runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2008-04-24:
Dansk Folkepartis ordfører taler om nyttige redskaber og en lille hjælp osv.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om Dansk Folkepartis ordfører kan nævne nogle i den kommunale verden, der synes, at det var fantastisk herligt at få de her værktøjer.
Kan ordføreren nævne sådan en stribe af byrådsmedlemmer og borgmestre, der har stillet sig offentligt frem og sagt tusind tak til Venstre Konservative, det er lige de her små værktøjer, vi har manglet?
Bare tre byrådsmedlemmer - kan ordføreren præstere det?
Ole Vagn Christensen (S), 2008-04-24:
Det er vel ikke forbigået hr. Erling Bonnesens opmærksomhed, at man f.eks. i Thisted og Morsø - og det kan også være en række andre kommuner - sådan set troede, at man nu havde mulighed for at forhøje skatten, og at man gjorde det, efter man havde fået de her udligningsbeløb, som man var blevet tvunget til at sætte ned året før.
I de kommuner er der en vis bekymring for, om det her resulterer i, at man nu får nogle stramninger på grund af de forskellige lovforslag, der er fremsat her.
Man er i hvert fald ikke helt sikker på, om man har afklaring på, om man kan fortsætte den velfærdsudvikling, som man troede man kunne.
Erling Bonnesen (V), 2008-04-24:
Ja, det tror jeg faktisk på, for man tager det jo meget alvorligt.
Nu kan vi se, at krudtrøgen lige har lagt sig, efter at topmødet har været der, og der er jo den sædvanlige, jeg vil næsten sige stammedans omkring topmødet, hvor man får fremført sådan lidt retorik i debatten.
Det er jo fint nok og fair nok, det er derfor, man har et topmøde, så man kan få pudset tingene lidt af, men når man så har fået truffet nogle beslutninger og fået dem kørt igennem, så går langt de fleste kommunalpolitikere hjem og driver deres butik og deres gode kommuner, og det er de godt i gang med.
Jeg synes også, jeg kan mærke på debatten rundtomkring, at man tager det her til sig og siger: Jamen o.k., det er så en del af værktøjskassen nu.
Lad mig så også lige understrege, at vi nu har danmarkshistoriens suverænt største kommune- og velfærdsbudgetter nogen sinde, så der er rent faktisk noget at arbejde med.
Line Barfod (EL), 2008-04-24:
Det har den tidligere finansminister bekræftet under tidligere debatter om den kommunale økonomi.
Det er jo ikke sådan, at kommunerne sætter sig ned og siger, at det er det, de synes.
Det er et klart diktat fra statens side, at sådan er rammen.
Hvis nu f.eks. kommunerne om ikke så lang tid finder ud af, at de faktisk synes, det er væsentligt at sikre, at man gøre noget ved ligelønsproblemet og lavtlønsproblemet, og sikre, at der er nogle offentligt ansatte til at levere velfærd i fremtiden, og derfor giver den lønforhøjelse, som de ansatte konflikter om i øjeblikket, så vil kommunerne jo blive straffet.
Så vil regeringen jo med det her forslag komme og tage penge fra kommunerne.
Er det ikke korrekt forstået, vil jeg spørge hr. Erling Bonnesen, at hvis det her forslag bliver vedtaget ligesom de næste to, vi skal behandle, og kommunerne så går ud og giver den lønforhøjelse, som der er konflikt om, så vil kommunerne blive straffet?
Erling Bonnesen (V), 2008-04-24:
Jamen så tror jeg, at spørgeren lige skal prøve at gennemgå regelsystemet en gang til, for som reglerne er i dag, er det sådan, at når man starter på økonomiforhandlingerne, starter man jo med udgangspunkt i at få pris- og lønreguleret, og man prøver at tage hensyn til de ændringer, der måtte have været af forskellig art - det såkaldte DUT-princip.
Til sidst foretager man netop også en forhandling - det er ikke et diktat, men en forhandling - om, hvilke meraktiviteter der skal til i samfundet.
Og på det grundlag får man så sammensat finansieringen inklusive bloktilskuddet.
Så jeg må afvise spørgerens udlægning og konklusioner og holde mig til det, der faktisk er det gældende.
Rasmus Prehn (S), 2008-04-24:
Jeg vil også takke for ordførerens rigtig udmærkede resumé af lovteksten, og så vil jeg benytte spørgetiden til at snakke lidt mere politik.
