runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-26:
Tak for spørgsmålet.
Og jeg kan afsløre, at jeg aldrig læser afslutningen først, når jeg læser en bog.
Det er klart, at når forskerne nu skal komme med anbefalinger, der skal i høring, så vil der være en række interessenter, som vil komme med indspark og indspil i den høringsproces, og det skulle jo gerne gøre, at vi får en bedre vandløbsvedligeholdelse, hvor vi dels sikrer vandføring, dels sikrer en god miljøtilstand i vores vandløb.
Derfor ser jeg sådan set ikke på forhånd, at der er problemer i kategori A, B eller C, men synes, at vi i langt højere grad skal tage den drøftelse med kommunerne og med lodsejerne, fordi der også er mange private vandløb, så vi sikrer, at vandløbene har den funktion, de skal have.
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
Tak for svaret, og i øvrigt også tak for tidligere at have tilkendegivet, at regeringen jo muligvis overvejer en lovændring på et senere tidspunkt, men at timingen for det ikke er den rette.
Er ministeren ikke enig med KL i, at der er retspraksis og kendelser fra klagenævnet m.v., der gør, at det umuliggør den nødvendige tilpasning af vandløbsvedligeholdelsen i øjeblikket?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-26:
Jamen jeg mener bestemt, at de ting, som KL gør gældende, er en udfordring i forhold til vores vandløbsvedligeholdelse, og det er også derfor, at jeg har sendt det signal, at regeringen har overvejelser om at følge de anbefalinger, som KL og Landbrug & Fødevarer har tilkendegivet i en henvendelse både til mig som minister, men også, så vidt jeg erindrer, til udvalgets medlemmer.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-04-26:
Nu synes jeg ikke, at vi skal grave grøfter.
Vi skal prøve at finde løsninger her.
Det er jo helt klart, at en effektiv afledning af vandet til havet skal gå hånd i hånd med et godt miljø.
Men det er nu engang sådan, at vandløbene oprindeligt er sat i verden for at aflede vand.
Med det som præmis skal vi selvfølgelig sørge for et godt miljø.
Når jeg hører debatten, lyder det, som om det er modsætninger: Det, at vi laver en mere effektiv vandafledning med en bred vifte af virkemidler, som hydrologer og biologer har fundet i samklang, kan ikke gå godt hånd i hånd med et godt miljø.
Det er den præmis, jeg er lidt ked af at Socialdemokratiet lægger op til.
Kan det at aflede vandet og et godt miljø ikke gå hånd i hånd?
Simon Kollerup (S), 2016-04-26:
Det er jo i virkeligheden Venstre selv, som skaber tvivl om det.
Det er endda ordføreren selv, der i TV MIDTVEST den 12. januar, hvor jeg selv sad og så det, siger, at vandløbenes, åernes primære, altså forrangsmæssige, formål skal være at lede vand væk.
Det er jo der, at man knækker balancen.
Så når ordføreren spørger mig, om jeg ønsker en balance mellem afvanding og miljøhensyn, vil jeg sige, at det gør jeg.
Oplever jeg, at Venstre står for den samme balance?
Ikke når jeg ser TV MIDTVEST og andet.
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-26:
Altså, jeg har ikke noget problem med, at man lader sig inspirere.
Det har jeg ikke, og det er sådan set derfor, jeg bruger store dele af min tid på at tage rundt og besøge virksomheder, organisationer, marker, landbrug, og hvad det nu måtte være, man interesserer sig for.
Det er også en af årsagerne til, at vi har et utal af møder herinde med mange forskellige organisationer, nemlig fordi vi lader os inspirere, og fordi jeg altså ikke er så klog, at jeg ved alt om alting.
Så er der nogle, man lader sig inspirere mere af end andre, og hvis det i det her tilfælde er Bæredygtigt Landbrug, så fred være med det.
Simon Kollerup (S), 2016-04-26:
Jeg er heller ikke klogere, end at det er fornuftigt for mig at være i berøring med organisationer.
Det tror jeg sådan set gælder for alle politikere, så det anerkender jeg fuldstændig.
Men jeg kender også ordføreren godt nok til at vide , at ordføreren vil søge forskellige organisationer, altså tale med en vifte af interessenter, både på den ene og på den anden side af hegnet – eller af vandløbet i det her tilfælde.
