runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Langballe (DF), 2013-10-10:
Altså, jeg må konstatere, at debatniveauet er uhyre lavt.
Men jeg vil godt lige stille et spørgsmål til hr. Lennart Damsbo-Andersen: I 1864 tabte Danmark slaget ved Dybbøl, hvilket betød, at vi mistede Slesvig-Holsten og Sønderjylland.
Der er faktisk folk i dag, som stadig lever med eftervirkningerne af den historiske begivenhed.
Er det fuldstændig uvigtigt for Socialdemokratiet?
Vi har jo faktisk et dansk mindretal i Sydslesvig.
Er det fuldstændig uvigtigt, at der altså var en historisk begivenhed, der gjorde, at Danmark blev decimeret, og at der er folk, der stadig væk lever med konsekvenserne af det og måske har haft en far og en mor, som har været involveret, som har været under tysk besættelse, eller en bedstemor eller en bedstefar eller en oldemor eller en oldefar, som har været det.
Betyder det ingenting?
Tom Behnke (KF), 2013-10-10:
Jeg vil gerne forholde mig til det, som står i paragrafferne.
Nu er der jo ikke mange, og der er meget få ord, så man kan jo egentlig bruge rigtig meget tid på at sidde og smage på hvert ord.
Der står f.eks. i § 1, stk. 2: »Justitsministeren kan efter forhandling med undervisningsministeren fastsætte regler om, at undervisningsministeren forestår etablering, administration og afholdelse af statsborgerskabsprøven.«
Nu er mit første spørgsmål: Der står, at ministeren »kan« fastsætte regler – hvad er alternativet?
Andet spørgsmål: Der står, at man efter forhandling med undervisningsministeren kan fastlægge, at det skal være hos undervisningsministeren.
Når nu der kun er én udgang på denne forhandling – der er kun ét svar, der er rigtigt – hvor længe forventer ministeren så, at denne forhandling vil vare?
Kan man overhovedet nå at hælde kaffe op i kopperne?
Jeg er bare sådan lidt bekymret for de medarbejdere, der skal mødes og diskutere det her, når der nu kun er én mulighed.
Morten Bødskov (S), 2013-10-10:
Hr. Jan E. Jørgensen plejer at være meget præcis til at læse op, og det er en fuldkommen rigtig gengivelse, altså at der i højere grad vil blive fokuseret på emner og temaer, som jeg sagde afspejler det aktuelle danske hverdagsliv og det politiske liv.
Det vil være det, der møder folk, der søger om statsborgerskab.
Årsagen til det er, at regeringen og forligspartiet mener, at det er vigtigt, at man har de bedst mulige forudsætninger for at entrere i det danske samfund, som man i øvrigt har været en del af i mange år, inden man får lov til at søge om statsborgerskabsprøven.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-10-10:
Når man i højere grad skal lægge vægt på spørgsmål om aktuelle samfundsforhold end på spørgsmål om historie og årstal, må det betyde, at der fremover også vil kunne komme spørgsmål om historie og årstal i den nye statsborgerskabsprøve, så man altså stadig væk vil kunne få spørgsmål i retning af, hvornår reformationen fandt sted, hvornår Enhedslisten blev stiftet, om det var i 1870, 1973 eller 1989.
Det vil der altså stadig væk kunne komme spørgsmål om, men lidt færre end i den nuværende prøve.
Er det sådan, jeg skal forstå justitsministeren?
Morten Bødskov (S), 2013-10-10:
Det, der er skrevet i den aftale, er en ramme for, hvad det så at sige er for et sigte, der skal være med den statsborgerskabsprøve, som nu bliver etableret som erstatning for indfødsretsprøven.
Det er, som hr. Jan E. Jørgensen fuldstændig rigtigt læste op, en prøve, som jeg også sagde i min tale før, som i højere grad end indfødsretsprøven fokuserer på emner og temaer, der afspejler det aktuelle danske hverdagsliv og det politiske liv, som dem, der søger om statsborgerskab, bliver en del af, frem for historiske forhold og årstal.
Det er det, der er sigtepunktet, det er det, der er det politiske mål med den aftale, der er lavet, og det er det, der vil være indholdet af, man kan sige den statsborgerskabsprøve, som vil blive udformet.
