runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2015-05-21:
Det er et problem, at der er udlændinge, der kommer til Danmark med ønsket om at omstyrte vores åbne, frie demokrati.
Det er det, hvad enten de er kommet hertil for nylig eller har været her igennem en længere periode.
Vi skal gøre alt, hvad vi kan, efterretningsmæssigt, politimæssigt for at have et øje på de pågældende, modvirke og forebygge det, vi overhovedet kan.
Når det kommer til spørgsmålet, om vi skal opsige konventioner eller ej, har regeringen truffet det principielle valg, at vi ikke ønsker at opsige internationale konventioner, og med det følger der selvfølgelig også dilemmaer.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-05-21:
Men det er da altid noget, at vi nu med regeringens tredje justitsminister når frem til en anerkendelse af, at der er et problem, fordi to justitsministre før den nuværende har benægtet, at det var et problem, og har bare henholdt sig til, nærmest som et ritual, at vi skulle overholde de internationale forpligtelser, vi har.
Jeg er vidende om, at Amnesty International har skrevet til Justitsministeriet den 9. oktober 2014 og endnu ikke har modtaget svar, og det, Amnesty International skriver, er: Amnesty International skal på den baggrund venligst anmode Justitsministeriet om at oplyse om de relevante bestemmelser, forarbejder til konventionen eller generelle fortolkningsparadigmer, folkeretlige eller andre retssædvaner, som fører til denne forståelse – altså en forståelse af, at man end ikke i tilfælde, hvor der er begået en terrorhandling, men hvor der endnu ikke er faldet dom, da også i de helt absurde tilfælde er nødsaget til at give dansk statsborgerskab og end ikke kan udsætte behandlingen af sagen, indtil der er faldet endelig dom.
Er Justitsministeriet virkelig så sikker på, at man fortolker konventionen korrekt, når selv Amnesty International sætter spørgsmålstegn ved, om det nu også kan være rigtigt.
De er jo ikke ligefrem kendt som modstandere af menneskerettighederne.
Mette Frederiksen (S), 2015-05-21:
Nej, det ville også være et mærkeligt sted at placere sig for nogen i diskussionen, altså at være modstander af menneskerettigheder.
Jeg skal ikke på stående fod kunne redegøre for, hvorfor Justitsministeriet ikke har færdiggjort et svar til Amnesty International, men jeg vil meget gerne tilkendegive, at hvis der er nogen som helst mulighed for at ændre praksis inden for konventionen, ser jeg ualmindelig velvilligt på det.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-05-21:
Det er jo flot.
Nu har vi haft en regering siddende i snart 4 år, og vi har på samråd og til debatter her i salen spurgt justitsministeren: Kunne man dog ikke tage kontakt til sine justitsministerkolleger i andre lande og høre, om man virkelig fortolker tingene på samme snævre måde rundtomkring i verden, som vi gør i Danmark, høre, om der kunne være forståelse for en ændring af konventionen, og vi er bare blevet fejet væk, og der er blevet sagt, at det er der ikke noget at gøre ved, at det ikke kan lade sig gøre, at det er for bøvlet, at det er for besværligt, og nu kommer ministeren så kort tid før et valg og siger, at det må vi da se på.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-05-21:
Det, jeg måske siger, er, at det ikke er højrefløjen – med al respekt for højrefløjen – der har båret de socialøkonomiske virksomheder frem.
Det kan godt være, man har tilsluttet sig ideen tidligere, men det har i høj grad været SF, og det var også SF, da vi havde posten som vækst- og erhvervsminister og senere socialminister, der satte gang i det her vigtige arbejde, som så er blevet afsluttet under den radikale socialminister.
Det er vi sådan set godt tilfredse med.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-05-21:
Det er klart, at når man indgår internationale aftaler, vil der være nogle bindinger, og det skulle jo gerne være sådan, at man mener, at det er til fordel for Danmark og til fordel for det internationale samspil, at man har de aftaler, som man har.
Derfor skal man selvfølgelig også løbende kunne diskutere, om de bliver tolket korrekt, om de skal ændres, om de ultimativt skal opsiges.
Det er klart, at det er en helt legitim diskussion at have.