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-26:
Men igen vil jeg sige, at hvis man har en holdning – og det har man typisk, når man er politiker – så er der nogle, man lytter mere til end andre.
Sådan er det jo også.
Og hvis man mener, at det, som en organisation siger, er i tråd med den holdning, man har, så kan jeg altså ikke se, det er et problem, at man bruger den organisation meget i forbindelse med at lave en arbejdsbeskrivelse.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-04-26:
Vi er nogle, der havde håbet, at vi kunne få en konstruktiv debat om løsninger, og derfor er det lidt ærgerligt, at den røde side her i Folketingssalen ligesom forsøger at stigmatisere en bestemt organisation og sprede en myte om, at regeringen kun har baseret sit kommissorium osv. på input fra den organisation.
Sandheden er jo, at en lang række organisationer er kommet med inspiration til regeringen, og derfor er det lidt ærgerligt.
Men jeg kunne da godt tænke mig spørge Dansk Folkepartis ordfører: Kan Dansk Folkeparti udelukke, at f.eks. en organisation som Danmarks Naturfredningsforening gennem årene har inspireret skiftende regeringer til, hvad der skulle stå i forskellige kommissorier?
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-26:
Uanset hvad tror jeg ikke, jeg vil udelukke noget her fra Folketingets talerstol.
Og jeg er slet ikke tvivl om, at mange organisationer, både grønne, blå, røde, lilla, og hvad vi ellers kan kalde dem, har inspireret adskillige folketingsmedlemmer, adskillige ministerier osv. til at skrive kommissorier og har været medskrivende ved lovforslag, beslutningsforslag osv., for det er måden, vi arbejder på.
Det gør vi alle, og derfor ville det virke underligt på mig, hvis man ikke gjorde det.
Samtidig vil jeg også godt, når Venstres ordfører nu taler om, at vi skulle have en konstruktiv debat, sige, at jeg synes, det er rart at høre den socialdemokratiske ordfører netop være positiv i sin tale – for det synes jeg faktisk den socialdemokratiske ordfører var – og ligesom række hånden ud og sige: Når det her kommissorium og arbejdsopgaven er udført, er vi altså også villige til fra socialdemokratisk side at se på det og måske oven i købet være med til at ændre en lovgivning, hvis det er nødvendigt.
Det synes jeg er positivt, og det skal man også rose.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-26:
Det er godt nok svært at vælge, hvad man skal tage fat på her.
For det første vil jeg sige, at når vi er i et af verdens mest opdyrkede lande og samtidig et meget lavtliggende land – vi har taget en hel masse vådområder væk fra naturen og omlagt dem til landbrugsareal – så er det ikke mærkeligt, at der sker forsumpning, når nedbørsmængderne stiger.
Det kan man umuligt blive overrasket over.
Så er spørgsmålet: Hvad gør vi så ved det?
Kan ordføreren ikke bekræfte, at ved at grødeskære fjerner vi altså ikke vandet?
Det, der sker, er, at det hurtigere forsvinder fra landmandens marker og så nedstrøms i vandsystemet, hvor der ofte ligger sommerhusområder, hvor der ligger byer, hvor der ligger andre områder, som så vil skulle håndtere det her vand, hvilket kan medføre oversvømmelser i de områder.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-04-26:
Jeg kan bekræfte, og det fik vi også oplyst under besøget i Bjerringbro forleden, at når man slår grøde, falder vandstanden dramatisk, men det, der er rigtig vigtigt, er, at man ser på det her på tværs af kommunegrænser.
F.eks. går et vandløb som Gudenåen, Danmarks længste, på tværs af mange kommuner, og der er det ikke nok, at man ser på det kommune for kommune.
Der skal laves nogle sammenhængende planer for vandløbsvedligeholdelsen, og det er jo lige netop det, som Silkeborg, Viborg, Favrskov og Randers kommuner er gået i gang med, og hatten af for det, fordi selvfølgelig skal man se på det her på tværs af kommuner, så man ikke bare eksporterer problemet ned til næstliggende kommune nedstrøms.
Skal vi bare acceptere, at det forsumper terrænet og giver oversvømmelser og tab i Danmark?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-26:
Det, man har anerkendt i andre lande, er, at når man tager vådområder og gør dem til landbrugsareal, sker der oversvømmelser.
