runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Torp (SF), 2016-05-19:
Det her forslag har jo en vis parallel til forslag B 86, som vi lige har behandlet, det handler nemlig også om muligheden for ledsagelse til mennesker med handicap, herunder socialpædagogisk ledsagelse.
Men som jeg ser det, går det mere på at få undersøgt nogle forskellige dele af ledsageordningen og nogle af de ting, man gerne vil have undersøgt, er sådan set relativt enkle at svare på, i hvert fald de tre første spørgsmål, og der er jo nok nogle klare retningslinjer.
Så jeg tænker, at noget af intentionen med forslaget må være også at skabe nogle forandringer.
Der står også, at man ønsker nogle nye løsninger, og jeg vil da gerne bakke op om en arbejdsgruppe, der skal arbejde på nogle nye løsninger og måske også nogle nye retningslinjer.
Jeg vil gerne gentage det, jeg også sagde under den forrige behandling, nemlig at vi i SF mener, at det er helt afgørende at sikre mennesker med handicap frihed og medbestemmelse og lige muligheder for at deltage i sociale aktiviteter.
Derfor bakker vi også op om en arbejdsgruppe, ikke bare for at få undersøgt, hvilke muligheder loven giver, og f.eks. kigge på, om servicelovens bestemmelser om ledsagehjælp afhænger af, om personer med handicap selv kan efterspørge det, og om der eventuelt er nogen begrænsninger for, hvilken støtte de kan få, for det kan man jo sådan set godt læse af loven, men vi har brug for at kigge på, hvad det er for nogle forandringer, der egentlig skal til.
Man kunne egentlig have ønsket sig, at det her forslag var blevet arbejdet sammen med det forslag, som vi lige har behandlet, for så var vi måske kommet et skridt videre.
Jeg kan nemlig lidt blive bekymret for, at en arbejdsgruppe kan blive en syltekrukke, hvor vi ikke rigtig får besluttet noget, men det må vi jo holde hinanden i ed på.
Jeg synes i hvert fald, at tanken om at få belyst området og få skabt nogle nye løsninger er fin.
Med hensyn til det her med tilkøbsydelserne – der har jo lige været en debat om det, så jeg tænker, at jeg lige så godt på forhånd kan tage det – vil jeg sige, at ja, der er forskel på menneskers indkomst og formue i det her land.
Det er der for alle, og det betyder, at vi kan købe forskellige ting, men vi har også en grundlæggende præmis i vores velfærdssamfund, der handler om, at basal velfærd, og det betragter jeg sådan set ledsageordningen som, altså det at kunne få støtte til at bevæge sig frit i det her samfund og kunne deltage i nogle aktiviteter, er et gode, alle bør have.
Man kunne forestille sig det her botilbud, hvor der bor 6-8 beboere, hvor nogle har råd til at affolke institutionen for det faste personale, og resten af beboerne så må blive hjemme, og man skal tilkalde vikarer.
Det skaber jo i hvert fald en forringelse af det tilbud, som burde være et fælles gode for alle de beboere, der bor der.
Jeg skal ikke afvise tanken om tilkøbsydelser, men jeg vil meget gerne se det endelige forslag, før jeg siger, om SF vil gå ind for det eller ej, for det afgørende må være, at ledsagelse, støtte, pædagogisk støtte er en grundlæggende velfærdsydelse.
Men som sagt vil SF gerne være med til at se, hvordan vi kan forbedre området, og vi ser frem til det videre arbejde.
Karina Adsbøl (DF), 2016-05-19:
Der står jo netop i beslutningsforslaget, at Folketinget pålægger regeringen snarest muligt at nedsætte en arbejdsgruppe, der skal udarbejde forslag til løsninger på udfordringer med at få bevilget ledsagelse via serviceloven til mennesker med handicap.
Og så synes jeg bare, det er, som om man ser barriererne i stedet for.
Jeg er sikker på, at ordføreren lige som undertegnede har fået utallige henvendelse om det, så derfor skal jeg bare høre: Hvad er det, der gør, at SF fra talerstolen siger, at de ikke helt kan støtte det her?
Også hvis vi bl.a. tager Enhedslistens beslutningsforslag med i arbejdsgruppen.
Trine Torp (SF), 2016-05-19:
Jeg vil gerne støtte tanken om en arbejdsgruppe.