Christian Langballe (DF), 2015-05-21:
Så har jeg det principielle spørgsmål, som for mig at se er mindst lige så interessant, og som den her debat om statsløsekonventionen kunne danne anledning til at ordføreren forholder sig til, nemlig det forhold, at man i stigende grad har en såkaldt global governance, at der er en overnational lovgivning, der på mange måder determinerer den nationale lovgivning, og hvor vi ikke har nogen selvbestemmelsesret i forhold til den lovgivning.
Jeg synes, det er et stort problem, og at det i stigende grad er et problem, at vi bastes og bindes af nogle konventioner, så jeg vil bare høre, hvordan ordføreren forholder sig til det.
Søren Pind (V), 2015-05-21:
I 2011 landede en ubehagelig sag på mit bord.
Jeg var integrationsminister på det pågældende tidspunkt, og der var et sammenstød imellem de egentlige interesser for Danmark.
For en mand var indstillet til dansk statsborgerskab, men samtidig ønskede PET ikke, at den pågældende fik statsborgerskab, fordi han udgjorde en fare for rigets sikkerhed.
Det gav anledning til et nøje forberedt møde med ordførerne for de respektive partier i Folketinget, og det gav også anledning til indkaldelse af et pressemøde.
sikrede, at kontoret var fuldstændig fyldt med journalister.
Sekundet før jeg trådte ind på mit kontor, hvor jeg sågar havde øjenkontakt med de pågældende journalister, hviskede en embedsmand mig i øret – efter at vi havde forberedt den her sag i 3 dage: Du er godt klar over, at alt det, vi har snakket om, kan du ikke sige noget om.
Men i hvert fald udtalte den daværende socialdemokratiske ordfører, Karen Hækkerup, dengang, at hvis det var i strid med konventionen – altså at nægte den pågældende person statsborgerskab – så måtte konventionen laves om.
Kort tid efter at Folketinget havde drøftet det, skiftede regeringsmagten jo, og her står vi så nogle år senere, og det er den selv samme sag, der er rejst igen.
Jeg kan sige det meget enkelt: Venstres konklusion er, at det er en uacceptabel situation.
Vi har besluttet os for efter en længerevarende drøftelse at garantere, at vi, såfremt vi måtte komme i regering, vil søge at få ændret konventionen på det her punkt.
Og kan det ikke lade sig gøre, viser det sig umuligt, så vil vi også drage konsekvensen af det og udtræde af den pågældende konvention.
Så Dansk Folkepartis ordfører har sådan set hørt Venstres ordfører korrekt.
Det vil være vores tilgang til det spørgsmål.
Vi kan ikke acceptere, at Danmark som land ikke kan afvise at give statsborgerskab til potentielle terrorister.
Ole Hækkerup (S), 2015-05-21:
Tak, hr. formand.
Som det allerede er fremgået, er konventionen fra 1961 og forpligter til at give statsborgerskab, hvis en person er født og opvokset i et medlemsland og ikke på forhånd er dømt for alvorlig kriminalitet.
Vi er ikke tilhængere af at opsige eller udtræde af konventionen.
Vi ønsker at leve op til vores internationale forpligtelser.
Justitsministeren oplyste for lidt siden, hvor mange det drejer sig om, og som jeg fik det skrevet ned, var det tre i 2013 og en i 2014.
På den baggrund er vi ikke tilhængere af det, der bliver stillet spørgsmål om i forespørgslen, nemlig at udtræde af konventionen.
Christian Langballe (DF), 2015-05-21:
Altså, vi har faktisk stillet forespørgslen rimelig åbent, for vores spørgsmål har været, at man enten kunne se på at træde ud af konventionen eller i det mindste se på at få den genforhandlet.
Man kan selvfølgelig henvise til, at der siden 2011 kun har været fire personer, der af PET har været mistænkt for at være til fare for rigets sikkerhed, og som alligevel har fået statsborgerskab på grund af statsløsekonventionen.
Jeg synes bare, det er alvorligt.
Jeg mener virkelig, det er alvorligt, at vi i de her terrortider belønner folk, der er mistænkt for terrorisme eller andet, med et statsborgerskab.
Jeg kan slet ikke forstå, det kan finde sted.
Og det må jo af en eller anden grund være, fordi man tager konventionerne mere alvorligt, end man tager hensynet til rigets sikkerhed.
Jeg synes, vi er til grin, når vi i det danske Folketing sidder og tildeler statsborgerskab til folk, som er mistænkt for noget så alvorligt som at være til fare for rigets sikkerhed.
