runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2009-10-20:
Tak for det.
Jeg skal nok lade være med at gentage selve lovforslagets indhold.
Jeg vil bare tillade mig sådan at glæde mig over, at det nu er muligt at behandle et lovforslag om kulbrintebeskatningen i Danmark, uden at de meget store, ophidsede debatter, der tidligere har været om netop kulbrintebeskatningen i Danmark, gentages.
Det kan dog skyldes, at lovforslaget her er en teknisk detalje, og at der ikke er den store diskussion om, hvilken beskatning der skal være af den generelle udvinding af olie og naturgas i den danske undergrund.
Det er klart, at der er nogle spørgsmål af teknisk karakter i forbindelse med et lovforslag, der er så teknisk som det, vi sidder med her.
Helt overordnet set
vil jeg sige, at netop den usikkerhed, som også Foreningen af Statsautoriserede Revisorer giver udtryk for at der har været, jo er anledning til, at vi finder, at det er nødvendigt at præcisere, hvordan reglerne skal være.
Der har ikke været en tilstrækkelig klarhed i praksis, og nu bliver det så endegyldigt med lovforslaget her slået fast, hvordan praksis skal være.
Det kan så føre frem til hr. Klaus Hækkerups spørgsmål, nemlig hvordan afgrænsningen så præcis er i de konkrete sager.
Og det er klart, at vi ikke kan fylde lovforslagets bemærkninger op med det, men det vil vi naturligvis kunne komme tættere ind på i udvalgsbehandlingen, som jeg så håber at vi kan gøre fyldestgørende nok.
Det, der overordnet set er holdningen til spørgsmålet om det, der teknisk hedder »farm out« – altså at man kan udskyde sin skattebetaling, indtil de udgifter, der er, matcher skattebetalingen osv. – er, at det faktisk er noget, der er til gavn for de mindre virksomheder.
Det kan være med til at fremme, at flere af de små virksomheder har mod på og tør gennemføre efterforskning i Nordsøen, og det kan faktisk være med til at betyde, at det bliver muligt for os at hente en større andel af den fælles værdi, der ligger i vores undergrund, op.
Derfor anser jeg det som værende et meget positivt forslag at kunne få gennemført, og jeg håber som sagt, at vi kan svare så godt, at Folketinget vil ende med om ikke entydigt, så i hvert fald næsten entydigt, at bakke op om lovforslaget.
Jesper Petersen (SF), 2009-10-20:
Og det vigtigste med henblik på at få udskiftet bilparken er det forslag, der er om halvering af registreringsafgiften og andre særlige tilskud til meget miljørigtige biler.
Vi har ikke sagt noget om en anden pris på partikelfiltre, men vi forbeholder os af miljøhensyn retten til også at se på det område, dog på en måde, hvor det er provenuneutralt.
Der er ikke regnet med et provenu fra det her område i vores udspil.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-10-20:
Det bliver jo altid lidt interessant, når vi spørger ind til de konkrete elementer i S og SF's skatteudspil, og det bekræftede meldingen her fra hr. Jesper Petersen sådan set bare.
For faktum er jo, at i det udspil, som hr. Jesper Petersen refererer til, ændres der ikke på indførelsen af partikelfilterafgiften, som vi jo her behandler.
Det er måske for langt at gå ud i en stor diskussion om registreringsafgift og sådan noget, men normalt er det i hvert fald ikke fordrende for noget, hvis man laver et hul på 24 mia. kr. i statskassen.
Men jeg hæfter mig ved, at der altså muligvis, muligvis ikke, kommer – det må tiden vise – forslag om højere partikelfilterafgift fra S og SF.
Det må vi så glæde os til at se hvad bliver til.
Jesper Petersen (SF), 2009-10-20:
Jeg synes egentlig ikke, at det er så besynderligt at tage fat i, at regeringen på det her område fuldstændig har mistet taget.
Man har opgivet de målsætninger, der skulle være for at nedbringe CO2-udslippet fra transportsektoren.
Også hvad angår dieselbiler, der i dag kører rundt uden partikelfiltre, som gør danskere syge, og som i sidste ende fører til dødsfald, har vi på EU-niveau kæmpet for, at vi langt tidligere, end vi nu ender med at få det, får et påbud til biler om at køre med partikelfilter
Vi har gjort en masse, hvor regeringen ikke har været villig til at gøre det.
