runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2013-11-12:
Man må ikke lave fast niveaudeling, men man må dog gerne lave niveaudeling.
Altså, niveaudeling er vel sådan set både skadelig for de stærke og de svage elever, i hvert fald hvis man skal tro på forskningen, som jeg kan forstå at De Radikale læner sig op ad.
Jeg vil da sige, at det her lovforslag netop er et skridt tilbage til 1950'ernes skolegang.
Nu har fru Lotte Rod jo remset op, hvem det er en rigtig god dag for i dag; det vil jeg så nok være lidt uenig med fru Lotte Rod om, men jeg vil da i hvert fald bare sige, at det er en dårlig dag for Det Radikale Venstre, hvis man holder op med at bero sin folkeskolepolitik på forskningen.
Lotte Rod (RV), 2013-11-12:
Derfor har det været meget vigtigt for Det Radikale Venstre, at vi, samtidig med at vi åbner op for holddelingen, så præciserer, at man ikke må lave fast niveaudeling, for det vil jo bare være at genindføre den gamle skole, som vi er glade for at vi er kommet af med.
Men når jeg synes, at der sådan set kan være en god idé i at åbne for holddeling, er det jo, fordi man ude på nogle skoler har rigtig gode pædagogiske erfaringer med f.eks. at køre aldersintegrerede klasser, eller at man, hvis man har årgangen på en gang, så kan lave forskellige ting ud fra interesser eller efter forskellige emner.
Det synes jeg sådan set vi har fundet balancen for i det her lovforslag.
Vi gør det muligt, at skolerne kan arbejde på den gode pædagogiske måde, som de jo allerede er i gang med, og som de har ønsket at de kunne få lov til at gøre, uden at det var på kant med loven, samtidig med at vi har præciseret, at man ikke må lave fast niveaudeling.
Rosa Lund (EL), 2013-11-12:
Jeg vil egentlig bare følge lidt op på hr. Lars Dohns spørgsmål om holddeling i folkeskolen.
Nu siger fru Lotte Rod selv, at man i De Radikale er optaget af, at der ikke bliver lavet for meget holddeling, og at der er forskningsmæssigt belæg for at sige, at det går ud over de svageste elever.
Det er jeg sådan set fuldstændig enig i, men det, der så bare undrer mig, er, hvorfor man så i De Radikale vælger at bakke op om et lovforslag, hvor der bliver sat meget frie rammer for holddelingen, som netop vil gå ud over de svageste elever.
Det har ordføreren jo lige selv stået og sagt, så hvorfor står det så i det her lovforslag, hvis De Radikale er modstandere af det?
Merete Riisager (LA), 2013-11-12:
Det lyder for mig, som om man i Det Radikale Venstre ikke er ked af at sige, at månen er en grøn ost, hvis det lige er det, der passer ind.
Nu er det bare sådan, at L 51 handler om en længere og mere varieret skoledag.
Det er det, man her står og argumenterer for.
Så kan det godt være, at ordføreren forsøger at fragmentere det til navne og enkeltsager, men det er det, som reformen går ud på.
Det er altså, at man skal variere og skifte mellem lærere og pædagoger osv.
Jeg har et kort spørgsmål
: Hvilket forskningsmæssigt grundlag hviler den her reform på ifølge ordføreren?
Lotte Rod (RV), 2013-11-12:
Tværtimod.
Ved at give den enkelte skole frihed kan man jo netop planlægge det på en måde, der giver mening.
F.eks. siger vi nu, at alle børn skal bevæge sig hver dag, fordi vi kan se, at når man får pulsen op, kan man også koncentrere sig meget bedre, så lærer man også meget bedre.
Det kan man sagtens indtænke på en fuldstændig struktureret måde.
Indtil nu har det jo fungeret på den måde, at når man ville arbejde med f.eks. et løbebånd, så blev hver lærer bedt om at aflevere nogle minutter fra deres timer til at pulje det sammen, så man kunne lave det her løbebånd.
Fremover bliver det sådan, at med tiden til den understøttende undervisning behøver man ikke at tage tiden fra dansk og matematik og de andre fag, som Liberal Alliance er så optaget af, for så kan man både undervise i sine fag, og man har tiden til at løbe.
Merete Riisager (LA), 2013-11-12:
Og tak til ordføreren for fremlæggelsen.
Jeg blev lidt i tvivl om, om der var tale om et vendespil eller en fremlæggelse af en fuldstændig gennemgribende folkeskolereform.