Det kan godt være, man mener, det kun er fire, men det er fire, som kunne gå hen og blive meget farlige for Danmark.
Ole Hækkerup (S), 2015-05-21:
Jeg ved ikke, om der lå noget spørgsmål i det, men jeg vil nu svare alligevel.
Jeg er sådan set enig i den problemstilling, hr. Christian Langballe ridser op, nemlig at man godt kan forestille sig tilfælde, hvor der er en, som er født og opvokset i Danmark, og som ikke har begået alvorlig kriminalitet, men hvor PET rejser alvorlig tvivl om, hvorvidt vedkommende kan være til fare for rigets sikkerhed.
Og hr. Christian Langballe har jo fuldstændig ret i, at når det handler om at leve op til konventionerne, kan man godt have det synspunkt, at nogle gange fører konventionerne til nogle situationer, man finder uønskede.
Jeg er sådan set enig i den problemstilling.
Det er her, jeg nok reelt er uenig med hr. Christian Langballe, og det er så, fordi jeg har den grundlæggende opfattelse, at Danmark skal leve op til sine internationale forpligtelser.
Christian Langballe (DF), 2015-05-21:
Som bekendt har jeg lagt op til, at man i det mindste kunne give en form for håndslag på, at man prøvede at tage de her konventioner op til behandling, når de nu fungerer uhensigtsmæssigt.
Altså, vores synspunkt har hele tiden været, at konventionerne var aftaledokumenter, som man har lavet med andre lande.
Og det vil sige, at de som al anden lovgivning selvfølgelig kan gøres til genstand for en ny forhandling.
Det manglede da bare, at der var konventioner, som ikke kunne laves om.
Selvfølgelig kan de det, hvis det viser sig, at virkeligheden er løbet fra dem.
Der spørger jeg så bare: Det kan godt være, at Socialdemokratiet ikke vil træde ud af den, men hvad med at arbejde for, at man tog en genforhandling?
Marlene Borst Hansen (RV), 2015-05-21:
Jeg vil gerne med det samme slå fast, at Radikale Venstre ønsker, at Danmark overholder internationale forpligtelser – også på statsløseområdet – og at vi fuldt ud støtter det overordnede formål med statsløsekonventionen, som jo er at begrænse statsløshed.
Derfor er den radikale holdning klar: Vi ønsker ikke, at Danmark udtræder af statsløsekonventionen.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-05-21:
Statsløsekonventionen er et internationalt samarbejde, hvor alle stater, der har ratificeret den, er medvirkende til at løse en global problemstilling, og det er en global problemstilling, som vi alle har et ansvar over for.
Derfor kan vi ikke bare isolere os, når der er folk, som af en eller anden grund ikke har et statsborgerskab.
Vi kan ikke isolere os og vende det blinde øje til ved at trække os helt ud af konventionen.
Vi må holde fast i vores internationale forpligtelser, som de er skitseret i statsløsekonventionen, og så glæde os over, at det kun er ganske få enkeltpersoner, der kan siges at være til fare for fællesskabet i den her forbindelse.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-05-21:
De har ikke stemmeret, de har ikke frihed til at rejse frit som os andre.
På en lang række områder er deres rettigheder begrænset.
Kun i meget sjældne tilfælde er statsløshed selvforskyldt.
Langt de fleste statsløse er født uden et statsborgerskab.
FN's konvention af 1961 om begrænsning af statsløshed er desværre fortsat aktuel.
Man kunne sige, at den er sørgeligt relevant, fordi der fortsat er rigtig mange mennesker, uhyggeligt mange mennesker i verden, som fødes uden statsborgerskab.
I Enhedslisten ønsker vi, at både Danmark og alle andre lande gør alt, hvad vi overhovedet kan, for at begrænse det her fænomen.
Derfor bakker vi selvfølgelig også op om statsløsekonventionen.
Vi synes sådan set, det er fornuftigt, at man giver særlige rettigheder til mennesker, som er født statsløse, og jeg synes også, det er fornuftigt for Danmark, at vi gør, hvad vi kan, for at de mennesker, som er født i Danmark og har levet hele deres liv her, bliver danske statsborgere, bliver en del af det danske fællesskab.
