runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-05-17:
Tak for det.
Nu er det jo et stykke tid siden, at der var en stor klimademonstration i København, tilbage i 2009, og i dag skriver vi den 17. maj 2016, og siden da har der jo været en lang række eksempler, desværre, på krænkelser af ytrings- og forsamlingsfriheden på baggrund af den her lovgivning.
Så det, jeg egentlig godt kunne tænke mig at høre fra Venstres ordfører, er: Hvor lang tid skal vi vente?
Nu skyder man det ligesom til hjørne igen med en redegørelse.
Hvor lang tid ønsker Venstre at blive ved med at vente?
Og hvorfor egentlig ikke bare gå ind og lave de her foranstaltninger, som ville betyde en bedre sikkerhed for ganske almindelige danskeres ytrings- og forsamlingsfrihed?
Britt Bager (V), 2016-05-17:
Hvorfor egentlig ikke bare gå ind og lave nogle foranstaltninger?
Men jeg har lige stået og sagt, at det for mig og for Venstre er vigtigt, at vi ikke bare går ind i det på et uoplyst grundlag.
Så når vi ikke bare går ind i det, er det, fordi vi ønsker at afvente resultatet af den undersøgelse.
Jeg ønsker ikke bare at lave hovsaløsninger, jeg ønsker rent faktisk, at når vi skal ind at undersøge, om noget er hensigtsmæssigt eller uhensigtsmæssigt, sker det på et oplyst grundlag.
Og det kunne jeg da ønske mig at hr. Nikolaj Villumsen også gjorde.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-05-17:
Jeg kan berolige Venstres ordfører med, at jeg selvfølgelig også altid tænker mig om, og det er et rigtig godt princip her i livet.
Og det synes jeg nu faktisk også at det her forslag gør – det er jo ikke Enhedslisten, der har fremsat det, det er SF, men vi støtter det.
Og jeg synes egentlig ikke, det er overilet, at man skriver ytrings- og forsamlingsfriheden ind i politiloven, eller at man tager ved lære af de dårlige erfaringer, der var med COP15 tilbage i 2009, og mindsker den periode, hvor man kan administrativt frihedsberøve folk, på baggrund af den fælles bekymring, som jeg faktisk oplever at Enhedslisten og Venstre har, nemlig at vi ikke må have en administrativ frihedsberøvelse, som er uberettiget.
Og det var jo desværre det, vi så på baggrund af lømmelpakken tilbage i 2009.
Jeg synes, det er rettidig omhu, og at det er tid til at skride til handling, og der har vi så måske en uenighed med Venstre.
Men jeg synes, det er positivt, hvis Venstre her siger klart, at såfremt redegørelsen, der kommer, viser, at der er behov for handling, er man også parat til det.
Britt Bager (V), 2016-05-17:
Jeg mener, at det her er et nødvendigt redskab, hvis det bruges proportionalt og hensigtsmæssigt.
Og derfor ser jeg også frem til den undersøgelse, som justitsministeren har igangsat, og som allerede er færdig efter sommerferien.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-17:
Jeg har lige siddet og gennemlæst de forskellige ordføreres taler, og der må jeg sige at der var smæk for skillingen, hvis man må bruge sådan en sprogbrug herinde.
Så jeg tror absolut ikke, at der var nogen, der var i tvivl om hverken Liberal Alliances eller SF's synspunkter på daværende tidspunkt.
Så er det jo rigtigt, at da vi sad i regering, lykkedes det ikke at få ændret i det.
Sådan er der jo så meget.
Jeg har bare lige en kort serviceoplysning.
Det var tilbage i januar, at jeg repræsenterede SF i forbindelse med den her retssikkerhedspakke, ytrings- og forsamlingsfrihedspakke.
Så har vi jo haft vældig travlt i det her Ting, og derfor kunne det først førstebehandles nu.
Jeg vil absolut ikke lade en chance gå fra mig for, at der kan skabes flertal for det her, så vi laver selvfølgelig bare et ændringsforslag.
Jeg tror bare desværre ikke, at det kan tilfredsstille fru Trine Bramsen, i forhold til at det var en lille formalistisk ting, der stod i vejen for, at Socialdemokraterne kunne støtte op om det.
Men jeg er meget glad for Liberal Alliances støtte til forslaget.
