Benny Engelbrecht (S), 2014-12-02:
Tak for en grundig debat om dette lovforslag.
Der har været mange indlæg, og der har været mange bemærkninger, hvoraf nogle har været positive, mens andre har været knap så positive, og det er naturligvis også, hvad der må forventes, sagen og ikke mindst dens forhistorie taget i betragtning.
Først og fremmest vil jeg sige tak til de ansvarlige partier, som har indikeret, at de er klar til at lægge stemmer til det konkrete lovforslag, der ligger nu, sådan at vi ikke står i den situation, at der ikke er et lovgrundlag at arbejde videre på, når vi passerer årsskiftet.
Jeg vil gerne gøre det klart, at det er en meget alvorlig sag, som vi er i gang med at behandle.
Grundlæggende handler den jo om, at borgerne skal have nogle ejendomsvurderinger, som de kan have tillid til.
Det er det langsigtede mål; uagtet at vi altså her er i gang med en behandling, som handler om en foreløbig udskydelse af ejendomsvurderinger, så er det langsigtede mål, at vi skal kunne lave nogle retvisende ejendomsvurderinger.
Beklageligvis kan vi ikke nå det så hurtigt, som vi gerne ville, men i løbet af nogle få år skal vi nok komme i mål med det.
I et andet perspektiv er sagen lige så alvorlig.
Det handler i yderste konsekvens om, at vi skal sikre grundlaget for, at der fortsat kan opkræves ejendomsværdiskat, kommunal grundskyld og kommunal dækningsafgift i Danmark.
Det handler også om, at der i perioden frem til det nye ejendomsvurderingssystem skal kunne opkræves et beløb, der samlet set udgør omkring 40 mia. kr. om året.
Det svarer til, hvad det koster at holde den danske folkeskole i gang.
Som der er redegjort for i lovforslagets bemærkninger, bygger den gældende lovgivning på en forudsætning om, at alle ejendomme skal vurderes pr. 1. oktober 2015 med et nyt vurderingssystem, men det kan desværre ikke lade sig gøre.
Det vidste vi ikke sidste år, da loven blev ændret; dengang havde vi ikke samme viden, som vi har i dag.
Hvad er der sket i mellemtiden?
Der er sket det, at det eksterne ekspertudvalg, som regeringen nedsatte sidste år, nu har gjort sit arbejde færdigt.
Det eksterne ekspertudvalg – det, der også, som flere ordførere har været inde på, benævnes Engbergudvalget –
er kommet med en lang række anbefalinger, som vi nu arbejder videre med.
Engbergudvalgets arbejde har vist, at det faktisk er muligt at etablere et vurderingssystem, som er baseret på bedre data, og som er mere gennemsigtigt.
Det er meget positivt.
Men udvalgets arbejde har også vist, hvor kompleks vurderingsopgaven er, ligesom udvalget peger på en række udfordringer, der skal løses.
Engbergudvalget har med sit arbejde givet os et godt fundament, som vi kan arbejde videre på, og det gør vi.
Regeringen har således etableret et særligt center, som vi kalder ICE – det står for Implementeringscenter for Ejendomsvurdering.
Dette center skal udvikle de nødvendige modeller for ejendomsvurdering, udvikle et nyt it-system og forberede den nødvendige lovgivning på området.
Som allerede nævnt betyder det også, at det ikke er muligt at etablere et nyt vurderingssystem, der kan anvendes allerede ved en vurdering pr. 1. oktober 2015.
Det må man beklage, men jeg kan kun konstatere, at sådan ser virkeligheden ud.
Der er desværre ikke nogen nemme løsninger.
Hvis der var en nem løsning, havde vi selvfølgelig valgt den.
Det bringer mig så tilbage til det, som jeg indledte med, nemlig sagens alvor.
Det er helt nødvendigt, at vi får vedtaget den nødvendige lovgivning, sådan at der også vil være et grundlag for beskatning af fast ejendom i den tid, der går, indtil et nyt ejendomsvurderingssystem kan tages i anvendelse.
Vi forventer, at det vil kunne ske fra vurderingen i 2017 af ejerboliger og vurderingen i 2018 af andre ejendomme.
Jeg kan ikke, og jeg skal heller ikke stå her og drive politisk polemik – det er sagen for alvorlig til – men jeg vil ikke undlade at nævne, at det problem, som vi her er i gang med at løse, er et problem, som den nuværende regering har arvet.
Og så er det vel heller ikke for meget forlangt, at de partier, som tidligere har været i regering, også er med til at løse det.
Som sagt har jeg en forventning om, at Folketingets partier vil bakke op dette helt nødvendige lovforslag.
Jeg medvirker selvsagt gerne til opklaringen af de spørgsmål, der måtte blive stillet under udvalgsarbejdet, og jeg stiller mig naturligvis til rådighed for den konstruktive udvalgsbehandling.
