runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-03-11:
Det er et mål for mig, at individet står for sig selv, hvad enten det er en mand eller en kvinde.
Derfor er det også et mål for mig, at man underkastes samme regelsæt.
Derfor vil det være sådan, at hvis en given indkomst udløser en given skat, er det sådan set det, der gælder, uanset om man er mand eller kvinde.
Men det er også det, der betyder, at vi nu fjerner mellemskatten.
Hvis man går ind og ser på, hvor det er, at arbejdsudbuddet via den her reform skabes, er det i høj grad ved at fjerne mellemskatten.
Halvdelen af det ekstra arbejdsudbud er beregnet til, at det kommer fra kvinder.
Det er jo en indikation af, at det præcis er den skat, der ligger og spærrer for en indkomstfremgang for ret mange kvinder, bl.a. kvinder ansat i den offentlige sektor.
Man kunne nævne sådan nogle som sygeplejersker med en vis anciennitet, som i dag bliver ramt af mellemskatten, men nu går fri af den og derfor vil have et stærkere incitament til at arbejde mere eller påtage sig en lederstilling.
I den forstand fremmer den her skattereform, hvor borgerne får lov til at beholde lidt flere af deres egne penge, sådan set et samfund, hvor der skabes udviklingsmuligheder både for mænd og kvinder.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-03-11:
Jeg taler bestemt ikke om et system, hvor mænd betaler mere i skat end kvinder, men jeg konstaterer, at man med den her reform får den økonomiske ulighed mellem kønnene til at vokse endnu mere, end den gør i forvejen.
Det er der mange fornuftige årsager til.
Er det ikke et princip, finansministeren arbejder efter, nemlig at man ikke som kvinde er økonomisk afhængig af sin mand, men at der faktisk er ligestilling på det her område?
Er det overhovedet et mål for finansministeren, at mænd og kvinder kommer i en situation, hvor de økonomisk er ligestillede?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-03-11:
Det gør jeg ikke.
Jeg afviser, at det så skulle føre til et eller andet system, hvor man skulle have forskellige skatteprocenter.
Det må ligesom være det, der ligger i spørgsmålet.
I øvrigt synes jeg, at det er sådan en meget rigid tilgang.
Jeg tror ikke, at man f.eks. i de fleste parforhold har den tilgang til det.
Vi har det i hvert fald ikke sådan hjemme hos os, at vi sidder og opgør hinandens indtægter eller hinandens skatteindbetalinger.
Vi ser jo familieøkonomien under et.
Det er rigtigt, at mænd i gennemsnit tjener mere end kvinder.
Det er til gengæld også rigtigt, at kvinder modtager flere ydelser fra det offentlige end mænd.
Den her reform bidrager så til finansiering af velfærdssamfundet.
Det gør velfærdssamfundet mere robust, og det gør det mere realistisk, at vi også i fremtiden kan udbetale flere offentlige ydelser.
De vender altså mod kvinderne, så jeg kan simpelt hen ikke købe den tilgang, at der skulle være sådan en kønspolitisk tilgang til den her skattereform.
Jeg afviser hele retorikken om, at der gives noget til nogle, for det her handler jo om skattereformen, dvs. det modsatte, altså at skatteborgerne betaler nogle penge til fællesskabet.
Det er ikke fællesskabet, der giver noget til den enkelte.
Velfærdssamfundet er finansieret på den måde, at folk går på arbejde, og så afleverer man en del af sin indkomst til fællesskabet.
Så er der den systematik i det, at jo mere man tjener, jo mere afleverer man.
Hvis man så sætter procenterne ned, fører det jo altså logisk til, at jo mere man tjener, jo mindre skal man så betale.
Det er jo logikken i det.
Det er jo rigtigt, at hvis vi kigger på indkomstforholdene i vores samfund, vil vi se, at der er en tendens til, at mænd gennemsnitligt tjener mere end kvinder.
Det skal jo ikke føre til en tanke om, at vi skal have forskellige skatteprocenter.
Jeg ved ikke, om det er det, der ligger i spørgsmålet, at der altså skulle være en skatteprocent for mænd og en anden for kvinder.
Nej, jeg synes, vi skal holde fast i, at mænd og kvinder skal være underkastet de samme skatteregler.
