runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-10-04:
Det er vigtigt for mig at understrege, at man selvfølgelig skal stå ved de aftaler, man indgår.
Det siger sig selv, og jeg har stor respekt for en politiker, der siger, at sådan er det, og at man har en aftale i et regeringsgrundlag osv.
Der kunne fru Marianne Jelved jo også have hævdet, at der ingen grund var til det, at det behøvede man overhovedet ikke.
Men det gik Det Radikale Venstre med til.
Det, jeg så forsøger at finde ud af nu, er, om det betyder, at der er en vis bevægelighed, som gør, at man i en forhandlingssituation om finansloven for næste år kunne lave den samme bevægelse en gang til, eller om det er udelukket i tankegangen hos Det Radikale Venstre at gøre det en gang til.
Det er ligesom det.
For en ting er, at man har en aftale, og at man har baseret sig på grundlag, men så forhandler man med nogle partier og giver nogle indrømmelser, og en af de indrømmelser kunne jo være, at man ser på det her område.
Det er for at finde ud af, om der er den mulighed for bevægelse hos Det Radikale Venstre i forbindelse med den konkrete forhandling om finansloven for 2013, som skal i gang i næste uge, og som finansministeren har indbudt til.
Er der den bevægelighed?
Anne Baastrup (SF), 2012-10-04:
Det er lidt i forlængelse af debatten med fru Pernille Rosenkrantz-Theil.
Her for 6-8 år siden blev der vedtaget nogle nye regler om cabotagekørsel, og det var først i efteråret 2011, at Dansk Folkeparti rent faktisk gik i gang med at interessere sig for det.
Det, der sådan står lidt tilbage for mig, og som jeg undrer mig over, er: Hvordan kan det være, at Dansk Folkeparti har set på, at vognmandsindustrien gradvis er blevet udhulet på grund af urimelige cabotageregler, uden at man fra Dansk Folkepartis side på noget tidspunkt har forlangt af den tidligere regering, at den gjorde noget?
Hvad er årsagen til, at man blot har siddet på sine hænder?
Man havde mulighed for at stille nogle klare krav, når man indgik finanslovaftale, få en politik, der rent faktisk kunne standse og kontrollere, og hvad har man gjort?
Intet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-10-04:
Jamen det er simpelt hen utroligt.
Den østaftale, som blev lavet i 2003, tror jeg det var, der handlede om, hvordan man skulle gebærde sig i forhold til østeuropæisk arbejdskraft, var Dansk Folkeparti ikke en del af.
Det var en aftale, der blev indgået, sådan som jeg husker det, med den daværende VK-regering, Socialdemokratiet, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil er medlem af i dag, og Radikale Venstre, og jeg tror, at SF tilsluttede sig senere.
Vi sagde: Med det her er der en risiko for, at der kommer en strøm af østeuropæisk arbejdskraft ind i Danmark.
Vi har advaret mod det hele vejen igennem.
Jeg står her med en udskrift fra en hjemmeside – jeg vil helst ikke sige, hvad den hedder; alle må gerne vide det, men jeg vil nødig reklamere for billig østeuropæisk arbejdskraft, men jeg tror, de fleste kan finde den, hvis de vil – og her kan man se, at østeuropæere kan lejes på helt lovlige vilkår for ned til 80 kr. i timen.
Så skal man da ikke bilde mig ind, at det ikke skaber lønpresseri på det danske arbejdsmarked.
Der er da masser af danskere – gudskelov – der arbejder til fornuftige timepriser, men som nu må se sig udkonkurreret af østeuropæiske arbejdere, og som må se i øjnene, at de har to muligheder: enten at blive ledige eller at gå ned på det lønniveau, som østeuropæerne tilbyder sig på.
Det er det, fru Pernille Rosenkrantz-Theils parti må påtage sig ansvaret for.
Man kunne godt have forventet et lidt større engagement i forhold til det her i dag.
Benny Engelbrecht (S), 2012-10-04:
Tidligere svarede hr. Kristian Thulesen Dahl fru Maja Panduro på spørgsmålet om hr. Morten Messerschmidts udtalelser på en blog i Jyllands-Posten.
