runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2015-11-11:
Spørgsmålets ordlyd er: Henset til at kommunalbestyrelsen i forbindelse med en hjemgivelse af et tvangsanbragt barn skal træffe beslutning om en hjemtagelsesperiode, mener ministeren så, at det er rimeligt, at kommunalbestyrelsen kan strække perioden i op til 6 måneder, og påtænker ministeren ændringer i serviceloven i forhold til hjemgivelse af anbragte børn, set i lyset af at børn mister tilknytningen til deres netværk, jo længere tid de er anbragt uden for hjemmet?
Esben Lunde Larsen (V), 2015-11-11:
Nu vil jeg ikke tage bekymringerne på forskud, for jeg vil rigtig gerne have mulighed for at kunne tage den dialog.
Men jeg kunne da godt tænke mig at spørge spørgeren, selv om jeg ikke må stille spørgsmål, men det kan vi så tage efterfølgende, om spørgeren tror, det styrkede institutionernes økonomi, da man neddimensionerede i hundredvis af studiepladser uden for København på professionshøjskoler og erhvervsakademier i den tidligere regerings periode.
Jeg er af den opfattelse, at vi tager en grundig dialog med de ansvarlige ledelser, og når den dialog er færdig, ser vi, hvordan målet kommer til at stå, men jeg vil ikke tage bekymringerne på forskud.
Orla Hav (S), 2015-11-11:
Det svar, som ministeren giver nu, har to præmisser.
Den ene er, at mit parti skulle få indflydelse på den finanslov.
Der er foreløbig ikke meget, der tyder på, at intentionerne går i den retning.
Så den kommer ministeren nok til at forlade lidt på den anden præmis, nemlig at tage nogle gode samtaler med nogle uddannelsesinstitutioner.
Jeg skal bare sige, at min erfaring er, at uddannelsesinstitutionerne indretter sig efter den økonomi, der er til stede, og det er det, ministeren skøjter hen over og ikke ønsker at påtage sig et medansvar for.
Han giver den med nogle floromvundne vendinger om en god dialog og gode samtaler.
Det tror jeg bare ikke ret meget på.
Ministeren kommer til at se i øjnene, at det her vil svække det Danmark, som ministeren går og siger man vil styrke.
Esben Lunde Larsen (V), 2015-11-11:
Jamen spørgeren foregriber jo tingenes tilstand, for der skal først vedtages et finanslovsforslag, hvorefter vi kan se, hvordan det endelige resultat kommer til at se ud.
Der har spørgerens parti jo al mulighed for at nedkæmpe omprioriteringsbidrag og lignende, hvis det ligger spørgerens parti meget på hjerte.
Dernæst har jeg jo meget, meget tydeligt sagt, at når denne finanslov er landet, kommer vi til at tage nogle grundige diskussioner og samtaler med institutionsledelserne, i forhold til hvordan man ønsker at prioritere i den økonomi, der bliver.
Orla Hav (S), 2015-11-11:
Nu er det jo sådan med arbejdsdelingen her i Folketinget, at det er os, der nyder det privilegium, at vi kan få lov at stille spørgsmål, og at det er ministeren, der har den utaknemlige opgave at levere nogle svar.
Esben Lunde Larsen (V), 2015-11-11:
Jo, jeg er naturligvis bekymret for, hvordan uddannelsesudviklingen er i Danmark.
Men det kan jo godt undre mig lidt, at spørgerens eget parti i den forgangne 4-årige periode gennemførte en dimensionering, hvor man placerede stort set alle nedskæringer på uddannelsesudbud uden for hovedstaden; på professionshøjskolerne og på erhvervsakademierne.
Det er en lidt underlig erkendelse, at man pludselig nu som parti er kommet frem til, at vi ødelægger hele landet, hvis vi indlægger en omprioritering på 2 pct., når spørgerens eget parti i regering fjernede i hundredvis af studiepladser uden for hovedstaden.
Tak for spørgsmålet.
Mig bekendt har Danmarks Evalueringsinstitut ikke udpeget udvalgte uddannelser i Sønderborg som lukningstruede.
Den slide, som Danmarks Evalueringsinstitut præsenterede på høringen i Udvalget for Landdistrikter og Øer den 4. november, var en liste over kommuner med små uddannelsesudbud.
At være lille er altså ikke det samme som at være lukningstruet.
