runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2010-04-26:
Jamen ordføreren siger jo, at det er Dansk Folkepartis holdning, at det altid skal kunne betale sig at arbejde, at de sociale ydelser altid skal være lavere, end hvad man kan tjene, hvis man går ud og tager et arbejde.
Betyder det, at det er Dansk Folkepartis holdning, at man ved at sætte de sociale ydelser længere og længere ned skal være med til at presse folk til at gå ud og presse lønningerne?
Hvis man kan vælge mellem enten at have en meget lav social ydelse, hvor man kan se at der ikke er penge nok til at betale husleje, at der ikke er penge nok til at købe penicillin til sit syge barn, eller gå ud og være løntrykker og tage et job til langt under mindstelønnen, er det så Dansk Folkepartis holdning, at folk skal gå ud og tage det job til langt under mindstelønnen?
Og vil Dansk Folkeparti gerne sammen med regeringen være med til at presse lønniveauet ved at sætte de sociale ydelser længere og længere ned?
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-26:
Jamen vi sætter heller ikke de sociale ydelser længere og længere ned.
Altså, der er nogle faste regler om, hvad de sociale ydelser er på.
Vi har indført et loft over kontanthjælpen, og det skete, i forbindelse med at man netop kunne få mere ud af at være på kontanthjælp end at tage et job til mindstelønnen, som er den overenskomstmæssige mindsteløn.
Regnede man så det ud og sammenlignede det med en forsørger, der havde 13.096 kr. på kontanthjælp – nogle har mere på kontanthjælp – og begyndte at modregne udgifterne ved at tage på arbejde og betale 8 pct. i arbejdsmarkedsbidrag og til fagforening, kom en, der havde taget arbejde til den overenskomstmæssige mindsteløn, faktisk under det, man kunne have på kontanthjælp.
Og det synes vi i Dansk Folkeparti ikke er rimeligt.
Özlem Sara Cekic (SF), 2010-04-26:
Det er meget interessant, hvad ordføreren siger, for det har jeg faktisk hørt nogle fra Dansk Folkeparti sige før.
Betyder det, at Dansk Folkeparti mener, at kontanthjælpen – nu snakker vi ikke om fattigdomsydelserne – skal nedsættes?
Er det, Dansk Folkeparti siger fra talerstolen, at det simpelt hen ikke kan betale sig at arbejde, når man er på kontanthjælp, og at vi derfor skal sætte kontanthjælpen ned?
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-26:
Jeg har ikke sagt, at kontanthjælpen skal nedsættes.
Jeg har sagt, at de ydelser, der er, ligger fast.
Men det er gennemført.
De ydelser, der gives nu, ligger fast, og dem har vi da ikke tanker om at skulle nedsætte.
Özlem Sara Cekic (SF), 2010-04-26:
Nu sidder vi jo i Arbejdsmarkedsudvalget, vi er begge to udvalgsmedlemmer, og vi stiller også en række spørgsmål til ministeren, som ministerens folk svarer på.
Og vi læser også alle de svar, der kommer fra ministeren, og det går jeg også ud fra at hr. Bent Bøgsted gør.
Derfor vil jeg bare lige høre, om ordføreren for Dansk Folkeparti også har set den række af spørgsmål, hvor jeg faktisk har spurgt, hvor mange børn der lever i de her familier, som er ramt af loftet over kontanthjælpen, og om han kan bekræfte, at det er 19.050 børn, det drejer sig om.
Bertel Haarder (V), 2010-04-26:
Det fremgik af min oplysning, at Aabenraa taber 7 mio. kr., men jeg synes, at vi skal få opklaret, hvordan hr. Jesper Petersen er kommet frem til det andet tal, for det kan jo være, at det indbefatter noget andet og mere.
Jeg vil godt slutte med at sige, at som minister for nordiske anliggender indtil for 2 måneder siden var jeg jo også minister for fjernelse af grænsehindringer mellem de nordiske lande, og i den forbindelse er det dejligt, at vi har en øresundsaftale.
Jeg forsømte ikke nogen lejlighed til at sige, at nu skal vi ikke lave noget i forhold til de nordiske lande, som skaber problemer i forhold til det dansk-tyske grænseland.
