runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ida Auken (RV), 2015-11-19:
Liberal Alliance plejer at være ret optaget af omkostningseffektivitet, altså at man bruger de billigste virkemidler.
Hvis nu randzonerne viser sig at være det billigste virkemiddel, er ordføreren så til sinds at ændre sin tilgang til randzonerne?
Carsten Bach (LA), 2015-11-19:
Der kan være mange.
Der er jo blevet talt om minivådområder og forskellige andre ting, som kan sættes i stedet for, og vi ser frem til, at der i ministeriet bliver udarbejdet en oversigt til at supplere det virkemiddelkatalog, man allerede har, over, hvad der eventuelt kan sættes i stedet for randzoner.
Simon Kollerup (S), 2015-11-19:
Tak for det.
Det kan jo godt komme til at lyde lidt, som om man i de partier, der står bag 16-punktsplanen, nu har fremlagt en plan, hvor der er milde gaver til landbruget og en øget belastning for vores miljø, og så må det så være op til forhandlingsparterne, der skal deltage i et eventuelt forlig, at finde de kompenserende tiltag.
Vil man så her se, at Venstre og regeringen vil fremlægge egne initiativer af egen drift til at samle miljøregningen op?
Josephine Fock (ALT), 2015-11-19:
Tak for det.
Det ser jeg mest som en bemærkning, og den er jeg selvfølgelig positivt stemt over for, og jeg hører jo også, at vi alle sammen her i salen i virkeligheden har en interesse i, at vi får løst de her problemstillinger.
Igen vil jeg sige, at vi ser den her paragraf som en vej til at komme hurtigere frem til det mål, alle i virkeligheden gerne vil nå, nemlig at de her sager bliver anmeldt, at de bliver taget alvorligt af politiet, og at de kommer frem til en rettergang og en eventuel domfældelse, hvis man kan løfte bevisbyrden.
Og igen, som jeg sagde før i min ordførertale, er det vigtigt for mig at understrege, at bevisbyrden jo ikke bliver flyttet; det er stadig væk anklagemyndigheden, der skal kunne bevise, at den pågældende gerningsmand burde have vidst bedre, og vi er af den overbevisning, at der, hvis man indfører en sådan en paragraf, vil komme en mere positiv udvikling i de rigtig dårlige statistikker, der desværre er på voldtægtsområdet.
Pernille Skipper (EL), 2015-11-19:
Det synes jeg er spændende.
Altså, vi har i vores parti forsøgt at dykke meget i det, og det er jo rigtigt nok, at de eksempler på sager findes, men de er gamle.
Og der er en meget klar praksis nu, der hedder, at der kan ligge en underliggende trussel i omstændighederne, og det betyder, at man dermed dømmes for forsætlig voldtægt.
Jeg er fuldstændig enig i, at der er for få sager, der når domstolene.
alt for mange sager bliver henlagt, der er for få, der anmelder; det er virkelig et problem.
Men hvis Alternativet har eksempler på nyere sager efter den her praksisændring, hvor det stadig væk sker, altså hvor landsretter og byretter ikke følger Højesterets meget klare praksis, vil vi meget gerne se dem, for det er selvfølgelig anledning til, at vi så skal genoverveje vores egen holdning.
Josephine Fock (ALT), 2015-11-19:
Tak for det.
Det er jeg fuldstændig enig i.
I virkeligheden behøver vi ikke lave den nuværende lovgivning om, for det, der foregår i de her eksempler, kan godt straffes i dag, men det bliver det bare ikke.
Og ved at indføre en paragraf med uagtsom voldtægt sender vi et signal om, at det er vigtigt at være helt sikker på, at den seksuelle gerning, man nu udfører, er accepteret af den, man har en seksuel aktivitet med.
Så jeg anerkender fuldstændig, at det her kan ske i dag, men grunden til, at vi støtter det her forslag, er, at de der sager desværre er sager, som ofte ikke fører frem til en dom til gerningsmanden.
Og ved at indføre den her paragraf vil vi gerne sende et signal om, at uagtsom voldtægt, altså at man burde have vidst bedre, bliver kriminaliseret.
Pernille Skipper (EL), 2015-11-19:
Jeg studser lidt over ordførerens tale, og det er ikke, fordi jeg ikke har al respekt for, at Alternativet er kommet frem til ønsket om at kriminalisere uagtsom voldtægt.
Vi kunne være kommet frem til det samme i vores parti, hvis jeg skal være ærlig.