Jeg kunne godt tænke mig i fortsættelse af det at stille et enkelt spørgsmål: Når nu hr. Kristian Thulesen Dahl anerkender hr. Morten Messerschmidts synspunkt om, at man skal anerkende virksomhedsledere og deres evne til at skabe overskud i samfundet – og jeg er sådan set også enig i, at det skal vi anerkende – hvorfor er det så nødvendigt at bruge et udtryk, som er så kraftfuldt som udtrykket gøgeunge om eksempelvis pensionister, for at kunne retfærdiggøre denne anerkendelse af virksomhedsledere?
Jeg fornemmede lidt en afstandtagen fra hr. Kristian Thulesen Dahls side, men jeg kunne godt tænke mig at få den afstandtagen bekræftet i forhold til udtrykket gøgeunge om pensionister.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-10-04:
Altså, jeg sagde, at på den måde, det kom frem, så ville jeg nok have forholdt mig lidt anderledes til det.
Og så forsøgte jeg at gøre det klart, også for Socialdemokraterne, i hvilke sammenhænge jeg i hvert fald har set det indgå, hvor det bl.a. har handlet om det her med skaffedyrene i Danmark, som jo ikke bare er et spørgsmål om virksomhedsledere, men også er et spørgsmål om de arbejdere, der går på arbejde og tjener deres penge hver eneste dag.
Vi har i de seneste måneder haft en debat om det her med at være på kontanthjælp, hvis man aktivt udtrykker en modvilje mod at tage de job, man får anvist.
Jeg har også set regeringens repræsentanter blande sig i den debat, der har handlet om, at hvis man er arbejdsløs og modtager understøttelse, så skal man selvfølgelig også stå til rådighed for det arbejde, der nu engang kan anvises til.
Den diskussion synes jeg er helt relevant.
Den kommer jo sikkert også op i forbindelse med regeringens forslag om at lave en kontanthjælpsreform.
Så får vi hele den her debat igen, så det er et noget bredere perspektiv i forhold til begrebet skaffedyr end det, som netop blev brugt fra hr. Benny Engelbrechts side.
Benny Engelbrecht (S), 2012-10-04:
Nu var det ikke mig, der brugte udtrykket skaffedyr, men det er jo meget rart at få bekræftet, at udtrykket gøgeunge i hvert fald ikke er et udtryk, der er groet i hr. Kristian Thulesen Dahls have.
Det er faktisk rigtig rart at få bekræftet, at man ikke er enig med hr. Morten Messerschmidt på det punkt.
Når vi så er i gang, kunne jeg egentlig godt tænke mig at få afklaret noget, for der er et andet citat fra hr. Morten Messerschmidt, der også handler om lighed.
Hr. Kristian Thulesen Dahl talte selv om Robin Hood-princippet, altså at vi skal hjælpe de svage i samfundet.
Men der taler hr. Morten Messerschmidt jo i Berlingske Tidende den 30. januar 2012 om, at omfordelingstanken, lighedstanken, er en syg tanke.
Mener hr. Kristian Thulesen Dahl også, at lighed – princippet om lighed i det danske samfund – er sygt?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-10-04:
Som jeg mindes det, der henvises til, var det i forbindelse med en diskussion om, at man ikke skal omfordele for omfordelingens egen skyld.
Det er jo en lidt mere nuanceret fremstilling end den, hr. Benny Engelbrecht lige har gjort sig skyldig i.
Skal man omfordele for omfordelingens egen skyld?
Nej, det skal man selvfølgelig ikke.
Man skal omfordele af hensyn til at skabe et sammenhængende samfund, der har sammenhængskraft og samhørighed osv., altså alle de positive ting, der er ved et samfund, der er præget af en stor grad af omfordeling fra dem med de bredeste skuldre til alle øvrige.
Det er jo også derfor, jeg ved talrige lejligheder har sagt, at jeg synes godt om den nordiske velfærdsmodel.
Jeg synes godt om en model, hvor de stærkeste i samfundet tager ansvar for de svageste.
Og jeg synes, at noget af den homogenitet og sammenhængskraft, der er i det danske samfund, er noget af det, vi skal værne om.
Det skal vi ikke alene i en økonomisk sammenhæng, men så sandelig også i en kulturel sammenhæng ved at anerkende den kulturarv, vi er en del af, anerkende vores historie, anerkende, at det giver nogle goder, at vi har en befolkningssammensætning, der er så homogen, som den er – og de forsøg, der fra tid til anden er på for alvor at få lavet det om i en fart, skal bekæmpes.
Eigil Andersen (SF), 2012-10-04:
Tak for det.
