runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2010-11-04:
Jeg synes, at tilgangen til det her er fin, altså at vi kan drøfte de ting, som er lavet i det meget omfattende rapport- og udvalgsarbejde.
Det er da også rigtigt, at det har været lang tid undervejs, men lad os så prøve at se, om vi kan enes om de her ting.
Det, der jo er interessant, er, at når det drejer sig om slagtekyllinger, har vi søgt en særstatus i forhold til resten af EU med hensyn til salmonella- og campylobacterhandlingsplaner osv., og der handler det om, at de der sokkeprøver er den eneste måde at kontrollere på, om dyrene er udsat for trædepudesvidninger.
Derfor er det et spørgsmål om, hvorvidt det kvalitetsprogram, som tyskerne har, og som er et frivilligt program, der hedder kvalitet og sikkerhed, kan overføres fra Danmark til Tyskland, således at nøjagtig den samme øvelse, som der foregår ude hos producenter i Danmark, når det drejer om kyllinger, kan overføres, og slagteriet i Tyskland kan kontrollere det her, for på den måde kan vi jo se, om det, vi gør, fører til de rent praktiske forbedringer.
Når de ikke bliver slagtet i Danmark, har vi ikke mulighed for det, men kan vi lave noget tværnationalt der, synes jeg, at det ville være fint.
Lars Barfoed (KF), 2010-11-04:
Jeg vil sige tak til ordførerne for, synes jeg, en positiv debat her i dag om vores forslag til lov om hold af slagtekalkuner og også for en god modtagelse af forslaget.
Så vil jeg da også gerne tilslutte mig velkomsten til de to nye ordførere, som har haft ordet for første gang her i dag.
Med det her lovforslag får vi jo for første gang en samlet regulering, der retter sig særlig mod slagtekalkuners velfærd.
Lovforslaget behandler en lang række vigtige temaer for dyrevelfærd på det her område.
Det drejer sig om belægningsgrad, lysforhold, strøelse og indeklima, alt sammen vigtige forhold.
Flere af ordførerne har været inde på spørgsmålet om belægningsgraden, som jo også var et spørgsmål, som har optaget udvalget ganske meget.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at den arbejdsgruppe, der har været nedsat, har været noget delt i spørgsmålet om belægningsgrader.
Det er sådan, at lovforslaget, som vi nu drøfter, er udarbejdet i overensstemmelse med flertallets anbefaling.
Flertallet har lagt vægt på, at de belægningsgrader, der bliver foreslået, svarer til belægningsgraderne i det tyske certificeringssystem, Q8, og der er ikke, har udvalget lagt vægt på, forskning på området, der påviser, at sådan nogle belægningsgrader, som er foreslået, skulle være skadelige for kalkunerne.
Navnlig i lyset af at der ikke er forskning, der påviser skade på kalkunerne ved de foreslåede belægningsgrader, finder jeg ikke, at man bør fastsætte lavere belægningsgrader, som kan have omfattende negative økonomiske konsekvenser og konkurrencemæssige konsekvenser for erhvervet.
Flere af ordførerne har jo så været inde på andre aspekter, som bør drøftes og vurderes nærmere under udvalgsarbejdet.
Det ser jeg frem til at vi får lejlighed til at vende der.
Det drejer sig bl.a. om forholdene – og det er jo vigtigt – for økologiske slagtekalkuner.
Hr. René Christensen var inde på spørgsmålet om adgang til vand for de økologiske kalkuner, andre har været inde på andre spørgsmål, der relaterer sig til det.
Hr. Bjarne Laustsen var også inde på f.eks. spørgsmålet om de økologiske slagtekalkuner.
Ud over spørgsmålet om belægningsgraden har der også været rejst spørgsmål om kontrol af skadevirkninger på trædepuder i forbindelse med transport, og det synes jeg er noget, vi alt sammen skal have belyst i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Så tak for en positiv behandling.