At eksemplet, hvor en person trækker et offer ind i en gyde, og hvor offeret så ikke tør at sige fra, fordi offeret er paralyseret, ikke i dag skulle statuere forsætlig voldtægt, skurrer i mine ører.
Det er jo sådan, at Højesteret meget klart har sagt, at det, der hedder eventualitetsforsættet, også gælder, og det vil sige, at hvis omstændighederne er sådan, at gerningspersonen burde have indset, at det virkede truende, er der også tale om forsætlig voldtægt.
Så kunne ordføreren ikke blot bekræfte, at det eksempel også i dag ville blive straffet som ved forsætlig voldtægt?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-11-19:
Tak for det.
Også i Radikale Venstre har vi meget stor sympati for forslaget.
Det var SR-regeringen, der satte gang i arbejdet med at forberede et bedre lov- og datagrundlag, sådan at vi i højere grad netop kan støtte ofre for en så horribel forbrydelse, som voldtægt er.
Jeg må også sige, at vi i Radikale Venstre er rigtig glade for, at ministeren tilsyneladende er i fuld gang med at følge op på dette arbejde.
Der er bestemt mange ting, som jeg er uenig med justitsministeren i, men lige på det her område har jeg faktisk en ret god fornemmelse af, at justitsministeren agter at gøre noget ved det, og at det ikke alene handler om retsfølelse og strafferamme, men i mindst lige så høj grad om forebyggelse, bedre datagrundlag, bedre opfølgende hjælp, uddannelse af politi og personale, at kulturforandringerne fortsætter, sådan at vi kan få en bedre behandling af voldtægtsofre.
Så derfor hælder jeg som andre mest til at afvente justitsministerens arbejde.
Jeg ville være rigtig glad, hvis justitsministeren kunne give os en lidt mere klar indikation af, hvornår arbejdet forventes færdigt, ligesom jeg forventer, at justitsministeren i god tid vil inddrage alle ordførere i den ret brede samarbejdende ånd, der er på det her område, så vi kan få en bred og en grundig behandling af lovforbedringerne og netop sikre en bedre behandling af voldtægtsofre.
Under alle omstændigheder har jeg det ligesom nogle af de tidligere ordførere, bl.a. Enhedslistens, altså at jeg ikke kan støtte punktet om uagtsom voldtægt i det her beslutningsforslag.
Hvis man begår voldtægt, skal man dømmes for voldtægt, uanset hvilken opfattelse man selv har af den forbrydelse, man har begået.
Selv om jeg også har stor sympati for Alternativets ordførers begrundelser, synes jeg ikke, at signallovgivning er noget, vi skal benytte os af.
Lovgivningen skal virke, men vi skal da bestemt signalere, at der er behov for de her helt grundlæggende kulturforandringer, og det er det, jeg forventer at justitsministeren vil følge op på.
Henrik Dahl (LA), 2015-11-19:
Den vurdering af voldtægtsforbrydelsens alvor, som beslutningsforslaget beskriver, er Liberal Alliance naturligvis enig i.
Vi er også enige i den vurdering af vigtigheden, der bliver beskrevet, af at beskytte og hjælpe ofrene for den her meget, meget alvorlige type forbrydelse.
Til gengæld kan vi i Liberal Alliance så også tilslutte os den kritik, der allerede – ovenikøbet enstemmigt, så vidt jeg kan høre – er blevet fremsat af forslagets punkt 6, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Men vi vil opfordre SF til at gå positivt ind i det arbejde, som regeringen allerede har iværksat.
Vi mener det alvorligt, når vi siger, at her er der jo virkelig mulighed for, at folkestyret kan vise sig fra sin meget gode og samarbejdende side for at finde nogle gode løsninger, som også tilgodeser hensynet til ofrene, samtidig med at man undgår de problemer, der er med begrebet om uagtsom voldtægt.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2015-11-19:
Sidst vi havde diskussionen om det her forslag, havde Dansk Folkeparti den allerstørste sympati for forslaget, og det har vi sådan set stadig væk.
Det er jo derfor, vi glæder os over, at regeringen nu endelig er i gang med at se på det her område, og det er et arbejde, som vi glæder os til at bidrage til.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-19:
Tak for kommentarerne.
Jeg er bare nysgerrig efter at høre, hvad der har ændret sig i forhold til i foråret, hvor hr. Peter Kofod Poulsens kollega var meget positiv over for det her forslag.
