runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2009-01-29:
Jeg havde åbenbart misforstået hr. Erling Bonnesen.
Og det er selvfølgelig ærgerligt, at jeg havde misforstået hr. Erling Bonnesen, for det, han sagde i sin indledende tale, lød ellers rigtig perspektivrigt.
Med hensyn til det andet vil jeg bare gentage mit spørgsmål til hr. Erling Bonnesen: Er Venstre indstillet på at fjerne den aldersdiskrimination, der i dag er i ledsagerordningen?
Men hvis man får det, efter at man er fyldt 67 år, kan man ikke få den.
Ja, selv hvis det bare er en lidelse eller et handicap, som udvikler sig, efter at man er fyldt 67 år, kan man stadig væk ikke få en ledsagerordning.
Det er altså et soleklart eksempel på aldersdiskrimination, for den eneste grund til, at man ikke kan få den, er, at man er fyldt 67 år.
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-01-29:
Det er rigtigt, som spørgeren siger, at der er et problem.
Jeg har bl.a. også arbejdet lidt med dem, der har glutenallergi, og de har skrevet ind om, at de godt kan gå hen at miste tilskuddet.
Det er noget, vi kigger på lige nu, og jeg har også stillet nogle spørgsmål til ministeren.
Så vi kigger også på, om vi kan finde nogle løsninger for dem.
Fru Karen J. Klint spørger, om vi gør noget for selvmordstruede, og vi har faktisk nogle initiativer, som gør noget.
Der er den pulje, som vi har sat af på 75 mio. kr., som de kan søge fra til forskellige aktiviteter.
Det kan være, at man tager på udflugter sammen eller et eller andet.
Og det gør jo, at man er sammen med andre mennesker, som gør, at man ikke bliver ensom og man ikke bliver isoleret.
Jeg kan sige, at det er noget, Dansk Folkeparti har fokus på.
Jeg har faktisk et møde i morgen kl. 10 med formanden for foreningen Livslinien , som arbejder med det her.
Så det er faktisk noget, jeg løbende har fokus på.
Jeg er glad for, at han vil være med til nogle møder og forklare mig helt nøjagtig, hvordan de ser, vi skal løse de her problemer.
Men en del af løsningen i forhold til selvmordstruede er jo i hvert fald at lave nogle aktiviteter, så de ikke føler sig ensomme, og så de ikke kommer til at sidde derhjemme.
Der er det jo også vigtigt, at man i kommunerne prioriterer, at man får lavet de aktiviteter.
Jeg er lidt ked af, at man kan se i min egen valgkreds, i Viborg Kommune, at de har skåret ned på aktivitetsområdet og ladet det være op til de frivillige.
Karen J. Klint (S), 2009-01-29:
Det kan så passende være et stikord til mit andet spørgsmål til ordføreren, for nu hører jeg også ordføreren sige, at vi har puljer, og så kan man måske få til udflugter.
Tidligere var det meget normalt, at man som en del af hverdagen havde udflugter for ældre borgergrupper og havde bidrag til transport og forskellige ting, men nu skal man altså søge en pulje for at give det, der var normalt for bare få år siden.
Jeg har altså svært ved at se, at det er udvikling, at man skal puljefinansiere en normal hverdag, for så har det været et tab, ellers var der jo ikke behov for at sætte ind med puljer til det.
Tilbage til det om, hvordan man kan forebygge.
Hvis man netop skal bruge puljer til et eller andet, eller hvis man nu skal gøre det bedre, vil jeg spørge, om der måske kunne være en idé i at i stedet for bare at foreslå opsøgende ældrebesøg, som man plejer at gøre, så foreslå, at man skulle have en omsorgssamtale i forbindelse med, at man blev enke eller enkemand.
Det kan være, at det var dér, man skulle sætte ind med kontakt, og ikke på grund af en fødselsdag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-01-29:
Jeg synes ikke, at jeg har hørt mig selv sige, at jeg gav et løfte; jeg sagde, at vi ville holde øje med det, og hvis der bliver et problem og kommunerne ikke kan administrere det - for det er jo faktisk kommunerne, der bestemmer, hvad prisen skal være - og begynder at tage helt urimelige priser for udbragt mad, jamen så vil vi også gå ind og kigge på det.
