runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2007-10-04:
Det lyder som et ja, så det tror jeg sådan set vi godt kan komme videre med.
En anden ting er egentlig en opfølgning på fru Line Barfods spørgsmål, for jeg har nemlig noteret mig det samme.
Som hr. Naser Khader også gjorde meget tydeligt, ved vi, at starthjælpen ikke virker.
Starthjælpen betyder, at fem kommer i arbejde og 95 bliver henvist til fattigdom.
Det synes at være det samme med 300-timers-reglen, som i hvert fald ifølge nogle af de undersøgelser, vi har set, betyder, at det kun er 2 ud af 100, der kommer i almindeligt arbejde.
De 98 bliver enten sygemeldt eller på anden måde henvist til de konsekvenser af reglen, som for os at se er fattigdom.
Hvad angår kontanthjælpsmodtagere, har vi ikke kunnet finde undersøgelser, der viser, at det har en virkning, med hensyn til at folk kommer i beskæftigelse, og derfor håber jeg, at det her også er en invitation til at fortsætte undersøgelserne af, hvad der virker.
For vi har i hvert fald, synes vi, fået dokumentation, der meget klart viser, at det, de tre lave, lave ydelser gør, er at henvise mennesker til fattigdom.
De bliver ikke den trampolin tilbage til arbejdsmarkedet, som vores understøttelsessystem burde være.
Naser Khader (NY), 2007-10-04:
Det, der er vigtigt for os, er at tage stilling på et oplyst grundlag, og de fleste af de rapporter, vi har set, der handler om starthjælp, fortæller, at den ikke virker.
Det gør indtryk på os.
Andre rapporter, vi har set, der handler om 300-timers-reglen, siger, at den virker.
Det gør også indtryk på os.
Så det er jo det, der er det afgørende.
Hvis der kommer nogle større, omfattende analyser og undersøgelser, der siger, at 300-timers-reglen ikke virker, vil vi også se på det.
Som sagt går Ny Alliance ind og diskuterer og udvikler de her ting fordomsfrit og med åbent sind, og det vil vi gerne gøre i dialog med alle.
Jeg var på Færøerne og i Grønland sammen med min familie og børnene sidste år.
Jeg er vild med Færøerne og Grønland.
Men hvad angår det politiske, vil jeg ikke tage stilling lige nu.
Line Barfod (EL), 2007-10-04:
Jeg er fuldstændig enig i hr. Villy Søvndals kritik af regeringen, men hr. Villy Søvndal svarede ikke på mit spørgsmål.
Mener hr. Villy Søvndal, at vi bedst når målet om 100 pct. vedvarende energi i løbet af en kort årrække, hvis vi har demokratisk styrede energiselskaber, hvor man demokratisk kan bestemme, at man ønsker at bruge vedvarende energi, forske i vedvarende energi, udvikle vedvarende energi osv., eller ved at vi har private selskaber, der jo er forpligtet til, at de først og fremmest skal tjene penge, og hvor vi har set med DONG, at de spænder ben for kommuner, der f.eks. ønsker at lave solanlæg eller andre former for vedvarende energi?
Er det SF's strategi, at man mener, at private firmaer er det bedste, og at man derfor har stemt for privatiseringen af DONG, eller var det en fejl, og mener SF egentlig, at vi bør have demokratisk styrede selskaber?
Villy Søvndal (SF), 2007-10-04:
Det synes jeg vil være dumt, for vi betaler jo allerede boligskat nu.
Det tror jeg også at hr. Troels Lund Poulsen, hvis han ejer en bolig, er opmærksom på.
Og at garantere, at ingen fremover skal betale boligskat, vil vi da ikke gøre.
Vores garanti går på, at vi ikke vil medvirke i en skattereform, der sender folk fra hus og hjem; det vil Socialdemokraterne heller ikke, og vi har lige hørt De Radikale redegøre for deres syn, nemlig at det skal reguleres i forhold til lønudviklingen, sådan at en ejendomsværdiskat på 10.000 kr. i dag højst vil stige 250 kr. om året.
Så kan det da vist ikke være muligt for selv de mest agitatoriske dele af Venstre at fastholde et billede af et alternativ, der vil sende folk fra hus og hjem.
Så er den ged vist rundbarberet.
Men at der er nogle af hr. Troels Lund Poulsens rige venner, der i dag ikke betaler skat, som skal bidrage mere, er rigtigt, men det er en helt anden diskussion.
