runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2012-04-11:
Der er i virkeligheden kun ét svar på det, og det har bl.a. Venstres ordfører og Dansk Folkepartis ordfører også tidligere været inde på, nemlig at der simpelt hen skal en styrket kontrol til.
Det skal der af de indenlandske chaufførers gebærden sig på landevejene og de indenlandske på vognmandsvirksomheder, og det skal der af både udenlandske chauffører og vognmandsvirksomheder.
Der skal kontrol til på alle niveauer – det var noget af det, jeg trods alt nåede at sige i min ordførertale – og det er det, det her lovforslag lægger op til.
Jeg vil sige, at der endelig er kommet en erkendelse af, at man er nødt til at kontrollere den her branche i hoved og ende – det må man vist godt sige her i Tinget.
Al erfaring siger, at man er nødt til at kontrollere den her branche, og det er også det, som lovforslaget lægger op til.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-04-11:
Jeg noterer mig jo, at hr. Henning Hyllested er helt overstadig i dag.
Han udtrykker stor glæde og stor ros, og alene af den grund er der grund til bekymring, vil jeg sige.
Nu ligger det jo i Enhedslistens ideologi at jo mere statsstyring og jo mere regulering jo bedre.
Det er næsten naturgivent for den del af det politiske spektrum.
Men jeg vil da erklære mig enig i, at jeg ikke tror, at der er nogen partier herinde, der bryder sig om social dumping.
Vi bryder os ikke om, at nogen snyder på vægten ude på landevejene ved at glemme at betale eurovignet, ved at glemme køre-hvile-tids-reglerne eller ved at snyde med cabotage osv.
Men mit spørgsmål går på, om ikke Enhedslisten er ved at gøre de danske chauffører en bjørnetjeneste med det her.
For hvad sker der i det tilfælde, at nogle virksomheder – der bliver forfulgt på grund af den her organisationstvang, man er ved at indføre – så udflager til Flensborg og begynder at ansætte nogle andre medarbejdere?
Hvilke muligheder har Henning Hyllested for at dokumentere, hvilke løn- og arbejdsvilkår de chauffører, som er ansat i et firma, der udflager til Flensborg, har?
Andreas Steenberg (RV), 2012-04-11:
Den her lov skal bl.a. lette administrationen for transporterhvervet ved at indføre én tilladelse frem for to tilladelser, som det er i dag, og tilladelsen til at køre gods vil vare 10 år i stedet for 5 år.
Det giver ikke mening, at en virksomhed skal søge to tilladelser, for rigtig meget transport foregår jo på tværs af landegrænser.
Den her lov giver virksomhederne mulighed for kun at søge én tilladelse, og samtidig gælder den altså i 5 år yderligere.
Det er en administrativ lettelse for erhvervet, som giver rigtig god mening.
Regeringen har i finansloven proklameret, at der skal gøres noget ved løndumping inden for transporterhvervet.
Derfor indeholder den her lov også en række initiativer, der skal sikre, at der køres på danske overenskomstlønninger.
Virksomheder, der ikke er organiseret, kan blive påbudt at indsende dokumentation for, at overenskomsten overholdes, som der står i loven.
Parterne kan nedsætte et nævn, som ministeren vil høre i de her sager.
Der indføres tvangsbøder for virksomheder, der ikke overholder overenskomsterne.
Og endelig får politiet mulighed for at tilbageholde køretøjer, indtil bøderne er betalt.
Disse ændringer vil være med til at modvirke løndumping.
Med de ord kan Radikale Venstre tilslutte sig lovforslaget.
Kim Christiansen (DF), 2012-04-11:
Det korte svar er, at det kan jeg sagtens bekræfte.
Det er jo klart, at vi sammen har lavet nogle køre-hvile-tids-bestemmelser netop for at øge trafiksikkerheden, altså så chaufførerne ikke falder i søvn osv. osv.
Og jeg er meget enig med spørgeren i, at det, der virkelig ville batte noget, ville være, at vi også på det område fik en ordentlig og effektiv vejkontrol, også på det område.
Det er det, der kan gøre en forskel.
Det tror jeg såmænd ikke så meget er løn- og overenskomstforhold.
For jeg tror for den sags skyld, at en rumæner kan køre lige så godt lastbil som en dansk lastbilchauffør, men det kræver bare, at de gør det på samme vilkår, af hensyn til konkurrencen og den danske vognmands overlevelse.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-04-11:
Tak for det.