Det er jo en kendt sag, at ordføreren er tidligere borgmester, og som det lægger man jo meget vægt på det decentrale, på lokaldemokratiet.
Og det er jo også sådan, at man i partiet Venstre plejer at hylde princippet om frihed.
Det, vi så hører i høringssvaret, men også i den generelle debat om ikke bare det her lovforslag, men også om de to næste, er jo, at stort set alle i den kommunale verden siger, at det er et overgreb på det lokale demokrati.
Det er et overgreb på det decentrale, og ikke mindst er det altså kontrol frem for tillid, der bliver styret efter.
Hvordan har en Venstremand og en tidligere borgmester det med de her beskyldninger og hele det angreb, der har været på de sanktioner, der lægges op til med de tre lovforslag?
Erling Bonnesen (V), 2008-04-24:
Jeg må starte med at afvise spørgerens indirekte konklusioner og bemærkninger.
Jeg synes tværtimod, at det her er et godt forslag, og en af intentionerne fra vores side og fra regeringens side er netop at sikre, at vi kan fastholde økonomiaftalesystemet, det meget decentrale samfundssystem, som vi har.
Der er jo mange andre, der måske ønsker noget helt andet og mere centralistisk, kan jeg forstå.
Det ønsker vi ikke.
Vi ønsker faktisk at sikre, at vi kan fortsætte den her model.
Så det er det, der faktisk er grundstenen i det, nemlig at vi giver nogle incitamenter til, at vi sådan set kan hjælpe de få, der måske nogle gange har lidt svært ved lige at nå i mål til sidst.
Rasmus Prehn (S), 2008-04-24:
Det svar forstod jeg simpelt hen ikke.
Mit spørgsmål tog jo netop udgangspunkt i, at der er en lang række kommunalpolitikere, heriblandt Kommunernes Landsforenings formand, Erik Fabrin, som også er Venstremand, der har sagt: De her sanktioner, de her straffeaktioner er altså et overgreb på det decentrale; det er et overgreb på det lokale demokrati, og det er ufrihed frem for frihed.
Det er det, der bliver sagt.
Og det er det, jeg beder ordføreren om at forholde sig til.
Erling Bonnesen (V), 2008-04-24:
Nu skal man jo være opmærksom på, at når en person sidder som formand for KL, så repræsenterer vedkommende selvfølgelig hele konsensusorganisationen KL, så derfor er det jo ikke kun en partipolitisk udmelding.
Så jeg er ikke enig i den konklusion, der indirekte bliver lagt i det.
Vi ønsker at fastholde et godt decentralt samfundssystem, og jeg må derfor afvise de konklusioner, der ligger i spørgsmålet.
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-24:
At det hæderkronede parti Venstre nu i 2008 er nået dertil, at det at lave decentrale aftaler er, at man først herfra dikterer, hvordan det skal se ud, er noget besynderligt.
Det er en særegen opfattelse af det at samtale og lave aftaler.
Men lad det nu ligge.
Jeg ville spørge Venstres ordfører, om han finder det fair over for de kommunale parter og over for kommunerne, at man udsender to lovforslag, det ene, som vi behandler under det her punkt, den 12. marts, med en svarfrist den 18. marts.
6 dage får man til at regere på et lovforslag af den her karakter med så vidtgående indgreb i den måde, man hidtil har gjort tingene på.
6 dage får man til at debattere det i det decentrale Danmark.
Synes Venstres ordfører, at det er fair?
Erling Bonnesen (V), 2008-04-24:
Allerførst må jeg endnu en gang, ligesom jeg gjorde ved den forrige spørger, afvise, at der er tale om diktater.
Der er tale om forhandlinger, og det ved spørgeren udmærket godt med sin egen erfaring fra området.
Sædvanligvis kender hele systemet omkring KL godt indholdet af det, og det er jo debatteret over længere tid.
Så at der kun rent teknisk er 6 dage her, er én ting, men det her er kendt stof i kredsene, hvor lige præcis det skal tackles.
Så jeg tror ikke, at det har så meget at gøre med de 6 dage eller 8 dage eller 10 dage, eller hvor meget det måtte være.
Det er fair nok, at der kan være en indholdsmæssig uenighed om det, men jeg noterer mig jo også, at man, kan vi sige, fra radikal side er ude med lidt forskellige meldinger på området her.
Men derfor står vi så også meget fast på, at vi gerne vil fastholde det decentrale samfund.