Angående garantien for boliger var der jo en høring, som fru Astrid Krag selv var med til i tirsdags, hvor jeg faktisk syntes ministeren redegjorde godt for det.
Det er rigtigt, at der et problem lige nu, fordi der er, jeg mener, det er 5.200 boliger, eller omkring 5.000 boliger - jeg kan ikke helt huske tallet - som i 2019 ikke vil være af en ordentlig standard, altså hvor der ikke er bad og toilet, eller som ikke er handicapvenlige.
Jeg synes, at selve aftalen, vi har lavet, er god nok; kommunerne har så bare ikke kunnet administrere det indtil videre, og der er det jo så ministerens opgave lige nu at få presset dem til at få opfyldt deres del af aftalen.
Ellers må man jo tage andre midler i brug.
Det er jo kommunerne, der skal sørge for at få den her aftale ført ud i livet.
Jeg synes faktisk kun, det er positivt, at vi har fået lavet en plejeboliggaranti, så vi kan sikre, at vores ældre kan få en bolig inden for 2 måneder - eller i hvert fald kan få tilbudt en bolig inden for 2 måneder.
Astrid Krag (SF), 2009-01-29:
Det kan man altså næsten tage som et løfte så fra Dansk Folkeparti, at vi næste år kan forvente, at Dansk Folkeparti går med, når vi fra SF's og Socialdemokraternes side tager hånd om prisstigningerne på den udbragte mad.
Det synes jeg da ville være et rigtig dejligt løfte at få nu, og det tør jeg vædde med også vil glæde de mange ældre, der bor i de kommuner, der har dobbelt så høje priser som de billigste kommuner, for det er jo virkeligheden allerede i dag.
er en anden af de sejre, Dansk Folkeparti smykker sig med, og som ordføreren også var inde på i sin tale, nemlig den her plejeboliggaranti.
Der kan så være lidt varians i forhold til, hvor mange kommuner der melder ind, at de ikke kan leve op til den, men den bliver ikke opfyldt.
Så vil jeg også spørge, om ordføreren er tilfreds med den måde, den er indrettet på, altså at man som ældre mister sin ret til plejeboliggaranti, hvis man kræver en tidssvarende bolig eller en bolig med en vis geografisk nærhed til der, hvor man har levet sit liv.
Er ordføreren tilfreds med den plejeboliggaranti?
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-01-29:
Jeg kan da starte med at svare på, hvorfor vi ikke kunne stemme for det beslutningsforslag, som Socialdemokratiet havde fremsat, og som vistnok blev behandlet den 11. december sidste år.
Det skyldes jo rent ud sagt, at vi havde fået lavet et finanslovforlig med regeringen.
Så kan man jo ikke bagefter sige, at nu laver man bare en aftale med nogle andre.
Dermed ikke være sagt, at vi ikke har fokus på den udbragte mad, for det er rigtigt, som det bliver sagt, at loftet lige nu gælder for den mad, der serveres på plejehjem og i plejeboliger, men ikke for den udbragte mad.
Men det er jo noget, vi tager i forbindelse med finansloven sammen med regeringen, hvor vi typisk får de her ting igennem.
Det er jo noget, der er udgiftskrævende, så det er man nødt til at have med ind over finansloven.
Astrid Krag (SF), 2009-01-29:
Det lyder til, at ordføreren for Dansk Folkeparti har nogle gode forslag, og derfor kan jeg også kun se frem til, at Dansk Folkeparti stemmer for oppositionens forslag om, at vi får lavet en handleplan, der kan nedbringe antallet af selvmord blandt ældre.
Men det, jeg egentlig ville spørge ind til, var til en af de succeser, som ordføreren fremhævede som Dansk Folkepartis sejr på ældreområdet, nemlig spørgsmålet om prisloft på plejehjemsmad.
Der vil jeg bare spørge ordføreren, om han kan give mig en logisk forklaring på, hvorfor det her loft alene gælder plejehjemsbeboere og ikke borgere, der bor i eget hjem.
Hvorfor stemte Dansk Folkeparti ikke for forslaget fra SF og Socialdemokraterne, der også omfattede de borgere, der stadig bor i eget hjem?
Det er trods alt langt størstedelen af de ældre borgere, der bor i eget hjem.
77 pct. af de over 80-årige bor stadig i eget hjem.
96 pct. at de 65-77-årige bor i eget hjem.
