runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-20:
Det er jo en meget lille procentdel af de asylansøgere, der kommer fra Syriens nærområder, der ender i Europa – en meget lille procentdel.
De fleste er faktisk i nærområderne, og jeg tror, at flere faktisk godt kunne tænke sig at være i nærområderne og ville være i nærområderne, hvis vi gav den nødvendige hjælp.
Den daværende VK-regering var en af de største fortalere for øget hjælp i nærområdet, og det lægger vi også op til.
På trods af vores forslag om besparelse på udviklingsbistanden lægger vi netop op til at give flere penge til hjælp i nærområderne.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-11-20:
Jeg ved ikke, om lyden virker hernedefra.
Det prøver vi.
Jeg ville gerne kvittere for ministerens modtagelse af forslaget.
Jeg må sige, at der jo er opbakning til intentionerne, og det glæder mig, at der så kan være elementer og hjørner, som kan skrues anderledes sammen.
Det er jeg meget indstillet på at se, når regeringen så kommer med et konkret lovforslag.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om ministeren har en tidsplan for, hvornår regeringen forventer at komme med det konkrete forslag – bare så vi er lidt mere på sporet i forhold til det.
For det er jo noget, regeringen har lovet i lidt længere tid, og det er jo også en af grundene til beslutningsforslaget.
Jeg tror, første gang noget af det her analysearbejde blev bebudet fra regeringen, var i foråret 2013, og så er det blevet skubbet.
Så derfor vil jeg gerne spørge, hvad ministerens forventning til en tidsplan er.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-11-20:
Jeg skal gøre det kort.
Vi synes, det er et rigtig godt lovforslag, som vi kan støtte helhjertet.
Frank Aaen (EL), 2014-11-20:
Det er jo oplagt, at når vi ser sådan et forslag som det her, kigger vi straks efter, om det øger muligheden for, at virksomhederne kan snyde og bedrage og undslå sig for at give de oplysninger, som myndighederne har krav på at kunne se.
Der er ikke noget, der tyder på, at et krav om, at det skal ligge i papirform i en virksomhed, giver bedre mulighed for myndighederne i forhold til at søge på en server og finde dem der.
Derfor støtter vi selvfølgelig det her forslag under den forudsætning, at myndighederne har mulighed for at få adgang til de oplysninger, hvor end de måtte ligge i verden.
Vi ved jo i virkeligheden ikke engang selv, hvor vores data ligger, så mon ikke også det går og virksomhederne kan få lov til at lægge deres data ud, bare vi får mulighed for, at myndighederne kan få adgang til dem?
Steen Gade (SF), 2014-11-20:
SF støtter også forslaget.
Det er en forenkling, som andre har sagt.
Den eneste ting, som jeg synes man meningsfyldt kan fokusere på, er, at der skal være sikkerhed for, at myndighedernes kontrol under nye vilkår faktisk fungerer.
Jeg tror ikke, man skal sige til folk, at det bliver på helt samme måde, for det er klart, at der er en forskel på, om de ligger i en papirbunke i ens eget land eller de ligger på en server i et andet land.
Det er jo derfor, det er vigtigt, at man opbygger de systemer, som passer til den virkelighed, vi befinder os i.
Ida Auken (RV), 2014-11-20:
Det her lovforslag er blevet gennemgået et par gange, så jeg skal ikke bruge yderligere tid på andet end at sige, at Det Radikale Venstre er glade for at støtte et lovforslag, som både letter de administrative byrder for virksomhederne, og som er et tegn på, at vi faktisk lytter til, hvad virksomhederne selv peger på af ting, der kan ændres for at gøre deres liv lettere, og så selvfølgelig sikrer, at vi stadig har adgang fra det offentliges side til de her oplysninger, så man kan kontrollere de ting, der skal kontrolleres.
Så alt i alt: Radikale Venstre støtter forslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-11-20:
Jamen der er jo ikke så meget nyt at tilføje, andet end at det er et lovforslag, som er med til at begrænse en af de administrative byrder, som en række danske virksomheder har, bl.a. i forbindelse med bogføring, årsregnskaber, kvartalsregnskaber osv.
Det er jo sådan, at hvis man kigger på den måde, som teknologien udvikler sig på, så er det jo helt logisk, at det her forslag selvfølgelig skal sikre, at loven også står i forhold til den teknologiske udvikling, der pågår, og som stadig væk foregår.
