runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2007-05-31:
Må jeg så spørge fru Helle Thorning-Schmidt: Hvorfor fremlægger Socialdemokratiet et forslag, som betyder en ensidig – en ensidig – fordømmelse af Israel, men ikke ét kritisk ord om de palæstinensiske raketangreb, de palæstinensiske terrorangreb på israelsk territorium?
Hvorfor er der ikke ét kritisk ord om det i forslaget til vedtagelse fra Socialdemokratiet?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Jeg er helt uenig i, at det forslag til vedtagelse, vi sagde ja til i går, ikke betyder en fortsættelse af den forhandlingslinje, vi har haft hidtil.
Vi går stadig ind for en tostatsløsning.
Vi kan se problemer på begge sider, både på Palæstinas og Israels side, så naturligvis er jeg enig i det forslag til vedtagelse, som min egen gruppe stemte for i går.
Lars Barfoed (KF), 2007-05-31:
Jeg vil gerne vende mig til det udenrigspolitiske, for fru Helle Thorning-Schmidt har jo selv bragt de udenrigspolitiske temaer op og er, forstår jeg, glad for, at vi har tilvejebragt en bred enighed igen om Irak og Afghanistan.
Så vil jeg gerne spørge, om det er med fru Helle Thorning-Schmidts billigelse, at Socialdemokratiet i går og også her til morgen ved stemmeafgivningen i forbindelse med debatten om Israel og Palæstina har brudt den mangeårige enighed, der har været om forhandlingslinjen over for Israel og Palæstina, ved at Socialdemokratiet her i Folketingssalen i går bl.a. sammen med SF fremsatte et forslag til vedtagelse, der betyder en ensidig kritik af Israel, men ikke rummer ét kritisk ord om de palæstinensiske overgreb på Israel.
Er det noget, som fru Helle Thorning-Schmidt har billiget?
Har hun også billiget, at Socialdemokratiet så ikke stemte for det forslag til vedtagelse, som regeringspartierne havde fremsat sammen med Dansk Folkeparti, et forslag, der betyder en fortsættelse af forhandlingslinjen om en tostatsløsning?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Jeg er glad for, at fru Inger Støjberg nu har konstateret, at Socialdemokraterne har et projekt, at vi har nogle ting, vi gerne vil i gang med, og at der er forskel på det, som Socialdemokraterne vil, og det, Venstre vil.
Venstre har også sagt i dag, at hvis der er et råderum i dansk økonomi, skal noget af det, som statsministeren sagde, bruges på skattelettelser.
Jeg vil nu anbefale, at man lader være med at bruge de penge, som man vil bruge på skattelettelser i fremtiden, på det, men at man i stedet investerer dem i vores fælles velfærd.
Det er en forskel, og det er dér, pengene skal komme fra.
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-05-31:
Nu er jeg godt klar over, at fru Helle ThorningSchmidt ikke er den hyppigste gæst på Folketingets talerstol, men jeg vil godt lige repetere reglerne.
Jeg stiller spørgsmålene, og fru Helle Thorning-Schmidt svarer.
Og det gik vi så glip af nu.
Nu fik vi så svar på, hvad Socialdemokraterne brænder for.
Allermest virker det jo, som om Socialdemokraterne brænder penge af uden at ville fortælle, hvordan noget skal finansieres.
Sidste års finanslov hang på ingen måder sammen, og den eneste måde, man fik den til at hænge bare en smule sammen på var ved at lave lavere gældsnedbringelse og ellers hive nogle penge ud af de statslige selskaber.
Hvem er det, der skal betale for alt det, Socialdemokraterne tilsyneladende brænder for?
Hvor skal pengene findes?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Jeg synes, at det spørgsmål er besynderligt, når jeg nu har stået heroppe med min tale – jeg skal også gerne give fru Inger Støjberg min tale.
Jeg vil gerne opremse noget af det, som vi brænder for at komme i gang med.
Vi brænder for at komme i gang med at skabe et Danmark, som bygger på vedvarende energi, et Danmark, som igen sætter miljø på dagsordenen.
Vi brænder for at komme i gang med at skabe et Danmark, som går op imod stigende ulighed, og som ikke fastholder den ulighed, der er i dag, eller gør den værre.
Vi brænder for at investere i vores velfærdssamfund, investere i vores børn, så de kan lære at læse, også den halvdel af de børn med udenlandsk baggrund, som ikke lærer at læse.