Med dette lovforslag lægger ministeren op til indførelse af brugerbetaling af drift vedrørende tilsyn med jernbaneområdet og drift af Jernbanenævnet.
Brugerbetaling kan være en god ting, specielt hvis man får noget ekstra for pengene, og specielt hvis brugerbetalingen samtidig ledsages af skattelettelser.
Men ingen af delene ses at være tilfældet her.
Vi lever i en tid, hvor forøgelse af omkostninger for borgere og virksomheder er det sidste, vi har brug for.
Derfor savner Venstre en holdbar argumentation for, at der nu skal indføres nye afgifter og gebyrer på jernbaneområdet.
I lovforslaget savner vi også en belysning af de økonomiske konsekvenser ved de nye afgifter.
Hvad bliver den årlige ekstraomkostning for f.eks. Arriva, DSB, jernbanegodstransportørerne?
Hvor stort er tallet?
Det står lidt uklart.
Venstre vil arbejde på at få dette spørgsmål belyst i udvalgsarbejdet, men som udgangspunkt kan vi ikke støtte lovforslaget i sin helhed.
Det gælder bl.a. muligheden for, at der kan foretages arkæologiske undersøgelser på et tidligere tidspunkt ved anlæggelse af nye baner eller metro.
Det gælder en forenkling af reglerne om jernbaneoverkørsler, hvor ansvaret nu entydigt kommer til at ligge hos jernbaneinfrastrukturforvalteren.
Vi ser også positivt på forslaget om nye regler for godkendelse af uddannelsessteder for lokomotivførere.
Vi ser dog gerne, at ministeren på det punkt går et skridt endnu videre, således at det er transportministeren, som fremover fastlægger optagelsesbetingelserne for fremtidens lokomotivførere, når de skal på uddannelse.
Der ses at være behov for en modernisering på det område.
For at kunne stemme for de positive dele af lovforslaget vil Venstre anmode om, at det bliver opdelt, så forslaget om de nye afgifter kan behandles særskilt.
Jeg skal også her hilse fra den konservative ordfører, hr. Lars Barfoed, der ikke kan være til stede, og sige, at De Konservative følger samme linje som Venstre i den her sag.
Rasmus Prehn (S), 2012-04-11:
At sikkerheden på landets jernbaner skal være helt i top, er vi heldigvis alle helt enige om.
Det samme gælder for Jernbanenævnets vigtige arbejde med at føre tilsyn med, at de forskellige markeder for jernbanetransport fungerer.
At lovforslaget her lægger op til, at jernbanebranchen, helt ligesom det gør sig gældende inden for post- og luftfartsområdet, nu fremover selv skal betale for de ydelser, de får,
finder vi fra socialdemokratisk side både rimeligt og retfærdigt.
Med lovforslaget foreslås det endvidere, at reglerne om jernbaneoverkørsler samles i en samlet lov, samt at der foretages visse tilpasninger, bl.a. at udgifter til drift og vedligeholdelse af sikkerhedsforanstaltninger i jernbaneoverkørsler fremover altid skal afholdes af jernbaneinfrastrukturforvalteren.
Også det finder vi fra socialdemokratisk side fornuftigt.
Der er også et element af internationalisering i det her lovforslag, hvor der bliver lagt op til harmonisering af en række EU-regler for sikkerhed og også, som også Venstres ordfører var inde på, ens standarder for uddannelse af lokomotivførere.
Der lægges også op til, at der er visse af disse regler, som skal forefindes alene i engelsksproget udgave uden at blive oversat til dansk.
Dette er normalt ikke en tendens, som vi socialdemokrater synes om, da vi ønsker at værne om det danske sprog, men i det konkrete tilfælde, hvor der er tale om kommunikation på internationalt niveau, finder vi faktisk, at det både er hensigtsmæssigt og rationelt.
Sluttelig indeholder lovforslaget et forslag om, at der i forbindelse med baneprojekter gives hjemmel til, at der foretages arkæologiske forundersøgelser på et tidligere tidspunkt, end det er tilfældet i dag.
Det giver efter Socialdemokratiets opfattelse god mening, at dette vigtige og historisk interessante arbejde kan igangsættes tidligere.
Og det vil forhåbentlig også have den betydning, at disse projekter kan gennemføres uden de forsinkelser, vi oplever i dag.
