runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Gjerskov (S), 2010-04-27:
Jeg har jo faktisk konstateret her på det seneste, at hr. Jørn Dohrmann virkelig er i hopla, og det synes jeg da også at vi får syn for i dag.
Men spørgsmålet er, om ikke det bliver en lillebitte smule for skingert eller er skruet en lillebitte smule for meget op, når det, vi beder om, er at få en lille smule grønt inde i byerne og det så straks ikke bare er socialisme, men simpelt hen kommunisme af værste skuffe.
Det er, hvor store husene må være i forhold til grunden, de ligger på.
Biofaktor er at sige: Her skal der være en lille smule grønt efter et bestemt pointsystem.
Det kan f.eks. være, at man laver en vertikal have, et lille grønt anlæg eller nogle grønne tage.
Hvad er forskellen på de to værktøjer?
Altså, hvorfor er det ene god Dansk Folkeparti-politik og det andet kommunisme af værste skuffe?
Jeg kan simpelt hen ikke se forskellen.
Jørn Dohrmann (DF), 2010-04-27:
Det er meget tydeligt, at man ikke vil forstå, hvad det er, vi siger i Dansk Folkeparti; man kører sin egen dagsorden.
Det er helt i orden.
Det, jeg bare siger, er, at vi i dag har en kommuneplan, og jeg tror, fru Ida Auken er fuldstændig bekendt med, at sådan en kommuneplan skal man lave en gang i en kommunalvalgsperiode, og det er jo vigtigt, at der er en kommuneplan og en planlov, som udstikker nogle rammer for det her.
Man behøver jo så ikke at gøre det, som er foreslået i forslaget her, hvor man altså siger, at en biofaktor skal indarbejdes i byggereglementet.
Det er jo det, man gerne vil have fremadrettet.
Vi bruger altså kommuneplanerne og planloven til at lave de overordnede rammer, og jeg synes, det er utrolig vigtigt, at vi holder os til det.
Ida Auken (SF), 2010-04-27:
Nu kan jeg forstå, at vi ikke bare er socialister, nu er vi også kommunister.
Vi kan godt tage en lille historietime på et tidspunkt og fortælle, hvordan SF faktisk blev til som et opgør med kommunismen, men det tager vi senere.
Men jeg fik ikke svar på mit spørgsmål til hr. Jørn Dohrmann.
I planloven er det jo lige præcis staten, der sætter nogle rammer, for at kommunerne ikke f.eks. skal komme ud i en uhensigtsmæssig konkurrence, give sig til at bygge på alle vores smukkeste områder eller give sig til at bygge i områder, vi ved bliver oversvømmet i byggeriets levetid.
Der er mange forskellige ting, hvor vi herindefra siger, at det er hensigtsmæssigt at lægge en nedre bundgrænse, for at kommunerne ikke kommer ud i en uhensigtsmæssig konkurrence.
Kunne det ikke være sådan, at lige præcis det med at skaffe grønne områder i byen er et sted, hvor det giver mening, at staten også går ind og siger til kommunerne, at det er meget vigtigt, at vi beholder de grønne områder?
Line Barfod (EL), 2010-04-27:
Jeg kan godt forstå, at de ældre er glade for de hjemmehjælpere, de har, som knokler.
De ældre kan jo se, hvordan de løber af sted for at nå det hele, selv om de måske skal nå 20 ældre på en dag og bare være et sted i 5 min., og så være det næste sted i 5 min. osv. – og madpakken skal indtages på cyklen undervejs, og hvad det ellers er for vilkår, man byder dem.
Jeg kan godt forstå, at de ældre er glade for dem, de har, men det var sådan set slet ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte: Hvorfor?
Hvad er argumenterne fra Venstres side, for at man ikke ønsker, at ældreplejen skal indrettes, så ældre får ret til at bestemme i deres eget liv?
Ville hr. Erling Bonnesen finde sig i, at det ikke var ham selv, der skulle bestemme i sit eget liv, men at det var nogle andre, der skulle bestemme – ikke ud fra, hvad der var bedst for hr. Erling Bonnesen, men ud fra, hvad der var bedst, i forbindelse med at nogle andre skulle tjene penge på det?
Jørn Dohrmann (DF), 2010-04-27:
Den giver netop mulighed for, at man ude i lokalområdet kan sige: Hvad er bedst for os inden for de her rammer?