Og det har jo nogle store konsekvenser for ældre borgere og for deres mulighed for at leve et aktivt og sundt liv, hvis ikke de får en ordentlig mad.
Det er i hvert fald det, jeg frygter er konsekvensen i de mange kommuner, hvor man kan se, at madprisen altså er steget, også meget, hvad angår udbringning af mad til eget hjem.
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-01-29:
Jeg mener nu heller ikke, at jeg har sagt noget med, at det er min skyld eller din skyld.
Jeg synes faktisk mere, at det er oppositionen, der har det med at skyde på regeringspartierne og Dansk Folkeparti, fordi man slet ikke vil anerkende, at der faktisk er sket mange ting.
Det burde spørgeren selv kunne indrømme og sige: Fint nok, der er sket mange ting derude.
Derfor vil jeg ikke sige, at det ikke kan blive bedre, men lad os så diskutere, hvad vi kan gøre i fremtiden, i stedet for bare at sige, at det hele er dårligt.
Det er slet ikke den måde, jeg ser på det på.
Jeg synes, at vi skal kigge fremad i stedet for og så håbe på at få det hele gjort bedre.
Jeg har allerede nævnt mange aktiviteter, og jeg mener ikke, at vi bare skal sige, at vi skal ud og snakke med de selvmordstruede.
Jeg snakkede bl.a. om, at vi skulle kigge på, om vi skulle lave en behandlingsgaranti for dem, at man skulle sørge for at lave noget på aktivitetsområdet.
Jeg vil godt bakke op om, at der kunne være nogle flere forebyggende besøg, at man skulle ud for at opdage det og snakke med dem.
For der er nogle, der er så isolerede, at de simpelt hen ikke kommer ud til aktiviteter, og som man ikke får fat i.
Men jeg synes ikke, at man skal se så sort på det og bare sidde og give andre skylden.
Jeg synes mere, vi skulle arbejde sammen alle sammen om at sørge for at få lavet nogle bedre tiltag på det her område.
Lene Hansen (S), 2009-01-29:
Det her område er jo alt for alvorligt til, at vi skal stå her i Folketinget og sige: »Det er din skyld«, eller: »Det er min skyld«.
Vi har en opgave i fællesskab i at få gjort tilværelsen for vores ældre borgere så god som overhovedet muligt, og når selvmordsraten blandt ældre mænd ikke falder i de her år, er det jo en indikator på, at der er noget galt.
Ordføreren siger: Jamen nu må vi også tage en snak med dem, der er selvmordstruede.
Problemet er, at man ikke som ældre med de tanker udsender signaler, der er klare nok til at blive opfattet.
Så den eneste måde, som man reelt kan gå ind og forebygge på, er vel ved at være lidt mere opsøgende over for en større gruppe ældre.
Hvad siger ordføreren til f.eks. at udvide antallet af modtagere af hjemmebesøg?
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-01-29:
Nogle gange kan man godt undre sig over, om de her mikrofoner virker, for jeg synes, at det er det samme spørgsmål, jeg får igen.
Folk siger, at det kun er puljer, og det har jeg jo egentlig svaret på.
Det er jo ikke kun puljer, vi har også fået afsat flere penge til området, og det er kommunerne, som skal prioritere det.
Jeg sagde heller ikke - og det har jeg svaret på flere gange nu - at jeg mener, at alt er perfekt.
Jeg kan godt gentage, at vi ikke er et parti, der hviler på laurbærrene, og som bare sætter sig ned og siger, at alt nu er godt.
Det område kan stadig væk udvikles, og det vil vi jo fortsat gøre, ligesom vi bl.a. har vist med ældrechecken, som jeg nævnte til den foregående spørger, og det vil vi også fortsætte med at gøre her.
Jeg vil godt lige henvise til en brugerundersøgelse for hjemmehjælp, der kom i oktober sidste år, hvor man havde lavet en samlet tilfredshedsundersøgelse af praktisk hjælp fra hjemmehjælpere.
Den viste, at der var 1 pct., der var meget utilfredse, at 6 pct. var utilfredse, og at resten så ikke var utilfredse, men tilfredse eller meget tilfredse.
Så det viser, at der er stor tilfredshed med de ting, der bliver lavet derude.
Så det er lidt at male det hele meget sort, noget, som jeg ikke kan genkende.
Jeg siger da ikke, at det hele er perfekt.
