runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erik Christensen (S), 2015-11-18:
Men man kan i hvert fald konstatere, at Venstres finansordfører siger, at nogle af de penge, der kommer fra omprioriteringsbidraget, skal bruges til skattelettelser, og så har ministeren jo flere gange i dag sagt, at politik er prioritering, og det er vi fuldstændig enige om.
Men bare for, at jeg kan være helt sikker på, at jeg har forstået Venstre og regeringens prioritering korrekt, vil jeg spørge, om regeringen og Venstres prioritering altså så er skattelettelser frem for flere varme hænder i ældreplejen og mulighed for flere pædagoger i daginstitutionerne og flere lærere i folkeskolen.
Er det korrekt forstået?
Karsten Lauritzen (V), 2015-11-18:
Nej, den forudsætning er jeg simpelt hen ikke enig i.
Det er jo sådan, at man i en finanslov kan vælge at prioritere det råderum, der er til rådighed.
Den tidligere regering valgte på et tidspunkt at prioritere at sætte selskabsskatten ned.
Det var mig bekendt ikke noget, der på papiret efter sådan strengt økonomiske beregninger gav flere jobs, men alligevel syntes den tidligere regering med erhvervs- og vækstministeren hr. Henrik Sass Larsen i spidsen, at det var en god idé, og det var vi i Venstre enige i, og derfor gik vi ned ad den vej.
Vi sidder nu i finanslovsforhandlingerne og prioriterer det råderum, der er, med de partier, der vil være med til det, og der er det regeringens politik, at en andel af råderummet skal gå til kernevelfærd, og at en anden andel skal gå til skattelettelser, og i første omgang er det skattelettelser til erhvervslivet, for det skaber private jobs.
Erik Christensen (S), 2015-11-18:
Så det er altså rigtigt forstået, at de besparelser, som kommunerne nødvendigvis nu skal ud at lave, både i 2016, 2017, 2018 og 2019, bl.a. skal bruges til at give skattelettelser?
Og når der bliver dårligere service i ældreplejen, færre pædagoger i daginstitutionerne og færre lærere i folkeskolen, så er det rent faktisk, fordi Venstre ønsker at bruge nogle af de penge, der kunne have været brugt til at forbedre velfærden, til at skære ned og så give dem som skattelettelser?
Er det korrekt forstået?
Karsten Lauritzen (V), 2015-11-18:
Nej, det er ikke korrekt forstået.
Der må jeg jo gøre spørgeren opmærksom på, at der er et omprioriteringsbidrag, og hvad der sker med omprioriteringsbidraget, aftales med Kommunernes Landsforening.
De penge, der så er tilbage, og som ikke tilbageføres til kommunerne, fordeles af partierne rundt om bordet og hos finansministeren som led i finanslovsforhandlingerne, og det kan jo lige så godt være, at de går til ældre eller til sundhed eller til noget tredje og de ikke øremærkes til skattelettelser.
Det er det jo svært at sige noget om, inden man har set en finanslovsforhandling.
Så vil jeg bare sige, at det råderum, der er, jo ikke er et råderum, der kommer, ved at vi tager penge fra kommunerne i et omprioriteringsbidrag, men det er jo penge, der er til rådighed som følge af nogle reformer, vi har lavet tidligere, der skaber flere jobs og øget beskæftigelse.
Det er frie penge, og der kan man jo vælge at bruge dem på velfærd eller på skattelettelser.
Og der siger regeringen, at vi vil prioritere kernevelfærden, men så vil vi også sænke skatte- og afgiftstrykket, så vi kan få skabt bedre vilkår for private jobs og for virksomheder.
Yildiz Akdogan (S), 2015-11-18:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvordan forholder ministeren sig til Københavns Kommunes bekymring med hensyn til besparelser på byfornyelsen bl.a. i udsatte områder i København?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-18:
Et af de problemer, der ligger her, er jo at finde ud af, hvordan man kommer igennem Vejle Ådal.
Og med Vejle Ådal er der tale om et meget naturskønt område, så vi skal have fundet ud af, hvordan den kan ligge.
Det er faktisk den udfordring, man har nu.
Og hvis man sådan forestiller sig og ser Give, Billund, Lunderskov for sig, vil man jo vide, at det er der, hele stykket ligger, og hvor man skal finde ud af: Kan den ligge øst om Billund?
Skal den vest om Billund?
Hvordan kommer den til at se ud?
Når så man skal finde ud af, hvordan den endelige strækning skal se ud, vil det jo bero på de analyser, der er lavet – både strategiske analyser og det, der bliver lavet her.
