runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Klaus Hækkerup (S), 2011-03-17:
Nu vil jeg først sige til arbejdsministeren – nej, beskæftigelsesministeren, undskyld, at der ikke er nogen grund til at tale ned til hr. Morten Østergaard.
Jeg synes, det er et meget relevant spørgsmål, og jeg forstår stadig ikke, hvad sigtet er for regeringens økonomiske politik.
Vismændene har en anden vurdering.
EU har en tredje vurdering.
OECD har en fjerde vurdering.
Så det er ikke så underligt, at man spørger lidt ind til, hvad det er regeringen mener, når den mener, at man har sikret en holdbar offentlig økonomi på kort sigt, og vi samtidig for få måneder siden har vedtaget en finanslov med et underskud på 57 mia. kr. Jeg synes stadig væk, at jeg savner et svar fra regeringen.
Den konservative ordfører kunne jo heller ikke svare på det.
Er et underskud på 57 mia. kr. tilfredsstillende, eller er det utilfredsstillende?
Hvis det er utilfredsstillende, så er der jo heller ikke sikret holdbarhed på kort sigt.
Kan ministeren svare på det?
Inger Støjberg (V), 2011-03-17:
Derfor skal der heller ingen tvivl være om, at jeg gerne stiller både kaffe og kleenex til rådighed for at få talt ud om den her situation, som Det Radikale Venstre har bragt sig i.
Man har flettet fingre og har sådan set også både forlovet sig og har forsøgt at få sat dato på et giftermål med nogle partier, som end ikke har et svar på de økonomiske udfordringer, som Det Radikale Venstre i øvrigt er enig i at vi har i Danmark.
Så langt, så godt.
Så er det jo sådan, at hr. Morten Østergaard udmærket godt ved, at det første afsnit i det her forslag til vedtagelse handler om genopretningsaftalen og handler om, at den regning, der ligger tilbage fra de mange, mange initiativer, som der blev taget under den internationale finanskrise for at sikre, at vi skulle komme så godt igennem den som overhovedet muligt, blev samlet op med genopretningsaftalen.
Resten af forslaget til vedtagelse handler så om de udfordringer, vi står med i fremtiden.
Så man fristes næsten til at sige: Kom dog hjem, kom dog hjem.
Morten Østergaard (RV), 2011-03-17:
Sådan må jeg forstå det.
Det er bare ikke det, der står i forslaget til vedtagelse.
Der står, at man med genopretningsplanen har løst problemet – det er godt nok på kort sigt, og det er så til det, at jeg siger, at det tror jeg ikke at der er mange, der kan få mening i.
Men er det, der har forsinket 2020-planen, at man er ved at opfinde nye økonomiske termer for at dække over de huller, man har lavet, eller som i hvert fald er opstået, mens man har haft ansvaret?
Eller hvad er pointen?
Hvis den offentlige økonomi var holdbar, var der måske i mindre grad behov for en tilbagetrækningsreform, men jeg kan sige, at vores opfattelse i Det Radikale Venstre er, at der er et behov for reformer, og at man ikke med genopretningspakken har løst problemet, og at man ikke skal være tilfreds, sådan som jeg kan forstå at man er her, med at have et underskud på 57 mia. kr. på årets budget.
Inger Støjberg (V), 2011-03-17:
Derudover ligger der jo i den her vedtagelse et svar på de økonomiske udfordringer, som vi også står over for i fremtiden, bl.a. på grund af de demografiske udfordringer.
Det tror jeg sådan set at hr. Morten Østergaard er fuldstændig klar over.
Morten Østergaard (RV), 2011-03-17:
Jeg skal bare forstå, om regeringen er enig med dem, der på vegne af V, K, O, LA og KD har fremsat et forslag til vedtagelse om, at den offentlige økonomi er holdbar.
Jeg forstår, at det er på kort sigt.
Det giver ikke så meget mening.
Men er regeringen enig i det, og hvad er så pointen med at fremlægge en tilbagetrækningsreform?
Ulla Tørnæs (V), 2011-03-17:
Det var sådan et rigtig klassisk Radikale Venstre-svar, vi her fik, forstået på den måde at Det Radikale Venstre forsøger at generobre pladsen som brobygger imellem rød og blå blok – det må jeg forstå.