Der er vi jo forskellige fra de andre nordiske lande, vi har ikke kun grænser til andre nordiske lande, vi har også en grænse til Tyskland, ligesom Finland har en til Rusland.
Derfor skal vi se de to ting i sammenhæng, det kan jeg garantere hr. Jesper Petersen for.
Jeg tror, jeg har det sønderjyske fødestedskriterium endnu bedre opfyldt end ham.
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-26:
Jeg kan ikke huske alle de spørgsmål helt nøjagtigt.
Der kommer et hav af spørgsmål i udvalget, det er næsten flere tusinde om året, så hvert enkelt svar kan jeg ikke huske.
Men når fru Özlem Sara Cekic læser det op, er det garanteret rigtigt, at det er det svar, ministeren har givet.
I den forbindelse kan jeg da ikke lade være med at sige, at jeg for mit eget vedkommende da har prøvet at have dårlig økonomi – det var før, jeg kom ind i Folketinget – hvor vi i en familie med fire børn havde 2.000 kr. om måneden at leve for.
Det har jeg da prøvet.
Men jeg gjorde da også en ihærdig indsats for at komme ud og få et arbejde, hvilket jeg også fik.
Social dumping kan være mange ting, og i den forbindelse har vi haft debatten vedrørende arbejdskraft, der kommer fra EU, og som er med til at presse lønningerne ned.
Dansk Folkeparti har så ikke været med til at indføre, at vi skal åbne arbejdsmarkedet op for arbejdskraft fra EU.
Det er der andre partier her i Folketinget der har været med til at gøre.
I forbindelse med dem, der er på kontanthjælp eller 450-timers-reglen og går ud og tager arbejde, må det jo være sort arbejde, fru Line Barfod hentyder til.
For det er vel ikke almindeligt arbejde, som de betaler skat af, for der går jeg ud fra, at det er til normale lønninger, de tager arbejde.
Line Barfod (EL), 2010-04-26:
Ordføreren sagde jo, at de sociale ydelser skal være så lave, at det altid kan betale sig at arbejde, og så vil jeg bare høre, om ordføreren synes, det er en god idé at indføre social dumping inden for landets grænser.
En ting er, at arbejdsgiverne importerer arbejdskraft fra andre lande og groft udnytter de personer til at dumpe danske løn- og arbejdsvilkår, men synes ordføreren, det er en rigtig god idé også at tvinge folk i Danmark til at skulle ud at tage job til lønninger, der er meget lavere end den almindelige mindsteløn, fordi det er den eneste mulighed for at få penge nok til at klare sig, fordi de sociale ydelser bliver sat længere og længere ned?
Er det det, der er Dansk Folkepartis politik?
Özlem Sara Cekic (SF), 2010-04-26:
De der tal vil vi gerne have dokumentation for.
Nu siger ordføreren, at det skal betale sig at arbejde.
Det er vi jo enige om.
Så er mit spørgsmål: Kan det ikke betale sig at arbejde, hvis man er på kontanthjælpsniveauet?
Altså, jeg synes bare slet ikke, det hænger sammen, så derfor må fru Ulla Tørnæs lige forklare mig, om det ikke kan betale sig at arbejde, hvis man er på kontanthjælpsniveau?
Ulla Tørnæs (V), 2010-04-26:
Det system har vi gjort op med, og dels med kontanthjælpsloftet, dels med rådighedsforpligtelserne i form af 450-timers reglen har vi sikret, at kontanthjælpsmodtagere står til rådighed for arbejdsmarkedet, hvilket jo er hele grundforudsætningen for det offentlige forsørgelsessystem.
Özlem Sara Cekic (SF), 2010-04-26:
Så det vil sige, at når man er på kontanthjælpsniveau, kan det stadig væk betale sig at arbejde.
Så derfor er det altså også bare at sætte en myte i gang, når man siger, at hvis vi afskaffer de her fattigdomsydelser, kan det slet ikke betale sig at arbejde.
Altså, lad os nu højne niveauet lidt, når vi diskuterer.
Så sagde ordføreren, at de her lofter jo var tænkt, så man især tog hensyn til børnefamilier.
Som jeg kan se ud fra de tal, vi har fået fra ministeriet selv – vi har jo spurgt, hvor mange børn det er – er det 19.050 børn, der lever i de her familier.