Der har trods alt endda været en proces om det efterfølgende.
Og så er der det her med, at vi skal afvente noget arbejde – det er jo rigtig godt, hvis man aldrig har undersøgt et område før, men det er noget, vi har diskuteret i årevis.
Så jeg vil bare høre, hvad der har ændret sig, siden ordførerens kollega holdt den tale på vegne af partiet i foråret.
Henrik Dahl (LA), 2015-11-19:
Man siger, at godt begyndt er halvt fuldendt.
Stalking har udkrystalliseret sig som en selvstændig forbrydelse.
Derfor kunne man også overveje – og det siger jeg bare som en sidebemærkning – om forbrydelsen måske skulle have et dansk navn.
Men det betyder, at der jo både intellektuelt og juridisk er behov for at gå i dybden med, hvad det er for en form for forbrydelse, og hvordan man bedst kan skride ind over for den.
For der er jo enighed her i Folketinget, indtil videre i hvert fald, om, at det er en meget alvorlig forbrydelse, som der er al mulig god grund til at sætte ind over for.
I Liberal Alliance kan vi dog ikke støtte forslaget.
Vi mener kort sagt, at alle gode kræfter, der ønsker at gøre noget ved den her sag, bør slutte sig sammen.
Så vi vil ikke støtte forslaget, men vi vil opfordre SF til at gå meget konstruktivt ind i det arbejde, som der er sat i værk, så indsatsen imod stalking – eller hvad det ender med at komme til at hedde – kan udformes på den bedst mulige måde, netop ud fra betragtningen om, at godt begyndt er halvt fuldendt.
Pernille Skipper (EL), 2015-11-19:
Jeg er enig i, at der kan være nogle bevisproblemer.
Altså, hvis man skal være en lille smule polemisk, kan man sige, at det er der jo i mange sager om kriminalitet.
Og bevisindhentningen skal jo altid afvejes og altid være proportionel med vores frihedsrettigheder og vores retssikkerhed.
Den grove udlægning ville jo være at sige, at så kan vi sætte en chip på os alle sammen, så vi altid ved, hvor folk er henne, men det vil vi jo heller ikke.
Men lad os tale om, hvor snittet kan ligge.
Det er bare meget vigtigt for Enhedslisten, at det er proportionelt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-19:
Jamen i forhold til det her med gps var det også bare for at understrege, at det ikke skal være det første skridt, der tages.
Der er jo en person, der får et tilhold, og så må man jo se, hvad der sker.
Desværre hører vi bare, at der er mange, der siger: Jamen jeg kunne ikke lige bevise det.
Det kan man i flere sager nu, fordi vi jo render rundt med smartphones og alt muligt.
Men der er nogle ofre for stalking, der siger, at et tilhold igen og igen bliver overtrådt, og når de henvender sig til politiet, siger man: Jamen det må hun eller han ikke.
Altså, der er brug for at kunne bevise, at et tilhold konstant bliver brudt.
Men jeg hilser i hvert fald ordførerens intention om at kigge på det velkommen.
Pernille Skipper (EL), 2015-11-19:
Jeg kan jo selvfølgelig have stor sympati for det sidste, altså ønsket om at bruge det sådan.
Jeg vil mene, at hvis man igen og igen bryder et tilhold, skal man til sidst fængsles.
Så overtræder man jo noget lovgivning.
Jeg vil meget gerne høre om, hvordan vi kan indrettet det på en eller anden måde, men jeg synes, det lyder voldsomt, som det står her.
I forhold til Offerfonden er det rigtigt, at der har været sådan en lille smule diskussion om, hvor de sidste penge, der ikke bliver tildelt gennem Offerfonden, egentlig går hen.
Og sådan som jeg har forstået det, bliver de ved med at være i Offerfonden.
Det er i hvert fald det svar, vi har fået fra justitsministeren.
Der er altså ikke noget fikumdik, for at sige det med lægmandstermer, med de penge.
De er i Offerfonden, og der skal de blive.
Jeg har selvfølgelig stor sympati for at bruge Offerfondens penge på ofre, men jeg vil sige det sådan, at jeg kender partier her, der også ville mene, at en strafskærpelse er at gøre noget godt for ofre, og jeg synes, det ville være en glidebane af rang.
Og jeg synes sådan set ikke, at vi skal åbne op for, at man fra politisk hold bestemmer over de penge, men at de kan søges af civilsamfundet eller til forskning eller andre indsatser for ofre for kriminalitet.
