runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Sjelle (KF), 2010-07-02:
Nu skulle de her forslag gerne være med til at sikre, at der faktisk kommer flere i arbejde.
Det er også det, diverse undersøgelser viser.
Jeg har ikke noget ønske om målrettet at gå ind og skade eller genere kvinderne på nogen som helst måde.
Jeg har heller ikke nogen idé om, at det her forslag diskriminerer kvinder.
Jeg ønsker, at både mænd og kvinder har nogle muligheder for at komme ud på det danske arbejdsmarked.
Det er det, vi som konservative står for.
Jeg forventer naturligvis også, at ministeren gør det, som ministeren bør gøre i den her sammenhæng, og følger den lovgivning, der er på området.
Bjarne Laustsen (S), 2010-07-02:
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ikke hun synes, nu her inden vi går til afstemning, at det ikke er godt.
Alle de faktuelle spørgsmål, vi har stillet, kryber ministeren uden om.
Når det drejer sig om ligestilling, er der ingen svar.
Derfor synes jeg ikke, det er rimeligt, at man kommer med sådan et lovforslag uden at kende sammenhængen med det lovforslag, der kommer senere hen.
Man henviser til andre lande, men det passer heller ikke helt.
Man har også sagt, at vi har gjort det før, da Socialdemokratiet afkortede dagpengeperioden.
Men vi har aldrig afkortet dagpengeperioden, samtidig med at vi har hævet genoptjeningskravet og fordoblet det.
Vi har ej heller firdoblet beregningsgrundlaget på et og samme tidspunkt, som regeringen vil gøre.
Og derfor er det jo spørgsmålet om at få den fulde sandhed om alle de forskellige ting, som også vi er interesseret i at se konsekvenserne af.
Inger Støjberg (V), 2010-07-02:
Jamen jeg er bange for, at fru Line Barfod simpelt hen ikke hører efter, og det er ikke kun i dag.
Vi har jo rent faktisk diskuteret det her igennem længere tid ved både første- og anden- og nu også ved tredjebehandlingen.
Men for det første: Ja, beskæftigelsen er faldende, men dermed kan man jo ikke bare sætte lighedstegn og sige: Jamen så er det slet ikke noget værd, at de mennesker, der rent faktisk stod i arbejdsløshedskøen, også er kommet i arbejde nu.
Det var da et mærkeligt lighedstegn at sætte.
Med hensyn til det med virkeligheden: Ja, selvfølgelig ved vi, at de her ting virker i praksis, og selvfølgelig har vi da også kigget på virkeligheden.
Det giver da sig selv, så det er da noget mærkeligt noget at skyde regeringen i skoene, at man ikke skulle forholde sig til virkeligheden.
Tværtimod vil jeg da netop sige, at virkeligheden jo netop er den, at man har god tid til også at forberede sig på det her.
Det er jo virkeligheden.
Der går jo 2 år, før tingene her træder i kraft, så man har god tid til netop at forberede sig på den virkelighed, som der bliver.
Line Barfod (EL), 2010-07-02:
Betyder det, at ordføreren er enig med ligestillingsministeren i, at der burde have været lavet en ligestillingsvurdering af lovforslaget, og at det dermed er forkert, når beskæftigelsesministeren siger, at i det omfang, der ikke er noget egentlig kønsdiskriminerende i lovforslaget, behøver man ikke lave en ligestillingsvurdering?
Mener ordføreren, at det er ligestillingsministeren, der har ret, når vi kan se, at den her lov vil føre til, at langt flere kvinder vil blive sendt hjem og blive afhængige af deres mænds indkomst?
Så burde der også have været lavet en ligestillingsvurdering af lovforslaget.
Helle Sjelle (KF), 2010-07-02:
Jeg tror ikke, jeg kommer det så meget nærmere end ved at sige, at jeg naturligvis forventer, at regeringen og begge ministre lever op til de ting, som er vedtaget tidligere her i Folketinget, og at man naturligvis sørger for at lave de vurderinger, som man er forpligtet til at lave.