Det, jeg ligesom kommenterer på, er, at punkt 1, 2 og 3 i beslutningsforslaget jo sådan set er spørgsmål, man kan besvare med den eksisterende lov, altså det her med, om mennesker med handicap kan vælge selv at betale for ledsagelse.
Og nej, det kan de ikke med den lov, vi har nu.
Og kan de få ledsagelse, hvis de ikke selv efterspørger det?
Nej, det kan de ikke.
Det er jo nogle af de ting, vi gerne vil ændre på, og der deler jeg sådan set intentionen om at finde løsningsmuligheder, og det hæfter jeg mig også ved er en del af forslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2016-05-19:
Men det er jo netop sat sådan op, fordi den arbejdsgruppe, der bliver nedsat, hvis det her beslutningsforslag bliver vedtaget, skal undersøge det.
Altså, man kan sige det ene eller det andet, men det er jo netop derfor, at vi skal undersøge de her elementer for netop at finde løsninger på det her.
Så jeg håber da, at SF kan sige fra talerstolen, at man støtter beslutningsforslaget, så vi i fællesskab kan arbejde videre med løsningerne.
Trine Torp (SF), 2016-05-19:
Så vil jeg svare sådan relativt kort: SF støtter en arbejdsgruppe, der har fokus på løsninger, og ikke så meget på at få undersøgt noget, vi godt ved i forvejen.
Anders Johansson (KF), 2016-05-19:
B 190 handler om at pålægge regeringen snarest muligt at nedsætte en arbejdsgruppe, der skal udarbejde forslag til løsninger på udfordringerne med at få bevilget ledsagelse via serviceloven til borgere med handicap.
Det Konservative Folkeparti kan bakke beslutningsforslaget op.
Vi har set flere eksempler på, at lovgivningen på den nuværende ledsageordning ikke fungerer tilfredsstillende, og derfor bakker vi op om at få nedsat en arbejdsgruppe, som kan komme med forslag til forbedring af lovgivningen.
Helt grundlæggende er Det Konservative Folkeparti enige med forslagsstillernes syn på serviceloven, nemlig at den skal sikre handicappedes rettigheder, og derfor er det vigtigt, at lovgivningen er tydelig, så borgeren let kan gennemskue, hvilken service der kan forventes.
Vi synes også, det er vigtigt at bemærke, at indholdet fra B 174 og B 86, som vi behandlede tidligere, nemlig spørgsmålet om at opspare flere timer end de 90 samt anvendelsen af socialpædagogisk bistand, også skal indgå i den her undersøgelse.
Derudover er vi enige i de områder, som forslagsstillerne ønsker arbejdsgruppen skal undersøge, herunder også de økonomiske konsekvenser af de forslag til ændringer, som arbejdsgruppen måtte nå frem til at pege på.
Jeg vil slutte af med at sige tak til forslagsstillerne for at rejse debatten og meddele, at vi bakker forslaget op.
Laura Lindahl (LA), 2016-05-19:
Men anerkender Alternativets ordfører ikke, at den ulighed jo findes blandt alle andre mennesker i samfundet?
Jeg kan måske købe ting, som ordføreren ikke har mulighed for at tilkøbe, men det vil ordføreren vel ikke begrænse mig i, fordi det skaber en ulighed mellem os som mennesker?
Blot fordi de har en funktionsnedsættelse, ønsker Alternativet, at de begrænses i deres brug af egne midler.
Det, jeg gerne vil bede ordføreren bekræfte, er, at det er Alternativets holdning, at man vil begrænse mennesker med funktionsnedsættelse i frit at bruge egne midler på det, de selv ønsker.
Pernille Schnoor (ALT), 2016-05-19:
Jeg er ikke sikker på, at jeg har forstået spørgsmålet, men jeg vil da gerne sige, ligesom en tidligere ordfører sagde, at det her jo ikke handler om, om man må gå ud og købe noget i en butik eller bruge sine penge på alle mulige andre områder.
Det her handler om, om man f.eks. på et botilbud må tilkøbe ledsagelse eller andet dér.
Og der er det bare, som jeg nævnte før, at der kan være en bekymring for, at der kan opstå en ulighed i forhold til de beboere, der er der.
Hvad man derudover bruger sine penge på, vil vi overhovedet ikke blande os i på nogen som helst måde.
Karina Adsbøl (DF), 2016-05-19:
Jeg forstår godt Enhedslistens bekymringer, for de bekymringer kan man godt have i forhold til det med brugerbetalingen.