Vi har rent faktisk et af verdens allermest decentrale samfundssystemer, hvor kommunerne står for en meget stor andel af opgaverne, når man først er færdig med det, og det ønsker vi rent faktisk at fastholde.
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-24:
Den sidste del er jo svær at forstå i lyset af de lovforslag, der ligger her, for det, man er i gang med, er jo at afmontere det.
Men jeg vil spørge igen, om Venstres ordfører - det gode, gamle, hæderkronede Venstre, der jo står for det nære samfund og alle de glimrende ting omkring det - mener, at det er fair at give 6 dage til at give et svar på noget, der jo i virkeligheden afmonterer væsentlige dele af det aftalesystem, vi kender.
Finanslovaftalen blev indgået den 5. marts, den 12. marts udsender man de her lovforslag, og så giver man 6 dage.
Det er jo ikke noget med, at det har været kendt længe, og at det har været dit og det har været dat.
Finanslovaftalen blev indgået den 5. marts.
7 dage efter udsender man det her lovforslag og giver 6 dage til at debattere det.
Er det virkelig fair?
Erling Bonnesen (V), 2008-04-24:
Jeg takker da allerførst for de venlige bemærkninger om, at Venstre er et godt, hæderkronet parti, der står vagt om og har været med til at sikre, at vi har det decentrale kommunale samfundssystem, og lige præcis også ønsker at vedligeholde det.
Så må jeg afvise de sådan mere tekniske spekulationer i det.
Det her er kendt stof, som der har været arbejdet med igennem længere tid, også i de kommunale kredse og i de ledende kredse, hvor det her jo rent faktisk bliver tacklet sådan rent høringsmæssigt, og det tror jeg også spørgeren udmærket er klar over.
Så må jeg bare understrege endnu en gang, at det er kendt stof for kommunerne, den kommunale sektor, og tager vi så også regionerne med, jamen så står de jo for en meget stor del af den offentlige sektor, når først budgetterne er aftalt og på plads.
Så med hensyn til spørgerens bemærkninger om diktater må jeg afvise det billede, der bliver tegnet dér.
Flemming Bonne (SF), 2008-04-24:
Jeg kan forstå på det, der bliver sagt her, at der er væsentlige forskelle på, hvordan vi opfatter et decentralt system.
Så er det, jeg godt kunne tænke mig at få et bud på fra Venstres ordfører: Hvad er så lige regeringens ansvar?
For som jeg opfatter situationen, er det regeringen, der dikterer rammerne og aftalen, og så kræver man, at kommunerne i fællesskab skal overholde den.
Erling Bonnesen (V), 2008-04-24:
Jeg synes, at den måde, aftalerne kommer til veje på, er god.
Det foregår jo meget åbent, og alle kan jo følge med i det.
Man får en reel forhandling, hvor man fremfører sine synspunkter, og der er jo årelange traditioner for, at man efter de her sædvanligvis gode, seje forhandlinger, kommer ud med et godt resultat.
Lad mig bare lige minde om og referere til de udmeldinger, der kom fra den kommunale sektor sidste gang, hvor man jo rent faktisk fra flere borgmestres side sagde: Det her er gode velfærdsbudgetter, som vi kan omsætte til mere velfærd hjemme hos os selv i vores egen kommune.
Bedre understregning af et godt resultat kan man næsten ikke få.
Og så kan jeg som Venstremand kun glæde mig over, at det jo så er med til, at vi får fastholdt vores gode, decentrale kommunale samfundsmodel, som sikrer en god lokal indflydelse.
Flemming Bonne (SF), 2008-04-24:
Så har jeg et andet spørgsmål: Tror ordføreren set i lyset af det kommunale topmøde, der var i Aalborg her for nylig, at kommunerne opfatter det her lovforslag som et incitament til aftaleoverholdelse og til et bedre samarbejde?
Tror ordføreren virkelig det?
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-04-24:
Nu er det jo et meget konkret spørgsmål.
Derfor kunne man også godt sige, at så skulle man også komme med et meget konkret svar.
Men jeg vil gerne sige, at det svarer lidt til at spørge landmændene, om de har haft en god høst.
Nu kommer jeg selv fra landet, og der skal saftsuseme meget til, før man siger: Jamen det var godt nok en god høst, jeg giver næste omgang nede på landsbykroen.