Man bliver ikke pålagt det, der er lagt op til her, hvor man skal lave et biofaktorsystem.
Man kan sige, at når man har en planlov, og man har en kommuneplan, kan man ligesom se frem i tiden og sige: Hvad er det, vi gerne vil have skal ske med det her område?
Det er klart, at hvis man på den her måde siger, at nu skal kommunalbestyrelsen kunne pålægge grundejere at overholde visse bestemmelser, så må vi bare sige, at så går vi ind og rører ved ejendomsretten, og den er ukrænkelige i vores øjne.
Jeg ved godt, at i en socialistisk verden, i en kommunistisk verden, er det ligegyldigt med ejendomsretten; der gælder det bare om at fratage den enkelte ejer muligheden for selv at bestemme.
Det er vi ikke tilhængere af, og derfor er vi ikke tilhængere af det forslag, som er lagt frem her.
Erika Lorentsen (RV), 2010-04-27:
Nu har jeg jo ikke lagt op til, at kommuneplanlægningen skal fjernes fra kommunerne.
Jeg sagde netop i min ordførertale, at vi selvfølgelig skal inddrage kommunerne i det her, for jeg tror, at kommunerne har en stor interesse i det her område.
Jeg taler heller ikke om at pålægge dem noget, jeg taler om at komme i en fornuftig dialog med dem om området.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-04-27:
Det kan så være, det var forkert, men jeg forstod det sådan, at ordføreren udtrykte, at det var nødvendigt med sådan en biofaktor, for kommunalbestyrelsesmedlemmer kunne blive så presset, at de ikke kunne gøre det, der var nødvendigt på det grønne område.
Så er det bare, jeg spørger
: Hvis det står til troende, er der så også nogle andre områder som børneområdet, skoleområdet, ældreområdet, som kommunalbestyrelsesmedlemmer heller ikke kan klare?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2010-04-27:
Tak for det.
Jeg synes, det er et meget positivt forslag, som Socialdemokraterne har fremsat her, og jeg synes egentlig også, at forslaget peger på nogle problemstillinger, som der er behov for at få kigget nærmere på.
Det er klart, at vi har nogle huller i lovgivningen, som jeg ser det, også i forhold til de mange myndigheder, der er involveret i de her ting.
Det, som jeg måske umiddelbart synes kan være svært, og som kræver, at vi skal arbejde videre med de her ting, er, at det er svært at se, hvor stort det her problem reelt er.
Jeg synes også, det er relevant at kigge på de mange skibe, hvor det er svært at placere ejerskabet.
Cykler i dag har jo et stelnummer, og sådan kan man egentlig, når det gælder så mange andre ting, registrere dem, men jeg synes, at vi har behov for mere viden netop i forhold til at kunne fastslå ejerskabet til mange af de her skibe.
Jeg synes som sagt, det er meget positivt, og jeg synes også, det er relevant at kigge på de her ting, og derfor vil vi i forbindelse med udvalgsarbejdet bidrage konstruktivt i forhold til at finde nogle fælles løsninger på det her felt.
Med hensyn til om der skal afgives en beretning, kan vi ikke her i dag under førstebehandlingen give håndslag på, at vi bare siger ja til det, men det kunne godt blive enden på det, at vi måske i forbindelse med udvalgsarbejdet kunne lave en fælles beretning, selvfølgelig afhængigt af, hvad der skal indgå i den beretning.
Vi vil i hvert fald arbejde positivt i forhold til det.
Men jeg synes ikke, vi kan støtte det konkrete beslutningsforslag, som det ligger, da der er en række spørgsmål, vi har behov for at få belyst nærmere, før vi kan støtte det endeligt.
Ida Auken (SF), 2010-04-27:
Socialdemokraterne foreslår i dag, at staten skal sikre en fjernelse af skibsvrag fra kyster og kystnære marine områder, så vores kyster ikke ender som skibskirkegårde.
Det er i udgangspunktet en rigtig god idé, men vi mener, at man bør sikre en international indsats, så Danmark ikke ender som kirkegård for hele verden.
I dag er der kun lovhjemmel til at fjerne skibsvrag, som udgør en trussel mod sejladsen, kystbeskyttelsen eller miljøet, og andre skibe får som regel lov til at blive liggende.