Det er uddannelsesinstitutionernes ledelser, der kender de lokale udfordringer og muligheder, og det er derfor uddannelsesinstitutionerne, der vurderer, hvorledes effektiviseringerne mest hensigtsmæssigt opnås på den enkelte institution.
Det er ledelse og medarbejdere på institutionerne, der er eksperterne, og det er dem, der skal løfte denne store og vigtige opgave.
Det er en prioritet for regeringen, at der er adgang til relevant videregående uddannelse i hele landet, og det forventer jeg naturligvis uddannelsesinstitutionerne tager med i deres overvejelser.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2015-11-11:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at Dansk Evalueringsinstitut på en høring i Udvalget for Landdistrikter og Øer den 4. november 2015 udpegede tre professionsuddannelser i Sønderborg som værende lukningstruede som følge af regeringens besparelser på professionsuddannelserne?
Hvad er ministerens holdning til, at Dansk Evalueringsinstitut på en høring i Udvalget for Landdistrikter og Øer den 4. november 2015 udpegede tre professionsuddannelser i Sønderborg som værende lukningstruede som følge af regeringsbesparelser på professionsuddannelserne?
Af EVA's slides fremgår, at tre ud af syv professionsuddannelser i Sønderborg kan være lukningstruede, da der er tale om uddannelsesinstitutioner med et lille udbud.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2015-11-11:
Mener ministeren, at der er en udfordring i Danmark, for så vidt angår kønsfordelingen blandt forskere?
Esben Lunde Larsen (V), 2015-11-11:
Jeg kvitterer for opfordringen, og jeg kan berolige spørgeren med, at vi ikke har planer om at ændre på 2-procentsomprioriteringsbidraget.
Men det er jo klart, at finanslovsforslaget skal vedtages, og det er endnu ikke vedtaget.
Men der er ingen tvivl om, at vi har sendt et klart signal til uddannelsesinstitutionerne om, at vi ønsker en decentral uddannelsesforlægning i Danmark.
Jeg ved, at spørgeren lige så vel som jeg i mange år har været optaget af, at man sikrer udvikling via uddannelse i de tyndt befolkede områder, og det er også et hovedfokus for regeringen.
Orla Hav (S), 2015-11-11:
Jamen påstår ministeren, at uddannelsesinstitutionerne ikke skal realisere den 2-procentsbesparelse, som er meldt ud i den kommende finanslov, hvorefter ministeren så siger, at når der er gået 2 år, vil man have nogle andre retningslinjer at rette sig efter?
Jeg har i hvert fald stor bekymring for, at det nøjagtig vil medføre, at det er de mindste og dermed også de mindst lønsomme institutioner inden for de stores virke, der vil falde væk, fordi man ikke har indflydelse på beslutningen på området.
Så jeg synes, der er en diskrepans imellem det, ministeren ønsker, og de remedier, ministeren ønsker at anvende.
Så jeg vil stærkt opfordre til, at ministeren skynder sig.
Esben Lunde Larsen (V), 2015-11-11:
Jeg deler bestemt spørgerens betragtning om, at det kan have store konsekvenser for et tyndt befolket område, hvis der forsvinder uddannelser.
Og det er derfor, vi ønsker at indrette et bevillingssystem, som i højere grad sikrer, at der bliver uddannelser i hele landet.
Det er derfor, regeringen ved sin tiltrædelse sendte et klart signal om, at det at forlægge uddannelser er et rigtig godt redskab, og at det er noget af det, vi vil understøtte.
Der er jo det faktum, at uddannelsesbevillingerne nogenlunde holder niveauet de næste 2 år, og så får vi det nye bevillingssystem i 2018.
Så enhver ansvarlig institutionsledelse kan se, at det ændrer sig i 2018.
Orla Hav (S), 2015-11-11:
Det når ministeren at få gennemført, inden bestyrelserne når at få realiseret de 2-procentsbesparelser, som han har pålagt dem her og nu, og for at de skal efterleve, at det er de hensyn, der skal tages, så ville det da give en lille smule mening, at man tog det her redskab i brug.
Men det er jo stadig væk sådan, at der vil være en stor risiko for, at det er de mindst lønsomme af institutionsområderne, der falder væk.
Og det er jo til stor, stor skade for områder, som er hårdt trængt i forvejen, og vi taler om gode, erhvervsrelevante uddannelser som handelsøkonom, finansøkonom og logistikøkonom.
Det sker jo, lige efter at vi har stået her og sagt, at vi har masser af brug for dem.