I SF mener vi, at social dumping er et uvæsen, og det er skrækkeligt at opleve, at mange udenlandske firmaer, der arbejder i Danmark, underbetaler deres udenlandske arbejdere, lader dem arbejde sort – altså uden at der bliver betalt skat og moms – og at de fremmede firmaer også blæser på alle danske arbejdsmiljøregler.
Det betyder jo en underminering af danske job.
Folk bliver arbejdsløse og familier kastes ud i krise.
I SF er det efter vores mening helt urimeligt.
Så kommer vi så til det her famøse forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat, og som siger, at hvis en arbejdsgiver indgår en polsk overenskomst, som medfører en løn på 30 kr. i timen, så skal dansk fagbevægelses hænder bindes på ryggen.
Fagforeningerne får at vide, at de ikke i den situation må lave vareblokade for at opnå en bedre overenskomst, og det er jo skrækkeligt, for så gælder de 30 kr. Jeg vil gerne bede om ordførerens kommentar til, at Dansk Folkeparti hermed åbner en ladeport for endnu mere social dumping, endnu mere underbetaling og endnu mere sort arbejde.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-10-04:
Altså, vi lever jo i en tid, hvor det er spændende, hver gang en SF'er tager ordet.
Specielt når en SF'er så tager ordet og vil sige, hvad SF mener, så tror jeg altid, at vi i den her tid lytter med ekstra opmærksomhed.
Gad vide, hvor vedkommende står, og kommer der nu et hint til, hvordan medlemmerne skal stemme her om kort tid.
Nå, ikke mere om det, til svaret på spørgsmålet: Vi vil ikke gennemføre en lovgivning i Danmark, som betyder, at vi skal anerkende østeuropæiske overenskomster i Danmark.
Vi vil have en lovgivning, der sikrer, at de faglige organisationer, der kæmper medlemmernes sag, er faglige organisationer, der rent faktisk er i stand til at varetage medlemmernes sag her på dansk grund.
Det er helt afgørende, selvfølgelig er det det.
Det er også derfor, at det, man har forsøgt at give et billede af, nemlig at nu kommer der et forslag, der vil give timelønninger på 30 kr., vil der ikke blive tale om.
Det, der derimod er den reelle trussel – det har jeg været inde på nogle gange, og det håber jeg også at der bliver lejlighed til at SF kan forholde sig til i debatten – er den reelle løndumping, der finder sted lige nu ude på det danske arbejdsmarked med, at man tilbyder arbejdskraft til langt lavere lønninger end det, danskerne er vant til, og så har danskerne to muligheder, enten at blive arbejdsløse, acceptere det eller selv begynde at underbyde for at prøve at få arbejdet tilbage.
Eigil Andersen (SF), 2012-10-04:
Ja, vi er enige om, at det aktuelle er skrækkeligt, og derfor har den nye regering med det flertal, der står bag den, jo også gennemført, at der blev bevilget 65 mio. kr. ekstra til kontrol imod social dumping til Arbejdstilsynet, SKAT og politiet, og hvis vi tager dagens forslag til vedtagelse, er det jo også karakteristisk, at i regeringspartiernes forslag til vedtagelse, som er stillet sammen med Enhedslisten, står der, at vi skal bekæmpe social dumping.
Det arbejder vi stadig væk med og vil tage initiativer til, hvorimod i det forslag til vedtagelse, som hr. Kristian Thulesen Dahl er medforfatter til, står der ikke et ord om, at man skal bekæmpe social dumping.
Jeg vil sige, at det, som Dansk Folkeparti vil gøre, kan man kun gøre, hvis Danmark bliver meldt ud af EU, og det tror jeg ikke vil ske.
Dansk Folkeparti vil jo gerne være regeringsparti sammen med Venstre.
Har Dansk Folkeparti aftalt med Venstre, at Danmark skal meldes ud af EU?
For ellers bliver man simpelt hen nødt til at pakke det forslag sammen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-10-04:
Altså, vi har hverken aftalt, at vi skal være regeringsparti eller aftalt, at vi skal melde os ud af EU.
Det er jo store spørgsmål i en kort bemærkning og med et minut til at svare.
Først skal vi i Dansk Folkeparti i det hele taget formulere en tanke hos os selv om, at vores indflydelse ville være størst ved overhovedet at søge ind i en regering.
Jeg må bare sige til SF-spørgeren her, at sporene fra SF skræmmer.