Jeg tror, det afgørende er, at vi sammen med dem, der ønsker at presse den her regering til noget mere ambitiøst end det, vi ser i øjeblikket, får den til at træffe nogle beslutninger, som er ambitiøse i forhold til energi og klima.
Noget af det mest iøjnefaldende ved den nuværende regering er, at den har brugt de første 5 år af sin levetid til at tale hele miljø- og klimadagsordenen ned, har ansat Bjørn Lomborg og etableret et institut for at forklare, at det her skam nok gik, og at vi bare kunne tage den med ro.
Det har været en stor forandring, og vi har et ønske om, at vi står fælles om det pres.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-10-04:
Det er ikke nogen hemmelighed, at Det Konservative Folkeparti flere gange har taget teten i det her spørgsmål.
Vi har sammen med vores samarbejdspartnere været med helt fremme med hensyn til forbedringer.
Vi har også en Rambøllundersøgelse, der viser, at forholdene faktisk er blevet bedre for en del af de her grupper på asylcentrene.
Men der er stadig væk en udfordring at håndtere, i takt med at tiden går.
Vi vil ikke være med til at lave særlove, vi mener heller ikke, at svaret er at give midlertidig opholdstilladelse, for det vil være det samme som at sende et signal til hele verden om, at uanset om man opfylder kriterierne, men bare kommer hertil, bliver hængende længe nok og holder ud, får man alligevel ophold i Danmark.
Det er at åbne en ladeport; det er ikke svaret, hvad er svaret så?
Jeg vil gerne være åben over for nye ideer, som kan forbedre de her børns vilkår, det vil jeg meget gerne.
Men jeg vil ikke være med til at undergrave hele vores udlændingepolitik, for det kommer der ikke noget godt ud af.
Jeg vil heller ikke være med til at give de her børn falske forhåbninger om en permanent tilværelse i Danmark.
Det er jo det, der ligger lige for enden af det, som Det Radikale Venstre foreslår.
Men kan vi i fællesskab finde på noget nyt, noget bedre end det, vi i dag oplever ude i centrene, er jeg ikke den, der siger nej tak til en sådan dialog, tværtimod.
Line Barfod (EL), 2007-10-04:
Jeg må tilstå, at jeg ikke kan komme på noget bedre for at forbedre vilkårene for børn, der er anbragt i lejre, end at få dem ud af lejrene, når vi har gentagne faglige ekspertudtalelser om, at det er det værste for børnene at være i lejrene.
Men jeg kan forstå, at det synes fru Pia Christmas-Møller ikke er nyt, så det vil jeg ikke spørge til.
I stedet vil jeg gerne spørge fru Pia Christmas-Møller som Det Konservative Folkepartis ordfører om noget andet.
Nu kunne vi høre rigtig meget i ordførerens tale om, at der skal undervises i demokrati, og at vi skal have en demokratikanon, hvor man kan læse, hvad demokrati er.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-10-04:
Ja, selvfølgelig, men det siger sig selv, at vi har nogle betingelser i Danmark - f.eks. for at have stemmeret til Folketinget - og dem har jeg ikke tænkt mig at opgive.
Men at man bliver involveret i demokratiet, når man er i Danmark, tager jeg som en selvfølge, og jeg mener nærmest, at det for den enkelte skal opfattes som en forpligtelse.
Line Barfod (EL), 2007-10-04:
Så forstår jeg ikke helt, hvordan det kan være, at vi lige her forleden dag fik en rapport fra Børnerådet om, at rigtig mange børn og unge oplever, at de ikke har indflydelse på deres egen hverdag, og at elevrådene ikke har noget at skulle have sagt.
Vi kan høre fra de uddannelsessøgende, at der er skåret voldsomt ned på deres medbestemmelse på de videregående uddannelser; vi kan se, at flere og flere mennesker ikke kan få dansk statsborgerskab og derfor ikke kan få lov til at stemme og deltage i den del af demokratiet, der handler om folketingsvalg; altså oplever vi på flere og flere områder, at man ikke har mulighed for at deltage i demokratiet, men at det bliver reduceret til noget, man skal læse eller høre om, som om det var et eventyr.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-10-04:
Jeg kan overhovedet ikke nikke genkendende til det billede, fru Line Barfod fremmaner.
Jeg mener, at vi har et åbent og demokratisk samfund, hvor dialogen i den grad præger beslutningsprocesserne i alle led for enhver, der gider tage aktiv del.