Men hvis vi bare lige skal tage to af de grupper ud, som ordføreren nævnte, nemlig ADHD-børn og børn med indlæringsvanskeligheder og så lærerne, så vil jeg godt spørge, hvordan det lige er, at den her reform gør hverdagen bedre for dem.
ADHD-elever, som får gavn af innovative processer i undervisningen: Altså, har ordføreren overhovedet nogen indsigt i, hvad der gavner børn med ADHD og børn med indlæringsvanskeligheder?
Igen vil jeg henvise til forskning – ja, det er lidt kedeligt, men det er jo bare sådan, at sådan nogle børn har rigtig meget glæde af forudsigelighed og struktur omkring sig.
Og det er jo altså lige præcis det modsatte, vi her tilbyder.
Lærerne skal inkludere de her børn i klasserne og får en stor opgave her.
Så hvordan forbedrer det hverdagen for disse grupper?
Lotte Rod (RV), 2013-11-12:
Jeg vil gerne sige fuldstændig klart, at i Det Radikale Venstre er vi ikke tilhængere af en fast niveaudeling.
For som hr. Lars Dohn påpeger, er der netop forskning, der viser, at hvis man fast opdeler eleverne på niveau, så sker der det, at eleverne sådan set ikke bliver dygtigere af det; tværtimod går det ud over de svageste elever, fordi man også sænker forventningerne til dem.
Lars Dohn (EL), 2013-11-12:
Jeg vil også spørge ordføreren, hvad der er sket, når det gælder det helt grundlæggende: Skal vi dele eleverne?
Reformen giver jo mulighed for at niveaudele i en vis udstrækning.
Hvis vi tager, hvad kulturministeren tidligere har udtalt om det, kan vi jo konstatere, at hun har henvist til den forskningsbaserede viden om det forkerte i at dele elever.
Hvad er der sket, som giver grundlag for, at De Radikale nu støtter en niveaudeling i folkeskolen?
Lotte Rod (RV), 2013-11-12:
Nu synes jeg ikke, vi skal lave en folkeskolereform på baggrund af meningsmålinger.
Tværtimod er jeg som radikal meget optaget af, at vi skaber den skole, som vil være den bedste for børnene.
Og det, som jo er den gode nyhed ude fra de skoler, der er længst med at arbejde på den her måde, er, at de siger: Det kan godt være, at vi i udgangspunktet lavede en skole for at lave den bedste skole for børnene og tog udgangspunkt i, hvad der får børnene til at trives og til at lære mest.
Men det, vi faktisk også er endt med, er endnu mere glade lærere, der trives i deres job, og som oplever, at de lykkes med den opgave at få eleverne til at trives.
Vi kan godt tage diskussionen om forskning igen, så lad os bare tage det element for element: Vi har rigtig gode erfaringer med de indskolingsforsøg, vi har lavet, hvor lærere og pædagoger arbejder tæt sammen; vi har masser af forskningsbelæg for, at når man indtænker bevægelse i skoledagen, kan eleverne koncentrere sig bedre, og så lærer de mere; vi har undersøgelser, der peger på, at veluddannede lærere er det allervigtigste for, at børn lærer noget i skolen, og derfor afsætter vi 1 mia. kr. til efteruddannelse.
Lene Espersen (KF), 2013-11-12:
Jeg vil sige til hr. Alex Ahrendtsen, at grunden til, at jeg stiller spørgsmålet, jo er, at det, jeg i hvert fald oplevede, da debatten kørte på det højeste, var, at det især var de svageste elever, der blev skubbet foran, og at man fik at vide, at for at hjælpe de svageste elever, og for at de ikke skulle føle sig stigmatiserede, skulle alle være på skolen, og alle skulle have tilbud om lektiehjælp.
Og erfaringerne fra Norge viser jo altså for det første, at hvis man stuver en masse unge mennesker ind i et klasselokale sammen, er det faktisk de svageste, der er taberne, og så får de ikke nogen hjælp.
Og for det andet er det sådan, at hvis ikke det er faguddannet personale, hjælper det ikke.
Erfaringerne fra Norge er faktisk, at så bliver de svageste elever svagere, og det var grunden til, at jeg stillede spørgsmålet.
Og svaret er altså, at det aner vi ikke, for det bliver kommunen selv, der beslutter det.