Hvis man så graver vandløbene ud, som ordføreren er inde på, sender man oversvømmelsesproblemerne et andet sted hen, og en af de bedste løsninger er at give de her landbrugsarealer tilbage, etablere vådområder.
De fungerer som en svamp, i øvrigt som ordføreren også nævnte som noget negativt, men sådan er vådområder.
De kan optage utrolig store regnmængder og frigive dem langsomt til omgivelserne efterfølgende.
Det er klimatilpasning.
Det er klimatilpasning, der respekterer, at vi har en natur derude, som også skal have lov til at være der, fordi hvis man gør, som ordføreren nævner, og graver vandløbene ud, hvor er så gydepladserne?
Hvor er så de steder, hvor fiskene skal være, som frivillige har brugt tusindvis af timer på at forsøge at genetablere i vores vandløb i løbet af de sidste mange år på grund af den hårdhændede grødeskæring?
Hvor skal de leve henne, hvis man gør, som ordføreren foreslår her?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-04-26:
Jamen igen, lad nu være med at grave grøfter.
Jeg har ikke foreslået, at der skal en hærskare af gravemaskiner ud og grave i samtlige vandløb.
Jeg har foreslået, at kommunerne får en bred vifte af virkemidler, som man kan tage i anvendelse.
Der skal man jo også skelne imellem små vandløb, hvor der er én situation, og større vandløb som f.eks. Gudenåen, Skjern Å og Nørreåen, som er i en helt anden situation.
Derfor har vi netop brug for en bred vifte af intelligente virkemidler, og i stedet for have en sådan næsten religiøs eller ideologisk modstand mod overhovedet at lave vandløbsvedligeholdelse, synes jeg, at Enhedslisten skulle tage og gå konstruktivt ind i at lave den her brede vifte af virkemidler, således at vi sikrer, at vandet kommer mere effektivt ud til havet, samtidig med at vi tager skyldigt hensyn til natur, miljø og biodiversitet.
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
Mange tak til Venstres ordfører for en rigtig fin ordførertale.
Vil hr. Kristian Pihl Lorentzen give mig ret i, at regeringens nuværende standpunkt på vandløbsvedligeholdelse er et udtryk for en form for forsigtighedstilgang til området?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-04-26:
Jeg synes, at ministeren holdt en rigtig god tale, og jeg er også glad for, at ministeren er forsigtig, for det er ham, der skal komme med nogle løsninger her, der er baseret på viden.
Jeg har her skitseret nogle politiske mål, som Venstre står på mål for, om jeg så må sige, og vi skal videre med en mere effektiv afvanding.
Det er vi simpelt hen nødt til med den situation, der er derude.
Så jeg synes, at der er rigtig god sammenhæng i det her, og der er også god sammenhæng i, at ministeren gerne vil se effekten af det, vi jo allerede har iværksat.
Efter at det her beslutningsforslag blev fremsat første gang, er der jo iværksat en række ting, og der skal vi lige se virkningen af det, få det evalueret, og så hører jeg ministeren sige, at så skal vi videre med det lovforberedende arbejde, fordi vi har brug for at modernisere hele det her system, som er mere end 30 år gammelt.
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
Jeg glæder mig rigtig meget til det og vil egentlig blot bare gerne kvittere for de positive meldinger fra Venstre om, at man jo også ønsker en balance, fuldstændig ligesom Liberal Alliance gør, imellem benyttelse og beskyttelse af de danske vandløb.
Simon Kollerup (S), 2016-04-26:
Jeg vil godt følge lidt op der, hvor fru Maria Reumert Gjerding slap, for det er i virkeligheden ministeren, der udsteder sådan et kommissorium, men vi har jo kunnet læse, at meget store dele af det har været mere eller mindre direkte afskrift fra et kommissorium, som blev sendt ind af Bæredygtigt Landbrug – altså det kommissorium, som hele vandløbsrevisionen og hele debatten om fremtidens vandløb skal baseres på.
Mener ordføreren, at det er i orden at give Bæredygtigt Landbrug en så privilegeret adgang til at skrive regeringens kommissorier?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-26:
Det er godt nok nogle spændende udsagn, der kommer op i Folketinget her i dag: Vandløb er først og fremmest sat i verden for at afvande landmandens marker.
Sjældent har jeg hørt
noget så skørt.