Mange kender jo til cloud computing i dag og ved jo godt, at det er sådan, at man egentlig ikke ved, hvor ens informationer er henne, man ved bare, at man har dem.
Det sidste er selvfølgelig meget fornuftigt og forstandigt.
Det her er jo med til at gøre, at man slipper for en administrativ byrde, fordi man jo så, bl.a. som i det her tilfælde, ikke behøver at skulle søge om det, hvis ens oplysninger skulle ligge på en udenlandsk server eller andre steder.
Det, der bare er vigtigt for det offentlige Danmark, er selvfølgelig i forbindelse med konkurser og alt muligt andet, at man også er i stand til at tilvejebringe de data, der skal til for de enkelte virksomheder, og at man jo bl.a., som det også i det her tilfælde bliver beskrevet, stadig væk vil have almindelig adgang til sine egne oplysninger, eksempelvis med ens egne passwords osv. til egen digitale platform.
Men det er en administrativ byrde, der forsvinder.
Vi synes, det er fornuftigt, og vi kan støtte lovforslaget.
Thomas Jensen (S), 2014-11-20:
L 51 er endnu et lovforslag fra den her regering, hvormed man gør hverdagen lettere for danske virksomheder.
Med lovforslaget tager vi bestik af den teknologiske udvikling og bruger den til at fjerne en administrativ byrde for danske virksomheder.
Det gør vi, fordi det er vigtigt for danske virksomheder og dermed for resten af det danske samfund, at vi hele tiden har en tidssvarende erhvervspolitik.
Ændringen af bogføringsloven betyder, at danske virksomheder ikke længere skal søge dispensation for at opbevare deres regnskabsmateriale elektronisk i udlandet.
Kravet er blot, at regnskabsmaterialet er tilgængeligt fra Danmark, online.
Lovændringen er som sagt en naturlig konsekvens af den teknologiske udvikling, hvor regnskabsmateriale i dag opbevares digitalt.
For at sige det ligeud, har det mindre betydning, hvor serveren står placeret, end hvor bøgerne ligger.
Derfor sparer denne ændring både virksomheder og myndigheder for administrative byrder.
Det er altså i bund og grund et rigtig fornuftigt forslag, men vi var måske slet ikke blevet opmærksomme på problemstillingen, hvis det ikke havde været for Virksomhedsforum for enklere regler.
Det er jo her, ideen er født, og det er vi glade for.
Et tæt samarbejde med erhvervslivet betyder, at vi kan lave en bedre og mindre bøvlet regulering, og derfor bliver vi selvfølgelig ved med at lytte til de gode forslag, der kommer fra Virksomhedsforum.
Det er også godt at se, at Dansk Erhverv og Dansk Industri er positive, og det er i særdeleshed godt at se, at Danske Revisorer roser forslaget, for det er jo især deres medlemmer, som det har betydning for i hverdagen.
Afslutningsvis vil jeg understrege, at Socialdemokraterne arbejder målrettet på at skabe de bedst mulige vilkår for danske virksomheder.
Det skal være let at drive virksomhed i Danmark, så virksomhederne kan fokusere på at øge produktiviteten og dermed øge deres konkurrenceevne over for udlandet.
Socialdemokraterne kan støtte forslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-11-20:
Jeg skal indledningsvis sige, at jeg tillige taler på vegne af Det Konservative Folkepartis ordfører, Brian Mikkelsen, som ikke kunne være til stede.
I dag er det efter gældende regler sådan, at bilag skal opbevares her i landet, hvad angår papirbilag og bilag, der opbevares elektronisk, og nu åbner man mulighed
for, at de sidste ... [Lydudfald]
... kan finde sted i udlandet.
Det vil givet være en fordel for filialer ... [Lydudfald]
... koncerner
, og det vil givet give en administrativ lettelse.
Det har vi bestemt ikke noget imod i Venstre.
Vi lægger herudover vægt på, at der ikke med forslaget sker nogen indskrænkninger i myndighedernes adgang til at få oplysningerne og få bilagene frem.
De adgangsmuligheder er fortsat de samme.
Kristian Jensen (V), 2014-11-20:
Det her forslag er ikke ligesom de andre forslag, vi behandler, og til dem, der måtte sidde og følge med i behandlingen, kan jeg sige, at det jo er sjældent, at der er et lovforslag eller beslutningsforslag, som alle partier i Folketinget står bag.