Vi har jo i dag servicelovens § 83, hvor man kan tilkøbe sig ekstra rengøring og andet.
Så man kan sige, at der er udfordringer.
Men man må også erkende, at vi har fået rigtig, rigtig mange henvendelser fra mennesker, der vil have lov til at råde over deres egne midler, og som simpelt hen er rigtig, rigtig sure over det her.
Kan ordføreren ikke komme ind på, om ordføreren ikke også selv har fået de henvendelser, altså hvor man har efterspurgt, at vi kigger på de her regler, også i forhold til at de selv vil have lov til at bestemme, hvad de bruger deres midler til?
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-05-19:
Jo, det har jeg, og jeg skal ikke her prøve at give udtryk for, at vi ikke her har en sag, der kan være kompleks.
Det er jeg sådan set enig i.
Jeg forstår bare meget de henvendelser, jeg har fået fra borgere, på den måde, når man nu ikke ifølge lovgivningen har ret til ledsagelse, hvad man jo vitterlig ikke har – når en kommune beslutter, at der er nul kroner til det, ja, så kommer man ikke ud af sit botilbud – at der er borgere, der siger: Kan vi dog så i det mindste ikke få lov til at tilkøbe muligheden for ledsagelse ud af botilbuddet?
Der er det blot, jeg siger, at det ville være trist, hvis det, der kom ud af det her, var en løsning, hvor den borger, som havde råd til ledsagelse, fik ledsagelse, mens den borger, der ikke havde råd, ikke fik ledsagelse.
Og det er det synspunkt, jeg vil forfølge her i det videre arbejde.
Laura Lindahl (LA), 2016-05-19:
Jamen det er lidt i forlængelse af det her med brugerbetaling.
For kan Enhedslistens ordfører ikke anerkende, at man kunne komme i en situation ud fra nogle fælles drøftelser i udvalget, hvor vi både sikrer nogle lige muligheder for nogle af de borgere med funktionsnedsættelser, som i dag ikke har mulighed for ledsageordning, og samtidig giver de mennesker, som måske har sparet op i deres liv, og som på en eller anden måde har bedre økonomiske vilkår – og hele deres liv sådan set har haft muligheden for at tilvælge ting – en mulighed for stadig væk at kunne købe ekstra ydelser, så man sådan set måske øger uligheden, men gør begge målgruppers vilkår bedre?
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-05-19:
For os er det helt fundamentale, at der er lighed for loven forstået på den måde, at man til et niveau, som selvfølgelig også er afhængigt af omkostningerne, er sikker på ledsagelse, uanset om man er en borger med handicap, der er mindrebemidlet, eller om man er stenrig i kraft af en arv.
Man skal kunne sige, at der er hver eneste borger sikret, at der er en ordentlig mulighed for at få ledsagelse.
Det er muligt, at det er en drøftelse værd, om der kan være noget i forhold til borgerens anvendelse af penge, som vi skal kigge på.
Det er jo ikke min opfattelse, at vi skal have borgere med handicap under økonomisk administration, fordi de har et handicap, det skal vi naturligvis ikke, men for os er det helt fundamentalt, at der er en sikkerhed for, at også de borgere, der ingen penge har, får mulighed for at komme ud af deres botilbud med ledsagelse, så de kan få anstændige vilkår og et ordentligt liv.
Laura Lindahl (LA), 2016-05-19:
For det, som i hvert fald er vores udgangspunkt forud for forhåbentlig en arbejdsgruppe og nogle drøftelser omkring det her, vil være – fuldstændig ligesom Enhedslistens ordfører er inde på – lighed for loven, men derudover frihed.
Hvis man har midler selv og ønsker at bruge dem, så har man muligheden for det.
Så jeg tror, det var en misforståelse – vi fik talt os længere væk fra hinanden, end vi, tyder det på, reelt egentlig er.
Tak for det.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-05-19:
Som sagt er det lighedsprincippet, der er afgørende, men vi er også meget betænkelige ved indførelse af brugerbetaling på de her områder.
Men altså, jeg kan høre, at det kommer til at indgå i drøftelsen.
Det, der som sagt er vores absolutte udgangspunkt, er at skabe lighed for loven i den her sag.
Laura Lindahl (LA), 2016-05-19:
Tak for det.