Så det er jo et vigtigt område at få taget fat på, så vi kan bevare vores smukke kyster.
Forslaget om at udvide myndighedernes beføjelser til at fjerne alle skibsvrag indebærer desværre den risiko, at ejere af udtjente skibe kommer til sådan at forulykke eller tabe trossen i danske farvande, således at bortskaffelsen bekostes af den danske stat.
Danmarks geografiske position mellem Nordsøen og Østersøen gør os faktisk temmelig udsatte på det her område, så det er en reel risiko, som skal minimeres.
Ellers kan det her beslutningsforslag komme til at virke direkte mod hensigten ved ligesom at annoncere, at den danske stat samler regningen op, når ejeren ikke findes.
Men jeg er helt sikker på, at Socialdemokraterne også er opmærksomme på den vinkel, og vi kan støtte forslaget, såfremt det forudsættes, at der også arbejdes for en international løsning, som vi synes skal placere omkostningerne for ejerløse skibe hos flagstaten.
Det kunne i hvert fald være en mulighed at arbejde for det.
Jørn Dohrmann (DF), 2010-04-27:
Tak for det.
Jeg kan høre, at sagen er løst.
Vi laver en beretning, og så er den ikke længere.
Jeg er glad for, at vi får den her debat om de her skibe.
Når jeg har været ude i kommunerne, har det ikke været det, de har sagt til mig, men hvis der er et problem, er vi selvfølgelig villige til at se på det, og derfor er jeg også glad for det, ministeren sagde, nemlig at vi får det her kigget igennem, og at vi skal have talt med forskellige ministerier om det.
Så må vi se, hvad det ender op med, for vi kender jo ikke problemets omfang på nuværende tidspunkt.
Det, vi også kan sige, er jo, at når man fra 1. januar 2012 ligesom kræver, at der skal være en forsikring på forskellige skibe, skal der selvfølgelig også være et register, så man kan se, hvem der er ejer af dem – det skal altså registreres på en eller anden måde, ligesom vi kender det fra biler eller knallerter, som jo har en lille nummerplade, så man ved, hvem der ejer de her forskellige ting.
Så er det også svært at sige, hvem det er, der skal skønne, om det er et vrag, der ligger der, eller om det er et skib, der ligger og venter på at blive renoveret af en ejer, der måske også gemmer sit guld der.
Det er mange ting, man skal tage hensyn til, f.eks. hvornår skibet er efterladt osv.
Det er et skøn, der skal foretages, og det kan nogle gange være svært for i hvert fald en kommune at finde ud af, hvordan og hvorledes den her opgave løses.
De skibe, som ingen så vil kendes ved, skal jo selvfølgelig fjernes på et eller andet tidspunkt.
Så jeg mener, at vi ved at få netop den her undersøgelse sat i gang på det her område på sigt kan komme lidt videre, og derfor mener vi ikke, at vi bare skal stemme for det her forslag, som er lagt frem, men en beretning, som jeg nu kan forestå er foreslået, deltager vi gerne i, for på den måde kan vi jo ligesom lægge en fælles linje for, hvad der skal ske på det her område.
Og med de initiativer, som ministeren har lagt op til, tror jeg sagtens, at vi alle sammen kan være enige om, hvad der skal ske på det her område på lang sigt.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-04-27:
Jamen jeg mener netop, at det er positivt at få sat fokus på det her.
Der er alle muligheder åbne for, at vi under udvalgsarbejdet kan finde nogle løsninger, som kan gøre, at vi kan komme videre i sagen.
Mette Gjerskov (S), 2010-04-27:
Jamen jeg synes jo, at det er en fornøjelse, at Venstres ordfører er så positiv over for forslaget.
Det glæder mig.
Jeg vil bare med det samme sige, at Venstre ikke behøver at være bekymret for bureaukrati og andre forfærdeligheder, som man jo ellers er vant til.
Når jeg skriver et tværministerielt udredningsarbejde, tror jeg ikke, det er meget anderledes end det, ministeren gav tilsagn om at hun ville bede By- og Landskabsstyrelsen om, nemlig at undersøge problemets omfang med de involverede myndigheder.
Problemet her er jo, at der er så mange myndigheder involveret.