Jeg vil da håbe, at man kan finde en god løsning.
Jeg ved nok, hvad jeg selv synes.
Jesper Petersen (S), 2015-11-18:
Det er rigtigt, som ministeren siger, at der tidligere er lavet nogle strategiske analyser af forskellige linjeføringer, men der er jo en grund til, at regeringen i sit regeringsgrundlag udpeger en præcis linjeføring, en præcis strækning, må man antage.
Det er vel sådan, at når det er den, regeringen har tænkt sig at lægge vægt på at undersøge, så er det den, man egentlig går efter at gennemføre.
For ellers havde man vel valgt at lade nogle andre projekter undersøge.
Bjarne Laustsen (S), 2015-11-18:
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad det er for en form for dokumentation, der er for, at halmballerne virker som hård kystbeskyttelse, og at det medfører erodering andre steder.
derfor kunne jeg godt tænke mig at vide, hvordan man er nået frem til det, og om der foreligger nogen dokumentation.
Det er i øvrigt vigtigt i forhold til Kystdirektoratet og alle mulige andre, når man skal træffe nogle afgørelser, at der er dokumentation bag de ting, man laver.
Det er jo derfor, at hvis ikke ministeren kan gøre det, er spørgsmålet, om Kystdirektoratet så kan gå ind og give en dispensation.
Så kan man prøve af her i vinter, om det er noget, der virker.
Eva Kjer Hansen (V), 2015-11-18:
Jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at det er rigtig vigtigt, at vi kan forklare og dokumentere, hvorfor der bruges det ene virkemiddel frem for det andet.
Det har jeg også bedt om at der bliver gjort mere ud af, og jeg tror også, at hr. Bjarne Laustsen lagde mærke til på mødet i mandags, at der netop var en god præsentation af, hvad der kan gøre en forskel.
Og der er nok ingen tvivl om, at sandfodring er noget af det mest effektive at tage i anvendelse.
Men jeg vil sørge for at få udarbejdet et notat om halmballer.
Jeg vil få afdækket, hvad vi ved om det, og det vil jeg sende over til hr. Bjarne Laustsen.
Bjarne Laustsen (S), 2015-11-18:
Det er lang tid siden, jeg begyndte at skrive noget om det, og det er lang tid siden, lodsejerne begyndte at henvende sig.
For det er jo nu på det her tidspunkt, at stormene kommer, og de kan også komme om foråret.
Det er der ingen af os der bryder os om.
Og hvad angår den der teori om, at vi bare skal lade vind og vejr gå sin gang, så tror jeg, at vi må prøve at sige, at vi skal finde på noget.
Men indtil vi finder frem til den rigtige løsning, er spørgsmålet, om ikke de her midlertidige løsninger, som ikke skader nogen, kan bringes i anvendelse.
Eva Kjer Hansen (V), 2015-11-18:
Jeg tror også, at mødet med lodsejerne fra Nørlev netop er udtryk for, at man gør en indsats fra Kystdirektoratets side for at prøve at finde løsninger.
Jeg har også appelleret til Kystdirektoratet om i det hele taget at være opsøgende, så man ikke kommer for sent i gang, men simpelt hen får håndteret den udfordring, der er med at kystsikre, tidsnok til, at man ikke kommer i en vanskelig situation.
Bjarne Laustsen (S), 2015-11-18:
Hvilke initiativer vil ministeren tage for at sikre en effektiv, langtidsholdbar og æstetisk kystbeskyttelse af de stærkt truede kyster i Danmark?
Hvilke initiativer vil ministeren tage for at sikre en effektiv, langtidsholdbar og æstetisk kystbeskyttelse af de stærkt truede kyster i Danmark?
Eva Kjer Hansen (V), 2015-11-18:
Det er jo rigtigt, at der var et møde i mandags, hvor der var rigtig mange synspunkter om kystsikring.
Mange lodsejere fortalte om deres bekymringer.
Og så var der faktisk en hel del på mødet, der netop også understregede behovet for at tage hensyn til naboen, altså dem, der kan blive påvirket negativt af den kystsikring, man vælger.
Jeg vil ikke tage stilling til de enkelte virkemidler, men jeg har bedt Kystdirektoratet om at samle op på de indspark, der var under mødet i mandags, og ligesom gøre rede for, hvad der kan arbejdes videre med, og hvad der ikke er egnet.