Esben Lunde Larsen (V), 2015-11-11:
Tak for det.
Jeg leger på ingen måde gemmeleg.
Jeg forholder mig bare til, at det er en hypotetisk problemstilling, som spørgeren adresserer.
Det er også derfor, vi har sagt, at det nye bevillingssystem kommer til at fokusere på tre elementer, nemlig kvalitet, relevans og uddannelser i hele landet.
Orla Hav (S), 2015-11-11:
Jamen i forlængelse af det skal jeg bare bibringe ministeren den oplevelse, som Udvalget for Landdistrikter og Øer fik her forleden dag, hvor en kompetent forsker gennemgik spørgsmålet: Hvor er der risiko for, at man skal realisere de besparelser, som regeringen har lagt op til?
Det er jo det, jeg gerne vil have ministerens kommentar til.
Vi kan godt lege den der leg med, at ministeren ikke kender noget til det.
Men er det ikke sådan, at når en større institution skal spare, er der ofte en risiko for, at det sker på det yderste led, og specielt når beslutningskompetencen ligger på det store sted?
Det er den konsekvens, jeg gerne vil have ministeren til at belyse – ikke en masse gemmeleg.
Esben Lunde Larsen (V), 2015-11-11:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er ikke bekendt med, at der er planer om at lukke uddannelser i Thisted og Mariagerfjord, og jeg går ikke ind i hypotetiske diskussioner.
Jeg har stor tillid til, at uddannelsesinstitutionerne vil have fokus på at udbyde uddannelser af høj kvalitet og på en effektiv institutionsdrift.
Det er en prioritet for regeringen, at der er adgang til relevant videregående uddannelse i hele landet.
Det forventer jeg selvfølgelig at uddannelsesinstitutionerne tager med i deres overvejelser.
Orla Hav (S), 2015-11-11:
Tak, og jeg læser det op.
Hvordan vil et ophør af uddannelser i regi af professionshøjskolerne i Thisted og Mariagerfjord efter ministerens mening påvirke de unges muligheder for at uddanne sig?
Esben Lunde Larsen (V), 2015-11-11:
Jeg kvitterer for spørgerens glæde i de forskellige forhold, som han adresserer.
Og ja, jeg kan bekræfte, at det syn, jeg har på vielse, er det samme, uanset om jeg er minister eller ej.
Og også hvis jeg en dag skulle få embede i den danske folkekirke.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2015-11-11:
Jeg er orienteret om, at EVA efterfølgende var ude med en korrektion i forhold til deres første budskab.
Men konklusionen står jo klart nok, og det er jeg sikker på ministeren også ved, nemlig at EVA og andre deltagere på det pågældende møde klart sagde, at når der er de her store besparelser, kan man enten skære i kvaliteten, eller man kan vælge at lukke mindre udbud.
Det, EVA også sagde, var, at hvis uddannelsesinstitutioner vælger at lukke udbud, hvilket de vurderede der var en vis risiko for, så ville små udbud stå først for, fordi de som små udbud er dyrere at drive.
Anerkender ministeren slet ikke den logik?
Er ministeren ikke det mindste nervøs for, at de her benhårde besparelser, som ministeren nu dikterer professionsuddannelserne, kan koste uddannelsespladser særlig på små udbud?
Jens Joel (S), 2015-11-11:
Jeg er sådan set meget enig i, at man altid skal passe på, hvad man pinpointer, og hvad man peger på.
Men det er jo også ret afgørende, at man faktisk oplyser ting, som er relevante for en behandling.
Men jeg glæder mig først og fremmest over, at ministeren nu klart frasiger sig den fortolkning og så i øvrigt fastholder, at hvis ministeren en dag er præst, ønsker han ikke at vie homoseksuelle.
Det går jeg ud fra stadig gælder.
Esben Lunde Larsen (V), 2015-11-11:
Nej, det er det ingenlunde.
Jeg har absolut intet at skjule i forhold til at have taget frivillig supplerende undervisning.
Det er jo sådan lidt en sjov diskussion, for normalt bliver man jo beskyldt for at fuske med sit cv, hvis man skriver for meget på det.
Jeg har f.eks. heller ikke nævnt, at jeg har været lærerstuderende et år, og der kunne nævnes andre ting, jeg ikke har nævnt, f.eks. at jeg har været aktiv tennisspiller, eller lignende.