Så vi støtter konventionen og mener ikke, at Danmark skal udtræde.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-05-21:
Dansk Folkeparti har rejst forespørgslen om statsløsekonventionen og en mulig opsigelse.
Det er sådan, at statsløsekonventionen tilbage fra 1961 jo egentlig er lavet med det forholdsvis ædle formål at mindske antallet af statsløse mennesker i verden.
Det kan man jo sådan set kun have sympati for, for jeg tror, det er rart for ethvert menneske at have et sted, det har tilknytning til, og det er godt for ethvert menneske også rent juridisk at have et sted, som det har sine rettigheder knyttet til.
Så er der den konkrete anledning, sådan som man må forstå det.
Måske er der flere anledninger fra Dansk Folkepartis side, det skal jeg jo ikke kunne sige, men den mere konkrete anledning er spørgsmålet: Hvad nu, hvis der f.eks. er nogle, som efterretningstjenesterne advarer imod, på grund af at de kan være mistænkt for at ville begå noget imod den danske stat, som vi ikke bryder os om?
Skal de så stadig på sigt komme ind på lempeligere vilkår?
I virkeligheden kunne jeg måske godt tænke mig, at man gik dybere ind i at se på, hvordan man rent konkret tolker statsløsekonventionen i andre nordvesteuropæiske lande.
Det kunne være – som på andre områder – at man kan have en berettiget mistanke om, at Danmark tolker det mindre til statens fordel, end andre nordvesteuropæiske lande gør.
Det ved jeg jo at ministeren er interesseret i at undersøge i forhold til flygtningekonventionen, men man kunne i virkeligheden gøre noget lignende her.
Hvad skal der så ske, når vi kommer frem til svaret på det spørgsmål?
Jo, det kan jo være, at jeg har ret i min formodning om, at andre tolker det anderledes, end vi gør, og så kan vi jo bare efterligne de nordvesteuropæiske lande, og så ligger det meste jo på den flade hånd.
Er det ikke tilfældet, kunne man måske gå sammen med andre lande, der har lignende problemer, for det er næppe kun et dansk problem, og se på, om man kan få den ændret.
Christian Langballe (DF), 2015-05-21:
Jeg glæder mig over, at ordføreren gik ind i en principiel drøftelse, ned i substansen.
Det har der søreme ikke været meget af i dagens debat.
Man har sådan set bare bevidstløst sagt ja og amen til konventionen og slet ikke taget den principielle problemstilling op med hensyn til forholdet mellem den nationale lovgivning og konventionslovgivningen.
Der var nogle takter fra Socialdemokratiets ordfører, men jeg synes, det var alt for lidt.
Jeg vil godt stille et spørgsmål: Er det for ordføreren ikke en kilde til forargelse, at man tildeler statsborgerskab til folk, der er under mistanke for at være til fare for rigets sikkerhed, og hvad betyder det i forhold til konventionerne?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-05-21:
Jo, det er det da bestemt.
Det skulle også gerne have fremgået af min tale, at det var det problem, jeg forholdt mig til.
Det er selvfølgelig ikke godt, at man tildeler statsborgerskab til folk, som man mistænker for at være til fare for rigets sikkerhed.
Det kan der ikke herske nogen tvivl om.
Jeg forestiller mig ikke, at der er nogen, der mener, at det er ubetinget godt.
Det håber jeg i hvert fald ikke.
Jeg synes faktisk, det er ubetinget dårligt, hvis jeg nu skal skære det sådan meget firkantet ud.
Og det betyder jo selvfølgelig, at man må have nogle overvejelser om det fremadrettede, og det er derfor, at jeg synes, at det rigtige perspektiv på det her, den rigtige vej at gå i forhold til her, er at lægge ud med at se på, hvordan de gør i de andre nordvesteuropæiske lande, og om der er noget, vi kan lære af det, der stiller den danske stat mere gunstigt.
Ole Hækkerup (S), 2015-05-21:
Jeg hørte godt, at hr. Christian Langballe allerede i det første indlæg nævnte problemstillingen omkring konventioner i forhold til grundloven.
Jeg tror, hr. Christian Langballe formulerede det som et spørgsmål om, hvad der står højest.
Og der tror jeg det er helt åbenlyst, at et flertal i Folketinget her kan opsige en konvention, hvis man vil.
Det samme gør sig ikke gældende i forhold til grundloven, så allerede der ved man jo udmærket, at grundloven på den måde står over konventionerne.