Men det forholder sig jo sådan, at Det Radikale Venstre entydigt på forhånd allerede har lagt sit æg i den røde kurv, altså den såkaldte plan »En Fair Løsning«.
Det får mig så til igen at spørge hr. Morten Østergaard, om hr. Morten Østergaard virkelig er tryg, ved at de 15 mia. kr., som skal bidrage til den offentlige økonomi, skal skaffes gennem initiativer på arbejdsmarkedet.
Og er hr. Morten Østergaard virkelig tryg ved det svar, vi har hørt i dag, hvor det er blevet afvist at drøfte efterløn og det er blevet afvist at forkorte dagpengeperioden yderligere – snarere tværtimod?
Hvad er det så, der særligt betrygger hr. Morten Østergaard ved rød blok?
Det kunne jeg godt tænke mig at få et svar på.
Morten Østergaard (RV), 2011-03-17:
Det er muligvis en arbejdsskade, for jeg er jo også finansordfører, der gør, at det, der interesserer mig, er bundlinjen, det er tallene.
Vi siger, at det er et godt supplement.
Hvis man i et 2020-perspektiv vil lave en efterlønsreform, er det et godt supplement indtil 2015 at finde 15 mia. kr. – i øvrigt sammen med arbejdsmarkedets parter.
Det er da ganske udmærket.
Men det, der gør, at vi så klart vil sige, at vi foretrækker fru Helle Thorning-Schmidt som statsminister, er jo, når vi sammenligner den regering, vi selv var en del af i 1990'erne, og dens økonomiske meritter med den nuværende regerings økonomiske meritter.
Det behøver man ikke at tage vores ord for.
Der kan man bare slå op i en avis og se, at hver gang man får økonomer til at sammenligne de to perioder, placerer de de sidste 10 år og særlig tiden under Anders Fogh Rasmussens ledelse blandt de mest økonomisk uansvarlige i nyere tid og 1990'erne blandt de mest økonomisk ansvarlige.
Vi afleverede en økonomi, der var holdbar.
Karsten Lauritzen (V), 2011-03-17:
Det er jo interessant at høre hr. Morten Østergaard.
Tilsyneladende går Det Radikale Venstre mere op i, hvem man leger med, eller hvad det er for et sandslot, man får bygget.
Det er jo lidt mærkeligt at høre, at Det Radikale Venstre vil alle de rigtige ting: økonomisk ansvarlighed, efterlønsreform og andre ting, men man vil ikke samarbejde med dem, der så rent faktisk vil sikre de her ting.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Morten Østergaard, hvorfor præcis man ikke kan tilslutte sig den vedtagelse, der ligger her fra en lang række partier i Folketinget, hvor der jo står alle de her ting, som hr. Morten Østergaard har stået og sagt fra talerstolen i sin ordførertale og i spørgsmålene.
Hvorfor kan man ikke tilslutte sig den her vedtagelse?
Og lad være med at komme med sådan et eller andet om et enkelt ord eller andet.
Hvorfor kan man indholdsmæssigt ikke tilslutte sig aftalen?
Det er jo lidt mærkeligt at høre hr. Morten Østergaard sige, at de gerne vil samarbejde bredt, men ikke vil tilslutte sig den her vedtagelse, der ligger, hvor man netop kunne få et samarbejde over midten med de politiske partier, som vil den politik, som hr. Morten Østergaard står og holder skåltaler om fra Folketingets talerstol.
Er det sådan, at Det Radikale Venstre kategorisk ikke vil være med til at spare nogen som helst steder?
Hvis det virkelig er rigtigt, at man slet ikke vil være med til nogen besparelser, så tror jeg, det bliver svært at finde et både snævert flertal og et bredt flertal om Det Radikale Venstres politik.
Morten Østergaard (RV), 2011-03-17:
Ja, det er jo fascinerende, vil jeg sige til hr. Karsten Lauritzen.
Jeg er ikke blevet spurgt, før debatten var gået i gang, om jeg havde lyst til at være med i den her vedtagelse.
Det er jo ikke sådan, at man har inviteret til forhandling om vedtagelsen.
Og jeg tror måske, at man efter 10 år med blokpolitik, hvis man ønsker et bredt samarbejde, måske skal overveje at invitere til det og ikke bare møde op i Folketingssalen.