Synes ordføreren, at 19.050 børn er tjent med, at deres forældre ikke har råd til at købe tre måltider sund mad, lægeordineret medicin, legetøj eller at holde børnefødselsdage for dem?
Er det sådan, Danmark skal være det rigeste land, når vi har så mange tusinde børn, der lever i direkte fattigdom i Danmark?
Ulla Tørnæs (V), 2010-04-26:
Altså, det var jo et tal, som blev blankt afvist af beskæftigelsesministeren i den debat, som ordføreren havde med beskæftigelsesministeren for et kort øjeblik siden.
Det vil sige, at indtægter fra børnefamilieydelser, også børnetilskud, ikke indgår under kontanthjælpsloftet.
Ud over det kan personer, der er på kontanthjælp, og som er omfattet af kontanthjælpsloftet, som alle andre ud fra en behovsvurdering få hjælp til udgifter som f.eks. medicin, som fru Özlem Sara Cekic nævnte tidligere.
Man kan også i særlige tilfælde få enkeltudgifter betalt.
Så jeg mener faktisk, at man kan understrege, at børnefamilierne ikke rammes af kontanthjælpsloftet, sådan som det hævdes.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-04-26:
Jeg kan forstå på ordførerens argumentation, at det er Venstres politik, at det skal kunne betale sig at arbejde, og at der skal være plads til alle.
Det lyder næsten som en helt socialdemokratisk politik.
Vil ordføreren ikke give mig ret i, at det da er problematisk – så kan man jo diskutere om det er 20.000 eller 19.050 børn eller 10.000 børn, eller hvor mange det er – at der er børn, der lever i fattigdom i Danmark i dag
Er det ikke problem?
Som jeg før sagde til ministeren, er det jo ikke dokumenteret, at det er på grund af reglerne, at der er kommet flere ud på arbejdsmarkedet.
Det er der faktisk aldrig nogen der har forsøgt at undersøge, så det må jo i hvert fald stå lidt hen i det uvisse.
Det er faktisk sådan, at der slet ikke er nogen, der har undersøgt konsekvenserne af det her for alle dem, for alle de familier, som ikke er kommet ud og er blevet en del af arbejdsmarkedet, og for deres børn.
Hvordan er livet for dem?
Jeg vil godt spørge ordføreren, om ikke hun er enig i, at det ville være en god idé at undersøge de her ting og få det klarlagt, sådan at der er mulighed for, også for borgerlige politikere, at tage de rigtige beslutninger for det her land.
Ulla Tørnæs (V), 2010-04-26:
Jamen jeg mener sådan set, at vi har truffet de rigtige beslutninger både med indførelsen af kontanthjælpsloftet og med indførelsen af 450-timers-reglen, for uanset hvordan vi vender og drejer det, kan vi i hvert fald konstatere, at tusindvis af mennesker er blevet en del af det aktive arbejdsmarked.
Det synes jeg faktisk vi bør glæde os over.
Det undrer mig faktisk, at Socialdemokratiets ordfører her slår til lyd for, at vi skal vende tilbage til det system, som vi kendte før 2001.
Jeg lytter ofte til socialdemokrater, som peger på, at vi jo vil få mangel på arbejdskraft i løbet af ganske få år.
For mig er der ikke nogen tvivl om, at hvis vi vender tilbage til, sådan som det var før 2001, hvor det ikke kunne betale sig at arbejde, og hvor det i visse situationer var mere gunstigt at være på offentlig forsørgelse, så vil det have en meget væsentlig negativ betydning for arbejdsudbuddet.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-04-26:
Der er rigtig mange ting, der gør, at vi alle sammen kan være stolte af det land, vi bor i, og der er mange gange, hvor vi kan ranke ryggen og stolt tænke: Jeg er dansker, og det er jeg stolt af.
Kender I det sug, det kan give i maven, altså når det går godt?
Kender I også det sug, det giver i maven, og den trykken, det kan give i brystet, når man kan læse om børn, der ikke får mad hver dag, om vold og uretfærdighed i familierne?
Det er ikke bare historier fra Afrika eller Asien eller andre steder, hvor der er svære vilkår for mennesker.
Nej, det er her i Danmark.
