende, med det resultat at de begår nye overgreb på skibene?
Ida Damborg (SF), 2012-04-10:
Jeg mener, at vi skal tænke os rigtig godt om, med hensyn til hvad det er, vi ønsker at udstyre vores danske skibe med.
En optrapning af en krig synes jeg at vi så i 1980'erne i Europa.
Hvad er det næste?
Skal vi have kanoner, skal vi have jagerfly?
Vi kan blive ved med at køre sådan en krig op.
Jeg synes, det er vigtigt, at man har våben til at kunne forsvare sig med.
Det ville hr. Peter Skaarup også vide, hvis han kendte til SF's historie.
Med en lang fortid som pacifistisk parti er vores ønske, at skibene her får mulighed for at forsvare sig.
Med hensyn til den anden ting, som jeg kort nævnte i min ordførertale, om retsforfølgelse af pirater, synes jeg, at hr. Peter Skaarup og det parti, han repræsenterer, skulle være med til at lave nogle langsigtede løsninger, med hensyn til hvordan vi kan retsforfølge pirater.
Der er et land, et meget fattigt land, med 40 millioner indbyggere, der i den grad tager et meget, meget stort slæb med hensyn til det her ansvar.
Det anerkender jeg at de gør.
Jeg synes, at hr. Peter Skaarup skulle være en af dem, der kom med bud på, hvordan vi kunne løse det, så vi også kunne tage vores del af ansvaret.
Peter Skaarup (DF), 2012-04-10:
Jeg er såmænd udmærket klar over, at SF er et pacifistisk parti – eller i hvert fald var.
Når jeg siger »var«, er det jo, fordi man faktisk her går ind for et forslag, der betyder, at danske skibe har et våbenskab ombord,
som forskellige sikkerhedsfirmaer så ... [Lydudfald]
... at undgå piratangreb.
Det er det, man gør her, så jeg ved ikke, hvor meget pacifisme der er over det her forslag.
Men det er som måske ligesom med andre ting, som SF har stået for, sådan, at man smider det i skraldespanden.
Det er i hvert fald det signal, man kommer med her.
Man skal jo ikke være naiv: Lige præcis de her pirater har jo våben med.
Der findes et dansk krigsskib, der har de tunge våben med, og det, som man kunne forestille sig kunne være vigtigt, var netop, at man havde nogle våben for at afskrække pirater.
Spørgsmålet er så, om man har de rigtige våben
Det er rigtig skidt.
Det er et dårligt signal at sende, og vores forslag er, at man etablerer noget med et FN-skib, så man både kan stå for retsforfølgelse og strafafsoning på selve skibet.
Det vil ikke belaste Kenya, det vil ikke belaste Seychellerne; det vil bare betyde, at man kan gøre det rigtige og det nødvendige.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2012-04-10:
Det Radikale Venstre bakker op om forslaget.
Vi har lagt os hårdt i selen med en militær indsats, men fra De Radikales side mener vi også, at sikringen af den civile skibstrafik kan yde et stort bidrag til løsningen af pirateriproblematikken.
Det er klart, at det dels forhåbentlig vil afskrække pirater fra deres forehavende, dels vil beskytte de konkrete danske skibe.
En facet af denne indsats er dette lovforslag.
Det gør det muligt for rederierne at have våben om bord på skibene med henblik på at medføre bevæbnede vagter ved passage af piratfyldte farvande.
Alle parter er hørt i sagen, og både rederne og sømændene bakker op om forslaget.
Det er klart, at vi fortsat stiller betydelige krav til rederierne i de tilfælde, hvor de nu får øgede beføjelser.
Vi stiller krav til våben- og ammunitionstyper, vi stiller krav til opbevaring af våbnene, vi kræver, at der føres våbenbog, vi stiller krav til vagternes egnethed, vi stiller rapporteringskrav, når våbnene har været i brug, hvad enten de er blevet affyret eller ej.
Under disse forudsætninger er vi fra radikal side meget tilfredse med de nye muligheder, der ligger i lovforslaget, for at medføre bevæbnede vagter og giver det vores fulde opbakning.
Louise Schack Elholm (V), 2012-04-10:
Ministeren begyndte med at forklare, at man har fjernet kontanthjælpsloftet, 450-timers-reglen og starthjælpen, og at man forventer, at dette er noget, der vil mindske antallet af udsættelser.
Hvilken videnskabelig analyse baserer ministeren det på?
For der findes ikke et eneste bevis for, at den påstand skulle være sand, i hvert fald ikke i nogen af de analyser, jeg har set.
At man valgte at fjerne de her ting, var et spørgsmål om ideologi.
I Venstre var vi imod det, for vi mener, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Der er ikke nogen sammenhæng mellem det og antallet af udsættelser, vi kan ikke se, at det er noget, der har en virkning i forhold til det.
Der er jo ikke nogen, der ønsker, at der er folk, der bliver sat ud af deres bolig, og det er derfor, vi har sat fokus på det ved at finde ud af, hvor mange det rent faktisk var, der blev sat ud, og vi har undersøgt, hvad man kan gøre for at undgå det.
Vi har taget de tiltag, som blev foreslået, og vi har sat en ny undersøgelse i gang for at finde ud af, hvad man så kan gøre for at undgå det.
Der har ikke været en eneste undersøgelse, der har peget på, at det var de her tre ydelser, der skulle være årsagen til, at der var folk, der blev sat ud af deres bolig.
Carsten Hansen (S), 2012-04-10:
Jeg skal indrømme, at jeg kender rigtig meget til boliglovgivningen; jeg har også tidligere selv været boligordfører, men det specifikke spørgsmål i forhold til den her nævnsstatistik vil jeg godt bede hr. Preben Bang Henriksen stille skriftligt.
Så skal jeg nok sørge for, at der kommer et klart svar på det.