runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Hansen (S), 2008-10-22:
Jeg har et kort spørgsmål til ordføreren.
Finder ordføreren, at en prisstigning på over 30 pct. er rimelig?
Det er jo det, som vil foregå i Århus med den meget kraftige forældrebetaling, som man vil komme til at opleve i Århus.
Der skal man i hvert fald betale 300-400 kr. mere for den samme ydelse, som man egentlig har fået mange steder i kommunen, fordi de også der har haft madordninger.
Og så er der det der med, at der er valgfrihed med hensyn til, om kommunen vil hæve forældrebetalingen eller ej, men det er vel en teoretisk valgfrihed.
Der skal findes økonomi til at implementere den her ordning.
Er ordføreren ikke enig i det?
Vivi Kier (KF), 2008-10-22:
Det er vigtigt for alle mennesker at spise fornuftigt, at spise sundt og at spise varieret.
Morgenmad er et af dagens allervigtigste måltider, men kan jo ikke gøre det ud for en hel dags kost.
Så et sundt måltid mad midt på dagen er afgørende for, at vi alle sammen fortsat kan yde en arbejdsindsats, at vi fungerer og føler os godt tilpas.
Sådan forholder det sig også med vores børn.
Derfor synes vi Konservative, at det er et godt forslag, vi står med i dag.
Ifølge det bliver det senest den 1. januar 2010 således, at alle børn i alle landets daginstitutioner får tilbudt et dagligt frokostmåltid.
Et sådant måltid har rigtig mange positive sider.
Det aflaster en travl børnefamilie med madpakkesmøring, det fremmer gode kostvaner, og det bidrager til et generelt velvære.
Men det overordnede ansvar for, at børn får en sund og varieret kost, er stadig væk forældrenes, og det ansvar er for os Konservative et væsentligt punkt at holde fast i.
Derfor finder vi det også helt naturligt, at det er forældrene, der betaler for den mad, der nu gøres obligatorisk i daginstitutionerne landet over.
Vi kan støtte lovforslaget.
René Christensen (DF), 2008-10-22:
Der må jeg sige, at vælgerne i Hvidovre Kommune må kigge på deres kommunalbestyrelse og spørge, hvorfor de vælger den løsning.
Jeg har netop sat spørgsmålstegn ved det også, og det vil jeg også gøre i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Når man nu har en ordning, hvor man allerede giver mad - og det løber rundt, og det gør det jo også i Hvidovre Kommune, går jeg ud fra - så er man jo ikke forpligtet til at tage de 5 pct. Hvis jeg var byrådsmedlem i Hvidovre Kommune, ville jeg sige, at jeg ikke synes, at vi skal tage den ekstrabetaling for dem, som er i vuggestueordningen.
Kenneth F. Christensen (S), 2008-10-22:
Ja tak.
Det er jo interessant at høre.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren for Dansk Folkeparti, hvor det er, de børnefamilier skal finde de ekstra midler, som det koster for at få passet børnene.
Og så kunne jeg også godt tænke mig at spørge ordføreren for Dansk Folkeparti, om det er i orden, at taksten for vuggestuer bliver sat op som følge af det her lovforslag, uden at der kommer en væsentlig serviceforbedring.
I Hvidovre Kommune kommer der eksempelvis ikke nogen serviceforbedring, for der er madordning i vuggestuerne, men de får lov til at betale ekstra nu.
Hvordan hænger det sammen i Dansk Folkepartis optik?
René Christensen (DF), 2008-10-22:
Jamen Dansk Folkeparti beskytter bestemt de svage.
Nu kunne jeg jo så spørge tilbage og sige: Jamen er alle børnefamilier svage?
Det mener vi i Dansk Folkeparti bestemt ikke de er.
De er ikke svage - for man er ikke svag, fordi man har et barn.
Man kunne også spørge: Er man økonomisk svag, fordi man har et barn?
Det er heller ikke alle, der er det.
Så i forhold til spørgsmålet vil jeg sige, at selvfølgelig beskytter vi de svage, og vi mener også her, at det egentlig ikke har noget med det som sådan at gøre.
Kenneth F. Christensen (S), 2008-10-22:
Ja tak.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Dansk Folkepartis ordfører, om det er korrekt forstået, at Dansk Folkeparti slår sig op på at beskytte de svage.
For det kan undre mig, at Dansk Folkeparti så lige pludselig ser børnefamilier som meget, meget ressourcestærke, så man derfor godt kan tillade sig at hæve forældrebetalingen med 5 pct. på daginstitutionstaksten.