Det her forslag drejer sig om, hvordan vi laver det politiske arbejde herinde.
De stående udvalg i Folketinget er sådan de politiske værksteder, det er der, hvor lovgivningen bliver undersøgt, testet og ændret, sådan at den passer til de politiske målsætninger, som Folketingets flertal måtte ønske.
Derfor er arbejdet i vores udvalg ganske afgørende for den lovkvalitet, som vi har i Danmark.
Samtidig er de politiske udvalg stedet for politiske armlægninger, hvor ministre bliver stillet til ansvar for deres embedsførelse, og hvor alle borgere har retten til at komme og få 15 minutter til at fremføre deres synspunkter i et foretræde.
Der er faktisk rigtig meget af det politiske arbejde i det her hus, der foregår i vores udvalg.
Derfor er jeg også glad for, at det nu er lykkedes at samle alle partier om en aftale om den fremtidige fordeling af udvalgsposterne.
Jeg har lige talt op, at det her spørgsmål har jeg drøftet med fem forskellige socialdemokratiske gruppeformænd, fra hr. Carsten Hansen til hr. Leif Lahn Jensen, inden vi kom frem til førstebehandlingen af forslaget i dag.
Med forslaget laver vi en ny fordeling af, hvem der skal være formand og næstformand for et udvalg.
Man fordeler formands- og næstformandsposterne ud fra det, der hedder d’Hondts metode, og det vil sige, at det er en langt mere ligelig fordeling af, hvem der egentlig sidder og styrer arbejdet i udvalgene, end det historisk har været, hvor det har været den flertalsgruppe i Folketinget, der havde besat de fleste udvalgsposter.
Vi tror på, at det vil give en større spredning i opgaverne.
I Venstre tror vi også på, at det vil være med til at give et bedre samarbejdsklima mellem folketingsmedlemmerne.
Vi har så undtaget nogle enkelte formandsposter fra fordelingen.
Det betyder, at regeringens valggruppe fortsat vil besætte formandsposten i Finansudvalget og formandsposten i Udenrigspolitisk Nævn, mens oppositionens valggruppe vil besætte formandsposterne i henholdsvis Europaudvalget og delegationen til Nordisk Råd.
Jeg vil gerne takke alle gruppeformænd for samarbejdet, der har været godt og tillidsfuldt.
Og jeg ser frem til, at vi efter det kommende valg vil tage den nye fordelingsnøgle i brug.
Jeg skal hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de også støtter forslaget.
Leif Lahn Jensen (S), 2014-11-20:
Jamen det er jo korrekt, at der har været fem gruppeformænd, og jeg er jo en af de heldige, for jeg har stort set ikke lavet noget, men jeg får lov til at stå her og tage hele æren for det.
Det er jo fantastisk.
Det er meget, meget rart at stå i den her situation, som også hr. Kristian Jensen sagde, hvor alle gruppeformændene og dermed også grupperne er enige om, at vi skal have en bedre og mere demokratisk løsning, end vi har haft hidtil, og at vi netop skal fordele udvalgsformandsposterne på en ordentlig og god måde.
Vi siger jo også dermed, at det ikke er i orden, at et lille flertal rent faktisk kan sætte sig på stort set næsten alle formandsposter, som de ønsker sig, og det har vi jo set rigtig grelle eksempler på gennem tiden, og jeg synes, at det er rigtig, rigtig rart, at vi her er enige om, at det ikke går.
Jeg vil ikke bruge så meget tid på, hvordan man arbejder i udvalgene.
Det er der, maskinrummet er, og det har hr. Kristian Jensen brugt rigtig meget tid på.
Jeg vil bare sige, at det er en klar fordel, at oppositionen kan sætte sig på nogle af de udvalgsformandsposter.
Det er der, hvor man kan rykke noget.
Det er der, hvor man kan sætte et arbejde i gang.
Meget af det er arbejde, som man ikke ser ude i stuerne, og det er ofte arbejde, som man ikke kender til.
Og derfor er det her ikke bare en lille ting.
Det er ikke en ting, som mange mennesker ude i stuerne interesserer sig for – det tror jeg ikke på – men det er noget, der betyder rigtig meget herinde, og det er noget, der vil styrke demokratiet, og det er noget, som vil gøre det her arbejde meget, meget bedre.