Sådan fungerer det jo ikke i virkelighedens verden, vil jeg sige til hr. Rasmus Prehn, og det betyder selvfølgelig også, at man er nødt til at forholde sig til kendsgerningerne.
Kendsgerningerne er, at kommunerne sådan set altid har været tilfredse med aftalerne, når de blev indgået og skrevet under.
Vi har bl.a. set de sidste 2 år, at man fra KL's bestyrelses side har indgået aftaler, som også de socialdemokratiske medlemmer, f.eks. fru Ritt Bjerregaard og andre, har sagt om, at de sådan set var udmærkede.
Når man så havde skrevet under, og der var gået ca. 10-20 minutter, viste det sig fluks, at det hele faktisk var noget værre juks.
Det er altså ikke en måde at gå videre på.
Jeg vil gerne bemærke, at hr. Rasmus Prehn selv nævnte ordet tillid i sin ordførertale, og spørge, om vi ikke også skal have tillid til, at når man indgår en aftale, skal aftalen overholdes af begge parter.
Rasmus Prehn (S), 2008-04-24:
Jeg synes, det er et noget sort billede, Dansk Folkeparti tegner af både landmænd og kommunalbestyrelsesmedlemmer.
Altså, jeg kender flere, der ser lyst på tilværelsen og fløjter på arbejdet.
Det besynderlige ved argumentationen er jo, at Dansk Folkeparti så selv nævner fremtrædende socialdemokrater, som i andre sammenhænge også har sagt noget, der ikke har været helt mavesurt, men faktisk næsten positivt.
Det er derfor mere mærkeligt, at ordføreren ikke bare kan nævne tre konkrete byrådsmedlemmer.
De behøver ikke kun at være fra Dansk Folkeparti, de kunne også være fra Konservative eller Venstre.
Bare tre.
De behøver heller ikke være borgmestre.
Tre byrådsmedlemmer, der har sagt: Tusind tak, Dansk Folkeparti, det er lige de her værktøjer, vi har brug for.
Flemming Bonne (SF), 2008-04-24:
Jeg vil bekræfte, at vi har budgetter, der vokser år efter år, og budgetterne har vel formentlig ikke været større, end de er nu.
Men det, som ordføreren fra Venstre undlader at komme ind på i sit spørgsmål, er jo, at opgavemængden i den grad er steget - vokset - og at den vokser hele tiden, og at den vokser ufinansieret.
Erling Bonnesen (V), 2008-04-24:
Det må jeg vel bare sige er direkte forkert, for en kommuneøkonomiforhandling mellem KL på den ene side og staten på den anden side starter jo med en pris- og lønregulering, så fortsætter den med en regulering for de ændringer, der måtte være sket, og så foretager man som det sidste en forhandling af den meraktivitet, som man bliver enige om der nu skal foretages i samfundet, og der har vi jo faktisk aldrig haft et så højt aktivitetsniveau nogen sinde før i samfundet, som vi har nu.
Vi kan jo bare henvise til, at en masse uafhængige økonomer lige har bekræftet det.
Så vil ordføreren for SF bekræfte, at vi har et meget højt aktivitetsniveau i samfundet nu, og at økonomerne faktisk siger, at vi sådan er tæt på en overophedning?
Flemming Bonne (SF), 2008-04-24:
Nej, men jeg vil til gengæld bekræfte, at vi har en lang række kommuner, som har ekstremt vanskeligt ved at få enderne til at nå sammen, og der findes også kommuner, hvor det overhovedet ikke kan lade sig gøre.
Det kan jeg bekræfte.
Mike Legarth (KF), 2008-04-24:
De Konservative støtter naturligvis forslaget.
Det gør vi bl.a., fordi vi med den nye kommunale struktur har fået meget store kommuner, som nu via forhandlingerne råder over næsten halvdelen af statsbudgettet, og fordi skiftende regeringer, skiftende statsministre, skiftende finansministre har opfordret, appelleret til KL, altså kommunerne, med henblik på at få etableret en eller anden form for system, der gør, at kommunerne ikke overskrider de aftaler, der bliver indgået.
Det er desværre ikke sket, og derfor er vi nu nødt til at medvirke til, at der bliver mere styr på den del af det, og første led er altså balancetilskuddet på 1 mia. kr., som svarer til en - heldigvis beskeden sum, ca. ½ pct. af kommunernes budget.