Er Dansk Folkeparti til gavn for de svage, eller er det o.k. at hæve forældretaksten?
Lene Hansen (S), 2008-10-22:
Vi er jo enige om i det danske samfund, at det er hensigtsmæssigt, at kvinderne er på arbejdspladserne, lige så vel som mændene er det, og det efterlader jo så børnene med et behov for at blive passet.
Derfor har vi vel som samfund en forpligtelse til at være med til at løse dette pasningsproblem på allerbedste måde, og børnene skal naturligvis have det allerbedste pasningstilbud, og det bør også indeholde en garanti for et sundt frokostmåltid.
Det er jo dér, hvor vi er fuldstændig enige med regeringspartierne og med regeringen, nemlig at det er meget, meget vigtigt.
Men hvor går grænsen?
Vivi Kier (KF), 2008-10-22:
Jeg skal gøre det kort og enkelt.
Når det er lørdag og det er søndag, når det er ferie, når det er aftensmad, når det er morgenmad, er det jo forældrene, som skal gå hen og handle hos købmanden og slagteren, lave mad og betale maden for deres børn.
Når de så skal i daginstitution, synes man åbenbart lige pludselig ikke, at det er o.k., at forældrene skal betale for den mad, børnene får.
Jeg får lyst til at spørge: Har Socialdemokraterne nogen sinde overvejet, hvor grænsen går imellem forældrenes ansvar og statens ansvar?
Lene Hansen (S), 2008-10-22:
Hvis fru Vivi Kier havde hørt efter, hvad der blev sagt i ordførertalen, så ville jeg være fri for at stå og forsvare en holdning, som jeg ikke har givet udtryk for.
Jeg sagde udtrykkeligt, at de to tilbud hver har deres store kvaliteter, og det er ikke udtryk for nogen form for nedvurdering af dagplejetilbuddet - tværtimod.
Med hensyn til det andet spørgsmål, så ... ja, nu er min taletid udløbet.
Jeg bliver nødt til at få det gentaget.
Vivi Kier (KF), 2008-10-22:
Ja tak.
Allerførst får jeg lige et frygteligt behov for at sige, at jeg synes, at fru Lene Hansen får det udlagt, som om dagplejen er et væsentlig ringere tilbud end en institutionsplads i en vuggestue, og det må jeg sige ikke er korrekt.
Vi har nogle rigtig, rigtig dygtige dagplejere, og der er rigtig, rigtig mange forældre, som meget bevidst vælger en dagpleje frem for en vuggestue.
Lad det nu være.
Jeg kunne jo forstå, at på det sådan lidt overordnede plan var Socialdemokraterne meget enige i forslaget, og så var der alligevel en række fatale fejl og mangler.
Jeg blev sådan meget i tvivl om, hvorvidt Socialdemokraterne vil støtte det her lovforslag, eller hvad det er, der skal pilles ud, før man kan støtte det?
Lene Hansen (S), 2008-10-22:
Jamen man kan jo spørge: Hvad bliver det næste fra Venstre?
Bliver det, at det kun er skolebørnenes forældre, der skal betale skolebøgerne?
Bliver det sådan, at det er de ældre selv, der må afholde alle udgifter, fordi det er de ældres problem at være ældre - eller hvad man nu skal sige?
Altså, vi oplever, at det er samfundets forpligtelse at tage vare på medborgerne, og det gælder især vores børn.
De allermindste børn har brug for en række tilbud, og det føler vi altså at samfundet som helhed står sig ved at være med til at finansiere.
Med hensyn til bemærkningerne om, at det er en lokal prioritering at lade være med at hæve prisen for børnepasning, vil jeg bare sige, at jeg ser for mig, at det vil blive meget, meget vanskeligt at holde sammen på kommunernes økonomi ved at skulle finansiere et nyt tilbud, som jo bliver en pligt herfra.
Julie Skovsby (S), 2008-10-22:
Tak for det.
Vi ved jo alle sammen, at der er et stort efterslæb i de offentlige investeringer og renoveringer, og nu kommer der så yderligere til, og ordføreren siger, at man ikke helt kan vurdere, hvor stort behovet er for nye køkkener i daginstitutioner.
Kunne man ikke frygte, at der kom til at ske lige præcis det samme her?
René Christensen (DF), 2008-10-22:
Jo, det kunne man sagtens frygte.