Så vil jeg gerne spørge hr. Alex Ahrendtsen om noget, som jeg også har spurgt de øvrige ordførere om, nemlig om Dansk Folkeparti vil være indstillet på at finde en løsning for Det Danske Suzuki Institut, der var i deputation i udvalget, og som jeg synes meget overbevisende argumenterede for, at de skal have den samme dispensationsordning, som vi giver de kommunale musikskoler.
For der er faktisk elever, der brænder for deres klassiske musikundervisning, og dem synes jeg vi skal hjælpe.
Rosa Lund (EL), 2013-11-12:
Jeg er sådan set enig med den socialdemokratiske ordfører i, at man er i gang med at tage et kvantespring med hensyn til den danske folkeskole.
Jeg mener så bare, at det er et kvantespring i den fuldstændig forkerte retning.
Jeg lægger meget mærke til, at hr. Troels Ravn siger, at det skal være lærerne, der sætter dagsordenen.
Jeg vil bare gerne spørge hr. Troels Ravn, hvordan man hos Socialdemokraterne forholder sig til, at lærerne er meget, meget kede af finansieringen af den her reform.
Troels Ravn (S), 2013-11-12:
Faglige mål, at eleverne bliver så dygtige, som de kan, at de også samtidig trives, at her bliver mennesker til – det var det, jeg var inde på i min ordførertale, og det er det, der er det vigtige i den her reform.
Det er rigtigt, at vi nu tager et kvantespring.
Vi vil ændre folkeskolen, vi vil løfte folkeskolen, og det helt centrale er elevernes undervisning.
Hvad angår klasserumsledelse, er det fuldstændig rigtigt, at vi har stor tillid til de dygtige og engagerede lærere derude.
Det er vigtigt, at man mestrer klasserumsledelse, og at læreren sætter dagsordenen.
Det er i det hele taget det vigtigste element i skabelsen af et godt læringsmiljø og en god læring.
Med hensyn til diverse rapporter vil jeg sige, at vi også har flere rapporter om eksempelvis lektiehjælp, der viser, at den netop kan være med til at løfte og bryde den negative sociale arv.
Merete Riisager (LA), 2013-11-12:
Trivsel osv. osv. er det bedste argument, som ordføreren kan komme i tanker om i forbindelse med en folkeskolereform, som fuldstændig vil ændre hverdagen for danske skolebørn.
Det synes jeg alligevel er imponerende.
Nu vil jeg så tillade mig at trække noget anden tung forskning ind, som ordføreren åbenbart ikke engang har styr på, nemlig en SFI-rapport, som meget tydeligt peger på, at det, der faktisk virker – særlig for børn med indlæringsvanskeligheder, som ordføreren åbenbart er optaget af – er struktur, tilbagemeldinger, ro, opfølgning, klar klasserumsledelse, altså en fuldstændig anden skole end den sammenrodning af fritid og faglighed, som ordføreren står her og plæderer for.
Troels Ravn (S), 2013-11-12:
Jeg glæder mig over, at der er bred politisk opbakning til løftet af folkeskolen.
Det er et løft af folkeskolen, som har klare politiske pejlemærker, klare socialdemokratiske skolepolitiske pejlemærker.
Jeg har været inde på dem i min ordførertale.
Det gælder sigtet om, at alle elever skal bliver så dygtige, som de kan, at vi skal have en god skole, der bliver løftet, øget trivsel osv. osv.
Det er helt rigtigt.
Hvad angår polemikken, som vi også har haft under reformens tilblivelse, om, hvorvidt det forskningsbaserede kan dokumenteres, om det bygger på evidens osv. vil jeg sige, at jeg er helt sikker på, at det gør det.
Når fru Merete Riisager nævner John Hattie, vil jeg bare sige, at John Hattie, TIMSS, PIRLS osv. kan tolkes, måske også mistolkes.
Jeg er helt tryg ved den dokumentation, den forskning, der ligger til grund for vores skolereform og de utallige skoleforsøg, som i løbet af de senere år er blevet afviklet i den danske folkeskole.
Jeg har selv erfaring derudefra, og jeg ved, at det her peger i den rigtige retning.
Merete Riisager (LA), 2013-11-12:
Venstres ordfører, fru Karen Ellemann, hævder i dag, at det er VK-regeringen, der har opfundet den her reform, og at det er den nuværende regering, der har gennemført den.
Er det rigtigt?
Og hvis det er rigtigt, er det så blevet sådan i Danmark, at vi bare har embedsfolk til at sidde og opfinde politik, mens politikerne bare retter nogle kommaer og ellers skubber tingene igennem?