De er langsommelige, kommer ikke med deres forslag og er løbet fra deres målsætninger for at nedbringe CO2-udslippet.
Det synes jeg ikke er så besynderligt.
Jeg synes, det besynderlige er, at regeringen ikke efterhånden tager skeen i den anden hånd og gør noget.
Mike Legarth (KF), 2009-10-20:
Tak, hr. formand.
Det Konservative Folkeparti støtter naturligvis forslaget, også her ved genfremsættelsen på grund af den manglende notifikation fra EU.
Vi synes, det er et fremragende forslag, som jo ikke alene har til formål at være et finansieringselement i skattereformen, men som jo også er vigtig signalgivning i forhold til, at man skal betale en højere afgift, hvis man kører i bil eller forurener.
Det er klart vores politik, så det medvirker vi gerne til, og de 1.000 kr. for et partikelfilter synes vi egentlig er billigt.
Det er vi helt sikre på at danskerne tager til sig ved at sørge for at køre i en bil med en renere udstødning, sådan at vi samlet set får en lavere forurening.
Så fuld støtte til det her lovforslag, også hyrevogndsdelen, som animerer til, at hyrevognsbranchen køber nogle mindre hyrevogne, som kan det samme, både kvalitets- og størrelsesmæssigt.
Lone Dybkjær (RV), 2009-10-20:
Da mit partis ordfører, hr. Niels Helveg Petersen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans og partiets vegne melde, at vi støtter forslaget.
ikke bruge mere tid her på den sag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-10-20:
Det var de sidste ord fra hr. Jesper Petersen, der lige fangede min opmærksomhed.
Hvis S og SF har større ambitioner i forhold til partikelfiltre, skal jeg bare høre, hvor meget hr. Jesper Petersen så mener at afgiften skal være.
Mikkel Dencker (DF), 2009-10-20:
Nu står vi jo her med et lovforslag, som vi allerede vedtog her i Folketinget for mindre end et halvt år siden, så jeg skal bare høre, om ikke ministeren kan bekræfte, at Folketingets lovgivningskompetence ikke er suveræn her i landet, men at den til dels ligger et andet sted uden for landets grænser?
Kristian Jensen (V), 2009-10-20:
Jeg vil sige, at det heldigvis er sådan, at det i EU's indre marked ikke er tilladt at have statsstøtte, som ikke lever op til de spilleregler, der er.
Det er sådan set en beskyttelse af de små lande, så de store lande med en måske større statskasse ikke gennemfører ulovlig statsstøtte.
Derfor er jeg egentlig glad for, at der er nogle spilleregler.
Betyder det så, at der er nogle regler for, hvordan vi vedtager love i Danmark?
Ja, det gør det.
Og hvis ikke der var de regelsæt, tror jeg, at danske virksomheder ville være ilde stedt, for andre lande ville have en mere aggressiv indstilling til at indføre skjult statsstøtte ad bagdøren.
Mikkel Dencker (DF), 2009-10-20:
Nu svarede ministeren ikke konkret på det spørgsmål, jeg stillede, nemlig om ministeren kunne bekræfte, at Folketinget ikke er suverænt til at lovgive her i landet, for vi har et lovforslag, som er vedtaget efter de forskrifter, som grundloven giver.
Der står i § 3 meget præcist, at lovgivningskompetencen ligger hos kongen og Folketinget i forening.
Så er ministeren enig med mig i, at Folketinget ikke er suverænt til at lovgive her i landet?
Kristian Jensen (V), 2009-10-20:
Jeg er helt enig i, som jeg også sagde i mit svar, at der i fællesskabet er nogle spilleregler, der skal overholdes, for, hvordan lovgivningen bliver vedtaget, og de spilleregler er der for at sikre, at der ikke kommer skjult statsstøtte.
Er jeg glad for, at der er spilleregler, der forhindrer skjult statsstøtte?
Ja, i høj grad.
Og hvis vi bare i Skatteministeriet havde sørget for at have styr på vores forretningsgange, ville vi ikke have skullet stå her i dag, men der er desværre sket en fejl, en smutter, og jeg er ret overbevist om, at det på lang sigt er til stor gavn for danske virksomheder, at der er fælles regler for, hvordan man vedtager love i EU, fordi det netop på den måde er muligt at stoppe og forhindre den statsstøtte, som vi har en fælles interesse i at bekæmpe.
Jeg tror, at den rigtige indledning på mine kommentarer her må være: Undskyld.