Men hvis fru Line Barfod tænker på de dele af Enhedslisten, som hun skal konsultere ude på gaderne på Nørrebro, så vil jeg sige, at det, at man udøver sin indflydelse med brosten vendt mod politiet, sætter ild til fuldstændig sagesløse borgeres forretninger og lignende, ikke er vejen frem, og det er ikke en del af min demokratiforståelse.
Det kan jeg overhovedet ikke se er en del af en demokratiaktivitet.
Så hvis det er det, fru Line Barfod sigter til, så må jeg sige: Hus forbi - vi er lodret uenige.
Line Barfod (EL), 2007-10-04:
Jeg har ikke set ét eneste elevråd på én eneste skole, der har ment, at brosten, vold eller andet skulle være en del af demokratiet.
Det har heller aldrig nogen sinde været Enhedslistens politik, at elevråd skulle gå ud og kaste med brosten.
Det, vi ønsker, er, at elevråd på skolerne skal have mulighed for at have reel indflydelse på de beslutninger, der træffes på skolerne, at lærerne skal have mulighed for at få indflydelse, at ansatte og borgere overalt skal have mulighed for at få indflydelse på deres hverdag; at borgerne f.eks. skal have mulighed for at få en folkeafstemning om EU om store ting, der har betydning for deres hverdag.
Jeg kan så forstå, at det ikke er konservativ politik, at man skal have mulighed for at stemme om EU, at man skal have mulighed for at deltage i de demokratiske processer på skoler, i uddannelsessystemet og andre steder.
Det bliver reduceret til noget, som man kan læse om i en kanon, og som man kan blive undervist i som eventyr i skolen.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-10-04:
Det er jo fuldstændig forkert.
Og jeg sagde jo også direkte i mit indlæg her i dag, at vi for alvor møder demokratiet i skolerne.
Det gør vi jo bl.a. via dialog og via elevrådene, og det gælder også i gymnasierne og op igennem vores uddannelsessystem.
Det står vi helt og fuldt bag, selvfølgelig gør vi det.
Når det kommer til fru Line Barfods bekendte, der udøver demokrati på gaderne med vold og den slags ting, så står vi af.
Og der er det jo en kendsgerning, at fru Line Barfods parti, Enhedslisten, gang på gang udtrykker sympati og forståelse for de unge mennesker, der ikke underkaster sig demokratiets vilkår, nemlig at det er argumenter, man slås med, og ikke hverken brosten eller toiletkummer eller noget andet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-10-04:
Nu indledte fru Margrethe Vestager jo helt typisk for Det Radikale Venstre med et forsvar for afviste asylansøgere.
Jeg vil bare være helt sikker på, at fru Margrethe Vestager er klar over, at det er afviste asylansøgere, der tales om her.
Det er ikke folk, som står for at skulle have en opholdstilladelse i Danmark og måske må vente på nogle ting.
Det er folk, der er afvist, og myndighederne har altså konkluderet, at de kan vende hjem.
Margrethe Vestager (RV), 2007-10-04:
Det er jeg fuldstændig klar over, ja.
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-10-04:
Hvad er så fru Margrethe Vestagers begrundelse for at blive ved med at tage spørgsmålet op, når det er folk, der er afvist?
For mig at se er en underlig politik at føre, for som jeg også sagde, da jeg stod på talerstolen og blev af udfrittet fru Margrethe Vestager, er det jo folk, hvis sag har været igennem de instanser, som fru Margrethe Vestagers parti selv har været med til at oprette.
Fru Margrethe Vestagers parti har vel i virkeligheden været bannerfører for at få den lovgivning, der er på området i dag, og hvad er så egentlig begrundelsen for at gå så meget i brechen for folk, der ikke har grund til at være i Danmark?
Jeg tror, vi alle sammen er meget opmærksomme på, at det er børnene, der i vidt omfang kommer til at betale prisen.
Men i mange tilfælde bliver de også skubbet foran, og alle kan selvfølgelig kun have ondt af de børn, som bliver skubbet foran i deres forældres kamp for at blive i et land, hvori de har fået afvist deres ansøgning om asyl.
Margrethe Vestager (RV), 2007-10-04:
Nu ved fru Pia Kjærsgaard åbenbart, at de ikke har årsag til at være i Danmark.