Her til morgen, da jeg kom ind til Hovedbanegården, blev jeg mødt af hjemløse, der stod og solgte aviser.
Det gør jeg hver dag.
Og når jeg går gennem Strøget på vejen her ned mod Christiansborg, ligger de der i smøgerne ved butikkerne med de strålende vinduer fyldt med modetøj og glimmer.
Der ligger de så, de fattige og de hjemløse.
Kaffekoppen er stillet frem, så vi, der går forbi, kan smide en mønt og få aflad for alle de svigt, som vi har begået.
Da jeg var barn og boede på landet, kom der altid landstrygere forbi, landevejens riddere, som de blev kaldt, for at få en stald eller et høloft at sove i.
Det gør de ikke mere.
Siden da har vi fået socialhjælp og kontanthjælp og uddannelse til alle, alle de fine ting.
Indtil for år tilbage troede jeg i min naivitet, at det skulle jeg ikke se igen.
Men ved I hvad?
Der er ingenting, der er forandret.
Igennem mere end 10 år har en bevidst asocial politik fra den borgerlige regerings side betydet, at der igen er fattige mænd, kvinder og børn, der bliver ladt i stikken i det her land, som vi ellers skulle være så stolte af.
Et regelsæt med bevidst fattiggørelse af mennesker, 450-timers-regel, starthjælp og kontanthjælpsloft har skabt en underklasse i Danmark, som har fået forringet mulighederne for at have et liv med muligheder og indhold som alle vi andre.
Det er skammeligt.
Og så vil regeringen ikke engang diskutere fattigdomsgrænse for at definere fattigdommen og gøre noget ved den.
Antallet af arbejdsløse stiger.
Antallet af fattige stiger.
Antallet af børn, der bliver ramt af fattigdom, stiger.
Ministeren siger, at det er en succes, at der er flere fattige – godt nok med andre ord.
Hun siger, at reglerne virker, for der er nogle, der kommer i arbejde.
Jo vist, men der er endnu flere, der ikke kommer i arbejde, og dem ved hun ikke engang hvad der sker med.
Men det er åbenbart en succes, at fattigdommen stiger.
I Socialdemokratiet vil vi ikke stå og se på, at uligheden i Danmark stiger.
Vi vil ikke finde os i, at der bevidst bliver skabt større og større skel mellem mennesker, og derfor er det vores målsætning, at der bliver uddannelse og arbejde til alle, at der ikke skal sættes familier på gaden, og at der ikke bliver gravet dybe grøfter mellem borgere i dette land, ved at man har et ydelsessystem, der bevidst skaber fattigdom.
Derfor står vi også bag dette forslag om at afskaffe de skammelige fattigdomsydelser.
Jeg skal her til sidst så sige, at jeg har lovet på Det Radikale Venstres vegne at sige, at de også støtter forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-26:
Behandlingen af det her forslag er en tilbagevendende begivenhed, der sker cirka to gange hvert halve år, og vi havde en lignende debat i tirsdags om fattigdomsgrænsen.
Det her går ud på at afskaffe loftet over kontanthjælp, 450-timers-reglen og den særlige starthjælp.
Man kunne gå og føle sig til grin, hvis man havde et job til mindstelønnen, som der er rigtig mange, der har, for dem, der gik hjemme på kontanthjælp, fik mere ud af det.
Det synes vi i Dansk Folkeparti ikke er acceptabelt, og derfor gik vi ind for kontanthjælpsloftet sammen med 450-timers-reglen.
Man skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det skal ikke være sådan, at Danmark er et stort socialkontor, det skal ikke være sådan, at det er attraktivt at komme til Danmark alene på grund af økonomien, sådan som det var, før de her regler med bl.a. starthjælp blev indført.
Det er helt klart, at vi fra Dansk Folkepartis side ikke vil være med til at afskaffe det her, for det vil være at åbne op og sige, at Danmark er et stort socialkontor, og det ville ikke være rimeligt.
Derfor kan Dansk Folkeparti ikke støtte forslaget.
Ulla Tørnæs (V), 2010-04-26:
Jeg vil sige i relation til det, vi diskuterer her, at jeg hæfter mig ved, at der faktisk er tusindvis af mennesker, som netop har forladt offentlig forsørgelse og er blevet en del af arbejdsmarkedet, hvilket jo har glædet de familier, hvor forældrene er kommet tilbage på arbejdsmarkedet.