Jeg ser frem til et konstruktivt udvalgsarbejde.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-11-04:
Da mit partis ordfører i denne sag, fru Bente Dahl, er forhindret i at være til stede på grund af møde i Nordisk Råd, skal jeg for Det Radikale Venstres vedkommende udtale mig om dette forslag.
Det Radikale Venstre er positiv over for forslaget.
Vi synes, det er helt relevant, at vilkårene for slagtekalkuner nu bliver lovreguleret, og at man sætter standarder for også slagtekalkuner, som vi har det for andre dyr.
Vi kan under udvalgsarbejdet selvfølgelig diskutere, hvor overliggeren skal ligge i forbindelse med de enkelte elementer i forslaget; i særlig grad vil vi være opmærksom på diskussionen om belægningsgrad.
Det er selvfølgelig en vigtig diskussion at føre, nemlig hvor grænserne her skal trækkes.
Men som udgangspunkt er vi meget positive over for forslaget.
Kurt Scheelsbeck (KF), 2010-11-04:
Tak for det.
Der er heldigvis en stadig stigende folkelig opbakning til en anstændig dyrevelfærd.
L 27, altså det forslag, som vi behandler nu, er, som vi også har hørt om i de andre ordførertaler,
en god fortsættelse af de lovinitiativer, som har været med til at sikre ordentlige forhold for dyrene på forskellige områder.
For første gang fastsætter vi med L 27 en samlet regulering, der retter sig særlig imod slagtekalkunernes velfærd.
Lovforslaget indeholder som også tidligere nævnt bl.a. regler om belægningsgrad, lysforhold, strøelse og indeklima.
Endvidere indeholder lovforslaget regler om slagtekalkunernes foder og drikkevand, rengøring i staldene, tilsynet med kalkunerne, de tekniske installationer samt om alarm og beredskab i tilfælde af strømsvigt.
L 27 supplerer derfor på en meget kvalificeret måde den generelle lovgivning på hele dyrevelfærdsområdet.
Her tænker jeg overordnet og generelt på dyreværnslovens § 1, der fastslår, at dyr skal behandles forsvarligt og beskyttes bedst muligt imod smerte, lidelse, angst, varige mén og væsentlig ulempe.
Forslaget om den maksimale belægningsgrad i L 27 svarer, som det også er nævnt tidligere, til den belægningsgrad, som de fleste danske kalkunproducenter allerede i dag i praksis følger.
Det gør den, fordi kravene er således i nogle tyske certificeringssystemer.
Det vil derfor heller ikke umiddelbart skabe de helt store problemer at få implementeret og efterlevet de her belægningsprocenter, når vi kommer længere frem og lovforslaget får virkning.
Alt i alt er det et godt forslag på dyrevelfærdsområdet, som Det Konservative Folkepartis støtter fuldt ud, og vi glæder os til at arbejde videre.
Bilal Inekci (SF), 2010-11-04:
Da SF's dyrevelfærdsordfører, hr. Kristen Touborg, ikke kan være til stede her i dag, skal jeg på hans vegne redegøre for SF's synspunkter om forslag til lov om hold af slagtekalkuner. Det er naturligvis meget positivt, at der nu for første gang bliver fastsat en samlet regulering, der er særlig rettet mod slagtekalkunernes velfærd, og at der bliver indført en række mindstekrav til hold af slagtekalkuner, ligesom der bliver indført regler om slagtekalkuners foder og drikkevand, om rengøring i kalkunhusene, tilsyn med kalkunerne og om de tekniske installationer samt ikke mindst om alarm- og beredskabsplaner ved strømsvigt.
Men vi kunne f.eks. godt have ønsket os, at man havde undersøgt, om der er forhold i det økologiske regelsæt, som kan påvirke anbefalingerne, f.eks. anbefalinger, der er mindre relevante for produktioner, hvor dyrene har adgang til udehold, eller om der stilles krav, som ikke kan imødekommes under det økologiske regelsæt.
Der er så ikke mindst hele spørgsmålet om belægningsgraden, og vi er sådan set helt enige med Dyreværnsorganisationernes Samarbejdsorganisation, som i deres høringssvar har sagt, at de foreslåede belægningsgrader er for høje.