Embedsfolkene er jo ikke, kan man sige, på valg, og på den måde kan de bedre ignorere, at der også gerne skulle være forskning bag, når man gennemfører noget.
Der er det jo sådan, at John Hattie, som er en af de fremmeste forskere i verden, har undsagt lige præcis det her forlig.
Han siger, at det er en absurd måde at forandre uddannelsessystemet på.
Regeringen sagde inden reformen, at John Hattie er en fremragende forsker, men jeg har ikke hørt så mange citater af John Hattie på det seneste, efter han har været i Danmark og er kommet med denne udtalelse om reformen.
Vil ordføreren kommentere dette?
Karen Ellemann (V), 2013-11-12:
Jeg betragter det på ingen måde som en svækkelse af stamklassen, at enhver elev bliver så dygtig, som man kan, og at de på skolerne har muligheden for at indgå i forskellige samarbejder.
Det sker allerede i dag i stor stil.
Tværtimod er det snarere en styrkelse for eleverne.
Lars Dohn (EL), 2013-11-12:
Nu er det jo sådan, at det her forslag udhuler stamklassebegrebet, idet man jo netop kan lave holddannelse uden et maksimum antal af elever.
Så er ordføreren ikke enig med mig i, at i forhold til den nuværende lovgivning svækkes klassen som den bærende enhed i folkeskolen?
Jeg bliver jo nødt til at sige tillykke.
Jeg synes, der er grund til som Venstres ordfører i dag at glæde sig over, at man har fået det igennem, man ikke kunne få igennem, mens man sad med regeringsmagten.
Så jeg må sige, at det er et flot forhandlingsresultat.
Det, som jeg tror er den vigtigste sejr for Venstre i det her, er, at man har fået fjernet eller fået prikket hul i den udelte enhedsskole, altså at der er blevet givet adgang til niveaudeling i folkeskolens undervisning.
Jeg vil gerne have ordføreren til at forklare mig, hvad fremskridtet i at niveaudele er – det afskaffede vi for 40 år siden.
Karen Ellemann (V), 2013-11-12:
Lad mig røbe en ting: Jeg har engang selv været Suzukielev.
Det var fantastisk.
Jeg var det desværre kun, da jeg gik i børnehaveklasse, så havde jeg ikke talent til mere på den konto.
Jeg har lyttet til Suzukiinstituttets bekymringer, i forhold til at de med rette ser, at det kan blive vanskeligt at fastholde undervisningen til den gruppe elever.
Men jeg vil gerne give så stort et tilsagn, at vi skal finde en løsning på det, for lige nu og her står de med et problem, og det må vi løse i udvalgsbehandlingen.
Så det er et tilsagn.
Lene Espersen (KF), 2013-11-12:
Jeg frygtede, at det var det, der ville være svaret, for jeg tror faktisk, der er mange forældre – også de forældre, der måske ville være lidt mere positivt stemt, end Det Konservative Folkeparti er over for lektiecafeer – der i hvert fald forventer, at hvis børnene skal sidde der, 1 time efter skolen er slut, så er det mindste, de kan forlange, at børnene får hjælp til den matematik eller dansk, de ikke kan finde ud af.
Jeg vil så ikke grave mere rundt i det, men spørge fru Karen Ellemann, om fru Karen Ellemann vil være indstillet på at støtte et ændringsforslag til lovforslaget.
Vi har jo haft besøg af Det Danske Suzuki Institut, som jeg synes meget overbevisende argumenterede for, at det ikke nytter noget, at vi bare lader det være det kommunale musiktilbud, der har monopol på at få dispensation, hvis nogle af børnene har behov for at passe deres musikundervisning, og derfor vil jeg høre, om Venstre vil være indstillet på, at vi siger til ministeren, at vi ønsker at give Suzukiinstituttet eller andre private musikundervisere på så højt et niveau muligheden for at undervise børnene.
Jeg synes i hvert fald ikke, at de mange koncertmestre og andre, der har brugt Suzukimetoden, skal frarøves muligheden for, at der kommer nye i fremtiden.
Karen Ellemann (V), 2013-11-12:
Jeg synes, vi i hele det lovforberedende arbejde har gjort meget ud af netop at få defineret, hvad det vil sige at have de relevante kompetencer i forhold til at kunne løse forskelligartede opgaver i folkeskolen.