Som jeg nævnte i min besvarelse, er der udfordringer med halmballer, der nemt kommer til at virke som hård kystsikring og i virkeligheden under storm slet ikke vil kunne give den beskyttelse, man efterlyser. Jeg kan nævne for hr. Bjarne Laustsen, at Kystdirektoratet senest havde møde med grundejerne ved Nørlev sidste fredag, hvor man netop diskuterede igennem, hvad der var af mulige løsninger, herunder skråningsbeskyttelse kombineret med sandfodring.
Og jeg tror simpelt hen, det er vejen frem, altså at man i lokalområdet har diskussionen med Kystdirektoratet om, hvad der er egnet.
Bjarne Laustsen (S), 2015-11-18:
Ja, det ligger der nogle rapporter om, men sagen er jo den, at selv sandfodring ikke løser problemet.
For der forsvinder mere sand med strømmen og med bølgerne, end der bliver tilført, og derfor har man et underskud stort set hele vejen langs den jyske vestkyst.
Det flytter sig lidt, men de steder, hvor der så er en erodering, er jo der, hvor vi skal beskytte det.
Jeg sammenligner det lidt med, hvis der går ild i et hus.
Der begynder vi jo heller ikke at diskutere, om vi skal slukke ilden.
Og det er jo ikke bare de første huse i klitrækken, altså dem med den fornemste udsigt, det handler om.
Det er huse, der er bygget tilbage i 1920, der nu står og er parate til at ryge i havet, hvis der kommer bare en smule storm, og det er derfor, vi nu har diskuteret det på den korte bane.
Men det er også er nødvendigt, at vi kigger på det på den lange bane.
Og derfor er de der spørgsmål, som jeg plejer at stille på nordjysk – hvad koster det her, og hvem skal betale regningen? – jo også interessante, samtidig med at vi finder en løsning. Men det der princip, man har haft, med, at man ikke har villet bruge hård kystbeskyttelse ud over nogle ganske få steder, tror jeg man er nødt til at gøre op med.
For det er klart, at hvis man står med en 20 m høj skrænt, hvor der er blåler forneden ved klitfoden, så skal der ikke meget fantasi til at forestille sig, at bare lidt bølgeskvulp kan gøre, at hele skrænten ryger ned.
Det er derfor, vi bliver nødt til at kigge anderledes på det, hvis vi vil det, og hvis vi vil det sammen.
For klimaforandringerne, der gør, at vi har flere storme lige efter hinanden, har gjort, at der er blevet ædt rigtig mange meter af den jyske vestkyst, og det mener jeg skal stoppes.
Eva Kjer Hansen (V), 2015-11-18:
Jeg er meget enig med hr. Bjarne Laustsen i, at det her er et vigtigt emne at få snakket ordentligt igennem, og derfor vil jeg gerne kvittere for, at den tidligere regering har sørget for at sætte gang i en såkaldt kystanalyse, som netop nu er under udarbejdelse, hvor man ligesom får kigget på hele kyststrækningen i Danmark og får vurderet, hvor erosionsfaren er størst, hvor der er risiko for oversvømmelse, hvad klimaforandringen betyder i forhold til vandstanden rundtomkring, og hvilke konsekvenser det har.
Jeg forventer, at vi får kystanalysen engang i løbet af foråret, og så har vi et godt fagligt grundlag at tage den videre debat ud fra.
Bjarne Laustsen (S), 2015-11-18:
Det er jo altid dejligt med roser til den tidligere regering, når den har en bestemt farve, men jeg vil i anledning af det her med kystanalysen godt spørge, om den kan fremrykkes.
Så vil jeg godt spørge til de virkemidler, der bringes i anvendelse.
Jeg vil derfor gerne spørge, hvad ministeren mener om den der såkaldte rørmetode – jeg tror, det er nogle i Skagen, der hedder SIC, der har udviklet den –
som der har været lavet nogle forsøg med.
For jeg tror, vi er nødt til at bruge flere forskellige metoder langs den jyske vestkyst, fordi forholdene er forskellige, og derfor tænker jeg på, om man kunne lave en forsøgsordning ned langs med kysten.
Eva Kjer Hansen (V), 2015-11-18:
Hvis der skal laves et yderligere forsøg med den her såkaldte rørmetode, forudsætter det, at jeg får nogle nye oplysninger, og at der er noget ny viden, der giver grund til, at vi skulle lave et nyt forsøg.
For der har jo netop været en meget nøje undersøgelse af det.
Der har også været et forsøg, hvor den pågældende person, der står bag det med rørene, selv fik lov til at udpege, hvem der skulle overvåge forsøget, og hvor konklusionen var, at det ikke havde den fornødne effekt.
