runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Madsen (V), 2010-11-25:
Jeg mener, at hvis SF går så højt op i det her, burde man måske have kastet sig ind i de her forhandlinger på et lidt tidligere tidspunkt og have været med til at præge dem.
Og så burde man måske også, hvis man ville bruge midler fra staten direkte, have været med til at forsøge at finde den finansiering, men man valgte en anden måde at gøre det på.
Martin Henriksen (DF), 2010-11-25:
Jeg kunne ikke lade være, for før havde vi Enhedslisten, der sagde, at der ikke kommer flere internationale studerende til Danmark, når vi indfører det her.
Jeg tror, tiden vil vise, at det nok ikke helt holder stik.
Nu kan jeg så forstå på hr. Simon Emil Ammitzbøll, at det også kommer til at stå rigtig sløjt til med folk, der kommer hertil for at arbejde, fordi der bliver indført nogle gebyrer for dem, der kommer hertil for at arbejde.
Jeg tror, fremtiden vil vise, at det nok heller ikke kommer til helt at holde stik.
Der kunne man jo godt forestille sig, at det, at man indfører et gebyr, vil lægge en dæmper på de mere useriøse, der søger om at komme ind i Danmark som arbejdstagere.
Meta Fuglsang (SF), 2010-11-25:
Jeg skal beklage meget, at hr. Martin Henriksen ikke bliver klogere af at læse det forslag, SF kommer med.
Jeg fristes til at sige, at det måske ikke altid er SF's forslags skyld, at Martin Henriksen ikke forstår dybden eller relevansen af det, som vi foreslår.
Der er tale om, at vi er uenige om, hvordan økonomien skal reddes, sådan som det er nu.
Jeg må henvise til den økonomiske plan, som vi har fremlagt, og som er offentliggjort, men jeg mener, det ligger ud over at svare på spørgsmålet til et konkret lovforslag om gebyrer at gennemgå hele SF's økonomiske plan.
Jeg tager gerne diskussionen på et andet tidspunkt, og jeg står gerne ved det, SF har foreslået, som er en sammenhængende og dækkende økonomisk plan.
Jeg tror måske, at hr. Martin Henriksen kunne blive en lille smule klogere af at sætte sig ind i, hvad SF mener.
Det kunne endda være, at der var noget til inspiration, så det faktisk blev en mere socialt balanceret økonomisk politik, der kom til at blive ført, i stedet for den meget asociale økonomiske politik, som Dansk Folkeparti tilsyneladende er parat til at lægge stemmer til.
Naser Khader (KF), 2010-11-25:
Jeg vil gøre det ganske kort.
Lovforslaget er, som flere ordførere har nævnt, en udmøntning af aftalen mellem Dansk Folkeparti og regeringen om genopretningen af dansk økonomi, og det er noget, der kræver en ændring af udlændingeloven.
Som et økonomisk ansvarligt parti støtter vi selvfølgelig lovforslaget.
Det er meget fornuftigt, at der indføres omkostningsdækkende gebyrer for at indgive ansøgninger og klager på familiesammenførings-, studie- og erhvervsområdet, vel at mærke for ikke-EU-borgere, da EU-borgere jo er omfattet af EU-reglerne om fri bevægelighed.
Dette gør vi nu i lighed med flere andre lande, eksempelvis alle de andre nordiske lande.
Til sidst vil jeg sige, at jeg hæfter mig ved, at gebyrbetaling kan fraviges, hvis Danmarks internationale forpligtelser tilsiger det.
Marianne Jelved (RV), 2010-11-25:
Venstre og Konservatives, altså regeringens, og Dansk Folkepartis genopretningspakke udmøntes delvis ved hjælp af dette lovforslag.
Og det drejer sig, som vi har hørt, om at indføre gebyrer ved ansøgninger om opholdstilladelser og familiesammenføringer.
Hvad angår opholdstilladelser, drejer det sig med ansøgninger i forbindelse med studieophold og erhvervsophold.
Det er omkostningsbestemte gebyrer, og Det Radikale Venstre er ikke principielt imod omkostningsbestemte gebyrer i visse sammenhænge, men vi synes, man går over stregen her, og det vil jeg gerne begrunde.
