runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-03-22:
Vi er i Det Radikale Venstre meget glade for, at vi endelig får et mere samlet og tidssvarende regelsæt for forældelse af fordringer.
Fru Birthe Rønn Hornbech talte om tiderne.
Jeg vil sige det på en anden måde: Da nogle af de her love, der i dag gælder om forældelsesregler, fra Danske Lov fra 1683 og den såkaldte 1908-lov, blev vedtaget, kørte man i hestevogn og ikke ad bredbåndsmotorvej.
Jeg kom også til at tænke på, at der findes sådan en rapport om dansk landbrug fra 1960'erne, hvor man siger, at traktoren er et nyttigt værktøj, men at der dog altid vil være brug for heste.
Og det viser også, at tiderne ændrer sig, og at lovgivningen derfor også må følge med.
Det Radikale Venstre er meget tilfreds med, at man laver nogle generelle forældelsesregler, der hedder 3 år og en absolut forældelsesfrist på 10 år.
Sådanne regler gælder allerede i vore nabolande, Sverige, Norge, Finland og Tyskland, og vi synes sådan set, at det er på tide, at Danmark også kommer med.
Vi noterer dog også med tilfredshed de undtagelser, der er i loven, bl.a. de ekstra lange frister, der er for henholdsvis person- og miljøskader med en almindelig frist på 10 år og en absolut frist på 30 år, og ligeledes, at man fastholder den nuværende frist på 5 år, for så vidt angår lønkrav; det er vi også meget tilfredse med.
Endvidere synes jeg også, det er vigtigt at holde fast i, at der ikke gives mulighed for, at der mellem erhvervsdrivende og privatperson kan aftales ringere forhold for forbrugeren, end de gældende krav tilsiger.
Endelig skal jeg sige, at vi også støtter Venstres ordførers ønske om, at der bliver lavet en teknisk gennemgang for Retsudvalget, sådan at vi især i forbindelse med følgelovforslaget kan få et nærmere indblik i, hvad alle de konkrete ændringer egentlig får af betydning, for det kan godt være lidt svært at have et fuldstændigt overblik over det med alle de lovgivningsområder, der bliver ændret med de her to lovforslag.
Men alt i alt kan vi altså støtte forslaget, som vi ser som et meget positivt initiativ, og som gør, at der er et langt større overblik også for forbrugerne over, hvordan reglerne er.
Lissa Mathiasen (S), 2007-03-22:
Nu er det jo knap 2 år siden, at vi sidst havde debatten om overvågning af ansatte og styrkelse af deres rettigheder og sikkerhed.
Derfor kan jeg sådan set godt undre mig over, at ministeren her giver de samme svar, som ministeren også gav dengang.
Man kan sige, at der måske havde været tid til så at overveje, om ikke man skulle uddybe det lidt, og derfor vil jeg godt bede ministeren om at uddybe.
Ministeren siger f.eks. i forbindelse med det punkt i vores beslutningsforslag om at anvende detektiver: Jamen det må man tage en dialog om.
Jeg tror ikke, at der er ret mange arbejdsgivere, der er indstillet på at gå ind i en dialog, hvis de ønsker at bruge detektiv, når de er i tvivl om, hvorvidt en lægeerklæring er i orden.
Det her er for mig at se et principielt spørgsmål om, hvorvidt vi mener, at det skal være acceptabelt.
Og derfor vil jeg godt høre, om ministeren rent faktisk mener, at det er en acceptabel metode, da vi i dag har en velkendt og normalt også accepteret metode, der går på, at man kommer med en lægeattest, hvis man er syg.
Morten Messerschmidt (DF), 2007-03-22:
Jeg vil bare spørge ganske kort, nemlig om det med de østeuropæiske advokater.
Det er jo fuldstændig rigtigt, som justitsministeren siger, at møder man ved en dansk domstol, taler man dansk.
Men der er jo trods alt meget udenretligt arbejde, som advokater i Danmark foretager sig.
Der kunne man måske godt frygte, at nogle, uanset hvilket sprog de så i den sammenhæng måtte tale,
bliver skuffede, når de går til en advokat med en forventning om, at advokaten lever op til de relativt høje standarder, som vi har i Danmark, og en forventning om, at når denne advokat virker i Danmark, er det også på vores niveau – dette siger jeg, når man tager i betragtning, hvor korrupt bl.a. det bulgarske og det rumænske uddannelsesvæsen altså er.