Vi taler helt specifikt om, at tiden til den understøttende undervisning, herunder jo også den tid, som desværre – desværre, fordi De Konservative jo modsætter sig det – først bliver en naturlig del af skolehverdagen efter et folketingsvalg, alt andet lige har et fagligt formål, og at det netop skaber mulighed for større grad af undervisningsdifferentiering.
Så nej, det der med at stå og give garantier for, at det lige er en speciel faggruppe, ønsker jeg ikke, jeg ønsker sådan set, at det her lige så meget er en tillidsreform, hvor man altså giver de rigtige rammer til, at skolerne, skolelederne igen får ansvaret, og at kommunalbestyrelserne i høj grad også følger op på, at der sker den her faglige forbedring, altså det faglige løft af enhver skoleelev.
Lene Espersen (KF), 2013-11-12:
Tak til Venstres ordfører.
Jeg vil sige, at Det Konservative Folkeparti jo på meget lange stræk er enig med partiet Venstre og fru Karen Ellemann i, at det er en god reform, der vil give et fagligt løft til folkeskolen.
Vores bekymring er særlig omkring den tvungne lektiecafé.
Nu har fru Karen Ellemann selv her fra talerstolen sagt, at det, der er afgørende for Venstre, er, at folkeskolen er et lærested og ikke et værested, og derfor vil jeg også spørge Venstres ordfører, om det er sådan, at Venstre kan garantere, at det personale, der er til stede i lektiecafeen, altså der, hvor børn kan få hjælp til at få lavet deres lektier, er faguddannet personale, der er i stand til at hjælpe eleverne med lektierne.
Kan Venstre give den garanti?
For en af de ting, der har været rejst under debatten, er, at man frygter, at kommunerne for at spare penge bare sætter en pædagog eller en anden ind i lokalet, og så er det et værested og ikke et lærested.
Troels Ravn (S), 2013-11-12:
Et kvantespring i den rigtige retning, ja.
Det er så Enhedslistens holdning – og det anerkender jeg at Enhedslisten inklusive ordføreren mener – at det er et kvantespring i den forkerte retning.
Jeg er sikker på, at vi med den øgede tid til fagene, med den anvendelsesorienterede undervisning, den understøttende undervisning, med muligheden for lektiehjælp, med bevægelse og motion, øget samarbejde pædagoger og lærere imellem osv. osv. tager et kvantespring for vores elever med hensyn til at få et større udbytte af undervisningen og en styrket trivsel samt med hensyn til at nå den vigtige målsætning om at bryde den negative sociale arv.
Enhedslisten skal have ret til at have sin holdning og også sin tolkning af lærernes eventuelle opbakning til det her.
Jeg er sikker på, at det her er en reform, der vil løfte den danske folkeskole til glæde for eleverne – det er det, det handler om – men også til glæde for medarbejderne.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-11-12:
Jeg er lidt forvirret, for så vidt jeg har forstået De Konservative, mener man jo, at det er forældrene, der skal tage sig af lektiehjælpen, og forældre er jo langt hen ad vejen ikke faguddannede.
Nu får børnene så mulighed for at få hjælp i skolen, og vi ser selvfølgelig helst, at det er lærere, der støtter dem.
Men det er en lokal beslutning; det er skolen, der skal afgøre det.
Så vil jeg sige, at jeg synes, De Konservative glemmer, at lektiehjælpen er frivillig for eleverne – også efter valget.
Den eneste forskel efter valget er jo, at den bliver obligatorisk for skolerne.
Før valget er den frivillig for skolerne og eleverne, og efter valget er den frivillig for eleverne og obligatorisk for skolerne.
Det vil sige, at forældrene kan sige til skolen: Vi vil selv fortsætte med at give lektiehjælp derhjemme.
Lene Espersen (KF), 2013-11-12:
Jeg vil også sige tak til hr. Alex Ahrendtsen for talen.
Der er meget, vi er enige om i den folkeskolereform, men hr. Alex Ahrendtsen sagde ikke så meget om den tvungne lektiecafé.
Derfor vil jeg egentlig gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører, om han har den opfattelse, at det personale på skolen, der skal være til stede i lektiecafeerne – altså, der er nogle her, der nærmest forsøger at sige, at der ikke kommer nogen lektiecafeer, men det kommer der – skal være faguddannet personale, eller om det er Dansk Folkepartis opfattelse, at det skal være op til kommunerne selv at beslutte, hvad det er for nogle mennesker, der skal sidde og give lektiehjælp i lektiecafeerne.
