runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2012-11-23:
I Dansk Folkeparti er vi meget glade for det lovforslag, vi behandler her.
Det er jo som bekendt Dansk Folkeparti, der sammen med VK-regeringen i sin tid fik indført forsøgsordningen med frikommuner her i Danmark som det første håndgribelige og borgernære tiltag, der virkelig skulle gøre op med bureaukrati og overadministration, og man må sandelig sige, at forsøget er kommet godt fra land.
I dag behandler vi så et lovforslag efter ønske fra de ni frikommuner om på en række udvalgte områder at udvide frikommuneforsøget i forhold til de rammer, som blev udstukket i den oprindelige lovgivning.
For at være helt præcis lægger vi her op til, at der på hele 13 områder kommer ekstra selvstændighed til kommunerne, så de også inden for disse områder kan høste erfaringer, der gerne snart skal resultere i, at alle kommuner lærer nyt om at give borgerne mere eller den samme service for markant færre midler.
Det er da en solstrålehistorie, og derfor er det også en forudsætning for projektets succes, at vi går til ordningen uden noget ideologisk filter.
Jeg vil derfor ikke stå her i dag og vurdere de enkelte forslag et for et, nej, nu må kommunerne prøve deres ideer af i praksis, og så må vi her i Tinget tage sagen op, hvis det senere kommer på tale at udvide ordningen til hele landet.
I hvert fald vil vi afvente, at man nu går i gang med de ting, man har søgt om her, og så kan vi på et senere tidspunkt evaluere, om det har været en god idé at gøre det, som kommunerne her har ønsket at gå i gang med.
Man kan jo så enten vælge at stoppe igen eller at udbrede det.
Med de ord vil jeg sige, at Dansk Folkeparti stemmer for lovforslaget.
Erling Bonnesen (V), 2012-11-23:
Tak for det.
Hele ideen med frikommuneforsøget har jo groet i Venstres forhave, kan man sige.
Derfor er jeg også glad for, at den nye regering overtog ideen og nu vil gennemføre tredje runde af ansøgninger fra de ni frikommuner.
Det er vigtigt, at man får afprøvet, hvorvidt der er alternative måder at gøre tingene på, så den offentlige sektor kan løbe lidt længere på literen.
Når vi har verdens dyreste offentlige sektor målt på ressourceforbruget, skal vi også have verdens bedste.
Centrale krav kan nogle gange vise sig som en hindring for lokale ideer og løsninger, som er tilpasset lokale behov og ønsker.
Nogle af hjemlerne bygger navnlig på de ansøgninger om nye forsøg, som kommunalbestyrelserne i frikommunerne har indsendt i den tredje ansøgningsrunde i frikommuneforsøget, og i alt har frikommunerne søgt om 284 forskellige projekter, hvoraf 164 er helt eller delvis imødekommet af Indenrigsministeriet, mens knap 100 eller cirka hver tredje er afvist.
I Venstre holder vi øje med, at Indenrigsministeriet ikke indskrænker forsøgets omfang unødigt, da hele ideen jo netop er, at man skal sænke sine politiske parader en smule for at teste, om nye ideer kan føre til bedre resultater.
Selvfølgelig kan der være EU-regler, som gør, at det ikke er muligt at imødekomme en ansøgning, og hvis en ansøgning betyder ekstraomkostninger for staten eller skatteborgerne, bør den naturligvis afvises.
Ideen er jo ikke, at der skal bruges flere penge, eller at skatterne skal stige yderligere – tværtimod.
Vi er i Venstre positive over for forslaget, men vil som sagt selvfølgelig under udvalgsarbejdet teste, hvorvidt afslagene fra Indenrigsministeriet er velbegrundede, eller om der så at sige er iblandet politiske motiver i dem.
Men det ser vi på ved udvalgsbehandlingen.
Lars Dohn (EL), 2012-11-23:
Jeg står her som vikar for fru Stine Brix og skal læse hendes tale op.
Lovforslaget indebærer to ændringer af tolkeloven.
For det første gøres forsøget med tolkning til særlige aktiviteter permanent.
Det er f.eks. tidsubegrænset tolkning til at deltage i bryllupper, runde fødselsdage, konfirmationer og lignende.