Selvfølgelig skal vi arbejde på at gøre det bedre, men det er altså ikke så dårligt, som spørgeren siger.
En sjov ting, man kan se, er, at Region Hovedstaden faktisk er det sted i landet, hvor folk er mest utilfredse, og det er den region, hvor der er flest socialdemokrater i kommunalbestyrelserne.
Jeg kan ikke genkende det billede, at det er så dårligt, og hvis det endelig var dårligt, skulle man kigge på sine egne kommuner i stedet for.
Lene Hansen (S), 2009-01-29:
Man kan jo tydeligt høre, at Dansk Folkeparti heller ikke synes, at der rigtig er noget at komme efter - alt er såre godt.
Men jeg ville da blive meget forbavset, hvis ordføreren ikke også havde bemærket, at man rigtig mange steder ude i kommunerne er blevet nødt til i næste års budget at lave besparelser på ældreomsorgen.
Og det er vel, fordi økonomien i kommunerne simpelt hen er så anstrengt, for der er jo ingen lokalpolitikere, der ønsker at forringe omsorgen for vores ældste medborgere, medmindre man er bundet på hænder og fødder, så man bliver nødt til at gøre det.
Der er jo rigtig mange ældre, som angiver, at de oplever forringelser i ældreomsorgen i de her år, og det er slet ikke nok så at komme stikkende med nogle puljer for at dække over, at der jo reelt sker besparelser på området ude i kommunerne.
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-01-29:
Jo, det er jeg såmænd enig i, men det er jo ikke puljer alene, der gør det, men det er jo i hvert fald en del af vejen.
Nu har jeg nævnt nogle andre ting også, og det kunne være behandlingsgaranti, men vi har jo faktisk været med til at sætte ekstra midler af, 500 mio. kr. om året ekstra siden 2001, og for 2006 var det 500 mio. kr. yderligere, og det er jo penge, som kommunerne har fået, som de kan prioritere brugen af selv.
Vi har jo kommunalt selvstyre, hvor kommunerne så vidt muligt selv kan vælge at prioritere de forskellige ting.
Men jeg tror altså, at aktivitetsområdet er et vigtigt sted at sætte ind over for i kommunerne, for det er det, der giver livskvaliteten.
Og så længe folk har en god livskvalitet og de føler, at de har nogle aktiviteter, som de skal af sted til - det kan være morgensang eller gymnastik - og møder nogle andre ældre mennesker, har de heller ikke den tankegang med at begå selvmord.
Jeg tror, at aktivitetsområdet for de ældre er rigtig vigtigt, og det skal fortsat prioriteres, men det er jo som udgangspunkt kommunerne, der gør det, og så kan vi andre hjælpe til med penge, som vi har gjort, og så har vi puljer for at lægge noget oveni og lave nogle nye alternativer.
Lise von Seelen (S), 2009-01-29:
Jeg er helt enig med ordføreren i, at den vanskelighed og det problem, vi har med den høje selvmordsrate, har stået på i lang tid.
Og det har stået på i alt for lang tid.
Når man har et problem, som har bidt sig fast, og vi har nu har kunnet se, at det har stået på i lang tid, og det forandrer sig ikke i lighed med raten for andre befolkningsgrupper, hvor selvmordsraten daler, her stiger den faktisk, kunne man vel sige til sig selv, at det ikke er puljer sådan et område har brug for, for puljer er jo typisk til sådan noget afgrænset noget.
Så skal vi vel ind og sige, at det her bliver vi nødt til at betragte som noget, som er så afgørende, at det ikke er nok, at vi har puljer, som opstår i sporadiske projekter rundtomkring i forskellige kommuner.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at her bliver vi altså nødt til at sige, at her er det noget landsdækkende, her er det noget fast, vi har brug for?
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-01-29:
Jeg kan starte med det sidste.
Jeg tror egentlig, at vi alle sammen herinde gerne vil arbejde på at nedbringe den rate, der er af selvmordstruede.
Jeg tror ikke, at der er nogle, der vil ønske, den skal opad eller være, som den er i dag.
Jeg tror, at det er et problem, der har været der gennem lang tid.
Som ministeren også sagde, er der jo flere grupper.
Og det er jo egentlig for alle tre grupper, vi skal sørge for at få raten ned.