Så hvis vi skal gøre mere på det område, har jeg simpelt hen brug for, at der kommer ny viden.
Bjarne Laustsen (S), 2015-11-18:
Det tror jeg er meget klogt, inden man bringer det i anvendelse som det eneste saliggørende.
Ellers eroderer den jyske vestkyst, og det mener jeg ikke vi i fællesskab kan være tjent med.
Eva Kjer Hansen (V), 2015-11-18:
Jeg er meget enig med hr. Bjarne Laustsen i, at her skal vi tænke langsigtet.
Vi skal både tænke langsigtet, og så skal vi tænke i helhedsløsninger, sådan at det, vi sætter i værk, ikke kommer til at ødelægge noget for nogle andre.
Så jeg kvitterer for interessen og håber, vi kan få en god drøftelse med hinanden, når vi kender kystanalysen og ved, hvad det er for nogle udfordringer, vi står over for fremadrettet.
Sådan som kystbeskyttelsesloven er formuleret i dag, vil jeg jo mene, at de hensyn, som hr. Bjarne Laustsen spørger til, er indbygget i formålet med loven.
Og der er samtidig, vil jeg så sige, stor politisk opbakning til kystbeskyttelsesloven, som den er i dag.
Den hviler nemlig på et meget bredt flertal i Folketinget.
Udgangspunktet i kystbeskyttelsesloven er, at det er grundejeren, der har ansvaret for at beskytte sin ejendom mod havet, og det princip er der ligeledes et bredt politisk flertal bag.
Et af temaerne på mødet i mandags var jo netop, hvordan man bedst sikrer en effektiv og langtidsholdbar beskyttelse af de danske kyster, og der må jeg sige, at de eksperter, der var til stede, meget samstemmende sagde, at den mest anerkendte og bedst beskyttende kystbeskyttelsesmetode er sandfodring.
Det er den, der er bedst egnet i de fleste situationer.
Bjarne Laustsen (S), 2015-11-18:
Jeg tror, at miljøministeren fik en meget god fornemmelse af problemerne ved det møde i Aalborg, som ministeren selv havde indkaldt til.
Jeg tror, der var et par hundrede – der måtte bæres flere stole ind – folk er jo bekymrede.
Jeg tror, ministeren er enig med mig i, at vi faktisk har pligt til at redde værdier, og derfor skal vi gøre noget.
Vi skal også kigge på, at der har været mange storme igennem den senere tid, som har taget rigtig meget.
Derfor haster det jo nu.
Derfor beder jeg ministeren om at forstå, at folk bliver ved med at få nej, nej og nej fra Kystdirektoratet til at gøre noget som helst.
Nu siger de, at de selv betaler for det, der sker, at de gerne vil have lavet noget midlertidigt, og at de gerne vil være med til at kigge på noget fremadrettet.
Hvorfor kan de så ikke få lov til det?
Det er derfor, jeg spørger ministeren – altså for at man ikke skal komme ud i selvtægt og andre ting – om ministeren kan give en dispensation, således at vi kan forsøge med det naturlige produkt, som halm og bigballer er, og som heldigvis findes overalt i vores samfund.
Det kan næppe gøre skade på naturen, at bigballerne bliver sat op, og så kunne man måske se, hvor meget sand der lejrer sig foran halmballerne og især bagved, for det er jo især ved klitfoden, der er behov for beskyttelse nu og her.
Jeppe Bruus (S), 2015-11-18:
Hvad er udenrigsministerens holdning til Socialdemokraternes forslag om, at Danmark skal arbejde for, at de nuværende 1,8 mia. euro i EU's Trust Fund firedobles inden jul svarende til ca. 50 mia. danske kr., og at midlerne skal anvendes til en markant styrkelse af indsatsen i nærområderne?
Hvad er udenrigsministerens holdning til Socialdemokraternes forslag om, at Danmark skal arbejde for, at de nuværende 1,8 mia euro i EU's trustfond firedobles inden jul svarende til ca. 50 mia. danske kr., og at midlerne skal anvendes til en markant styrkelse af indsatsen i nærområderne?
Kristian Jensen (V), 2015-11-18:
Min holdning er, at vi til enhver tid skal bruge de instrumenter, der er bedst og mest effektive i forhold til at løse problemerne.
Og når det kommer til nærområderne, er EU's nyoprettede trustfond et af instrumenterne, men absolut ikke det eneste.