Det er så, hvad det er.
Så kan jeg konstatere, at der i hvert fald er to af forslagsstillerne, der er decideret imod regeringens politik i forhold til tilbagetrækningsreformen, nemlig hr. Bent Bøgsted og hr. Per Ørum Jørgensen, der jo ikke vil være med til at udfase efterlønnen.
Så er der spørgsmålet om, om genopretningspakken er fantastisk.
Ja, det er den jo, hvis man synes, at det, vi i fremtiden skal leve af, er nedskæringer på uddannelse og forskning.
Normalt har vi jo været enige om, at investering i uddannelse og forskning er noget, der giver vækst.
Nu har regeringen besluttet sig for, at man, fordi vi har haft en periode med negativ vækst, altså recession, så vil skære ned på uddannelse og forskning.
Det er ikke vejen frem, hverken for væksten eller for den offentlige økonomi, og det er også derfor, at hverken Sverige eller Tyskland har skåret ned på uddannelse og forskning
Så man valgte den forkerte vej, vil jeg sige til hr. Karsten Lauritzen, og man smed Det Radikale Venstre på porten, fordi vi dengang talte om de reformer, som regeringen taler om i dag.
Derfor har vi ingen problemer med at forsvare vores politik.
Inger Støjberg (V), 2011-03-17:
Det er måske lidt svært at finde passende ord efter den her debat – eller debat er måske i virkeligheden så meget sagt, for det, der jo sådan har været kendetegnende for hele dagen, er, at der mangler svar, og at Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti i virkeligheden har glimret ved deres fravær.
Der har ikke været meget lyst til at forsvare den plan, eller hvad man nu skal kalde de fugle på taget, som oppositionen har fremlagt.
Altså, faktisk har man slet ikke haft lyst til at deltage i debatten, i øvrigt en debat, som jo ellers er utrolig væsentlig.
Man altså, man må jo bare sige, at det, der står tilbage ud over de mange manglende svar, ligesom må være den konklusion, at de såkaldte 12 minutter er et luftkastel.
12 minutter lyder jo ikke af ret meget, men bedømt ud fra fagbevægelsens udmeldinger og dagens, ja, man fristes næsten til at sige manglende meldinger fra S og SF, er det utrolig svært at realisere.
I S og SF's udspil kan vi hverken få at vide, hvordan man vil få danskerne til at arbejde 12 minutter mere om dagen, eller hvornår man vil gennemføre de såkaldte trepartsforhandlinger, og vi har jo heller ikke kunnet få svar under debatten her i dag. Nu kan jeg oven i købet se, at Socialdemokraterne har forladt salen, og det tror jeg vist man må sige er en nyskabelse i Folketinget.
Hvis man lytter til fagbevægelsens udtalelser, lyder de 12 minutter som noget, der skal findes i en fjern, fjern fremtid, og som mere har karakter af sådan en enpartsforhandling.
Regeringen har derimod helt konkrete og realistiske forslag til, hvordan vi vil håndtere Danmarks økonomiske udfordringer.
Vi har allerede med genopretningsaftalen taget fat på at håndtere udfordringerne.
Med genopretningsaftalen styrker vi de offentlige finanser med ca. 24 mia. kr.
Med regeringens udspil til en SU-reform og reformer af førtidspension og fleksjob, som blev fremlagt i slutningen af 2010, styrker vi de offentlige finanser med 3-4 mia. kr. i 2020, og med regeringens tilbagetrækningsreform styrker vi de offentlige finanser med yderligere 18 mia. kr. i 2020.
Samlet set vil genopretningsaftalen, SU-reformen, førtidspensionsreformen og tilbagetrækningsreformen betyde, at vi styrker de offentlige finanser med ca. 45 mia. kr. i 2020, og dermed har vi omtrent anvist løsninger på de skønnede økonomiske udfordringer, som regeringen vil lægge helt præcist frem med 2020-planen i april-maj måned.
Det kan være svært at takke særlig meget for debatten, i og med at den har været fraværende.
Man må sige, at de borgerlige ordførere i hvert fald har forsøgt at gøre, hvad de kunne, for at få svar fra S og SF, men viljen har ikke været der, og man må sige, at det vel i virkeligheden også er det, der lidt karakteriserer den situation, vi er i, nemlig at S og SF ganske enkelt ikke ønsker at sætte ord på, hvad det er, de vil gennemføre, hvis de engang får mulighed for at sidde i regeringskontorerne.
