runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2009-12-02:
Det er jo korrekt, at Camilla Broe er sigtet, men spørgsmålet er, om hun er blevet dømt af den danske regering og ikke af nogen domstole i USA.
Er hun blevet udleveret på et forkert grundlag?
Afviser man nu i USA overhovedet at ville behandle hendes sag, så har vi altså udvist en dansk statsborger, som nu sidder varetægtsfængslet i et af de mest modbydelige fængsler i Maimi, mens hun har et barn, der er anbragt i pleje i Danmark, og som hun ingen kontakt har til.
Jeg synes, sagen er meget mere alvorlig, end justitsministeren vil være med til at acceptere.
Jeg synes, det er meget mærkeligt, at justitsministeren siger, at udleveringen er sket efter henvendelse fra de amerikanske myndigheder, når man nu under ed i en amerikansk retssag har fået ord for, at det var danskere, som ønskede retssagen op at køre; at det var fru Lene Espersen selv, der var den daværende justitsminister, som havde bedt om at få en prøvesag.
Jeg undrer mig over, hvorfor der i det fortrolige dokument, som er kommet under hr. Brian Mikkelsens tid, om udlevering af Camilla Broe intet er nævnt om det møde i 2006.
Det dokument, som er fortroligt, og som jeg naturligvis ikke kan referere fra, starter i 2007.
Hvorfor er der ikke noget med om det møde i 2006, som åbenbart er det, amerikanerne mener var grunden til, at sagen overhovedet blev genoptaget?
Det er
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-02:
Det er krystalklart, at Danmark ikke har presset på, for at Camilla Broe skulle udleveres.
Den her sag er blevet besluttet efter nøje overvejelser i Justitsministeriet efter begæring fra de amerikanske myndigheder.
Procedurerne har været fuldstændig normale, man har overvejet det, og når man er sigtet for grov narkokriminalitet, for terrorisme osv., kan der godt udleveres.
Det her har så været en sag, som også har været for retten, Østre Landsret afsagde en kendelse, som gjorde, at man sagde god for, at Camilla Broe kunne udleveres til videre retsforfølgelse i USA.
Det er omstændighederne i den sag.
Karen Hækkerup (S), 2009-12-02:
Det kan jeg forstå at man så afviser.
Men det virker da usædvanlig mærkeligt og også mærkeligt, når justitsministeren nu siger, at man har behandlet den her sag som alle andre.
Vi er jo enige om, at den her sag er den første af sin karakter, og at det altså er en prøvesag – præcis det, som de amerikanske myndigheder nu siger Danmark rent faktisk gerne ville have.
Camilla Broe er i dag udleveret til retsforfølgelse i USA, og lige nu ved man slet ikke, om sagen kommer til at køre, for den er muligvis forældet, og hun kommer muligvis hjem igen.
Det må man da håbe, for hun har nu i snart 1½ år været afskåret fra at have daglig kontakt med sin datter, som hun er eneforælder for.
Kan justitsministeren give nogen redegørelse for, hvorfor man i USA har haft en opfattelse af, at det var Danmark, der ønskede en retssag?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-02:
Det siger sig selv, at Danmark ikke har presset på, for at den pågældende skulle udleveres til USA.
Justitsministeriets beslutning om, at den pågældende skulle udleveres, blev jo truffet i maj 2008 på baggrund af en anmodning fra de amerikanske myndigheder, fordi man sigtede den pågældende for grov narkokriminalitet, for transport af meget store mængder hård narko.
Justitsministeriets beslutning om udlevering blev truffet, efter at ministeriet havde gennemgået sagen og nøje overvejet, om betingelserne i den danske udleveringslovgivning var opfyldt i den konkrete sag.
Fra dansk side er denne sag blevet behandlet som alle andre udleveringssager, og vi har naturligvis ikke presset på, for at den pågældende skulle udleveres til USA.
Sagen er også blevet prøvet ved domstolene, og Østre Landsret har ud fra de givne omstændigheder og beviser sagt o.k. til at udlevere Camilla Broe til USA til videre retsforfølgelse.
Karen Hækkerup (S), 2009-12-02:
Undskyld – det er det, det gør.
For at komme til sagen, så vil jeg spørge til Camilla Broe.