Per Clausen (EL), 2010-07-02:
Det må vel være rigtigt forstået, at der ikke er lavet nogen ligestillingsvurdering af det her lovforslag.
Ligestillingsministeren siger, at den skal laves.
Jeg har forstået, at fru Helle Sjelle på trods af det vil stemme for lovforslaget med henvisning til, at hun er sikker på, at beskæftigelsesministeren vil overholde lovgivningen, men det gør hun jo ikke ifølge ligestillingsministeren.
Så jeg forstår ærlig talt ikke fru Helle Sjelles standpunkt i den her sag.
En anden ting, jeg vil spørge om, er, at fru Helle Sjelle sagde, at det her handlede om at give folk bedre mulighed for at komme i arbejde: Hvordan skal vedtagelsen af det her lovforslag give kvinder eller for den sags skyld mænd bedre mulighed for at komme i job?
Det har jeg faktisk meget svært ved at se.
Helle Sjelle (KF), 2010-07-02:
Som jeg sagde før, forventer jeg naturligvis, at regeringen gør, hvad den skal i forbindelse med at sikre, at de vurderinger, der skal laves, bliver lavet.
Så må ministrene jo afklare, hvad der er op og ned i forhold til den sag, som vi står med her.
Jeg er overbevist om, at tingene er i orden, og det er også derfor, at jeg stemmer for bl.a. lovforslaget her i dag.
Med hensyn til det med beskæftigelsen må man bare sige, at når arbejdsudbuddet stiger, følger beskæftigelsen med.
Det så vi ved tidligere dagpengereformer, og det har vi også undersøgelser der viser, bl.a. fra OECD.
Per Clausen (EL), 2010-07-02:
Jeg har godt set, at der er en sammenhæng mellem, hvor mange job der er, og hvor mange der kommer i arbejde, og dermed også, hvor stor arbejdsløsheden er.
Hvis man kan time sine forringelser af dagpengene, så de falder sammen med, at der kommer flere job, kommer der flere i arbejde – ikke fordi man forringer dagpengene, men fordi der kommer flere job.
Jeg tror, det er den sammenhæng, der har fået fru Helle Sjelle til at gå galt i byen.
Det er vel også derfor, vi ikke kan få et eneste konkret eksempel på, hvordan det skulle give bedre muligheder for at få et job, hvis det er sådan, at man forringer dagpengereglerne.
Så kan jeg jo bare bemærke, at fru Helle Sjelle altså i den her sag nærer større tillid til beskæftigelsesministeren end til ligestillingsministeren, og jeg skal jo ikke blande mig i, hvordan De Konservative kaster deres lod i forhold til diverse indbyrdes uenigheder mellem Venstreministre.
Helle Sjelle (KF), 2010-07-02:
Derfor er vi også nødt til at sikre, at vi fremover har råd til at finansiere den velfærd, som vi gerne vil have, og derfor er vi også nødt til at sikre, at vi har de medarbejdere, der skal til for at sikre, at vi også fremover er i stand til at skabe vækst og velstand.
Som jeg tidligere har sagt, og som jeg vil gentage, mener vi stadig væk, at når arbejdsudbuddet øges, følger beskæftigelsen med.
Det viser tidligere dagpengereformer, som blev gennemført under SR-regeringen, og det har vi også undersøgelser der viser.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-07-02:
Fru Helle Sjelle siger, at hun forventer, at reglerne overholdes.
Men der er jo ikke kommet nogen ligestillingsredegørelse, på trods af at ligestillingsministeren siger, at det er der behov for, fordi det her forslag jo rammer kvinder hårdere, end det rammer mænd.
Så det er vel underordnet, hvad fru Helle Sjelle forventer, når faktum er, at reglerne ikke er overholdt, og når ligestillingsministeren siger, at der burde ligge sådan en redegørelse.