Morten Østergaard (RV), 2011-03-17:
To misforståelser.
Den første, hr. Karsten Lauritzen gør sig skyldig i, er, at vi ikke skulle ønske at samarbejde med Venstre og Konservative, Liberal Alliance og Dansk Folkeparti og andre.
Tværtimod er jeg jo den eneste i dag, der har talt for, at vi samarbejder bredt om at løse de her problemer, præcis som man samarbejdede bredt i 1998, da man lavede en efterlønsreform under Nyrup, og da man – velsagtens som det eneste større brede forlig på det økonomiske område – lavede velfærdsaftalen i 2006; det er i øvrigt det eneste tidspunkt, hvor man markant har forbedret holdbarheden af dansk økonomi under den nuværende regering.
Derfor er det, jeg siger, at der ikke kommer til at ske noget på det her område, medmindre man er i stand til at drive folk op af skyttegravene, som vi tydeligvis har set i dag, ind til forhandlingsbordet og løse nogle problemer i fællesskab, og jeg tror, det er det, befolkningen forventer af os.
, vi samarbejder meget gerne, men når man spørger, hvem vi peger på som statsminister, svarer vi, at vi peger på fru hr. Helle Thorning-Schmidt, fordi vi ikke synes, at den økonomiske merit, som er opbygget over de sidste 10 år, gør den nuværende regering fortjent til et genvalg.
Så er der spørgsmålet om vedtagelsen
: Ud over at det, der står om økonomisk holdbarhed på kort sigt, er noget vrøvl, for det giver simpelt hen ikke nogen mening, må jeg bare sige, at vi jo er imod regeringens genopretningspakke, for så vidt angår det, der ikke er reformer, nemlig de mange besparelser og skattestigninger, og derfor kan vi selvfølgelig ikke deltage i den her vedtagelse.
Frank Aaen (EL), 2011-03-17:
Så fik vi igen sådan en glansbilledeudlægning af udviklingen, som regeringen har bildt sig selv ind, men det spørgsmål, jeg har stillet, svarer ordføreren ikke på.
Gør det ikke indtryk, når nu en professor konkluderer, at de mål, Danmark og NATO har sat sig, ikke vil blive nået, og at Taleban er på vej tilbage?
Det er analysen, som laves på et center, der ikke har andet arbejde end at studere, hvordan det går militært.
Hvorfor bliver man bare ved med at holde den samme tale, når konklusionen er den modsatte, når virkeligheden fremlægges i et studium?
Jeg mener, at det jo næsten er en forbrydelse bare at fortsætte krigen ud ad samme spor, som man har lagt ud, når man så klart får at vide, at det står til at blive endnu en fiasko.
Johs. Poulsen (RV), 2011-03-17:
Det er altid vigtigt, at offentligheden har så god indsigt i det offentliges sagsbehandling og opgaver som overhovedet muligt, tror jeg var nogenlunde det, hr. Tage Leegaard sagde afslutningsvis, og det er jo rigtigt.
Derfor er det også vigtigt, at man får det her lovforslag bedømt i det lys.
Problemet er bare, at der i den indholdsmæssige del er lagt op til at lave en lang række ændringer, der tilsyneladende vil komme til at betyde næsten det modsatte, nemlig at en lang række af de fremskridt, der dog er sket i de senere år, som det også noteres af forskellige parter i høringssvarene, vil blive bombet tilbage igen.
F.eks. skriver man jo, som jeg også tror fru Mette Gjerskov var inde på, i høringssvaret fra Åbenhedstinget, at hvis Folketinget skulle vedtage en ny miljøoplysningslov, der ligner det fra høringsudkastet, bliver miljøåbenheden bombet mange år tilbage; der er tværtimod behov for at tydeliggøre den retstilstand, som Ombudsmanden efter så mange år har etableret.
Det er jo i alt fald modstridende udsagn, og jeg tror, der er god brug for, at man i udvalgsarbejdet nøje får undersøgt, om der egentlig er hoved og hale i udsagnene, og hvilke udsagn der er rigtige.