Socialdemokratiet støtter altså det her lovforslag, og jeg skal på vegne af min kollega, SF's fru Anne Baastrup, nævne, at også Socialistisk Folkeparti støtter dette lovforslag.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-04-11:
Jeg har ikke fået papirerne med herop, vil jeg sige til hr. Kristian Pihl Lorentzen.
Det skulle jeg have haft.
Det, der jo bare er konsekvensen – og som jeg tror, at alle godt ved – er, at vi, også i mit ministerium, har været igennem nogle besparelser.
Jeg har også været i den smertelige situation, at der skulle afskediges folk.
Man ved jo, det er fint nok med effektiv administration og alt muligt andet.
Jeg siger bare, at der er nogle konsekvenser her i forhold til at kunne opretholde den kontrol, som mange – også mange af ordførerne – i øvrigt er enig i er vigtige.
Men lad os tage den diskussion, og jeg skal gerne – også i forbindelse med udvalgsarbejdet – være detaljeret.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-04-11:
Tak for det.
Undskyld, jeg var lige ved at komme for sent.
Det handler om de der økonomiske konsekvenser.
Kan ministeren ikke prøve at sætte lidt tal på?
Hvilken størrelsesorden er det egentlig, vi taler om her?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-04-11:
Nogle gange er jeg enig, og andre gange er jeg uenig, og sådan er det jo.
Man kan da godt sige kludetæppe.
Man kunne også sige, at det sådan set er meget fornuftigt – i stedet for at have en hel masse små lovgivninger – at køre tingene sammen, hvor der i øvrigt er en eller anden sammenhæng i det.
Jeg skal nøjes med at kommentere det der med afgifter og gebyrer.
Jeg tror, der er ret mange, der er klar over, at der er en ret vanskelig økonomisk situation.
Jeg kan konstatere, at da jeg fik ansvaret for det her, var der relativt store nedskæringer foran os ude i Trafikstyrelsen.
Derfor har jeg den holdning, at ligesom på post- og luftfartsområdet, som også er mit ansvarsområde, hvor man betaler gebyrer for de ydelser, man får udført, så synes jeg, det samme skal gøre sig gældende på jernbaneområdet.
Jeg kan forstå, at der er mange, der er betænkelige ved det, og så må man jo bare sige, at så skal pengene i givet fald findes et andet sted.
Det, jeg sådan set har taget som udgangspunkt her, er, at ligesom det er alle andre steder, hvor man får en ydelse, skal man også være med til at finansiere det, og det er sådan set den logik, der ligger bag det her.
Det er også, fordi den økonomiske situation, som vi overtog, var, som den var, nemlig at der ikke fra den tidligere regering var sikret fortsat finansiering til, at styrelsen kunne opretholde de her ting.
Der skal findes økonomi til det et eller andet sted.
Det er noget, vi diskuterer undervejs i udvalgsarbejdet.
Jeg kan se, at der er enighed om mange af de andre ting, men jeg vil bare gøre Folketingets partier opmærksom på, at der altså er en økonomisk konsekvens, som skal håndteres på den ene eller den anden måde.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-04-11:
Ja, det er jo en ganske god regel, hr. Henning Hyllested nævner, om, at man skal stemme for det, man kan lide, og imod det, man ikke kan lide.
Det er også et synspunkt, jeg vil lægge ned over det her lovforslag, som så er blevet betegnet som et kludetæppe.
Nu har vi jo da fået nogle stykker af slagsen her i dag.
Om det er for at snige lidt ind, som så kunne smutte med, eller om det bare er sådan en lyst, man har i ministeriet, kan vi måske få afklaret over tid, hvis den her trafik fortsætter.
Men lader man sådan øjnene løbe ned over det her forslag, støder man jo på ord som: tilsyn, brugerfinansieret, sikkerhedsgodkendelse, farligt gods, sikkerhedsklassificeret, arkæologi, jernbaneoverkørsler, regler om akkreditering, uddannelsessteder for lokoførere, veteranbaner.
Så det er jo i hvert fald et kludetæppe, og det skulle være mærkeligt, om man ikke kunne finde noget der, man enten kan lide eller ikke kan lide.
Men der er en ting, som afgør det for os, og det er jo, at der her også er tale om afgifter.
Jeg noterede mig, at hr. Henning Hyllested også var noget betænkelig, og det forstår jeg.