Det, vi gør med reformen her, er bl.a., at vi fjerner mellemskatten, som reelt er en barriere for at sikre et øget arbejdsudbud.
Og det er uomtvisteligt sådan, at der er en masse kvindegrupper, der ligger i det indkomstinterval, hvor det vil kunne betale sig at arbejde lidt mere og dermed tjene noget mere, når mellemskatten forsvinder.
Line Barfod (EL), 2009-03-11:
Jeg bor på Nørrebro, jeg synes absolut ikke, det er nogen romantisk kamp, der foregår.
Jeg synes, det, der foregår, er temmelig alvorligt.
Derfor deltog jeg også - ligesom mange hundrede andre nørrebroborgere i går i et kæmpe borgermøde, og derfor er jeg med i et beboerinitiativ på Nørrebro, der skal tage gaderne tilbage, for vi vil ikke finde os i, at der er skyderier.
Vi påtager os et ansvar for at gå ud og sige, at det er vores gader, og for at prøve at se, hvad vi kan gøre for at få børn og unge med i nogle fællesskaber, der ikke handler om kriminalitet, så vi kan forhindre, at det er dem, der er ude at skyde om et eller to eller tre år.
Det, jeg gerne vil høre fra ministeren, er, om ministeren lytter til dem, der har forstand på det, nemlig ministerens eget ministerium og Københavns Politi, der inden rydningen af Pusher Street sagde: Hvis ikke man gør noget andet end bare at rydde Pusher Street, risikerer vi, det går galt.
Mener ministeren, at regeringen har iværksat de nødvendige forebyggende tiltag, eller mener ministeren ikke, at man har iværksat de nødvendige forebyggende tiltag?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-03-11:
Jamen nu synes jeg, man skal lytte til de mennesker, som ved noget om det.
For kendsgerningen er den, at Københavns Politi siger, at der bliver solgt mindre hash i København end før rydningen af Pusher Street.
Jeg forstår heller ikke den idealisering, den nostalgiske sentimentalitet, der er omkring Pusher Street.
Det var rå kriminalitet, der foregik i Pusher Street.
Det var sådan, at når Københavns Politi skulle ind på Christiania, skulle man - med politidirektør Hanne Bech Hansens ord - sende hele NATO's nordflanke med ind.
Der blev brugt uanede mængder af ressourcer på Christiania, og jeg skulle hilse og sige fra naboerne på Christianshavn, at det var ulideligt at have den kriminalitet og den handel med hash og andre ulovlige aktiviteter, der foregik på Christiania i forbindelse med hashboderne.
Det var ikke rart at være nabo til det på Christianshavn, kan jeg roligt sige.
Så derfor forstår jeg slet ikke den idealisering, der er.
Nu har politiet sat målrettet ind; man har lukket langt de fleste hashklubber; man foretager en intensiv efterforskning i narko- og hashmiljøet, og lukningen af Pusher Street har intet at gøre med den krig mellem indvandrerbanderne og rockerne, der er i dag.
Jeg kan slet ikke se, hvor det skulle komme fra, altså.
Det her er en kamp mellem to kriminelle organisationer, og det er ikke sådan en romantisk kamp om, at vi skal have lov til at give danskerne fri hash.
Line Barfod (EL), 2009-03-11:
Jeg er lidt i tvivl om, hvad det egentlig var, ministeren svarede, for spørgsmålet lød jo, om ministeren var enig i, at man ikke har ydet den nødvendige forebyggende indsats, som politiet bl.a. pegede på, man var nødt til at gøre, hvis man lukkede Pusher Street.
Jeg kunne ikke helt forstå, om ministerens afsluttende bemærkninger faktisk var en indrømmelse af, at regeringen ikke har sørget for at sætte noget andet i værk, i forbindelse med at man lukkede Pusher Street.
Og det er nøjagtig det, vi har set, der er sket.
Det, vi altså oplever på Nørrebro i øjeblikket, er voldsomme skyderier.
Vi er nødt til at tage en lang række initiativer, fordi det er gået fuldstændig amok.
Så jeg vil gerne høre: Mener ministeren, at regeringen burde have lyttet til Justitsministeriets og politiets advarsler og sat nogle tiltag i gang langt tidligere?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-03-11:
Tak for spørgsmålet.