Det asylsystem, vi har, har fru Pia Kjærsgaard jo været med til at designe.
Det er et andet asylsystem end det, vi havde, og det er nogle andre, der sidder i Flygtningenævnet.
Og fru Pia Kjærsgaard ved så åbenbart, at asylansøgerne ikke har formel årsag til at være i Danmark.
Når man ser, hvordan de mennesker bliver ødelagt, tror jeg, de selv mener, at de har en god årsag til at blive i Danmark, og det mener jeg vi bliver nødt til at tage konsekvensen af.
Vi bliver nødt til at se på, hvad det er for nogle forhold, vi tilbyder.
Når FN siger, at den akutte risiko for dem er, at de tager tilbage til tvangsislamisering, og at det, man bør gøre som land, er at give dem beskyttelse, synes jeg, det er mærkeligt, hvis man fastholder, at de børn og deres tilstand og deres sundhed bare er et nødvendigt offer for at fastholde love, regler, systemer, bogstaver og hele den maskine, som fru Pia Kjærsgaard er blevet så stolt af, men som hun taler mindre om end de værdier, som hun også gerne vil stå for.
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-10-04:
Nu siger fru Margrethe Vestager, at jeg må vide, at de ikke har anledning til at være i Danmark.
Næh, det ved jeg sådan set ikke.
Jeg ved bare, at der er nogle retsinstanser, de mennesker har været igennem, som har afgjort deres sag.
Men jeg kan omvendt forstå, at fru Margrethe Vestager er helt sikker på, at de har en formel årsag til at være i Danmark.
Jeg ved godt, at det er fantastisk radikalt, men det er altså lovgivning, der er vedtaget her i Folketinget.
Jeg føler faktisk, at Det Radikale Venstre gang på gang stiller sig bedrevidende i forhold til den lovgivning.
Margrethe Vestager (RV), 2007-10-04:
Jeg har den oplevelse, at Det Konservative Folkeparti er et i hvert fald sine steder internationalt orienteret parti, og derfor kunne man jo kigge ud i verden for at finde ud af, hvad det er for nogle svar, man har fundet andre steder.
Man kunne se til Finland, man kunne se til Norge, man kunne se til Belgien, man kunne se til en lang række europæiske lande, som har fundet et svar, nemlig det, som bliver anbefalet af FN, og som er, at hvis man ikke kan give asyl, så sørger man for anden type af beskyttelse, for der er en grund til, at de folk sidder i lejren, der er en grund til, at de ikke bare tager deres tøj og går.
Der er ingen grund til, at de kommer til at udsætte sig selv og deres børn for alvorlig sundhedsfare som konstateret af regeringen selv.
Finder fru Pia Christmas-Møller ikke, at det er helt uholdbart at lægge sig og lade hovedpuden være kynisme og sige, at det må være deres eget ansvar, og at hvis bare de kunne tage hjem, så ville problemet være løst?
Er det her ikke en fuldstændig nøgtern opgave at ordne for ordentlige mennesker, som også gerne vil samarbejde på den anden side af et folketingsvalg?
Eller hænger man sig fuldstændig desperat fast til det samarbejde, man har i øjeblikket, som har bragt decideret udsatte børn i den situation, som de er i?
Der er jo brug for, at Det Konservative Folkeparti handler og gør det meget, meget hurtigt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-10-04:
Jeg vil godt høre lidt om fru Pia Christmas-Møllers holdning til en folkeafstemning om EU-spørgsmålet.
Jeg synes, at det vil være udmærket måske at få lidt debat om det, sådan som også fru Pia Christmas-Møller var inde på det lige før.
Det er virkelig tiltrængt.
Men det har vi altså tradition for, og der er heller ingen tvivl om, at den danske befolkning godt vil høres.
Vi synes, at det vil være rigtig godt med en folkeafstemning.
Jeg kan sige, at vi fremsætter forslaget i Folketingssalen som noget af det første, så vi i hvert fald får debatten om en folkeafstemning.
Jeg vil bare høre, om fru Pia Christmas-Møller gør noget for at arbejde for det i regeringen.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-10-04:
Mit personlige standpunkt er jo kendt, det har fru Pia Kjærsgaard også noteret sig; det er jo baggrunden for spørgsmålet.
Det forholder sig sådan, at hverken Det Konservative Folkepartis folketingsgruppe eller regeringen har truffet beslutning på nuværende tidspunkt.