Netværk kan jo f.eks. selv søge.
Britt Bager (V), 2015-11-19:
Den Sociale Retshjælp vurderer, at over 100.000 mennesker hvert år udsættes for stalking.
Den frygt, som stalking medfører, fortjener ingen dansker at leve med.
Derfor vil jeg gerne takke SF's ordfører for at genfremsætte dette beslutningsforslag.
Det sætter fokus på en meget alvorlig problematik: De, der er ofre for stalking og forfølgelse, får ødelagt deres tilværelse af personer, der er sygeligt besatte.
Det er en modbydelig form for kriminalitet, der gør det umuligt for offeret at få en hverdag til at hænge sammen, og som Venstre er enig i der skal gøres noget ved.
Med beslutningsforslaget her vil SF sympatisk nok bl.a. nedsætte behandlingstiden for sager vedrørende stalking.
Man vil oprette et netværk for stalkingofre, og man vil åbne for, at der i særlig grove tilfælde kan gives tilbud om at skifte identitet.
Det er alle gode initiativer.
Så vil man pålægge regeringen at afprøve gps-fodlænker som et middel til at bekæmpe stalking.
Det stiller vi os i Venstre en smule kritisk over for.
Sidst, men ikke mindst,
vil man indsætte en ny bestemmelse i straffeloven, der specifikt kriminaliserer stalking.
Det er særlig det sidste, som vi i Venstre mener er problematisk.
For selv om det er Venstres holdning, at der skal ske noget for at hjælpe de her mennesker, der i dag bliver stalket, er vi ikke overbevist om, at en særskilt bestemmelse i straffeloven er vejen frem.
I stedet finder Venstre det mere hensigtsmæssigt, at vi moderniserer og udvider den tilholdslov, som vi vedtog i 2012.
Jeg forventer også, at regeringen vil komme med tiltag, der kan afhjælpe problemet og styrke stalkingindsatsen, så vi kan komme de udsatte personer til undsætning.
Jeg synes i den grad, det er sympatisk og langt hen ad vejen et fornuftigt forslag til at afhjælpe et meget alvorligt problem.
I Venstre er vi dog ikke overbevist om, at de løsninger, der foreslås her, er løsningen på problemet.
I stedet mener vi i tråd med Strafferetsplejeudvalgets holdning, at en indsats mod chikane og forfølgelse i stedet bør ske ved en modernisering af reglerne om tilhold.
Så ser jeg frem til det arbejde og den kortlægning, som justitsministeren nævnte i sin tale, så vi kan få styrket indsatsen på et veloplyst grundlag.
Vi støtter ikke beslutningsforslaget, og jeg skal meddele på De Konservatives vegne, at de heller ikke kan bakke op om det.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2015-11-19:
Stalking er en frygtelig forbrydelse.
Det er frygteligt at udsætte ikke bare et enkelt offer, men de mange ofre, der rammes ud over det direkte offer, for det.
I Dansk Folkeparti har vi interesseret os rigtig meget for netop det her emne.
Forslaget, som vi behandler nu fra SF, fortjener stor ros for de mange gode elementer, der er.
Det er noget, vi i DF selv tidligere har ytret ønske om at få, i hvert fald delelementer.
Og det arbejde synes jeg vi skylder regeringen at afvente konklusionen på.
Trine Bramsen (S), 2015-11-19:
I Socialdemokratiet har vi den største sympati for de kvinder og mænd, der udsættes for stalking.
Det er helt urimeligt, og derfor valgte vi også i vores regeringstid at forbedre deres vilkår både igennem offerpakken og igennem lovjusteringer.
Vi ser også gerne på yderligere initiativer, der kan sikre vilkårene for stalkingofre.
Når vi stemmer den 3. december, handler det rent faktisk også om stalkingofres vilkår med den retsakt, der handler om tilhold.
Det betyder, at man fremover vil kunne tage beskyttelsen fra et tilhold med til udlandet, for vi skal huske på, at stalking jo ikke alene er noget, der foregår inden for landegrænser, men også på tværs af landegrænser.
Beslutningsforslaget, som det ligger her, indeholder mange sympatiske forslag, og vi vil meget gerne sammen med SF, forståeligt også justitsministeren, og det øvrige Folketing diskutere, hvordan vi kan sikre bedre vilkår for stalkingofre.
