runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2009-03-11:
Vi viser handling, hård, kontant, effektiv handling, og det er ikke bare smukke ord, som det er fra mange andre.
Vi handler med det samme, giver politiet de nødvendige redskaber i form af bedre efterforskningsmetoder, bedre aflytningsmuligheder, bedre muligheder for varetægtsfængsling.
Vi fordobler straffen for banderelateret kriminalitet, laver forbudszoner, hvor de unge bandemedlemmer ikke kan visitere og true folk, og anviser et væld af forskellige måder at gøre politiets indsats mere effektiv på.
I dag er det sådan, at der er ca. 650 niveau 1-medlemmer af rockerne og banderne, og banderne er meget fragmenterede.
De er meget fragmenterede, der er forskellige grupper rundtomkring i byen og i hele Danmark, og det er i øvrigt det samme for rockerne.
Så er der 300 i gruppen lige nedenunder.
Se, det, de kæmper om, er det kriminelle marked.
Det er ikke en eller anden racekonflikt, det er ikke en eller anden rå konflikt, fordi man er flyttet ud fra Pusher Street.
Det er en benhård kamp om hashmarkedet, om narkomarkedet, om våbenmarkedet, om prostitutionsmarkedet og om menneskesmuglingsmarkedet.
Det er en hård, kontant politiindsats, der hjælper nu.
Der er ingen andre ting, der hjælper lige nu.
Det er ikke rundbordssamtaler, hvor man sidder og nusser hinanden og drikker æblemost og sådan nogle ting.
Det betyder ikke, at den afgørende indsats på det forebyggende område ikke har en virkning.
Den skal ind, men den skal være en med konsekvens, det skal foregå ved at stille krav til børnene, til forældrene og sige, at det ikke er samfundets skyld, men at de må påtage sig det ansvar.
Det er, at Københavns Kommune har forsømt deres opgave.
Line Barfod (EL), 2009-03-11:
Jeg må indrømme, at jeg bliver dybt bekymret, når jeg hører justitsministeren.
Jeg bliver meget, meget bekymret, fordi jeg faktisk har et stort ønske om, at vi får stoppet det, der foregår, og et stort ønske om, at vi forhindrer, at det fortsætter i de næste mange år.
Jeg synes, det er dybt bekymrende, at ministeren giver udtryk for, at det er to organiserede bander over for hinanden.
Men det er ikke to lige organiserede bander over for hinanden.
Det er mange forskellige bander og netværk og mere eller mindre organiserede, så det er enormt svært.
Der skal sættes ind med mange ting.
Det er ikke nok bare at sætte ind med politi.
Politiet efterlyser jo, at der skal meget andet til.
Vi skal have hele den generelle forebyggende indsats med skoler, institutioner, socialarbejdere osv.
Vi skal have en særlig målrettet indsats over for dem, der er på vej ind i kriminalitet.
Vi skal som borgere ud at være med til at tage gaderne tilbage og sige, at det er vores gader.
Vi skal være med til at sikre, at der er nogle stærke fællesskaber.
Vi skal tage os af børnene og de unge og sikre, at vi kender hinanden.
Der er masser, der skal på banen.
Men når man hører justitsministeren, er det, som om de eneste, der ikke skal på banen, er regeringen, og som om regeringen ikke har ansvar for noget som helst.
Det synes jeg er dybt bekymrende, for det er jo regeringen, der i høj grad også sidder med nøglen til, at man får sat sig sammen om et bord, at man får sikret, at indsatsen hænger sammen, og at der faktisk sker andet, end at der bare bevilges en politiindsats.
Politiet er rigtig vigtigt, men det er ikke nok med politi, der skal mere til.
Det er et nationalt problem, vi står med.
Den organiserede kriminalitet er eksploderet i de sidste 1½-2 år.
Vi har en fuldstændig anden situation på Nørrebro og Vesterbro og andre steder, end vi har haft tidligere, og det er på tide, at regeringen begynder at tage det alvorligt og begynder at indse, at der skal flere former for indsats til.
Man kan ikke nøjes med bare at læne sig tilbage og sige: Det er de andres skyld.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-03-11:
Nej, jeg er ikke enig i spørgsmålet.