Men det er rigtigt – vi har også set det på andre punkter med andre konventioner – at der kan opstå situationer, hvor vi siger: Betyder det her en praksis, som vi går ind for?
Nej, det gør det ikke på dette lille punkt.
Der synes jeg, der er en problemstilling, som vi er nødt til at diskutere igennem, og som jeg ikke tror der er lige så nemme løsninger på som bare at udtræde af konventionerne.
Men for os er det bare ikke et argument for at sige, at så er det nok et bedre Europa eller et bedre Danmark, hvis man bare nedlægger konventionerne.
Og derfor er vi ikke tilhængere af det med at udtræde.
Mette Frederiksen (S), 2015-05-21:
Vil hr. Jan E. Jørgensen over for Folketinget i dag påstå, at den her problemstilling først rejses i 2011, og at man ikke har været bekendt med den på et tidligere tidspunkt?
Det vil jeg tillade mig at anfægte.
Der er dilemmaer, og det er der da så åbenlyst på det her område, hvor jeg som landets justitsminister har én interesse, der overskygger alle andre, nemlig at sikre danskernes tryghed og sikkerhed.
Der er et dilemma forbundet hermed.
Jeg tror også, at det måske er vigtigt for den videre diskussion, at dem, der lytter med til diskussionen, får at vide, at personerne jo er her.
Her er det alene et spørgsmål om, om de skal tildeles statsborgerskab.
Hvis ikke de får statsborgerskabet, er de stadig væk i Danmark i morgen, og det vil sige, at den risiko, der er eksempelvis i forhold til det, hr. Langballe rejste, er der, statsborgerskabet eller ej.
Det er jo holdningerne, det er de mulige handlinger, det er fraværet af demokratisk forståelse, det er modstand mod det danske samfund, det er det, der er det egentlige problem.
Karsten Nonbo (V), 2015-05-21:
Jeg vil bare sige, at lidt sandsynlighedsregning siger, at det er 30 i hver kommune.
Så det lyder, og det vil jeg tro passer, som om ordførerens folkeskole er lukket for længe siden.
Lars Dohn (EL), 2015-05-21:
Jeg er godt nok jyde.
Jeg kom vist til at lægge momsen til.
Det plejer vi ikke at gøre i Jylland.
Thomas Danielsen (V), 2015-05-21:
Jeg tror, at jeg vil skifte lidt emne i forhold til det, som den foregående ordfører var inde på her til sidst, og så forholde mig til det beslutningsforslag, som vi drøfter.
Der er en væsentlig forskel på det og så det, som Enhedslisten bruger som figenblad for at afvise det her beslutningsforslag, fordi man henviser til B 17, som går ud på, at man vil have det administrative system til at komme med nogle anbefalinger til, hvad man kan gøre inden for landdistriktsområdet.
Og det kan jeg godt forstå Enhedslisten efterlyser, fordi vi nu har haft en landdistriktsminister i snart 4 år, som endnu ikke har fremsat sit første reelle lovforslag på området.
Nu kommer der så et konkret beslutningsforslag, som alle har råbt og skreget på – også det socialdemokratiske bagland, også kandidater ude i landet og sådan set også folketingsmedlemmer fra Socialdemokratiet – om, at man vil udflytning af statslige arbejdspladser, men vi kan ikke få over landdistriktsministerens læber, at, ja, man vil en aktiv udflytning af statslige arbejdspladser.
Det er det, som vi begræder, og derfor stemmer vi for beslutningsforslaget, som jo altså går ud på, at vi skal give det som et politisk opdrag at sikre en aktiv udflytning af statslige arbejdspladser inden for de respektive ressortområder for en kommende regering.
Det, at man så læner sig op af, at man på sigt også gerne vil have nogle anbefalinger til, hvordan man kan udflytte nogle statslige arbejdspladser, når vi kommer på den anden side af et valg, er så lavt, at jeg simpelt hen ikke har nogen kommentarer til det.
Jeg synes, det er et tyndt grundlag at afvise forslaget på.
Henning Hyllested (EL), 2015-05-21:
Er det ikke rigtigt, at den beretning, som et flertal har vedtaget i forbindelse med beslutningsforslag B 17, siger, at der skal gennemføres en analyse, hvis resultater skal forelægges partierne senest den 15. september, og at der skal medfølge et katalog over forslag til initiativer, som skal indgå i de politiske drøftelser efterfølgende, med henblik på at det skal indgå i finanslovsforhandlingerne og optræde på finansloven.