Altså det der med at sætte sig som mål at komme i regering og så kaste partiprogrammet over skulderen, fordi man jo må løbe fra det, når man skal i regering, kommer ikke til at finde sted hos Dansk Folkeparti.
Så enkelt er det.
Så på den måde er vi ikke forhippede på at komme til ministertaburetterne overhovedet.
Og så synes jeg altså også, at vi alle sammen med godt 3 år til et folketingsvalg lige skal anerkende, at der altså også lige er nogle vælgere, der skal ind over først.
De skal spørges, og de skal høres.
Men hvis det betyder en forståelse af, at man i SF har kapituleret og i virkeligheden accepterer, at det næste folketingsvalg bringer regeringsmagten væk fra de nuværende regeringspartier, så dem om det, men så langt er vi ikke kommet endnu i Dansk Folkeparti.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-10-04:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Kristian Thulesen Dahl lidt om dagpengene igen.
Det er jo altså et faktum, at skønnet for ledigheden i 2010, da Dansk Folkeparti var med til at indgå aftalen, var højere end skønnet for ledigheden i 2013, som er der, vi er på vej hen imod.
Så kan hr. Kristian Thulesen Dahl bekræfte, at han faktisk taler mod bedre vidende, når han har udtalt, at dagpengereformens forudsætninger ikke har holdt i virkeligheden?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-10-04:
Jeg synes jo, at det er udtryk for sådan en lidt kold facade, at man i virkeligheden ikke tager de her menneskers problemer alvorligt, som står for at miste dagpengeretten.
Det er nu afløst af risikoen for en ny nedtur, som kan koste yderligere 18.800 arbejdspladser i de tre private hovederhverv, før jobbene kommer igen.«
Senere står der: »Dansk økonomi balancerer lige nu på kanten af recession, og lige nu tegner sig en ny nedtur.«
Det er jo bare de refleksioner, som ganske mange ude i fædrelandet gør sig, om, hvordan dansk økonomi har det nu, og hvad det er for nogle fremtidsudsigter, vi har her på kort sigt, der får os til at sige, at så bør vi tage et ansvar for de mennesker, som ellers på grund af noget, vi selv har gjort, står for at miste dagpengeretten.
Vi føler da et særligt ansvar for at komme med løsninger på det, fordi vi jo bl.a. selv lavede en dagpengereform for et par år siden, som efter vores opfattelse byggede på en forventning om, at vi nu stod i en vækstsituation og ikke i en risiko for recession.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-10-04:
Men nu var det jo ledighedstallene, vi talte om, og skønnet for dem var sådan set højere dengang.
Den forventede ledighed i den økonomiske redegørelse fra VK i august 2011 var på 161.000 mennesker.
I dag er den faktuelt på godt 162.000.
Men jeg hørte ikke i valgkampen krav fra Dansk Folkeparti om at ændre de her regler.
Det var jo altså tal, som godt nok kan føles kolde, men jo ikke desto mindre udtrykker noget helt reelt.
Og det er jo dem, som Dansk Folkeparti hele tiden har haft at forholde sig til.
Så jeg vil godt spørge igen.
Selv om hr. Kristian Thulesen Dahl mener, at der er tale om nuancer i tal, så er de nuancer jo så konkrete, at de sort på hvidt viser, at ledigheden er lavere nu, end da aftalen om dagpengereformen blev indgået, altså skønnet for ledigheden.
Hvordan forholder hr. Kristian Thulesen Dahl sig til det?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-10-04:
To ting: Den ene er, at der jo nu er ganske mange mennesker, der slet ikke indgår i ledighedsstatistikken, men reelt gerne vil have et job.
Det er den ene ting, vi lige skal tage højde for, når vi skal ned at finkæmme de tal, som bliver læst op her.
Den anden er, at en af forudsætningerne dengang faktisk også var en forventning om, at der var vækst i samfundet, altså at der blev skabt arbejdspladser.
Og der er det bare sådan med det, jeg også har refereret før, at forventningen jo nu er, at man forventer lavere vækst, måske endda recession.
Man forventer et større tab af arbejdspladser.
Så det er jo ikke fremtidsudsigter, der gør, at man, hvis man mister dagpengeretten, så har en forventning om, at man kan finde et job.
Jeg så på det radikale landsmøde, at den radikale strategi gik på to ben, nemlig både gik på, at man skulle have de her økonomiske reformer, osv., men også have et socialt sigte.