I den forbindelse, altså at det været nødvendigt med de her tiltag af hensyn til - og det er vigtigt at slå fast - nationaløkonomien, vil jeg sige, at det jo er, fordi, som også andre ordførere har været inde på, at nationaløkonomien er ved at løbe løbsk for os, altså er ved at komme på kogepunktet, og det ville jo betyde rentestigninger, inflation, manglende konkurrenceevne for erhvervslivet, og så er den negative spiral i gang, og så vil det koste vores samfund.
Vi finder i regeringen og flertalspartierne bag det her lovforslag, at det er vigtigt, at vi holder Danmark på sporet, og derfor er det nødvendigt at indføre de her tiltag.
Det er jo ikke for at være i konflikt med kommunerne.
Jeg vil gerne slå fast, at vi i Det Konservative Folkeparti går meget ind for det kommunale selvstyre - vi vil ikke bare styrke det, vi vil gerne udbygge det - men vi mener også, at fundamentet er, at økonomiaftalerne bliver overholdt; det er simpelt hen en forudsætning for, at det kan lade sig gøre.
Vi er også helt sikre på, at hvis kommunerne sætter sig ned sammen med KL og får oprettet et eller andet system til at følge udviklingen løbende og så på den måde kan reagere på eventuelle overskridelser, ja, så vil man også fjerne den usikkerhed, der er i forbindelse med, om det her balancebeløb rent faktisk vil kunne blive udbetalt.
Det var egentlig kommentarerne til det her lovforslag fra konservative side, og vi støtter altså lovforslaget.
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-24:
Hr. Mike Legarth sagde, at det først og fremmest for De Konservative gjaldt hensynet til nationaløkonomien – sådan blev ordene brugt direkte.
Det var baggrunden for, at man fandt det nødvendigt at give tilslutning til det her lovforslag.
Han gav altså en økonomisk begrundelse.
Jeg vil godt spørge hr. Mike Legarth, om der er forskel på, at kommunerne overskrider serviceudgifterne med 900 mio. kr., og at de så er i anvendelse, og at man i finanslovforhandlingerne brugte cirka det samme beløb, 900 mio. kr., på at forhøje ældrechecken og børnechecken.
Mike Legarth (KF), 2008-04-24:
Pengene kan kun bruges en gang.
Vi har budgetteret og disponeret statsbudgettet, og vi vil gerne give kommunerne så gode vilkår som muligt til at levere så gode ydelser som muligt.
Det er formentlig alles hensigt her i Folketinget.
Derfor er det også nødvendigt at give nogle incitamenter, så vi er sikre på, at det præcis bliver det beløb.
For der er jo ikke nogen penge at tage af.
Godt nok lever vi i en teknologisk tidsalder, men ikke engang på Christiansborg er man i stand til at plante pengetræer.
Så der er ikke nogen steder at tage de her penge fra.
Erling Bonnesen (V), 2008-04-24:
Hvis man så lige prøver at kigge kort på fakta, faktisk bare starter med at kigge lige ned på bundlinjen, på resultatet, så kan man se - det er jo helt konstaterbart - hvis man sammenligner med året før og året før og året før igen, at vi nu har danmarkshistoriens suverænt største kommune- og velfærdsbudgetter
nogen sinde; det er til at aflæse.
Mike Legarth (KF), 2008-04-24:
Som svar på det første led i spørgsmålet vil jeg sige: Ja, vi har i finansloven disponeret de penge, der er til rådighed, og den samlede nationale kassebeholdning er det, jeg kalder statsbudgettet.
Jeg ved ikke, om hr. Johs. Poulsen går op i den definition og mener, at det skal hedde noget andet.
Men det er jo det, det handler om.
Kommunerne har fået næsten halvdelen til rådighed, og det er jo det, man bliver nødt til at overholde, altså beløbet - og det er jo mere beløbet, det handler om, end betegnelsen, som jeg nu i øvrigt mener er korrekt.
Per Clausen (EL), 2008-04-24:
Jeg vil oven i købet gøre det som et spørgsmål.
Jeg vil spørge, om den socialdemokratiske ordfører ikke kan bekræfte, at det, vi vedtager nu, betyder, at man lægger 300 mio. kr. ekstra på brugerbetaling på medicinområdet, at det i forvejen er sådan i Danmark, at vi sammenlignet med andre europæiske lande selv betaler en uforholdsmæssig stor del af medicinen, og at der selvfølgelig kunne findes anden finansiering.