Det er sociale begivenheder, som alle hørende betragter som en selvfølge, at man kan deltage i, men det kan være vanskeligt uden en tolk, hvis man er døv.
Derfor støtter vi naturligvis, at ordningen bliver mere permanent.
For det andet indebærer lovforslaget, at udnævnelsen af medlemmer af Tolkerådet flyttes fra ministeren til tolkemyndigheden.
Også denne ændring kan vi fra Enhedslistens side støtte.
Afslutningsvis vil jeg blot sige, at selv om det ikke er en del af nærværende lovforslag, støtter Enhedslisten op om de høringssvar, som siger, at området for tolkning er blevet temmelig kompliceret.
Det bør ikke være en statslig opgave at bestemme, til hvilken type aktiviteter man kan få tolk og i hvor lang tid.
Selv at kunne vælge, hvornår man vil deltage i sociale, kulturelle og politiske sammenhænge, betragter vi som et valg, som hundrede procent skal træffes af individet.
Ligeledes har jeg stor forståelse for Høreforeningens ønske om at kunne få en sikkerhed for, hvordan mulighederne for at få tolk er, som rækker mere end 1 år ud i fremtiden.
Med de bemærkninger kan Enhedslisten bakke op om forslaget.
Thyra Frank (LA), 2012-11-23:
Præcis som de foregående partier kan Liberal Alliance bakke op om de to forslag til ændringer i tolkeloven.
Så har jeg bare behov for at sige tak til hr. Hans Vestager for en tale, der gik helt ind i hjertet.
Benedikte Kiær (KF), 2012-11-23:
Vi står her med et forslag, som skal revidere vores tolkelov, som er en meget, meget vigtig lov for mennesker, som har et hørehandicap.
Det giver dem mulighed for at kunne være med i forskellige sammenhænge som for os er fuldstændig naturlige.
Gennem 3 år har der været en forsøgshjemmel, hvor vi så har udpeget forskellige områder, som vi syntes også skulle ind under tolkning, altså som ikke har været inde under den her ubegrænsede tolkning.
Det kunne være i forbindelse med deltagelse i fester eller andre begivenheder, som er væsentlige for os i vores dagligliv.
Og der har vi så siddet hvert år og peget nogle enkelte områder ud.
Med det her lovforslag bliver det så lavet om, så det går fra at være en forsøgshjemmel til nu at blive en fast del af tolkeloven.
Jeg er meget glad for, at ministeren tilkendegiver i høringsnotatet, hvor der er svar til de mange, der er kommet med svar til den høring, der har været, at hun gerne vil inddrage de parter, det her forslag netop vedrører, altså så vi kan sikre os, at vi også får inddraget de områder, som er væsentlige for dem, der har et hørehandicap.
Så ved at inddrage de parter, som har noget at gøre med området, er vi fra Konservatives side helt trygge ved, at den her forsøgshjemmel bliver lavet om til en bestemt regel i loven om tolkning.
Derudover synes vi, det er ganske glimrende, at man laver om på udnævnelsen af medlemmer til Tolkerådet, sådan at det ikke mere er ministeren, der skal udnævne, men sådan set er noget, der kan foregå meget smidigt og meget nemt, altså så det er nemt og enkelt at finde nye medlemmer, når der er andre, der ikke kan, på grund af at de har fået nyt arbejde eller af andre årsager. Så derfor støtter vi det her forslag.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2012-11-23:
Tak til hr. Søren Espersen.
Jeg mener selvfølgelig stadig væk, at der er grund til at tage FN's Generalforsamling alvorligt.
Jeg er overvejende enig i mange af de resolutioner, der er vendt mod staten Israel, som jo ikke, synes jeg, i tilstrækkelig grad har levet op til sit ansvar for at få skaffet en forhandlet fredelig udgang på den her konflikt, som vi senest har set blusse op omkring Gaza.
Jeg er sådan set enig med hr. Søren Espersen i, at der er en stribe andre lande, der burde have fået samme behandling i FN's Generalforsamling.
Men systemet er sådan, som det er, og det giver de her skævvridninger, men det repræsenterer jo dermed også virkeligheden i verden, som den er i dag.
Søren Espersen (DF), 2012-11-23:
Det er væsentligt for mig at skelne mellem FN's Generalforsamling og FN's Sikkerhedsråd.