Og jeg synes, det er lidt ærgerligt, hvis det i virkeligheden kun varede den ene weekend, og at det alene var for at berolige baglandet, der var kritisk.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2012-10-04:
Nu taler hr. Thulesen Dahl meget om det løntrykkeri, der foregår med østeuropæisk arbejdskraft i Danmark lige nu og her, lige uden for vores vinduer, og så vil jeg bare spørge: I de sidste 5 år, hvor Dansk Folkeparti sammen med Venstre og Konservative styrede det her land, hvor mange forslag fremsatte Dansk Folkeparti da om at dæmme op for løntrykkeriet fra østeuropæisk arbejdskraft?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-10-04:
Det har vi fremhævet mange gange, og det vil jeg også gerne komme tilbage til senere i debatten, hvis det er ønskeligt.
Altså, sagen er, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil jo tidligere har været medlem af et parti, hvor man var meget ængstelig i forhold til arbejdskraften fra Østeuropa, sådan som jeg husker det, og hvor man var modstander af, at vi skulle underlægge os EU's regler i forhold til vandrende arbejdstagere, som kunne underbyde danske arbejdstagere.
Jeg ved ikke helt, hvordan det forholder sig i dag, men det kan vi jo eventuelt komme tilbage til.
Men det har jo været en frygt hos os hele vejen igennem.
Dengang man lavede østudvidelsen og der var nogle, der skålede i champagne, udtrykte vi bekymring over, hvad det kunne medføre.
Vi ønskede, at man skulle udnytte alle muligheder inden for EU for at forsinke det tidspunkt, hvor de østeuropæiske arbejdere kunne komme ind og tage de danske arbejdspladser, simpelt hen i et håb om, at lønningerne så kom op på et højere niveau i de østeuropæiske lande, inden arbejdstagere derfra fik fri adgang til det danske arbejdsmarked.
Det ønskede man så ikke; et flertal i Folketinget uden om Dansk Folkeparti ønskede, at man ikke udnyttede de regler fuldt ud.
Selv om der var en VK-regering, som vi søgte at påvirke, så formåede vi altså ikke at påvirke den så voldsomt, at vi kunne udnytte de regler, vi havde inden for EU, så langt de kunne strækkes, til at modvirke det, der nu er sket.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2012-10-04:
I de sidste 5 år, hvor Dansk Folkeparti sad sammen med Venstre og Konservative og ledede Danmark, hvor mange forslag fremsatte Dansk Folkeparti om at dæmme op for det løntrykkeri, der foregår med østeuropæisk arbejdskraft i Danmark?
Det rigtige svar er nul.
Jeg har været inde at sidde og kigge alle forslagene igennem – Dansk Folkeparti fremsatte ikke et eneste forslag til, hvordan man kunne dæmme op for det her, i de sidste 5 år af den tid hvor de faktisk sad og havde magt.
Virkelighedens verden er jo, at det at bekæmpe globaliseringen med grænsebomme og den slags svarer til at bekæmpe en atomubåd med bue og pil.
Den redskabskasse, der skal til i dag, er, at vi bruger vores myndighedsansvar.
Det har vi i regeringen indgået en aftale om – i øvrigt med Enhedslisten, mit gamle parti, for at svare på den del af spørgsmålet.
Der er enighed om, at man selvfølgelig skal tage fat i de redskaber, der er.
Det, som Dansk Folkeparti til gengæld har fremsat forslag om, er at åbne en ladeport for østeuropæiske overenskomster i Danmark.
Så det rigtige svar, vil jeg sige til hr. Kristian Thulesen Dahl
, er nul.
Det håber jeg at hr. Kristian Thulesen Dahl selv bekræfter fra talerstolen om et øjeblik, altså at Dansk Folkeparti fremsatte nul forslag til, hvordan man skulle dæmme op for det løntrykkeri – og det foregår lige ude foran, lige nu og her.
Magnus Heunicke (S), 2012-10-04:
Med al respekt, det er Dansk Folkepartis spørger her, som selv definerer, hvad der er moralsk, og hvad der er amoralsk.
Hvad er det andet end et spørgsmål om menneskesyn?
Hvad er det andet end et spørgsmål om, hvordan man definerer, hvad der er moralsk og amoralsk her i samfundet?
Jeg vil godt selv definere, hvad jeg synes er moralsk og moralsk her i samfundet.