De mener ikke, at der er nogen sammenhæng mellem lukningen af Pusher Street i 2004 og den nuværende konflikt mellem indvandrerbanderne og rockerne.
Ifølge politiet handler de seneste måneders helt uacceptable eskalering i konfrontationerne i øvrigt ikke alene om opdelingen af narkomarkedet, men også om menneskesmugling, prostitution, våben og mere personlige udeståender.
Det er naturligvis en helt central målsætning for Københavns Politi at bekæmpe narkotikahandel.
Politiets strategi bygger først og fremmest på en målrettet og offensiv indsats mod dels narkohandelen på gadeplan, dels hashklubberne.
Indsatsen mod narkotikahandelen er selvfølgelig ikke stoppet med rydningen af Pusher Street og den løbende politiindsats på Christiania.
Københavns Politi har i de mellemliggende år bl.a. sat intensivt ind mod hashklubberne.
Det helt håndgribelige resultat er, at over 150 steder er lukket ned, heraf 67 med hashklubloven, og politiet vurderer, at der i dag kun er 2 hashklubber tilbage.
Som jeg tidligere har redegjort for skriftligt, har Københavns Politi også målrettet sat ind mod narkotikahandelen på bl.a. Nørrebro og Vesterbro.
Ifølge Københavns Politi er præmissen om, at lukningen af Pusher Street skulle have ført til en dramatisk vækst i hashhandelen, da heller ikke rigtig.
Det er således politiets vurdering, at der bl.a. som følge af den målrettede indsats mod hashhandelen på gadeplan nu sælges mindre hash i København end før rydningen af Pusher Street.
En anden ting er så, at så længe der er købere af hash, vil der jo også være sælgere.
Derfor er jeg for så vidt enig i, at den forebyggende indsats er helt central, den er afgørende, den er essentiel.
Line Barfod (EL), 2009-03-11:
Er ministeren ikke enig i, at man ikke har ydet den nødvendige forebyggende indsats i forlængelse af lukningen af Pusher Street for at forhindre den dramatiske vækst i handlen med hash og den organiserede kriminalitet i Københavns gader, som politiet forudså, og som vi har set eksplodere i løbet af de seneste uger?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-03-11:
Da vi havde debatten om domstolsreformen, tilkendegav et meget bredt politisk flertal i Folketinget meget positive tanker om domstolsreformen.
Hvis man i dag, allerede nu i 2009, evaluerer domstolsreformen, er der en overraskende positiv holdning til implementeringen af domstolsreformen.
Den fungerer rigtig godt til gavn for dommerne og til gavn for hele retssystemet, og det betyder, at borgerne får en bedre betjening.
I det område, som spørgeren henviser til, har vi draget den positive positive - konsekvens, indtaget den holdning og gjort det tilvalg, at der er et bemandet afdelingskontor i Thisted, og det er til meget større fordel for borgerne i Thisted, end det ville være noget som helst andet sted i Danmark.
Det gør vi, fordi vi synes, det er nødvendigt af hensyn til de lange afstande og også af hensyn til hele vores udkantspolitik.
Vi vil ikke have, at alting bare bliver centraliseret, det er en erklæret holdning hos regeringen, at ting skal ligge forskellige steder i Danmark.
Derfor er der stadig væk et bemandet afdelingskontor i Thisted, og det vil der blive ved med at være.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-03-11:
Det ville jeg også have glædet mig over, hvis det var sådan, at jeg ikke havde modtaget de to svar her.
Der er i hvert fald ikke givet noget tilsagn om, at det skal være en sådan retsafdeling i Thisted, og når det er sådan, at man overhovedet oprettede retsafdelinger, var det jo på grund af de store afstande.
Jeg har nævnt, at der er knap og nap 100 km fra Thisted til Holstebro, men tager vi ud i yderkanterne, f.eks. til Hanstholm, er der 120 km, og synes ministeren virkelig, det er anstændigt at stå her og sige, at man skal glæde sig over, at man har fået et afdelingskontor i Thisted, for det har mange andre ikke fået?
De har jo ikke så langt.
Hvis man kigger ned mod Holstebro og Herning, ligger de jo meget tæt på hinanden, så det havde været mere rimeligt, at man havde placeret en ret i Thisted.