Hvad vil fru Helle Sjelle gøre for, at reglerne bliver overholdt?
Helle Sjelle (KF), 2010-07-02:
Jeg har såmænd stor tiltro til, at reglerne bliver overholdt, og jeg har også tiltro til, at beskæftigelsesministeren naturligvis sørger for, at der er lavet de vurderinger, som der bør laves.
Derfor har jeg heller ikke nogen problemer med at stemme for det lovforslag, som ligger her i dag.
Jo, det kan man godt forvente.
Man kan godt forvente, at regeringen naturligvis overholder love og forpligtelser.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-07-02:
Jeg vil sige til fru Helle Sjelle, at forventninger nogle gange bliver gjort til skamme.
Vi skal jo stemme om forslaget i dag, og der ligger ikke nogen redegørelse; der ligger ikke nogen ligestillingsvurdering.
For hvis beskæftigelsesministeren ikke gør det, er reglerne ikke overholdt.
Jeg synes ikke, at De Konservatives ordfører har meget at have sine forventninger i, for vi har ikke fået nogen vurdering.
Vi har ikke fået nogen ligestillingsvurdering, på trods af at ligestillingsministeren siger, at vi burde have det.
Tror fru Helle Sjelle, at beskæftigelsesministeren vil komme styrtende med en ligestillingsredegørelse, inden vi senere i dag skal stemme om forslaget?
Og hvis ikke, er ordføreren så enig med mig i, at reglerne ikke er overholdt?
Helle Sjelle (KF), 2010-07-02:
Jeg vil gerne slå fast, at vi naturligvis har tænkt os at stemme for det lovforslag, der ligger her i dag.
Det er der slet, slet ikke nogen tvivl om.
Vi Konservative synes, det er et virkelig godt forslag, der gør sit til, at vi får et øget arbejdsudbud, og at vi dermed også får skabt noget beskæftigelse i landet og vi dermed også fremover får råd til at betale for den velfærd, som vi synes skal være offentligt finansieret her i landet.
Med hensyn til om der burde have været den her vurdering eller ej, synes jeg bestemt ikke, det er for meget at forvente, at ligestillings- og beskæftigelsesministeren naturligvis har talt om sagen, og hvis der havde været et behov for de her ting, så havde beskæftigelsesministeren naturligvis sørget for det.
Line Barfod (EL), 2010-07-02:
Jeg har et par spørgsmål til ministeren.
Først vil jeg gerne høre, om ministeren kan bekræfte, at beskæftigelsen stadig er faldende, at der stadig er færre mennesker i arbejde, og at der altså indtil nu ikke er kommet flere i arbejde, fordi der er kommet flere arbejdsløse, så ministerens vildtflyvende teorier om, at flere ansøgninger fører til flere job, endnu ikke er omsat til praksis.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Som jeg har forstået de svar, vi har fået fra ministeren, bl.a. på spørgsmål 22, så har man under forberedelsen af de her lovforslag overhovedet ikke set på virkeligheden.
Man har overhovedet ikke været inde og se på, hvordan vilkårene på arbejdsmarkedet er; hvordan det reelt skal kunne lade sig gøre for en bygningsarbejder eller en it-arbejder eller en grafiker eller en magister eller en korsanger eller andre af de mange mennesker, der er på arbejdsmarkedet, at genoptjene deres dagpengeret på 52 uger.
Hvordan skal det reelt kunne lade sig gøre?
Er det rigtigt forstået, at det har man overhovedet ikke set på, man har kun lavet computerberegninger?
Inger Støjberg (V), 2010-07-02:
Jeg ved ikke, hvad det er, fru Line Barfod hentyder til.
Jeg kan bare sige, at i regeringen lever vi i den virkelige verden, og derfor ved vi selvfølgelig også fuldstændig klart, at tingene jo følges ad.
Det betyder jo bl.a., at når arbejdsudbuddet stiger, følger beskæftigelsen også med.