Det er bare den bekymring, som jeg har søgt at sætte fokus på, og jeg føler mig egentlig overbevist mig om, at justitsministeren er enig i den bekymring, og jeg synes bare, at vi skal se på det i udvalgsarbejdet.
Kunne jeg bare få en bekræftelse på, at justitsministeren deler bekymringen?
Line Barfod (EL), 2007-03-22:
I Enhedslisten har vi det grundprincip, at vi normalt stemmer for forslag, som Grønland eller Færøerne ønsker at få vedtaget.
I denne sag er der jo et flertal i det færøske Lagting, som har ønsket at få forslaget vedtaget, mens der har været et mindretal, hvilket hr. Høgni Hoydal også har givet udtryk for her, der ikke har ønsket at få denne lov vedtaget.
Vi har så også kigget på indholdet i lovforslaget – det er også væsentligt, når man tager stilling til, hvad man skal stemme – og vi mener faktisk ikke, det er rimeligt, at det siges, at pengene skal tages fra den færøske fond, som skulle gå til at skabe udvikling på Færøerne.
Vi mener, at den danske stat, når lufthavnen har været dansk ansvarsområde, også burde påtage sig at sikre, at det anlæg, man afleverede til Færøerne, var af en standard, man kunne forvente i dag; at man sørgede for at give de nødvendige midler til det.
Nøjagtig ligesom vi i forhold til Grønland mener, at den danske stat, når vi på et tidspunkt overgiver fængselsvæsenet til Grønland, skal sørge for også at have sikret, at de grønlandske fængsler er på et rimeligt niveau.
Vi har valgt i denne sag hverken at stemme for eller imod det lovforslag, der ligger, fordi vi på den ene side normalt vil stemme for, når der er et ønske fra færøsk side om at få vedtaget et lovforslag, og på den anden side mener, at det er dybt problematisk med selve indholdet i lovforslaget.
Helge Adam Møller (KF), 2007-03-22:
Folketingets forretningsorden siger, så vidt jeg husker, at man ikke behøver at stille et egentligt spørgsmål.
Derfor vil jeg bare takke for svaret og sige, at jeg synes, at det var meget oplysende for Folketingets medlemmer.
Anfinn Kallsberg (FF), 2007-03-22:
Det kunne ikke opfattes anderledes, end at man ikke lyttede til, hvad der ønskes fra færøsk side.
Jeg mener, at dette forslag har det indhold, som alle på Færøerne mener er allervigtigst, nemlig udbygning af Vágar Lufthavn.
Hvis den katastrofe skulle ske, at der var et flertal imod dette forslag i det danske Folketing, er jeg sikker på, at man så havde en politisk krise mellem Færøerne og Danmark.
Helge Adam Møller (KF), 2007-03-22:
Jeg kan forstå, at det, hr. Høgni Hoydal anbefalede også her i det danske Folketing, er, at vi skulle stemme imod dette lovforslag.
Hr. Anfinn Kallsberg oplyste, at loven i det færøske Lagting blev vedtaget med et meget stort flertal; der var faktisk ikke en eneste, som stemte imod.
Så er mit spørgsmål: Hvordan ville det efter hr. Anfinn Kallsbergs opfattelse blive opfattet på Færøerne, hvis Folketingets flertal stemte imod noget, som et kæmpeflertal i det færøske Lagting havde vedtaget?
Anfinn Kallsberg (FF), 2007-03-22:
Jeg synes i hvert fald, at det ville være mere fair, hvis man rejste spørgsmålet om overtagelse af Investeringsfonden som et særskilt forslag.
For en sammenblanding med udbygningen af Vágar Lufthavn vil i hvert fald ikke fremme det, som alle på Færøerne er enige i, nemlig at det er hårdt tiltrængt at få foretaget de investeringer.
Når hr. Høgni Hoydal har ført frem, at man også med at vedtage dette forslag har bundet sig til en bestemt udbygning af Vágar Lufthavn, så er det jo sådan, at der er valgt et beløb på 365 mio. kr., som indgår i dette forslag.
Men hvis der yderligere under udbygningen kommer ønsker af den karakter, som også repræsentanter for hr. Høgni Hoydals parti på Færøerne havde under debatten i Lagtinget, så er det færøske penge, som skal på bordet.
Høgni Hoydal (T), 2007-03-22:
Tak for svaret.
