Jesper Petersen (SF), 2012-11-27:
Lovforslaget her er jo en del af aftalen om finansloven for 2013.
Vi gennemfører en sanering af erhvervsstøtten, og der har været længere diskussioner om det og en omfattende gennemgang af de forskellige erhvervsstøtteordninger, og i lovforslaget ser vi noget af det resultat, vi er nået frem til.
De midler, der kommer ud af lovforslaget her, går jo til de meget væsentlige indsatser, der sker omkring uddannelse, efteruddannelse, jobskabelse, den sociale indsats og de øvrige ting, som vi prioriterer i forbindelse med finansloven.
Først og fremmest forhøjes lønsumsafgiften med 1,04 pct. for ikkefinansielle lønsumsafgiftspligtige virksomheder.
Vi har været inde på, hvad det er for nogle brancher.
Der er forskellige diskussioner knyttet til de forskellige ting, men gennemgående er formålet jo at mindske den fordel, som virksomhederne ellers har ved ikke at skulle betale moms.
På den måde har vi jo indirekte en erhvervsstøtte til de erhverv, som er fritaget for moms gennem skattesystemet, de betaler så i stedet for en lønsumsafgift.
Der vil stadig væk være tale om en støtte og en begunstigelse, men mere ensartede rammevilkår på tværs af, hvad der vil blive opnået med den ændring, vi laver her.
Et andet element handler jo om afskrivningssatsen for investeringer i store vindmøller.
Som det har været fremme, er det en af de få ting, som Dansk Folkeparti også mente var fornuftigt ved forslaget.
Og det er det jo også i den forstand, at afskrivningssatsen kommer til at svare til satsen for andre store energianlæg med en lang levetid – både grønne og konventionelle energianlæg.
På den måde bliver det mere rimelige regler, og man undgår en skævvridning af investeringsstrukturen, og der har, så vidt jeg forstår, også været et samspil med nogle regler i andre lande, hvor man har kunnet beslutte sig for at investere i vindmøller og opnå nogle endog meget gunstige vilkår for de investeringer.
Ud over saneringen af erhvervsstøtten, får vi CO2-kvoterne, der jo har den særlige egenskab, at de kan bruges og handles med som en slags værdipapirer, og de kommer ind under en mere korrekt beskatning.
Det giver ikke nogen penge nu og her, men det er for at undgå, at selskaber i større stil begynder at skifte deres værdipapirer ud med CO2-kvoter for at opnå skattemæssige fordele og investere på den måde i stedet for på andre og nogle gange måske mere produktive måder.
Den skævvridning, der kunne opstå der, skal undgås. Så samler meget af diskussionen sig omkring finansieringen af den maritime radiobaserede nød- og sikkerhedstjeneste, som også er en del af lovforslaget her, og det er jo primært lystsejlere i bred forstand, der anvender den nød- og sikkerhedstjeneste.
Det er blevet dyrere at drive den, og de penge skal findes, og vi finder altså, at det er rimeligt, at brugerne er med til at finansiere den.
Derfor forhøjer vi afgiften på lystfartøjernes kaskoforsikring med 0,34 procentpoint.
Det har været den samme sats siden 1982, og jeg mindes heller ikke, at de partier, der er meget kritiske over for forhøjelsen i dag, tidligere har foreslået at sænke den afgift eller har fundet, at det var urimeligt at opkræve den.
Jeg skal ikke forklejne, at det selvfølgelig er irriterende og ærgerligt for dem, der har en lystbåd, at de kommer til at betale det her, men omvendt tror jeg også, at langt de fleste lystsejlere er meget godt tilfredse med, at vi altså kan fortsætte med at drive nødtjenesten, og at de finder, at det er et rimeligt formål, pengene går til.
Så er det jo afhængig af den enkeltes økonomi.
Så med alle de her mange elementer, der er samlet i lovforslaget, er vi meget tilfredse med, at det er lykkedes at komme så langt, og vi håber egentlig også på en bred opbakning til de ting, der sker her.
Jeg er klar over, at man, når det er en del af finanslovaftalen, ikke nødvendigvis skal regne med det, men vi synes faktisk, det er rimelige ændringer, og set i sammenhæng med, hvordan vi bruger de midler i finansloven til vigtige ting omkring uddannelse, jobskabelse, den sociale indsats, alt sammen noget, der har at gøre med kvaliteten af vores velfærdssamfund og produktivitet i vores samfund, altså det at kunne skabe ny fremgang og job, så er det et godt og væsentligt lovforslag i den samlede finanslovpakke.