Det sidste synes jeg er der, hvor sagen bør ligge, altså der, hvor sikkerhedspolitikken, udenrigspolitikken bør ligge.
Jeg synes simpelt hen, at der er for mange ting i det andet system, der virker fuldstændig tåbelige.
På et tidspunkt blev Libyens daværende leder Muammar Gaddafi udnævnt til formand for FN's Menneskerettighedsråd.
Det virker ikke særlig overbevisende, og det synes hr. Rasmus Helveg Petersen vel heller ikke at det var.
Men han svarede heller ikke på det, jeg sagde om resolutionerne vendt mod Israel.
Han svarede ikke på, hvorfor man skal tage en organisation alvorligt, som uddeler 300 resolutioner mod Israel, men ikke én mod alle de diktatoriske feudalstater, der ligger udenom, og hvor der virkelig er brud på menneskerettighederne.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2012-11-23:
Det er som sagt det forum, vi har, og det er det udgangspunkt, vi har.
Der findes ikke noget, som er bedre, og hvis vi begynder at vende ryggen til FN-systemet og siger, at det så må være den stærkes ret, så har vi netop som en lille stat, der har en klar interesse i, at sagerne bliver håndteret i multilaterale fora, gjort os selv en meget skidt tjeneste.
Jeg skal ikke sige, at alt, hvad der foregår i FN, er perfekt, langtfra, men det er som sagt det bedste, vi har.
Jeppe Kofod (S), 2012-11-23:
Tak, og først og fremmest tak for ordførertalen.
Jeg deler jo faktisk alle betragtningerne og analyserne, og jeg tror, at vi i fællesskab skal glæde os over, at Det Arabiske Initiativ er blevet styrket, også økonomisk.
Der var jo i VK-regeringens sidste leveår – og det kan godt være, det var, efter at hr. Per Stig Møller var fratrådt som udenrigsminister – en tendens til, at man nedprioriterede Det Arabiske Initiativ, også økonomisk.
Man omdøbte det i øvrigt også, så det fik et andet navn.
Men da den her regering så kom til, opprioriterede man det igen, selvfølgelig også i lyset af det arabiske forår og den meget vanskelige transitionsproces, som landene går igennem i øjeblikket.
Så jeg skal bare spørge hr. Per Stig Møller, om vi ikke kan glæde os over det og i virkeligheden have et fælles budskab om, at det med bistand – også til den arabiske verden og Nordafrika – faktisk er en del af løsningen også i forhold til sikkerhedspolitikken, og at vi ikke må svække vores bistandsengagement i de mange svære omstillingsprocesser.
Så dem, der foreslår, at man skal skære ned i udviklingsbistanden og den her type bistand, risikerer at svække vores sikkerhedsinteresser på længere sigt, hvis vi kører efter den kurs.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2012-11-23:
Jeg vil se frem til bestræbelserne på at afdække Hesseløkonflikthistorien.
Derudover vil jeg sige om FN's genralforsamling og om FN i det hele taget, at vi også fra radikal side længe har ønsket reformer både af FN-systemet og af Sikkerhedsrådet, men at den sikkerhedsarkitektur, vi har i FN, er den eneste, vi har.
Søren Espersen (DF), 2012-11-23:
Jeg vil hjem og læse op på Hesseløkonflikten.
Det bliver en af mine opgaver her i weekenden.
Men jeg mindes nu, at Olof Palme og Poul Schlüter var utrolig hidsige i den debat, netop om, hvor territorialgrænsen gik efter Roskildefreden i 1658.
Olof Palme mente, at der skulle Hesselø have været inddraget.
Men lad os nu se, det skal vi nok finde ud af.
Det, jeg ville spørge om, er egentlig om FN og legitimiteten af FN, specielt generalforsamlingen, hvor hr. Rasmus Helveg Petersen siger, at det stadig væk er noget, man bør tage alvorligt: Hvorfor skal man tage en generalforsamling alvorligt, som har vedtaget næsten 300 resolutioner vendt mod Israel, men ikke en eneste resolution vendt mod Saudi-Arabien, Yemen, Egypten, Marokko, Libyen osv.?
Er det en generalforsamling, man overhovedet kan tage alvorligt?
Nick Hækkerup (S), 2012-11-23:
Jo, når spørgsmålet bliver formuleret på den måde, er det til at svare på.