Det hæfter jeg mig ved.
Det synes jeg da der er god grund til at anerkende, altså at ændringerne i reglerne netop har medført, at tusindvis af mennesker faktisk har fået mulighed for at komme ud på arbejdsmarkedet.
Eigil Andersen (SF), 2010-04-26:
Det betyder altså, at regeringen har bestemt sig for, at arbejdsskadede skal have mindre gavn af skattelettelserne, end andre mennesker skal have.
Det virker jo grotesk, og derfor vil jeg spørge igen, hvorfor det er sådan, at regeringen nu mener, at efter erstatningsansvarsloven skal der stadig væk udbetales erstatninger, hvor arbejdsmarkedsbidraget er indregnet, men efter arbejdsskadeforsikringsloven skal det nu være dårligere, sådan at arbejdsmarkedsbidraget skal fratrækkes og der skal udbetales lavere erstatninger.
Hvorfor skal der være den forskel mellem de to lovgivninger, som man hidtil har været enige om skulle være ens?
Inger Støjberg (V), 2010-04-26:
Men jeg må sige, at jeg synes, det her er den mest rimelige og den helt rigtige måde at gennemføre de her ændringer på – ændringer, som jo er helt nødvendige, fordi mellemskatten nu er væk, og derfor siger det sig selv, at det er nødvendigt, at vi ændrer de her regler nu.
Når jeg så synes, at det er den rigtige måde at gøre det på, er det vitterlig, fordi jeg ikke synes, man skal pålægge erhvervslivet øgede udgifter nu.
Men jeg synes på den anden side heller ikke, at vi skal tage noget fra de arbejdsskadede.
Derfor er det jo, at man har fundet den her udgiftsneutrale måde at gøre det på, og derfor er det, at man nu har ændret forudsætningerne, sådan at man, på trods af at mellemskatten er fjernet, får lige meget udbetalt.
Ulla Tørnæs (V), 2010-04-26:
Folketingets Ombudsmand har peget på, at det ud fra et retssikkerhedsmæssigt synspunkt vil være bedst, at et a-kassemedlem henholdsvis en sygemeldt borger høres, inden udbetalingen af ydelsen til den pågældende standses.
Borgere skal selvfølgelig kun have de offentlige ydelser, de har ret til.
Derfor foreslås det også, at der skal ske tilbagebetaling af ydelser, der er modtaget med urette, også selv om ydelsen er modtaget i forbindelse med partshøringen, og indtil der er truffet en endelig afgørelse.
Venstre kan som sagt støtte dette lovforslag.
Julie Rademacher (S), 2010-04-26:
Tak for ordet.
Væk med bøvlet, siger ministeren.
Det her forslag virker for mig en lille smule forjaget.
Det kommer her i slutningen af samlingen, og vi har ikke fået så god tid til at nå at sætte os ind i problemstillingen efter modtagelse af høringssvar sent torsdag.
Men vi forstår det.
Folketingets Ombudsmand har peget på, at det ud fra et retssikkerhedssynspunkt vil være hensigtsmæssigt, at et a-kassemedlem henholdsvis en sygemeldt borger høres, inden udbetaling af ydelser til den pågældende standses, f.eks. efter at den sygemeldte er udeblevet fra en jobsamtale eller en samtale som led i sygeopfølgningen.
Det er fuldstændig rimeligt, at berørte borgere, der modtager arbejdsløshedsdagpenge og sygedagpenge skal høres, inden udbetalingen af ydelserne standses.
Men spørgsmålet er, om disse principper skal vedtages her, om vi skal belemre arbejdsløshedskasserne med yderligere regler og forordninger.
Væk med bøvlet, siger ministeren.
Ligesom høringsparterne vil Socialdemokraterne støtte initiativer, der styrker den enkeltes retssikkerhed, og oven i købet uden at dette sker på bekostning af a-kassernes ret til refusion.
Set i lyset af ministerens nye kampagne om regelforenkling og afbureaukratisering kan det undre, at man igen vil indføre en længere række procedurer og processer.