Altså, man kunne jo også fristes til at spørge, hvordan kriminelle grupperingers ønske om at tjene penge på bl.a. hashhandel og at skaffe sig af med konkurrenterne skulle hænge sammen med, om hashen i praksis bliver solgt på Christiania, Vesterbro, Nørrebro eller Østerbro for den sags skyld.
Det er en kamp om et kriminelt marked, uanset hvor den foregår henne.
På den anden led skal vi så sørge for, at man får stoppet og bremset rekrutteringen til de grupper ved en forebyggende indsats i Københavns Kommune, som halter lige i dag.
Line Barfod (EL), 2009-03-11:
Er ministeren enig i, at lukningen af Pusher Street har været stærkt medvirkende til at skabe en udvikling, hvor handelen med hash i de københavnske gader er vokset, og den organiserede kriminalitet med skyderier i de københavnske gader er eksploderet?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-03-11:
Altså, jeg kan betro spørgeren, at der ikke er tid til så meget pædagogisk rundkreds og så mange rundbordssamtaler med medlemmerne af HA og medlemmer af indvandrerbander.
Der er ikke så meget forebyggelse, der duer dér.
For deres vedkommende hjælper ingen som helst forebyggelse.
Forebyggelse foregår på den måde, at vi skal forhindre rekrutteringen til banderne, forhindre rekruttering til AK 81, som jo er HA'ernes rekrutteringssted.
Men se, der har Københavns Kommune jo svigtet fuldstændig.
Staten har stillet et væld af penge til rådighed, staten har et væld af aktiviteter.
Jeg vil blot minde om, at i andre byer lykkes det.
Jeg var i Århus i sidste uge og besøgte Gellerupplanen, som har lige så store, måske endnu større sociale problemer end Nørrebro: Over 90 pct. af indbyggerne er fremmedsprogede, langt de fleste er på offentlig forsørgelse, og der er kolossale udfordringer.
Men der er ikke den samme form for kriminalitet, der er sådan set ro i Gellerupplanen i dag, fordi man fra kommunens side stiller kontante krav til de unge, som begår kriminelle aktiviteter.
Man stiller krav til de voksne, man stiller krav til forældrene.
Man siger ikke bare, at det er samfundets skyld.
Nej, man siger, at man selv må tage et ansvar.
Det har Københavns Kommune forsømt i mange tilfælde.
Som jeg lige har oplyst i min mundtlige besvarelse af spørgsmål nr. S 1305, blev det i forbindelse med vedtagelsen af lovforslaget om politiog domstolsreformen forudsat, at der i tilknytning til hovedtingstedet ved retten i Holstebro skal være et permanent bemandet afdelingskontor i Thisted.
Men det er også vigtigt at understrege, at det er retspræsidenten, der efter drøftelser med Domstolsstyrelsen afgør, hvilke typer sager der skal behandles ved afdelingskontoret inden for de overordnede rammer, der blev opstillet i forarbejderne til reformen.
Retspræsidenten har over for Domstolsstyrelsen oplyst, at flytningen af visse straffesager til Holstebro sker for at sikre den mest hensigtsmæssige afvikling af sagerne, idet der hverken er de nødvendige personaleressourcer eller den nødvendige retssalskapacitet til rådighed ved afdelingskontoret.
Jeg kan henholde mig til retspræsidentens oplysninger, for hele grundlaget for reformen er jo, at vi lægger den form for kompetence ud til retspræsidenten og ikke skal afgøre politisk, hvor de forskellige sager skal behandles.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-03-11:
Kan ministeren, med de overskridelser der er hos politianklagemyndigheden,
forsikre Thisteds borgere om, at anklagemyndigheden kan sikre, at der ved afdelingsretten i Thisted er kvalificerede anklagere til rådighed, og at manglende anklagere ikke er skyld i undergravningen af afdelingsretten?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-03-11:
Må jeg ikke sige, at baggrunden for de tiltag, vi tager i øjeblikket kreditpakker, bankpakke, fremrykkede trafikinvesteringer, bedre erhvervskredit, bedre eksportkredit, mulighed for at udtage SP-penge, en skattereform, investeringer i vedligeholdelse, fremrykning af kommunale investeringer - jo ikke kun er beskæftigelsessigtet, men jo også et ønske om at stabilisere økonomien.