Jeg er godt klar over, at fru Line Barfod lever i en eller anden pseudoverden, vil jeg kalde det; en verden, hvor ting måske udspringer af en helt anden ideologi end den, jeg kommer fra, og i hvert fald ikke af den virkelige verden, hvor det jo netop er markedskræfterne, der hersker, så jeg ved slet ikke, hvad det er, fru Line Barfod hentyder til.
Med hensyn til selve optjeningen vil jeg bare sige, at jeg ikke synes, det er urimeligt at have et system, som nu gør, at man skal arbejde 4 måneder om året for at opretholde retten til dagpenge.
Det synes jeg personligt ikke er urimeligt, og jeg synes også, fru Line Barfod fuldstændig glemmer det faktum, at alt jo tæller med, også vikaransættelser, korte ansættelser, projektarbejde.
Det hele tæller med, er jeg nødt til at sige til fru Line Barfod.
Line Barfod (EL), 2010-07-02:
Ministeren svarer jo ikke på mine spørgsmål.
Jeg stillede to konkrete spørgsmål, og det første var: Er det korrekt, at beskæftigelsen er faldende; at der er færre mennesker i arbejde, og at vi dermed endnu ikke har set ministerens computermodeller virke i praksis, fordi der er færre og færre mennesker i arbejde?
Er det korrekt, minister – ja eller nej?
Det andet spørgsmål var: Har man under arbejdet med lovforslagene set på virkeligheden; set på, hvordan vilkårene i de forskellige brancher i Danmark er?
Kan det overhovedet lade sig gøre at optjene så mange timer?
Hvordan ser det ud i de forskellige a-kasser, hvor mange ville være faldet ud, hvis man havde indført de her regler nu?
Har man set konkret på vilkårene – ja eller nej?
Helle Sjelle (KF), 2010-07-02:
Nu har vi jo så været igennem adskillige debatter, forhandlinger og ikke mindst spørgsmål om ændringerne af dagpengesystemet, og alligevel – alligevel – er det ikke muligt at få et klart svar fra nogen Socialdemokrater på, hvad det er for en længde, som vi kan forvente at dagpengeperioden vil have, i det øjeblik at det usandsynlige skulle ske, at der kom en anden regering til magten her i landet.
Bjarne Laustsen (S), 2010-07-02:
Det, som er interessant i dag, er det forslag, L 224, vi behandler, og det handler jo om regeringens pakke.
Jeg kan godt forstå, at Det Konservative Folkeparti og arbejdsmarkedsordføreren, fru Helle Sjelle, er meget interesserede i, hvad der vil ske, når vi får en anden regering.
Så det, vi vil gøre, er, at de penge, som regeringen har sparet på det projekt, vil vi putte tilbage i området, og så vil vi lave en intelligent løsning, hvor vi spørger arbejdsmarkedets parter, om de er i stand til at komme med et bud på, hvordan dagpengereglerne skal skrues sammen.
Det tør vi godt.
Det gjorde vi i 1990'erne, hvor Dansk Folkeparti og andre partier senere hen sluttede sig til – også Det Konservative Folkeparti, fordi de synes, at det var klogt at gøre det – og derfor kan jeg ikke se, at der er noget problem i at bruge den model igen.
Det er det, vi lægger op til.
Så hvad det præcis ender på, må fru Helle Sjelle vente med at få at vide, indtil vi har fået en trepartsaftale.
Helle Sjelle (KF), 2010-07-02:
Svaret undrer mig jo overhovedet ikke, for det er jo umuligt – det er ganske umuligt – at få klare svar, hvad det her angår.
Det er
ligesom med planen fra Socialdemokratiet og SF, at det er umuligt at få nogen klare svar på, hvordan tingene hænger sammen, og hvad det er, som Danmark kan forvente, i det øjeblik at det usandsynlige skulle ske, at Socialdemokratiet m.fl. kommer til magten.