Camilla Broe er en dansk statsborger, som vi har udleveret til restforfølgelse i USA.
Det er i dag kommet frem, at under retssagen i USA har anklageren fra den amerikanske narkoenhed – han hedder Joseph Kilmer – været ude at sige, at grunden til, at man rent faktisk forsøgte at få Camilla Broe udleveret, var, at man i 2006 holdt et møde med fru Lene Espersen, som nu er økonomi- og erhvervsminister, og at økonomi- og erhvervsministeren på det møde tilkendegav, at Danmark var interesseret i en retssag.
Man havde altså fra amerikansk side opgivet at få udleveringen gennemført, men genoptog sagen efter anmodning fra Danmark.
Jeg vil selvfølgelig gerne spørge justitsministeren, om det virkelig kan have sin rigtighed, at det er fra dansk side, man har presset på for at udlevere Camilla Broe – Camilla Broe, som i dag er 42 år og sigtet for at have begået noget kriminalitet, som ligger 12 år tilbage, og som i øvrigt er enlig mor til en 10-årig pige, der nu er anbragt i pleje, fordi hun ingen forældre har i Danmark.
Er det virkelig rigtigt, at det er Danmark, der har presset på for at udlevere Camilla Broe?
Jeg vil spørge om noget, der i virkeligheden handler om den tidligere minister, den minister, som var før hr. Brian Mikkelsen.
Men nu kan jeg forstå på dem, som har stillet spørgsmål til fru Lene Espersen, at hun ikke har meget lyst til at svare på noget som helst, så jeg vil nøjes med at håbe, at jeg har bedre held her.
Jeg vil så starte med at sige, at jeg var så glad for, at fru Lene Espersen sagde, at man skal stå ved det, man har gjort, for …
Lene Espersen (KF), 2009-12-02:
Men det kræver så, at man også står ved dem sammen og ikke er den første til at rende fra dem, når man ser chancen til det.
Der synes jeg, at det måske virker lidt mærkeligt, at vi laver aftaler om bonusordninger og stiller skrappere krav, hvis man ønsker at modtage statslige kapitalindskud, og så oplever vi, at Socialdemokratiets formand sådan set er den første, der er ude og nærmest lægge afstand til det og sige, at det slet ikke er godt nok.
Man skal altså være glad for de aftaler, man laver med hinanden, også selv om man ikke får sin vilje hundrede procent, fordi politik, ikke mindst den politik, der bliver ført i Danmark, lidt drejer sig om kompromisets kunst.
Og der savner jeg bare lidt begejstring for de ting, vi laver i fællesskab.
Men generelt vil jeg sige om den måde, staten er aktionær på, at det er der fuldstændig faste regler for, der ligger nogle retningslinjer for det.
Der har jeg blot sagt til medierne, at når staten er aktionær i banker, er det fuldstændig de samme principper, der gælder, som når vi er aktionærer andre steder.
Jens Christian Lund (S), 2009-12-02:
Jeg synes jo ikke, at det er rimeligt, at ministeren siger, at vi løber fra noget.
Jeg synes, at ministeren skulle være glad ved den måde, Socialdemokratiet har været med til at støtte ministeren på.
Hvis vi ellers kunne holde nogle møder med ministeren en gang imellem, vil jeg sige, at så skulle vi nok hjælpe ministeren så meget som muligt.
Det sidste, jeg lige vil spørge om, er: Er vi enige om, at i det øjeblik man er i en bestyrelse, spiller man som bestyrelsesmedlem en rolle både i forhold til det med aflønningen og i forhold til ansættelse af medarbejdere, i hvert fald medarbejdere på det højeste niveau, der er i en bankvirksomhed eller i en finansiel virksomhed?
Lene Espersen (KF), 2009-12-02:
Jeg vil sige til hr. Jens Christian Lund, at det i mange år har været rigtig god kutyme her i Folketinget, at når man indgik brede aftaler, stod partierne skulder ved skulder om dem.
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at der i de senere år lidt har udviklet sig den tradition, at på trods af at man har indgået brede aftaler, virker det, som om der er nogle partier, der gør alt, hvad de kan for at løbe fra de aftaler, og som hele tiden foreslår nye ting og udtrykker utilfredshed.