Jeg synes, at det er rigtig, rigtig godt og rigtig dejligt, at vi kan blive enige om det her.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-11-20:
Så kunne man jo fristes til at sige, at det næsten er pinligt at stå her, for jeg er hverken gruppeformand eller formand eller noget som helst i den henseende.
Jeg har ikke deltaget i nogen af forhandlingerne overhovedet, men jeg har vagten her i Folketinget i dag, og jeg har sådan set på vegne af fru Pia Kjærsgaard lovet at sige, at det har været en fornøjelse at være med i de her forhandlinger.
Vi er selvfølgelig glade for, at det her er en løsning, som alle partier kan støtte.
Det er noget, som har været debatteret mange gange i vores gruppe, kan jeg så oplyse, for det har jeg trods alt været med til.
Og det har selvfølgelig også være efterspurgt, specielt i forhold til hvordan man jo gør det i mange kommuner, og hvor vi kan se, at når man skal forhandle og fordele poster i kommunerne efter et byrådsvalg og et regionsrådsvalg, er det tit noget af en krig, der foregår.
Sådan har det trods alt ikke været herinde.
Men jeg synes selvfølgelig, det er rigtig fornuftigt, at vi nu har fået en aftale, som også sikrer, at der er en afbalanceret fordeling af de formandsposter, som der bliver for de stående udvalg her i Folketinget, og det får jo virkning fra næste valgperiode.
Så vi støtter forslaget.
Pernille Skipper (EL), 2014-11-20:
Jeg tror, jeg bliver nødt til at rette forsvarsministeren; jeg synes bestemt ikke, at der er overblik over sagen, men det er rigtigt nok, at vi har fået gengivet reglerne for efterretningstjenesternes arbejde en del gange.
Men lad nu den diskussion ligge.
Jeg kunne så godt tænke mig at høre forsvarsministeren, om der ikke skal være grænser for samarbejder.
Altså, jeg er med på, at der er behov for at samarbejde med andre efterretningstjenester, men er der ikke nogen etiske grænser for det samarbejde, f.eks. en grænse, der kunne hedde: Vi skal ikke samarbejde på en måde, som muliggør, at udenlandske efterretningstjenester kan overvåge danske borgere?
Nicolai Wammen (S), 2014-11-20:
Det er godt.
Og sådan skal det selvfølgelig også være.
Vi har ikke en efterretningstjeneste for at masseovervåge danskerne; vi har en efterretningstjeneste for at passe på Danmark mod de trusler fra bl.a. terrorister, som vi ved er derude, og vi ved, at der sidder folk, der planlægger at angribe mål i Vesten.
Derfor er vi også nødt til at passe godt på vores land – og det er det, vi gør – samtidig med at man selvfølgelig fuldt og helt skal følge den lovgivning, der gælder for efterretningstjenesterne.
Sådan må det være i et demokratisk samfund, og sådan er det også i Danmark.
Pernille Skipper (EL), 2014-11-20:
Tak for det, og tak til ministeren for redegørelsen om reglerne; den minder jo meget om en redegørelse, vi før har hørt hernede i salen, så nu er vi efterhånden ved at være enige om, hvad forsvarsministeren siger reglerne er.
Det, som det her beslutningsforslag handler om, er jo ikke, hvilke regler der gælder nu, eller hvad Forsvarets Efterretningstjeneste gør, men hvilke regler der bør gælde, og jeg spørger dermed nu ikke til, hvad der sker, men beder om at høre forsvarsministerens politiske holdning til, hvilke grænser der bør være for et samarbejde mellem efterretningstjenester.
Og det her beslutningsforslag indebærer jo, at man ikke må samarbejde, hvis det muliggør en masseovervågning af danske borgere.
Er forsvarsministeren og regeringen ikke enige i, at vi skal have en lovgivning, der sikrer, at det ikke er muligt for samarbejdspartnere at overvåge danske borgere?
Christine Antorini (S), 2014-11-20:
Jeg vil godt sige tak for den opbakning til lovforslaget, der har været blandt alle partier i Folketinget.