Noget af det, jeg f.eks. synes er moralsk, er, hvis man selv foreslår og selv indfører at beskære dagpengene, og selv bærer det med ind til Finansministeriet før valget – det, Dansk Folkeparti gjorde, var jo, at de selv indførte det, selv stemte for det – og nu bagefter prøver at komme som prinsen på den hvide hest og siger: Nu vil vi da godt lige prøve at redde det hele, nu er vi da nogle, som her i sidste øjeblik godt vil være de store helte.
Sådan fungerer det jo ikke.
Der må man stå ved de beslutninger, man har truffet.
Og når man overhørte advarslerne, må man jo sige: Ja, det står jeg på mål for.
Vi Socialdemokrater står mål for, at vi gør alt, hvad vi kan, for at skaffe arbejdspladser, for at sikre, at de udsatte mennesker i Danmark kommer ind på arbejdsmarkedet igen.
Søren Espersen (DF), 2012-10-04:
Nu synes jeg, at hr. Magnus Heunicke skal holde op med at stå og diskutere mit menneskesyn, som han overhovedet ikke kender.
Hvor kender han overhovedet det fra?
Er det sådan noget, han bare opfinder, og hvordan er hans eget menneskesyn?
Det var sådan noget, der lå tilbage i Poul Nyrup Rasmussen tid, men det er tåbeligt.
Lad være med at gå ind i mit indre.
Det skal jeg nok klare selv, når jeg når frem til dommens dag.
Hr. Magnus Heunicke siger, at vi jo er verdens rigeste samfund, at vi har penge nok.
Prøv at forklare det til de danskere, der ved nytårstid falder for dagpengegrænsen.
Prøv at forklare til de familier, der pludselig står uden eksistensgrundlag efter nytår, og som Socialdemokraterne ikke vil være med til at hjælpe, at vi jo er verdens rigeste, og at det er smukt at give til udlandet.
Prøv at forklare dem det.
Jeg synes, det er amoralsk, at man på den ene side forlanger, at danskerne i den grad skal holde for, og at man på den anden side sprøjter penge ud af landet og ofte til korrupte regimer.
Det er det, der sker.
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Jeg synes jo, fru Ellen Trane Nørby svarede rigtig godt på det med stiletterne.
Så kan vi altid diskutere, om den tidligere statsminister og jeg kunne have en fælles interesse i, at det blev muligt for mænd at gå med stiletter, men det er jo ikke det, der er det vigtige her.
Det vigtige er det, jeg ikke fik noget svar på, nemlig spørgsmålet om, om vi skulle have tysk lønniveau eller ej.
For hvad er tysk lønniveau?
Er det det, fru Ellen Trane Nørby og Venstre vil have i Danmark?
Og er det derfor, man så vil kunne finansiere afviklingen af alle de afgifter, som Venstre har fortrudt de har indført, altså ved at forringe vilkårene for kontanthjælpsmodtagere?
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Nu skal jeg ikke præcis kunne sige, om hr. Per Clausen var til stede på DI's topmøde, jeg mindes ikke at have set hans navn på deltagerlisten.
Dermed har han heller ikke lyttet til de bekymringer, der kom fra både store og små danske virksomheder, for, at deres arbejdere på arbejdspladserne i dag risikerer at komme ud og stå i en ledighedskø sammen med nogle af deres tidligere kolleger.
Hver tredje danske arbejdsplads har meddelt, at de frygter, at de er nødt til at fyre i det kommende år.
På DI's topmøde var der ingen diskussion om, at Danmark skulle ned på tyske lønninger; vi er ikke på det tyske lønniveau, og vi kommer heller ikke derned.
Det, der var en diskussion om, var at forbedre rammevilkårene for danske arbejdspladser, så vi kan sikre, at vi har nogle ordentlige produktionsvilkår i Danmark, så vi kan sikre, at der faktisk kan være både udviklingsarbejdspladser og produktionsarbejdspladser i Danmark.
Hvis man hos Enhedslisten ikke er bekymret, forstår jeg da godt, at man er så blind over for, at den finanslov, man lavede sammen med regeringen sidste år, og som satte skatter og afgifter op med 5 mia. kr., faktisk havde den effekt, at danske arbejdspladser blev endnu mere pressede, at den faktisk havde den effekt, at danske familier fik et mindre rådighedsbeløb og dermed var pressede på præcis deres løn.