Vi brænder efter, at man skal have mindre frafald på vores erhvervsskoler.
Vi brænder efter at investere i vores infrastruktur.
Vi brænder efter at komme i gang med at udbygge velfærdssamfundet, og vi var sådan set meget godt i gang i 1990'erne.
Regeringen har ladet stå til i 5½ år.
Vi brænder for at bringe velfærdssamfundet tilbage på sporet.
Det er meget muligt, at Venstre ikke synes, at det er et projekt at give flere rettigheder til borgerne, når det handler om velfærd.
Det er meget muligt, at Venstre ikke synes, at det er et projekt at sætte miljø på dagsordenen.
Det synes vi.
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-05-31:
Jeg kan jo konstatere, at Socialdemokraterne med fru Helle Thorning-Schmidt i spidsen heller ikke i dag på trods af en meget, meget lang taletid har formået at fortælle, hvad Socialdemokratiet egentlig vil med fremtiden.
Men Socialdemokraternes forslag til finansloven for år 2007 hang simpelt hen på ingen måder sammen, og nu kan jeg så forstå, at fru Helle Thorning-Schmidt mener, at man sagtens kan løfte forbruget med yderligere 4 mia. kr. om året – igen uden at vise en eneste finansieringskilde.
Hvem er det, der skal betale? vil jeg spørge fru Helle Thorning-Schmidt.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Jeg er ikke sikker på, at hr. Søren Espersen har hørt efter.
Jeg sagde, at vi går efter at danne en SR-regering, men der er ikke noget principielt, der hindrer, at Socialistisk Folkeparti kan indtræde i en regering.
Og jeg kunne stille det samme spørgsmål, måske ikke lige til hr. Søren Espersen, men til V og K: Er der noget principielt, der hindrer, at Dansk Folkeparti kan indtræde i en regering med V og K?
Søren Espersen (DF), 2007-05-31:
Det synes jeg også er nyt.
Altså, man har hidtil, så vidt jeg har forstået, satset på en SR-regering.
Det, der nu kommer fra Socialdemokratiets leder, er altså, at det, som man lægger op til ved næste valg, er at danne en S-SF-R-regering.
Er det korrekt forstået?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Socialdemokraterne ønsker faktisk at stå i spidsen for en regering, som bygger på S og R. Men det er også lige så klart, at jeg er imponeret over den udvikling, som SF har været igennem bl.a. i europaspørgsmålet, hvor man har taget nogle ganske vanskelige diskussioner.
Derfor er der intet principielt til hinder for, at Socialistisk Folkeparti kunne indtræde i en socialdemokratisk ledet regering.
Søren Espersen (DF), 2007-05-31:
Jeg har også et spørgsmål, der drejer sig om fremtiden, og den synes jeg også vi skal se lidt ud i.
Der har været talt meget om hr. Villy Søvndals ministerdrømme og hans mulighed for at køre i bil efter valget, og her har vi måske kvinden, der kan opfylde hr. Villy Søvndals hede drømme.
Er der en reel mulighed for det under en socialdemokratisk ledet regering?
Vi har også lige talt om skræmmebilleder.
Jeg synes, det er rart at få det helt på det rene.
Er der en mulighed for, at hr. Villy Søvndal kan komme til at køre i en ministerbil i en socialdemokratisk ledet regering?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Nu er det jo ikke første gang, at man giver rettigheder til borgerne.
Vi har jo også minimumstimetal i skolen, og vi har behandlingsgarantier, så det er ikke første gang, at borgerne får nogle rettigheder.
Jeg ved godt, at der er meget, De Konservative ikke forstår om velfærdssamfundet, men man kan vel nærmest sige om velfærdssamfundet, at det er rettighed på rettighed på rettighed, hvor borgerne får nogle klart definerede ting, de kan regne med, når de møder velfærdssamfundet.
Der er vi forskellige.
Socialdemokraterne mener sådan set, at vi skal give borgerne flere rettigheder og ikke færre rettigheder.
Jeg tror også, hvis man spørger brugerorganisationerne eller nogle af de faglige organisationer, bl.a. FOA, at de vil synes, at det her er en rigtig god idé.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-05-31:
Dermed fratager man jo lokale ansvaret for at tilrettelægge serviceydelsen i skillelinjen mellem borgeren på den ene side og den offentlige sektor på den anden side, og man skaber et stærkt udgiftsdrivende system, som er medvirkende til, at de offentlige udgifter stiger.