Den risiko, vi jo virkelig skal være optagede af at undgå materialiserer sig, er jo, at vi får en rigtig negativ udvikling på boligmarkedet, hvor der kommer en bølge af tvangsauktioner, hvor folk ikke kan blive i deres egne boliger.
Derfor er det fornuftigt at stabilisere familiernes økonomi, det er fornuftigt at give folk mulighed for at trække egne SP-penge ud, også selv om hr. Frank Aaen så kan sige: Jo jo, men hvis man havde de samme penge - det har man jo så ikke, for det jo er borgernes egne SP-penge, men havde man den samme krone og lagde asfalt for den, så ville der umiddelbart være flere arbejdspladser i det.
Sigtet er lidt bredere.
I forhold til det andet spørgsmål vil jeg sige, at svaret på det vil bero på de drøftelser, jeg nu skal have med Kommunernes Landsforening, for det, jeg ønsker at finde ud af, er selvfølgelig: Hvad kan kommunerne levere af mere anlæg lige nu og her, altså med kort tilløb, og på hvilke nærmere vilkår?
Frank Aaen (EL), 2009-03-11:
Jeg vil sige, at det da er fint, at man så har sagt, at vi nu hellere må få sat gang i noget anlægsarbejde, for det giver mere beskæftigelse.
Altså med hensyn til skattepakken f.eks. er det et spørgsmål, hvor den giver mest beskæftigelse henne.
Måske er det hos skiinstruktører i Frankrig eller på de franske vinslotte, det giver mere beskæftigelse.
Men når nu finansministeren skal have den her forhandling med kommunerne - og det synes jeg under alle omstændigheder er fint - så vil jeg bare spørge: Er det sådan, at der også følger penge med til kommunerne, eller er det kun de rige kommuner, der får mulighed for at lave flere anlægsarbejder?
For så er det jo kun en del af landet.
Der, hvor arbejdsløsheden stiger mest, er jo ikke i Nordsjælland, det er jo i udkantsområderne, det er der, hvor kommunerne ikke har penge, hvor det ikke er anlægsloftet, der er problemet, men hvor det er pengekassens tomhed, der er problemet.
Så kommer der flere penge ud til kommunerne i forbindelse med den aftale, der skal laves?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-03-11:
Vi har jo også været inde på temaet lidt tidligere i dag i forhold til andre spørgere, og derfor bliver der selvfølgelig lidt repetition i det.
Det undskylder jeg, men det viser bare, at man står ved sine synspunkter hele spørgetiden igennem, og det må da være det minimale, man kan forlange af alle her.
Regeringen spiller altså på flere strenge i finanspolitikken, og derfor har vi jo besluttet både at øge offentlige investeringer, fremrykke investeringer for 5 mia. kr. vedrørende transportaftalen og diskutere med KL, hvordan vi lige nu og her kan øge de kommunale anlægsaktiviteter, og vi åbner jo så også op for at sætte gang i mere vedligeholdelsesarbejde i hele boligsektoren.
Ved siden af det har vi så lavet en skattereform, som også skal stabilisere familiernes økonomi.
Man kan pege på både fordele og risici ved at gøre brug af offentlige investeringer og ved at gøre brug af skatteinstrumentet i forhold til at stabilisere økonomien og sikre en god ressourceanvendelse, men det, regeringen gør, er jo netop ikke et enten-eller, men et både-og.
Den skattereform, vi har aftalt, er jo fuldt finansieret, og det vil sige, at det boost, der er til økonomien, jo er finansieret via reformen selv og derfor ikke ville være der, hvis ikke der var en skattereform.
Det er jo sådan set skattereformen, der gør det muligt at yde et bidrag til holdbarheden i de offentlige finanser, de 5,5 mia. kr., men altså også at have en underfinansiering i størrelsesordenen 14-15 mia. kr. næste år.
Uden skattereformen ville der ikke være de penge at booste økonomien med.