Jeg mener, det er en overfortolkning, og jeg tror, man skal være meget varsom med, også som folketingsmedlem, at pinpointe alle ting, der kan peges fingre ad.
For det kunne jo ramme en selv lige pludselig, hvis der var ting, man ikke havde oplyst alle mulige steder.
Så nej til spørgeren.
Jens Joel (S), 2015-11-11:
Hvis ministeren faktisk i sit politiske virke, kan man sige, ønsker at lægge afstand til den her opfattelse, som ministeren siger at han ikke deler, så vil jeg tillade jeg mig at spørge, om det også var baggrunden for, at ministeren i sit cv på hjemmesiden ikke havde gjort opmærksom på, at han faktisk havde læst på den her skole, som spørgsmålet drejer sig om.
Esben Lunde Larsen (V), 2015-11-11:
Det er i høj grad et udtryk for det, som Birthe Rønn Hornbech også sagde, da vi havde førstebehandlingen af lovforslaget, nemlig at den daværende regering med et pennestrøg forsøgte at udslette den ældgamle kultur og folkelige teologiske selvforståelse, nemlig at vi er to køn, og det skal der være plads til.
Jens Joel (S), 2015-11-11:
Tak til ministeren for svaret.
Jeg er jo meget enig i ministerens præmis her, altså at vi er nødt til at skille religion og politik ad – det er jo sådan set en grundforudsætning for det, vi laver.
Men jeg hører selvfølgelig også, at ministeren siger, at man deler den her opfattelse af, at det er noget gudskabt, eller at der er en forskellighed.
Og så vil jeg spørge ministeren, om det også var baggrunden for, at ministeren, da han den 19. maj 2010 i en artikel i Dagbladet Ringkøbing-Skjern blev spurgt til sin egen ageren som præst, selv sagde, at han gerne ville vie fraskilte, men at han ikke ønskede at vie homoseksuelle.
Var det er et udtryk for den her opfattelse af, at den forskellighed, der er på kønnene, er noget gudskabt?
Esben Lunde Larsen (V), 2015-11-11:
Tak for spørgsmålet.
Først og fremmest vil jeg gerne rose hr. Jens Joel for at være optaget af teologiske forhold.
Det glæder mig, for teologi har jo utrolig meget nyttigt at bidrage med til samfundsdannelsen, så det er en positiv overraskelse, at hr. Jens Joel også har set det.
Tak for det.
Dernæst er jeg nødt til lige at præcisere en enkelt ting i forhold til Ekstra Bladet.
De betegner det som min bibelskole, altså Dansk Bibel-Institut, og det er jeg helt sikker på at Dansk Bibel-Institut gerne vil have sig frabedt, da jeg ikke deler instituttets ortodokse bibelsyn.
Har jeg nydt godt af at få faglig supplering dér i forhold til frivillige kurser?
Ja, det har jeg, men jeg deler ikke instituttets grundlæggende ortodokse bibelsyn.
Svaret på det teologiske spørgsmål, som spørgeren adresserer, om, hvorvidt jeg ser kønsforskelligheden som noget gudskabt, er, at det er et spørgsmål, som jeg formoder samler de fleste evangelisk-lutherske teologer på tværs af forskellige bibelsyn i den danske folkekirke, da det jo netop indgår i folkekirkens vielsesritual. Hvad man så i øvrigt lægger i den kønsforskellighed, vil være op til den enkeltes frie fortolkning, men jeg er altså enig med alle evangelisk-lutherske teologer og præster i den danske folkekirke, som har tilsluttet sig vielsesritualet.
Når jeg som minister får et spørgsmål, der angår min teologiske overbevisning, så giver det selvfølgelig anledning til klart at understrege, at jeg som politiker og luthersk teolog altid har været meget opmærksom på at skelne skarpt mellem trosspørgsmål og politiske spørgsmål.
Det er også den arv, vores samfund bygger på ved at have en toregimentelære som en grundpille.
Jens Joel (S), 2015-11-11:
Tak for det.
Jeg læser spørgsmålet op: Er ministeren enig i Dansk Bibel-Instituts syn på, at »kønsforskellighed er noget gudsskabt«, jf. artiklen »Lundes bibelskole: Homo-vielser, nej tak.« i Ekstra Bladet den 4. november 2015?
Er ministeren enig i Dansk Bibel-Instituts syn på, at »kønsforskellighed er noget gudsskabt«, jf. artiklen »Lundes bibelskole: Homo-vielser, nej tak.« i Ekstra Bladet den 4. november 2015?