Nå, men jeg vil gerne spørger ordføreren om noget, for der er jo egentlig sket et skifte i Miljøministeriet.
Man havde en arbejdsgruppe under den tidligere regering, og den er nu blevet nedlagt og erstattet med en anden vandløbsarbejdsgruppe, bl.a. ledsaget af en bemærkning fra den tidligere miljø- og fødevareminister om noget med de forhadte vandløb.
Nu tænker jeg, at ordføreren kender en del til den tidligere vandløbsgruppe, så hvilke forskelle mener ordføreren der er på de to vandløbsgrupper, som, hvis man lytter til i hvert fald den nuværende miljøminiter, skal have et balanceret syn på miljø- og naturhensyn og afvandingsformål?
Simon Kollerup (S), 2016-04-26:
Jeg blev lige helt bekymret for, om det var et uddrag af min egen tale, som ordføreren startede med at læse op.
Jeg kunne nemlig ikke huske, at jeg havde belagt mine ord på den måde, og det tror jeg så heller ikke jeg havde.
Jeg tror, det var en minister eller en anden, der blev gengivet af fru Maria Reumert Gjerding.
Jeg fandt i virkeligheden også først for ganske nylig ud af, at den arbejdsgruppe, der blev nedsat, hvor interessenterne omkring vandløbende skulle spille ind og komme med anbefalinger til det her, nu er erstattet af den ekspertgruppe eller forskergruppe, som har været så omtalt her i løbet af årets første måneder.
Noget af det, der bekymrer mig, er jo, at interessenterne er flyttet til at have høringsret, altså en lavere rang i det her, og så kan det jo kun bekymre, når det har været så tydeligt fremme, som det har været her, at hele grundlaget for arbejdsgruppens arbejde, nemlig kommissoriet, har været så tæt dikteret og næsten skrevet med ført hånd af Bæredygtigt Landbrug, som er en meget ensidig interesseorganisation.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-26:
Jeg vil undskylde, hvis jeg forvirrede ordføreren.
Jeg var bare paf over Venstres ordførers bemærkning, lige inden jeg fik ordet.
Føler ordføreren sig tryg ved, at der sidder en vandløbsgruppe i Miljøministeriet, som arbejder ud fra et kommissorium, der meget ensidigt er skrevet af en af de mest yderligtgående lobbyorganisationer i dansk landbrug?
Simon Kollerup (S), 2016-04-26:
Som jeg sagde til Venstres ordfører, hr. Kristian Pihl Lorentzen, er det jo i hvert fald noget, der gør, at man går mere skeptisk til det materiale, man får præsenteret af sådan en arbejdsgruppe.
Det er jo klart, at sådan noget gør, at man løfter brynene lidt, og jeg tænker da også, at vi i udvalgsbehandlingen skal få afdækket, hvilke skifter der har været i måden at have arbejdsgrupper på, sådan at vi får det boret helt ud.
Det var jo et emne, som en samlet opposition gik til arbejdet på under en tidligere minister, og det må vi så se om vi kan få boret yderligere ud med den nuværende minister.
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-26:
Tak for det, og også tak fra Dansk Folkeparti for forslaget.
Jeg synes faktisk, at det er rigtig positivt, at forslaget kommer op igen.
Vi har byer, der bliver oversvømmet, vi har marker – ja, alle vegne kommer der oversvømmelser.
Jeg må sige, at jeg faktisk også synes, det er fint, at vi får forslaget op igen og får en diskussion om det.
Det er også, fordi det var mit helt klare indtryk, da vi i sin tid diskuterede det, at der ville komme til at ske noget.
Det har så også været mit indtryk i den nuværende regerings levetid, at der trods alt er sket noget, men i min optik må der godt ske noget mere.
Så på den måde synes jeg det er fint at vi får trykket ministeren lidt på maven med det her forslag, og at vi rent faktisk får at se, at man kan ændre nogle ting.
Vi ved, at den forrige minister, Eva Kjer Hansen, sendte et hyrdebrev ud til kommunerne.
Vi ved, at hun gjorde det, fordi hun sagde: Prøv at bruge den eksisterende lov; det er ikke sikkert, vi behøver at ændre den, hvis vi udnytter den fuldt ud.
Sådan har jeg fald opfattet det, der skete på det tidspunkt, og det synes jeg egentlig var ganske glimrende.