Det, jeg så kan spørge Venstres ordfører om, er, om vi, hvis vi får gjort det her helt præcist, at vi ikke ønsker bureaukrati for bureaukratiets skyld, måske i udvalgsarbejdet kunne lave en fælles beretning for at komme videre i sagen.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-04-27:
Sådan umiddelbart, når man læser titlen på beslutningsforslaget, hvor det drejer sig om fjernelse af skibsvrag fra kyster og kystnære marineområder, er det enormt positivt.
Det er jo rigtigt, at vi jo ikke kan have skibsvrag liggende sådan, at man i første omgang kan se dem ude fra kysten, altså se, at der ligger sådan nogle skibsvrag derude.
Der ligger jo også en masse skibsvrag længere ude, som man ikke kan se, men som også kan give problemer af forskellig art.
Men der gøres også en indsats i første omgang for at sikre, at der ikke er problemer med de skibe, som ligger som skibsvrag rundtomkring.
Jeg sagde, at teksten i overskriften umiddelbart virkede positiv, men når man dykker ned i forslaget, er det, at man ligesom får nogle bekymringer.
Det her er jo ikke bare et spørgsmål om at gå til sagen sådan på en enkel og praktisk måde.
Næh, nu er det et spørgsmål om, at der skal laves et tværministerielt udredningsarbejde med henblik på at udarbejde regler.
Altså, det er rigtig nok, at det her dækker over mange ministerier, som har et arbejde på det her område, men ligefrem at lave et tværministerielt udredningsarbejde lyder meget bureaukratisk og teknokratisk.
Jeg synes, at det, man skal gøre i den her sag, selvfølgelig er at være opmærksom på, at der er et problem her, som skal løses, og så, som ministeren jo også sagde, prøve at få kortlagt, hvor stort problemet er, hvad problematikken rummer, og hvordan man kan gribe det her an sådan, at man kan få løst det på en fornuftig måde.
Det ville jo være en rigtig måde at gribe det her an på, også at vi, når nu det her forslag kommer tilbage til udvalget, drøfter, hvordan vi kan komme videre med det på en lidt mindre omstændelig måde, end det er beskrevet her i forslaget.
Som jeg sagde i starten, synes jeg, at det er rimelig sympatisk, og vi i Venstre synes også, at der skal gøres noget for at få fjernet de her skibsvrag, hvad enten de så ligger inde ved kysten og kan ses, og også at man må tage stilling til, hvad der skal ske med den store del af skibsvrag, der ligger udeomkring i de danske farvande.
Man kan sige, at det sidste er en lidt større opgave, men det, jeg godt vil lægge op til her, er at give en positiv tilbagemelding til fru Mette Gjerskov om, at vi gerne vil se på det her, og at vi gerne vil arbejde frem mod at få belyst området, få kortlagt det, og så ud fra det kunne tage nogle initiativer, som kan forbedre situationen.
Derfor kan vi ikke stemme for forslaget, som det ligger her, men vi vil gerne være med til at forbedre det.
Karen Ellemann (V), 2010-04-27:
Kysterne er nogle af vores smukkeste naturområder, og det kan derfor være generende at få den her smukke udsigt skæmmet af skibsvrag og forladte fartøjer, så jeg kan sådan set godt sætte mig ind i forslagsstillernes bekymring.
Forureningen fra den type skibsvrag, som forslagsstillerne beskriver, er naturligvis mest visuel.
Synet af dem virker forstyrrende for de mange mennesker, som gerne vil nyde havudsigten.
Skibe og skibsvrag reguleres af en række ministerier, som har mulighed for at gribe ind, hvis der er fare for forurening, sejladssikkerheden eller lignende.
Skibe, der ikke bruges til sejlads, må ikke befinde sig på søterritoriet, medmindre transportministeren har tilladt det.
En ejer af en lystbåd, der ønsker at skaffe sig af med den, kan aflevere den på den kommunale genbrugsplads, efter at båden så er blevet skåret i nogle mindre stykker.
Der er vedtaget forskellige internationale regler om vrag for større fartøjer.
Desuden findes der et EU-forsikringsdirektiv, der fra 1. januar 2012 kræver, at rederne tegner en forsikring, der bl.a. kan dække udgifterne til en vragfjernelse.
Så vi har altså en lovgivning på vej for de større skibe, men ikke for de mindre fartøjer.