Men jeg glæder mig til at få en redegørelse, så kan vi fortsætte dialogen.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-03-11:
Jeg synes, det er helt fair og helt legitimt, at spørgeren spørger om de her ting, men det er også fair at sige, at vi jo burde glæde os over situationen.
Vi har et bemandet afdelingskontor i Thisted, som er en kolossal fordel for borgerne i området, og som mange andre borgere her i samfundet ikke har.
Derfor vil jeg vælge at glæde mig over det positive, og det er, at vi har besluttet positivt at tilvælge et bemandet afdelingskontor i Thisted af hensyn til borgerne.
Det er flot, det er godt, det er jeg glad for, og det fortsætter vi også med.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-03-11:
Det kan man jo sagtens have, hvis det er sådan, at de sager, som behandles, faktisk er dem, der også behandles i de borgernære områder, og man har flyttet de egentlige retssager væk fra kontoret.
Så kan man påberåbe sig, at man alligevel har et bemandet kontor.
For mig at se er et bemandet kontor i en retsafdeling et sted, hvor der sådan set kan behandles straffesager og holdes grundlovsforhør, ligesom det sker nu.
Når man siger, at det er retspræsidentens opfattelse, at sagerne ikke er blevet behandlet rigtigt, og at de kan blive behandlet bedre, hvis de overflyttes til Holstebro, bliver det interessant at se den redegørelse, jeg har bedt om i tre spørgsmål, og som jeg faktisk havde forventet lå her, så vi havde noget konkret at gå ud fra.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-03-11:
Jeg bliver nødt til at gentage, at det, at vi har et permanent afdelingskontor i Thisted, er en forbedring for borgerne.
Man kommer så at sige tættere på de konkrete sager, som borgerne er involveret i, og hvilke sager, der bliver behandlet her, er også nogenlunde konkretiseret.
Meningen er altså, at borgerne skal få kortere vej til de konkrete retshandlinger det får de også - og at retspræsidenten i sidste ende træffer den endelige beslutning om, hvor de konkrete sager skal ligge.
Jeg forholder mig sådan set til retspræsidentens konklusion i denne sag, som vi har modtaget gennem Domstolsstyrelsen.
Det gør det, det synes jeg er rigtig godt, og i hvert fald så længe denne regering sidder ved magten, har vi et bemandet afdelingskontor i Thisted.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-03-11:
Jeg må forstå svaret på den måde, at der lægges op til indskrænkninger, når det drejer sig om straffesager, og jeg glæder mig til at få besvaret de spørgsmål, netop på baggrund af det sidste ministeren sagde her, nemlig at det var på grund af lokaleforholdene i Thisted, man ville flytte sagerne.
Sådan må jeg forstå det, der er blevet fremført af retspræsidenten over for ministeren, og derfor bliver det jo interessant at se, hvordan status har været, her hvor vi jo sådan set, som det rigtigt blev oplyst, har haft dommere, der har boet i området, og vi også har haft en anklagemyndighed, der sådan set har været til rådighed i området.
Jeg forstår på svaret fra ministeren, at ministeren ikke mener, at det er politiets budgetoverskridelser, som betyder, at anklagemyndigheden er nødt til at blive centraliseret, og man på den måde lægger udgifterne over på borgerne, når sagerne flyttes til retten i Holstebro med vidner og alt muligt andet.
Det drejer sig altså om små 100 km, og jeg synes ikke, det er en anstændig måde at behandle Thistedområdet på.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-03-11:
Jeg har sjældent oplevet en sådan bagvendt form for ræsonnement og argumentation.
Sagen er den, at der er skyderier på Nørrebro, fordi det er en kamp mellem to kriminelle organisationer.
Det er ikke et spørgsmål om, at man har flyttet hashhandelen fra Christiania til et andet sted.
Fordi politiet ryddede Pusher Street, fordi der foregik ulovlig handel, er politiet jo ikke årsag til, at der er skyderier på Nørrebro.
Hvad er det for noget vås!
Det, der foregår nu, viser, at der er en afstumpethed og en brutalitet i de to organisationer, indvandrerbanderne og rockerne, som er uden lige i danmarkshistorien.
Det er dem, man skal bekæmpe.
Man skal jo ikke bekæmpe, at politiet gjorde det, de skulle gøre, altså rydde ulovlige boder i Pusher Street, fordi der ulovligt blev solgt hash.
