runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2009-10-29:
Jeg morede mig lidt over ministerens ophidselse over de tåbelige gældende regler, vi har.
Jeg troede sådan set, det var Venstre selv, der vedtog dem for få år siden, men sådan kan der jo være så meget.
Men mit spørgsmål gik mere på, at ministeren også var meget inde på, at vi ikke skal have sådan nogle stramme regler og bånd på landbrugserhvervet; det har andre erhverv jo ikke.
Jeg synes, ministeren overser én ting: Man kan producere sko lige så meget, man vil, det kan man jo gå i gang med.
Men jorden er en begrænset ressource, og derfor er der kun én måde, man kan blive herremand på, og det er ved at spise ti husmænd jordmæssigt.
Og det er – vil jeg sige til ministeren – efter min opfattelse forskellen, så man ikke bare kan sige, at landbruget skal køres efter fuldstændig samme mønster som andre erhverv.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-10-29:
Hvilke krav man vil stille i selskabet til, hvordan et eventuelt afkast, hvis man kan få et sådant ud af driften, skal anvendes,
tror jeg vi skal overlade til selskabet at finde ud af.
Men jeg tror sådan set, at relevansen af spørgsmålet kommer i forbindelse med de krav, vi stiller både til miljø og dyrevelfærd og i det hele taget til at være foregangsland på mange områder.
Det kræver, at der er en rimelig omsætning, for at man overhovedet har midlerne til at investere i ny teknologi og nye stalde osv. for at kunne leve op til det.
Så jeg tror sådan set, at større bedrifter er med til at sikre en gennemførelse af nogle af de ting, vi gerne vil have inden for landbrugsproduktionen.
Og så er det rigtigt, at vi ikke er optaget af, hvor mange husdyr der måtte være på ejendommen, vi er optaget af, hvordan produktionen bliver reguleret med hensyn til, om den er bæredygtig i forhold til natur og miljø.
René Christensen (DF), 2009-10-29:
Forslaget til lov om ændring af lov om administration af Det Europæiske Fællesskabs forordninger om markedsordninger for landbrugsvarer m.v. og lov om fiskeri og fiskeopdræt.
Lovforslaget her indeholder bl.a. forslag til ændring på baggrund af den gennemgang, der har været af EU’s landbrugspolitik, det såkaldte sundhedstjek.
I forbindelse med sundhedstjekket er der vedtaget særlige økonomiske ordninger, som det er frivilligt for Danmark at gennemføre, men som også indebærer national medfinansiering.
Med »Grøn Vækst«-aftalen er det besluttet at anvende de uudnyttede midler, der er i forbindelse med landbrugsstøtten, og som ellers ville gå tilbage til EU.
Det svarer til ca. 120 mio. kr. årligt.
På nuværende tidspunkt lægges der ikke op til at anvende de øvrige muligheder, der er for økonomisk støtte, da dette ikke vurderes hensigtsmæssigt med den nuværende økonomiske situation i landbruget.
Vi ønsker ikke at presse landbrugserhvervet yderligere økonomisk netop nu.
Og ordningen bygger jo på krone til krone-princippet.
De 120 mio. kr. er midler fra den direkte landbrugsstøtte.
Som led i »Grøn Vækst«-aftalen vil disse midler bl.a. blive brugt til tilskud i forbindelse med økologisk jordbrug.
Desuden er det hensigten at anvende dele af disse midler til støtte til energiafgrøder, pleje at græsarealer og lignende og selvfølgelig naturforbedrende foranstaltninger.
Det er ligeledes en del af »Grøn Vækst«-aftalen, at brugen af pesticider i landbruget selvfølgelig skal nedbringes, og en betydelig andel af det økonomiske overskud, der kommer i forbindelse med afgifter, skal anvendes til finansiering af »Grøn Vækst«-initiativer.
Der overføres for fremtiden i alt 250 mio. kr. årligt til jordbrugsområdet og Fonden for økologisk landbrug, svarende til det beløb, der vil fremkomme ved en behandlingshyppighed på 1,7.
Resten af beløbet på ca. 320 mio. kr. i 2010 overføres til Fødevareministeriet og Miljøministeriet til finansiering af »Grøn Vækst«. Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-10-29:
Det synspunkt fra fru Lone Dybkjærs side har jeg noteret mig tidligere i dag, og jeg er stadig væk uenig.