Det er min opfattelse, at det er forkert at sige, at udsendte danske soldater generelt får ar på krop og sjæl af at være ude.
Faktisk er konklusionen i den SFI-rapport, jeg refererede til før, at langt de fleste, over 80 pct., har en oplevelse af at komme styrket hjem efter at have været udsendt.
Det er markante tal.
For de sidste 17 pct. ligger det på nogenlunde samme niveau i kontrolgruppen, altså dem, der ikke har været udsendt.
Det er ikke et holdningsspørgsmål, men en konstatering af, hvad videnskaben siger.
Søren Pind (V), 2012-11-23:
Så jeg skal forstå det sådan, at vi ikke kan få en tilkendegivelse fra landets forsvarsminister af, om en udtalelse om, at man generelt får ar på sjæl og legeme af at forrette international tjeneste for Danmark, er respektfuld eller ej i forhold til de mennesker, der ofrer det, de gør for Danmarks sikkerhed?
Nick Hækkerup (S), 2012-11-23:
Jeg var rigtig glad, da vi den 5. september havde den dag, hvor vi gør vores yderste for at vise vores danske soldater respekt.
Jeg gør mit yderste for at gøre det selv, og jeg synes, alle andre bør gøre deres yderste for at gøre det.
Jeg tror, det er den måde, vi bl.a. forebygger, at nogle af dem føler, at det ar, der måske er på sjælen, eller det fysiske ar, der er, kommer til at gøre ekstra ondt; de skal opleve den anerkendelse, de skal opleve den respekt, som jeg i hvert fald synes de kunne forvente.
Skal jeg give alle mine kolleger i Folketinget karakterer for deres holdninger, ville topkaraktererne jo af gode grunde falde i mit eget parti og med vigende tendenser ud i de andre partier, så det vil jeg holde mig fra her.
Søren Pind (V), 2012-11-23:
Tak til forsvarsministeren.
Jeg er meget enig i de synspunkter, der bliver fremført omkring de danske soldaters virke og indsats.
Og deraf følger selvfølgelig det naturlige spørgsmål, om forsvarsministeren synes, at hr. Christian Juhls udtalelse var udtryk for den respekt, som forsvarsministeren synes man bør vise danske soldater.
Nick Hækkerup (S), 2012-11-23:
I den relation er det jo rigtigt, at det stadig væk er et fælles NATO-mål, at der bliver brugt 2 pct. af BNP på forsvarsbudgetterne.
Man må bare også konstatere, at landene godt ved, at der er lang vej, til vi er der igen, og at der taget efter hukommelsen i øjeblikket er tre lande, som lever op til det, nemlig USA, som ligger markant over, og som i øvrigt, som det også blev nævnt fra talerstolen tidligere i dag, leverer 75 pct. af det samlede NATO-forsvarsbudget, hvis man stillede det op på den måde.
Så ligger briterne lige på omkring 2 pct., og så ligger Grækenland, så vidt jeg husker, et stykke over de 2 pct.
Jeg skal ikke blande mig i, hvordan de er nået frem til det.
Søren Espersen (DF), 2012-11-23:
Som jeg sagde, er det, briterne får ud af det, de kaster ind, vel lige så godt som det, vi får ud det, vi kaster ind.
Men briterne bruger altså bare 3 eller 4 pct.
Jeg ved ikke, hvor mange procent amerikanerne bruger, det er måske 5 eller 6 pct., vil jeg tro.
Min pointe er som sagt, at det ikke skal være nu og her, men det skal være noget, vi vil.
Det er, ligesom når Socialdemokratiet siger, at de har et mål om, at ulandsbistanden skal være 1 pct., eller når nogle lande i FN stræber efter 0,7 pct. brugt på ulandsbistand.
Det er et mål, man har, selv om det ligger langt væk.
Det, der generer mig, er, at vi ikke kan have det som et mål, et ønske, en vision, om at leve op til det, NATO anbefaler.
Nick Hækkerup (S), 2012-11-23:
Først vil jeg sige noget om det med smart defence.
Der er jo to typer udkomme, som man kan få af det.
Der er enten operative gevinster eller økonomiske gevinster.
Det gode ved det er, at der ikke er nogen grund til at bevæge sig ned ad den vej, medmindre vi når et eller begge mål.