Der må jeg sige, at når det gælder aftalen om både bankpakken og kreditpakken, er det især Socialdemokratiet, der et eller andet sted må synes, at de ikke selv har fået så meget igennem under de forhandlinger.
For vi har lavet aftaler både generelt om variable løndele, herunder altså også om det med bonus, og om de banker, der ønsker at benytte sig af kreditpakken, og som altså ønsker at låne penge af staten.
Så vi har jo lavet aftaler på området her, vil jeg sige til hr. Jens Christian Lund.
Så vil jeg sige, at det, jeg har udtalt om statens rolle, når den er aktionær, fuldstændig følger de retningslinjer, der er i Finansministeriet, hverken mere eller mindre.
Jens Christian Lund (S), 2009-12-02:
Jeg er nu imidlertid overbevidst om, at folk synes, at det er i orden i virksomheder, der ikke får statslige tilskud, vi lever i et kapitalistisk system.
Men der, hvor almindelige mennesker har svært ved at forstå det, er der, hvor staten giver penge og man så giver disse bonusser.
Ministeren har været helt enig i, at i de banker, som staten har givet mange penge til, bør staten også være repræsenteret i bestyrelsen.
Vil ministeren her garantere, at de bestyrelsesrepræsentanter, der skal repræsentere økonomi- og erhvervsministeren, vil sikre sig, at der ikke bliver gennemført udbetaling af bonusser af den type, som der var i tidligere tider?
Lene Espersen (KF), 2009-12-02:
Jamen jeg vil sige til hr. Jens Christian Lund, at jeg svarer som økonomi- og erhvervsminister og ikke som jyde, nordjyde eller endnu bedre: som vendelbo.
Jeg vil sige, at jeg faktisk tror, at der meget bredt i den danske befolkning er en forventning om, at bankerne tager ved lære af det, der er foregået de sidste par år, og at den måde, man driver pengeinstitutvirksomhed på i Danmark, bliver sådan, at man kommer til at køre i mere konservative rammer – det kan jeg vist godt sige, uden at det støder hr. Jens Christian Lund - herunder bør man også se på hele spørgsmålet om aflønning og bonus osv. Hvis man spørger sindige jyder, tror jeg nu også, at de synes, at det er fair, at medarbejdere, som er tilknyttet Finansforbundet, og som arbejder i en lille sparekasse, og som rent faktisk gør meget ud af kundepleje, får en bonus, når de behandler kunderne godt.
Det tror jeg faktisk at de fleste mennesker synes er helt og aldeles o.k.
Det, man blot ikke ønsker, er, at medarbejderne løber så store risici af hensyn til deres egen privatøkonomi, at det rammer bankens økonomi og kundernes forretning.
Jens Christian Lund (S), 2009-12-02:
Tak for det.
Jeg vil stille et spørgsmål til en jysk minister: Kan ministeren ikke godt forstå, at nogle af borgerne, specielt dem, der er født og opvokset nord for Limfjorden, synes, at det er meget svært at forstå, med historiens vingesus in mente, at man stadig væk udbetaler store bonusser i bankerne?
Kan ministeren ikke som vendelbo forstå, at det er helt uforståeligt for almindelige mennesker?
Jonas Dahl (SF), 2009-12-02:
Men økonomi- og erhvervsministeren vil altså medgive, at det er økonomiog erhvervsministeren, der er den øverste ansvarlige for den erhvervspolitik, regeringen fører.
Det går jeg ud fra.
Når jeg så netop spørger til erhvervspolitikken, som så i det her tilfælde bliver ført i Sundhedsministeriet og endda ført af den tidligere sundhedsminister, som nu er statsminister, er det da påfaldende, at man, når det så kommer til stykket, så ikke vil diskutere den erhvervsmæssige side.
Nu har man givet statsstøtte til en række privathospitaler, man har overforbrugt op mod 1 mia. skattekroner, og når der nu er spørgsmål til det her i salen, er statsministeren som tidligere sundhedsminister ikke villig til at svare på det, og økonomiog erhvervsministeren, som tidligere har svaret på spørgsmålene, nægter nu at svare på spørgsmålene.
Det er da påfaldende, at den øverste ansvarlige for regeringens erhvervspolitik reelt set ikke vil svare på, hvordan man har brugt 1 mia. skattekroner i erhvervsstøtte direkte til at donere til en privat sektor, nemlig privathospitalerne.