Jeg noterer mig, at en ansøgning kun kan indgives, hvis gebyret er betalt, og der kræves gebyr både ved førstegangsansøgninger, ansøgninger om forlængelse af opholdstilladelse og ansøgninger om tidsubegrænset opholdstilladelse.
Altså, hver gang man henvender sig om at få en eller anden myndighedsafgørelse i Udlændingeservice, skal der penge på bordet.
Gebyrerne ligger imellem 1.600 kr. og 6.100 kr. afhængigt af, hvilken paragraf der søges efter.
Det forventes at give tilsammen 140 mio. kr. i 2011, og det koster 8 mio. kr. i administration, altså nyt bureaukrati.
De fleste af de mennesker, der skal betale gebyr, er de fattigste i Danmark på grund af de stærkt reducerede ydelser som f.eks. starthjælpen, og det er jo bl.a. den ydelse, som oppositionen vil afskaffe ved førstkommende mulige lejlighed.
I Det Radikale Venstre noterer vi os, at der er konventioner og EU-regler, der gør, at gebyrer ikke kan opkræves.
Vi synes også, det er værd at notere sig, at det altså ikke lige er sådan, at man bare kan gøre det i enhver sammenhæng.
Vi vil også interessere os for regnestykkerne bag de omkostningsbestemte gebyrer.
Når vi er meget negative over for det her lovforslag, er det bl.a., fordi begrundelsen er genopretningspakken, og genopretningspakken er nødvendiggjort af en forfejlet økonomisk politik gennem 00’erne.
Der er ikke udvist rettidig omhu, vi behøvede ikke have et underskud i den størrelsesorden, som vi har i dag i Danmark.
Hvis ikke vi havde haft skattestoppet – alene det – havde vi heller ikke haft et underskud i den størrelsesorden.
Derfor vil vi selvfølgelig ikke være med til at fylde op i en kasse, som er en selvskabt plage af Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti.
Martin Henriksen (DF), 2010-11-25:
Jeg vil høre, hvorfor Enhedslisten f.eks. synes, det er urimeligt, at man betaler for det, det koster at behandle en ansøgning om at komme til Danmark og studere, hvis man kommer herop og tager en uddannelse og så efterfølgende tager tilbage til sit eget land og bruger den uddannelse, som man har taget i Danmark, måske til gavn i sit eget land eller i hvert fald til gavn for sig selv.
Hvorfor er det urimeligt?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-11-25:
Jeg kan forstå på forslaget, at hvis man får et afslag på sin ansøgning om at komme herop og studere, så skal man stadig væk betale.
Det kan gå hen og blive et ret stort problem, fordi folk så ikke tør ansøge om at komme til Danmark og studere.
Fra regeringens side har man jo faktisk slået på, at man synes, det er vigtigt, at der kommer udenlandske studerende til Danmark og til det danske uddannelsessystem, fordi det ikke kun er godt for de udenlandske studerende, men faktisk er med til at skabe et internationaliseret miljø for alle studerende på de danske uddannelser.
Så jeg synes faktisk, det er vigtigt, at vi får studerende fra andre lande til de danske uddannelsesinstitutioner, ikke kun til gavn for de studerende, der kommer hertil, men også for de danske studerendes skyld.
Martin Henriksen (DF), 2010-11-25:
Det er jo at male et skræmmebillede at påstå, at der efter det her ikke skulle komme nogen udenlandske studerende til Danmark.
Man kunne jo også godt argumentere for, at vilkårene for at komme til Danmark som udenlandsk studerende er så lempelige, at der rent faktisk er nogle, der bruger en studieopholdstilladelse til at komme til Danmark og så ikke bruger tiden på at studere, men f.eks. bruger tiden på at arbejde illegalt i forskellige brancher i Danmark og dermed f.eks. underbyder herboende indvandrere eller danskere, som er uden for arbejdsmarkedet.
Det er jo også problem.
Hvis man er seriøs studerende, og man ønsker at komme ind i Danmark og få en uddannelse her – og det synes jeg at der skal være plads til, hvis der er seriøsitet i det – kan jeg simpelt hen ikke se, at det skulle være urimeligt, at man siger til dem, der søger om at komme ind i Danmark: I skal altså lige betale det, det koster at behandle jeres ansøgning.