Lone Dybkjær (RV), 2009-10-29:
Jeg bliver lidt irriteret over, at ministeren altid beskylder os andre for at være økonomisk uansvarlige.
Jeg synes, det er rimelig økonomisk uansvarligt at give så mange skattelettelser til næste år med det underskud, vi har på statsbudgettet.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-10-29:
Det kan jeg jo ikke svare på på nuværende tidspunkt, men jeg synes altså bare, det er interessant, at fru Pia Olsen Dyhr åbenbart mener, at vi roligt kunne tage de 10 pct. på nuværende tidspunkt.
Det siger jo noget om, hvor optaget SF er af den økonomiske krise i landbruget, det må man sige er klar tale fra SF's side.
Jeg synes som sagt, det ville være helt uforsvarligt i forhold til den økonomiske situation, landmændene er i.
Jeg arbejder jo generelt på, at vi får ændret den direkte støtte, således at den kan gå til andre tiltag, som er mere fremadrettede og mere modsvarer de udfordringer, som landbruget står over for.
Her vil jeg i øvrigt kvittere for et udmærket samarbejde med forskellige partier i Folketinget i forhold til, hvad der på sigt er en fornuftig fælles landbrugspolitik.
Det ændrer jo ikke ved, at vi aktuelt bliver nødt til at tage udgangspunkt i, hvad det er for nogle forhold, der gør sig gældende, og hvordan landmændenes konkurrencesituation er i forhold til landmændenes i andre lande.
Det er altså også et aspekt, der må indgå, når man tager stilling til, hvor voldsomt man vil reducere støtten.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-10-29:
Jeg vil godt vende det om og sige, at det ikke er forsvarligt for dansk natur og miljø, at man ikke benytter sig af muligheden for at få landbruget til at tage sin rolle som naturforvalter lidt mere alvorligt, men den diskussion kan vi gemme til senere.
Det, jeg synes er interessant, er, at ministeren faktisk siger, at hun på en eller andet tidspunkt er villig til at kigge på at tage nogle midler fra landbruget.
De skal selvfølgelig føres tilbage til landbruget, men der skal være særlig fokus på natur og miljø.
Derudover vil jeg gerne spørge ministeren: Hvis vi nu kan se om 2 år, at situationen er vendt i landbruget, hvor meget skal der så til, for at man kan sige, at kurven er knækket?
Hvis situationen lige pludselig er positiv, er det så på det tidspunkt, ministeren slår til?
Eva Kjer Hansen (V), 2009-10-29:
Jamen jeg udelukker bestemt ikke, at jeg på et tidspunkt vil være interesseret i at benytte mig af de muligheder.
Derfor har jeg jo også i forhandlingerne i EU-sammenhæng arbejdet ihærdigt for, at midlerne kunne anvendes til nogle fornuftige og fremadrettede formål, og her synes jeg faktisk vi har fundet en udmærket løsning.
Men jeg synes simpelt hen ikke, det er forsvarligt i den nuværende økonomiske situation for landbruget at sige, at nu tager vi for resten bare 10 pct. af de direkte udbetalinger.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-10-29:
Men nu får ministeren jo faktisk bemyndigelse til at kunne gøre det.
Der er mulighed for, at ministeren faktisk kan gøre det, og hvis nu landbruget står i en anden finansiel situation, hvor det kommer til at gå godt i dansk landbrug, vil ministeren så være interesseret i at benytte sig af muligheden?
Eva Kjer Hansen (V), 2009-10-29:
Som nævnt skal jeg gerne bistå med at finde ud af, hvad det er for nogle aktiviteter, der foregår i fondene, og hvor man kan antage at der vil være mindre aktivitet.
Men det væsentlige i det her er jo ikke, hvilke midler der er til rådighed i fondene, men hvilke principper der gælder.
Der er det, vi siger, at når pesticidforbruget er højere end det, vi har aftalt, vil vi ikke tilbageføre de midler, der kommer ind.
Vi sætter simpelt hen et loft i forhold til den aftalte behandlingshyppighed på 1,7 – det synes jeg er fuldt ud forsvarligt at gøre – og siger, at alt, hvad der ligger derudover, så bliver anvendt til finansiering af andre initiativer i »Grøn Vækst«.
Bjarne Laustsen (S), 2009-10-29:
Men det er så ikke forkert at tage alle de penge, der er gået til andre formål, og det er selvfølgelig fint, at vi får en liste over, hvad de penge plejer at blive brugt til, fordi det vel er opgaver, der er blevet subsidieret, betalt, af de midler, der er gået tilbage.