Har Socialdemokratiet og fru Helle Thorning-Schmidt overhovedet nogen anelse om, hvad det her kommer til at koste?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Det, vi har set i de sidste mange år med VKOflertallet, er jo, at man har lovet og lovet en bedre service, men når det kom til at betale regningen, så har man vendt sig væk og sagt, at det var kommunernes ansvar, med det resultat – og nu skal jeg nok lade være med at citere igen – at formanden for Kommunernes Landsforening, Erik Fabrin, siger, at det må holde op, at man bliver ved med at love, når man samtidig har en meget stram udgiftspolitik.
Det er ganske klart, at det er den måde, man har kørt kommunerne på.
Vi vil gerne ændre på det system.
Vi vil gerne sige klart og tydeligt til borgerne, at nu har de nogle rettigheder.
Nu skal de være sikre på, at de ikke f.eks. skal ligge på gangen på et hospital, hvis de bliver alvorligt syge.
Vi vil gerne give ret til, at man kan få en enestue, hvis man er døende.
Og det, der er spørgsmålet her, er jo, at det drejer sig om klare valg.
Hvad er det for et velfærdssamfund, vi ønsker?
Vi har foretaget et valg, og vi har samtidig også foretaget det valg, at hvis vi fra Christiansborg giver borgerne nogle klare rettigheder, så skal der naturligvis også følge midler med, så de rettigheder kan blive opfyldt.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-05-31:
Fru Helle Thorning-Schmidt og Socialdemokratiet foreslår minimumsstandarder.
Man vil altså uddele en række rettigheder til borgerne, som borgerne så kan kræve at få, hvad angår den offentlige sektor.
Sådan nogle forslag vil jo virke stærkt udgiftsdrivende.
I dag skriver Erik Fabrin i avisen, at skal fru Hansen mærke mere kvalitet, skal det skabes lokalt og ikke igennem centralt fastsatte regler.
Hvad mener fru Helle Thorning-Schmidt om det?
Per Clausen (EL), 2007-05-31:
Nu er De Konservative et historisk bevidst parti, og derfor undrer det mig selvfølgelig ikke så meget, at jeg ligesom hørte ekkoet fra engang i min pureste ungdom, barndom, da fru Pia Christmas-Møller fremmanede et billede af hr. Villy Søvndal som sådan nærmest en kloning af Stalin.
Jeg kan kun anbefale, at Det Konservative Folkeparti fører valgkamp på dét billede, for det tror jeg nok vil reducere Det Konservative Folkeparti til det, man kunne sige vel er den størrelse, det bør have nu.
Men et enkelt spørgsmål: Fru Pia ChristmasMøller er jo medlem af et parti, der ikke vil efterlade regningen i børneværelset og derfor også har en visionær energipolitik.
Hvad mener fru Pia Christmas-Møller i grunden det siger om regeringens energipolitik, når konsekvenserne nu er, at CO2-udslippet stiger, at energiforbruget stiger, og at regeringen har meget, meget svært ved at få godkendt sin plan i forhold til at overholde Kyotoaftalen i EU; hvad siger det om visionerne i regeringens klima- og energipolitik de første 5 år?
Jesper Langballe (DF), 2007-05-31:
Hr. Per Clausen sagde, at imamer og andre præster ikke bør gå rundt sådan og anbefale partier.
Jeg går ud fra, at hr. Per Clausen også tænkte på præster i folkekirken.
Det kan måske være, han ligefrem havde nogle specielle i tankerne.
Og jeg vil sige, at det dog var en utrolig form for omvendt lovreligiøsitet.
Det gælder også på et andet område.
Det er med hensyn til Koranens påbud om, at man lyver, når det tjener den gode sag, eller i hvert fald får hukommelsestab.
Der har vi jo oplevet, at hr. Per Clausens partifælle hr. Arbo-Bæhr i sit forsvar for Asmaa ikke kunne huske, hvilket parti han stillede op for for 3 år siden.
Jeg vil gerne spørge hr. Per Clausen: Kan han huske, hvilket parti han stillede op for for 3 år siden?
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Jeg skal komme med et måske endnu klarere svar.
Jeg ved ikke, om det kan blive klarere, men jeg vil godt prøve igen: SF er imod skattestoppet – det er helt rigtig opfattet – fordi det er ulighedsskabende, som hr. Kristian Thulesen Dahl, der jo har støttet skattestoppet i mange år, også godt ved og nogle gange har gjort opmærksom på.