Igen spørger jeg bare: Kan fru Johanne Schmidt-Nielsen ikke se, at det er meget rimeligt at stille det krav op?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-11-25:
Jeg tror, at den grundlæggende forskel på hr. Martin Henriksen fra Dansk Folkeparti og mig i det her tilfælde er, at jeg faktisk ønsker internationale miljøer i det danske uddannelsessystem.
Jeg ønsker faktisk, at vi tiltrækker studerende fra andre lande, fordi jeg mener, at kvaliteten på de danske uddannelsesinstitutioner stiger, ved at vi får input udefra.
Og som Danske Studerendes Fællesråd ganske rigtigt skriver i deres høringssvar, så bliver det altså ret risikabelt at skulle begynde at søge om at komme til Danmark og studere, for hvis man får afslag, skal man stadig væk betale.
Men nu er internationalisering jo heller ikke et ord, Dansk Folkeparti bruger så tit.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-11-25:
Forslaget her, L 66, er en del af regeringens og Dansk Folkepartis genopretningsplan for dansk økonomi, som Liberal Alliance ikke er en del af, og vi har, som jeg har sagt ved utallige lejligheder ved behandlingen af andre lovforslag under genopretningspakken, valgt den holdning, at vi tager stilling fra sag til sag – og derfor også i denne.
Det forslag, der ligger her, pålægger gebyrer i en lang række tilfælde både i forhold til indgivelse af ansøgninger om opholdstilladelse på familiesammenføringsområdet, studieområdet og erhvervsområdet og i forhold til forskellige klager.
Liberal Alliance betragter mest dette forslag som en del af regeringens forsøg på at få de økonomiske ender til at hænge sammen i forhold til genopretningspakken, og vi er bekymrede over de høringssvar, der er kommet, især det, der er kommet fra Dansk Arbejdsgiverforening, som også klager over, at det bliver dyrere for udlændinge at komme til Danmark.
Det er jo ret interessant, at man i den vurdering, der er af de økonomiske konsekvenser af forslaget, siger, at der ikke er nogen økonomiske konsekvenser for erhvervslivet.
Det er vel principielt korrekt, forstået på den måde, at det er korrekt i den forstand, at der ikke er tale om gebyrer direkte pålagt erhvervslivet, men måske nogle af de folk, som de skal beskæftige, og derfor kan man jo så diskutere, om det alligevel ikke indirekte pålægger erhvervslivet gebyrer, og hvordan det i øvrigt vil virke i forhold til dem, der kommer hertil, på bl.a. studie- og erhvervsområdet.
Liberal Alliance betragter det som et rent skatteforslag, som bare skal give øgede indtægter til staten og derudover ikke har noget formål i sig selv, måske på nær på klageområdet, hvor man selvfølgelig godt kan medgive, at der er et selvstændigt formål, men der er det ikke i forhold til opholdsgebyrerne, og på den baggrund kan vi ikke støtte forslaget.
I forhold til det første vil jeg nu godt lige afvise, at det var det, jeg sagde: at det nu generelt ville blive problematisk at få arbejdskraft til Danmark.
Det tror jeg nu heller ikke vil fremgå af referatet, når det måtte komme, men det kan hr. Martin Henriksen og jeg jo diskutere på det tidspunkt.
Vi har bare den principielle holdning i Liberal Alliance, at vi er imod at pålægge erhvervslivet nye gebyrer, især hvis man ikke kompenserer dem andre steder.
Der er sådan set bare tale om en politisk forskel på, hvor man ønsker at pålægge gebyrer, og det gør vi ikke her.
I forhold til det med greencardet synes jeg, at hvis hr. Martin Henriksen mener, at der er problemer i forhold til, hvordan den ordning fungerer, skal hr. Martin Henriksen og hans parti være velkommen til at tage problematikken op i forligskredsen, hvor det jo er så heldigt, at både Dansk Folkeparti og Liberal Alliance er med.
Martin Henriksen (DF), 2010-11-25:
Nu skal vi ikke skændes om referatet – fred være med det.
Vi har taget det op i forligskredsen, og det ved hr. Simon Emil Ammitzbøll også godt, og vi tager det også op igen.
Men jeg kunne bare godt tænke mig at få en offentlig tilkendegivelse fra Liberal Alliance, om ikke man mener, at der er et problem, når vi ved – det er jo ikke en mening eller holdning, man kan have – at der er nogle, der søger ind via green card-ordningen og som så f.eks. slet ikke er i arbejde.