Jeg vover nu pelsen en gang til, prøver en gang til, en sidste gang på at få et klart svar fra hr. Bjarne Laustsen.
Hvad er det for en længde, som danskerne kan forvente at dagpengeperioden har, i det øjeblik at Socialdemokratiet kommer til magten?
Det kan da ikke være så svært at svare på.
Bjarne Laustsen (S), 2010-07-02:
, hvis man vil have respekt for den danske aftalemodel, skal man lade være med at tage en pistol med ind i forhandlingslokalet.
Den rygende pistol skal blive i skuffen, hvis sådan en findes.
For hvis man giver arbejdsmarkedets parter en opgave, er det jo meningen, at de skal løse den på bedste vis og komme med de anbefalinger, som ud fra det på det tidspunkt er den bedste både for arbejdsgiver og for lønmodtager.
Hvilke grupper er det?
Er det fiskepigerne?
Er det sæsonarbejderne?
Er det forskellige andre?
Det kan vi ikke få at vide.
Vi kan heller ikke få noget at vide om ligestilling.
Det eneste, vi kan vide, er, at der er mennesker, der bliver ramt, og hvad man så vil gøre for at holde dem inde i dagpengesystemet, får vi intet at vide om.
Så det her er et angreb på de svageste, på yderområderne i Danmark og på dem, der har trukket mindst på uddannelseskontoen i landet.
Jens Vibjerg (V), 2010-07-02:
Jeg synes, det kunne være spændende lige at høre Socialdemokraternes mening om, hvornår man skal begynde at snakke om de her 12 minutter.
Hvordan ser Socialdemokraterne på det spørgsmål?
Bjarne Laustsen (S), 2010-07-02:
Jeg kunne jo svare, som hr. Jens Vibjerg gjorde før.
Da jeg spurgte konkret til forslaget, sagde hr. Jens Vibjerg: Jeg kender ikke regeringens politik.
Hvis nu jeg sagde det samme, altså at jeg ikke kender noget til Socialdemokratiets politik, så skulle I bare høre.
Hvornår begynder det?
Vi har sagt klart og tydeligt, at vi jo har en respekt over for indgåede aftaler, så lige så snart vi får magten og kommer til – jo hurtigere, desto bedre – beder vi parterne om at kigge på det her, og så kommer der et forslag.
Så skal det så indarbejdes successivt i overenskomsterne, efterhånden som de udløber, for ellers ville vi jo lovgive med tilbagevirkende kraft, som regeringen gør nu og her, og det har vi ingen ønsker om.
Vi ønsker, at det bliver implementeret i de nye overenskomster i overensstemmelse med de aftaler, man kan lave på området.
Og så er der den del af det, der handler om det lovgivningsmæssige, og som vi har løftet sammen tidligere, og den del udfører vi så her i Folketinget.
Jens Vibjerg (V), 2010-07-02:
Det havde sådan set været bedre at få et mere præcist svar.
Er man enig med SF, eller er man ikke enig med SF?
Bent Bøgsted (DF), 2010-07-02:
Jeg synes egentlig, at det er noget af en erkendelse, hr. Bjarne Laustsen gør sig på Socialdemokratiets vegne, og det viser, at Socialdemokratiet ikke har en selvstændig politik, den kommer an på arbejdsmarkedets parter, på, hvad de finder ud af.
Og vi har lige hørt, at Dansk Arbejdsgiverforening siger, at de ikke har lavet en aftale med S og SF.
Vi har også hørt FOA sige, at de her aftaler står de ikke bag.
FTF står heller ikke bag dem.
Er det kun Harald Børsting, Socialdemokratiet og SF har lavet aftaler med?
Så er spørgsmålet igen: Hvad vil Socialdemokratiet?
Regeringen og Dansk Folkeparti har lavet en klar løsning, der løser problemerne med de 24 mia. kr., som vi skulle finde.