For når nu man lige præcis er med til at forsøge at pille 1 mia. kr. mere fra bilister for at hælde den over i den kollektive trafik, altså for at gøre den billigere, er det jo ærgerligt at se et lovforslag her, som man skal stemme for, og hvor man så begynder at strø de penge ud igen til alle andre, fordi der nu skal afgifter på, for de ender jo ved forbrugerne; så enkelt er det.
Så jeg kan godt forstå, at det må ærgre voldsomt, når man nu har generet en gruppe ved at tage deres penge for at føre dem derover, og så ender det alligevel med, at de fordufter stille og roligt.
Derfor vil jeg umiddelbart sige, at svarene skal være meget gode i udvalgsarbejdet, for at vi kan lande et andet sted end dér, hvor vi er nu, og det her er sådan cirka et nej.
Andreas Steenberg (RV), 2012-04-11:
Lovforslaget her er et kludetæppe af en masse forskellige ændringer af jernbaneloven.
Radikale Venstre kan støtte dem alle sammen.
Høringssvarene beskæftiger sig især med to forhold.
Det ene er, at det nu bliver muligt at indføre udenlandske regler, dvs. især EU-regler i et dansk regelsæt uden at oversætte dem til dansk.
Det synes vi er udmærket.
Jernbanekørsel er et globalt erhverv, og derfor findes der mange regelsæt på engelsk i EU-regi.
Mange virksomheder og lokoførere kan derfor også engelsk og arbejder på engelsk, så vi har ingen problemer med, at engelske tekster og regler indgår i et dansk regelsæt.
Virksomhederne synes naturligt nok, at de ikke skal betale, men når vi ser på, hvordan vi har skåret væsentligt ned i den statslige administration, synes vi også, at det er fair, at virksomhederne bidrager.
Den form for betaling, vi ser her, kender vi fra bl.a. luftfartsområdet, energiområdet og søfartsområdet.
Med de ord kan Radikale Venstre tilslutte sig lovforslaget.
Kim Christiansen (DF), 2012-04-11:
I lovforslaget bemyndiges transportministeren til at fastsætte regler om godkendelse af uddannelsessteder for lokoførere samt have tilsyn med disse.
Nu er det vigtigt, at transportministeren hører efter.
I lovforslaget står der, at det så skal sikre kvalitet og ensartethed i uddannelserne.
Det er vi jo sådan set helt med på er en rigtig god ting.
Det, jeg så vil spørge om, er, om transportministeren så også skal fastsætte optagelseskriterierne.
Det ville jo være pragtfuldt.
Nu har jeg i de sidste mange år rejst den her debat om, hvorfor man skulle være uddannet smed eksempelvis for at kunne blive lokofører.
Der kunne være masser af andre dygtige mennesker, der kunne være kvalificeret til at køre tog i Danmark.
Men alle de her kriterier er jo forankret i overenskomsten.
Det er den eneste uddannelse, jeg kender, hvor man skal være medlem af en bestemt fagforening for at kunne søge optagelse på uddannelsen.
Jeg kan ikke umiddelbart læse mig til det, men det kan transportministeren sikkert redegøre for, altså, hvorvidt det så også bliver ændret.
Det ville være meget glædeligt.
Så er der lidt omkring tilsyn med veteranjernbaner.
Det er for så vidt ganske udmærket, at man en gang imellem går ud og kigger på, om de her ældre anlæg også er forsvarlige osv.
Det eneste, der bekymrer mig lidt, er måske afgiften eller udgiften i forbindelse med det her tilsyn.
Jeg er med på, at veteranbaner langt hen ad vejen er undtaget, men da der jo lægges op til brugerbetaling netop med hensyn til tilsynet, ved jeg ikke, om det er tanken, at de i forvejen fattige veteranbaner også skal byde ind med en eller anden form for betaling her.
Som jeg så læser forslaget, skal alle tog, der kører i Danmark, til at betale en halv øre pr. kørt kilometer, og det er så til at finansiere et tilsyn, også et øget tilsyn.
Der kunne jeg da godt tænke mig lige at vide, om det så har været finansieret over Transportministeriets egen kasse indtil nu.
Det må jo så alt andet lige frigøre nogle midler derovre, som vi så kan bruge til et eller andet fornuftigt.