Frank Aaen (EL), 2009-03-11:
Er ministeren ikke enig i, at målrettede investeringer vil give langt mere beskæftigelse for pengene end skattelettelser til de rigeste?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-03-11:
Jamen det er jo altid fornuftigt at have en distance til sig selv, og at man ikke bare roser sig selv, men kan skælde sig selv ud i spejlbilledet, og når jeg gør det, holder jeg det for mig selv.
Med hensyn til statsministerens reaktion afslører jeg ikke nogen hemmelighed ved at sige, at han er vældig tilfreds med den her aftale, for den gør en masse gode ting på en og samme tid.
Den virker lige nu og her i form af at genskabe tillid og optimisme i samfundet, fordi der er flere penge i hænderne til alle indkomstgrupper i det danske samfund.
Den øger holdbarheden i det danske velfærdssamfund, fordi den altså yder et direkte bidrag på 5,5 mia. kr. til at støbe et bedre fundament under velfærdssamfundet.
Den skaber på den lange bane et arbejdsudbud - 19.000 - på den strukturelle beskæftigelse.
Det vil sige, at det virker nu og her, og det virker på den lange bane.
Det er meget rosværdigt, og derfor har jeg bestemt ikke fået nogen hug fra statsministeren for det her, men - uden at stå og kokettere med det - snarere det modsatte.
Frank Aaen (EL), 2009-03-11:
Finansministeren har helt ret i, at den ulighed, der lå i Skattekommissionens udspil, ikke fik ros fra Enhedslisten - tværtimod og det gør regeringens udspil heller ikke, fordi det øger uligheden i samfundet.
Vi er så enige om, at det øger uligheden i samfundet, og så vil jeg sige, at det er et sjovt begreb at kalde det socialt afbalanceret, at man øger uligheden.
Men det får mig til at huske, at statsministeren gav en minister en kæmpe næse, fordi hun kom til at sige det, hun mente, nemlig at øget ulighed er godt for samfundet.
Nu kommer finansministeren og øger uligheden i samfundet.
Er finansministeren ikke bange for at få en næse af statsministeren på samme måde som den tidligere minister?
Nu kan jeg se, at der smiles - er det, fordi statsministeren allerede er taget ud af landet, så der ikke er grund til at være bange for ham, og fordi finansministeren måske tror, at han selv skal være statsminister, der ikke vil skælde sig selv ud?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-03-11:
Jeg har jo ikke udstedt nogen individgaranti, for det lader sig jo ikke gøre.
Der er, som spørgeren også udmærket godt ved, lavet den kompensationsmodel i den her meget, meget langstrakte indfasning, som jo giver alle god tid til også at tage bestik af, hvordan den nye afgiftsstruktur bliver på sukker, cigaretter, chokolade og tobak, som man jo altså kan styre sig fri af, hvis man holder op med at ryge og holder op med at spise chokolade.
Derudover er der jo lavet den model, der sikrer, at hvis man har tab på reformen som følge af udhulingen af nogle af de ligningsmæssige fradrag, som er større end den gevinst, man får ved, at f.eks. bundskatten sættes ned, hvis det kun er den, man får glæde af, så bliver man kompenseret.
Det havde så en Ginikoefficenteffekt på 0,71.
Regeringen kom med et udspil, hvor det var faldet, og har nu lavet en aftale, hvor Ginikoefficienteffekten er på 0,45.
Det, man jo så i oppositionen generelt sagde forholdsvis pæne eller neutrale ord om, og som altså ud fra en sådan fuldstændig matematisk lighedsbetragtning, som jeg i øvrigt ikke anerkender, er blevet mere lige, er nu blevet til det skæveste, man nogensinde har set i danmarkshistorien.
Frank Aaen (EL), 2009-03-11:
Vil det sige, at hvis jeg kan fremlægge regnestykker, der viser, at det ikke er tilfældet, men at der er lavtlønnede og ledige, der direkte taber på reformen, så lover ministeren at lave det om?
Det var punkt 1. Punkt 2: Uligheden vokser jo - også efter regeringens egne beregninger.
Og det er altså sådan, at selv om der selvfølgelig er indkomstforskel på den måde, at den laveste tiendedel tjener mindre end den højeste tiendedel, hvilket giver sig selv, så er skattefordelen ved reformen mange gange større end det, indkomstforskellen viser.
Så det er altså ikke bare i kroner og øre, at de rigeste tjener mest på den her reform, det er også i procenter.