Når der er sat omkring 20 mia. kr. af i Kvalitetsfonden, og de går helt til 2018 - sådan mener jeg i hvert fald det er - så må man sige, at det jo er kommunalbestyrelserne, der bestemmer, hvad det er for nogle projekter, de vil lave.
Hvis kommunalbestyrelsen går ud og siger, at de ikke vil lave toiletter på skolerne, men at de vil lave noget andet, så er det dem, der har prioriteret det fra.
Det er det samme i det tilfælde her, hvor man kan spørge, hvad det er, der bliver prioriteret her.
Det kan godt være, at man til at starte med må sige, at man får noget mad udefra.
Der kan jeg forstå, at der er andre her i salen, som aldrig har prøvet at få ordentlig mad udefra, men så vil jeg sige, at jeg da næsten skulle invitere en dag, for jeg har da prøvet at holde arrangementer, hvor jeg har fået mad udefra, der har været ganske udmærket, og hvor det ikke har været madpakker, der har været pakket ind. Så det kunne jo være den løsning, nemlig at man siger, at man starter ud med at få mad udefra til institutionerne, og fremadrettet bliver de køkkener så etableret, som der skal til i institutionerne, så det eventuelt også kan gøres som et pædagogisk tilbud.
Først siger man, at kommunerne nu får en lille mulighed for at kunne tage nogle penge fra borgerne, og at de også vil tage dem - det vil de gøre, lige med det samme - og samtidig siger man også, at regeringen og Dansk Folkeparti holder kommunerne i et jerngreb, så de ikke kan flytte sig.
Hvad er det så, vi skal?
Skal vi herindefra køre det fuldstændig detailstyret?
Er det det, der bliver lagt op til?
Nu har vi lagt op til, at kommunerne kan vælge, om de vil tage den her merbetaling,
men det står kommunerne frit for, om de vil gøre det eller ikke vil gøre det.
Det er det, der bliver lagt op til med det her.
Men jeg forstår, at kommunerne ikke kan tænke selv, og at vi så må gøre det for dem.
Line Barfod (EL), 2008-10-22:
Kommunerne er lagt i en økonomisk spændetrøje, som Dansk Folkeparti hvert eneste år stemmer for, og det er enormt svært for kommunerne at have penge nok til alle de mange opgaver, de løbende bliver pålagt af Folketinget.
De skal sørge for at sikre skoler og børnehaver og ældrepleje osv., og det er enormt svært at få det til at hænge sammen med pengene.
Man har lagt et skatteloft ind og sagt, at kommunerne ikke må hæve skatten.
Der er næsten ikke nogen skruer, kommunerne kan skrue på.
Nu giver man dem så muligheden for, at de må hæve forældrebetalingen, for der er jo ikke noget krav om, at det kun gælder kommuner, der ikke har en madordning i forvejen.
Desuden bliver det jo sådan, at den øgede forældrebetaling vil kunne dække madordningen, når det gælder vuggestuer, men ikke børnehaver.
Så der vil være tale om rigtig mange kommuner, som indfører den her øgede forældrebetaling.
Derfor spørger jeg igen, hvorfor Dansk Folkeparti synes, det er rimeligt, at man skal betale 9.000 kr. mere om året for en vuggestueplads i en situation, hvor mange børnefamilier kan se frem til en økonomisk fremtid med stor utryghed.
René Christensen (DF), 2008-10-22:
Jeg har selvfølgelig også været inde at undersøge, hvor mange kommuner der tilbyder mad i vuggestuen.
Og når man laver sådan en undersøgelse, spørger man selvfølgelig nogle kommuner, og så er der nogen, der svarer, ikke alle svarer.
Det, jeg fandt ud af, var, at 77 pct. af dem, der havde svaret, havde en madordning i deres vuggestuer.
Det vil sige, at i de 77 pct. af kommunerne bliver det ikke dyrere, for de har ordningen allerede i dag.
Så det må være nogle få kommuner, det bliver dyrere i.
Hvis påstanden er, at den mad, som leveres i dag, ikke er på niveau med det, vi kommer med et forslag om her, så er jeg endnu mere glad for, at vi kommer med det forslag, hvis det er det, der bliver lagt op til.
Line Barfod (EL), 2008-10-22:
For nogle familier er det ikke kun et spørgsmål om at forstå, hvad det er, Dansk Folkepartis ordfører siger, men også et spørgsmål om, hvad de har råd til.
Hvis det for en vuggestueplads, som BUPL har fået beregnet, kommer til at koste 9.000 kr. mere om året, er det rigtig mange penge i et budget for en række lavtlønsfamilier, hvor man i forvejen er enormt usikker i forhold til den økonomiske situation, vi står over for.