Der er jo ikke sådan, at det udelukkende er Åbenhedstinget, der fremfører synspunkter af den her karakter, også mange andre peger på, at der kan være problemer med lovforslaget, som det er forfattet, selv om det altså har det udgangspunkt, at man siger, at det skal være enklere og nemmere at forstå.
Folk, vi må gå ud fra har forstand på jura, nemlig Advokatrådet og Danske Advokater, siger, selv om de har forståelse for og også tilslutter sig, at man samler lovgivningen i én lov, samtidig, som det så tilsyneladende er, at det ikke bør udelukkes, at anmodning om aktindsigt i miljøoplysninger også fremover behandles efter anden lovgivning, hvor denne måtte hæmme den videre adgang til aktindsigt i miljøoplysningsloven.
Det er jo da også et udsagn, når folk, der i alt fald må anses for at være de yderste eksperter udi fortolkningen af jura, siger, at hvis man vedtager det her, kan man faktisk have det forhold, at man i anden lovgivning har en videre adgang, og den kan man eventuelt lukke af med en vedtagelse af den her lovgivning.
Jeg synes også, at det, som to af ordførerne har været inde på, nemlig den manglende koordinering med den lovbehandling, der foregår omkring offentlighedsloven, er et problem.
Derfor er det også sådan, at vi fra Radikale Venstres side synes, at det rigtigste i første omgang må være, at man tager endelig stilling til det her lovforslag og den her lovgivning, når man ved, hvordan det ender med offentlighedslovens vedtagelse og det indhold, der måtte være tilbage dér.
Så vi ønsker også at afvente den del af det.
Tage Leegaard (KF), 2011-03-17:
Dette lovforslag er en følge af loven om offentlighed i forvaltningen.
Hensigten med lovforslaget er at skabe en lov, som er mere enkel og som følge deraf mere brugervenlig.
Det fremgår klart af lovforslaget, at det altid skal give samme retsstilling som offentlighedsloven, dog med den undtagelse, at det kan være nødvendigt at fastsætte særregler for miljøoplysninger.
Sigtet er klart, nemlig at understøtte ytringsfriheden, at inddrage borgerne i demokratiet, at understøtte kontrollen med den offentlige forvaltning, at styrke formidlingen af miljøoplysninger og øge tilliden til sagsbehandlingen i det offentlige.
Det er altid vigtigt med så meget gennemsigtighed i det offentliges arbejde som muligt, og derfor støtter Det Konservative Folkeparti lovforslaget.
Tina Petersen (DF), 2011-03-17:
Da vores ordfører på området ikke kan være til stede i dag, har jeg lovet at læse følgende op om L 163 på Dansk Folkepartis vegne
DF er glad for, at det offentlige får adgang til alle de miljøoplysninger, som eventuelt skulle ligge på en sag.
Vi vil gerne understøtte formålet med det her lovforslag, netop det at sikre information og ytringsfrihed, sikre, at borgerne deltager i demokratiet, og sikre offentlighedens kontrol med den offentlige forvaltning – og selvfølgelig også gerne det, at det er medierne, der formidler de rigtige miljøoplysninger til offentligheden.
Som det sidste ønsker vi selvfølgelig også at kunne have tillid til den offentlige forvaltning.
Det mener vi bliver opnået bl.a. ved den lovgivning, som der er lagt op til her.
Man kan sige, at både KL og Danske Regioner bliver omfattet af denne lovgivning.
Dansk Folkeparti har generelt den holdning, at de oplysninger, der foreligger, skal kunne indhentes af relevante personer, som er berørt af sagen, og som har en vis interesse i sagen, for at tjene miljøet bedst muligt og sikre, at der ikke sker overgreb på miljøet.
Det synes vi også er en god ting at få præciseret.
Så alt i alt synes vi, at lovforslaget, der ligger her, lægger op til en god præcisering af den gældende lovgivning, samtidig med at man selvfølgelig går et skridt videre på miljøområdet.
DF sætter det her meget højt, og vi glæder os til det videre udvalgsarbejde.
Tak for ordet.
Mette Gjerskov (S), 2011-03-17:
Vi har foran os et lovforslag om offentlighedens adgang til miljøoplysninger.
Og det lyder jo rigtig, rigtig godt, ud over at det, der lægges op til, jo langt hen ad vejen er begrænsninger i offentlighedens adgang til miljøoplysninger.