Der er mange interessante aspekter i beslutningsforslaget, som vi godt kan støtte, men der er også aspekter, som vi ikke umiddelbart kan støtte.
Det skyldes både, at det ikke er konkret her i beslutningsforslaget, men også at der er den del, der handler om gps-fodlænker som et middel til at bekæmpe stalking.
Man må jo gå ud fra, at de pågældende har modtaget en dom, og hvis man skal forstå gps-lænker som en del af dommen, så ser vi gerne på det, men ikke hvis de pågældende ikke længere er straffet.
Det vil være et alvorligt brud på retssikkerheden, hvis man kan blive pålagt at bære en gps uden at være straffet.
I så fald vil det være i straffeloven, at de her skærpelser skal ligge.
Så vi diskuterer det gerne og har meget sympati og forståelse for det forslag, som SF kommer med i dag, men som det ligger, kan vi ikke støtte det fra Socialdemokraterne side.
Pernille Skipper (EL), 2015-11-19:
I Enhedslisten synes vi, at SF igen er kommet med et utrolig godt beslutningsforslag, som tager et rigtig vigtigt emne op.
Der er mange forskellige elementer i det her beslutningsforslag, som vi kan bakke helhjertet op om.
For bare at nævne et kan jeg f.eks. nævne det at gøre en indsats for en kortere sagsbehandlingstid.
Jeg bliver dog også nødt til lige at påpege, at det desværre ikke kun er for stalkingofre, at sagsbehandlingstiden er for lang, og derfor er vi en lille smule bekymrede for, om man sætter nogle særlige deadlines for nogle særlige former for kriminalitet, fordi det jo, hvis man ikke gør andet, i praksis vil betyde, at processen forsinkes for nogle andre.
Vi er til gengæld helt enige i, at der er behov for en specifik stalkingbestemmelse.
Hvordan den lige skal se ud er en sådan mere teknisk diskussion, men vi er helt enige i intentionen.
Vi er også helt enige i intentionen om at oprette netværk til støtte for ofrene.
Muligvis skal man tale om, hvordan man forankrer det i civilsamfundet eller kommunalt, så det ikke er en opgave for Justitsministeriet.
Jeg kan se, at SF's ordfører nikker og nok er enig i, at det ikke er justitsministeriel opgave at lave netværk til støtte for stalkingofre.
Men det er også en rigtig vigtig ting at få en backup til mennesker, der er i sådan en form for vedvarende offersituation.
Altså, der er jo tale om ofre for en form for kriminalitet, som ikke lige går over, så man kan begynde at bygge livet op igen.
For nogle vil det være en nærmest statisk og permanent kriminalitet, man er udsat for.
Og tænk sig at leve med at være permanent udsat for noget så voldsomt.
Vi synes også, at forslagene omkring identitetsskifte er gode.
Man kan også tale mere om behovet for at blive flyttet til andre kommuner og få et andet opholdssted og få noget økonomisk støtte til det, hvis der er behov for det, hvilket også kendes fra beskyttelse af vidner.
Vi er også meget enige i, at der skal tænkes i alternative straffeformer.
Der er dog to ting, som vi ikke er enige i.
Den ene er gps-fodlænker.
Det kommer i hvert fald meget an på, i hvad for nogle tilfælde man bruger det og hvordan man afgrænser det.
Der er jo tale om, at man vil sætte mennesker, der ikke er frihedsberøvet, på sådan en form for permanent overvågning, og det er nok at gå for langt.
Vi mener heller ikke, at det er det rigtige at finde finansieringen i Offerfonden.
Offerfonden er en nyskabelse og noget, som Enhedslisten, SF, Socialdemokraterne og Radikale har stået sammen om at lave, og som jeg er meget, meget stolt af at vi fik lavet i den seneste regeringsperiode.
Men jeg mener ikke, at vi skal åbne op for, at Folketinget sådan kan stikke snablen ned i den kasse og begynde at hive penge op til de formål, som vi synes er belejligt.
Hele konstruktionen omkring Offerfonden er jo, at det skal være uafhængig tildeling af midler til ofre for kriminalitet, og hvis vi fra Folketingets side begynder at bruge af den fond, kan pengene hurtigt få ben at gå på, som min farmor i Jylland ville have sagt.
Vi kan jo se, hvad der sker med satspuljen nu.
Så det mener jeg man skal holde sig fra.
Mon ikke det er muligt at finde det?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2015-11-19:
Det er et forslag, hvis intention jeg kun kan have den allerstørste sympati for.