Britt Bager (V), 2016-05-17:
Med det her beslutningsforslag ønsker SF at ændre reglerne for administrativ frihedsberøvelse, herunder sænke den maksimale varighed fra 12 til 6 timer.
Ministeren har allerede på grundig vis i et samråd for nylig gennemgået de regler, iværksatte tiltag, konklusioner og stillede spørgsmål, der netop omhandler administrativ frihedsberøvelse.
I forlængelse af den gennemgang vil jeg understrege to meget vigtige pointer i forbindelse med politiets brug af administrativ frihedsberøvelse.
Vi taler om en handlemulighed, politiet kun bruger, når det er nødvendigt, altså i situationer, hvor andre indgreb ikke er tilstrækkelige.
For det andet er en administrativ frihedsberøvelse ikke en straffeaktion fra politiets side.
Det er tværtimod en handlemulighed, der gør politiet i stand til at foregribe potentielt farlige situationer, der kan udvikle sig og komme til at udgøre en markant sikkerhedsrisiko.
Vi taler altså om at være på forkant frem for på bagkant med situationer, der potentielt kan udgøre en risiko for andre mennesker.
Med de to pointer in mente er Venstre selvfølgelig helt enige med ministeren.
Det er både fornuftigt og nødvendigt, at politiet kan gøre brug af administrativ frihedsberøvelse.
Der er som bekendt allerede igangsat et arbejde med at kortlægge, hvornår politiet i praksis anvender administrativ frihedsberøvelse, og i det arbejde indgår også overvejelser om, hvorvidt der er behov for justeringer i forhold til den gældende lovgivning på området.
Det arbejde ønsker vi i Venstre at afvente resultaterne af.
For i tilfælde af, at loven skal justeres, og det skal den muligvis, ønsker vi at gøre det på et oplyst grundlag.
Ud over at få præciseret reglerne i politiloven ønsker forslagsstillerne at tilbagerulle den maksimale varighed af administrative frihedsberøvelser.
Det er med andre ord den modsatte manøvre set i forhold til den forhøjelse, der blev gennemført i 2009.
Og i 2009 anbefalede Rigspolitiet, at den maksimale varighed skulle hæves til 12 timer, fordi man havde erfaret, at de 6 timer i nogle tilfælde ikke var tilstrækkelig lang tid.
Politiet har endnu en gang tilkendegivet, at der er ekstraordinære situationer, hvor der fortsat er behov for at kunne frihedsberøve personer i op til 12 timer.
Det er en tilkendegivelse, som vi i Venstre lytter til, selvfølgelig med den betoning, at en administrativ frihedsberøvelse til enhver tid skal være så kortvarig og skånsom som overhovedet muligt.
Det skal den med henblik på bl.a. at sikre borgernes retssikkerhed.
Samlet set kan Venstre ikke støtte det her beslutningsforslag, og jeg skal meddele fra De Konsevative, at det kan de heller ikke.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-05-17:
Hvordan sætter man mikrofonen ned?
Jeg er ikke helt så høj som fru Britt Bager, det skal jeg ærligt indrømme.
Til gengæld kan jeg sige, at det her er et rigtig godt forslag.
Vi synes fra Enhedslistens side, at det er helt afgørende, at vi beskytter ytrings- og forsamlingsfriheden.
Det er et helt, helt centralt element i vores demokrati, et helt, helt centralt element i vores folkestyre, og desværre ser vi jo, at der er store problemer, og der har været tidspunkter, hvor ytrings- og forsamlingsfriheden er blevet krænket i de seneste år med bl.a. lige præcis brug af administrativ frihedsberøvelse, og derfor har vi fra Enhedslistens side også rejst det her problem ad flere omgange.
Vi rejste det tilbage i 2012, eksempelvis i forbindelse med finanslovsforhandlingerne.
Dengang blev det afvist af den daværende regering, og for bare ganske kort tid siden rejste vi problematikken i forbindelse med et samråd.
Det er selvfølgelig også derfor, at vi i dag er positive over for forslaget.
For vi ønsker at skride til handling, og vi ønsker at lære af de dårlige erfaringer, der desværre har været.
Som forslagsstillerne fra SF fremhæver, har der jo bl.a. været den problematiske frihedsberøvelse på Dronning Louises Bro i København, som viste sig at være i strid med politiloven.
Der har været problemer i forbindelse med de kinesiske statsbesøg i løbet af de sidste år ad flere omgange, hvor politiet simpelt hen har grebet ind over for demonstranternes ytringsfrihed, desværre ligefrem med hjemmel i politiloven.