Socialdemokratiet og SF kommer med noget, der er sådan lidt uldent, det svæver lidt hen i det uvisse, det kommer an på, hvad arbejdsmarkedets parter siger, og hvad de finder frem til.
Og hvis ikke arbejdsmarkedets parter finder frem til noget, står Socialdemokratiet og SF med håret i postkassen, så er der ikke nogen løsning.
Det vil sige, at man ikke har nogen selvstændig politik, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen.
Bjarne Laustsen (S), 2010-07-02:
Det er jo ikke så slemt, hvis man har noget hår at komme i postkassen.
Jeg vil bare sige, at man da ikke kan bede om indholdet af en aftale med arbejdsmarkedets parter nu.
Man kan spørge fra nu af og til juleaften, om vi har lavet en aftale.
Selvfølgelig har vi ikke lavet en aftale.
Vi er kommet med et forslag sammen med SF om, hvordan man kan regulere det her i fremtiden.
Det, der er utroværdigt, er, at jeg aldrig har hørt hr. Bent Bøgsted sige i Nordjylland, at det, der var målet for Dansk Folkeparti, var at forringe dagpengeperioden og skære i dagpengene, aldrig nogen sinde, og alligevel gør han det.
Men det, der er problemet, er, at dem, der har stemt på hr. Bent Bøgsted, har fået noget helt andet end det, han gik til valg på.
Det må vi ordne, når valget kommer.
Jeg har i øvrigt ingen respekt for, at man sådan skifter og flakker rundt i forhold til de synspunkter, man har.
Bent Bøgsted (DF), 2010-07-02:
Jamen det er også derfor, at Dansk Folkeparti sammen med regeringen har lagt en løsning frem, der løser de økonomiske problemer, modsat det, som Socialdemokratiet og SF er kommet med, der ikke løser nogen som helst problemer.
Vi har en bunden opgave.
Vi skal have løst problemerne fra den økonomiske krise, dem skal vi have løst.
Socialdemokratiet er ikke kommet med et eneste løsningsforslag, og i bund og grund tvivler jeg på, om Socialdemokratiet og SF har lyst til at få løst problemerne med krisen før et kommende valg, for jo større krisen er, når valget kommer, jo større chance er der for at vinde det næste valg; Socialdemokratiet og SF er af den opfattelse.
Det er det, der står tilbage, man vil ikke være med til at tage et ansvar for at løse problemerne med krisen.
Bjarne Laustsen (S), 2010-07-02:
Nu tror jeg, at de hundredtusindvis af folk, der sidder og ser fjernsyn derude, vil blive meget glade for det, jeg vil prøve at sige nu.
For jeg synes jo, at der er noget underligt i, at Dansk Folkeparti bryster sig i medierne af, at man er det parti, der har mest indflydelse og pisker regeringen til den ene og anden side, så den danser lige efter Dansk Folkepartis pibe, mens det er Dansk Folkeparti og regeringen, der har skabt alle de problemer, vi står med.
Nu er man så ved at sende regningen til nogle andre end dem, der har fået gavn af alle de ulykker, som Dansk Folkeparti har skabt.
Det synes jeg bestemt ikke er retfærdigt.
Bare fordi en familie er kommet til at få mange børn, eller der er nogle i familien, der er i risiko for at blive arbejdsløse, så skal de straffes.
Det er da ikke de mennesker, der har skabt den krise, vi står i.
Det må selv Dansk Folkeparti da kunne se.
Derfor er det her et urimeligt forslag at komme med.
Hvis regningen skal sendes til nogen skal den sendes til dem, der er ansvarlige for den.
Det her har intet som helst med ærlighed at gøre, ærlighed har noget at gøre med, at det, man siger man vil arbejde for, arbejder man for i stedet for at komme med forslag i den modsatte retning, ligesom det, Dansk Folkeparti er kommet med.
Peter Juel Jensen (V), 2010-07-02:
Nu var det lidt svært at høre ordførerens indlæg; derfra hvor jeg sad, lød det nærmest som et båthorn hele tiden.