Og der er det sådan - og det har jeg også sagt offentligt at jeg naturligvis loyalt vil støtte den beslutning, man måtte nå frem til, når man beslutter sig på regerings- og partiniveau.
Men jeg har altså meldt mit personlige standpunkt ud, og ja, det er selvfølgelig udtryk for, at jeg også på den måde søger at fremme den holdning, jeg har på det område.
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-10-04:
Jeg er med på, at det er fru Pia Christmas-Møllers personlige standpunkt.
Så skal jeg bare høre: Føler fru Pia Christmas-Møller, at der ligesom er opbakning til det personlige standpunkt?
For det er jo temmelig markant, at en politisk ordfører for et regeringsparti har et personligt standpunkt, der hedder folkeafstemning om EU-traktaten, når regeringen i øvrigt ikke har det.
Så er det så bare, jeg spørger: Føler fru Pia Christmas-Møller, at regeringen efter den udmelding ligesom måske har fået lidt at tænke over?
Er der sådan lidt at arbejde henimod?
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-10-04:
Jeg er en stærk tilhænger af argumentets styrke.
Det er en forudsætning for, at demokratiet kan skabe fornuftige løsninger på samfundsudfordringer.
Og det er naturligvis derfor, at jeg også benytter mig af min ytringsfrihed og af min mulighed for at bringe synspunkter til torvs.
Jeg tror på, at debat fremmer forståelsen, og jeg tror også på, at man ad den vej kan nå til en større enighed.
Men det er altså sådan, at regeringen jo ikke har sagt, at den ikke vil have en folkeafstemning.
Den har heller ikke sagt, at den vil have en; den har ikke truffet sin beslutning.
Der har jeg så gjort mit lille regnebræt op - jeg har så heller ikke helt samme forpligtelser og de samme hensyn at tage, kan man sige - og det har jeg meddelt offentligt.
Det har jeg ikke gjort som politisk ordfører, det har jeg gjort som folketingsmedlemmet fru Pia Christmas-Møller.
Det er i øvrigt ikke så uset, så det ikke er set tidligere; jeg mener, vi oven i købet har haft en statsminister, der har givet udtryk for personlige synspunkter.
Det synes jeg er demokratifremmende og dialogfremmende, og det er med til at give åbenhed i et samfund, som i øvrigt har fordel af at være åbent og gennemsigtigt på mange punkter.
Det korte af det lange er: Der er ikke truffet nogen beslutning.
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-10-04:
Men jeg må bare spørge fru Pia Christmas-Møller: Er der fri afstemning?
For det kommer jo til afstemning, formentlig inden regeringen har besluttet sig.
Jeg har desværre en formodning om, at regeringen har besluttet sig på den forkerte måde, men det er så kun min opfattelse.
Jeg ved jo også, at der er lidt usikkerhed hos eksempelvis Socialdemokratiet.
Så det ville være godt, hvis fru Pia Christmas-Møller kunne være med, ligesom jeg kan forstå, at andre partier er med os, måske også nogle i Socialdemokratiet.
Det er ikke sikkert, at der vil være et flertal.
Det vil der næppe være, men jo flere desto bedre.
Har fru Pia Christmas-Møller gjort sig overvejelser i den retning?
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-10-04:
Jeg har gjort mig mine overvejelser og også trukket mine linjer meget præcist op.
Fru Pia Kjærsgaard behøvede jo egentlig ikke stille spørgsmålet, for fru Kjærsgaard ved godt - det har jeg sagt adskillige gange også før i dag - at jeg vil stemme sammen med regeringen og med mit parti.
Det er en demokratisk ret, som andre jo også gør brug af fra tid til anden, og det synes jeg er fint.
Men det fører ikke til, at man så ikke kan indordne sig under en fælles beslutning, og jeg har fra første færd meddelt, at jeg er parat til det.
Det vil jeg ikke.
Det har ikke været en del af mine overvejelser.
Mit bidrag er, at jeg har tilkendegivet, hvor jeg personligt står i dette spørgsmål, og mere er der ikke at sige til det.
Naser Khader (NY), 2007-10-04:
For en måned siden indgik regeringen en skatteaftale med Dansk Folkeparti, en aftale, som vi i Ny Alliance sagde nej til, men som vi stemmer for, fordi den er et meget, meget lille skridt i den rigtige retning, men vi ville ikke lade os binde af den.