Og da vi jo lige har oplevet finansministeren være ude at sige, at man alligevel ikke genindfører Den Særlige Pensionsopsparing, fordi der er brug for, at familierne har mere tryghed omkring deres økonomi, så undrer det mig noget, at Dansk Folkeparti siger, at de vil være med til at stemme for, at det skal koste 9.000 kr. mere om året at have et barn i vuggestue i en situation, hvor rigtig mange familier er meget bekymrede over, hvad de egentlig har af penge til at klare sig for fremover, da de kan se frem til, at det formentlig bliver noget dyrere at bo i hus osv.
René Christensen (DF), 2008-10-22:
Jeg må bare sige, at jeg ikke rigtig kan forstå, hvad det er, der bliver sagt her.
Jeg tror faktisk, at langt de fleste forældre - jeg vil faktisk sige alle - jo vil deres børn det bedste.
Det tror jeg alle forældre gerne vil.
Her har vi et forslag, hvori vi går ind og siger: Nu kan I få tilbudt et sundt og nærende måltid mad til jeres børn, når de er i kommunens varetægt.
Det tror jeg at rigtig, rigtig mange forældre vil sige er en god ting.
Vi skal stadig væk huske på, at i den pris, der var førhen, lå egenbetalingen på 33 pct., nu kan den komme op på 30 pct., men for et bedre tilbud.
Det vil sige, at man her får en større pakke, og man betaler ikke ekstra for den.
Karen Ellemann (V), 2008-10-22:
Lad mig så blot endnu en gang komme med en supplerende serviceoplysning, at det er klart, at hvis en kommune oplever, at forældrene simpelt hen fravælger daginstitutionen på grund af prisen, har kommunen jo altså mulighed for at sikre ens priser i daginstitution og dagpleje.
Med hensyn til Socialdemokraternes holdning i forhold til mad glædede det mig utrolig meget, at ordføreren sagde, at mad ikke er gratis,
hvor er vi dog rørende enige, og hvor har jeg dog mange gange debatteret begrebet gratis skolemad med ordførerens partifæller.
Så det glæder mig, at vi er enige om, at mad ikke er gratis.
Men hvordan kan det være, at Socialdemokraterne mener, at det er enhver skatteborger, der skal betale for børns mad?
Kan vi ikke være enige om, at det er forældrenes ansvar, at børnene får mad?
René Christensen (DF), 2008-10-22:
De 5 pct. synes jeg er rimelige, ja, hvis man skal have ordningen til at køre rundt.
Jeg skal lige gå tilbage til, hvad det egentlig var, jeg startede med at sige i min ordførertale.
Der nævnte jeg faktisk også, at vi mener, at det skal være frivilligt for familierne at ville deltage i denne ordning.
Det er faktisk et af de spørgsmål, som også kunne komme i forbindelse med det.
Det er også vores opfattelse, at ordningen skal være frivillig for familierne.
Det er selvfølgelig en af de ting, der skal diskuteres - det er jo en førstebehandling, og jeg går ud fra, at det også bliver drøftet i udvalget, og så har vi selvfølgelig nogle ting, vi vil spørge ind til.
Og dette vil så være en af dem.
Lene Hansen (S), 2008-10-22:
Der er jo nogle kommuner, som allerede er begyndt at regne på det her lovforslag, og jeg synes måske nok, at de tal, der allerede er kommet frem, er lidt alarmerende.
Jeg ved ikke, om ordføreren er bekendt med Århustallene, men der har man beregnet, at man jo selvfølgelig hæver prisen med de 5 pct. på de områder, man nu kan, og det vil så betyde, at småbørnsfamilierne skal til at betale 470 kr. mere om måneden for børnepasning.
Det svarer vel til en stigning på 35-36 procent.
Finder ordføreren, at det er en rimelig procentstigning?
René Christensen (DF), 2008-10-22:
Det, jeg mener, når jeg siger, at vi kan motivere kommunerne, er faktisk, at hvis man ser på, hvad kernen i det her lovforslag er, så er det, at vi har nogle børn, som bliver passet og er i kommunal varetægt.
Dem vil vi gerne give et godt madtilbud, mens de er der.
Så kan man sige, at det så er det, vi nu sætter på dagsordenen, at det er det, vi vil have.
Så må kommunerne jo leve op til det, og der har de jo så de muligheder, som jeg skitserer her.