Det viser jo manglerne, som vi desværre har, og vigtigheden af, at få skrevet ytrings- og forsamlingsfriheden ind i politiloven, som jo lige præcis er det, der ligger i forslaget her.
SF fremhæver også problemerne med de ulovlige masseanholdelser i forbindelse med COP15-klimatopmødet i København tilbage i 2009, og jeg havde personligt selv erfaringerne, som jeg også tidligere har nævnt, med at være demonstrationsleder ved den her meget, meget store, fredelige demonstration.
Der var samlet omkring 110.000 mennesker i København, og politiet afviste at lytte til vores råd fra demonstrationsledelsens side og greb ind og lavede en ulovlig masseanholdelse af 905 personer.
Det var et groft indgreb i forsamlingsfriheden for en lang, lang række af ganske fredelige demonstranter.
Det var dybt problematisk, og noget, der sendte et voldsomt signal ud i verden, men det var jo også noget, som satte en ganske, ganske fredelig demonstrations afvikling i fare.
Det var rigtig positivt, at det lykkedes at holde folk i ro, og jeg synes, at de her dårlige erfaringer tilbage fra 2009 viser, hvor uklogt det kan være, når der fra Folketingets side bliver lagt et politisk pres på politiet for for alt i verden at slå hårdt ned uden hensyn til, hvad det kan have af konsekvenser for ganske almindelige, fredelige demonstranters frihedsrettigheder, men også de konsekvenser, det kan have i forhold til at sætte afviklingen af en fredelig demonstration i fare.
Så fra Enhedslistens side kan vi støtte det her beslutningsforslag fra SF.
Lykkes det ikke i dag at få et flertal, bliver vi da bare ved, og så får vi det forhåbentlig ganske snart i fremtiden.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-17:
Jeg synes nu, det er Liberal Alliances spørger, der er lidt frisk i munden her i forhold til at sige, at vi skulle gå ind for det ene og det andet, og at det skulle gå ud over almindelige mennesker.
Lad os nu tage det her ganske roligt.
Det drejer sig om et vigtigt redskab.
Det holder vi fast i.
Så ved jeg, at der kommer en opgørelse.
Den ser vi så på, og så er jeg sikker på, at vi kan diskutere sagen igen.
Men alt andet ville være fuldstændig forhastet, synes jeg.
Altså, jeg må tage noget afstand fra den tanke, som spørgeren har, i forhold til at den opførsel, politiet udviste, skulle få andre til ikke at kunne opføre sig ordentligt eller gå amok.
Sagen er selvfølgelig den, at der er nogle regler.
Dem tror jeg fuldt og fast på at dansk politi selvfølgelig følger, indtil det modsatte er bevist.
Jeg har meget stor tillid til, at politiet varetager det ansvar og løser de opgaver.
Og at politiet løser de opgaver, må aldrig nogen sinde blive en undskyldning for andre til ikke at opføre sig ordentligt.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-05-17:
Nej, og det skete jo så heldigvis heller ikke.
Folk opførte sig ordentligt i demonstrationen, og det var på daværende tidspunkt verdens største klimademonstration, som det lykkedes at afvikle i god ro og orden.
Men det, som jo desværre skete, var, at 905 mennesker blev ulovligt tilbageholdt.
Og det, vi her i Folketinget har et politisk ansvar for at sikre, er, at 905 mennesker, eller hvor mange det nu er, i fremtiden ikke vil risikere at blive ramt af noget lignende.
Og der kunne man jo eksempelvis vedtage det forslag, der er her.
Så jeg vil bare høre fra Dansk Folkeparti – på baggrund af de her erfaringer: Gør det ikke indtryk, at vi har haft så dårlige erfaringer med at sikre ganske almindelige menneskers ytrings- og forsamlingsfrihed, som vi jo desværre faktisk har?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-17:
Og når politiet siger det, efterkommer vi det – netop fordi vi værdsætter lov og orden i det offentlige rum så højt, som vi gør.
Derfor er det også et redskab, som vi ikke – i hvert fald med det, der er kommet på banen her – ville kunne være med til at tage fra politiet igen.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-17:
Jeg vil høre, om det stigende antal sager, der har været, om administrativ frihedsberøvelse, slet ikke bekymrer ordføreren.