Som tidligere ordførere og ministeren har været inde på, har man jo allerede taget hul på den her debat i den sidste behandling, hvor Liberal Alliance også tilkendegav, at vi ønsker at støtte B 190, som er et forslag fra Dansk Folkeparti om, at man nedsætter en arbejdsgruppe, der kan udarbejde forslag til løsninger og, som jeg forstår det, til en forbedring af den nuværende ledsageordning.
Det kan vi selvfølgelig kun støtte, for vi ønsker klare regler, mere fleksible regler og også nye forslag til ordningen helt generelt.
Selvfølgelig mener vi også i Liberal Alliance, at borgere, der har økonomisk råderum, skal have mulighed for at købe ekstra ledsagertimer, ligesom man skal kunne spare timer op.
Der kan jeg så forstå på Enhedslistens ordfører, at det kan være, at vi skal have nogle konkrete drøftelser om det og de udfordringer, det kan afstedkomme.
Men hvis de her mennesker først senere i livet har fået deres funktionsnedsættelse, har de jo hele deres liv haft mulighed for lange rejser og køb af alle mulige ekstra ting, som naboen ikke nødvendigvis har haft mulighed for.
Det er nu engang sådan, vores samfund er: Nogle har mulighed for noget, som andre ikke har.
Og det er ikke anderledes, fordi man er handicappet.
Det er heller ikke sådan, at fordi man har samme handicap, har man så samme livsvilkår.
Livsvilkårene kan sagtens være forskellige, selv om man deler det at have en funktionsnedsættelse.
Så for Liberal Alliance er det fuldstændig klart, at vi går til den her arbejdsgruppe, som forhåbentlig bliver nedsat, med et ønske om at sikre mere frihed for borgerne, nemmere og mere lige adgang til de ordninger, der findes, altså helt klart mere frihed og lettere adgang til ordningen.
Derfor støtter Liberal Alliance det her forslag.
Pernille Schnoor (ALT), 2016-05-19:
Som jeg har tilkendegivet før, er vi positive over for, at der nedsættes en arbejdsgruppe, hvilket alle sammen herinde har talt om tidligere, tror jeg.
Vi vil gerne se på en regelforenkling på området, da vi mener, at der anvendes mange ressourcer på overkontrol på det her område.
I den forbindelse kunne vi godt tænke os, at man udvidede kommissoriet for arbejdsgruppen til måske også at omfatte det at kigge på merudgifter.
Man kan læse – og her citerer jeg Thorkild Olesen, der er formand for Danske Handicaporganisationer – at »der er eksempler, hvor kommuner bruger 16 procent af arbejdstiden på at administrere 1 procent af udgifterne.
Yderligere skaber sagsbehandlingen omkring merudgifterne ofte et uværdigt møde mellem borger og sagsbehandler, hvor mistænkeliggørelse og kontrol kommer i centrum«.
Derfor synes vi, at det er vigtigt, at man overvejer, om kommissoriet f.eks. kan udvides til også at omfatte merudgifter.
I forhold til den sidste debat, der har været, er vi også nervøse for, at det kan være en glidebane for den her arbejdsgruppe, at den her brugerbetaling kan blive indført.
Vi siger i hvert fald ikke ja til, at der skal indføres brugerbetaling på det område.
Men vi er positive over for at se på en forenkling af reglerne.
F.eks. kunne man forestille sig, som det også blev nævnt tidligere, at der kunne tænkes i en klippekortsmodel, ligesom man har gjort det på ældreområdet i hjemmeplejen, hvor man kunne forestille sig at den handicappede selv var med til at disponere og spare tid op.
Så vi er positive over for forslaget om en arbejdsgruppe.
Carl Holst (V), 2016-05-19:
Tak for det.
Både den nuværende og den forrige ordfører havde en nervøsitet for brugerbetaling.
Men det, der ligger i beslutningsforslaget, og som skal indgå som en del af udvalgsarbejdet, er retten til tilkøb.
Hvis vi nu ikke kalder det brugerbetaling med de associationer, det kan give, men kalder det det, det er, nemlig medmenneskers ret til for deres egne penge at foretage tilkøb ud over den service, som man har ifølge socialloven, er ordføreren så også helt afvisende over for det?
Pernille Schnoor (ALT), 2016-05-19:
Jeg ytrer en skepsis eller, hvad skal man sige, nævner en bekymring for, om det kan være en glidebane at åbne for det her.
