Sara Olsvig (IA), 2013-02-21:
Det er jo sådan set en lidt besynderlig situation at stå i at skulle stå og fortælle lidt om Grønlands økonomi og udviklingen af Grønlands økonomi, men jeg synes, det er en god anledning til at få sagt lidt om, hvordan vores parti forholder sig til det her.
I den forbindelse vil jeg også sige, at jeg er rigtig glad for det forslag til vedtagelse, der er fremsat, om, at vi har en årlig debat.
Det mener jeg selv vil være en god platform for os grønlandske og sikkert også de færøske medlemmer til at bringe nogle af de emner op, som vi tydeligvis mener og føler ikke får nok opmærksomhed fra Folketingets side.
Inuit Ataqatigiit har gennem de seneste 4 år fremsat finanslove, som har været baseret på en ansvarlig økonomisk politik.
Det er finanslove, som har været i balance på drifts- og anlægsområdet, og det har været finanslove, hvor vi har taget den store udfordring med stagnerende indtægter og øgede udgifter dybt alvorligt.
Vi er godt i gang med at stabilisere den grønlandske økonomi, så vi også i de kommende år har råd til et velfærdssystem i Grønland.
Vores økonomi er presset, og ændrer vi ikke politik, og finder vi ikke nye indtægtskilder, beregnes det, at vi frem mod 2040 vil mangle 1 mia. kr. om året, hvad også statsministeren, tror jeg, nævnte i sin tale.
Det Økonomiske Råd i Grønland vurderer i deres rapport fra 2012, at en vækststrategi i et fremadrettet perspektiv ikke kan baseres udelukkende på fiskeriet.
Derfor har Inuit Ataqatigiit også et klart mål om at udvikle nye industrier.
Vi har i denne valgperiode sikret, at rammelovgivningen i forhold til udnyttelsen af Grønlands ikkelevende ressourcer er på plads.
Vi har også igangsat en reform på fiskeriområdet.
Senest har vi sikret, at vores rejer er mærket med det internationale bæredygtighedsmærke MSC, så vi får en bedre pris for rejerne og adgang til et bredere marked.
Derudover har vi lavet en national turismestrategi frem til 2015, hvor målet er øget beskæftigelse og vækst i turismen.
Inuit Ataqatigiit har også et erklæret mål om, at styrke vores rige kulturliv, så det bliver en mere værdiskabende ressource også i økonomisk henseende.
Men vi ved også, at ud over at sikre en øget og mere flerstrenget erhvervssektor er der også andre fundamentale forhold, som skal reformeres. Derfor har vi planlagt og delvis igangsat reformer med det mål at tilpasse den offentlige sektor i Grønland.
For fortsat at have råd til velfærd i fremtiden har vi defineret reformer på skatteområdet, socialområdet, boligområdet og erhvervsområdet.
Vi har en plan for, hvordan vi skal sikre en mere solid økonomi.
Denne plan er beskrevet i 2025-planen »Vores fremtid – dit og mit ansvar«, som Naalakkersuisut med Inuit Ataqatigiit i spidsen fremlagde sidste år. 2025-planen indeholder også klare mål om, at mindst 70 pct. af en ungdomsårgang i 2025 skal have en erhvervskompetencegivende uddannelse, og om, at vi generelt skal have flere i arbejde.
På nuværende tidspunkt er der kun indgivet én ansøgning om udnyttelsestilladelse på råstofområdet.
Det er den mulige jernmine i Isukasia ved Nuuk.
Vi forventer, at der også snart indgives en ansøgning fra Kringlerne i Sydgrønland om udnyttelse af sjældne jordarter.
Vi mener, at projekterne skal vælges med omhu, og at alle beslutninger omkring projekterne skal tages på baggrund af grundige vurderinger af virkninger på miljøet og samfundet og ved bred involvering af befolkningen.
I Inuit Ataqatigiit har vi derfor også en klar holdning om at bibeholde nultolerancen over for udvinding af mineraler indeholdende radioaktive stoffer.
Vi mener ikke, der er tilvejebragt et nyt videnskabeligt grundlag for at ændre denne holdning.
I øvrigt er der heller ikke aktuelt indgivet nogen ansøgning om udnyttelse af mineraler, som berører problematikken omkring radioaktive stoffer.
Vi vil sikre velfærden for vores fremtidige generationer.
Vi har fortsat som eneste parti i Grønland en klar holdning om at indføre progressiv beskatning, og vi inviterer alle andre grønlandske partier til at samarbejde.
Vi har også været meget klare i mælet om, at vi ønsker et øget samarbejde med Danmark, særlig på det udenrigs- og sikkerhedspolitiske område, og vi er glade for, at den danske regering tydeligt har vist interesse i at styrke de interne strukturer i rigsfællesskabet.
Men vi vil ikke føre kompetencer tilbage til Danmark, hvad angår udvinding, og hvad angår hvornår vi beslutter, hvad der skal udvindes.
Det vil jeg gerne bede statsministeren bekræfte her: Det er først, når vi har taget beslutning i Grønland, og såfremt der er udenrigs- og sikkerhedspolitiske aspekter i det, at vi skal ind og se på det som et rigsfællesskabsanliggende.
Tak for ordet.