Men da hornet holdt op med at tude, kunne jeg forstå, at ordføreren faktisk også sagde noget.
Jeg synes faktisk, at ordføreren var utrolig kritisk, utrolig kritisk.
Når man er kritisk, må man jo have en bedre idé.
Hvis man rakker noget ned, må man have noget, der er bedre.
Jeg hæftede mig ved det svar, som ordføreren gav til den konservative ordfører, hvor ordføreren sagde, og det er faktisk ordret citeret: Vi kan ikke finde på at gøre noget, som vi ikke har meddelt i forvejen.
Derefter prøvede den konservative ordfører at få den socialdemokratiske ordfører til at melde ud, om man nu ville rulle det tilbage, eller om man ikke ville.
Og jeg vil erindre folk om det igen: Vi kan ikke finde på at gøre noget, som vi ikke har meldt ud i forvejen.
Hvordan hænger det lige sammen?
Bjarne Laustsen (S), 2010-07-02:
Der er noget, der tyder på, at hr. Peter Juel Jensen er lovlig undskyldt, hvis vuvuzelaen har overtrumfet mine ord herinde.
Det er ikke godt, det er jo en krænkelse af den demokratiske ret til at udtale sig frit.
Men jeg vil gerne gentage, hvad jeg har sagt mange gange, også når hr. Peter Juel Jensen har været til stede i salen, det ved jeg han har.
Derfor tror jeg mere, at det her drejer sig om et problem med hr. Peter Juel Jensens ører, de vil ikke høre det, der bliver sagt.
Så beder vi arbejdsmarkedets parter komme med en intelligent løsning på, hvordan man løser det her.
Det sker i respekt for den danske aftalemodel.
Sådan er det.
Peter Juel Jensen (V), 2010-07-02:
Så er vi jo tilbage i rillen.
Så vil jeg gerne bede ordføreren forholde sig til, at Socialdemokratiets arbejdsmarkedsordfører, hr. Torben Hansen, til Newspaq har sagt: Forslaget om 2 år er fuldstændig uacceptabelt.
Folk har krav på 4 år på den nuværende sats.
Vil Socialdemokratiet rulle det her tilbage?
Det kunne det tyde på at arbejdsmarkedsordføreren siger, men dagens ordfører siger noget helt andet.
Jeg kan bare ikke fatte sammenhængen.
Kan hr. Bjarne Laustsen ikke hjælpe mig?
Bjarne Laustsen (S), 2010-07-02:
Jeg tror, at SF er enige med os i, at vi ikke skal bryde nogen overenskomster, og hvis vi, når vi kommer i regering, er enige om, at vi vil bede arbejdsmarkedets parter om at kigge på det her, så bliver det sådan, og det er ikke til diskussion.
Så får de en opgave, og så må vi se, om der kommer hvid røg op af skorstenen.
Det er sådan, at parterne skal blive enige om det, og at de skal løse det, de skal løse, gennem deres overenskomst, og så løser vi det, der skal løses lovgivningsmæssigt.
Sådan er det, der er ikke noget hokuspokus i det.
Det er i dyb respekt for, at vi har et arbejdsmarked, der for hovedpartens vedkommende heldigvis stadig væk er reguleret af parterne.
Vi så jo ved sidste overenskomstforhandling her i foråret, at danske lønmodtagere og deres forhandlere var langt mere ansvarlige, end bankdirektøren har været i Danmark gennem de seneste par år.
Så jeg har fuld tillid til den danske aftalemodel uden de begrænsninger, som regeringen lægger op til her.
Jens Vibjerg (V), 2010-07-02:
Jamen så må jeg sige, at så har fru Pernille Frahm helt misforstået systemet, for man skal ikke have 4 måneder ud i én køre, det kan stykkes sammen af enkeltdage, timer; altså, man skal bare have optjent 4 måneder i løbet af året, og det er nok til at være inde i systemet.