Hvordan kan man sige, at det er socialt afbalanceret, at dem, der er rigest ikke bare i kroner, men også i procenter, får mere, mens der oven i købet er nogen nede i den anden ende, der taber?
Men hvis jeg kan dokumentere over for ministeren, at nogle taber på reformen, får jeg så et løfte om, at den bliver lavet om?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-03-11:
Ja, for det er ikke rigtigt.
De tabstal, der nævnes her, er ikke rigtige.
Det må jo basere sig på de der vildledende tal, der findes fra LO og Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, for de har i hvert fald ikke noget med sandheden at gøre.
Hvis man regner på, hvem der får noget ud af den her reform, så er der i hvert fald nogle, der kommer ud med et stort plus, og det er jo sådan set os alle sammen i det danske samfund, for den her reform styrker finansieringsgrundlaget bag velfærdssamfundet Danmark med 5,5 mia. kr., som kan bruges til at opretholde og udbygge et velfærdssamfund. Og hvem har mest glæde af velfærdssamfundet?
Ja, vi har alle glæde af det, men det er da i høj grad den danske velfærdsmodel, der sikrer netop folk uden mulighed for selv at oppebære en indkomst f.eks., folk, der er socialt udsatte.
Muligheden for at gøre noget her styrkes, og det er til glæde for alle.
Det er en socialt afbalanceret reform, hvor størstedelen af de skattelettelser, der gives, jo betales af erhvervslivet, der har bedt om at få marginalskattelettelser for at øge konkurrencekraften, og af de højtlønnede selv, fordi vi jo sanerer i en række fradragsmuligheder, som historisk har hidset Enhedslisten op, og derfor burde man jo nærmest stå og rose os, når vi f.eks. siger, at der skal være et loft på 100.000 kr. over indbetalingen til ratepensioner, for bare at tage et eksempel frem.
Alle indkomstgrupper opgjort i deciler får i gennemsnit en stigning i deres rådighedsbeløb som følge af den her reform.
Frank Aaen (EL), 2009-03-11:
Man kan jo komme med mange tal og procenter og frem og tilbage, og hvad ved jeg, men det ændrer jo ikke ved, at når man regner på, hvem der får noget ud af skattereformen, og hvem der ikke får noget ud af den, så er det altså sådan, at den ledige taber på skattereformen.
De ledige kommer til at betale mere, end de gør i dag.
Den lavtlønnede LO-arbejder taber på reformen, kommer til at betale mere, end han eller hun gør i dag, hvorimod direktørerne scorer titusindvis af kroner på det her, og de får ikke bare i kroner og øre mere end dem, der har en lavere løn, de får også i procenter en større fordel af skattereformen.
Når jeg spørger, så er det selvfølgelig, fordi jeg så det kommissorium, man gav Skattekommissionen i sin tid.
Det var at sige, at det her skal være socialt afbalanceret.
Det var regeringens eget krav, at det skulle være socialt afbalanceret.
Kan ministeren under nogen omstændigheder få udtrykket socialt afbalanceret ind under hatten, når ledige og lavtlønnede taber, mens direktørerne med rette kan tale om en rødvinsreform, hvor de får titusindvis af kroner mere i egne lommer?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2009-03-11:
Tak for det.
Det falder jo i tråd med det første spørgsmål, jeg besvarede her i dag, og det er jo heller ikke unaturligt, for spørgeren repræsenterer jo det samme parti.
I min optik handler det jo om, hvem giver hvad.
Det gør de nu, og det gør de også i fremtiden.
Helt konkret er det sådan, at de 10 pct., der tjener mest, betaler 10,9 gange mere end de 10 pct., der tjener mindst.
Og jeg er med på, at det er lidt mindre, end det er lige nu og her, for lige nu her betaler de 10 pct. rigeste 11 gange mere end de 10 pct. med den laveste indkomst, og det 11-tal forvandles nu til 10,9.
Er det fortsat socialt balanceret?
Ja, det er fortsat socialt balanceret.
Frank Aaen (EL), 2009-03-11:
Nu vil jeg slet ikke prøve at afæske finansministeren et tal, for jeg ved godt, at på et sådant spørgsmål vil jeg bare få det svar, at det afhænger af forhandlingerne.