Så siger fru Lise von Seelen, at vi ligesom bare sidder og roser os selv og siger, at nu kan det ikke blive bedre.
Jeg sagde faktisk lige det modsatte i min ordførertale.
Jeg sagde, at vi har gjort rigtig mange ting og vi har fokus på det her område, men det betyder ikke, at vi vil hvile på laurbærrene.
Vi vil jo fortsætte med at udvikle det her område.
Man kunne tage eksemplet med ældrechecken, hvor folk også i starten troede, at det bare var en pulje, der gjaldt i et år.
Det har faktisk vist sig, at vi har lavet den bedre og bedre år for år og også løbende i finansloven 2009 har gjort den bedre.
Det betyder jo ikke, at fordi vi har gjort det godt indtil videre og forbedret mange områder, vil vi ikke fortsætte med at forbedre området løbende fremover.
Lise von Seelen (S), 2009-01-29:
Af ordførerens tale får man nærmest det indtryk, at Dansk Folkeparti synes, at alting er godt derude.
Det går rigtig godt, der er ingen problemer.
Og til det må jeg sige, at med de tilbagemeldinger, vi får som socialpolitikere, og det, folk derude iagttager, er der sket store forandringer, men det er ikke altid - det er faktisk meget sjældent - at vi får tilbagemeldinger om, at de forandringer også er forbedringer.
Nu har ordføreren flere gange været inde på, at det med selvmordene også ligger ordføreren på sinde, og derfor er jeg da meget optimistisk med hensyn til, at man vil gå rigtig ind i det her arbejde og sige, at det her er symptomet på, at der er noget galt, og vi skal finde de nøgler, der skal til, for at vi kan nedbringe den her selvmordsrate.
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-01-29:
Den pulje, jeg nævnte, var egentlig ment som en udviklingspulje, som kunne bruges til at finde ud af, hvordan vi får den bedste pleje.
Og det er jo ikke udflugter alene, det kan jo være mange forskellige ting.
Det, vi har lagt vægt på, er, at man skal sætte de ældres ønsker i fokus, og det er det, vi også har set rundtomkring med de puljer, der har været.
Nogle steder har de måske fået Keld og Hilda ud og har siddet og glædet sig rigtig meget over det, andre steder kunne det så være et akvarium, som jeg nævnte.
Det er mange forskellige ting, som de her penge bliver brugt til.
Det betyder jo ikke, at det er de eneste penge, der er.
Kommunerne har jo også selv aktivitetsområder og sætter selv penge af.
Det, vi har gjort, har vi bare gjort for at give dem en ekstra mulighed for at kunne lave nogle forskellige aktiviteter.
Nu er tiden også gået, og jeg nåede desværre ikke at svare på det sidste.
Erling Bonnesen (V), 2009-01-29:
Venstres principielle tilgang til det er, at man skal have så meget selvbestemmelsesmulighed som vel muligt i den situation, man nu befinder sig i.
Og der kan vi jo også, hvis vi ser på ældrecentre, plejeboliger og plejehjem, konstatere, at der er meget stor forskel på, hvordan man lokalt får det tilrettelagt.
Der er jo masser af gode eksempler på, at man siger - jeg har selv besøgt et sted på et tidspunkt, hvor de heldigvis med glæde konstaterede det - at det næsten er ligesom at være derhjemme.
Det er jo næsten den bedste understregning af, at der er muligheder for at tilrettelægge det, sådan at man får en høj grad af selvbestemmelse.
Så er der måske også nogle andre situationer, som ikke helt lever op til det, men så er der heldigvis nogle gode eksempler, man kan pege på, sådan at man kan få bredt viften af muligheder for netop at få udfoldet så meget selvbestemmelse som overhovedet muligt ud.
Ledsagerordningen er principielt en god ting.
Den skal man jo så også prøve at tilpasse lokalt og den enkeltes situation.
Per Clausen (EL), 2009-01-29:
Jeg vil vende tilbage til nogle af de mere perspektivrige bemærkninger i hr. Erling Bonnesens indledende tale, hvor han pointerede, hvor vigtigt det var, at de ældre havde selvbestemmelse.
Jeg vil spørge, om det skal forstås på den måde, at Venstre nu har den opfattelse, at det ville være en rigtig god idé, hvis vi sikrede de ældre, at de stadig havde ret til - også når de kom i en beskyttet bolig eller på et plejehjem - selv at bestemme, hvornår de skulle stå op, stadig væk havde ret til at bestemme, hvornår og hvad de skulle spise, og stadig væk havde ret til at bestemme, hvilket tøj de skulle have på.