Jeg skal jo ikke komme med løsninger til kommunerne.
Det kan være forskelligt fra kommune til kommune, hvordan man finder ud af at ville lave det her, men der er nogle muligheder her, der er nogle midler, man kan søge, og der er nogle andre muligheder.
Jeg synes, vi skal lade det være op til kommunalbestyrelserne at forvalte dem.
Men selvfølgelig vil Dansk Folkeparti da holde fast i, at når vi har besluttet, at børnene skal have en god, sund, nærende dansk kost, så er det også det, de skal give vores børn ude i kommunerne.
Julie Skovsby (S), 2008-10-22:
Nu skal jeg ikke påstå, at jeg kender regeringens og Dansk Folkepartis politik bedre end ordføreren, men jeg mener, at det er 25 mia. kr., der er afsat til det her område.
Men det er jo penge, der bare er blevet lagt sammen, og der er faktisk ikke tale om en yderligere investering.
Ordføreren var i sin tale inde på, at man, såfremt de her mål ikke nås, kan komme med nogle forslag til at motivere kommunerne.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om den motivation, man vil give kommunerne, er den samme som den, vi så i forbindelse med de her tre sanktionslove, der blev vedtaget lige inden sommerferien?
Lene Hansen (S), 2008-10-22:
Jeg tror, der måske er nogle ting, vi kunne blive enige om under drøftelserne her mellem første og anden behandling.
Det lyder for mig, som om Dansk Folkeparti også har nogle forbehold på mange af de punkter, hvor vi også har det, så det vil blive spændende at se, om vi kan mødes og få ændret forslaget i retning af noget af det, vi synes er rigtigt.
I dag er det jo sådan - jeg tror, ordføreren fortalte sig lidt - at det jo er frivilligt at være med i de her forældrebetalte madordninger, og hvis der så skal indbygges en form for frivillighed i det her lovforslag, så tror jeg måske nok, det kan blive lidt vanskeligt at nå så god en økonomi, som kommunerne får brug for for at gennemføre lovforslaget.
Jeg har tidligere været inde på, at det er meget, meget dyrt at implementere lovforslaget, men det bliver ligesom forfladiget af forligspartierne, regeringspartierne og Dansk Folkeparti.
Det er altså forældrene, der alene bærer finansieringen af det her lovforslag.
Det bliver dyrt og jeg synes, at en merudgift til børnepasning i Århus Kommune på så mange procent affødt af det her lovforslag simpelt hen er absurd.
Vivi Kier (KF), 2008-10-22:
Jeg har hæftet mig meget ved, at der i lovforslaget står, at kontaktpersonen eventuelt kunne være visitatoren.
Jeg synes, det skal være op til den enkelte kommunalbestyrelse, hvordan man gerne vil gøre det.
Nu hørte jeg før, at fru Lise von Seelen foreslog, at det eventuelt kunne være hjemmehjælpen, der kom, men hvis man nu rent faktisk er lidt utilfreds med den dér hjemmehjælp og ikke har en god kemi med vedkommende, så er det måske ikke den mest oplagte mulighed.
Men jeg synes, at lovforslaget er lavet så bredt, når der står, at det eventueltkunne være, at det er lagt op til kommunalbestyrelsen at beslutte, hvem man synes kan varetage opgaven bedst.
Frank Aaen (EL), 2008-10-22:
Hvad mener regeringen der skal gøres for at bremse den internationale spekulation, der ligger til grund for den aktuelle krise?
Lene Espersen (KF), 2008-10-22:
Jeg må altså simpelt hen bare tage afstand fra den måde, hvorpå hr. Frank Aaen betragter verden.
Jeg tror, at enhver dansker, der har aktier i et dansk pengeinstitut, vil sige, at de betaler en endog meget stor pris for den krise, som den finansielle sektor er i lige nu.
Aktierne er jo faldet meget, meget markant, og der er det jo aktionærerne, der tager det tab.
Ligesom de scorer gevinsten, når aktierne går opad, tager de også tabet, når aktierne går nedad, og sådan er det nu engang.
Sådan er det på et frit kapitalmarked, sådan må reglerne være.
Det, jeg synes er væsentligt at få understreget, er, at vi har lavet en efter min opfattelse utrolig god ordning, også en meget skrap ordning.
Hvis hr. Frank Aaen så det, så skete der jo faktisk det, efter at bankpakken var vedtaget, at så faldt de danske bankaktier faktisk.