Lene Espersen (KF), 2009-12-02:
Jeg vil sige, at erhvervspolitikken sådan set er noget, som gennemsyrer hele regeringens politik, for jeg tror på, at hvis vi skal have noget at leve af i fremtiden, bliver vi jo nødt til at være dygtigere end alle andre lande.
Det vil sige, at erhvervspolitikken og iværksætterpolitikken skal indtænkes både i vores folkeskole, i hele vores forskningsverden, og vi skal tænke over det i forhold til klima og miljødelen, hvor der også foregår rigtig meget, der er erhvervsrettet.
Men det er klart, at når jeg er økonomi- og erhvervsminister, er der jo rigtig meget af erhvervslivets rammelovgivning, der ligger inden for mit ressortområde.
Men der er altså også lovgivning, der vedrører andre ministres områder.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-02:
Camilla Broe er blevet udleveret på baggrund af en begæring fra de amerikanske myndigheder fra august 2007.
Den sag er blevet behandlet i Justitsministeriet, fordi Camilla Broe er sigtet for grov narkokriminalitet.
Den sag er også prøvet ved det danske retssystem.
Camilla Broe er sigtet, og hun er uskyldig, indtil det modsatte sådan set er bevist.
Så det danske Justitsministerium og det danske retssystem har jo ikke taget stilling til skyldsspørgsmålet i den her sag.
Man har vurderet, at der var grundlag for, at hun kunne retsforfølges i det amerikanske system.
Sådan fungerer det i et demokrati.
Retssystemet har talt, også i det danske demokrati, og nu taler retssystemet så i det amerikanske demokrati.
Jonas Dahl (SF), 2009-12-02:
Men ministeren må jo medgive, at det er påfaldende, at man for et halvt år siden gerne ville diskutere sundhedspolitik her i salen i præcis det samme forum, netop i spørgetimen, og nu et halvt år efter ønsker man det ikke, efter at der har været en gennemgribende kritik.
Jeg vil gerne spørge helt konkret: Fører regeringen erhvervspolitik i Sundhedsministeriet, eller hører erhvervspolitikken ene og alene under økonomi- og erhvervsministeren?
Helge Sander (V), 2009-12-02:
Jeg vil gerne sige til hr. Per Clausen, at jeg ikke kan tilslutte mig at pege på en mindre del af en standard, hvilket OSML-strict er.
Hvis det gennemtvinges, at det offentlige skal anvende strict, så opfinder man en helt ny standard, da en sådan standard jo ikke findes i dag, hvilket hr. Per Clausen jo også er fuldstændig opmærksom på, fordi vi har drøftet det igen og igen på de mange forligsmøder, vi har holdt på det her område.
Per Clausen (EL), 2009-12-02:
Jeg forstår sådan set slet ikke, at ministeren på den ene side med så stor sikkerhed i stemmen siger, at han bare følger eksperternes råd, og på den anden side ser bort fra et helt soleklart råd, nemlig det råd, der siger, at når det handler om den fremadrettede datalagring, hvis man skal tage Microsoftstandarden med i betragtning – lad mig bare indrømme, at det synes jeg ikke at man skal, men det kan vi jo så blive nødt til at bøje os for – så er deres opfattelse, at det skal være den model, som de så opfatter som en åben standard, der ikke er færdigudviklet, nemlig strictmodellen.
Så er jeg bare helt desorienteret over, hvad det er, der gør, at ministeren ikke siger, at så bruger vi det i det fremtidige arbejde, sådan at vi også på det område stiller nogle lidt skrappe krav.
Det kan jo være nødvendigt, hvis man ønsker at skabe konkurrence på det her område, i hvert fald at fastholde at der ikke skal være nogen badebillet til Microsoft.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-02:
Politiet har som et af deres prioritetsområder at bekæmpe menneskehandel, fordi vi ikke vil acceptere det i det danske samfund.
Vi vil ikke have, at kvinder bliver mishandlet, vi vil ikke have, at kvinder bliver handlet, og vi vil gøre alt, hvad vi kan, for at komme det til livs.
Vi kan jo ikke fortælle om, hvem det er, der er kig på, og hvem det er, som vi i øjeblikket undersøger.