Troels Ravn (S), 2013-11-12:
Jeg vil gerne til det første, som ordføreren var inde på, sige, at hver enkelt elev i den danske folkeskole i fremtiden kan være sikker på at få et tilbud om kvalificeret lektiehjælp, der skal tage udgangspunkt i de læringsmål, der nu er sat for den enkelte elev.
Det mener jeg er meget, meget væsentligt.
Med hensyn til musikundervisningen og Suzukimetoden osv. vil jeg sige, som Venstres ordfører, fru Karen Ellemann, sagde, at det tager vi under udvalgsarbejdet.
Vi har jo haft besøg i Børne- og Undervisningsudvalget, et rigtig godt besøg, og har måske fået en viden, som vi sammen skal have vendt.
Lene Espersen (KF), 2013-11-12:
Jeg tager svaret sådan, at jeg ikke kan få nogen garanti for, at den 9.-klasseelev, der har brug for hjælp, kan være sikker på, at der sidder faguddannede matematiklærere eller dansklærere til at hjælpe vedkommende elev.
Men den diskussion kan vi så tage igen på et senere tidspunkt.
Det samme spørgsmål, som jeg stillede til Venstres ordfører, vil jeg gerne stille til Socialdemokratiets ordfører.
Det er spørgsmålet om, om Socialdemokratiet vil være indstillet på, at vi under udvalgsbehandlingen finder en løsning for Det Danske Suzuki Institut, der jo mødte i deputation i udvalget, og som jeg syntes argumenterede meget overbevisende for, at der for at sikre musikundervisningen for den type elever, som de nu har, altså er behov for, at de har samme dispensationsmulighed som de kommunale musikskoler.
Troels Ravn (S), 2013-11-12:
Skulle vi nu ikke en gang for alle blive enige om, at der ikke er tale om tvungen lektiehjælp.
Der er tale om, at kommunerne skal udbyde lektiehjælp, at den enkelte skole skal tilbyde lektiehjælp, men det er frivilligt for eleverne.
Indtil efter næste valg ligger lektiehjælpen i forlængelse af skoledagen, efter næste valg ligger den som en del af skoledagen, stadig væk som et frivilligt tilbud.
Vælger eleverne ikke at tage imod lektiehjælpen, jamen så er der faglig fordybelse.
Vi burde kunne blive enige med De Konservative om, at det at imødegå den negative sociale arv og give lige muligheder for alle elever er et stort politisk skridt at tage, en stor målsætning.
Jeg tror meget på, at vi med vores lektiecafé netop tager et skridt i den rigtige retning her.
Der skal være faglighed.
Det kan sagtens være sådan, at pædagoger forestår lektiecafeerne, det kan også være lærere.
Det beror helt på en lokal planlægning.
Det har vi også tillid til at man evner derude.
Lene Espersen (KF), 2013-11-12:
Jeg vil også gerne sige tak til Socialdemokratiets ordfører for at fremhæve mange af de gode ting, som Det Konservative Folkeparti også er enige i der er i folkeskolereformen, men der er jo et punkt, vi er uenige om, og det er spørgsmålet om den tvungne lektiecafé.
Jeg lagde mærke til, at den socialdemokratiske ordfører lagde meget vægt på at forklare, at man i lektiecafeen kunne få den faglige hjælp, man havde brug for.
Så jeg vil gerne spørge Socialdemokratiets ordfører, hr. Troels Ravn, om Socialdemokratiet kan garantere, at der er faguddannet personale til stede i lektiecafeen til at hjælpe de elever, der nu skal sidde der, så de rent faktisk kan få hjælp til lektierne, så skolen er et lærested og ikke et værested.
Lars Dohn (EL), 2013-11-12:
Jeg kan ud fra svaret tolke, at faldet i tilslutningen fra 33 til 6 pct. ikke har givet anledning til nogen nærmere overvejelser.
Mit næste spørgsmål er så: Hvordan kan det være, når nu man vil have samarbejdet med lærerne, at man har gjort det frivilligt for den enkelte kommune, om den skal have et pædagogisk råd, altså et sted, hvor det pædagogiske indhold i skolen kan drøftes med det pædagogiske personale?
Da man afskaffede lærerrådet, blev det virkelig betragtet som en markant forringelse af lærernes vilkår.
Nu går man skridtet videre i en socialdemokratisk ledet regering og fjerner dialogmuligheden gennem det pædagogiske råd.
Jeg vil gerne have en forklaring på, hvad pokker meningen er med det i forhold til demokratiet.