Man kan altid diskutere, om pengene fra en afgift på et eller andet skal gå direkte tilbage til dem, der har indbetalt den, eller hvordan det skal være.
Nu er det så ikke forkert at tage dem, fordi regeringen skal finansiere »Grøn Vækst«.
Det er der, jeg godt vil sikre mig, at det her ikke kommer til at gå ud over landdistrikterne, økologerne, natur og miljø og alle de andre ting, som vi tidligere har været med til at understøtte, fordi det er vigtige aktiviteter i forhold til at skabe liv ude på landet og sådan noget, som jeg lægger utrolig meget vægt på.
Derfor ønsker jeg, at vi prøver at kigge på, hvad det er for nogle ting, vi ikke kan gøre i fremtiden, fordi man nu gør det her fra regeringens side.
Det er såmænd bare det, og det må vi så også kigge på under udvalgsarbejdet.
Knud Kristensen (KF), 2009-10-29:
Dette punkt handler om L 40, lovforslag om ændring af lov om administration af Det Europæiske Fællesskabs forordninger.
Regeringen lægger med udspillet »Grøn Vækst« op til at investere betydelige midler, som skal bidrage til, at vi opnår de meget ambitiøse mål for vand, miljø, natur, klima m.v. Der blev afsat 13,5 mia. kr. fra 2010-2015, en årlig indsats på 2,3 mia. kr., inklusive EU-medfinansiering, som er en af de væsentlige stigninger i forhold til niveauet 2006-2009.
Der afsættes midler årligt til at frembringe produktion af grøn energi.
Der afsættes 379 mio. kr. til udvikling af »Grøn Vækst«-laboratoriet.
Samtidig lægges der op til en drøftelse af at styrke forsknings- og innovationsindsatsen på miljø- og fødevareområdet.
Der ønskes fra regeringens side at fortsætte aktiviteterne under landdistriktsprogrammet, som ikke direkte relaterer til »Grøn Vækst«.
Finansieringen af »Grøn Vækst« er tænkt at skulle være en kombination af nationale midler og midler fra EU.
Af regeringsgrundlaget 2007 fremgår det også, at der afsættes 1 mia. kr. til natur- og miljøindsatsen fra 2010-2013.
Hertil kommer midlerne fra pesticidafgiften, som også anvendes til grønne initiativer.
EU's landbrugspolitik giver mulighed for at anvende 10 pct. af den direkte landbrugsstøtte til miljøformål, de såkaldte artikel 68-midler, men det skønnes på nuværende tidspunkt, at anvendelsen af yderligere midler under artikel 68 ikke er hensigtsmæssig under hensyntagen til den økonomiske situation i landbruget.
Regeringen har som pejlemærke, at 75 pct. af midlerne under landdistriktsprogrammet skal afsættes til naturog miljøindsatsen og 25 pct. af midlerne til erhvervsrettede og øvrige aktiviteter i landdistrikterne med henvisning til »Mulighedernes samfund«.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Lone Dybkjær (RV), 2009-10-29:
Da mit partis ordfører fortsat ikke kan være til stede, skal jeg på fru Bente Dahls vegne redegøre for vores holdning til det her forslag.
Jeg vil sige som udgangspunkt, at vi vil følge udvalgsarbejdet nøje, for der er da klart dele af det her lovforslag, som ikke er så dårlige.
Vi synes, at det er fint, at ministeren tager nogle flere EU-midler og forskellige andre ting hjem.
Det, der er problemet for os, er, at det er lidt svært at gennemskue, hvad totaliteten af det her bliver, og derfor vil vi tage endelig stilling i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Så ministeren har endnu en chance for – måske – at få nogle af os lidt mere med på lovforslaget end i de tidligere tilfælde.
Men ellers vil jeg sige, at jeg mærker en almindelig udmattelse her i salen, så jeg skal ikke gøre min tale længere.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-10-29:
Jeg er glad for den tilkendegivelse af, at vi vil få fundet en løsning på det her område.
For det er vigtigt, som vi ser det, og det håber jeg også ministeren er enig i, at f.eks. den lille gartner, som skal bruge 5 ha, kan få den jord, der skal til for at kunne udbygge sin bedrift.
Ud over det vil jeg også spørge ministeren, om hun ikke er af den samme opfattelse, nemlig at det ikke altid er antallet af svin, det drejer sig om, men svineriet.