Vil De Konservatives ordfører bekræfte, at denne aftale giver Dansk Folkeparti vetoret i skattepolitikken til 2015?
Vil De Konservative så efter et valg gå med til en skattereform, der kan sænke skatten på arbejde?
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-10-04:
Jamen altså, jeg har jo redegjort for den konservative skattevision, som på ingen måde er opfundet til denne lejlighed.
Vi arbejder støt, roligt, målbevidst og ihærdigt på at omsætte den til et resultat, og det kan hr. Khader naturligvis regne med at vi vil fortsætte med at gøre i nøje overensstemmelse med det mandat, vi får fra vælgerne.
Margrethe Vestager (RV), 2007-10-04:
Fru Pia Christmas-Møller talte meget varmt og sagde, tror jeg, nogenlunde ordret: Udsatte børn vil altid have vores særlige bevågenhed.
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-10-04:
Nej, vi er ikke stolte af, at over 50 pct. af de mennesker, der sidder i de danske asylcentre, er afvist og burde rejse hjem.
Det er vi ikke stolte af.
Det er et problem, at mennesker, som har fået en klar besked på, at de ikke opfylder de kriterier, vi har, ikke rejser hjem.
Så selvfølgelig kan vi ikke være stolte af, at de ikke efterkommer den anvisning.
Margrethe Vestager (RV), 2007-10-04:
Hvis man nu ser på grundene til, at de sidder der, og når regeringen nu selv har konstateret, at opholdstiden alt andet lige er det, der er det sundhedsskadelige - det samme har Socialforskningsinstituttet, Lægeforeningen, Danske Psykologer, Institut For Folkesundhed - er det så ikke på tide, at De Konservative finder det efterhånden berømte konservative slogan »Nok er nok« frem og siger, at eftersom det er åbenlyst, at de mennesker ikke har noget at vende hjem til, så vil vi have dem ud af de centre, sådan at børnene kan få en almindelig skolegang, et almindeligt fritidsliv og et håb om, at der er en fremtid?
Pia Christmas-Møller (KF), 2007-10-04:
Jeg vil gerne sige til fru Margrethe Vestager, at der ikke er noget, Det Konservative Folkeparti er så optaget af som at tage hensyn til udsatte og sårbare personer, herunder selvfølgelig særlig mindeårige.
Vi er meget opmærksomme på, at der er en gruppe i asylcentrene, som har det skidt.
Det, der er opgaven, er at finde ud af, hvordan vi kan forbedre deres forhold, hvordan vi kan give også deres liv et perspektiv, give dem nogle livschancer.
Og det skal selvfølgelig ske i overensstemmelse med deres forældre, for det er jo immer væk forældre, der bestemmer og ikke vil rette sig efter den afgørelse, som den danske stat har truffet i henhold til de love og regler, vi har vedtaget her i Folketinget.
Når det er sagt, så kan man spørge, om vi skal lave love og regler om.
Det har vi dårlige erfaringer med.
Det er altså ikke en vej, vi vil betræde.
Hvad så?
Skal vi give de her mennesker mulighed at bosætte sig i samfundet med en afgørelse, der stadig væk hedder afvist?
Vil det ikke være at lægge op til nogle falske forventninger om, at de kan blive her i længere tid?
Er det ikke at gøre ondt værre for de her børn, at de kan blive kammerater og lignende med danske børn og så pludselig blive sendt hjem den dag, hvor vi ikke længere kan have dem gående?
Er det ikke at gøre ondt værre?
Hvad er svaret på den her udfordring?
Margrethe Vestager (RV), 2007-10-04:
Jeg tror, at fru Pia Kjærsgaards oplevelse af radikal politik må stå helt og aldeles for fru Pia Kjærsgaards egen regning.
Jeg kan ikke genkende det, men det er måske heller ikke så underligt.
Jeg citerede fru Pia Kjærsgaard fra fru Pia Kjærsgaards andet spørgsmål, hvor fru Pia Kjærsgaard sagde, at asylansøgerne ikke har årsag til at være i Danmark.
Det var sådan set det, der var mit udgangspunkt, nemlig at fru Pia Kjærsgaard sagde, at det fandt hun ikke der var grund til.
Men jeg synes ikke, der er nogen grund til at fortsætte en diskussion, da fru Pia Kjærsgaard åbenbart har helt anderledes indsigt i, hvorfor Det Radikale Venstre synes, at det her er en vigtig sag, end det, som driver os til at tage den op.