Derfor vil vi gå til valg på, at vi synes, at skattestoppet er en dårlig idé.
Meget tyder i øvrigt på, at rigtig mange vælgere er enige med SF i øjeblikket – bl.a. i det synspunkt, men formodentlig også i andre synspunkter.
Vi vil gå ind i en kommende regeringsdannelse med den støtte, SF nu får, og der kæmpe, efter at vi har kæmpet i en valgkamp, for de samme synspunkter.
Så må vi se, hvor langt vi når.
Sådan spiller musikken, også når man spiller violin.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-05-31:
Jeg spurgte, om SF kunne støtte en økonomisk politik baseret på skattestoppet, med baggrund i at SF har tordnet imod skattestoppet, fordi det er det mest ulighedsskabende instrument, vi har.
Er der noget, SF står for – og det kan vælgerne regne med – er det at bekæmpe uligheden.
Hvilket svar får vi?
Ah, vi kan ikke sådan stille ultimative krav, og det er også farligt osv., så nu må vi se på det, og der var vist også noget med, at Dansk Folkeparti mente noget.
Kom nu.
Lad os få lidt af den gode, gamle hr. Villy Søvndal tilbage, der kunne give nogle klare svar, tak.
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Det er jo rigtigt – jeg tror oven i købet, at både SF og Dansk Folkeparti har den fælles erkendelse; jeg har i hvert fald før hørt den fremsagt af hr. Thulesen Dahl – at skattestoppet er med til at øge uligheden, og på et tidspunkt ville Dansk Folkeparti se på den.
Så den erkendelse er vi altså enige i, formoder jeg, nemlig at skattestoppet er med til at øge uligheden.
Det er derfor, vi siger, at vi ikke er tilhængere af skattestoppet.
Vi synes, det er både ufleksibelt og rigidt, og det gør, at vi ikke kan ændre nogen af de ting, vi gerne ville – senest det eksempel, jeg nævnte med hr. Jørgen Winther, som siger, at man ikke engang på sundhedsområdet kan lave politik, fordi der ikke kan ændres på satser.
Derfor har vi hele tiden været imod skattestoppet.
Men det, hr. Kristian Thulesen Dahl gør, er i virkeligheden lidt det samme som hr. Lars Barfoed, nemlig at bede os om at stille et ultimativt krav.
Det er der andre partier før os der har forsøgt, og vi synes ikke, de er sluppet heldigt fra det.
Vi gør ikke det samme.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-05-31:
Det var da heldigt.
Så når jeg jo at sige, at det, jeg har hørt i dag, er den mest udprægede hr. Villy Søvndal-uld-i-mund, vi nogen sinde har hørt.
Jeg synes godt nok, der har været mange områder, hvor det har været svært at få klare svar fra hr. Villy Søvndal, men jeg vil alligevel lige prøve at se, om jeg kan få et klart svar her under det sidste af hr. Villy Søvndals tid på talerstolen som ordfører.
Jeg har forstået det sådan, at SF siger, at et af de vigtigste formål for SF er at få bekæmpet uligheden, punkt 1.
Og punkt 2 er, at et af de instrumenter, der ifølge SF er allermest ulighedsskabende, er skattestoppet.
Derfor som punkt 3 det meget enkle spørgsmål: Vil hr. Villy Søvndal og SF kunne støtte en økonomisk politik, der er baseret på skattestoppet?
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Det er jo ikke rigtigt, når hr. Erling Bonnesen siger, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti ikke har sænket satserne.
Jo, det har man.
Man har lagt et loft over kontanthjælpen, der betyder en væsentlig lavere sats for kontanthjælpsmodtagere.
Det tror jeg også hr. Erling Bonnesen er opmærksom på, så det var en fortalelse.
Det er heller ikke rigtigt, at man ikke har lavet nye satser for starthjælp.
Starthjælpen er en sats, der er på mellem 50 og 70 pct. af kontanthjælpen.
Så man har lavet nye satser, der presser nogle ydergrupper meget langt ned i indkomst til ugunst for dem og deres børn.
Men stadig væk: Både vores kontanthjælpssystem og dagpengesystem bygger på, at man har ret, men også pligt til at tage anvist arbejde, og det skal selvfølgelig fungere.