Og derfor kan forslaget jo umiddelbart give god mening, i hvert fald hvad angår de mindre skibe.
Men dykker man lidt længere ned i forslagets konsekvenser, er det, at det går hen og bliver lidt mere kompliceret.
Jeg synes derfor, det er rigtigst først og fremmest at få en vurdering af problemets omfang.
For det første vil forslaget her forudsætte, at vi fører registre over alle lystbåde i Danmark, og det er altså et meget stort antal.
For det andet ville vi komme til at stå med endnu et problem, nemlig hvordan vi fastsætter kriterierne for, hvornår et skib skal fjernes.
Altså, hvem skal være smagsdommerne her med hensyn til, om et bestemt skib skæmmer havudsigten eller ej.
Så selv om jeg altså godt forstår intentionen med forslaget, synes jeg ikke, at de administrative byrder og de gener, som det ville betyde for bådejerne, umiddelbart står mål med den formentlig relativt lille miljøgevinst, der ville være.
Men til gengæld er jeg enig i, at vi da kan have glæde af at vide mere om, hvor stort det her problem egentlig er, og derfor vil jeg bede By- og Landskabsstyrelsen om sammen med de øvrige berørte ministerier at få indhentet yderligere viden om problemets omfang og eventuelle muligheder for så at mindske problemet.
Villum Christensen (LA), 2010-04-27:
Nu vil jeg bestræbe mig på at holde mig inden for dagsordenen.
Vi synes, at vi igen ser et initiativ, som er med til at centralisere, bureaukratisere og standardisere udviklingen i vores samfund.
Vi har meget svært ved at se, at vi herindefra skulle besidde en særlig grøn kompetence, hvis man kan sige det sådan, som betyder, at vi er bedre til at prioritere mellem det grønne og det ikkegrønne.
Kommunen, byrådet i de enkelte byer, har jo selv en interesse i at udvikle byen i overensstemmelse med befolkningens ønsker, og der er vel egentlig ikke noget, der er mere lokalt, end lokal byudvikling.
Udviklingen i et nærområde skal så vidt muligt afspejle de holdninger og normer, som de berørte borgere og interessenter har.
Det er nu engang vores holdning og vel i virkeligheden noget af det mest centrale i begrundelsen for overhovedet at have et lokalt selvstyre.
Vi vil gerne have en meget grøn udvikling i byerne, ingen tvivl om det, men det her er ikke midlet.
Nye pointsystemer og bureaukrati, tvangsbestemmelser over for grundejerne, er ikke vores kop te, og vi synes, det er et skridt i den forkerte retning, når selvstyret og kommunernes frihed på den her måde indskrænkes, og vi kan ikke gå ind for forslaget.
Per Clausen (EL), 2010-04-27:
For jeg mener sådan set ikke, at jeg hverken er klogere eller mere fornuftig end de fleste af dem, der sidder i byråd rundtomkring.
Men jeg mener sådan set, at de politiske standpunkter, jeg har, er mere rigtige, og det tror jeg vi alle sammen hver især mener om vores egne standpunkter, ellers har det ikke mening at sidde her og forsøge at overbevise hinanden om noget som helst.
Så vil jeg bare sige til hr. Eyvind Vesselbo, at de generelle betragtninger, han kommer med, kunne man anvende på et hvilket som helst område, hvor Folketinget lovgiver.
Jeg kunne spørge hr. Eyvind Vesselbo, for nu at sørge for at holde debatten på sporet i samme udstrækning, som hr. Eyvind Vesselbo gør, om han mener, at vi skal afskaffe enhver lovgivning på folkeskoleområdet, for de kan da lige så godt finde ud af ude i kommunerne, hvordan folkeskolen skal indrettes i alle detaljer, uden at der behøver at være nogen lovgivning på det område.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-04-27:
Det er vel egentlig det, der gør, at man i hvert fald også i Udkantsdanmark tænker, at når der er sådan nogle holdninger som hr. Per Clausens, må man selv gøre noget for at gøre opmærksom på sig selv.
Hvad er det, der gør, at hr. Per Clausen føler, at han er så meget klogere, så meget dygtigere, så meget mere forstående over for naturen end de mennesker, der bor de lokale steder?
De, som skal planlægge grønne områder, er ude i områderne, ude i byerne, ude i lokalområderne.