Jeg kan vel dermed også slutte, at hr. Anfinn Kallsberg så også støtter det fremsatte beslutningsforslag om, at hele fonden overgår til Færøerne samtidig.
Jeg er også enig med hr. Anfinn Kallsberg i, at denne manglende investering i lufthavnen har strakt sig over så mange år, at der nu er en vis desperation blandt færøske politikere.
Men det, jeg siger, er, at det ikke behøver blive udnyttet af en forhandlingspart, så desperationen fører til, at man godtager en så dårlig løsning, som her ligger på bordet.
Jeg vil gerne knytte en bemærkning til det.
Hvis Folketinget var kommet ind i sagen på et tidligere tidspunkt og havde hørt disse argumenter, så tror jeg ikke, at Folketinget ville have noget imod, at man selvfølgelig, når man overtager ansvaret for et anlæg, så også overtager den fond, som man selv har haft rådighedsret over i mange år.
Så jeg forstår ikke, hvorfor man accepterer en så dårlig løsning.
Det er mig en meget, meget stor gåde.
Jeg vil takke fru Line Barfod for den meget klare melding.
Det er fuldstændig rigtigt forstået, at der på Færøerne ikke var nogen, der stemte imod forslaget, men det var af en eneste årsag: at det, vi har behandlet på Færøerne, ikke er et færøsk ønske eller færøsk forslag.
Det er det her forslag, vi behandler i dag, og der har man sagt, at det ikke kunne lade sig gøre anderledes, og at hvis man ikke gør det, får man ikke overtaget lufthavnen.
Man har nemlig knyttet lufthavnen sammen med fonden, men der er ingen tvivl om – det tror jeg også hr. Anfinn Kallsberg kunne bekræfte lige før – at et enigt Lagting selvfølgelig ville have stemt for, at man samtidig overtog den her fond, som nu bliver amputeret og ikke kan bruges til andre vigtige investeringer.
Allegorien med fængselsvæsenet i Grønland er et fint eksempel.
Hvis vi skulle sammenligne de her to ting, ville det svare til, at Grønland overtog fængselsvæsenet og samtidig sendte 500 mio. kr. til Danmark, som man havde opsparet til at bygge fængsler for.
Det er det, det handler om.
Anfinn Kallsberg (FF), 2007-03-22:
Det ved hr. Høgni Hoydal godt.
Det var ikke muligt på det tidspunkt i hvert fald.
Men der er ikke noget som helst til hinder for, at man fortsætter forhandlinger mellem Færøerne og Danmark om at overtage denne fond.
Hvis man nu sammenblander nedkapitaliseringen af Investeringsfonden og udbygningen af Vagár Lufthavn med overtagelse af Investeringsfonden, så er jeg bange for, at der ikke sker noget som helst med udbygningen af Vagár Lufthavn, og det, som er meget væsentligt for Færøerne nu, er at få denne udbygning lavet, for den har vi ventet alt, alt for længe på.
Udbygningen af vores lufthavn har været et stridsspørgsmål i mange, mange år.
Så er man endelig nået til en løsning.
Der ligger et forslag til andenbehandling.
Det samme forslag er behandlet i Lagtinget, og jeg kan oplyse for Folketinget, at dette forslag er vedtaget ved tredjebehandlingen sidste tirsdag med 16 stemmer for, 4 blanke og ingen imod.
Så der er et solidt flertal på Færøerne for at tilslutte sig dette forslag.
Det vil jeg også anbefale her.
Line Barfod (EL), 2007-03-22:
Jeg synes, det er væsentligt, at vi fortsætter denne debat også på det principielle niveau.
Man kan sige, at vi i forhold til Grønland diskuterer i Selvstyrekommissionen, hvordan de fremtidige økonomiske forhold skal udvikle sig.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi også i forhold til Færøerne får diskuteret noget grundigere, hvordan vi forestiller os, at man fremtidig skal se en økonomisk udvikling, også så Færøerne på et tidspunkt kan blive selvbærende økonomisk.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslaget vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Sanne Schroll (SF), 2007-03-22:
Da SF's ordfører på området ikke kan være til stede i dag, skal jeg fremføre følgende – og jeg gør det kort: SF er grundlæggende enig i forslagene til revision af advokaters virksomhed.
Det er jo en bunden opgave at sikre, at det liberale erhverv er bundet af nogle fælles regler for god advokatskik.
Med Menneskerettighedsdomstolens dom blev Danmark forpligtet til at foretage sig et eller andet, og den model, som ministeren her har valgt, finder vi er i orden.