Dyrenes Beskyttelse har bl.a. bakket op om arbejdsgruppens mindretals anbefalinger om belægningsgrader på maksimalt 45 kg/m2 for høner og 50 kg/m2 for haner. Nu kunne jeg forestille mig, at regeringen ville argumentere for, at dyreværnsforeningerne er nogle novicer, men hvad siger Det Dyreetiske Råd i den her sag?
Rådet støtter faktisk anbefalingerne fra arbejdsgruppens mindretal, der påpeger, at en højere belægningsgrad vil vanskeliggøre tilsynet og kontrollen med det enkelte dyr; videre anfører rådet, at mange af de velfærdsrelaterede problemer, der er i relation til f.eks. strøelseskvalitet og ventilation, er svære at undgå, når belægningsgraden er høj.
Regeringen plejer at følge Det Dyreetiske Råd, men i regeringens lovforslag opererer man med maks. 58 kg/m2 for haner og 52 kg/m2 for høner.
Vi må imidlertid se, hvor langt vi kan nå i det kommende udvalgsarbejde, hvor SF bl.a. vil arbejde for at få nedbragt den belægningsgrad, som regeringsforslaget lægger op til.
Som sagt er det positivt, at vi nu får en samlet regulering, der især er rettet mod slagtekalkuners velfærd, men vi synes godt nok, at regeringen har været alt for tøvende.
Derfor skal regeringen se at få skruet højere op for ambitionsniveauet, når det gælder dyrevelfærdspolitikken.
Peter Madsen (V), 2010-11-04:
Moderne landbrug er udviklet i en sådan grad, at der er behov for at få tilvejebragt regler, hvor der bliver fokuseret på dyrenes behov.
Det gælder især fjerkræproduktion.
Det er vigtigt, at der fastsættes en balance mellem den industrielle landbrugsvirksomheds levevilkår og effektivitet og dyrenes vilkår.
I dette forslag om slagtekalkuner foreslår man bl.a. at mindske belægningsgraden af kalkuner pr. kvadratmeter.
Det er klart, at de bedste økonomiske resultater opnås ved en høj belægningsgrad, men i bestræbelsen på at opnå balancen mellem økonomi og dyrevelfærd mener jeg at man med forslagets mindstekrav om belægningsgrad og andre tiltag tilgodeser alle parter, såvel dyrene som fjerkræindustrien.
Det er også klart, at forslaget omhandler mindstekrav, og at effekten af lovforslagets elementer vil komme an på virksomhedernes nuværende praksis.
Lovforslaget sætter ind over for ben- og ledproblemer og omhandler lysprogrammer, arealkrav og flokstørrelser.
Det skal ses som et supplement til den nuværende dyrevelfærdslovgivning, da den på grund af den industrielle udvikling ikke længere er tilstrækkelig beskyttelse under den øvrige dyrevelfærdslovgivning.
Forslaget indeholder tekniske krav til den ansvarlige for bedriften, som påbydes at rette op på forhold, som ikke er i overensstemmelse med loven.
De detaljerede krav skal også ses som en hjælp til fjerkræindustrien til i højere grad at sikre sig en overholdelse af dyrenes velfærd inden for lovens rammer, f.eks. er grænsen for kg/m², dvs. belægningsgraden, nøje præciseret, så der ikke er tvivl om, at man overholder betingelserne for dyrenes velfærd.
Forslaget imødekommer et behov for en forbedring af slagtekalkuners vilkår i en moderne fjerkræproduktionsvirksomhed.
Vi mener, at vi får fremmet dyrevelfærden, og at vi får balanceret det med behovet for at kunne drive en økonomisk sund bedrift med slagtekalkuner, og Venstre støtter derfor lovforslaget.
Lars Barfoed (KF), 2010-11-04:
Jeg ved ikke, hvorfor hr. Christian H. Hansen på den polemiske vis forsøger at tillægge mig nogle synspunkter, som jeg ikke har, og som jeg ikke har givet udtryk for.