På samme måde er vi i gang med at arbejde hen imod at have fælles transportfly i de nordiske lande.
Så er der andre områder, på hvilke man kan få økonomiske gevinster ud af det.
Det gælder f.eks., hvis vi køber ammunition sammen.
Så kan vi få den samme mængde ammunition til en lavere pris, uden at det går ud over forsvaret.
Det, jeg bare prøvede at sige med rammen på de 2 pct., er, at når NATO gør det op – og i virkeligheden skulle jeg oversende den opgørelse til Folketingets Forsvarsudvalg, hvis man ikke allerede har fået den – så kigger man på inputtet, altså de 2 pct.
Men man har også en lang række indikatorer, efter hvilke man rater landene.
Der ser man, hvad landene får ud af det inden for forskellige elementer.
Det er jo rigtigt, som ordføreren siger, at vores input ligger under den anbefalede grænse på de 2 pct., men vores output ligger ret godt.
Derfor må man se det hele billede.
Søren Espersen (DF), 2012-11-23:
Jeg skal sige noget til forsvarsministeren om det her med de 2 pct.
Det her smart defence
lyder jo besnærende, hvis ikke alle lande egentlig bruger det som et middel til at spare penge, for så er det ikke særlig smart længere, for nu at sige det, som det er.
Når forsvarsministeren også siger, at vi får meget ud af de penge, vi bruger, siger han så samtidig, at briterne og amerikanerne ikke får meget ud af de penge, de bruger?
NATO har udarbejdet en anbefaling, og det er egentlig det, mit spørgsmål går på.
Christian Juhl (EL), 2012-11-23:
Jeg gør alt, hvad jeg kan, for at vise respekt for folk, der er så modige, at de tør at tage til Afghanistan, men jeg har ikke så meget respekt for de politikere, der har taget beslutningerne om at sende dem af sted.
Det er jo dem, der har hovedansvaret, og det må altid være dem, der har ansvaret.
Det er netop også derfor, vi fra Enhedslistens side nogle gange har rejst den sag, der har handlet om, at man skal behandle de folk ordentligt, som kommer hjem og har fået skader på både krop og sjæl.
Der fungerer vores lovgivningsmæssige system jo ikke optimalt, især når folk har fået arbejdsskader, og jeg er endnu heller ikke sikker på, at lovgivningen fungerer sådan, at man kan gå med oprejst pande og sige, at vi har respekt for de her folk, som vi sender ud, så de også får en ordentlig behandling, når de kommer hjem.
De gør deres pligt, de gør det ordentligt, de er velvalgte til det, og de har en høj moral.
Det er ikke altid, at politikeres moral og officerers moral er lige så høj – desværre.
Men heldigvis sagde ministeren, at det kan have en stor pris, og at der også er folk, der kommer tilbage, fordi det er en farlig mission, de er på.
Det er dog en erkendelse.
Jeg vil gerne høre, om ministeren ikke er enig i, at der er meget forskel på den erfaring og den indsigt, man kommer tilbage med som henholdsvis ulandsfrivillig og soldat.
Nick Hækkerup (S), 2012-11-23:
Jeg tror, at alle de forskellige livsforløb, man kan forestille sig folk er igennem, giver forskellige livsindsigter og livserfaringer.
Det, jeg som forsvarsminister kan forholde mig til, er den viden, vi har om, hvad det betyder for vores unge mænd og kvinder at være udsendt i krig, og det var den, jeg refererede til før.
Her føler 17 pct., at de har fået psykiske men, og 19 pct. i kontrolgruppen svarer det samme.
Så er jeg i øvrigt enig i, at det, som alle partier og navnlig dem, som er i opposition, selvfølgelig skylder at gøre, er aldrig at kritisere soldaterne, men kritisere os, der har truffet beslutningerne om, at vores soldater bliver sendt ud.
Det er p.t. i allerhøjeste grad mit ansvar, at vores soldater er ude, og det tager jeg gerne imod kritik for fra dem, der er uenige i det, men lad være med at kritisere vores soldater.
Per Stig Møller (KF), 2012-11-23:
Jo, det er vi enige om.
Jeg har jo også stået her flere gange og sagt, at jeg kvitterer for, at man har forøget beløbet til Det Arabiske Initiativ meget i forhold til tidligere.