Hvis det er sådan, at vi kan begrænse det, er vi nået et langt stykke ad vejen.
Skal man udbetale overskuddet fra den enkelte bedrift, kan man sige, eller vil man f.eks. investere i bedre dyrevelfærd, sådan at det både er miljøet og dyrene, der bliver vindere?
Per Clausen (EL), 2009-10-29:
Jeg skal også nøjes med at komme med et par bemærkninger til det her lovforslag.
Jeg vil starte med at sige, at vi selvfølgelig synes, det er godt, at man hjemtager de penge, som man har besluttet sig til at hjemtage i det her lovforslag, men jeg vil fastholde, at jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at man ikke benytter lejligheden til at hjemtage alle de midler, man kan, sådan at man fik mulighed for at give en langt større saltvandsindsprøjtning i forhold til udviklingen i landdistrikterne end den, der er lagt op til.
Jeg vil bare sige, at det jo ikke er sådan, at den måde at hjemtage pengene på ville betyde, at der ikke kom penge til landbruget – der er ikke mange natur- og miljøpenge inden for det her område, som ikke på den ene eller den anden måde kommer til at tilgodese dele af landbruget – men det er jo rigtigt, at ved at gøre det på den måde ville man målrette støtten mod de dele af landbruget, som for alvor arbejder på at løse nogle natur- og miljøudfordringer.
Det synes jeg sådan set ville være et rigtig fornuftigt initiativ, og da det jo er mit klare indtryk, at der i hvert fald ved festlige lejligheder her i Folketinget er enighed om, at den generelle landbrugsstøtte skal reduceres/fjernes, så burde det vel også være ret oplagt.
Men når det kommer til stykket, er der altså hensyn, der forhindrer, at det sker, og det er vi selvfølgelig kede af.
Jeg vil også sige, at vi synes, at den måde, man i øvrigt finder finansiering til initiativerne i aftalen om »Grøn Vækst« på, er dybt problematisk.
dér reduceres der kun med 12 pct.
Efter vores opfattelse er det sådan, at den andel af promille- og produktionsafgiftsfondenes midler, der går til økologi, i forvejen er alt for lille, og den afspejler ikke den stigende efterspørgsel efter økologiske varer.
Man burde efter vores opfattelse øge tilskuddet til økologi ganske væsentligt.
Man kunne jo tage udgangspunkt i sektorens andel af landbrugets samlede omsætning.
Man kunne – og det ville jo være langt mere visionært –
tage udgangspunkt i det ønske, man har om, hvor stor en andel det økologiske landbrug skal udgøre af den samlede danske landbrugsproduktion.
Det synes vi i hvert fald ville være et godt initiativ.
Vi synes også, det ville være rigtig godt, hvis man samlede det, der går til økologi, i en særskilt fond, således at det bliver klart, hvor stor en del af de samlede midler, der går til økologi.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-10-29:
De to emner, som hr. Per Clausen nævnte her til sidst, er jo også dem, som de forskellige ordførere har kredset om.
Vi har tidligere, som jeg tror bl.a. fru Pia Olsen Dyhr refererede til, diskuteret muligheden for at hjemtage de 750 mio. kr., som jo vel at mærke er en frivillig ordning, og hvor man simpelt hen ville tage midler direkte fra landmanden fra den direkte støtte og bruge til andre formål, men jeg skal dog understrege, at det skal være formål, der er relevante for landmændene, og at det ikke bare kan være landdistriktsmidler eller lignende.
Vi har fra regeringens side sagt meget klart, at med den økonomiske situation, der er i landbruget nu, vil det være helt forkert bare sådan at reducere i den direkte støtte.
Til gengæld udnytter vi de 120 mio. kr., som flere også været inde på, og som er et overskud, der fremstår.
Det er oplagt, at vi sørger for, at de kommer til gavn for initiativer inden for »Grøn Vækst«.
Så har flere ordførere også været inde på fordelingen af promillemidlerne, og hvordan fordelingen er bl.a. til økologer.
Det vil sige, at der, hvor der bliver anvendt flere pesticider, der, hvor forbruget er højt og der kommer flere penge ind, ja, der bliver der også tilbageført flere midler til fondene.
Vi sætter nu et loft på 1,7 i forhold til målsætningen om behandlingshyppighed med pesticider.
Det vil sige, at det er det, der kan tilbageføres, og resten ryger så over andre til andre formål.