Erling Bonnesen (V), 2007-05-31:
Nu er det jo en fastslået kendsgerning, at regeringen ikke har nedsat ydelserne til dem, som måtte være ledige under en eller anden form.
Vi har jo blot stillet krav om, at de skal tage et anvist arbejde.
Og så kan jeg forstå nu, at det sådan set er i orden, hvad VK-regeringen har gjort med hensyn til at stille nogle krav.
Hvis SF får magt, hvad vil man så sige til dem, som – og det har der jo været nogle tilfælde med – får anvist et arbejde, men så er i stand til at snakke sig væk fra det, når de kommer ud i firmaet.
Her er det jo, at vi er gået ind og har strammet på rådighedskontrollen.
Er det så også i orden?
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Det er jo ikke rigtigt, at SF ikke synes, der skal stilles krav til de ledige.
Vi har et arbejdsmarkedssystem, i øvrigt også et kontanthjælpssystem, der bygger på ret og pligt.
Det er jo ikke et tagselvbord, sådan at man som ledig kan sige: Jeg ønsker ikke et job.
Jo, det kan man godt sige, men så mister man som bekendt retten til dagpenge.
Og vi har ikke noget som helst ønske om at ændre på, at vores dagpengesystem og vores kontanthjælpssystem både indeholder en ret og en pligt.
Det, vi har talt imod og er imod – i øvrigt er det så også lykkedes at få De Radikale og Socialdemokraterne med sammen med Enhedslisten, som sammen med os hele tiden har været imod – er jo, at vi ikke vil tvinge folk på så lave satser, at vi får den ny fattigdom, som rigtig mange, der arbejder med nogle af de mest udsatte grupper i vores samfund, advarer imod, senest Rådet for Socialt Udsatte, som er regeringens eget råd, der i hver eneste årsrapport, jeg har set i de sidste 5 år, har advaret mod den nye fattigdom.
Så det er fattigdommen, vi er modstandere af, ikke at man har pligter som arbejdsløs.
Erling Bonnesen (V), 2007-05-31:
Hr. Villy Søvndal har et par gange sat fokus på arbejdsmarkedspolitikken.
Nu er det ikke en hemmelighed, at SF ikke bryder sig om, at der bliver stillet krav til de ledige om at tage et job.
Hvis nu SF skulle få magt, som de har agt, så har de også bebudet, at der skal ske en række lempelser.
For det vil jo blive tilfældet, som vi har forstået det.
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Nej, det er en forkert opfattelse.
Dér har hr. Lars Barfoed igen misforstået det.
Frem mod et valg vil vi bære vores synspunkt frem, nemlig at vi synes, den nuværende aktion i Afghanistan ikke er særlig god.
Vi tror ikke på, at den lykkes, for vi tror ikke på, man vinder afghanernes hjerter ved at brænde marker af og ved at skyde talebanere ud fra hr. Søren Espersens primitive forudsætning, at når man har skudt en talebaner, er der en mindre på den her jord.
Det tror vi ikke på.
Vi savner, at nogen ser det lidt mere i en helhed, nemlig at hovedproblemet i Afghanistan er de fattige bønder, hvis eneste livsgrundlag i øjeblikket er opiumsdyrkningen.
De skal tilbydes et alternativ.
Så skal man sikre, at man ikke, i det omfang det sker i dag, dræber fuldstændig uskyldige, tilfældige afghanere, for det er med til at svække regeringen, det er med til at øge modstanden.
Det vil vi lægge frem som vores synspunkter.
Lars Barfoed (KF), 2007-05-31:
Man må jo så fortolke hr. Villy Søvndals svar på den måde, at hr. Villy Søvndal ikke mener, at vælgerne inden et valg skal delagtiggøres i, hvorvidt en S-R-SF-regering vil trække Danmark ud af Afghanistan, eller om Danmark fortsat deltager i bekæmpelsen af terroristerne i Afghanistan og i kampen for at skabe et frit, demokratisk Afghanistan.
Det kan vælgerne ikke få at vide inden et valg.
Det er en hemmelighed, som SF vil bevare, indtil en regering bestående af de tre partier er dannet.
Jacob Jensen (V), 2007-05-31:
Nu spurgte hr. Per Clausen om regeringens skattepolitik, og der vil jeg bare henvise til regeringsgrundlaget.
Der står sådan set ganske klart, hvad regeringens skattepolitik er, hvis det ikke skulle være klart for alle.