Det må være, fordi hr. Christian H. Hansen mener at kunne appellere til nogle vælgere, der lytter til debatten her, med de påstande.
Jeg har sagt dette, og nu gentager jeg det: Det drejer sig om et afbalanceret hensyn både til dyrevelfærden og selvfølgelig også til landbrugets indtjening.
Det kan så være, at hr. Christian H. Hansen er fuldstændig ligeglad med, om vi har et landbrug, der tjener penge her i landet.
Det er vi altså ikke i regeringen, for det er helt afgørende for vores velfærd, at dansk landbrug kan tjene penge og være konkurrencedygtigt.
Men det er klart, at det skal være et afbalanceret hensyn.
Det er meget vigtigt og har en meget høj prioritet, men da der ikke er nogen forskningsmæssige resultater, der påviser, at den belægningsgrad, vi opererer med her, skulle være negativ i forbindelse med kalkunernes velfærd, så er der jo ikke nogen grund til at ændre på den til skade for landbruget.
Malene Søgaard-Andersen (SF), 2010-11-04:
Tak for det.
Det er bare sådan lige ganske kort vedrørende det, skatteministeren nævner om digitaliseringen og den deraf følgende effektivisering i SKAT.
Som jeg har forstået, er den digitalisering forsinket, eller der er i hvert fald noget af det, der er forsinket.
Så kan jeg bare ikke helt følge, at der så allerede nu skulle være en effektivisering i SKAT, idet det ikke er alle de digitale systemer, der er oppe at køre nu.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-11-04:
Det er jo en lang diskussion om, hvorvidt det er afgørende altid at se på, hvor mange årsværk man har, eller om man også godt kan se på, hvordan effekten er.
Og der må man jo bare sige helt nøgternt, når man ser på, hvordan Skatteministeriet har forstået og også formået at omstille sig, at man jo er i den lykkelige situation, at man er lykkedes med at effektivisere gennem digitalisering og gennem en lang række andre ting, som gør, at vi i dag har et meget effektivt skattevæsen.
Men når det så er sagt, vil jeg sige, at jeg har været inde at se i finanslovforslaget.
Det står ikke tydeligt for mig, hvor mange toldere der helt præcist er afsat penge til i det finanslovforslag.
Men det er måske, fordi det er taget af hjemmesiden.
Jeg kan forstå, at når lovforslag eller forslag fra Socialdemokratiet begynder at blive meget konkrete, så bliver de taget af hjemmesiden.
Men jeg vil glæde mig til så at kunne få oplyst, hvor mange toldere Socialdemokratiet eksplicit har sat penge af til.
Nick Hækkerup (S), 2010-11-04:
Det er den ene ting.
Den anden er, at skatteministeren, hvis han ville bruge den tid, det tager at orientere sig om vores finanslovforslag, kunne konstatere, at der er et forslag om at bruge 500 mio. kr. ekstra på at styrke præcis SKAT, styrke præcis toldindsatsen, men også nogle af de andre meget nødlidende områder, som vi ved vi står med i øjeblikket, og ikke bare gøre som skatteministeren, der er i gang med at lave sådan en stoleleg, hvor man, hver gang der opstår et problem, flytter nogle ressourcer derover; tager en prop ud af et af hullerne og stikker den i et andet hul, hvorefter vandet vælter ud, synderne vælter ud af det hul, man har taget proppen ud af.
Jeg kan godt forstå, at skatteministeren vælger at svare retorisk med henvisninger til alt mulig andet end det, det drejer sig om.
Men skatteministerens ressortområde bliver år for år, mens ministeren er minister, reduceret, indsatsen bliver år for år dårligere.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-11-04:
Der var ikke andet end en oplæsning af, hvordan Socialdemokratiet ser på den politiske situation.
Det er jo også altid meget nyttigt at høre en holdning til det.
Så kunne man gå ind og slå op i Socialdemokratiets finanslovforslag og se på, hvor mange toldere der så er sat penge af til.