Og det er jo udtryk for, at markedet har reageret og sagt: Hold da op, den danske stat har sandelig taget sig godt betalt for at gå ind og hjælpe bankerne igennem en finansiel krise.
Og det synes jeg da bare er et vidnesbyrd om, at bankerne rent faktisk både via aktiemarkedet og faktisk også via kontant indbetaling går foran og er med til at sige: Vi vil gerne være med til at rydde op, når der er problemer.
Frank Aaen (EL), 2008-10-22:
De banker, som ministeren nu står og roser, og som vi jo desværre ikke har nogen mulighed for at kigge ind i, fordi de er belagt med al mulig tavshedspligt, så vi faktisk ikke kan se, hvordan de har det, er altså f.eks. Danske Bank, som siden nytår har mistet to tredjedele af sin kursværdi - to tredjedele af sin kursværdi.
Jeg er sikker på, at der er nogle, der har indsigt i den banks drift, som ikke er så trygge ved at have penge placeret i Danske Bank-aktier.
Det er en bank, som vi ved havde placeret 5,6 mia. kr. i Lehman Brothers, et amerikansk bankforetagende, som gik rabundus, og som har påført Danske Bank et ukendt tab.
Men lad mig igen vende tilbage til, at der må kunne sættes ind over for, at man bare kan score kassen i årevis, og når så regningen kommer, skal den betales af skatteyderne.
Det er sådan set det, det går ud på.
Lene Espersen (KF), 2008-10-22:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at jeg nu vil fastholde, at selv om man selvfølgelig aldrig kan udelukke, at der er banker også i Danmark, der kan komme i problemer i fremtiden, så er den danske banksektor generelt kendetegnet ved at være velkonsolideret og sund.
Og mit budskab i besvarelsen af hr. Frank Aaens spørgsmål før var, at jeg ikke synes, det er rimeligt, at sunde, veldrevne banker, der ikke har udøvet en meget risikobetonet adfærd, pludselig skulle rammes, fordi der er en finanskrise, der er startet i USA.
Der synes jeg sådan set, det er samfundets opgave at sørge for, at markedet kommer til at fungere ordentligt igen, og derfor har vi altså valgt i en 2-årig periode at lave denne redningspakke.
Frank Aaen (EL), 2008-10-22:
Jeg tror, at ministeren skal være varsom med at sige, at alle de andre banker er sunde.
Så sent som lige før, jeg gik herned, var der endnu et pengeinstitut, der måtte notere sig et kraftigt fald i det forventede overskud, og det kunne ikke garantere for, at det ikke ville falde endnu mere.
Altså, hvis man tror, at bankkrisen er ovre, er man - undskyld mig - lidt for naiv.
Men jeg spurgte nu til det mere principielle, for vi havde den anden debat om bankpakken forleden dag.
Jeg spørger i virkeligheden til det mere principielle, for der er jo meget, der kan tyde på, at der nok kommer en bankkrise igen på et tidspunkt.
Hvad kan vi gøre for at undgå, at fremtidige bankkriser, som undervejs op til krisen har medført, at nogle har tjent ufattelig mange milliarder, igen skal betales af skatteyderne den dag, krisen kommer?
Lene Espersen (KF), 2008-10-22:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at det, jeg og Folketingets flertal har været optaget af, var at sikre, at de kunder, der er i de danske banker, havde en sikkerhed for, at deres penge ikke gik tabt.
Den situation, vi stod i på grund af den finansielle ustabilitet, der har bredt sig fra USA til resten af verden, var, at bankerne ikke længere turde låne hinanden penge, af frygt for, at de skulle lide tab.
I sådan en situation ville det have kostet de danske borgere, den enkelte lille småsparer, utrolig dyrt, hvis vi blot havde sagt: Bankerne må bare gå ned, og blæse være med, hvad der sker med alle dem, der har penge i bankerne - lige fra de store indlånere som f.eks. kommunerne til de små opsparere.
Det ville have været meget, meget fatalt, hvis vi ikke havde sørget for at gendanne den finansielle stabilitet, ikke mindst set i lyset af, at mange af de banker, der havde svært ved at låne penge, var sunde og veldrevne banker, der ikke havde været drevet af griskhed eller af en uetisk måde at agere på, men havde drevet en god og sund bankforretning.
Men pengemarkedet var frosset til, ingen turde låne penge til hinanden.
Det var selvfølgelig ikke en situation, som var acceptabel, og i det lys synes jeg faktisk, at vi har gjort det, der tjener danske skatteydere og danske bankkunder bedst på lang sigt.