Skal jeg forstå hr. Thomas Danielsen sådan, at Venstre så ikke til den tid ønsker at indgå i de forhandlinger, fordi man anser det for at være for lavt, eller hvad det var, der blev sagt?
Thomas Danielsen (V), 2015-05-21:
Ja, nu bliver det så en debat om B 17 måske, men det, som B 17 vil, er, at man vil have en lang række forslag til, hvad man kan tage af initiativer.
Det er der, hvor vi så stille og roligt siger, at det måske er lidt sent at komme med dem den 15. september, når vi har haft en landdistriktsminister i 4 år, som endnu ikke har fremsat sit første reelle lovforslag.
Fint, at der kommer nogle anbefalinger.
Vi spørger bare, om man ikke har en politisk vilje til en aktiv udflytning af statslige arbejdspladser, og den dialog har vi haft.
Og det er jo netop udflytning af statslige arbejdspladser, som det her beslutningsforslag går på.
Vi har drøftet det i salen, og vi kunne ikke få over ministerens læber, at, ja, man vil egentlig gerne en udflytning af statslige arbejdspladser – det er det, vi begræder.
Her kommer så et helt konkret forslag til en udflytning af statslige arbejdspladser, og så er vi kede af, at der er et flertal i Folketinget, som ikke vil støtte op omkring det.
Henning Hyllested (EL), 2015-05-21:
Jamen kan ordføreren da ikke bekræfte, at det indgår i den beretning, som et flertal har vedtaget i forbindelse med B 17, som vi ikke må diskutere, men som klart siger, at der også skal ses på hele problemet omkring udflytning af statslige arbejdspladser?
Og så vidt jeg ved, for det var ikke med i det oprindelige beslutningsforslag, så var det da ikke mindst på ministerens foranledning – så vidt jeg husker – at det kom med i den flertalsberetning, som er vedtaget i forbindelse med B 17.
Thomas Danielsen (V), 2015-05-21:
Det er ikke helt sandt, men det er rigtigt, at det indgår som en del af beslutningsforslaget, at der skal komme nogle anbefalinger til, hvordan man vil kunne udflytte nogle statslige arbejdspladser, og om man kan gøre det.
Vi siger bare: Vi kan udflytte statslige arbejdspladser, hvis vi vil, og Venstre vil en aktiv udflytning af statslige arbejdspladser.
Det viser vi jo bl.a. ved det her beslutningsforslag, men desværre spænder Enhedslisten jo så ben for det ved at stemme imod beslutningsforslaget.
Jonas Dahl (SF), 2015-05-21:
Så lad os da prøve at tage et konkret eksempel, fordi for nogle år siden var der jo f.eks. en debat om udflytning af en politiskole til Sønderborg, og der husker jeg det ikke, som om Venstre var fortaler for det.
Nu kunne jeg så se i går, at nu skal den ligge i, var det Herning?
Jeg synes, der var lidt forskellige meldinger, også fra Venstrefolk, men hvorfor bakkede man ikke op om et konkret forslag, der var for 2 år siden?
Kan Venstre ikke fortælle lidt om det?
Thomas Danielsen (V), 2015-05-21:
Vi havde gode erfaringer med at udflytte SKAT, den digitale tinglysning, Sikkerhedsstyrelsen, miljøcentrene osv.
Desværre oplever vi bare, at man i højere og højere grad centraliserer flere og flere statslige arbejdspladser – flere af dem, vi lige har flyttet ud, til trods for at der er rigtig mange synergieffekter ved det, til trods for at der er driftsfordele ved det.
Man får en billigere husleje.
Derfor er der en masse gode synergieffekter ved at udflytte statslige arbejdspladser.
Vi er positive over for at udflytte både statslige arbejdspladser og flere uddannelsesinstitutioner.
Vi indgår gerne i sådan en dialog.
Derfor håber vi sådan set også, at man, når der kommer forslag op som f.eks. om politiskolen, kunne få et flertal for det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-05-21:
Nu er vi jo begge skoleordførere, og der er ca. 1.500 folkeskoler i dag i Danmark.
Vi kan jo alle sammen komme til at forivre os i debatten.