Det er jo stadig tilkøb, der, som det blev nævnt tidligere, inddrager personalet på den institution, hvor den handicappede bor.
Så det er efter min mening noget, som vi i hvert fald vil se på ikke bliver en ulighed i den adgang, der er til ydelser på området.
Laura Lindahl (LA), 2016-05-19:
Det var Venstres ordfører, der indledte, og som gav mig lyst til lige at tage ordet, for mener Alternativet sådan helt grundlæggende, at mens mennesker, der ikke har funktionsnedsættelser, altså mennesker som os, der sidder her, er frit stillet til at bruge deres penge, fuldstændig som de har lyst til – de kan købe ferier, foretage tilkøb til alle de offentlige ydelser, de har ret til – så har man, lige så snart man har en funktionsnedsættelse, psykisk eller fysisk, ikke længere ret til at bruge sine penge frit?
Så må man ikke foretage tilkøb og sikre sig bedre forhold i livet, end dengang man måske ikke havde en funktionsnedsættelse.
Er det Alternativets holdning?
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-05-19:
Men nu nævner ordføreren spørgsmålet om Sølund Musik-Festival, og at der er borgere, der har haft vanskeligt ved at deltage i den.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at der kun skal være én ting, der afgør, hvorvidt en borger med handicap deltager i Sølund Musik-Festival, og det er, hvorvidt man bryder sig om musikken og samværet, men at det aldrig kan være et spørgsmål om, hvorvidt den enkelte borger har råd til at deltage og selv at betale for ledsagelse?
Søren Søndergaard (EL), 2016-05-19:
Jeg forstår godt, at formanden var i tvivl om, om ordføreren var færdig, for normalt under førstebehandlingen hører man jo en holdning til forslaget, en indstilling til forslaget.
Den kom jo ikke her.
Det overgik fuldstændig ordførerens kapacitet at fortælle, hvad holdningen var, eller skulle ordførerens megen snak om alt muligt andet forstås på den måde, at Dansk Folkeparti er imod finanspagten, undtagen når det gælder om at begrænse landes ret til med et demokratisk flertal at træffe beslutning om at lave udviklingsbistand?
Så skal de rammes af EU's finanspagt, altså, så er man helt vild med EU's finanspagt.
Var det i virkeligheden det, ordføreren prøvede sige?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-05-19:
Det er jo selv for Enhedslistens normale niveau en omgang forvrøvlet sludder, som hr. Søren Søndergaard der kommer frem med.
Altså, jeg redegjorde sådan set for vores holdning til det her forslag ganske tydeligt og klart.
Det er nemlig: Tjah, bum bum.
Det, som Socialistisk Folkeparti foreslår her, svarer sådan set til at ringe efter blikkenslageren, når det vælter ned med vand oppe fra taget.
Det kunne måske være en god idé at starte med at reparere taget.
Det her adresserer jo ikke det, der er det egentlige problem, nemlig at det vælter ind med folk fra Afrika og Mellemøsten, som gerne vil have del i vores Europa, vores velfærd.
Det er det, man skal koncentrere sig om at stoppe, ikke sidde og fedte rundt i alle de her regler.
Man kan altså kun bruge pengene én gang, medmindre Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten vil fortælle mig, præcis hvor det der pengetræ, som jeg har en fornemmelse af Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten er i besiddelse af, står henne.
Så vil jeg også begynde at plukke bærrene fra det.
Søren Søndergaard (EL), 2016-05-19:
Jamen altså, mystikken breder sig jo.
Jeg troede, at Dansk Folkeparti var imod finanspagten.
Det er Dansk Folkeparti måske ikke?
Når det gælder spørgsmålet om, at EU skal bestemme, om man må bruge penge på flygtninge og eventuelt indvandrere og udviklingsbistand, så skal finanspagtens regler gælde.
Er det Dansk Folkepartis synspunkt?
Enhedslisten er fundamentalt imod finanspagten.
Vi synes ikke, at den skal gælde nogen steder, og er der nogen, der stiller forslag om, at der er nogen steder, den ikke skal gælde, stemmer vi for det.
Det er et skridt på vejen.
Men Dansk Folkeparti synes åbenbart, at på nogle områder er den rigtig god.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-05-19:
Tror hr. Søren Søndergaard virkelig, at jeg står her under behandlingen af et beslutningsforslag fra Socialistisk Folkeparti og undsiger Dansk Folkepartis politik?