Men jeg prøvede bare at sige til hr. Jeppe Kofod, at det jo ikke er noget, der er blevet fundet på nu.
Det er altså fra 2003.
Det viser jo også præcis det, som hr. Søren Espersen var inde på omkring islamismen, nemlig at det jo er kræfter, som ikke vil have modernisering, som truer verdens sikkerhed og freden over Middelhavet.
Det er kræfter, som ikke vil have kvinderne med ind i udviklingsprocessen; det er kræfter, som ikke vil have demokrati; det er kræfter, som blæser på den økonomiske udvikling, fordi de vil have den religiøst-ideologiske tryghed og have befolkningen til at gøre, som styret vil inden for de områder.
De blæser på den økonomiske udvikling, hver gang de får magten.
Så det er vi fuldstændig enige om.
Jeg siger bare: Vi kan ikke løse det alene.
Men vi viser med vores initiativ, som jeg er glad for at regeringen har forøget beløbet til, at det må være vejen frem.
Jeg brugte udtrykket, at så klipper vi græsset under terroristernes eller islamisternes fødder.
Det er vi helt enige om.
Vi er også enige om, at bistanden skal fortsætte.
Jeg synes også, vi skal gøre mere ud af Pakistan, for det er jo ikke sådan bare os, de slår ihjel eller vil slå ihjel.
De slår også hinanden ihjel.
Altså, selvmordsbomben i Pakistan i går var jo ikke vendt mod os.
Den var vendt mod andre pakistanere.
Og det er, fordi de slås indbyrdes om, hvad der er den rigtige måde at være muslim på, og hvordan de skal agere i fremtiden.
Derfor har jeg også arbejdet meget for, at EU øgede sit budget til Pakistan, som er en meget skrøbelig stat, for hvis den falder, bliver det meget svært at stabilisere Afghanistan.
Jeg tror, at hvad angår Nordafrika, som vil stå i meget store vanskeligheder, hvis de klimakatastrofer, som hr. Steen Gade var inde på var det vigtigste, virkelig udfolder sig syd for Sahara, så kommer der en masseflugt ind i Nordafrika, som i forvejen har arbejdsløshed.
De får en masse nye mennesker ind på scenen de næste 15-20 år.
Derfor tror jeg også, at vi i tide skulle se at komme længere med det økonomiske samarbejde og frihandelspolitikken i forhold til Nordafrika.
Rosa Lund (EL), 2012-11-23:
Tak for muligheden for at følge lidt op.
Jeg er helt enig med ordføreren i, at vi skal se det her lovforslag som en del af en samlet pakke og også som en del af nogle initiativer, vi forhåbentlig i fællesskab kommer til at tage i fase to.
Men den socialdemokratiske ordfører sagde, at man skulle sætte handling bag ordene, og derfor er jeg jo nysgerrig efter, om Socialdemokraterne vil sætte handling bag ordene og sikre, at der kommer det nødvendige antal praktikpladser.
Hvis nu alle de initiativer, vi sætter i søen, ikke er nok, er Socialdemokraterne så villige til at dreje på nogle flere håndtag eller nogle nye håndtag for at skabe det nødvendige antal praktikpladser?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-11-23:
Jeg tror, man skal se det her lovforslag i en lidt større sammenhæng.
Det gælder også for det lovforslag, vi skal behandle lige om lidt, og for den erhvervsskoleaftale, vi forhåbentlig bliver enige om i fase to, og samtidig også for nogle af de initiativer, der ligger i finansloven med øget brug af sociale klausuler.
Så den samlede pakke er jeg fuldstændig overbevist om kommer til at levere flere praktikpladser, kommer til at levere en reel uddannelsesgaranti for unge på erhvervsskolerne, og det har vi brug for.
Rosa Lund (EL), 2012-11-23:
Jeg har et enkelt spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører.
Hensigten med lovforslaget er jo, at der skal skabes flere praktikpladser.
Så langt er vi med i Enhedslisten.
Jeg vil gerne spørge hr. Rasmus Horn Langhoff om, hvad Socialdemokratiet tænker skal ske, hvis omlægningen ikke skaber flere praktikpladser.
Hvad skal der ske med den her omlægning, hvis ikke den vil skabe det nødvendige antal praktikpladser?