Det er banale rettigheder, men rettigheder, som Venstre tidligere har stemt imod at de ældre skulle have.
Det andet spørgsmål til hr. Erling Bonnesen handler om ledsagerordningen.
Det der med at have fri bestemmelsesret over sit eget liv handler jo også om at komme ud i byen, ud at opleve ting.
Synes hr. Erling Bonnesen på den baggrund, det er rimeligt, at man har en aldersdiskrimination, der gør, at hvis man får en lidelse, der gør, at man har brug for at have en ledsager med, efter at man er fyldt 67 år, så har man ikke den samme ret, som andre har, til at få en ledsager med?
Erling Bonnesen (V), 2009-01-29:
Vi kan jo med glæde konstatere, at mange kommuner har taget handsken op på opfordringerne til at afskaffe eventuelle overflødige regler - der er forslag om det i hvert tilfælde - prøve at gøre tingene mere enkle, kort og godt, som vi siger i overskriften, prøve at få afskaffet noget af bureaukratiet, men nogle kommuner ønsker at planlægge på én måde, og nogle kommuner ønsker at planlægge på en anden måde, f.eks. det med tidstagning og den slags; nogle ønsker at registrere lidt hårdere end andre.
Og lige præcis det synes jeg også man skal respektere.
Vi kan jo kort og godt se, at der er kommet mange forslag ind til forenklinger og forbedringer, og de er jo så ved at blive behandlet, og mange af dem håber vi da selvfølgelig også bliver vedtaget.
Så der er rent faktisk sat handling bag ved ordene om at forenkle og afbureaukratisere.
Lise von Seelen (S), 2009-01-29:
Hr. Erling Bonnesen nævner, at partiet Venstre vil arbejde for at afskaffe bureaukratiet i ældresektoren.
Det er jo sådan set ikke noget nyt budskab, for vi har haft flere valgkampe, hvor statsministeren også har rejst rundt og netop lovet, at minuttyranniet skulle forsvinde, men her senest den 13. januar fik vi en tilbagemelding fra foreningen FOA som nok er det fagforbund, som har flest medlemmer inden for det her område - som siger: Jamen der er stadig væk minuttyranni derude; der er stadig væk en masse bureaukrati.
Så hvad er det nye, vi nu kan forvente fra Venstre, som virkelig vil afskaffe det minuttyranni, som plager både de ældre og de ansatte?
Lise von Seelen (S), 2009-01-29:
Grunden til, at vi fire partier altså gerne vil have den her sammenhængende debat om de ældres forhold, er, at der er nogle ting, der har forandret sig.
Men det betyder altså også, at vi skal sikre, at de rammer, der er for de ældres tilværelse, afpasses med, at de har en længere levealder og de bliver flere, men vi ved også, at de ældre har flere sunde leveår.
Så der er mange ting, der gør, at det er nyttigt, at vi snakker om de ældres liv i sammenhæng.
Derfor har vi bedt om den her debat, for vi mener, at det er vigtigt, at det er os, der sætter rammerne for, hvordan kommunerne skal fylde det her ud ude lokalt.
Derfor håber vi meget, at vi kan få en debat i dag, som er konstruktiv, og som peger fremad, i forhold til hvordan ældrelivet bør være i 2009 og i fremtiden.
Det synes vi er bekymrende, og det er et signal om, at der er noget, vi skal have gjort.
Med den begrundelse ønsker jeg, at vi får en rigtig god og konstruktiv debat.
Mange tak.
Vi er fire partier, nemlig Socialdemokratiet, SF, Det Radikale Venstre og Enhedslisten, som har fundet, at vi har brug for at få en debat om de ældres forhold, en debat, som handler om de ældres tilværelse i sammenhæng og ikke bare en lille bid eller et lille hjørne af de ældres tilværelse; vi vil gerne se på, hvordan hverdagen ser ud for ældre i 2009 her i Danmark.
Det vil vi gerne, fordi der er nogle ting, der har ændret sig, dels ved vi, at der bliver flere ældre i de kommende år, dels ved vi, at de ældre bliver ældre ...
Kan man ikke høre noget?