Men nu vi er ved at tale regeringsdannelse og regeringskonstellationer, vil jeg sige, at jeg går ud fra, at det er klart, at Enhedslisten vil støtte op om en socialdemokratisk ledet regering, hvis der skulle vise sig et flertal for den.
Derfor vil jeg godt i forlængelse af det spørge, om Enhedslisten stadig væk kan støtte en sådan regering, hvis regeringen baserer sin økonomiske politik på et skattestop, hvilket vi kunne forstå på Socialdemokraternes formand her tidligere i dag vil være tilfældet efter et eventuelt valg.
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Jeg tror lige, jeg er nødt til at korrekse hr. Lars Barfoed lidt med hensyn til den rigtige rækkefølge.
Rækkefølgen er følgende: Vi går til valg på vores synspunkter, De Radikale på deres synspunkter og Socialdemokraterne på deres synspunkter.
Så konstaterer vi efter et valg, at vi har et flertal, og så går vi ligesom i alle andre tilfælde, hvor der dannes regering i det her land, ind og forhandler om det.
Så spørger hr. Lars Barfoed meget sødt: Vil SF nu ikke godt være så sød at stille nogle helt ultimative krav til den regeringsdannelse?
Jeg vil bare sige, at det har andre partier forsøgt.
Jeg synes ikke, det taler for, at man skal gå ud og stille flere ultimative krav.
Det, der afgør, om SF deltager i en regering eller ej, er ikke en ministerbil – den er der mange der har været meget optaget af –
det, der afgør, om vi deltager i en regering eller ej, er den samlede politik, en sådan regering skal føre, og om vi synes, vi får tilstrækkelige indrømmelser, til at SF kan stå inde for det.
Det kommer da fuldstændig an på, hvem der skal have skattelettelser.
Vi ser det ikke som en opgave i sig selv at brandskatte folk.
Vi synes, at skattesystemet har to hovedfunktioner.
Den ene er at sikre finansieringen af en offentlig sektor, og den anden er at sikre lighed i vores samfund.
Vi vil gerne være med til at flytte skat, sådan at velhavende mennesker kommer til at betale mere i skat og vi så letter skatten i bunden.
Det har vi aldrig lagt skjul på.
Vi har heller aldrig lagt skjul på, at vi godt vil være med til at inddrage nogle af de kæmpe gevinster, som mennesker, der har bolig i bestemte områder, har opnået i de seneste år uden at arbejde for dem, om man så må sige.
Og det vil vi bruge til at lette skatten i bunden af vores skattesystem.
Det er vores synspunkt.
Sådan er det i frie demokratiske lande, at partier har forskellige synspunkter.
Dem sætter man sig så ned og forhandler om efter et valg.
Det må være endnu værre at have forskellige synspunkter, når man skal regere sammen, som tilfældet i øjeblikket er mellem Venstre og De Konservative.
Gitte Lillelund Bech (V), 2007-05-31:
Skal vi forstå hr. Villy Søvndal således, at SF ikke vil afvise at indgå i en S-R-SF-regering, som har skattelettelser på programmet?
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Det vil vi jo sætte os ned og forhandle om.
Det er jo en kendt sag, at der er forskellige synspunkter blandt de tre partier på skattespørgsmålet, ligesom der i øvrigt mig bekendt er mellem Venstre og De Konservative.
Jeg kan have hørt forkert, men hver gang jeg hører De Konservative ytre sig, siger de: Skattelettelser for enhver pris!
Senest hører jeg så Venstres ordfører hr. Troels Lund Poulsen sige: Det bliver der ikke noget af.
Og mig bekendt sidder Venstre og De Konservative i regering sammen på trods af de forskellige opfattelser.
Vi er ikke engang regeringspartier, vi er opposition.
Vi er tre partier, der har helt selvstændige synspunkter.
De synspunkter er kendt.
Så vil jeg godt sige omkring skattespørgsmålet i øvrigt, at der jo er meget stor forskel på det, vi siger, og det skattestop, som regeringen er fortaler for, hvor alt er mejslet og intet kan forandres.
Jeg hørte hr. Jørgen Winther en morgen i morgen-tv sige, at ikke engang sundhedshensyn kan man tage på grund af skattestoppet, ikke engang det at lægge en afgift om, så man animerer til at spise sundt, og han beklagede dybt, at regeringen var så stiv i det her spørgsmål.
Så stift vil skattestoppet med sikkerhed ikke blive administreret af et alternativ.