For rent personligt undrer jeg mig over, at da man øgede det, så folk kunne sidde i 12 timer, har det på en eller anden måde fået tallet til at eksplodere.
Undrer det ikke ordføreren?
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-05-17:
Tak for det.
Altså, det, som jeg syntes var så problematisk med den lømmelpakke op til klimatopmødet, var jo, at den lagde et politisk pres på politiet.
Det var det, som jeg helt konkret oplevede som medarrangør af den her kæmpestore fredelige demonstration: at der var et politisk pres på politiet, som førte til, at man greb voldsomt ind.
Det var jo et indgreb i ganske almindelige, fredelige demonstranters ytrings- og forsamlingsfrihed, og det var noget, der ramte hr. og fru Jensen, der var gået til demonstration for at få en bedre klimaindsats.
Og det er jo da helt afgørende, som jeg ser det, at man har sin ytrings- og forsamlingsfrihed her i Danmark. Så når Dansk Folkeparti afvejer det på den måde, de gør, har Dansk Folkeparti så også taget højde for, at når politiet griber ind på den måde, som de gjorde her, er der en kæmpe, kæmpe stor fare for, at det hele eksploderer?
Her har vi ganske fredelige demonstranter, der ikke har foretaget sig noget, som bliver ulovligt tilbageholdt.
Det kan føre til voldsomme optøjer.
Det skete heldigvis ikke, for det lykkedes demonstrationsvagter og alle mulige andre at holde styr på det.
Men min personlige oplevelse var, at det politiske pres, der var på politiet, faktisk kunne have fremkaldt meget, meget voldsomme uroligheder.
Og det er da for alt i verden – hverken for politiets skyld eller for ytrings- og forsamlingsfrihedens skyld – ikke noget, vi skal gøre her fra Folketingets side.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-17:
Det er jo lidt mageløst.
Det skal ikke være enten-eller, det skal være både-og.
Altså, det skal både være sådan, at vi går efter dem, der laver ballade og begår forbrydelser, og at vi skal genere almindelige mennesker.
Det er både-og i hr. Peter Kofod Poulsens optik.
Jeg synes måske, det er lidt frisk at gå ind i sådan en både-og-optik.
Jeg synes faktisk, det skal være enten-eller.
Jeg synes, vi skal gå efter ballademagerne og forbryderne, og at vi skal lade almindelige mennesker være i fred.
Det, som den lovgivning, som SF er så flinke at lade os få mulighed for at få gjort noget ved, har betydet, er jo netop, at helt almindelige danskere, der bare udøver deres grundlovssikrede rettigheder, bliver generet af det politiske flertal herinde.
Så lad det være enten-eller i den her sag.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-17:
Altså, hvis det er antallet, man bekymrer sig om, og hvis det er et argument for, at man vil stemme et forslag som det her igennem, så synes jeg netop, at det, man skal gøre, er at afvente, at der kommer en forklaring på de tal.
Og hvis man så synes, der er en sag, kan man jo fremsætte forslaget igen.
Men som det er nu, synes jeg da, at man skal afvente det arbejde.
Jeg glæder mig selv til at blive klogere på de tal.
Det synes jeg var et skridt i den helt rigtige retning, men jeg synes jo ikke, at det her skal være enten-eller.
Det kan være både-og.
Altså, det kan både være respektpakken på den ene side og så det forslag, som vi behandler nu, om administrative anholdelser på den anden side.
Jeg hæfter mig bare ved, at politiet er glade for at have den her mulighed.
Det synes jeg sådan set at vi skal lytte til og tage meget alvorligt.
Jeg synes, det vil være forhastet og forkert, hvis vi, inden det arbejde er færdigt, tager et redskab fra politiet, som politiet synes er vigtigt.
Det vil være grundlæggende forkert.
Det kommer vi ikke til.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-17:
For ganske kort tid siden var ordføreren og jeg jo medvirkende til, at der blev lavet en respektpakke, hvor vi netop går efter dem, som ikke kan finde ud af at opføre sig ordentligt.
Det, man har gjort med lømmelpakken, er jo også at sætte ganske almindelige danskere i risiko for at blive administrativt tilbageholdt, selv om de faktisk ikke har gjort noget som helst.
Det redskab, vi diskuterer her, er jo i virkeligheden noget af det mest udanske, der findes, nemlig et udemokratisk, retssikkerhedsmæssigt betænkeligt indgreb over for ganske almindelige mennesker.