Jeg synes bare ikke om, at man i en tid, hvor regeringen siger, at vi skal have billigere billetter i den kollektive trafik, så starter med sådan set at pålægge operatørerne en ekstra afgift.
Nu kender jeg ikke lige Arrivas pengekasse, men jeg kender da lidt til DSB's pengekasse, og der er vel ikke ligefrem råderum – kan man sige – til øgede afgifter.
Ergo, vil dommen kun lande et sted, og det vil være hos passagererne i form af øgede billetpriser.
Det stritter lidt imod de intentioner, vi ellers har hørt fra regeringen.
At man samler tilsyn med jernbaneoverskæringer og sådan noget i lov om jernbane, synes jeg er ganske fornuftigt.
De andre små delelementer kan vi godt støtte i Dansk Folkeparti.
Men jeg synes, at den her nye afgift, som man nu vil pålægge jernbaneoperatørerne, kommer lidt som en tyv om natten.
Den vil vi meget gerne diskutere i det kommende udvalgsarbejde, om det nu også er fornuftigt eller det ikke er fornuftigt.
Vi synes ikke, at det er særlig fornuftigt.
I en tid, hvor vi gerne vil have flere til at bruge den kollektive trafik, skal vi jo ikke ligefrem pålægge dem øgede afgifter.
Ida Auken (S), 2012-04-11:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo sådan, at regeringen har en meget ambitiøs målsætning om, at halvdelen af Danmarks elforbrug i 2020 skal komme fra vind.
Det er som i andre sammenhænge kommunerne, der lokalt træffer beslutning om, hvor det er hensigtsmæssigt at opstille vindmøllerne.
Det er kommunerne, der kender de konkrete steder, hvor det er muligt at opstille vindmøller og samtidig varetage hensynet til naturen, til landskabet, til naboerne og andre overordnede interesser.
Dermed skal kommunerne også tage højde for, om et muligt vindmølleområde eksempelvis er fredet, er internationalt beskyttet eller er omfattet af f.eks. strandbeskyttelseslinjen.
Det følger også af VVM-reglerne, at man i en VVM-redegørelse for et konkret projekt skal lave en vurdering af alternativerne til det konkrete projekt.
Vi har i Danmark et åbent og inddragende planlægningssystem, hvor alle har mulighed for at deltage og give deres mening til kende, både når de overordnede retningslinjer skal fastlægges i kommuneplanen, og når der planlægges i detaljer for konkrete områder i lokalplanen.
Om projektet ved Kalvebod Syd bliver til noget, afhænger bl.a. af, om Københavns Kommune kan opnå de tilladelser og dispensationer, som er forudsætning for, at projektet kan realiseres.
Naturstyrelsen har gjort indsigelse mod projektet.
Det vil sige, at der i øjeblikket foregår en dialog mellem Naturstyrelsen og Københavns Kommune om indsigelsen, og jeg kan derfor ikke på nuværende tidspunkt drøfte udfaldet af sagen, da det simpelt hen ville være dårlig regeringsførelse at gå ind og blande sig i en styrelses afgørelse, især når styrelsen er i dialog med kommunen.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2012-04-11:
Når man ser på et Europakort, ser man to primære danske transportkorridorer, der har afgørende betydning for mobiliteten på tværs af grænserne og herhjemme.
Den ene er korridoren mellem Hamborg og Stockholm via Femern og København.
Denne korridor får endnu større betydning, når den faste Femernforbindelse åbner i 2021.
Den anden korridor er korridoren mellem Hamborg og Oslo, også kaldet Jyllandskorridoren.
Denne korridor op gennem Slesvig-Holsten og Jylland har stor betydning for transittrafik mellem Tyskland og Norge, men også for den danske eksport, idet langt hovedparten af den danske industriproduktion er placeret i Jylland.
Den sønderjyske jernbane er altså en vigtig del af transportkorridoren set med europæiske briller, på samme måde som den nord-syd-gående vejkorridor i Jylland er det.
Det var baggrunden for, at vi med det brede trafikforlig fra 2009 aftalte, at den sønderjyske jernbane skal opgraderes til dobbeltsporet bane startende med strækningen mellem Vamdrup og Vojens.
I Venstre glæder vi os over, at der efter nogen debat i slutningen af 2011 nu er genetableret bred politisk enighed om vigtigheden af dette projekt.