Hvad er det, der gør, at hr. Per Clausen føler, at han er meget klogere på at planlægge for dem, end de selv er?
Erika Lorentsen (RV), 2010-04-27:
Der er jo ingen tvivl om, at kommunerne i dag er under et vældigt pres, fordi de økonomisk er blevet udsultet af den nuværende regering i flere år.
Det er klart, at de står over for nogle utrolig svære prioriteringsopgaver ude i kommunerne, hvor de skal prioritere pasning af ældre og handicappede, og der kan man jo godt forestille sig, at de er nødt til at fravælge de grønne bymiljøer.
Man kan sige, at f.eks. den ældreomsorg, de giver, jo heller ikke altid er optimal.
Der er en hel del kommuner, der lige nu virkelig står i en vanskelig situation med besparelser, og vi hører jo så også, at regeringen vil pålægge dem yderligere besparelser.
Så selvfølgelig er de da voldsomt under pres i forhold til at løse alle de kerneopgaver, de står med.
Jeg vil gerne sige, at jeg har stor tillid til de offentligt ansatte.
Ordføreren forsøger at lægge mig nogle ord i munden.
Men når ordføreren så spørger til visitatorens funktion, vil jeg nok sige, at min helt klare oplevelse er, at når man ikke har det daglige kendskab og den daglige omgang med borgeren, er det svært at have fagligheden til at lave alle de justeringer, der skal til.
Det foregik jo før ved, at de medarbejdere, der kendte de ældre godt, og som gik om dem og havde indsigt i alle tingene, lavede de tiltag.
Så fagligt er det en klar forringelse; det er ikke en forbedring.
Som jeg ser det, er det jo et styringsredskab, fordi man skulle lave en privatisering.
Det vil sige, at man skulle sikre, at det ikke bare blev et tagselvbord for de private virksomheder.
Så det er det, jeg mener med, at de skal styre, at der ikke visiteres til for meget.
Jeg ved ikke, om det er en forklaring, der er til at forstå.
Erling Bonnesen (V), 2010-04-27:
Nu fremgik det også af den radikale ordførers tidligere deltagelse i debatten, at De Radikale også er imod det frie valg, og det er også fremgået af den radikale ordførers deltagelse i debatten, at man – sådan var tonen i hvert fald – ikke har tillid til offentligt ansatte.
Men jeg vil gerne sådan ind at have fat dér, hvor jeg tror kæden røg af for den radikale ordfører.
Det er i forhold til visiteringen, hvor det jo fremgik af debatten, at den radikale ordfører ligesom påstod, at det var en funktion, der havde til formål at reducere hjælpen til de ældre.
Det er min opfattelse, at det er det bestemt ikke, og derfor skal mit spørgsmål til den radikale ordfører være, om hun ikke er enig i, at visiteringen lige præcis skal sikre, at man får tildelt den rigtige hjælp i forhold til den helbredssituation, man er i på det pågældende tidspunkt af sit liv.
Vivi Kier (KF), 2010-04-27:
Det er rigtig mange spørgsmål.
Helhedssyn?
Ja, det er jeg ikke uenig i.
Der er desværre også rigtig mange ældre, som overhovedet ikke har brug for hjælp til alle de her praktiske ting eller personlig pleje, som alligevel er ensomme, og dem skal vi fange på et andet plan.
I forhold til besøgsvenner, som der bliver sagt at der ikke er nok af, så skal det ikke være nogen hemmelighed, at jeg er medlem af et parti, som synes, at frivilligt arbejde betyder rigtig, rigtig meget.
Frivillige besøgsvenner kan yde noget, som samfundet eller det offentlige aldrig nogen sinde kan yde.
Jeg oplevede faktisk, at Socialistisk Folkeparti den anden dag havde et indlæg i avisen, som hed 2 plus 2 er 5.
Det er måske knap så overraskende, for sådan regner Socialistisk Folkeparti på tingene – men skidt nu med det – men indholdet i læserindlægget var, at vi skulle bruge frivilligt socialt arbejde meget mere.
Vi står over for nogle kæmpe udfordringer, for vi har faktisk ikke ansatte nok, hvis vi skuer nogle år ud i fremtiden.
Så vi har en udfordring, jeg gerne være med til at tackle.