Vi er bekymrede for, at denne forenklede proces, som jo i den oprindelige form skulle sikre retssikkerheden for borgerne, nu vil blive undergravet.
De andre ændringer har vi ikke nogen bemærkninger til, så der er delvis tilsagn fra SF's side.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-03-22:
Det er jo et lovforslag, som bygger på et grundigt forarbejde og i vid udstrækning på Advokatudvalgets betænkning nr. 1479/2006 om retsplejelovens regler om advokater.
Der står i dette lovforslag eller i den tekst, der følger med, at formålet med lovforslaget er at skabe en mere tidssvarende regulering af advokaters forhold, styrke borgernes retssikkerhed og skabe øget konkurrence på advokatområdet.
Det lyder jo alt sammen meget godt, og Det Radikale Venstre er da også i udgangspunktet positiv over for forslaget.
Vi ved godt, det ikke alene er af den grund, at man har gjort det, men vi synes dog, at den vinkel også er vigtig at få med, da vi jo også er et af de partier, der har kæmpet meget imod de eksklusivaftaler og -regler, der har været på forskellige områder.
Det er sådan, at Advokatsamfundet ændres, så Advokatsamfundet ikke længere anses for at være en forening, men en ved lov oprettet og reguleret institution.
Det er vi som sagt varme tilhængere af.
Endvidere bliver det også muligt for andre end advokater at møde i visse mindre sager, i den forenklede inkassoproces, i småsagsprocessen og under udlægsforretninger i fogedretten.
Alle disse tiltag synes vi sådan set også er udmærkede set i det perspektiv, at de giver øget konkurrence om, hvem der kan tilbyde de her servicefunktioner til borgerne, og dermed kan det måske også give en anden prisstruktur.
Endelig er vi, hvad angår retssikkerheden og de nye ting, der sker vedrørende tilsyns- og disciplinærsystemet,
glade for den ændrede sammensætning, der er af Advokatnævnet, så der er lige mange advokatmedlemmer og ikkeadvokatmedlemmer, men endnu gladere er vi for, at der nu kommer ensartede regler i behandlingen af salær- og adfærdsklager.
Endelig skal det nævnes, at vi også ser med glæde på, at medarbejdere og andre får mulighed for at blive medejere af advokatvirksomhederne, også selv om de ikke har et advokatjob selv, og dermed at man kan udvide, hvem der kan være ejerkreds af sådanne virksomheder.
Men vi er også enige i den begrænsning, der trods alt er, nemlig at det er advokaterne, der fortsat har det altdominerende ejerskab af virksomhederne.
Med de bemærkninger skal jeg sige, at Det Radikale Venstre kan tilslutte sig forslaget.
Tom Behnke (KF), 2007-03-22:
Formålet med lovforslaget er at skabe en mere tidssvarende regulering af advokaters forhold, at styrke borgernes retssikkerhed og at skabe øget konkurrence på advokatområdet.
Vi er fra konservativ side meget tilfredse med den løsning, der er fundet, ved at Advokatsamfundet omdannes fra en forening til en ved lov oprettet og reguleret institution, som udgøres af alle advokater.
Vi har også den opfattelse, at det er godt med konkurrence, også når vi taler om advokater, og derfor er vi meget positive over for, at også andre end advokater kan møde i retten, hvis vi taler om de sådan mere simple sager, hvor det kan være ubekymrende at tillade det.
Samtidig lægger forslaget op til, at andre end advokater skal kunne være medejere af et advokatfirma, dog kun indtil 10 pct.
Denne åbning for en mulighed for, at andre kan være medejere, synes vi er et godt tiltag, og vi ser frem til at se, hvordan det kommer til at virke i praksis.
Uddannelsesmæssigt lægger forslaget så op til flere gode forbedringer.
Det er en lang række forbedringer, som vi i det hele kan støtte, nemlig bl.a. at man for at blive advokat skal til både en teoretisk og en praktisk prøve, og at der fremover stilles krav om løbende deltagelse i efteruddannelse, altså så man ikke bare bliver advokat, og så er det til tid og evighed, men at der altså er behov for løbende deltagelse i efteruddannelse.
Samtidig lægger forslaget så op til, at det skal være lettere for organisationsansatte advokatfuldmægtige at blive beskikket som advokat.
For Det Konservative Folkeparti er det vigtigt, at der er tillid til advokatbranchen.