Den fordeling, der er fondene imellem, er i virkeligheden en gammel model på området, som simpelt hen bliver videreført.
Så det er begrundelsen for, at modellen ser ud sådan, som den gør. Så skal jeg kun tilkendegive, at vi gerne leverer regnestykker, som flere gerne ville se yderligere på under udvalgsarbejdet.
Bl.a. nævnte fru Pia Olsen Dyhr det, og det stiller vi selvfølgelig gerne op til.
Bjarne Laustsen (S), 2009-10-29:
Jeg tror ikke helt, at fødevareministeren var opmærksom på, at jeg også stillede nogle spørgsmål om det her.
Det indgår nok i de regnestykker, vi kan få sendt over efterfølgende.
Det forhold, jeg spurgte lidt til, der måske er lidt drilagtigt, er det med, at de midler, der kommer fra promilleafgiftsfondene, jo bruges på nogle opgaver i dag.
Det er jo også en af de ting, som landbruget har gjort opmærksom på, og man bruger det her udtryk: Man fodrer hunden med sin egen hale.
Det synes jeg i hvert fald ministeren skylder et svar på.
Det andet drejer sig om den fordeling, der er, når man putter nogle af pengene over, 250 mio. kr. fast om året, og fødevareministeren får den bemyndigelse.
Så bliver der lavet en fordelingsnøgle.
Den ser meget, meget lille ud på økologidelen, og kunne man ikke godt gøre den noget større?
Så er der selvfølgelig hele spørgsmålet om, hvorfor man ikke hjemtager alt, hvad man kan, i forhold til frivillig modulation.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-10-29:
Jeg vil simpelt hen foreslå, at vi giver en nærmere beskrivelse af de aktiviteter, der er i fondene.
Jeg kan jo ikke svare på, hvad det så er for nogle aktiviteter, der ikke vil blive udført fremover.
Men vi kan godt indhente oplysninger om, hvad det er for forskellige aktiviteter, der foregår, og på den måde give udvalget et bedre kendskab til det.
Som jeg svarede tidligere, er den fordelingsnøgle, der er i anvendelse i forhold til, hvordan midlerne bliver fordelt på fondene, sådan set den model, der har været, har jeg forstået, i en årrække.
Jeg har klart svaret på spørgsmålet vedrørende hjemtagningen.
Det handler om, at landmændene er i en økonomisk meget vanskelig situation p.t., og det vil være helt forkert, at vi i den situation griber ind og siger, at vi nu tager yderligere 10 pct. af den direkte støtte, der går til landmændene.
Det vil jeg finde helt uacceptabelt i forhold til landbrugets situation.
Jo, jeg kan fuldt ud bekræfte, at der er en interesse fra Dansk Folkepartis side i, at fortrinsstillingen opretholdes.
Jeg har jo skitseret det arbejde, der er sat i gang i forhold til at prøve at finde en mere hensigtsmæssig model, for jeg tror også, at vi er enige om, at det ikke skal føre til stridigheder naboerne imellem, og at vi heller ikke skal bruge unødige administrative ressourcer på en meget tung model for fortrinsstillingen.
Så det gælder om, at vi finder noget, der kan fungere, og noget, der imødekommer et behov, der er.
Men vi prøver at finde en model og skal finde noget, der kan fungere i praksis.
Henrik Høegh (V), 2009-10-29:
Jeg skal takke for, at jeg som nyt medlem af mere erfarne medlemmer af Folketinget bliver undervist i, hvordan man laver ordførertaler.
Det vil sige, at der skal bo nogen i det pågældende hus, og at det nu bliver ens, hvad enten det er under eller over 30 ha.
Jeg ved godt, at der i det her ligger et spørgsmål, der handler om, hvorvidt der stadig væk er landmænd derude.
Så de mennesker vil altså stadig væk være derude, selv om det er selskabsejet landbrug.
Knud Kristensen (KF), 2009-10-29:
Så kan jeg give fru Lone Dybkjær ret i, at det er noget sludder.
At det ligger på grænsen med hensyn til de 30 ha, er fuldstændig rigtigt.
Men for en ejendom på et landbrug er der også beboelsespligt.
Lone Dybkjær (RV), 2009-10-29:
Men det skal man jo ikke, vil jeg sige til hr. Knud Kristensen.
Der sker jo en ændring her.
For landbrugsejendomme under 30 ha er det den samme bestemmelse, der videreføres.