Den nye trustfond for Afrika skal først og fremmest ses som EU's særlige bidrag og som opfølgning på handlingsplanen fra topmødet i Valetta om migration og samarbejde mellem EU og afrikanske lande, hvor Danmark i øvrigt meldte ud, at vi vil bidrage til trustfonden med 6 mio. euro svarende til 45 mio. kr.
EU har lanceret trustfonden for at hjælpe afrikanske lande og for at sikre stabilitet og udvikling og derved undgå, at unge og ressourcestærke borgere søger væk fra Afrika mod Europa.
Til gengæld har de afrikanske lande lovet at samarbejde om at hjemtage deres borgere, der illegalt er kommet til Europa, som altså ikke er asylansøgere og heller ikke har legal adgang til Europa.
Der er brug for en bred række af indsatser og initiativer for at modgå den migration, vi ser i øjeblikket.
Derfor skal trustfonden både forebygge tvungen migration og imødegå de underliggende årsager til andre former for migration.
Indsatser i områder, der grænser op til kriser og konflikter f.eks. i nærområdet til Afrika, vil derfor være et af fondens områder.
Men fonden står ikke alene og skal ses som et vigtigt bidrag til den række af initiativer, der allerede er gennemført af EU, de enkelte medlemslande og andre donorer, i de tre geografiske områder, som fonden dækker, altså Sahel i den vestlige del af Afrika, Afrikas Horn og Nordafrika.
Det gælder f.eks. den mangeårige danske nærindsats i Afrika.
Indsatsen fra EU's side står og falder ikke med, hvor mange midler der konkret er i lige præcis den her fond.
Den står og falder med, at vi bruger de rigtige værktøjer til at skabe en positiv udvikling, der gør, at flere borgere vælger at blive i de afrikanske lande.
Jeppe Bruus (S), 2015-11-18:
Når jeg spørger til det her, er det, fordi vi i lang tid har diskuteret, hvordan vi håndterer den eskalerende flygtningekrise, som Europa og dermed også Danmark oplever at være en del af.
Og vi har sådan set haft en bred politisk diskussion om, hvordan indsatsen her i Danmark skal håndteres, og hvordan man skal håndtere indsatsen på EU-niveau og i nærområderne, både i Nordfrika, men selvfølgelig også i forbindelse med krigen i Syrien.
Irak er vel ret beset
også en del af det.
Derfor har vi her den seneste uge diskuteret, hvilke initiativer der er.
Og der har vi fra Socialdemokraternes side efterlyst, at regeringen bliver mere konkret, i forhold til hvordan vi håndterer indsatsen i nærområderne.
Og med al respekt for ministerens svar mangler jeg måske nogle lidt mere konkrete håndslag på, hvad det er, regeringen har tænkt sig at gøre.
Derfor har jeg tilladt mig at stille dette spørgsmål.
FN har meldt ud, at man mangler 50 mia. kr. til at håndtere den humanitære krise, som eksisterer i og omkring nærområderne til Syrien, og det er jo helt åbenlyst, at det sådan set er derfor, at en del af det udspil, Socialdemokraterne selv er kommet med, handler om for det første at sikre en markant stigning i de midler, som Danmark bruger på humanitær bistand, og for det andet at være med til at presse på, for at der på EU-niveau arbejdes med en firedobling af indsatsen i trustfonden.
Kunne ministeren ikke sige noget lidt mere konkret om, hvad der er regeringens og ministerens holdning?
Vil man arbejde på at øge midlerne til trustfonden på EU-niveau, og vil man også sikre, at vi får en stigning i de midler, som Danmark bruger på humanitær bistand?
Kristian Jensen (V), 2015-11-18:
Hvis man kigger på den indsats, der skal gøres for at modvirke migration, så er der så at sige tre spor.
Der er et humanitært spor med nødhjælp.
Det er det, vi laver i flygtningelejre og nærområder til kriser og konflikter, hvor vi sørger for, at der er et sted i nærheden, hvor de kan blive, og hvor der bliver taget godt imod dem.
Der er det udviklingspolitiske spor, altså at man sørger for, at der skabes udvikling, at vi igennem bistand og støtte til landene sørger for uddannelse, sikkerhed, sundhed, alle den slags ting, der kendetegner et samfund, der fungerer.
Og så er der frihandels- og vækstsporet, altså der, hvor vi sørger for, at der kommer en positiv udvikling, så der bliver skabt nogle arbejdspladser.
Nu spørger hr. Jeppe Bruus til den humanitære ramme.