For det er en smutter, at vi ikke i Skatteministeriet har sørget for at have vores papirarbejde og vores papirgange i den rigtige rækkefølge.
De regler, som der er for at beskytte mod ulovlig statsstøtte og andet, kræver, at man, før lovforslaget vedtages, får det sendt ned til EU, sådan at EU-Kommissionen har en mulighed for at lave en gennemlæsning af det, så det efterfølgende, når gennemlæsningen er foretaget, kan vedtages.
Det er ikke et spørgsmål, som EU har nogen særlig kompetence til at blande sig i, men det er blot for at sikre, at der en beskyttelse mod ulovlig statsstøtte på tværs af landene.
Det er en ganske fornuftig ordning at have, og vi har så bare lavet den smutter, den fejl, at vi først sendte lovforslaget til Kommissionen, efter at det var blevet vedtaget.
Det har vi selvfølgelig taget ved lære af, og vi har strammet op på vores interne procedurer, sådan at vi – jeg havde nær sagt: syv-ni-tretten og bank under bordet! – ikke kommer til at opleve en gentagelse.
Hvad angår den indholdsmæssige del af forslaget, er det vores klare overbevisning, at forslaget vil være med til at bekæmpe og formindske partikeludledningen, og derfor er det et rigtig godt forslag, som der også var bred opbakning til i maj måned.
Det håber jeg også der vil være, når det nu skal vedtages senere på året.
Jesper Petersen (SF), 2009-10-20:
L 24 er som bekendt identisk med det vedtagne lovforslag nr. L 205 fra sidste folketingssamling, men en genfremsættelse var nødvendig, fordi skatteministeren ikke rettidigt havde notificeret EU.
I forvejen afslører lovkataloget jo, at vi igen i år har mange lovforslag at gennemføre på skatteområdet og vigtige og påtrængende diskussioner at bruge tiden på her i Folketinget.
Så selv om jeg er en varm tilhænger af genbrugskonceptet, må skatteministeren godt huske at notificere EU rettidigt, så vi ikke skal behandle vedtagne love flere gange her i Folketinget.
Da det oprindelige forslag blev fremsat, endte SF med at støtte det, og uden voldsom begejstring vil vi gøre det igen.
Ambitionerne på miljøets vegne er ikke store i det her forslag, men der er dog noget.
Et lille skridt er bedre end stilstand, og opgaven med at få en grønnere bilpark for at mindske både CO2-udslip og luftforurening er en helt afgørende opgave at løse for Folketinget.
CO2-udslippet fra transportsektoren er blandt de helt store syndere i Danmarks CO2-regnskab, og det går alt for langsomt med at knække kurven.
Luftforureningen fra dieselbiler uden partikelfiltre udløser også et stort antal kræfttilfælde og giver astmaanfald hos mange borgere – unge som gamle – ikke mindst i vore større byer.
Blandt elementerne i forslaget er der små fremskridt i arbejdet for at forbedre bilparken: en afgift på dieselbiler uden partikelfiltre, mere miljøvenlige taxaer og en ændring af afgiften på varebiler, så der også der bliver et større incitament til at købe en bil, der kører langt på literen.
Som regeringen selv har erkendt, er det ikke meget, det rykker, med en afgift på 1.000 kr. for at køre videre i sin dieselbil uden partikelfilter.
Varebiler uden filtre kan køre videre som før.
Det var Liberal Alliances pris i sin tid.
Vi synes, at udgiften er meget beskeden i forhold til prisen for at få eftermonteret et partikelfilter, og som Venstre selv har erkendt, vil det ikke føre til ret meget, så et miljøforslag er det kun i nogen grad.
Men lidt har selvfølgelig også ret.
Sammen med Socialdemokraterne har SF større ambitioner på det her område, men i den her reprisedebat gør vi som i maj og støtter forslaget.
Klaus Hækkerup (S), 2009-10-20:
Det er bestemt også intentionen.
Og jeg kan sige, at jeg har forberedt mange spørgsmål, som jeg regner med gør, at vi – hvis vi nu ellers får imødekommende og fyldestgørende svar – vil kunne stemme for lovforslaget.
Jeg vil godt bede ministeren om at svare på det samme spørgsmål, som jeg prøvede at stille til Venstres ordfører, nemlig dette:
Selskab A sælger til selskab B.
Selskab B skal afholde nogle udgifter til efterforskning.