Jeg nåede ikke frem til nogen.
Når man går ind og ser på, hvad det er, Socialdemokratiet vil på toldområdet, vil man se, at det ikke fremgår.
Og jeg må sige, at det luftige finansieringsforslag, der er lagt frem af S og SF, jo er fuldstændig uden for rækkevidde, fordi det hverken siger noget om alle de ønsker, man har, eller hvordan det skal finansieres.
Jeg medgiver, at der er skatter og afgifter, der kommer til at stige fra 31,5 mia. kr., men jeg savner at se noget mere konkret om, hvor mange toldere der så lægges op til.
Så vil jeg sådan set
Det synes jeg også man skulle glæde sig over i den her tid, hvor vi alle sammen gerne vil have den offentlige sektor til at køre længere på literen.
Nick Hækkerup (S), 2010-11-04:
Det var skatteministerens bemærkning om, at SKAT jo tilføres ekstra ressourcer i 2010 og 2011.
Næh, det, der sker, er, at besparelserne ikke gennemføres lige så hurtigt, som man oprindelig havde tænkt sig.
Men der er stadig væk på SKATs område tale om et fald i antallet af årsværk år for år for år hvert eneste år, fra den her regering kom til, og helt frem til så langt som der er overslagsår på finansloven.
Så lad os nu lade være med det der med, at der er kommet ekstra ressourcer til.
Næh, der er nogle besparelser, der ikke har været gennemført lige så hurtigt, som regeringen ønskede sig det.
Men der bliver stadig væk færre årsværk hvert eneste år – give and take – en medarbejder om dagen hver eneste dag inklusive ferier, helligdage osv., siden den her regering kom til.
Og det er klart, at de færre ressourcer selvfølgelig sætter sig i ringere kontrol, og det er det, jeg bare gør opmærksom på.
Vi får hele tiden henvendelser ude fra landet, bl.a. jo fra de toldfunktionærer, der tager sig af det her, om, at vores grænser står pivåbne.
Det kan man godt kalde nejhat, man kan også kalde det at se på, hvad der er virkeligheden uden for Christiansborgs tykke mure.
Og der er det altså, at vi har problemer med massiv indsmugling af ulovlige varer i landet.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-11-04:
Tak for de mange bemærkninger til lovforslaget, som jo meget rigtigt, som det er gennemgået, består af tre dele.
Jeg synes, at stort set alle partier er kommet med nogle helt fornuftige betragtninger, og jeg synes også, at der selvfølgelig er ting, som skal diskuteres under udvalgsbehandlingen.
Jeg kan sige, at lovforslaget har været i høring.
Vi kan i Skatteministeriet kun notere os de høringssvar, der kommer.
Det er i forhold til spørgsmålet fra hr. Niels Helveg Petersen.
Men der har været en mulighed for at komme med de indvendinger, som hele spørgsmålet omkring scannerne kan kalde på.
Jeg vil så også gerne fra Folketingets talerstol slå fast, at jeg selv er meget opmærksom på, at det, hvis man måtte benytte kropsscannere, er helt afgørende, at man har styr på, hvordan dataene bruges, og ikke mindst, hvordan man undgår, at de bliver misbrugt, samtidig med at vi også i den forbindelse – og det er derfor, at vi ikke har planer om at indføre kropsscannere, hverken i dag eller i morgen – er i en situation, hvor det sundhedsmæssige aspekt er det, der i øjeblikket bliver belyst og i efterhånden flere år har været belyst.
Der håber jeg, vi kan nå en konklusion i 2011.
Jeg kan sige, at når den konklusion er der, vil Skatteudvalget selvfølgelig blive inddraget i den diskussion.
Det eneste parti, der jo med, om man så må sige, nærmest nidkær præcision har nejhatten på, er Socialdemokratiet.
Det er altid med nejhatten på, når man diskuterer SKAT.
Alle andre partier er fremkommelige.
Jeg må bare sige, at jeg synes, det er ærgerligt, at vi nu skal have en stor diskussion om, hvorvidt SKAT er i stand til at udføre sine opgaver.