Det, jeg mener med idealisering, er, at det, der foregik på Christiania før 2004, var forfærdeligt, det var kriminalitet af værste skuffe.
Der var megen sidekriminalitet, og der var, vil jeg blot minde om, skyderier på Christiania, hvor indvandrerbanderne forsøgte at komme ind for at tage handelen fra rockerne, som bl.a. sad på noget af handelen.
Naboerne på Christianshavn følte sig lige så dårligt behandlet, som beboerne på Nørrebro med rette gør i dag, fordi de to kriminelle organisationer får lov til at florere.
Og problemet ligger altså hos Københavns Kommune og ikke hos politiet, som udfører deres opgave til gavn for borgerne.
Line Barfod (EL), 2009-03-11:
Der er ikke andre end ministeren, der her er i gang med at kritisere politiet.
Jeg har ikke sagt ét ord om kritik af politiets indsats; det, jeg efterlyser fra ministerens side, er den nødvendige forebyggende indsats, altså de andre tiltag, som Justitsministeriet og Københavns Politi pegede på, at der var behov for.
Københavns Kommune har gjort en stor indsats.
Vi har ikke set noget som helst fra regeringens side, og når ministeren ikke kommer med et eneste eksempel på et forebyggende tiltag fra regeringens side, går jeg ud fra, at det er, fordi ministeren faktisk mener, at der ikke er lavet noget forebyggende tiltag.
Jeg kan ikke forstå, hvordan det kan være, når vi står i en så alvorlig situation, at man så kun kan komme med betjente.
Det er vigtigt med betjente, men den forebyggende indsats skal også til.
Vi har brug for, at vi også får den sociale forebyggende indsats, og jeg efterlyser, at ministeren snakker med sine kolleger i regeringen og kommer med en samlet plan og et samlet tiltag for at sikre, at der ikke er nogen, der skyder, heller ikke om et, to, tre eller fire år; at man faktisk får gjort noget for at stoppe det, der foregår nu; og at vi får de tiltag, som de, der har forstand på tingene, siger, der skal til for at forhindre rekrutteringen, og for at vi igen kan få fredelige tilstande både på Nørrebro, på Christianshavn, på Vesterbro, i Tingbjerg og andre steder i byen og i landet.
Karen Jespersen (V), 2009-03-11:
Spørgsmålet drejer sig om færgedriften til Læsø, og spørgsmålet går på, om jeg vil sikre, at erhvervslivet på Læsø får samme vilkår som erhvervslivet på fastlandet.
Det er jo sådan i dag, at Læsø får et særligt tilskud på 20,5 mio. kr. om året, netop begrundet med den færgedrift, der er.
Det er jo en ny ordning, der lige er trådt i kraft, hvor man tidligere havde mange forskellige små tilskud, som nu er lagt sammen, og sådan som jeg har forstået det, var man tilfreds med det på Læsø.
Man vil selvfølgelig altid gerne have flere penge, men jeg har altså ikke hørt andet, end at der var tilfredshed, og at man inden for de økonomiske rammer har mulighed for at drive færgedriften sådan, at der tages mest muligt hensyn til erhvervslivet.
Det har jeg fuld fortrøstning til.
Det er jo faktisk sådan, at man har et ret omfattende erhvervsliv på Læsø, nemlig omkring 460 virksomheder på en ø med omkring 2.000 indbyggere.
Selvfølgelig er det en udfordring, men jeg synes, at Læsø klarer sin udfordring meget fornemt.
Frank Aaen (EL), 2009-03-11:
Mener ministeren, at skattelettelser, hvor de rigeste får langt mere end de fattige er udtryk for en socialt afbalanceret skattereform?
Bjarne Laustsen (S), 2009-03-11:
Vil ministeren sørge for, at erhvervslivet på Læsø får samme vilkår som på fastlandet, dvs øge støtten til færgedriften, således at de får samme konkurrencevilkår?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-03-11:
Se, man afskaffer jo ikke kriminalitet ved at lovliggøre det.
Altså, vi kan jo godt sige, at vold ude på gaden er lovligt, og så er der jo lige pludselig ikke noget vold mere, for så er det ikke strafbart.
Og sådan er det også med hash.
Hash ved vi fører til misbrug; det er dokumenteret, det er empirisk bevist.