Man kunne f.eks. se på enhver effektiv priskontrol i forhold til den medicin, som bliver parallelimporteret og solgt af kopiproducenter, og man kunne også overveje at inddrage de midler, som i dag går til at finansiere sundhedsforsikringer, ikke mindst for de rigeste i vores samfund.
Det, vi ser her, er altså et eksempel på, at Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti gennemfører en finansiering af nogle udmærkede initiativer ved at lade de syge betale.
Mike Legarth (KF), 2008-04-24:
Det kan han godt.
Hvis jeg skulle følge præmissen, ville man i forhandlingerne med kommunerne, hvis man havde en indbygget forventning om, at de ville overskride beløbet med 1 mia. kr., fra regeringens side og fra flertallets side her på Christiansborg være nødt til at give den milliard mindre, i en forventning om at det formentlig blev overskredet.
Men så fik kommunerne jo ikke den milliard til rådighed.
Derfor synes vi, at det er en forkert metode.
Så vil vi hellere forhandle til kanten: Her er det beløb, der er til rådighed, og det er det, man kan bruge af.
Rasmus Prehn (S), 2008-04-24:
Så kan jeg jo passende gentage spørgsmålet om budgetoverskridelsen i Transportministeriet, som jo i procent er større end det, kommunerne har overskredet deres budgetter med.
Kan ordføreren komme med en kommentar til, hvorfor det er o.k. i Transportministeriet, hvor De Konservative har ministerposten, og hvorfor det ikke er o.k. i kommunerne?
Mike Legarth (KF), 2008-04-24:
Jeg er kommunalordfører, og jeg redegør for de områder, jeg har med at gøre.
Line Barfod (EL), 2008-04-24:
Jeg syntes også, det var lidt underligt at høre de her pæne ord om det kommunale selvstyre, når De Konservative samtidig er med til både det her lovforslag og de øvrige lovforslag og i øvrigt har stået bag de straffesanktioner, som regeringen igennem flere år har brugt til at holde kommunerne i et jerngreb.
Det, man har indført, betyder jo, at kommunerne ikke har mulighed for at have et selvstyre, at man ikke som kommunalpolitiker kan lytte til sine borgere og sine ansatte og se på, hvad der er behov for, og fastlægge økonomien ud fra det, og at man f.eks. står i en situation, hvor det i mange kommuner slet ikke har været muligt at lave en strejke, fordi nødberedskabet er bedre end det daglige beredskab og der simpelt hen mange steder er skåret så hårdt på ældreplejen, at man ikke er i stand til at strejke, fordi der kun lige er det, der skal til, for at folk ikke lider nød.
Kommunalpolitikerne burde da have mulighed for at afveje med deres borgere, om ikke man skulle gøre det bare lidt bedre.
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-24:
Nej, præcis, og det er lige nøjagtig pointen.
Hvorfor er det værre, at kommunerne bruger 900 mio. kr. til forskellige typer af serviceudgifter til ældreområdet, børn, daginstitutioner og lignende, end når man i de centrale finanslovforhandlinger mellem V, K, O og Y beslutter sig for at bruge et tilsvarende beløb til forhøjede ældrechecks og børnechecks?
Det er ganske rigtigt, at pengene ikke kan bruges to gange, og hvis det er økonomien, som er baggrunden for det her indgreb, kunne man jo bare have ladet være med det.
Jeg forstår ikke, at det er konservativ politik.
Men i forlængelse af det vil jeg også spørge, om det var en fortalelse, da hr. Mike Legarth indledningsvis sagde, at kommunerne jo står for 50 pct. af statsbudgettet.
Altså, de, der forholder sig til kommunalt selvstyre, ved jo, at hjerteblodet i det kommunale selvstyre faktisk er den selvstændige ret til at udskrive skatter.
Man kan i al fald godt spørge sig selv, om det så med rette kan kaldes statsbudgettet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-04-24:
Jeg synes faktisk ikke, at der er ret meget nyt i det spørgsmål, som hr. Rasmus Prehn kom med.
Så jeg synes ikke, at det har noget formål at komme med et navneregister her fra Folketingets talerstol.
Jeg synes faktisk, vi har andet at bruge tiden på.
Det her er overordnet politik, det er ikke lommefilosofi og andre dikkedarer, vi skal tage stilling til, det handler faktisk om hele landet, og ikke om en tilfældig byrådspolitiker har sagt ja eller nej.
Så jeg synes, at hr. Rasmus Prehn måske skulle stille nogle mere intelligente spørgsmål.