Derfor er det helt afgørende, at eventuelle fejl bliver sanktioneret, og at de brodne kar bliver sorteret fra.
Det er også vigtigt, at klagesystemet er enkelt, gennemskueligt og hurtigt, for som borger er man jo nødt til at stole på en advokat, og derfor skal tilsynet og klagesystemet være effektivt og tillidskabende.
Morten Messerschmidt (DF), 2007-03-22:
Det er med stor interesse, at jeg som ordfører for Dansk Folkeparti har gennemlæst forslaget her – og på en række områder med stor fornøjelse.
Den omstrukturering, der sker af Advokatsamfundet, er en konsekvens af den liberalisering, der nødvendigvis må ske for at afskaffe eksklusivaftaler også inden for de liberale erhverv.
Det har ligget Dansk Folkeparti meget på sinde, at også de liberale erhverv kommer med i den gruppe af erhverv, hvor man afskaffer eksklusivaftalerne og dermed skaber et mere frit marked.
Men lovforslaget, som jo lægger op til en række ændringer af retsplejeloven, indeholder også mange andre fornuftige initiativer, som også nogle af de tidligere ordførere har været inde på.
Bl.a. synes jeg, der er grund til at fremhæve, at man indfører muligheden for kollegiale samtaler, inden en disciplinærsag indledes.
Det er klart, at der vil være mange ting, som kan tages i opløbet.
Man kan måske få talt sig til rette i stedet for at skulle indlede en stor disciplinærsag med både økonomiske og selvfølgelig også rent erhvervsmæssige konsekvenser til følge, lige så vel som der bliver mulighed for at udmåle kollegiale tilsyn.
Det tror vi er en rigtig god idé for at kunne kontrollere og tage tingene i opløbet.
Der er altså en række gode ting i forslaget.
Der er dog også nogle ting, hvor jeg er nødt til at være en lille smule skeptisk.
Det gælder særligt muligheden for advokatfuldmægtige fra andre EU-landes praktisering i Danmark.
Vi har under tidligere diskussioner, herunder hele diskussionen om Bulgarien og Rumæniens indtræden i EU og de andre østlandes indtræden i EU, set, hvordan der er en markant forskel på uddannelsesniveauet og den måde, som universitetsverdenen fungerer på i de forskellige EU-lande.
Det kom bl.a. frem under debatten om Bulgarien og Rumæniens optagelse i EU, at man på visse universiteter har en så høj grad af korruption i den del af verden, at en universitetsuddannelse kan købes for penge, for ganske få hundrede euro.
Det er klart, at vi må sørge for en beskyttelse, sådan at de folk, som ikke har en uddannelse, der rent fagligt lever op til de krav, som vi naturligt må stille i Danmark, også kan blive fanget ind rent fagligt, altså så de ikke kommer til at udøve den myndighed, som er tiltænkt advokater generelt.
Med de bemærkninger vil jeg sige, at Dansk Folkeparti med positivt sind går ind i udvalgsbehandlingen.
Det her er for en meget stor dels vedkommende skrevet direkte ud af vores program om afskaffelse af eksklusivaftaler, og det er der grund til at glæde sig over, og det vil jeg sådan set afslutte med at gøre.
Karen Hækkerup (S), 2007-03-22:
Da Socialdemokraternes ordfører, hr. Magnus Heunicke, ikke kan være til stede i salen i dag, læser jeg hermed hans ordførertale op på vegne af Socialdemokraterne.
Efter et omfattende udvalgsarbejde og en høringsproces blandt de relevante parter har dette lovforslag fundet vej til behandling i Folketinget.
Da der for nogle af de involverede parters vedkommende er tale om kontroversielle ændringer, bifalder Socialdemokraterne den grundige proces, som er gået forud for lovforslagets behandling.
Dette lovforslags formål er i socialdemokratisk optik at skabe en mere tidssvarende regulering af advokaters virksomhed samt at åbne op for mere konkurrence på området.
I takt med at strukturerne for arbejdsmarkedet og dermed også for advokatområdet ændrer sig, er der selvfølgelig også behov for at tilpasse lovene, så de er i overensstemmelse med virkeligheden.
Dette gøres i lovforslaget bl.a. gennem ændring af tilladelser i forbindelse med ejerforholdet i advokatvirksomheder, ændring af uddannelsen af advokater og ved at ophæve advokaternes monopol på at føre sager i retten.