I stedet for at beskatte selskab A med det samme, beskatter man selskab A, efterhånden som selskab B afholder udgifterne – de skal dog være afholdt seneste inden for 3 år, ellers sker der beskatning af selskab A.
Det er det, lovforslaget lægger op til.
Så er mit spørgsmål: Hvad hvis selskab A lukker virksomheden efter 1 år?
Så ligger der stadig skattepligtige indtægter i år 2 og år 3, der ikke er blevet betalt af skat af.
Hvad vil forholdene så være for de skattepligtige indtægter, som jo egentlig skulle beskattes i selskab A, som er væk?
Kristian Jensen (V), 2009-10-20:
Det er også, fordi det i forhold til de nuværende betalingsregler om udskudt skat og andet er svært for mig lige på stående fod at repetere det.
Min forberedelse til i dag har fokuseret meget på spørgsmålet om renteafgrænsning og andet, men ikke nødvendigvis på spørgsmålet om et selskabs konkurs.
Så jeg håber, spørgeren har forståelse for, at vi tager det i udvalgsbehandlingen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-10-20:
L 24 er en uændret fremsættelse af store dele af L 205, som vi behandlede i forbindelse med forårspakke 2.0 i foråret her i Folketinget.
Desværre skulle L 205 have været notificeret før vedtagelsen.
Det skyldes det såkaldte informationsproceduredirektiv, og EF-Domstolen har tilkendegivet, at unotificerede regler ikke kan håndhæves over for borgerne.
Derfor må vi altså tage lovforslaget en ekstra gang i Folketinget.
Som sagt er forslaget en stort set uændret fremsættelse af L 205 fra foråret, og det forslag blev vedtaget med et meget bredt flertal i Folketinget efter en grundig debat.
Jeg skal ikke gentage debatten fra foråret, men blot igen slå fast, at Venstre støtter forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2009-10-20:
Jamen det bliver en kort bemærkning.
Nu er vi jo begge enige i, at lovforslaget her skal vedtages; det er en del af en aftale mellem Dansk Folkeparti og regeringen.
Men det er jo sådan, at L 205 her i foråret blev vedtaget af Folketinget, endda med en meget stor majoritet herinde, og efterfølgende også blev underskrevet af Hendes Majestæt Dronningen.
I og med at det jo så ikke gælder alligevel på grund af den her lille forglemmelse i Skatteministeriet om at orientere Europa-Kommissionen, er hr. Torsten Schack Pedersen så enig med mig i, at Folketinget – må man konkludere – dermed ikke er den eneste lovgivende magt her i Danmark?
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-10-20:
Jeg må sige, at jeg synes, at det generelt er vigtigt, at vi sørger for, at de spilleregler, som er en del af vores EU-medlemskab, selvfølgelig bliver overholdt.
Nu er det så os selv, der har lavet en fejl, og den må vi så rette op på.
Det mener jeg sådan set er en rigtig fornuftig måde at arbejde på.
Så er det selvfølgelig ærgerligt, at der her er sket en procedurefejl, men den må vi så rette op på nu.
Klaus Hækkerup (S), 2009-10-20:
Lovforslaget er en genfremsættelse af lovforslag nr. L 205 af 22. april 2009, der blev vedtaget af Folketinget den 28. maj i år.
Lovforslaget er ved en fejl i ministeriet ikke notificeret rettidigt over for Europa-Kommissionen, og derfor må det genfremsættes.
Den 1. juni i år måtte Folketinget også genbehandle nogle lovforslag.
Det var Undervisningsministeriets lovforslag, tre stykker endda – L 142, L 144 A og L 144 B – fordi ministeriet ved en fejl ikke havde fået dem stadfæstet inden 30 dage efter vedtagelsen.
Det er selvfølgelig menneskeligt at fejle, det har vi også forståelse for i oppositionen, men jeg vil alligevel advare regeringen imod at lade det blive en vane.
Socialdemokratiet kunne stemme for L 205, og vi vil selvfølgelig også kunne stemme for det her lovforslag.
Der er imidlertid kommet nogle henvendelser om, at eftermonterede filtre, der koster 6.000-8.000 kr., ikke har samme virkning som fabriksmonterede, da kontrol og rensning af filtre ved fabriksmontering er indbygget i den elektroniske styring af motoren, og selv med en sådan elektronisk styring af motoren og kontrol af filteret er der vanskeligheder for mange brugere, fordi systemet skal håndteres korrekt, når lampen lyser og viser, at der er noget galt.