Og der er altså ikke nogen som helst sammenhæng mellem den, der driver ejendommen, og den, der bor på den.
Den skal bare være lejet ud, men det er jo bare almindelig lejelovgivning, der gælder, om jeg så må sige.
Der kan jo heller ikke stå lejligheder tomme, men man kan jo ikke kalde det, at bopælspligten bare bevares.
Det er jo noget sludder.
Knud Kristensen (KF), 2009-10-29:
Det, jeg mener med, at bopælspligten opretholdes, er jo, at den ejendom, som der netop er en beboelse til, er der også en bopælspligt til, altså pligt til, at man netop bor på den pågældende ejendom.
Lone Dybkjær (RV), 2009-10-29:
Jeg synes bare ikke, at det har kendetegnet hans regering.
Men mit spørgsmål går på noget andet: Hvad mener hr. Knud Kristensen med, at bopælspligten opretholdes?
Den ændres jo, det står der klart her i lovforslaget.
Knud Kristensen (KF), 2009-10-29:
Jeg er altså af den holdning, at hvis man nedsætter en kommission til at udrede et stykke arbejde, skal der også være et reelt argument for, at man netop nedsætter kommissionen.
Den miljølovgivning, som vi har i Danmark, gælder nu, gælder efterfølgende og gælder også for de større landbrug.
Så vil jeg gerne orientere om, at på et større landbrug, som får lavet en VVM-redegørelse, som får lavet en miljøgodkendelse, er der langt, langt mere styr på netop udledningen fra virksomheden; der kender man resultatet af det, inden man begynder produktionen.
Der, hvor man lægger grænsen under den, der gælder ved en miljø- og VVM-godkendelse, har man ikke kontrol med udledningen og med, hvor stor udledningen er.
Så der er også styr på hele miljøkonsekvensen i forbindelse med »Grøn Vækst«.
Julie Skovsby (S), 2009-10-29:
Nu kan jeg naturligvis overhovedet ikke tale på Danmarks Naturfredningsforenings vegne, men det ville da undre mig, at de skrev sådan i deres høringssvar, hvis ikke det var, fordi de mente det.
Jeg kan ikke forstå, hvordan det er, regeringen argumenterer med, at der overhovedet ikke er nogen miljømæssige konsekvenser af det her forslag, som det står i bemærkningerne til lovforslaget.
Hvorfor ikke gøre det, at man nedsætter en hurtigarbejdende kommission?
Hvis ikke der er nogen konsekvenser, som regeringen jo siger der ikke er, kan man jo meget hurtigt få det arbejde klaret.
Hvorfor ikke nedsætte den kommission?
Knud Kristensen (KF), 2009-10-29:
Nu er det her det fjerde lovforslag i forbindelse med »Grøn Vækst«, vi behandler i dag, og i de elementer, der også ligger i de tidligere lovforslag, er der netop taget hensyn til naturen, til miljøet, der er taget hensyn til, at vi skal bevare den natur, som vi har i dag, og genskabe den natur, som man vil påstå er ødelagt.
Jeg synes jo, at Danmarks Naturfredningsforening netop får et meget stort ønske indfriet ved, at vi gennemfører »Grøn Vækst« i Danmark.
Det er jo det negative synspunkt, hr. Kristen Touborg anlægger på det her lovforslag.
Kan hr. Kristen Touborg få øje på, at der i lovforslaget står, at den måde, som man driver landbrug på i dag med det selveje, som man har, bliver ophævet?
Det bliver det ikke på nogen måde med det lovforslag, der ligger her.
Kan hr. Kristen Touborg bekræfte, at vi fremadrettet har mulighed for at drive vores landbrug, som man gør i dag?
Kristen Touborg (SF), 2009-10-29:
Jeg kan bekræfte, at formelt bliver selvforvaltningen og selvejet ikke ophævet, men jeg kan samtidig sige, at reelt bliver det det sandsynligvis, fordi man hermed åbner op for, at banker, kreditforeninger, forsikringsselskaber, og hvad der ellers er af store kapitalophobninger, vil have mulighed for at sætte sig på dansk landbrugsjord i fremtiden i lige så stor udstrækning, som de ønsker.
Derfor vil det få nogle gevaldige konsekvenser for de unge landmænd specielt, fordi de vil have meget svært ved at få en bedrift i den størrelse, som også De Konservative synes er nødvendig for at have et rimeligt udbytte af landbruget.