Men der er jo et principielt spørgsmål i det.
Hvis man kun hæver anlægsloftet, er det jo kun de kommuner, der har penge i kassen, der kan sætte gang i beskæftigelsen.
Det er i de kommuner, der er hårdest ramt af arbejdsløshed og af samme årsag også har færrest penge i kassen - for det hører med, høj ledighed giver færre penge i kommunekassen - der for alvor er brug for at gøre noget.
Det er jo ikke oppe i Gentofte.
Der skal de også have bedre toiletter på skolerne, det er jeg med på, men problemet er jo ude i udkantsområderne, og man må da have taget stilling til, om man vil give udkantsområderne, der er hårdest ramt af stigende ledighed og har færrest penge i kommunekassen, en hjælp til at gøre noget ved arbejdsløsheden.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-03-11:
Jo, der ligger en stor værdi i, at der er et afdelingskontor, for ellers ville man jo bare nedlægge det.
Så derfor ligger der en positiv holdning til, at der er et afdelingskontor i Thisted, som er bemandet, og det er forudsat i forbindelse med domstolsreformen.
Der vil være en hel del sager, som vil blive behandlet ved et sådant afdelingskontor, mindre bødesager, tilståelsessager, domsmandssager med mange lokale vidner, og så vil der jo være en arbejdstilrettelæggelse, som vil skulle foretages af retspræsidenten.
Det er sådan set et af formålene med domstolsreformen, nemlig en mere effektiv udnyttelse af domstolene, så borgerne får en hurtigere og mere kompetent betjening af dem.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-03-11:
Men jeg har altså helt klart fået den opfattelse af det, der er sagt her,
at ministeren, og det vil jo sige det folketingsflertal, som ministeren repræsenterer, ser helt bort fra, at det, man sådan set har følt at man fik i forbindelse med et afdelingskontor, stille og roligt kan undergraves.
Det var derfor, jeg sagde til ministeren, at værdien af det var svær at se.
Her har vi netop svaret på det spørgsmål, som vi rejste, i forbindelse med at vi behandlede hele spørgsmålet om en domstolsreform.
Der blev stillet nogle spørgsmål om, hvad man forstod ved et afdelingskontor, og hvilke sager det handlede om, og det blev der givet nogle svar på på det tidspunkt.
Men svarene kunne godt læses sådan, som ministeren nu tolker dem, nemlig at der her var mulighed for, at man sådan set bare kunne stille dem i udsigt, at de kunne få et afdelingskontor, men det ville man fjerne sådan stille og roligt, fordi de borgernære opgaver jo også lå i kommunerne.
De lå i Morsø Kommune, og så lå de selvfølgelig ved afdelingskontoret i Thisted.
Men der er ikke tale om i det, jeg hører ministeren sige her, at man tillægger det nogen værdi, at der er et afdelingskontor.
Det er jo et svar, som helt klart lægger op til, at man vil indskrænke tingene ved afdelingskontoret i Thisted.
Det vil man gøre, fordi man skal bygge et nyt stort kontor, kunne jeg forstå, hvor man så vil samle alle dommerne, og så er der ikke behov for, at man har dommere i Thisted.
Det er jo et svar, vi kan tage og føle på.
Det er også sådan, vi ligesom har mærket udviklingen under den her regering, nemlig mod mere centralisering, og så er man sådan set ligeglad med, hvordan udviklingen forløber i udkantsområderne.
Det vil sige, at de stærke får det hele og de svage bare kan gå til grunde.
Sådan må jeg forstå det svar, som ministeren har givet.
Jeg har nemlig bedt om at få nogle oplysninger.
Jeg stillede mit spørgsmål den 11. februar og bad om et svar inden den 6. marts på det spørgsmål, som jeg har stillet gennem udvalget for at få at vide, hvordan status var for den udvikling, der sådan set har været i området.
Jeg forstår altså, at området vil blive frataget nogle ting i den her forbindelse, at det er det, som ministeren har bekræftet i dag, og medmindre ministeren modsiger mig, vil jeg sådan set godt stå fast på mit standpunkt.
Men jeg hørte ministeren sige det på den måde.