Er det ikke et problem, at vi i Danmark har nogle ordninger, der gør, at folk kan søge ind som udenlandsk kvalificeret arbejdskraft, og at vi så kan se eksempler på, at nogle af dem, når de kommer ind, så i realiteten slet ikke er i arbejde?
Og hvis hr. Simon Emil Ammitzbøll er enig i, at det er et problem, kan han så ikke se, at det kan lægge en dæmper på de useriøse ansøgere, at man indfører et gebyr, og er det ikke ganske fornuftigt?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-11-25:
Jeg vil sige det på den måde, at hvis vores forligspartnere har problemer med de aftaler, vi indgår, er vi altid parate til at diskutere de problemer, vores forligspartnere måtte mene at der var.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at vi sådan set mener, at Danmark har nogle problemer med de strukturer, der er med hensyn til at tiltrække nok velkvalificeret arbejdskraft fra andre lande til Danmark.
Det er nok ikke et problem, vi løser eller forhindrer med lige præcis det lovforslag, der ligger her; det handler om den generelle skattestruktur i Danmark, det handler om, at man ikke skal åbne de offentlige velfærdskasser for meget for folk, der kommer til landet, men stille nogle ret bastante krav til, at de skal sørge for at have en privat sundhedsforsikring, og at det skal sikres, at de ikke kan få adgang til sociale ydelser.
Det er nogle diskussioner, som vi er meget villige til at tage, og som jeg jo egentlig også kunne forestille mig at Dansk Folkeparti ikke ville være helt afvisende over for.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2010-11-25:
Jeg skal takke mange gange for debatten, som jo er gået helt fint uden min hjælp.
Jeg skal sige til dem, der har kritiseret høringsfristen – og det har jeg jo også sagt i dagspressen – at jeg meget gerne ser meget længere høringsfrister.
Jeg forsøger at gøre, hvad jeg kan, men det kan ikke lade sig gøre og slet ikke op til finansloven.
Hvad indholdet angår, skal jeg dog gøre opmærksom på, at jeg har været i samråd om sagen allerede i foråret, så den var ikke ukendt.
Men det ændrer ikke ved, at jeg fortsat finder, at det er nødvendigt med længere høringsfrister, og gør alt, hvad der er muligt, for at tilpasse mine teorier til det virkelige liv.
Men det lykkes altså ikke altid.
Jeg takker for tilslutningen fra de partier, der har tilsluttet sig, og dem, der er i tvivl, kan vi jo forsøge at overbevise.
Der var nogle betragtninger om, at det er de fattige, som det går ud over.
Jeg synes, det er lidt nedladende.
Altså, mener man, at indvandrere i Danmark, der skal familiesammenføres, er de fattige?
Så har man ikke fulgt ret meget med i, hvordan det foregår i Danmark.
Vi danskere skal faktisk til at passe på, vi er udsat for en hård og glædelig konkurrence fra mange af vore indvandrere, som i den grad er mønsterbrydere og gerne vil have sig frabedt at blive kaldt fattige.
Så den forstår jeg ikke.
Som det også har været anført, er det jo sådan, at det gælder denne lovgivning som alle mulige andre lovgivninger, at den naturligvis respekterer konventionerne; det er der gjort rede for.
Der er også gjort rede for, at det er en omkostningsbestemt ydelse.
Det kan man selvfølgelig være imod; man kan have den opfattelse, at administrationen i forbindelse med alle offentlige ydelser, som man selv kommer og beder om, skal være finansieret af andre borgere i landet.
Vi har altså den opfattelse, at det er helt rimeligt at pålægge gebyrer, hvilket jeg også anførte under samrådet i foråret finder sted i masser af andre lande.
Så deri er egentlig ikke noget nyt. Men de spørgsmål, der i øvrigt er rejst, kan man selvfølgelig rejse igennem udvalget, så vil vi svare mere detaljeret på dem.
Martin Henriksen (DF), 2010-11-25:
Det var jo ikke et fyldestgørende svar, for hvis man bemærkede det, var der jo ikke noget i svaret, der sagde, hvor SF konkret skulle finde nogle af de midler, som der er behov for at vi finder for at minimere underskuddet på de offentlige finanser.
Det, der er lavet omkring kunstig befrugtning, vil man rulle tilbage.
Loftet over børnefamilieydelsen vil man rulle tilbage, og det her område må jeg så også forstå at man vil rulle tilbage.