Ingen kan vel være i tvivl om, at voldtægt er en af de mest forfærdelige forbrydelser, der overhovedet kan begås, et frygteligt overgreb mod et andet menneske.
Det skal der selvfølgelig sættes massivt ind imod.
Der er mange gode intentioner i det her forslag, bedre forhold for ofre, efteruddannelse, analyse af sagsbehandling, rådgivning af ofre, øgede krav om politiets kommunikation med ofre, bedre statistik osv., men der er også noget i det her forslag, som vi ikke er helt vilde med, og det er punkt 6, kriminalisering af uagtsom voldtægt, som vi mener skaber en form for gråzone i de her sager, og det er vi som udgangspunkt ikke særlig begejstrede for.
Jeg noterer mig, at ministeren er i gang med et større arbejde.
Det har vi tænkt os at afvente.
Vi vil meget gerne være med til at kigge på det her område.
Det har høj prioritet for Dansk Folkeparti også at kigge på strafferammerne.
Derfor er det positivt, at det også er et af de elementer, som ministeren agter at rejse.
Trine Bramsen (S), 2015-11-19:
Nej, jeg mener helt ærligt, at den forklaring er helt uforståelig.
Hvis man ikke havde til hensigt at voldtage – altså, enten voldtager man, eller også gør man ikke.
Man kan ikke lægge sig midt imellem og sige, at man kom til at voldtage.
Så jeg forstår ganske enkelt ikke den argumentation.
Thomas Danielsen (V), 2015-11-19:
Tak for det, formand.
Jeg har ikke brug for at knytte flere ord til, hvad lovforslaget omhandler, ud over at jeg blot vil sige, at vi fra Venstres side selvfølgelig også støtter dette lovforslag.
Mikkel Dencker (DF), 2015-11-19:
Det danske energisystem er jo omfattet af en lang række forskellige tilskudsordninger til de forskellige såkaldte grønne energiformer.
Og når man giver tilskud til forskellige energiformer, fordi man politisk har ønsket at fremme dem, så er det også godt, at man holder øje med, om det tilskud, man giver, ikke til sidst ender med at blive for højt.
Derfor er det ret fornuftigt, at der med lovforslaget her foreslås regler om, hvordan man kan holde øje med, at der faktisk ikke gives mere i tilskud til – i dette tilfælde – biogas, end producenterne egentlig har brug for.
Som den tidligere ordfører på talerstolen fortalte, går lovforslaget her ud på, at man fastsætter regler om, at det kontrolleres, at der ikke gives mere i tilskud til biogas, end producenterne egentlig har brug for.
Vi synes i Dansk Folkeparti, at det er almindelig sund fornuft, at man ikke giver mere i tilskud end nødvendigt, for vi foretrækker faktisk, at vi kan have et energisystem, som baserer sig på markedspriser og ikke på alle mulige former for statsstøtte.
Så da det kan være med til at reducere et tilskud og allerhelst på længere sigt afskaffe en tilskudsordning, synes vi, det er et godt lovforslag, der er fremsat her. Så i Dansk Folkeparti støtter vi lovforslaget.
Jens Joel (S), 2015-11-19:
... men det handler i høj grad om muligheden for at få flere grønne gasser ind i vores gassystem og sikre, at vores gassystem også bliver en del af løsningen på det fossilfri samfund, vi ønsker at have om nogle år.
Når vi så støtter henholdsvis produktionen og opgraderingen og rensning af biogas, sådan at vi kan få det på nettet, er det selvfølgelig også vigtigt, jævnfør de EU-regler, der er, at man ikke så at sige bruger flere penge på at støtte det, end det koster at gøre det.
Og det lovforslag, vi behandler i dag, handler sådan set bare – for det første – om at skabe gennemsigtighed om, hvad det egentlig koster.
Det er derfor, ministeren her bliver bemyndiget til at kunne få Energinet.dk til at lægge på nettet, hvad omkostningerne er ved de her forskellige ting til produktion, opgradering, rensning af biogas.
Og – for det andet –
at man kan sige, at dem, der modtager støtte, selvfølgelig også er forpligtet til at levere de nødvendige oplysninger.
Socialdemokraterne er positive over for lovforslaget og ser selvfølgelig frem til udvalgsbehandlingen.
Det lovforslag, vi her skal behandle, er jo rigtigt nok i sin titel relateret til naturgas ...