Men politiets strategi handler om at få fat i bagmændene, få dem dømt og eventuelt udvist, hvis de ikke er danske statsborgere.
Så det er politiets benhårde arbejde, der for øvrigt virker, og som i mange tilfælde har givet resultater, og man vil også i det kommende stykke tid se, at der vil være resultater på den front, selvfølgelig.
Julie Rademacher (S), 2009-12-02:
I forhold til det politiarbejde, der bliver lavet i København i øjeblikket, og nu har jeg været ude på gaden at snakke med folk, der arbejder med det her i dagligdagen, kan jeg sige, at det, det i øjeblikket går ud på, er at jage kvinderne rundt, sådan at de forsvinder fra gaderne.
Det er egentlig ikke at buste bagmændene.
Det, jeg godt kan tænke mig, er, at man anlægger en langt hårdere indsats over for bagmændene.
Det er sådan set ikke dem, vi er ude efter.
Det er sådan i dag, at vi jo kan se, at justitsministeren overhovedet ikke har hånd i hanke med, hvad det egentlig er, der foregår i politiet.
Altså, på den ene side har vi Københavns Politi, der siger, at de ikke kan gøre noget ved det her, det har de ingen muligheder for, og på den anden side har vi en justitsminister, der siger, at det skal vi gøre.
Har justitsministeren overhovedet styr på, hvad der foregår i hans land?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-02:
Det var da en ordentlig svada.
Politiet yder en stor, stor indsats, og jeg har ikke hørt, at Socialdemokratiet er imod, at vi holder et klimatopmøde i Danmark; det kunne jeg godt tænke mig sådan at få en reaktion på.
Vi holder et topmøde i Danmark for at yde vores indsats for, at klimaet kommer i fokus i de kommende år.
Det er en kæmpemæssig politimæssig prioritering.
Vi har de politifolk, vi har; de bliver brugt til at sikre ro og orden i Danmark, mens der er topmøde.
Men det er også vigtigt at understrege, at politiarbejdet jo ikke går i stå, mens der er topmøde, og det gælder også menneskehandelsområdet, som vi betragter som en prioriteret indsats – en meget prioriteret indsats – for øvrigt i et forlig, som Socialdemokratiet selv har indgået med regeringen og andre politiforligspartier om at skulle være et af de satsningsområder, der er for politiet.
Og derfor har Københavns Politi også en egentlig gruppe, som arbejder med den indsats, som har haft held med deres arbejde, og som hele tiden gør fremskridt, og det arbejde vil selvfølgelig også fortsætte under topmødet; det siger sig selv.
Julie Rademacher (S), 2009-12-02:
Jeg synes også, det er afskyeligt, at kvinder skal gennemhulles og spermes til hver eneste dag, fordi der er nogle mænd, der skal have stillet deres behov.
Jeg synes, det er afskyeligt, at fattige kvinder bliver fragtet hertil, et rigt land med en regering, der så bare løber fra ansvaret.
Jeg er fuldstændig enig med justitsministeren i, at det her er et problem, men hvorfor i alverden gør justitsministeren så ingenting?
Københavns Politi er så optaget af andre opgaver under klimatopmødet, at der ikke bliver gjort en indsats for at dæmme op for prostitution under topmødet – det udtaler René Hansen fra Københavns Politi i går til Ritzau – og man har ikke nogen opgørelser for, om der kommer flere bagmænd til byen, eller om det også giver en stigning i prostitutionen.
Så jeg kan bare konstatere, at regeringen ingenting gør, og den løber samtidig fra internationale aftaler og ser igennem fingre med det.
Skal det her være slaraffenland?
Det er mit spørgsmål.
Skal det her være slaraffenland for bankrøvere, for narkobaroner og også for bagmænd til prostituerede under klimatopmødet, eller hvad?
Hvorfor gør justitsministeren ikke mere for at leve op til den lovgivning, vi har?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-02:
Alt, hvad der kan gøres, skal man gøre.
Jeg deler spørgerens opfattelse af, at menneskehandel er noget af det værste, der findes.
Det er afskyeligt, det er brutalt, og derfor skal man yde en stor indsats imod det.
Derfor har Københavns Politi også nedsat en specialgruppe, som efterforsker menneskehandels- og prostitutionsproblematikken.