Man kan sige, at det er et lille lovforslag, men alligevel ikke, for det er med til at give endnu et signal om den meget brede opbakning, der er, til, at vi virkelig nu har taget fat på at udvikle erhvervsuddannelserne som en rigtig attraktiv uddannelsesvej for langt flere unge, sådan at vi får unge, der har lyst til og mod på at starte på en erhvervsuddannelse – både fordi der er bedre muligheder for praktik, en uddannelsesgaranti, der er styrket, og nu også det signal til arbejdsgiverne, at når der er elever, der er parate til at søge lidt længere væk i forhold til skoleophold, kan arbejdsgiverne også få den udgift refunderet.
Så det er en lille, men vigtig brik i det, vi samlet set er rigtig interesserede i alle sammen i et tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter: at give de bedste muligheder for, at unge har lyst til at starte på at gennemføre en erhvervsuddannelse.
Det har vi nemlig brug for.
Så tak for opbakningen.
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-11-20:
Tak, fordi jeg må holde min tale.
Jeg beklager selvfølgelig, at jeg ikke lige havde fået holdt øje med klokken.
Vi bakker fra SF's side op om det her lovforslag om AUB, og det gør vi, fordi det lægger op til et fælles ansvar.
Det er et fælles ansvar, hvor LO og DA er gået ind og har sagt, at de gerne vil forpligte sig til at sikre den her økonomi, sådan at flere unge kan få en skoledel på en kostskole, og at man derved deler udgifterne.
Det, der jo er vigtigt, er, at vi har et mangfoldigt uddannelsessystem, hvor det er lige så attraktivt for en ung at vælge en erhvervsrettet uddannelse som en akademisk uddannelse, og det er lige præcis det, vi ønsker i SF.
I aftalen om bedre og mere attraktive erhvervsuddannelser fra februar bakkede vi i SF op om, at der skulle være mere fokus på de erhvervsrettede uddannelser.
Et vigtigt element i aftalen var, at flere kvalificerede elever fra starten skulle have mulighed for også at kunne fuldføre en erhvervsuddannelse, og for at fuldføre en erhvervsuddannelse er det jo også nødvendigt, at man har praktikpladser nok i hele landet.
Og det er lige præcis hele praktikpladssituationen, som vi er ganske optaget af, og som jeg håber at endnu flere vil være med til at gå ind og tage et fælles ansvar for og at virksomhederne også vil gå ind og tage et større ansvar for.
Så i SF tror vi på, at det lovforslag, som vi drøfter i dag, er et skridt i den rigtige retning i forhold til at skabe gode rammer for, at virksomhederne kan tilbyde unge på en erhvervsuddannelse en praktikplads, uden at det bliver til en økonomisk byrde for den pågældende virksomhed.
For at mindske arbejdsgiverens udgifter ved at oprette en praktikplads fremlægger det her lovforslag også muligheden for, at arbejdsgiverne kan søge om refusion for udgifter til ophold på kostafdelinger.
Og det er jo i de situationer, hvor det er nødvendigt for eleven at være på en kostafdeling for at færdiggøre sin erhvervsuddannelse.
Vi mener i SF, at det er fornuftigt, at arbejdsgivernes uddannelsesbidrag bruges på at finansiere arbejdsgivernes udgifter til elevens ophold på kostafdelinger.
Så vi synes, det er et vigtigt tiltag i forhold til at sikre flere praktikpladser.
Virksomhederne går ind og er med til at tage et ansvar her.
LO og DA har været med i det her arbejde, og derfor stemmer vi for forslaget.
Daniel Rugholm (KF), 2014-11-20:
Tak for ordet.
Vi har et fælles mål om at få flere unge til at gennemføre en erhvervsuddannelse.
Det har Danmark brug for, og det her lovforslag bidrager positivt til den dagsorden.
Lovforslaget indeholder en ny refusionsordning i lov om arbejdsgivernes uddannelsesbidrag, og det sker på baggrund af en overenskomstfornyelse mellem LO og DA på det private arbejdsmarked.
Essensen i lovforslaget er, at arbejdsgivere forpligtes til at finansiere erhvervsuddannelseselevers udgifter til kost og logi ved skoleophold på uddannelsesinstitutioner for erhvervsrettet uddannelse.
Den udgift ønskes så refunderet af AUB.
Samtidig stiger arbejdsgivernes bidrag til AUB, som så både finansierer den nye refusionsordning samt administrationen af ordningen, fuldstændig som det er aftalt mellem LO og DA.