Når man ruller alle de her ting, som er i genopretningspakken, tilbage, så er der jo bare et stort hul, som så skal lukkes på anden vis.
Der nytter det jo ikke noget, at man står og siger, at man laver flere offentlige investeringer.
Det er jo at bruge flere penge, ikke færre penge.
Derfor synes jeg altså, at SF skylder et klart svar på, hvad de egentlig vil, for man kan da ikke bare tro, at man kan overbevise folk ved at sige, at man har fremlagt en plan osv. osv.
Jeg har læst mange af de planer, som SF har fremlagt, og det bliver vi jo ikke klogere af.
Thomas Jensen (S), 2010-11-25:
Mit spørgsmål til ministeren var jo egentlig, at jeg ville høre en tilkendegivelse fra ministeren om, hvorvidt ministeren vil arbejde på, at vi ikke i fremtiden vil opleve sådan en stor renoveringskø.
Og det svar, ministeren giver, er, at med det boligforlig, der er indgået, vil man få løst problemet.
Men problemet ved ministerens svar er jo bare, at det er under forudsætning af, at der ikke er en eneste almen boligafdeling i kongeriget Danmark, som ønsker at tage initiativ til nye boligrenoveringer i de kommende år.
Og det vil være naivt at tro, at der ikke er nogen, der ønsker det – især når vi ser på, hvornår de almene boliger i Danmark er blevet opført.
Der er nogle, der er blevet opført på et tidspunkt, der gør, at de nu, efter at have været gode boliger i mange år, er ved at være nedslidte og trænger til at blive renoveret.
Og selvfølgelig skal vi sørge for, at de bliver renoveret.
Så derfor fik jeg ikke et klart svar på, om ministeren vil sikre, at vi ikke i fremtiden løber ind i sådan en stor kø, for der vil selvfølgelig år for år komme nye renoveringer til.
Benedikte Kiær (KF), 2010-11-25:
Altså, jeg synes, det måske er lidt hyklerisk og hult at sige, at regeringen ikke har nogen ambitioner eller visioner for det almene boligområde, når vi sådan set er kommet med en boligaftale, der er historisk.
Og hr. Thomas Jensen må give mig ret i, at der aldrig førhen er blevet afsat så mange midler til en renoveringsindsats i den almene boligsektor – det må hr. Thomas Jensen da give mig ret i.
Det er jo også det, man hører fra andre aktører, altså, at det her er en historisk boligaftale, i forhold til at det er et rekordstort beløb.
Faktisk vil der frem til 2016 være mulighed for at bruge godt 21 mia. kr. til renoveringer.
Og det eneste, hr. Thomas Jensen bliver ved med at pille i, er en venteliste på 8 mia. kr. Der er blevet sat rekordmange penge af i Landsbyggefonden til en renoveringsindsats, og hr. Thomas Jensen bliver ved med at fremhæve, at Socialdemokraterne i deres forslag til finanslov har sat 1 mia. kr. af.
Men han glemmer bare at fortælle, at finanslovforslaget er underfinansieret, og at staten faktisk fattes penge, fordi vi står i en situation, hvor der har været en økonomisk krise.
Peter Westermann (SF), 2010-11-25:
Nu, hvor talen falder på underfinansiering og riget fattes penge, finder jeg anledning til at knytte de to ting sammen og sige, at riget bl.a. fattes penge, fordi man har givet underfinansierede skattelettelser, men lad det nu ligge – det ligger uden for mit ordførerskab.
Det, jeg udtrykte bekymring for, var, at DI Byggematerialer har tilkendegivet, at byggeaktiviteten kan falde som resultat af det her forslag, og det skyldes jo netop, at det her forslag indledningsvis vil fordyre byggeomkostningerne, men så senere hen forhåbentlig og formentlig vil blive til en økonomisk nettogevinst for beboerne og for de almene boligselskaber.
Det er også derfor, at SF overordnet set kan støtte forslaget.
Men det er netop det, vi meget gerne vil have dokumentation for.
Så nævner ministeren, at der er sat flere penge af til renoveringer, og det er jo rigtigt, at der er sat 5 mia. kr. ekstra af.