Ellers vil det jo have den helt modsatte virkning.
Det er også oplyst, at en Nissan Qashqai kan købes både med og uden filter.
Merprisen med filter er godt 4.000 kr.
Med filter kører bilen 18,2 km på literen, men uden filter kører den 19,3 km.
Hvilken model tror ministeren så folk vælger?
Det vil vi selvfølgelig spørge om i forbindelse med lovforslagets behandling, så ministeren behøver ikke svare her fra Folketingets talerstol.
Vi vil bare gerne have belyst forholdene, og præcis hvad det så er, vi skal gøre.
Vi kan som nævnt under alle omstændigheder stemme for lovforslaget, fordi det går i den rigtige retning, nemlig at medvirke til at begrænse udledningen, ved at der påsættes partikelfiltre.
Mikkel Dencker (DF), 2009-10-20:
Som de foregående ordførere har været inde på, har Folketinget jo allerede behandlet lovforslaget her en gang før, så hvad angår det materielle indhold af lovforslaget her, støtter vi selvfølgelig, at lovforslaget bliver vedtaget, i og med at det er en del af skatteaftalen mellem Dansk Folkeparti og regeringen.
Nu skyldes det jo en lille fejl begået i Skatteministeriet, at man har glemt at få det sendt en tur forbi Europa-Kommissionen, og vi kan også godt tilgive, at man er kommet til at lave en fejl.
Men det her sætter jo fokus på, at Folketinget ikke er den eneste lovgivende magt, der er her i landet.
Grundlovens § 3 siger, at den lovgivende magt er hos kongen og Folketinget i forening.
Det kan vi så sige ikke gælder længere.
Folketinget vedtog det her lovforslag for et lille halvt år siden, hvorefter Hendes Majestæt Dronningen har skrevet under på loven, og så burde den jo være gældende, men det er den ikke.
EU har overtaget en del af kompetencen, og det ser vi med beklagelse på i Dansk Folkeparti.
Vi må bare konstatere, at det er den vej, som et stort flertal her i Folketinget ønsker at vi skulle gå, og at det er beklageligt, at vi må stå her i dag.
Klaus Hækkerup (S), 2009-10-20:
Det er til hr. Mikkel Denckers bemærkning om EU, og det var jo også det spørgsmål, der blev stillet tidligere til Venstres ordfører.
Jeg skal bare spørge, om hr. Mikkel Dencker finder det hensigtsmæssigt, hvis vi i det indre marked, som vi jo er medlem af i EU, havde et system, hvor man ved at ændre på skatterne kunne lave konkurrenceforvridning landene imellem.
Mikkel Dencker (DF), 2009-10-20:
Jeg kan sige, at Dansk Folkeparti går ind for, at der skal være et indre marked inden for EU's grænser, og derfor er det uhensigtsmæssigt, hvis der var et system, som hr. Hækkerup lige har stået og beskrevet.
Så det går vi ikke ind for.
Men vi går ind for, at lovgivningsmagten her i landet skal ligge hos Folketinget alene.
Klaus Hækkerup (S), 2009-10-20:
Når hr. Mikkel Dencker siger, at Dansk Folkeparti ikke er tilhængere af, at der er sådan et system, hvor man kan gennemføre love, der laver konkurrenceforvridning, må der selvfølgelig også være et system til at kontrollere det.
Og det system, der fungerer i dag, er, at man sender sine lovforslag til EU, og så kan EU sige: Nej, det her er konkurrenceforvridende, det bliver I nødt til at lave om.
Eller også kan de sige: Det her ser meget fornuftigt ud, der er måske lidt, men vi lader det passere.
Mikkel Dencker (DF), 2009-10-20:
Jeg har såmænd ikke sagt noget om, at der ikke skal være nogen form for system til at undgå konkurrenceforvridning.
Det, jeg har sagt, er, at vi i Dansk Folkeparti ikke vil acceptere, at EU kan gå ind og sige, at en lov, som er vedtaget her i Folketinget, og som er stadfæstet af dronningen – eller kongen, som der står i grundloven – ikke gælder.
Det er jo det, der er tilfældet her, og det er jo åbenbart noget, som Socialdemokratiet bakker op om sammen med de øvrige tilhængere af Danmarks medlemskab af EU på de her betingelser, som vi er med under i dag.