Merete Riisager (LA), 2014-11-20:
Mange af de mennesker, som har skabt den velstand, som vi i dag nyder godt af i Danmark, har fået en praktisk uddannelse.
De har stået i lære, og så har de skabt en virksomhed med det, de har lært, både de praktiske og de teoretiske kundskaber, som de har fået på de uddannelser.
Vi ønsker i Liberal Alliance, at der er endnu flere unge mennesker, som i fremtiden tager en erhvervsuddannelse.
I forhold til det nærliggende lovforslag mener vi, det er et sundt og godt princip, at arbejdsgiverne selv er med til at betale til de uddannelser, som de gør brug af, bl.a. ved selvfølgelig at betale direkte til eleverne, når de er i praktik, men også ved at betale til uddannelserne.
Det er rigtig vigtigt, at de udgifter, som virksomhederne har til den enkelte elev, også flugter med det, som den enkelte elev kan levere, når vedkommende er i praktik.
Når der opstår en ubalance mellem de to ting, og det har vi lige i øjeblikket, så betyder det, at der kommer til at mangle praktikpladser.
Derfor opfordrer vi også arbejdsmarkedets parter til at få kigget på den her balance, for der skal være rimelighed i tingene, ellers går det ud over de unge mennesker, som bliver sluset ind i skolepraktik.
Og det er altså ganske utilfredsstillende for de unge, og det betyder også, at når de kommer ud af deres uddannelser, har de måske rigtig svært ved at konkurrere med mange af de unge mennesker, der kommer fra andre europæiske lande, og som de skal slås med om de jobs, der er.
Andre lande klarer praktikpladsudfordringen bedre, end vi gør i Danmark, bl.a. i Schweiz, hvor man ikke har samme praktikpladsudfordring, bl.a. fordi man har knyttet relationen mellem uddannelse og virksomhed meget tættere sammen, end vi har i Danmark, og det mener jeg at vi bør lære af.
I forhold til AUB-bidraget er det rigtig vigtigt, at der er en rimelighed i det niveau, det har, og at det ikke bare bliver sådan en skrue, som man kan skrue på, når man synes, man mangler penge.
Men i forhold til det nærværende forslag er det en del af en aftale, som Liberal Alliance støtter op om, fordi den samlet set forbedrer eud'en.
Som sagt håber vi, at de forbedringer, der i øjeblikket sker omkring erhvervsuddannelserne, vil betyde, at flere unge mennesker vil gå den vej i fremtiden.
Stine Brix (EL), 2014-11-20:
Tak for det.
Jeg kan sige, at vi fra Enhedslistens side også støtter lovforslaget.
Samtidig hæver man så arbejdsgiverbidraget til Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrag en lille smule, sådan at arbejdsgiverne samlet deler de omkostninger, der er.
Vi håber, at lovforslaget vil betyde, at der kan blive oprettet flere praktikpladser til de elever på erhvervsskolerne, der i dag har svært ved at få en praktikplads, og derfor kan vi støtte lovforslaget.
Lotte Rod (RV), 2014-11-20:
Vi har brug for flere dygtige faglærte.
Vi er godt i gang med den nye erhvervsskolereform, og her kommer endnu et lille, men alligevel vigtigt forslag.
Nogle elever har langt til skole, og derfor er der rundtomkring mulighed for at bo på skolen.
Samtidig har elever og arbejdsgivere jo også mulighed for at vælge en skole, som ligger lidt længere væk, hvis det passer profilen bedre.
Indtil nu har der kunnet være en barriere i, at virksomheden skulle betale for elevens ophold på kostafdelingen, og det har måske afholdt nogle fra at tage en elev.
Ved at gøre det gratis håber og tror vi på, at flere elever vil tage en erhvervsuddannelse, måske også på en skole, der ligger lidt længere væk, samtidig med at der altså nu er en undskyldning mindre for virksomhederne for ikke at tage en lærling.
I Radikale Venstre er vi godt tilfredse med, at parterne selv har været med til at finde løsningen.
I den forbindelse har de ønsket, at arbejdsgiverne skulle kunne få refunderet deres udgifter af Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrag, og det er det, vi har lyttet til, og som vi gør til virkelighed med det her forslag.
I Radikale Venstre støtter vi derfor forslaget.