Så er det så, og det kan være, det kommer som en overraskelse for nogen, en opgave med at få sammensat den her prøve, som i øvrigt – i gåseøjne – er udliciteret til uafhængige folk, som på baggrund af faglig ekspertise og kunnen tilrettelægger statsborgerskabsprøvens indhold, niveauet for spørgsmålene, de sprogkrav, spørgsmålene også skal afspejle i en sådan prøve, og de kommer så med et udspil til det.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-10-10:
Jeg vil gerne spørge justitsministeren om fortolkning af lovforslaget.
Ved den tidligere indfødsretsprøve skulle man dokumentere kendskab til danske samfundsforhold, dansk kultur og historie, og i den nye statsborgerskabsprøve, som man nu lægger op til, er det ændret, til at prøven skal vægte aspekter af det hverdagsliv og det aktive politiske liv, som møder borgerne i et moderne samfund.
Hvad betyder det?
Morten Bødskov (S), 2013-10-10:
Hr. Christian Langballe må jo selv vælge, hvilket træ han vil kravle op i, når han skal beskylde regeringen for dette og hint.
Regeringen fører en udlændingepolitik, der både er retfærdig og robust.
Det må Dansk Folkeparti så at sige selv blive ved med at argumentere for
Jeg er sådan set meget godt tilfreds med, at det er lykkedes at bringe dansk udlændingepolitik ind på midten af dansk politik igen, hvor det ikke er sådan, at hver eneste gang der er finanslovsforhandlinger, kommer Dansk Folkeparti rendende med adskillige mystiske krav, som man skal have gennemført for at gennemføre efterlønsforringelser og dagpengeforringelser, og hvad man ellers har fået af indrømmelser.
Det er jeg meget godt tilfreds med at vi kan diskutere her på midten af dansk politik.
Christian Langballe (DF), 2013-10-10:
Jeg kan så forstå, at vi ikke rigtig kunne få et klart svar på det.
Jeg vil egentlig bare så konstatere i al almindelighed, at det jo er regeringen og i hvert fald statsministeren, der løber fra løfter om, at der ikke skete nogen væsentlige ændringer i den faste og fair udlændingepolitik, som det blev kaldt.
Morten Bødskov (S), 2013-10-10:
Det er sådan, at når man laver aftaler, er man godt tilfreds med det.
Der er jo ingen grund til at lægge skjul på, at her er der tale om ændringer.
Det fremgår af den indfødsretsaftale, som vi lavede i maj måned, og det fremgår også af det her forhold.
Det gør vi, fordi vi mener, at det er vigtigt.
Vi mener, at det her er med til at fremme integrationen.
Vi mener, at det er med til at sikre, at man ved mere om det samfund, man nu engang skal være en del af.
Christian Juhl (EL), 2013-10-10:
Nu har hr. Tom Behnke jo eksamineret forskellige partiers ordførere i, hvad der blev sagt i 2006 i en bestemt debat her i salen.
Jeg kunne godt tænke mig at eksaminere hr. Tom Behnke i, hvordan han stillede sig til lovforslaget i samme debat.
Tom Behnke (KF), 2013-10-10:
Jeg var ikke ordfører i den debat.
Vi havde en anden ordfører.
Men som jeg også understregede i min ordførertale, synes jeg heller ikke, at det lovforslag, man behandlede dengang, var godt nok.
For jeg synes helt principielt, at det er forkert, at Folketinget behandler lovforslag, hvis eneste indhold er en blankocheck til den til enhver tid siddende justitsminister.
Det kan være rigtig rart, hvis man er justitsminister, men det er altså kun en af os, der er det, ad gangen, og derfor skal man lade være med at lave sådan en lovgivning, og det skulle man også have ladet være med i 2006.
Når nu spørgsmålet er, hvordan jeg stemte til lovforslaget dengang, vil jeg sige, at jeg ikke kan huske, om jeg deltog i afstemningen, men hvis jeg havde gjort det, havde jeg jo stemt for, for det var jo det, som regeringspartierne havde besluttet dengang, og jeg står ved mit ansvar.
Men at vi lavede en fejl, er jo ikke ensbetydende med, at den nuværende regering og Enhedslisten skal gentage den fejl.
Morten Bødskov (S), 2013-10-10:
Det er sådan, at når man har med lovforslag at gøre – det tror jeg også hr. Tom Behnke ganske udmærket ved – så plejer paragrafferne gerne at stå først, og det gør de også her, men så lidt længere omme kommer bemærkninger til lovforslagets enkelte bestemmelser.