Jeg har også haft møder med organisationer, der siger: Jamen vi kan godt gøre det, lave bedre grødeskæring, inden for den eksisterende lovgivning, fordi det rent faktisk er muligt.
Det, som jeg tror også Liberal Alliance ønsker med det her forslag, er nemlig at få en bedre afvanding, og det mener jeg rent faktisk også er vigtigt.
Det er vi villige til.
Men jeg vil også godt sige, at vi jo ikke var medforslagsstillere på det forslag, B 145, for et år siden for bare at sige: Nå, men så skal tingene fortsætte, som de altid har gjort.
Så er der jo ligesom ingen grund til at stille forslaget, og jeg er ikke typen, der synes, at det er godt at stå her og spilde sin tid.
Det ligner mig meget dårligt.
Så der er ros til forslagsstillerne, og jeg har selvfølgelig ønsket om og håbet på, at der kommer til at ske noget, for det var faktisk meningen med det forslag.
Jeg synes ikke, uanset hvilken side af bordet man sidder ved, at man skal ændre holdning.
Jeg mener faktisk, at det er vigtigt, vi får noget afvanding, og det håber jeg også kommer til at ske.
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
Tak for ordførertalen, og mange tak for opbakningen til, at vi sammen kan trykke ministeren på maven.
Den situation vil jeg glæde mig til.
Jeg kan forstå på ordføreren, at ordføreren egentlig ikke synes, der er sket nok, men også, at grødeskæringsvejledningen måske er nok.
Så jeg er i virkeligheden sådan lidt usikker på, hvor ordføreren står her.
Jeg forstår det sådan, at Dansk Folkepartis tålmodighed endnu ikke er opbrugt, så derfor vil jeg gerne spørge, hvornår man kan forvente at Dansk Folkepartis tålmodighed så løber ud.
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-26:
Det skal jeg så prøve at redegøre for på meget kort tid.
Det er min helt klare opfattelse, at det hyrdebrev, som fru Eva Kjer Hansen sendte ud, da hun var minister, var en opfordring til kommunerne om at udnytte den mulighed, der rent faktisk eksisterer i den nuværende lovgivning omkring grødeskæring.
Jeg kan huske, at jeg på det tidspunkt spurgte ind til, om ikke det var muligt at lave mere grødeskæring inden for den eksisterende lovgivning, og jeg fik at vide, at det var det.
I min optik er det også vigtigt, i forhold til at kommunerne går ud og ligesom forsøger at få det her til at ske, at det jo ikke kun er kommunens udgift.
Det kan også være andre former for samarbejde, mener jeg, med lodsejere osv., som gør, at man kan grødeskære mere.
Og så var det mit indtryk, at den tidligere minister også sagde, at vi lige skulle prøve at se, om det her havde en effekt, og at vi ellers måtte gøre noget.
Jeg ved godt, at så nedsætter man en ny arbejdsgruppe og endnu en arbejdsgruppe osv. osv.
Det synes jeg måske er knap så interessant.
Jeg synes, at det, der er vigtigt, er, at vi får ført det beslutningsforslag ud i livet.
Så lige hvornår vores tålmodighed er opbrugt, tør jeg ikke sige hundrede procent, men jeg synes, der bør ske noget.
Carsten Bach (LA), 2016-04-26:
Jeg er også selv glad for det udsendte hyrdebrev, men er af den opfattelse, at det ikke er nok i den her forbindelse.
Jeg ved, at ordføreren kerer sig meget om sommerhusejere, og i forbindelse med at vi har set oversvømmelser i sommerhusområder, mener ordføreren så, at det at ændre grødeskæringsvejledningen vil kunne løse problemet for de berørte sommerhusejere?
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-26:
Det tror jeg ikke; jeg tror, at der skal flere ting til.
Nu kommer jeg selv fra Frederikssund Kommune – jeg har godt nok ikke boet der et par år – hvor et kæmpe projekt i forbindelse med Sillebro Å er lavet med områder, der kan oversvømmes, hvis der kommer ekstra meget vand i åen.
Men det er jo ikke det samme, som at åen bare får lov at være og ikke blive grødeskåret.
Så jeg synes, det må være en kombination – selvfølgelig også afhængigt af hvor området ligger.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-26:
Mange tak.