Administrationsomkostningerne, der bliver lagt ned over a-kasserne, kommer jo i sidste ende til at koste medlemmerne.
Så for at forholde mig til de enkelte problemstillinger i forslaget, vil jeg blot opridse, at vi sådan set er enige i ministerens egen kampagne om færre regler og afbureaukratisering, men måske skulle vi slå koldt vand i blodet og sørge for at gennemgå en mere overvejet proces, før vi hastebehandler dette forslag.
I høringssvarene kan vi se, at LO gerne medvirker i en arbejdsgruppe for at få afklaret en lang række af de problemstillinger, der er i forbindelse med forslaget, og det mener vi at vi skal bakke op om.
Vejen til job skal være mindre bøvlet, siger beskæftigelsesministeren.
Det kan man jo kun være enig med ministeren i.
I den forbindelse iværksatte ministeren jo også for nogle dage siden forskellige tiltag til afbureaukratisering – tiltag over for alle, der har deres gang i jobcentrene, både arbejdsløse og medarbejdere.
Det havde i den forbindelse været naturligt, at intentionerne fra dette lovforslag, L 173, var indgået som en del af arbejdet med ministerens stort anlagte afbureaukratiseringsprojekt.
Vi er selvfølgelig optaget af at styrke de arbejdsløses retssikkerhed, men omvendt virker det en lille smule besynderligt, at forslaget ikke indgår som en naturlig del af den helt nødvendige afbureaukratiseringsøvelse, som ministeren lægger op til, og som vi egentlig er enige i.
Så væk med bøvlet.
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-26:
Forslaget her skyldes, at Ombudsmanden er kommet med en henstilling, fordi der, som reglerne er i dag, ikke rigtig er taget højde for retssikkerheden for personer, som bliver ramt af ophør af sygedagpenge, og derfor er forslaget så at ændre på reglerne, så udbetalingen først må stoppe, når man er blevet hørt i sin egen sag.
Der er blevet gennemgået lidt om, hvad det går ud på, men der er nogle problemstillinger i det, som skal løses, for selvfølgelig skal vi tage højde for, at retssikkerheden er i orden for den, der er på sygedagpenge/dagpenge og kan miste dem, det er helt hundrede procent klart, men der ligger det i det, at når man så går ind og får penge udbetalt, efter at der er indledt en sag, så skal udbetalingen løbe, indtil man er blevet hørt i sagen, men hvis den periode så bliver på over 3 uger, og den kan godt komme op på 4-5 uger – jeg håber ministeren hører efter, for det er faktisk vigtigt i den her sag; det er rart at have en minister, der er meget opmærksom på, hvad der bliver sagt fra talerstolen – så er det sådan, at hvis den her regel bliver efterlevet, skal a-kasserne faktisk politianmelde den, der har fået udbetalt dagpenge uberettiget, hvis perioden kommer op på over 3 uger, og den kan nemt komme op på 4, 5, 6 uger måske.
Der er et høringssvar fra Kristelig Fagbevægelse, hvor de gør opmærksom på det, men det er jo ikke bare dem, det er alle a-kasser, der skal indberette svig til politiet, og der skal rejses en politisag, hvis man uberettiget har fået penge udbetalt i 4, 5, 6 uger.
Derfor går jeg ud fra, at ministeren vil se alvorligt på det her og – inden vi færdigbehandler lovforslaget – få rettet det til, så a-kasserne ikke skal indberette for svig, for ellers har vi jo en anden sag, på grund af at Ombudsmanden har blandet sig i det og sagt, at den enkelte skal høres, og det så vil medføre, at man skal indberettes for svig til politiet, og at der skal rejses politisag.
Det er i hvert fald ikke meningen fra Dansk Folkepartis side, at det skal komme så vidt, og derfor håber jeg, at ministeren vil tage højde for det og komme med et ændringsforslag, der betyder, at den enkelte ikke skal indberettes til politiet for svig, så a-kasserne ikke skal til at have det bøvl med at indberette for svig og der skal rejses straffesager ved politiet, og at de skal ind og undersøge alle sagerne.
Det er ikke meningen fra Dansk Folkepartis side.
Derfor kan vi ikke i dag sige ja til forslaget, men vil se et ændringsforslag fra ministeren, før vi siger ja.