Derudover ændres en række andre forhold omkring Advokatsamfundet, der fremover drives som en lovbestemt institution med væsentlige tilsynsbeføjelser.
Sluttelig lægger lovforslaget op til et skærpet tilsyn og mulighed for højere bøder ved overtrædelser.
For Socialdemokraterne er det centralt at udvikle området, så det også i fremtiden er tidssvarende.
I den sammenhæng har vi et særlig positivt syn på muligheden for, at organisationsansatte advokatfuldmægtige, der til daglig virker i det arbejdsretlige system, i fremtiden vil kunne føre sager ved byretten vedrørende ansættelsesog lønforhold.
Socialdemokraterne ser dette som en naturlig konsekvens af, at disse advokatfuldmægtige i forvejen kender til området, og som en anerkendelse af det arbejdsretlige systems betydning for arbejdsmarkedet.
For Socialdemokraterne er det ligeledes af stor betydning, at de danske advokater har mulighed for efteruddannelse og for at holde sig ajour med udviklingen.
Det er afgørende for retssikkerheden, at alle dele af det retlige system har samme muligheder for at udvikle kompetencer, for det er ligeledes vigtigt, at man trækker på det samme værdigrundlag.
Derfor ser vi særlig positivt på de nye muligheder for efteruddannelse, som dette lovforslag rummer.
I mange brancher er der ofte ansatte, der ønsker at blive medejere af den virksomhed, de arbejder i.
Dette gælder selvfølgelig også for advokatbranchen, og derfor ser Socialdemokraterne positivt på den del af lovforslaget, der giver mulighed for, at ansatte i advokatfirmaer, der ikke selv er uddannede advokater, har mulighed for at blive medejere af selskaberne.
Forslaget er i vores øjne en del af udviklingen hen imod mere indflydelse til den enkelte medarbejder på arbejdspladserne.
Med disse kommentarer skal jeg meddele, at Socialdemokraterne støtter forslaget i sin helhed.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2007-03-22:
Nu bør vi jo nok af hensyn til offentligheden sige, at vi begge to kommer fra et monopol.
Jeg er ansat i politiet, fru Line Barfod er advokat, og det præger os begge i vores syn på det her.
Nej, der er ikke tale om, at mindrebemidlede skal have dårligere adgang.
Jeg vil til enhver tid støtte fru Line Barfod og hendes kollegaer i ustandseligt at reklamere for sig selv, og mit eget råd til enhver borger, der skriver – vi får jo netop mange henvendelser fra dem, der ikke har råd – er, at de skal tage en advokat; det er det klogeste.
Og der er jo helt fri konkurrence og ret til at annoncere.
Line Barfod (EL), 2007-03-22:
Hvad angår det konkrete lovforslag, er jeg helt med på, at det er de mindre sager, men jeg forstår ikke helt, at man kan sige, at fordi en sag beløbsmæssigt drejer sig om et lille beløb, så skal der ikke være en vis faglighed for at kunne behandle den.
Jeg ved, at fru Birthe Rønn Hornbech selv fra sit arbejde i politiet er klar over, at også sager, der kan se ud til at vedrøre en beløbsmæssigt meget lille størrelse eller en meget lille straf, nogle gange kan indeholde principielle, indviklede juridiske problemstillinger.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2007-03-22:
Det var meget letsindigt af mig overhovedet at komme til at komme med den liberale grundsætning, som jeg jo ikke engang altid selv støtter.
Jeg kan bare sige, at hele den diskussion, som fru Line Barfod rejser, jo ikke har noget med dette forslag at gøre og ikke har været diskuteret i Venstres folketingsgruppe.
Men jeg kan helt bekræfte, at så længe jeg er retsordfører, vil jeg gøre alt for, at politi og domstole har monopol.
Det har også noget med faglighed at gøre, og derfor er det jo også kun de mindre sager, som ikke er så indviklede juridisk, der er udskilt.
Line Barfod (EL), 2007-03-22:
I forbindelse med ordførerens bemærkning om, at det er liberal politik, at man skal ophæve monopoler, kan jeg ikke lade være med at spørge: Hvor langt går det?
Jeg går trods alt ud fra, at man fra Venstres side ikke ønsker at ophæve politiets monopol på at have ret til i visse situationer at udøve også meget omfattende magt helt til, at man nogle gange har ret til at skyde.
Jeg går ud fra, at der er nogle grænser for, hvor langt Venstre vil gå i forhold til deres liberale holdning om at ophæve monopoler.