Jeg tænker, at Dansk Folkeparti bakker op om, at der skal være et balanceret hensyn, når det gælder vores vandløb, både et afvandingshensyn, men også et hensyn til de sportsfiskere, der bruger vandløbene, og til de mange danskere, der holder af naturen.
Og så er jeg lidt nysgerrig på, om det er med Dansk Folkepartis fulde opbakning, at regeringen har valgt at lade den yderliggående lobbyorganisation Bæredygtigt Landbrug skrive kommissoriet for den arbejdsgruppe, der sidder og skal lave arbejdet med vandløbsvedligeholdelsesvejledningen i ministeriet.
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-26:
Altså, med hensyn til ordet yderliggående synes jeg simpelt hen, det er for meget at bruge det ord.
Så skal jeg, hver gang Enhedslisten kommer med et forslag, sige, at nu har de fået hjælp af en eller anden – i mine øjne – yderliggående organisation, og det gider jeg simpelt hen ikke.
Så det har jeg ikke lyst til at svare på.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-26:
Så det er med Dansk Folkepartis opbakning, at regeringen har valgt at lade en lobbyorganisation fra landbruget kaldet Bæredygtigt Landbrug skrive kommissoriet til den arbejdsgruppe, der sidder i ministeriet og arbejder med vejledningen for vandløbsvedligeholdelse?
Finn Sørensen (EL), 2016-04-26:
Det er jo det, der er formålet med kædeansvar.
Der findes jo meget enkle måder at sikre sig imod tab på.
Ugebrevet A4 gennemførte for nogle år siden en undersøgelse – jeg har desværre ikke det præcise årstal, men jeg skal nok finde referencen til ordføreren – blandt håndværksmestre, som viste, at 74 pct. af dem går ind for kædeansvar.
De går ind for, at en hovedleverandør eller en kommune, der udbyder opgaver, stiller krav om, at der er ordnede overenskomstmæssige forhold hele vejen ned igennem kæden, og det er jo, fordi de små håndværksmestre har set, at de er udsat for en unfair konkurrence lige nøjagtig på grund af det udstationeringsdirektiv, vi lige har snakket om under det tidligere forslag.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-26:
Det er jo heller ikke sådan, at vi kommer efter Enhedslisten, hvis man har købt et eller andet produkt og der så er en virksomhed, som har overtrådt nogle regler.
Jeg synes, det er helt i skoven, og at det er en helt vildt urimelig byrde at lægge ned over nogle virksomheder.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-04-26:
Det vil sige, at Enhedslisten mener, at det er en rigtig god idé at lovgive om kædeansvar imod arbejdsmarkedets parters henstilling om det modsatte – det er det ene.
Og det andet er, at Enhedslisten mener at have løst problemer ved at give et kædeansvar i forhold til f.eks. individuelt fastsatte lønninger på måske 65 kr. i timen.
Det er jo så åbenbart det, der ligger i det.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-26:
Det, der ligger i det, er jo også et forsøg på dels naturligvis at beskytte lønmodtagere, som langt nede i en eller anden kæde bliver udsat for ublu konkurrence, vi har lige tidligere her i salen drøftet eksempler på det, dels at beskytte virksomheder mod unfair konkurrence i virkeligheden.
Så er det jo, at det her forslag er fremsat, for at man så netop har et sted at gå hen, og jeg vil da tro, at det her har en – hvad skal vi kalde det? – disciplinerende effekt, i form af at de hovedentreprenører eller hovedleverandører af en ydelse jo da vel formentlig vil tænke sig om to gange, inden de byder en hvilken som helst underentreprenør ind i deres tilbud.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-04-26:
Det vil i hvert fald have en fordyrende effekt og en usikkerhedsskabende effekt.
Derudover er jeg i øvrigt enig i, at der kan være inddrivelsesudfordringer, og det er sådan set udfordringer, vi arbejder med, jeg arbejder med gennem etablering af bilaterale aftaler imellem Danmark og andre EU-lande, således at vi kan få etableret et bedre retsgrundlag for at gøre disse ting, og det er også ting, som vi forbedrer med det forslag, som – erkendt – Folketinget ikke har haft mulighed for at forholde sig til endnu, men som vi kommer med fra regeringens side, som i forhold til et fast grundlag, altså det overenskomstsikrede, skaber et meget bedre retligt fundament og skaber meget større sikkerhed for lønmodtagerne.