Jeg har noteret mig, at journalister på Åbenhedstinget har kritiseret det her meget voldsomt, men det, jeg faktisk synes er det allerallervigtigste, er, at der lige nu foregår et lovarbejde ovre i Retsudvalget under justitsministeren, som handler om en samlet offentlighedslov, L 90.
Der ligger på nuværende tidspunkt – eller der gjorde i hvert fald i går morges, da jeg var inde at tjekke – 145 spørgsmål.
Den sag er førstebehandlet.
Udvalget har været ude at rejse i de nordiske lande for at finde gode og ordentlige løsninger, fælles løsninger for et samlet Folketing, som handler om en samlet offentlighedslov, og så er det da et meget problematisk tidspunkt at komme med en særlovgivning på miljøområdet på.
Jeg mener klart, at behandlingen og vedtagelsen af det her lovforslag skal afvente, at man når frem til en samlet løsning for hele offentlighedsloven i Retsudvalget.
Når det så er sagt, er der jo også nogle helt, helt konkrete ting.
Det kan vi jo se af vores høringsnotat.
Lad mig først bemærke, at vi i noget, der er så detaljeret og så vigtigt som en offentlighedslov – for her taler vi jo om borgernes mulighed for at få information om, hvad det egentlig er, politikerne og regeringen render rundt og laver, hvad det er, der foregår i ministerierne, hvad det er for nogle beslutninger, der bliver truffet, for det er jo det, offentlighedsloven handler om – får tilsendt et høringsnotat, hvoraf det fremgår, at der er foretaget justeringer i lovforslaget, bl.a. efter drøftelse med justitsministeren.
Lovforslaget er altså ændret, efter at det har været sendt i høring, og det fremgår ikke voldsomt tydeligt, hvor det er, det er ændret, efter at det har været sendt i høring.
Som udgangspunkt mener jeg, at hvis man ændrer væsentligt i et lovforslag, må det sendes til fornyet høring, eller også må der gives nogle ordentlige begrundelser, og det har vi ikke fået her.
Der er så også en lang række konkrete ting.
I det hele taget må jeg sige, at det også bliver kritiseret og nævnt, at det strider mod nugældende rettigheder, at der ikke fremover vil kunne opnås aktindsigt i miljøoplysninger, der udveksles mellem ministerier og mellem ministerier og folketingsmedlemmer.
Journalisthøjskolen kritiserer det.
Der er for mange kritikpunkter, der mangler den helt, helt overordnede afklaring af offentlighedsloven.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-03-17:
Det er vigtigt, at offentligheden har så god mulighed som overhovedet muligt for at få oplysninger om de ting, der sker i den offentlige sektor.
Det er derfor, justitsministeren har fremsat et forslag til ny offentlighedslov, og det lovforslag, som vi nu drøfter, er ligesom en pendant til den offentlighedslov, som justitsministeren har fremsat.
Man kan sige, at det er en specialiseret udgave af den generelle offentlighedslov, for det er nemlig sådan, at der på miljøområdet er større krav om offentlighed end på så mange andre områder.
Det er derfor, at man nu benytter lejligheden til at lave en speciel offentlighedslov på miljøområdet, som jo tager udgangspunkt i den generelle offentlighedslov, men hvor hele miljøområdet er bygget ind med de direktiver og konventioner, som er vedtaget på det her område, og hvor der er en lempeligere og større adgang til oplysninger, end der er i den generelle offentlighedslov.
Det drejer sig om miljøoplysningsdirektivet og Århuskonventionen.
Direktivet og konventionen bliver nu indbygget i en speciel offentlighedslov på miljøområdet.
Man kan bare sige, at der vil være en større mulighed for at få oplysninger på miljøområdet, bl.a. om emissioner fra virksomheder.
Der vil være flere virksomheder, der indgår, som skal levere oplysninger på det her område.
Alt i alt må man jo sige, at miljøområdet bliver tilgodeset på en meget, meget fornuftig måde og netop ud fra de ting, der tidligere er vedtaget.
Der bliver altså på den her måde en større offentlighed.
Vi kan støtte det her lovforslag, fordi man ligesom holder trit med de ting, som allerede er vedtaget, samtidig med at vi får en ny offentlighedslov.