Der vil jeg opfordre hr. Tom Behnke til at bladre til de sidste to-tre sider, for der er en hel række beskrivelser af de enkelte paragraffer, både af § 1, hvor der er en beskrivelse af stk. 2, og hvad bemyndigelsen indeholder, hvordan den skal forstås, og hvilke rammer der er for den.
Der fremgår det, hvilken rækkevidde bemyndigelsen har, og hvordan den her forhandling skal finde sted.
Tom Behnke (KF), 2013-10-10:
Det er præcis min pointe, og jeg er glad for, at Enhedslisten nu har indset, hvad det er, Enhedslisten er i gang med at gøre.
For det er jo fuldstændig korrekt, at det vil afhænge af humøret hos den til enhver tid siddende justitsminister, hvad indholdet bliver af de prøver i fremtiden.
For det er det, der fremgår af det.
Så Enhedslistens ordfører skal jo ikke takke mig for en indrømmelse, medmindre Enhedslistens ordfører er klar til at tage samme konsekvens, nemlig at stemme imod dette lovforslag.
Morten Bødskov (S), 2013-10-10:
Humøret er godt og højt, og jeg vil gerne starte med at takke ordførerne for den positive tilgang til og modtagelse af lovforslaget.
Jeg er godt klar over, at der er nogle, der har skruet sig lidt højere op end andre, men sådan må det jo nu engang være.
Det er jo også det, der er helt efter bogen, når man står på den her talerstol, og når man stiller spørgsmål herop til.
Det følger af aftalen, at det bl.a. er en betingelse for optagelse på et lovforslag om indfødsrets meddelelse, at ansøgeren dokumenterer at have bestået en statsborgerskabsprøve, der vægter aspekter af det hverdagsliv og det aktive politiske liv, som møder borgerne i et moderne samfund som det danske.
Den nye statsborgerskabsprøve vil blive udviklet inden for rammerne af indfødsretsaftalen og erstatter så at sige den nye indfødsretsprøve.
Det er regeringens holdning, at mennesker, der har boet i Danmark i mange år, ikke skal mødes med en prøve, hvor kravene er højere, end hvad mange almindelige danskere kan indfri.
Med den nye statsborgerskabsprøve skaber vi en prøve, der i højere grad end indfødsretsprøven fokuserer på emner og temaer, der afspejler det aktuelle danske hverdagsliv og det politiske liv frem for historiske forhold og også årstal.
Dermed er det regeringens opfattelse og også forligspartiernes opfattelse, at vi skaber en mere, kan man sige, moderniseret og også mere nutidig prøve.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget her i Folketinget, og som altid står jeg til rådighed for spørgsmål om dette.
Christian Langballe (DF), 2013-10-10:
Tak for ordet, hr. formand.
Jeg kan forstå, at der hersker en vis uenighed i salen blandt dem, der har støttet forslaget, om hvorvidt der er tale om lempelser, eller der ikke er.
Vi ved jo i hvert fald, at sprogkravet er blevet lempet, vi ved, at spørgsmålenes antal er blevet sat ned, tydelige indikationer på lempelser, men jeg kunne da egentlig godt tænke mig at høre ministeren, om han giver Enhedslistens ordfører ret i, at der er blevet lempet væsentligt, fordi ellers må man jo sige, at Enhedslisten er blevet snydt.
Christian Juhl (EL), 2013-10-10:
Jeg takker for indrømmelsen.
Det er jo altid rart at høre, at man godt kan sige ét og så stemme noget andet.
Jeg synes nu, det er bedst at sige ét og så stemme ud fra det.
Jeg kan jo egentlig blive helt nervøs ved, at vi har overladt det til ministre – ikke med de ministre, vi har i øjeblikket, for det skal de nok efter min bedste overbevisning finde ud af, men tænk, hvis vi skulle få nogle borgerlige ministre om kort tid; så kunne det jo være, at de lavede det hele om.
Så det kunne da være, at vi skulle diskutere at lave det som lov, så det var lidt mere robust i forhold til at få det ødelagt af en kommende borgerlig regering.
Tom Behnke (KF), 2013-10-10:
Jamen det har jeg da læst.
Min pointe er, at rent lovhygiejnisk burde man lige få ryddet lidt op, for der er ikke noget, man »kan«, og der er ikke noget, man »forhandler« – det er sådan.
Så kan man lige så godt skrive det i stk. 3: Det er i øvrigt der, opgaven ligger, punktum, færdig.
Så ved man da i hvert fald det.