Vi har i finansloven for 2016 afsat midler til den største humanitære ramme, der nogen sinde har været.
Vi øger den humanitære ramme i forhold til det, der var afsat i 2015.
Vi har her i løbet af 2015, siden regeringsskiftet, øget det, man bruger til det humanitære, helt ekstraordinært, sådan at vi kommer rigtig langt op, i forhold til hvad man har gjort tidligere.
Vi er et af de lande, der bruger allerallermest i Syriens nærområder til at hjælpe de flygtninge, der er der.
Man skal bare huske, hvis det, der er hr. Jeppe Bruus' ærinde,
er at bekæmpe migration, at det jo ikke er nok med det humanitære; det er også det udviklingspolitiske og det vækst- og frihandelspolitiske redskab, der skal tages i brug.
Jeppe Bruus (S), 2015-11-18:
Jeg synes ikke, jeg fik noget konkret svar, i forhold til hvad regeringen har tænkt sig at gøre på EU-niveau.
Og det er fuldstændig rigtigt, det anerkender jeg, at hvis regeringen, som de har sagt de vil, vil lave en ramme, der er på lidt over 1,8 mia. kr., ja, så er den højere end den ramme, som er steget fra 2011, dengang vi sad i regering, og frem.
Men baggrunden for det tal er jo, at rammen i 2014 var på 1,5 mia. kr., men at det faktisk forbrugte beløb var på 2,3 mia. kr. Har regeringen tænkt sig, at det faktisk forbrugte beløb til humanitær bistand vil stige tilsvarende?
Kristian Jensen (V), 2015-11-18:
Allerførst til EU's trustfond
: Det danske bidrag på 6 mio. euro er et af de største bidrag, der er givet, også i nominelle tal, blandt EU-landene.
Så vi er et af de lande, der ud over det, EU selv har lagt i af Fællesskabets penge, giver mest til EU's trustfond, og det gør vi, fordi vi synes, det er vigtigt at signalere, at det her er væsentligt.
I forhold til hvor højt det humanitære forbrug bliver i 2016, kan jeg lige så lidt som hr. Jeppe Bruus gætte på, hvor meget det bliver.
For dem, der kender til udviklingsbistand, ved, at den humanitære ramme er den, man så at sige øger med alt det, der ikke bliver til noget.
Hvis der er projekter, der ikke forløber korrekt, eller projekter, der ikke kommer i gang, så tager man de penge, der er afsat der, og bruger på den humanitære ramme.
Så man kan sige, at endemålet for, hvor stort det humanitære forbrug bliver, afhænger af, hvor mange projekter der ikke bliver til noget.
Men hvor højt det starter, afhænger af, hvad der står i finansloven, og der har vi øget det i forhold til tidligere.
Jeppe Bruus (S), 2015-11-18:
Og derfor kommer vi, som ministeren jo selv siger, langt op i forhold til det faktiske forbrug.
Derfor er rammen én ting – og jeg anerkender, at den kan stige, og det synes jeg er godt – men det, der opleves, er jo det faktiske forbrug, altså hvad vi faktisk har brugt i kroner og øre på humanitær bistand.
Og derfor er det relevant at gentage det spørgsmål: Vil man leve op til den stigning, der også der har været i de senere år?
Kristian Jensen (V), 2015-11-18:
I forhold til det planlagte forbrug – for jeg kan ikke sige, hvad det uplanlagte forbrug bliver; det er jo ikke planlagt – så hæver vi også rammen.
Jeg kan ikke i dag love, at det uplanlagte forbrug bliver højere.
Det må vi se på.
Men vi er indstillet på at bruge de kroner, der bliver ledige, i forhold til nærområderne.
Julie Skovsby (S), 2015-11-18:
Hvordan forholder ministeren sig til sin udtalelse den 4. november 2015 i Folketingssalen om, »at det ikke er beskæftigelsesministerens opgave at foretage de familiepolitiske prioriteringer«, i lyset af at ministeren fremhæver, at familiepolitik er et samlet perspektiv for regeringen i Berlingske den 19. oktober 2015?
Bjarne Laustsen (S), 2015-11-18:
Vil ministeren give dispensation til de lodsejere, der langs den jyske vestkyst forsøger at redde deres huse med midlertidige foranstaltninger fra at styrte i havet, inden efter- og vinterhalvårets storme begynder at rase?
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren give dispensation til de lodsejere, der langs den jyske vestkyst forsøger at redde deres huse med midlertidige foranstaltninger fra at styrte i havet, inden efter- og vinterhalvårets storme begynder at rase?