Esben Lunde Larsen (V), 2015-11-11:
Jeg erindrer, at jeg sagde, at jeg faktisk er bekymret, og at jeg også tager opgaven meget alvorligt, i forhold til hvordan det her skal udmøntes i praksis.
Men jeg har også tillid til, at institutionsledelserne tager det på sig.
Det her er en politisk holdning, og jeg bygger det ikke på alle mulige empiriske undersøgelser.
Jeg ved ikke, hvad spørgeren bygger sin bekymring på, men det er åbenbart ikke en bekymring, der er bygget på empiriske undersøgelser i forhold til den tidligere regering.
For den neddimensionerede i hundredvis af studiepladser uden for hovedstaden.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2015-11-11:
Jamen igen synes jeg, vi oplever en minister, som er meget lidt bekymret.
Det står i skærende kontrast til den høring, jeg tidligere omtalte, hvor den klare konklusion jo var, at besparelser i det omfang, som vi kommer til at være vidne til, enten vil koste kvalitet eller koste uddannelsespladser.
Særlig truet er uddannelsespladser i landdistrikterne. Hvilke empiriske undersøgelser eller analyser hænger ministeren sin hat på, når han giver udtryk for den her ubekymrethed for, om det her koster uddannelsespladser?
Esben Lunde Larsen (V), 2015-11-11:
Det er muligt, at mange af vores små uddannelsesudbud ligger i de tyndtbefolkede områder.
Men der findes også små uddannelsesudbud på de store uddannelsesinstitutioner; f.eks. er finsk på Københavns Universitet et meget lille udbud.
Så det er ikke kun i de tyndtbefolkede områder, der er små udbud.
Om jeg er bekymret?
Ja, det er jeg, og derfor fører jeg selvfølgelig også en indgående dialog med uddannelsesinstitutionerne, når det er nødvendigt, i forhold til hvordan det her skal udmøntes i praksis.
Men jeg må samtidig sige, at jeg mener, det er en overkommelig opgave, som institutionerne står overfor, og det er det, der er deres ansvar at omsætte i praksis.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2015-11-11:
Jeg synes, ministeren tager utrolig let på de her besparelser.
Man skulle næsten tro, at ministeren var vidende om, at nogle af de her uddannelsesinstitutioner måske ejer jord tæt på vindmølleprojekter og på den måde kan trække penge op af hatten.
Lad det være usagt.
Og kolliderer det ikke fuldstændig med udtalelser, som ministeren tidligere er kommet med?
Karen Ellemann (V), 2015-11-11:
Nu har vi sådan set, mener jeg, lavet et godt stykke lovgivningsarbejde her.
Det er altså alle partier, der har støttet det, bortset fra Enhedslisten, og vi siger, at det netop er op til 6 måneder.
For man kan jo ikke sætte det her på en fast formel.
Nogle børn, der bliver hjemgivet, er børn på 12 år, og nogle er måske kun 6 måneder, og der kan man jo ikke høre dem.
Det er derfor, at man også ser vidt forskellige situationer.
For i nogle tilfælde er det børn, der har et aktivt hverdagsliv i deres anbringelse, og derfor skal der bruges noget mere tid på det.
I andre tilfælde med yngre børn, helt små spædbørn, kan det godt være, at det kan gå hurtigere, hvis de biologiske forældre er klar til at tage imod barnet.
Det er derfor, at man ikke kan sætte det på firkantede formler.
Det er derfor, vi er nødt til at have den fleksibilitet i lovgivningen, så man kan tage hensyn til det pågældende barn, der er i den her situation.
Pernille Schnoor (S), 2015-11-11:
I lyset af, at 160 lærere på erhvervsskoler allerede nu er varslet fyret grundet regeringens 2-procentsbesparelser på ungdomsuddannelserne, mener ministeren så stadig, at besparelserne på erhvervsskoler kan gennemføres som effektiviseringer uden kvalitetsforringelser i form af eksempelvis færre timer og færre uddannelser?
Esben Lunde Larsen (V), 2015-11-11:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan forsikre spørgeren om, at det ikke er regeringens intention, at de studerende skal bruge længere tid på at blive færdige, end de gør i dag.
Det har spørgeren forstået helt korrekt.
Jeg må blot gentage, at Aalborg Universitet ikke får nogen hård behandling.