Nå, videre til det næste spørgsmål, for det har ministeren ikke svaret krystalklart på endnu.
Nu skal jeg stille spørgsmålet meget kort og præcist: Vil historie og kultur være en del af prøven i fremtiden?
Inger Støjberg (V), 2013-10-10:
De sidste 2 år har jeg stået mange gange på den her talerstol for at kritisere lovforslag fra regeringen, der lempede på kravene i udlændingepolitikken, og selv om fru Zenia Stampe fra Det Radikale Venstre for nylig på Det Radikale Venstres landsmøde sagde, at De Radikale ikke havde fået hele tag selv-bordet af lempelser endnu, skal jeg da ellers lige love for, at man har taget for sig af retterne i buffeten: Reglerne for familiesammenføring er blevet lempet; asylansøgere har fået lov til at flytte ud af asylcentrene og arbejde; det er i det hele taget blevet sværere at udvise kriminelle udlændinge; og det er blevet lettere at få statsborgerskab – og jeg kunne blive ved og ved.
I Venstre går vi ind for en udlændingepolitik, der tiltrækker dygtige og velkvalificerede udlændinge.
Med lovforslaget bliver visumproceduren hurtigere og mere smidig til fordel for dansk erhvervsliv.
Vi skal skabe flere arbejdspladser i Danmark, og det hjælper det her lovforslag efter vores mening med til.
Derfor er vi også fra Venstres side positive over for det.
Lovforslaget består af flere elementer, der medfører lettelser af ansøgningsproceduren for visum til Danmark: For det første indføres der en akkrediteringsordning.
Det betyder, at udenlandske virksomheder, der samarbejder med danske virksomheder, får adgang til en mere smidig visumansøgningsprocedure.
Danske virksomheder skal sikres de bedste vilkår i en international konkurrence.
For det andet får danske ambassader ret til at afvise visumansøgninger.
Tidligere har afvisninger kun kunnet gives af Udlændingestyrelsen, men med den her ændring vil ambassaderne få fulde rettigheder til at behandle visumansøgninger.
Også det ser vi positivt på.
Der er ingen grund til at bruge ressourcer i Udlændingestyrelsen, hvis sagen kan klares på ambassaden.
For det tredje justeres karensreglerne.
Karensreglerne betyder f.eks., at hvis man ikke forlader Danmark, når ens visum er udløbet, bliver man idømt en karantæne på mellem 3 og 5 år, hvor man så ikke kan få et visum.
Det har dog desværre vist sig, at karensreglerne i enkelte tilfælde har haft negative konsekvenser for virksomheder.
Vigtige projekter er blevet standset, fordi udenlandske forretningspartnere kom til at opholde sig nogle ganske få dage for længe i Danmark og derfor ikke længere kunne få visum.
Derfor bliver reglerne nu gjort mere fleksible, og det ser vi positivt på.
Så fra Venstres side støtter vi naturligvis, at danske virksomheder kan få den dygtige udenlandske arbejdskraft, der er nødvendig, men at der jo stadig væk er hånd i hanke med tingene.
Samlet set
støtter vi fra Venstres side lovforslaget.
Ole Hækkerup (S), 2013-10-10:
Tak også til den forrige ordfører for den positive tilgang til regeringens politik også på dette område.
Det er jo rigtigt, som det allerede er fremgået, at det her lovforslag handler om revision af reglerne for visum, herunder særlig ved forretningsbesøg og turistbesøg.
Det skyldes jo en arbejdsgruppe, som regeringen har nedsat netop for at se på, om regler og praksis var fornuftige.
Både turisme og forretninger er jo gode for Danmark, og alene af den grund støtter vi selvfølgelig også forslaget.
Det fremgår da også af bemærkningerne til forslaget, at der er en række af de ændringer, der handler om at gøre det smidigere, og som ikke nødvendigvis betyder lovændringer.
Derudover gennemføres der også med det her lovforslag en forordning, der betyder en ny beregning af kortvarige ophold.
Samtidig skal vi selvfølgelig undgå ulovlig indvandring og misbrug af visum.
Vi skal kort sagt være åbne for handel, ikke for svindel.
En ordning med at kunne akkreditere udenlandske virksomheder kan sikre en mere smidig behandling, og samtidig lægges der op til tilsvarende at gøre ordningen med forhåndsgodkendelse af danske virksomheder enklere.