Med det aktuelle lovforslag bemyndiger vi transportministeren til at realisere og sætte turbo på opgraderingen mellem Vamdrup og Vojens.
Det vil blive til gavn og glæde for togpassagererne i Sønderjylland i form af højere rettidighed for togene og lidt kortere rejsetid.
Projektet vil også gavne jernbanegodstransportørerne, der får øget sporkapacitet og dermed bedre betingelser for gods på banen.
Vi må så leve med, at der kommer midlertidige forstyrrelser af jernbanedriften på grund af anlægsarbejdet.
Disse forstyrrelser søges minimeret af Banedanmark, men undgås kan de i sagens natur ikke.
Til gengæld kan vi glæde os til resultatet, når det står færdigt i 2015.
Venstre støtter lovforslaget.
Ida Auken (S), 2012-04-11:
Jeg mener faktisk, at jeg har svaret meget klart, nemlig at møllerne selvfølgelig skal opstilles ud fra nogle rationelle hensyn.
Og det gør vi jo, fordi vi har en målsætning om, at det allerede er i 2020, at 50 pct. af elforbruget skal komme fra vindenergi, og hvis det skal kunne lade sig gøre, skal kommunerne arbejde med på den her opgave.
Så der er det min klare holdning, at det er en opgave, der ligger rigtig godt hos kommunerne, for de har alle mulighederne for at planlægge.
Det er kommunerne, der kender de lokale forhold, det er dem, der kender naboerne, det er dem, der kender landskabet, det er dem, der kender forholdene, og det er derfor klogt, at det er kommunerne, der gør det.
Så længe de holder sig inden for de regler, vi som stat har lavet, og de holder sig til de internationale forpligtelser, vi har bundet os til, og de holder sig til det, der er i forhold til de forskellige fredninger, der er lavet, så skal kommunerne selvfølgelig have friheden til at gøre det, der er det mest rationelle i deres planlægning.
Det kan godt være, at man som medlem af Dansk Folkeparti ikke synes, det er rationelt at sætte vindmøller op, men der må jeg sige at jeg og regeringen jo mener, det er enormt rationelt at sikre, at der i fremtiden er el til danskerne, at der er grøn energi, så klimaforandringerne ikke overvælder os, og at der er arbejdspladser til danskerne, bl.a. i den her sektor.
Mikkel Dencker (DF), 2012-04-11:
Jeg må jo sige, at det er nogle skuffende svar, som ministeren giver, altså når man ikke vil tage stilling til noget som helst.
Vi har jo her i Folketinget en spørgetid og en spørgetime, for at vi netop kan få afklaret nogle spørgsmål, og der er det ikke faktuelle spørgsmål, men holdningsmæssige spørgsmål.
Og her er det faktisk nogle holdninger, jeg spørger til, nemlig hvad regeringen mener om opstillingen af vindmøller, altså om det er af rationelle årsager, de skal opstilles, eller om det er af emotionelle årsager, og det vil ministeren ikke engang svare på, og det synes jeg er skuffende.
Men her er der en sidste chance for ministeren for at svare, værsgo.
Ida Auken (S), 2012-04-11:
Hvis spørgeren gerne vil høre, hvad der er min holdning til nogle teoretiske spørgsmål, så må jeg sige, at min holdning er den, at det er kommunerne, der er de bedste til at planlægge, så længe de overholder loven, og så længe de tager højde for, at man, hvad angår beskyttelseslinjer, fredninger og internationale beskyttelsesområder, skal holde sig inden for reglerne.
Skal man give en dispensation nogen steder, skal man have meget god grund til at gøre det.
F.eks. er det sådan, at der, hvis man skal give en dispensation et sted, hvor der er en fredning, så skal laves en ny fredning, og det kræver, at der er et uvildigt fredningsnævn.
Der er det i retssystemet i Danmark heldigvis sådan, at man som minister ikke efter forgodtbefindende eller af emotionelle årsager kan gå ind og blande sig i de ting, og jeg synes, det ligger rigtig fint på den måde.
Jeg stoler faktisk på, at de i kommunerne i det her land ikke er nogle følelsesladede tosser, der sidder med begge hænder for øjnene, men at de tværtimod er de helt rigtige til at planlægge det, der er i forhold til den her opgave.
Så der er det min holdning, at det er noget, der ligger rigtig fint hos kommunerne, så længe de overholder de love og regler, vi har lavet.