Det passer jo ellers ikke til det indtryk, jeg har af ordførerens parti og af ordføreren selv, så kunne man ikke godt åbne lidt op for at se på, om man kunne være på borgernes side i stedet for at bruge det her udanske redskab?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-05-17:
Jo, absolut.
Det håber jeg der er 179 medlemmer af det her Folketing der synes at folk selvfølgelig skal have mulighed for.
Det er overhovedet ikke det, vi er ude efter.
Her er der tale om et helt konkret redskab, som politiet har i værktøjskassen, hvis der skulle opstå en situation – et redskab, som politiet er glade for.
Så foregår der jo, som fru Josephine Fock selv var inde på, et arbejde med at finde ud af, hvad den her stigning skyldes, og resultatet af det vil vi selvfølgelig afvente, og det kommer vi sikkert til at snakke mere om.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-17:
Den holdning kan man selvfølgelig have.
Den kunne jeg sådan set godt være på linje med, men omvendt har jeg det også sådan, at selv om der er en god forklaring, synes jeg, det er vigtigt, at vi giver folk mulighed for at demonstrere herhjemme i Danmark.
Er ordføreren ikke også enig i det?
Marcus Knuth (V), 2016-05-18:
Venstre bakker op om en konsekvent og ansvarlig udlændingepolitik.
Vi har på meget, meget kort tid gennemført historiske stramninger i form af en integrationsydelse, en asylpakke I, en asylpakke II, ligesom vi har indført en midlertidig grænsekontrol ved den dansk-tyske grænse.
Det er alle tiltag, der har gjort det væsentlig mindre attraktivt at søge asyl i Danmark, og det er Venstre selvfølgelig tilfreds med.
Faktisk kunne vi se i DR-tv, hvordan vi i marts og april måned havde det laveste antal asylansøgere i 5 år.
Stramningerne har regeringen og Venstre bl.a. indført sammen med forslagsstillerne, der med dette beslutningsforslag opfordrer regeringen til at indkalde til politiske forhandlinger om at begrænse den ikkevestlige indvandring.
Det er dog ikke en opfordring, som Venstre kan bakke op om.
Vi har nemlig fuld tiltro til, at regeringen følger situationen tæt på udlændingeområdet – det har den gjort, lige siden den overtog regeringsmagten – og at den står klar til med meget, meget kort varsel at indføre yderligere tiltag, om det skulle vise sig nødvendigt.
Faktisk er det også værd at bemærke, at en stor del af de tiltag, som vi vedtog tidligere på året, jo netop giver regeringen mulighed for at gå ind og handle exceptionelt hurtigt, hvis der pludselig opstår et nyt stort asylpres.
Så selv om Venstre selvfølgelig bakker op om den linje, som regeringen har lagt med bl.a. støtte fra Dansk Folkeparti, så mener vi ikke, at tiden lige nu er relevant for at indkalde til nye forhandlinger.
Derfor bakker Venstre ikke op om det her beslutningsforslag.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-18:
Skulle der opstå en atomkrig eller andre ting, der gjorde, at mennesker fra den vestlige verden måtte flygte, så er det ikke antallet dér, der spiller en rolle – det er alene den ikkevestlige indvandring, der er et problem, som Socialdemokratiet vil gøre alt for at begrænse?
Dan Jørgensen (S), 2016-05-18:
Ærlig talt prøver vi at anlægge en lidt seriøs tilgang til de her ting og prøver at påpege, hvad for nogle lande man har problemer med at integrere folk fra.
Jeg vil da gerne medgive, hvis det er det, der ligesom ligger implicit bag spørgerens måde at fremstille det her på, at der er nogle problemer med at bruge sådan en kategorisering, fordi der f.eks. er rigtig gode erfaringer med at integrere mennesker fra Sydøstasien – det er jeg helt med på.
Men jeg vil jeg godt forbeholde mig retten til, at vi lige tager en ny forhandling, hvis der opstår en atomkrig, så jeg ikke skal stå til ansvar for, hvad jeg lige mener om det her i dag.
Det er vist ikke så seriøst igen.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-05-18:
I Enhedslisten kommer vi naturligvis til de forhandlinger, vi bliver inviteret til, så hvis Dansk Folkepartis forslag bliver vedtaget og vi bliver inviteret, så vil vi naturligvis dukke op.