Der har været et par enkelte kommentarer undervejs, som jeg gerne vil kommentere allerede nu.
En af bemærkningerne kom fra Venstre og handlede om de bemærkninger, der står i lovforslaget om eksempelvis bondegårdsreglen.
Det er et af de spørgsmål, som Engbergudvalget har gjort bemærkninger om i deres anbefalinger, uden at vi jo af den grund tager stilling til det på nuværende tidspunkt.
Der er en lang række anbefalinger i Engbergudvalgets rapport, som der ikke bliver taget stilling til på nuværende tidspunkt.
Så hvordan den langsigtede løsning måtte blive, hvad angår det spørgsmål, er ikke noget, vi forhandler om i dag, men det er selvfølgelig klart, at man jo godt kunne have forestillet sig den situation, at vi kunne have lagt nogle principper ud, i forhold til hvordan man kunne have tænkt det ind i et fremtidigt system.
Det ville selvfølgelig kræve, at der var en interesse i at lave en bred politisk aftale omkring dette spørgsmål.
Fra Socialdemokraternes ordførers side blev der konkret spurgt ind til de rabatønsker, som Venstres ordfører kom ind på.
Det er lidt komplekst, men jeg skal alligevel gøre et forsøg på at svare på det.
Der var flere forskellige modeller i spil, og jeg skal efter bedste evne forsøge at ridse det op.
Det er selvfølgelig med forbehold for den usikkerhed, der er for beregninger, i forhold til de konkrete skøn i forhold til forskellige rabatter.
Det er selvfølgelig klart, at der er en vis usikkerhed i de her skøn, men det er oppe i det lag.
Det er altså relativt store beløb, vi i givet fald skal ud at finansiere ekstra, og det er vel at mærke beløb, som jo så ikke alene vil komme til gavn for ejendomme, hvor der ganske givet vil kunne sættes spørgsmålstegn ved, om der er tale om den korrekte vurdering, men også for en meget, meget større del af ejendomme, hvor man ikke vil være i den situation, altså simpelt hen fordi man ikke betaler efter den aktuelle vurdering.
Så derfor er det selvfølgelig nogle ikke ubetydelige beløb, man i givet fald ville give i rabat til nogle ejendomme, hvor det i hvert fald ikke kan siges, at der ville være et potentielt problem, hvis det var sådan, at man havde en aktuel vurdering at arbejde ud fra.
Også fra Dansk Folkeparti var der et par spørgsmål.
Et af dem gik på det her med, hvornår en vurdering får effekt i forhold til disse ejendomme, som kommer ind, altså leje- og andelsboliger.
Og der er det jo sådan, at når man laver en værdiansættelse, er der en tidsforskydning, altså så en vurdering i 2011 havde effekt i 2013 og i 2014.
Det vil altså med andre ord sige, at når man laver en grundværdi, laver en værdiansættelse for 2015, så har den effekt i 2017 og 2018.
Men jeg vil meget gerne uddybe det yderligere, også i svaret på de skriftlige spørgsmål, som ordføreren bebudede.
Jeg tror også, at hr. Frank Aaen fra Enhedslisten var inde på nogle af de spørgsmål, og det skal selvfølgelig forklares nærmere – det er klart – hvornår det her har de forskellige effekter.
Dansk Folkepartis ordfører var også inde på spørgsmålet om, hvad det egentlig er, man så vil kunne klage over på baggrund af det gamle system; for det nye system har vi jo af indlysende årsager ikke taget stilling til endnu.
Det vil være sådan, at alle vurderinger, som er en videreførelse af en tidligere vurdering, kan påklages på det tidspunkt, hvor der kan klages over vurderingen.
Det er i 2017, for så vidt angår ejerboliger, og i 2018, for så vidt angår andre ejendomme.
Hvis vi som et eksempel tager en ejerbolig, som er vurderet i 2011, og som ikke er ændret siden, så er 2011-vurderingen videreført som en 2013-vurdering og en 2015-vurdering, og dem vil man så kunne klage over i foråret 2018.
Hvis der f.eks. er foretaget en tilbygning i 2014, altså i år, så vil ejendommen være omvurderet i 2014, og denne omvurdering kan påklages indtil den 1. juli 2015.
Omvurderingen i 2014 vil så blive videreført som en 2015-vurdering, og denne 2015-vurdering vil man kunne klage over i foråret 2018.
Det håber jeg sådan nogenlunde giver et svar på det, men det er klart nok, at det her også er komplekse spørgsmål.
Godt, jeg tror, at det umiddelbart er, hvad jeg havde fået skrevet ned på blokken.
Men som sagt vil jeg meget gerne vende tilbage til de spørgsmål, der måtte være, i den videre udvalgsbehandling.
Tak for ordet.