De identificerer sager, og de efterforsker dem med henblik på også at rejse tiltale og efterfølgende få domfældelse af de folk, som bedriver menneskehandel.
Så der bliver ydet en indsats imod det.
Den indsats foregår løbende.
Der er ikke grundlag for, at man intensiverer den på forskellige tidspunkter, for selvfølgelig er man med den specialgruppe, der arbejder med de her sager, opmærksom på det, for det er afskyeligt, og vi skal have stoppet den menneskehandel, som foregår.
Julie Rademacher (S), 2009-12-02:
Vi har jo snart et klimatopmøde her i København, og noget af det, som jeg beskæftiger mig meget med til daglig, er prostitution og kvindehandel, og hvad vi kan gøre ved det.
Det betyder, at rigtig mange bagmænd vil sikre, at der bliver en øget kvindehandel til Danmark for netop at kunne sikre tilfredsstillelse af de her mænds behov.
Det har regeringen dog ikke tænkt sig at gøre noget ved.
Allerede i forbindelse med Copenhagen Climate Council i maj måned stillede fru Line Barfod fra Enhedslisten ligestillingsministeren nogle spørgsmål, og regeringen har ikke tænkt sig at igangsætte særlige initiativer, der kan bekæmpe kvindehandel og prostitution i forbindelse med klimatopmødet.
Alt, hvad man vil gøre, er at sende et postkort rundt til de forskellige deltagere, når de ankommer til deres hoteller i København.
Så er mit spørgsmål til justitsministeren: Er det godt nok?
Er det godt nok, at man bare ser igennem fingre med de internationale aftaler, vi har bundet os op på, og hvad har justitsministeren egentlig tænkt sig at gøre for at reducere kvindehandel og prostitution under klimatopmødet?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-12-02:
For det første er jeg blot venlig at svare på spørgsmålet, for det spørgsmål hører slet ikke til under justitsministeren.
Det hører først og fremmest til under kulturministeren, og det er jo et år siden, jeg har været kulturminister.
Autorisationsordninger hører også under en anden minister.
Men jeg vil godt svare på det, for jeg interesserer mig meget for det.
Nu er det ikke sådan, at det vil løse alle verdens problemer, hvis man inkluderer dem i en obligatorisk ordning, for så tager man jo blot de piller et andet sted og laver sine egne små centre.
Men jeg er for mest mulig kontrol, og derfor synes jeg selvfølgelig også, man skal overveje, om det kan gøres bedre end på den måde, det gøres i dag.
Vi har lavet en stribe offensive tiltag, vi er vidt berømmet for i hele verden at have gjort meget på det her område.
Så sent som i går deltog jeg i WADA's 10-års-jubilæum i Stockholm, hvor Danmark igen fik ros for vores antidopingindsats.
Folk kom hen og klappede mig på skulderen for at sige: Hvor gør I rigtig meget i Danmark for at bekæmpe doping, og vi kan lære rigtig meget af jer.
Så det er jo godt, at alle verdens lande tager til Danmark for at se på, hvad vi gør, og så kan vi tage en lille diskussion om det også i Danmark.
Vi gør alt, hvad der kan gøres, og hvis der kan gøres mere, gør vi også det.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-12-02:
Det er meget godt, at justitsministeren siger, at der skal gøres noget, og at der må gøres noget, og at kontakten må være ud til branchen.
Vi må blot sige, at ud fra de seneste analyser og faktuelle tal hjælper den indsats, som er initieret for nuværende, ikke på området.
Problemet har stadig væk det samme omfang med de samme katastrofale følger.
Derfor synes jeg, det må være rigtigt at spørge justitsministeren endnu en gang, for det, man jo siger fra idrættens verden, og det, man siger ude fra centrene, og det vil jo altså sige branchen, er, at de uanmeldte kontrolbesøg har effekt, og at de endog har meget stor effekt.
Kan justitsministeren have den holdning, at det stadig væk skal være sådan, at godt en tredjedel af alle centre ikke er tilladt, og at det er der, de motionister, som ønsker at dope sig med de ulovlige anabole steroider, blot går hen?
Kunne man dog ikke fra Folketingets side lukke det hul i lovgivningen og sikre, at vi kunne få en væsentlig bedre effekt og kontrol på området?