Alt i alt er det altså udmærket, og på den baggrund skal jeg selvfølgelig anbefale forslaget til vedtagelse.
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-10-10:
Det har i rigtig mange år været et radikalt ønske at lette adgangen til Danmark, både for turister, men især for de udlændinge, som dansk erhvervsliv har brug for kommer hertil og arbejder i en periode.
Det har hidtil været meget bøvlet og bureaukratisk, ja, nogle gange har det faktisk været helt pinligt, når virksomheder har bedt en dygtig udenlandsk person om hjælp til en given arbejdsopgave, at den pågældende så i proceduren for visumansøgning er blevet mødt med mistillid eller sådan helt perfide krav til efterlevelse, blot fordi vedkommende kom fra et forkert land.
Det lovforslag, som vi behandler i dag, er et skridt i den rigtige retning, og Radikale Venstre hilser det velkommen.
Regeringen ønsker med den her lovændring at signalere over for omverdenen, at Danmark er et tilgængeligt land, som er åben over for samhandel med udlandet.
Det foreslås med lovforslaget at indføre en akkrediteringsordning, som går ud på, at danske repræsentationer skal kunne akkreditere udenlandske virksomheder, hvorefter virksomhedernes medarbejdere vil få adgang til en særlig smidig visumprocedure, fordi deres integritet og pålidelighed som udgangspunkt vil anses for godtgjort i kraft af deres forbindelse til den akkrediterede virksomhed.
På samme måde som udenlandske virksomheder kan forhåndsakkrediteres, foreslås det nu, at forhåndsgodkendelsesordningen for virksomheder i Danmark udvides, så det ikke kun er erhvervsvirksomheder, men også uddannelsesinstitutioner, foreninger og organisationer, som kan godkendes.
Endvidere foreslår man, at de danske repræsentationer får kompetence til at give afslag i de sager, der kan oplyses tilstrækkeligt på stedet, samt mindre justeringer af karensreglerne.
I høringssvarene kan vi meget tydeligt se, at både erhvervslivet og turistbranchen er meget, meget glade for de ændringer, som regeringen her lægger op til.
Det er Radikale Venstre også, og vi støtter derfor lovforslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-10-10:
Politiken havde en artikel for ikke så lang tid siden, som kunne fortælle, at hver sjette danske virksomhed havde problemer med visumansøgninger, bl.a. når de skulle have forretningsforbindelser på besøg.
12,4 pct. af vores eksport går faktisk til visumpligtige lande, og det kan jo ikke være rigtigt, at vores virksomheder ikke kan få forretningsfolk på besøg eller eksperter eller rådgivere, eller hvad pokker det nu kan være, man har brug for for at drive forretning.
Så derfor er det godt, synes jeg, at vi får kigget nærmere på det.
Vi kunne bl.a. læse om et lille jysk firma, som faktisk havde brugt et helt år på at få nogle irakere fra nogle entreprenørvirksomheder på besøg, og det må nok siges at ligge i den besværlige ende, når man skal drive virksomhed.
Samtidig gør vi det også lidt nemmere for turister.
Vi skal jo være opmærksomme på, at turister også lægger penge i Danmark, og vores erhverv er skrantende lige nu, så vi kan sagtens have bruge for, at flere får lyst til at besøge vores dejlige land og fortælle om det ude i verden, så de også har lyst til at komme her.
Hele lovforslaget er jo blevet til, fordi man har nedsat en arbejdsgruppe, som også rummer dele af erhvervslivet og turisterhvervet.
Man kan også se af høringssvarene, at der er stor tilfredshed med det her lovforslag, som nu sikrer forskellige ordninger – hvilket andre har været inde på – som gør det nemmere for virksomheder, som skal drive handel, og for søfolk.
Så jeg synes, det her lovforslag er i tråd med, at regeringen på mange andre områder prøver at sørge for, at vi har gode og fornuftige rammevilkår for vores virksomheder, så vi kan få sat gang i væksten og sikre danske arbejdspladser.
Så selvfølgelig kan SF stemme for det her forslag.
Martin Henriksen (DF), 2013-10-10:
Jeg kan jo godt se, at det her bliver ren jubel ...
[lydudfald].
Jeg mener bare, der sådan var lidt grund til, at man dykkede lidt ned og også kiggede på, hvad erfaringerne er på andre områder.
Vi har jo ordninger, som skal tiltrække højtuddannet udenlandsk arbejdskraft, hvor vi har undersøgelser, der viser, at f.eks. greencardordningen slet ikke fungerer, at nogle af dem er arbejdsløse i Danmark osv.