Ministeren var ude i nogle gevaldige taløvelser for at vise, at 5 mia. kr. kunne strække til et behov på 8 mia. kr., og måske er det mig, der er lidt tungnem, men det kan være, at jeg skal have repeteret øvelsen, for jeg er ikke helt med på, hvordan man kan få 5 mia. kr. til at dække et behov på 8 mia. kr. Så vil ministeren ikke være sød at gentage, hvordan det kan lade sig gøre, og så i øvrigt også yderligere afklare – hvis det kan gøres her, ellers bliver det på skrift – i hvor stort omfang det her indledningsvis vil kunne bremse byggeaktiviteten, på et tidspunkt hvor vi har brug for at øge aktiviteten i økonomien?
Meta Fuglsang (SF), 2010-11-25:
I den økonomiske plan, som er fremlagt af SF, har vi jo tydeligt redegjort for, hvilke ting af de ting, regeringen har gennemført og foreslået, vi synes er o.k., og hvilke ting vi bestemt ikke kan støtte.
Vi har også fremsat vores egne forslag til, hvordan man skal spare, og hvordan man skal investere sig ud af det her.
Så vi har givet et fyldestgørende samlet svar på, hvordan økonomien i Danmark skal genoprettes på en anden måde end den, regeringen har.
Det viser kort sagt det skel, der går mellem rød og blå blok, når det handler om, hvordan vi ordentligt, fair og fornuftigt økonomisk og menneskeligt sørger for, at den danske økonomi kommer på sporet igen.
Så det har vi givet holdbare svar på.
For så vidt angår det konkrete forslag, siger vi jo netop, at vi gerne vil diskutere gebyrer, men det her er en helt forkert måde at lægge snittet på, både når det handler om, hvem der rammes hårdest, og det niveau, de her gebyrer ligger på.
Benedikte Kiær (KF), 2010-11-25:
Der var mange spørgsmål i en længere talestrøm.
Jeg vil medgive spørgeren, at det nogle gange er lidt farligt at begive sig ud i andre ordførerskaber, når man begynder at tale om skattelettelser, for der er faktisk også blevet foretaget finansierede skattelettelser af denne regering gennem tiden.
Med hensyn til renoveringsindsatsen vil jeg fremhæve, at der jo ikke kun er sat 5 mia. kr. af over 3 år, der er jo også videreført en aktivitet på 2,6 mia. kr. om året frem til 2016.
Hvis man så ser bagudrettet, er de 2,6 mia. kr. faktisk et meget, meget højt niveau, altså hvis man ser det i forhold til de tidligere aftaler, der er blevet indgået, bl.a. også med Socialdemokraterne, hvor det lå væsentlig lavere.
Med hensyn til hvorvidt det fordyrer byggeriet, så oplever vi jo det samme, når vi tegner en forsikring.
Det betyder selvfølgelig, at vi bruger lidt flere penge i vores husholdning på at tegne en forsikring, men det viser sig mange gange, at det er en rigtig god udgift, når uheldet så er ude, når skaden sker, for man kan faktisk få slået bunden ud af sin økonomi, hvis man ikke har tegnet forsikring.
Og her kan man sige, at ud over at der bliver tegnet denne form for forsikring, som sikrer lejerne – og det er det, vi er interesseret i – så får vi også arbejdet med at få forbedret kvaliteten.
Peter Westermann (SF), 2010-11-25:
Men igen: Lad det nu ligge, og lad os diskutere boligpolitikken; det er det, vi er for.
I den forbindelse undrer det mig til stadighed, at ministeren inddrager de 2,6 mia. kr., som har været bundniveauet eller det almindelige niveau i den tidligere boligaftale, og som jo altså har betydet et efterslæb på 8 mia. kr.
Der har simpelt hen manglet 8 mia. kr. til renoveringsprojekter.
Det må jo i forlængelse af hr. Thomas Jensens spørgsmål fra tidligere betyde, at vi så igen senere hen vil se et renoveringsefterslæb, når først den første kø er ophobet, og når vi så skruer ned til det ambitionsniveau, vi var på før den her aftale.
Kan ministeren bekræfte, at det, når vi kommer ned på det nuværende ambitionsniveau på 2,6 mia. kr., så alt andet lige sikkert vil betyde, at der kommer en større renoveringskø?
I det lys er det måske ekstra vigtigt at belyse, hvorvidt det her forslag kommer til at fordyre renoveringsindsatser i den kommende tid.