Det kan jo også oplyses til hr. Nick Hækkerup, at SKAT har fået løftet sine bevillinger i 2010 og 2011, i forhold til hvad der var lagt op til.
men lad nu det være.
Der er de rammer, der skal til, for at lovforslaget kan gennemføres.
Så kan jeg til sidst sige til Dansk Folkeparti, at vi under udvalgsbehandlingen må se på, om vi også skal sørge for, at det ikke kun er eurobeløb, det står i, men også danske kroner.
Jeg kan bekræfte, at der er en løbende digitalisering, en løbende effektivisering af vores skatteadministration.
Vi har jo allerede gennemført en lang række initiativer, men der vil også fremadrettet løbende blive taget initiativer, som kommer til at hjælpe SKAT, ikke bare hvad angår måden at udføre arbejdet på, men også i forhold til den enkelte borger, og det synes jeg vi skulle glæde os over, for det er med til at sikre en større tilfredshed.
Frank Aaen (EL), 2010-11-04:
Vi er – som andre ordførere – positivt indstillet over for lovforslaget.
Vi er selvfølgelig åbne over for, om der skulle komme nogle bemærkninger under udvalgsbehandlingen, der gør, at vi må ændre vores stilling, men i udgangspunktet er vi positive.
Det får mig til at stille et enkelt spørgsmål.
Vi er her meget optaget af, når folk fører likvider over grænserne, og vi kan alle sammen se filmen for os med kufferten med dollarsedler, der vælter ud, når man åbner den.
Men hvad med de elektroniske overførsler?
Nu har vi jo set det i forbindelse mod kreditkortundersøgelsen fra SKAT, vi har set det i den såkaldte money transfer-sag, og der kommer nu også sager vedrørende de multinationale, hvor vi strammer reglerne op på et senere tidspunkt.
I nogle af de sager har det altså været ganske besværligt og nærmest umuligt at få oplysningerne ud af de forskellige lande og af de forskellige banker for at føre kontrol med millionbeløb, der bliver overført med et tryk på en knap, altså uden at der på nogen måde er personer involveret i selve den fysiske transport.
Det synes jeg måske man skulle overveje om ikke der er brug for.
Jeg siger bare, at jeg synes, man skulle overveje, om ikke der er brug for at få en tilsvarende nem adgang til at kunne kontrollere overførsler, når det drejer sig om overførsel via elektronik.
Altså, selve forslaget er vi positive over for.
Kurt Scheelsbeck (KF), 2010-11-04:
Denne tale er på vegne af vores skatteordfører, hr. Mike Legarth, som ikke kan være til stede.
De tre elementer i lovforslaget kan kort beskrives som værende sund fornuft i en tid, hvor der er behov for at foretage en effektiv kontrol, både med store likvide midler og med varer, som føres ind i eller ud af Danmark.
Når der allerede i dag er krav om, at det skal angives til SKAT, hvis en person fører, hvad der svarer til en værdi på 10.000 euro – og her vil jeg da bemærke, at det jo er godt, hvis det nu er en udlænding, der skal føre disse penge ind i landet, at han så er kendt med valutaen – ind i eller ud af Danmark, så er det sund fornuft, at kravet også gælder, hvis der føres pengebeløb af samme størrelsesorden pr. post eller pr. kurer ind i eller ud af Danmark.
Det skal så angives.
Når SKAT i dag kan kræve, at der uden udgifter for SKAT skal stilles egnede lokaler til rådighed for kontrol af varer m.v., er det også sund fornuft, at det samme krav kan stilles i forbindelse med bro- og tunnelforbindelser ud af Danmark.
Endelig er det sund fornuft, at SKAT får en hjemmel i lovgivningen til at foretage kropsscanninger, forudsat at den pågældende, der skal udsættes for denne undersøgelse, har accepteret det.
Hvis det ikke er tilfældet, skal det jo foregå på den traditionelle måde.
Alt i alt et godt lovforslag, som Det Konservative Folkeparti støtter.