Jeg siger bare, at det her jo i virkeligheden er et forslag, som er ganske langt ude i hampen.
Jeg er udmærket klar over Socialistisk Folkepartis holdning til spørgsmålet om hamp, men ikke desto mindre er det jo ikke det, det drejer sig om.
Det, det drejer sig om, er at få begrænset tilstrømningen af migranter til Europa, ikke at camouflere udgifterne til det.
Søren Søndergaard (EL), 2016-05-19:
Når nu vi har set, hvad der er sket inden for det sidste års tid, og når vi nu kan konstatere, hvor store udgifter det kommer til at påføre f.eks. det danske, men også andre samfund, overvejer ordføreren så ikke, om det måske havde været en god idé, at vi, da vi stod der for et års tid eller halvandet siden, havde investeret lidt i at undgå, at den situation opstod?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-05-19:
Jeg og Venstre er enige i, at man også kan gøre ting for at forebygge forskellige kriser.
Det kan være med militær magt, det kan være med ulandsbistand.
Der er masser af måder, hvorpå man kan forebygge – også eksempelvis en flygtningekrise.
Vi er da fra Venstres side enige i, at der er blevet gjort for lidt fra verdenssamfundets side for at forebygge, bl.a. situationen i Syrien.
Men det giver jo ikke så meget mening at være bagklog og sige, at nogle andre skulle have gjort noget andet tidligere.
Vi kan jo bare se på, hvordan situationen er i dag, og hvilke muligheder vi har for at gøre noget ved problemerne i dag.
Søren Søndergaard (EL), 2016-05-19:
På det tidspunkt råbte og skreg FN bl.a. til den danske regering og til andre regeringer og sagde: Hvis ikke I sender nogle flere penge til flygtningelejrene, bliver vi nødt til at skære ned på rationerne, og det vil udløse en flygtningestrøm til jeres land.
Det vil sige, at dengang de sagde det, havde det været klogt at lytte til dem, og det havde været klogt at lave den investering, også selv om det havde betydet, at man skulle låne nogle penge, som man så ikke havde som udgift på et senere tidspunkt.
Det havde været klogt at have vist rettidig omhu i den situation.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-05-19:
Hvis der ligger det i spørgsmålet, om det er klogt at skabe store offentlige underskud, fordi man så mener, man forebygger et eller andet, er jeg uenig.
Men man kan gøre noget inden for rammerne af en økonomi, og hvis Enhedslisten vil hjælpe med at skaffe offentlige besparelser på andre områder, sådan at man kan bruge noget mere eksempelvis på flygtningelejre, er det da interessant – hvis altså det er de toner, jeg hører fra ordførerens side.
Men hvis jeg kender ham ret, tager jeg nok munden for fuld.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-05-19:
Altså, når man hører på hr. Jan E. Jørgensen, får man jo det indtryk, at det her bare handler om, at man giver los for at bruge penge og skabe meget, meget store underskud.
Det er slet ikke det, der er tale om her.
Der er tale om at adressere en udfordring, der ligger i, at som det er i øjeblikket – med den enorme flygtningestrøm, som Europa mærker – så er der i næsten alle lande en politik, som går ud på, at man tager asyludgifter fra ulandsbistanden.
Og hvis man ikke gjorde det, var man nødt til at tage dem fra velfærdsområdet.
Begge dele har store konsekvenser.
At tage dem fra ulandsbistanden har konsekvenser i forhold til den langsigtede politik, også i forhold til flygtningestrømmen.
Hvis man tager dem fra velfærdsområdet, har det betydning for befolkningens opfattelse af det her problem.
Derfor er man nødt til at diskutere det her på en anden måde.
Det er noget, som andre europæiske lande faktisk er enige i, og som Kommissionen er enig i.
Så jeg synes i og for sig, man skulle tage den her diskussion lidt mere pragmatisk og lidt mere jordnært, i forhold til at vi står med nogle enorme udfordringer.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-05-19:
Jeg er enig i, at det er den langsigtede udfordring, og jeg synes heller ikke, jeg siger noget, der indikerer, at jeg er uenig i det, som hr. Søren Søndergaard siger.
Og de regler er vi jo nødt til at følge, og inden for de regler er der også nogle fleksibilitetsklausuler, som vi i hvert fald synes er tilstrækkelige.