Det er selvfølgelig noget lidt andet, fordi der er tale om en opholdstilladelse.
Men jeg ved ikke, om det er noget, som ordføreren har gjort sig nogle tanker om, altså om Socialistisk Folkeparti ikke synes, at man også i højere grad skal have fokus på, at der ikke er folk, der snyder med visumreglerne.
Det er jo alt andet lige sådan, at jo nemmere du gør det at komme ind i Danmark på forskellig vis, jo mere lukker du også op for snyd i et eller andet omfang.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-10-10:
Selvfølgelig skal man være opmærksom på snyd, men det her er jo kommet til på baggrund af, at erhvervslivet har haft seriøse problemer; det er jo derfor, vi har nedsat en arbejdsgruppe med dem og også med turisterhvervet.
Jeg synes ikke, det kan nytte noget, at vi spænder ben for vores virksomheder.
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at det kan tage op til et år at få sine forretningsforbindelser til landet.
Så jeg synes, at der er god fornuft i det her, og det er lavet i samarbejde med dem, som også har behovet for det.
Så jeg synes, det er fint, at vi nu får lavet nogle særlige ordninger, så det bliver lidt nemmere for de virksomheder, som meget ofte har forretningsforbindelser i lande, hvor det kan være en anelse besværligt.
12,4 pct. af vores eksport hentes jo netop fra de visumpligtige lande, så det er jo ikke en ubetydelig del af vores eksport, som kommer derfra.
Nu har jeg jo som SF-ordfører været med til at lave de nye regler for statsborgerskab i Danmark, så jeg føler faktisk, at det er fuldt betryggende, at vi nu får en prøve, som i meget højere grad lægger vægt på, at vi kan komme ind omkring forskellige aspekter, som vi faktisk synes er vigtige for at kunne klare sig i det danske samfund, nemlig hvordan man deltager i demokratiet.
Det kan også være, at man skal kende noget mere til arbejdsmarkedsforhold; at man skal kende noget til børns rettigheder, sin stilling i ægteskabet, og hvordan man kan deltage i de demokratiske processer, f.eks. om man kan lave indsamlinger, om man kan deltage i foreningsarbejde osv.
Det er da nogle ting, som jeg synes er ret væsentlige for at kunne klare sig som borger i Danmark, og det er nogle ting, som vi gerne vil have at folk skal deltage aktivt i. Så jeg føler mig fuldt betrygget i, at vi får nogle spørgsmål, der går i den retning.
Mette Bock (LA), 2013-10-10:
Det tror jeg ikke rigtig jeg har noget at sige til.
Morten Bødskov (S), 2013-10-10:
Det må så stå for Enhedslistens regning.
Jeg synes, at den aftale, vi har lavet med Enhedslisten, er ganske udmærket.
Der vil, som jeg også sagde til hr. Jan E. Jørgensen, blive tale om en statsborgerskabsprøve, som i højere grad, end tilfældet er i dag, vil fokusere på de emner og temaer, som folk, der har været i Danmark igennem mange år – faktisk inden de kan søge om at blive statsborgere – møder, og som er mere nutidig, og som tegner et mere nutidigt billede af Danmark.
Det er det, som folk bliver konfronteret med, og det er spørgsmål om det, som folk vil få, når de søger om statsborgerskab og altså skal op til en statsborgerskabsprøve.
Preben Bang Henriksen (V), 2013-10-10:
Jeg har tidligere forsøgt at afæske regeringspartiernes ordførere et svar, med hensyn til om indfødsretsaftalen, som det, vi beskæftiger os med i dag, jo er en del af, er en lempelse af udlændingepolitikken.
Til min overraskelse er det nærmest, som om det emne er noget, man er genert over at komme ind på.
Man får jo i hvert fald ikke noget svar.
Jeg skulle frem til et mandfolk som hr. Juhl for at få et klart og tydeligt svar: Ja, der er tale om en lempelse af udlændingepolitikken med indfødsretsaftalen.
Nu spørger jeg justitsministeren i mangel af svar fra regeringspartierne: Er der tale om en lempelse eller ej?
Jeg er nødt til at spørge helt klokkeklart, for det var et langt svar.
Er indfødsretsaftalen, ikke indfødsretsprøven, en lempelse af udlændingepolitikken?
Det kan der svares ja eller nej til.