De bliver heller ikke straffet.
Det er jo sådan en underlig tankegang, at når man forvalter offentlige midler og den forvaltning så bliver lidt mindre gunstig, så er det en straf.
Det er en omprioritering, som også rammer Aalborg Universitet.
De bliver ikke specielt hevet ud.
Der er otte universiteter, og det her rammer bredt i hele sektoren.
Rasmus Prehn (S), 2015-11-11:
Tak til ministeren for den her meget tekniske opsummering af, hvordan tingene hænger sammen.
Det er jo altid godt lige at få tingene på plads.
Men ministeren svarer jo ikke på spørgsmålet om, om det rent faktisk er rimeligt, at der – når man har en række universiteter i kongeriget og de skal udsættes for en besparelse – så tages et universitet ud, som skal rammes hårdere end andre.
Det er jo sådan, at hvis man kigger på, hvad Aalborg Universitet samlet set får til undervisning, så kan man se, at det svarer til 16 pct. af de midler, der er.
Men besparelsen, der skal leveres, ligger altså på et noget højere niveau, nemlig på 21 pct.
Er det rimeligt, at når man skal lave en besparelse, tager man – i stedet for at fordele den ligeligt – et universitet ud og siger: I skal ikke levere jeres forholdsmæssige andel på 16 pct., nej, I skal helt op på 21 pct.?
For jeg har da gentagne gange hørt ministeren sige, at det er vigtigt, at man bliver færdig til tiden.
Hvorfor så tage et universitet ud og straffe dem, fordi de tilsyneladende er bedst til at få deres studerende færdige til tiden?
Det virker da mærkeligt.
Esben Lunde Larsen (V), 2015-11-11:
Universiteterne får dels tilskud gennem almindeligt taxameter, dels gennem færdiggørelsesbonus.
Gennem de almindelige taxametre gives tilskud til universiteterne pr. årsstuderende, og gennem færdiggørelsesbonussen gives tilskud ud fra uddannelseshastigheden.
Aalborg Universitet er hurtigere end de andre universiteter, så de får derfor forholdsvis mere af færdiggørelsesbonussen.
F.eks. står Aalborg Universitet til at få lidt mere fra færdiggørelsespuljen end Københavns Universitet, selv om der gennemføres cirka to tredjedele flere studenterårsværk på Københavns Universitet.
Aalborg Universitet har betydelig fordel af færdiggørelsespuljen.
Den fordel bliver nu lidt mindre med regeringens finanslovsforslag for 2016, fordi puljen reduceres som følge af omprioriteringsbidraget.
At Aalborg Universitet mister mere i forhold til de øvrige universiteter, er altså alene et udtryk for, at den relative fordel, som Aalborg Universitet har af færdiggørelsesbonussen, bliver lidt mindre, når dele af omprioriteringsbidraget tages fra færdiggørelsespuljen.
Det er værd at bemærke, at puljen til færdiggørelsesbonus vokser i det forslag til finanslov, som vi har fremsat i år, fra knap 0,8 mia. kr. i 2016 til godt 1 mia. kr. i 2019.
Det sker, samtidig med at der indføres et omprioriteringsbidrag på området.
Rasmus Prehn (S), 2015-11-11:
Tak, og jeg læser højt: Mener ministeren, at det er rimeligt, at Aalborg Universitet bliver ramt forholdsmæssigt hårdere af regeringens bebudede nedskæringer på uddannelsesområdet, da nedskæringerne primært er placeret på bonustaksterne for færdiggørelse af bachelorer og kandidater, hvor Aalborg Universitet har sektorens korteste gennemførelsestider?
Ellen Trane Nørby (V), 2015-11-11:
Jamen vi skal have kigget på hf.
Hf løfter i dag rigtig mange unge og voksne videre gennem en gymnasial uddannelse, men man må også bare sige, at hf også står over for nogle udfordringer.
Det er der også rigtig mange i sektoren, der selv peger på.
Der er en større andel af kursister, der starter på hf, der har svagere faglige forudsætninger, end man har på de øvrige gymnasiale retninger, ligesom vi kan se, at hf-kursisterne har dårligere eksamensresultater end dem, vi ser for de øvrige gymnasiale retninger, og at der også er en lavere overgang til de videregående uddannelser.
Derfor kommer vi til at kigge på hf i forbindelse med et gymnasieudspil, og det må vi jo tage til den tid.