Det fører til misbrugsproblemer hos rigtig mange mennesker, specielt hos de svagest stillede i det her samfund, som kommer ud i et afhængighedsforhold, også til andre euforiserende stoffer.
Vi ved, at banderne vil kæmpe om det kriminelle marked - uanset hvad det er; de kæmper måske om den hårde narko, så kæmper de om kokain og andre euforiserende stoffer.
Så jeg har ingen som helst forhåbning om desværre - at hvis man sådan frigav hashen og sagde, at det var lovligt, ville vi afskaffe kriminaliteten og ikke have alle mulige sociale problemer og sundhedsproblemer.
Næ, vi ville få flere sociale problemer og flere sundhedsproblemer, og vi vil få andre kriminelle problemer.
Så der er ikke sådan et fingerknips, der løser problemet med gangsterkrigen, som det jo er i øjeblikket på Nørrebro.
Det er den hårde politiindsats i dag og på sigt, startende med i dag, og så er det den præventive indsats, hvor vi sørger for at stoppe rekrutteringen og skabe nogle bedre sociale forhold, uddannelsesforhold, arbejdsforhold, så man ikke bliver rekrutteret til banderne og til rockermiljøerne.
Regeringen påtager sig ansvaret hver dag og snakker ikke bare, men handler - konkret og effektivt.
Se, rundkredssamtaler hjælper intet i forhold til HA'ere, i forhold til AK81'ere, i forhold til indvandrerbanderne, men rundkredssamtaler hjælper i forhold til at stoppe rekrutteringen, og det er dér, hvor Københavns Kommune har fejlet.
Jeg synes, det er flot og godt, at Nørrebroborgerne selv tager action, selv tager ansvar; det er imponerende, og det er flot, for vi skal have fred og ro tilbage i den her helt fantastiske bydel.
Og der er så mange gode Nørrebroaktiviteter - der er klubaktiviteter, ungdomsaktiviteter, fodboldaktiviteter, som er rigtig gode, og som Nørrebroborgerne sørger for.
Men Københavns Kommune har fejlet ved ikke at stille krav om konsekvens i forhold til forældrene, i forhold til de unge, i forhold til børnene, og det er dér, hvor man bliver nødt til at sætte mere effektivt ind.
Det er det, man har gjort rigtigt i Århus, for der laver man en egentlig kontrakt, og så siger man til forældrene og de unge: Hvis I ikke overholder den, får det altså konsekvens for jer.
Det har man glemt i Københavns Kommune; der har man taget på dem med fløjlshandsker og sagt: Det skal nok gå, vi har forståelse for din situation, du kommer fra et andet land, det er samfundets skyld det hele.
Det er det, man bliver nødt til at sætte ind over for.
Rundbordssamtaler og pædagogik er rigtig, rigtig godt, og det vil jeg til hver en tid fremme, men der skal også være en konsekvens, når man har en sådan form for social foranstaltning.
Line Barfod (EL), 2009-03-11:
Jeg håber virkelig ikke, at ministeren mener det, han lige sagde, altså at man ikke skal sætte sig i rundkreds og nusse hinanden, og at alt det, som vi var 700 borgere der mødtes om på Nørrebro i går, er helt forkert; altså at vi sætter os ned sammen og finder ud af, hvad vi kan gøre for at være med til netop at tage et ansvar og sikre, at vi får nogle stærke fællesskaber, der kan forhindre, at der er nogle, der bliver rekrutteret til at være dem, der skyder om 1, 2, 3, 4 år.
At sige til de mange hundrede borgere, der nu i et par måneder har været i gang med at lave forskellige aktiviteter på Nørrebro demonstrationer, fakkeloptog, koncerter osv. - at de ikke skal sætte sig i rundkreds og snakke sammen, men bare læne sig tilbage og vente på, at ministerens politi kommer, mener jeg er fuldstændig forfejlet.
Der skal i den grad rundkreds til, der skal i den grad det til, at vi laver nogle fællesskaber, så vi kan sikre, at de unge ikke kommer ud i problemer.
Men vi har samtidig brug for, at regeringen gør andet end bare at indføre hårdere straffe.
Det har man forsøgt i 8 år, og det har forværret situationen, det har overhovedet ikke forbedret den.
Der er brug for, at man i regeringen tør tænke nyt og påtage sig et ansvar.