Klaus Hækkerup (S), 2009-10-20:
Jeg blev jo ligesom hr. Kristian Pihl Lorentzen i tvivl, da jeg hørte fru Pia Olesen Dyhr udtale sig om lovforslaget.
Det, jeg blev i tvivl om, og også i svaret, var omkring Tværvej. Vi har jo en aftale, hvor der står, at der i første omgang afsættes midler til anlæg af en anden etape mellem Motorring 4 og Tværvej tættes på København, hvor trafikmængden og trængselsproblemerne i dag er størst.
Frederikssundmotorvejens anden etape omfatter anlæg af firesporet motorvej til Tværvej samt en forlængelse af Tværvej som motortrafikvej, så der opnås forbindelse fra motorvejen ved Ledøje-Smørum til Frederikssundsvej. Mit spørgsmål er bare: Står SF ved den aftale, vi har indgået, eller er det noget andet, fru Pia Olesen Dyhr siger på vegne af SF i dag?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-10-20:
Jeg tror, at Enhedslistens ordfører har fat i den lange ende.
De skal få lov til at betale for det, og det skal være besværligt for dem.
De skal være med til at betale den omkostning, som de i virkeligheden pålægger samfundet ved at køre i deres bil.
Vi meget gerne arbejde for fremme af den kollektive trafik – herunder også gerne den kollektive trafik til Frederikssund.
Her ser vi jo bl.a. gerne, at man får et overhalingsspor på S-banen, som gør det nemmere for borgerne i Frederikssund at komme til København på omkring en halv time.
Det er noget af det, vi vil arbejde på at få med, så vi er sikre på, at borgerne i Frederikssund får et godt kollektiv trafik-tilbud.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-10-20:
Man føler sig jo næsten helt beklemt ved tanken om at skulle havne i en eller anden sort bog, og hvad det kan bruges til.
Husk nu, at Datatilsynet også regulerer, hvad det er for nogle registre, man opretter.
Jeg synes i virkeligheden, at justitsministeren ikke er særlig sød ved fru Karen Hækkerup.
Det her handler jo om hr. og fru Danmarks sikkerhed for, at lige netop deres persondataoplysninger ikke havner de forkerte steder.
Jeg kan faktisk slet ikke forstå, at ministeren har så nedladende en holdning til det her.
Det er da ministerens ansvar.
Det er ministeren, der fremsætter det her lovforslag, og så må ministeren da også kunne garantere, at Datatilsynet har de fornødne ressourcer til rent faktisk at sikre, at den her lovgivning kan blive implementeret på fornuftig og betryggende vis, og at man kan overvåge den dataudveksling, som er en helt nødvendig konsekvens af, at vi etablerer et stærkere samarbejde på Europol-området.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-10-20:
Jeg har den filosofi som minister og som parlamentariker herinde i mange år, at jeg aldrig truer nogen med noget som helst.
Jeg giver et løfte til vælgerne, og der er et løfte til vælgerne om, at vi registrerer alle de udgifter og udgiftsforslag, der kommer i den kommende periode.
Og det vil vi selvfølgelig registrere gang på gang.
Vi står i Danmark i en kolossal økonomisk udfordring på grund af de internationale konjunkturer.
Vi har haft en stor, velkonsolideret, god økonomi i Danmark i løbet af de sidste 7-8 år.
Derfor nytter det ikke noget, at der, hver eneste gang man har et ønske, skal bruges flere penge.
Det var såmænd blot det, jeg anførte – som et løfte til vælgerne.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-10-20:
Nej, det kan ikke nytte noget, at vi bare bruger løs af pengene.
Men ministeren kan da ikke stille op med et lovforslag her uden også at garantere, at de fornødne kontrolinstanser er til stede i forhold til den forøgede dataudveksling, som vi må forvente bliver en konsekvens af det her lovforslag.
Jeg kan slet ikke forstå, at ministeren er så nedladende over for, at det handler om også mine persondataoplysninger.
Jeg skal have sikkerhed for, at de ikke havner de forkerte steder, at de bliver slettet efter brug, og at jeg ikke skal møde dem igen i andre ubehagelige sammenhænge.
Det er egentlig det, det her handler om, og jeg håber da virkelig, at ministeren kan udstede en garanti her om, at vi kan være helt trygge ved, at ministeren har taget en beslutning om, at der ikke skal forøgede ressourcer til Datatilsynet, selv om Datatilsynet faktisk påpeger, at det har de brug for.