Men som jeg forstår det her forslag fra Dansk Folkeparti, handler det om at finde på endnu flere måder at skræmme flygtninge fra at søge ly og beskyttelse her i Danmark.
Det mener vi i Enhedslisten er et usolidarisk svar på en verdenshistorisk flygtningekrise, og vi kan derfor heller ikke støtte forslaget.
Vi er dybt uenige i f.eks. forringelsen af flygtninges ret til familiesammenføring – alle de flygtninge, der i dag får § 7, stk. 3, altså det, der hedder midlertidig beskyttelsesstatus, skal jo altså på nuværende tidspunkt vente 3 år, før de kan blive genforenet med deres familie, dvs. ægtefælle og mindreårige børn, her i Danmark.
Krig splitter familier ad, det ved vi godt alle sammen, men jeg synes jo altså, at Danmark burde bidrage til, at de her familier bliver genforenet, frem for at arbejde for at opretholde adskillelsen.
Dansk Folkeparti ønsker at forringe flygtninges ret til familiesammenføring yderligere, og det er bl.a. noget af det, som Dansk Folkeparti mener at de her forhandlinger skal beskæftige sig med.
Som sagt mener vi i Enhedslisten, at det er et usolidarisk og forkert svar på det faktum, at historisk mange mennesker er tvunget på flugt.
Der findes ikke nogen lette løsninger på det her, det siger sig selv, men vi ved, at der er behov for at stabilisere i nærområderne.
Det er også åbenlyst, at der er behov for et langt stærkere samarbejde i Europa omkring fordelingen af de flygtninge, der kommer hertil.
Det synes vi også i Enhedslisten at regeringen burde arbejde for.
Men som sagt kan Enhedslisten ikke støtte forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-18:
Tak for det.
Nu har der jo været pres på Danmark i årevis i forhold til den meget voldsomme tilstrømning, som der er generelt, især når vi taler om indvandring fra ikkevestlige lande.
Så på den baggrund kunne man jo godt overveje at indkalde til forhandlinger sådan forholdsvis hurtigt, hvis man for alvor, kan man sige, skulle gøre noget ved det.
I sidste uge havde vi jo et forslag til vedtagelse, som kom til afstemning her i Folketingssalen, og det handlede om, at man skulle reducere den ikkevestlige indvandring.
Jeg vil bare lige høre, om det stadig væk er Venstres synspunkt her godt og vel en uge efter – 1 uge og 1 dag, men det er jo ikke så lang tid, i forhold til at man kan nå at ændre politikken sådan afgørende.
Ja, det er rigtigt, det står der også, men der stod også det om en generel reduktion af indvandring fra ikkevestlige lande – det er fuldstændig rigtigt.
Så jeg vil bare høre, om Venstre fortsat har det synspunkt, at man skal arbejde for en generel reduktion af indvandring fra ikkevestlige lande og jo dermed så begrænse indvandringen fra ikkevestlige lande.
Er det Venstres synspunkt?
Jeg synes også, ministeren gav udtryk for det, men det er måske ikke helt klart, men har man i Venstre en politisk ambition om at arbejde for at reducere antallet, der kommer til Danmark fra ikkevestlige lande?
Marcus Knuth (V), 2016-05-18:
Jamen vores synspunkt er præcis det samme, som det var for en uge siden – og nu har jeg jo ikke teksten i forslaget til vedtagelse, som vi vedtog, foran mig, for så ville jeg gerne læse den højt for at sige det så præcist som overhovedet muligt.
Men hvis man skal sige det på rent dansk, ligger problemet jo i den store mængde, der kommer hertil som illegale immigranter, som asylansøgere osv., og som kommer til Danmark og ender med at være en kæmpe byrde, og som vi gerne vil sende tilbage til deres hjemlande, så snart der er fred.
Og det er gennem den linse, jeg ser situationen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-05-18:
Tak for det.
Det glæder mig, at Socialdemokratiet stemmer imod dette beslutningsforslag – det gør vi også i Radikale Venstre – men Socialdemokratiet vedtog jo for ganske nylig sit eget forslag til vedtagelse om at begrænse ikkevestlig indvandring.
Så jeg vil spørge ordføreren: Hvad forstår ordføreren ved ikkevestlig indvandring?
Hvordan definerer ordføreren og ordførerens parti »ikkevestlig«.