runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2013-04-25:
Først skal jeg lige svare på, om jeg har tal på alle de mange steder i verden, hvor Enhedslisten gerne vil engagere sig og gerne vil engagere andre mennesker.
Men det har jeg ikke tal på, for hr. Søren Espersen har fuldstændig ret: Der er rigtig mange steder, hvor Enhedslisten gerne vil bidrage til en god, positiv, solidarisk og demokratisk udvikling af samfundene; det gælder også Grønland.
Grønland er også med på den liste, og jeg tror, at hr. Søren Espersen udmærket er klar over, at jeg ikke har holdt mig tilbage i debatten om udviklingen på Grønland, og det vil jeg heller ikke gøre fremover.
Men det er slet ikke det, vi diskuterer.
Vi diskuterer, hvad vi skal vedtage her i Folketinget, i et forsøg på at pådutte grønlænderne en ganske bestemt udvikling på et område, hvor de ifølge kompetencefordelingen i selvstyreloven helt klart har bestemmelsesretten.
Her vil jeg med fare for, at jeg ikke har fået det hele med, og at der skulle være en enkelt smutter,
sige, at jeg er enig i, at den liste, som hr. Søren Espersen listede op, beskriver kompetencefordelingen i forhold til de spørgsmål, og det ligger jo også i forlængelse af det, jeg sagde før.
Det er klart, at i det omfang der sker ændringer på Grønland, og at grønlænderne vil et eller andet, som vedrører punkter, hvor vi har kompetencen, så skal vi behandle det her i Folketinget.
Det er jo bare ikke det, vi taler om her, her taler vi om, at man vil pålægge regeringen at tage et ganske bestemt initiativ i forhold til et område, hvor grønlænderne har bestemmelsesretten.
Lars Barfoed (KF), 2013-04-25:
Så er det altså ikke sådan, at den er blevet nedsat, som hr. Flemming Møller Mortensen sagde for lidt siden.
Det vil sige, at der stadig væk ikke er sket noget i sagen.
Jeg mener, vi har jo vidst i lang tid, at man er på vej med et mineprojekt, og regeringen har bare siddet passivt og set til, mens vi har haft den her storskalalov på vej.
Den er blevet vedtaget.
Nu er der så en ny situation i Grønland, men det ændrer jo ikke ved, at regeringen passivt har afventet situationen, intet har foretaget sig.
Det er jo bl.a. derfor, vi nu har fremsat det her beslutningsforslag, for der er behov for, at regeringen aktivt varetager danske interesser i samarbejde med Grønland, naturligvis, og i respekt for selvstyreloven.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-04-25:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan bare citere ministeren, for jeg lavede nemlig en note, da ministeren var på talerstolen, og da blev der sagt, at den her arbejdsgruppes kommissorium er man ved at udarbejde nu.
Det er egentlig svaret til hr. Lars Barfoed, og det vil sige, at det er man i gang med.
Lars Barfoed (KF), 2013-04-25:
Så vil jeg bare gøre ministeren opmærksom på, at det, vi skriver i beslutningsforslaget, sådan set er, at regeringen skal tage initiativ til at drøfte med Folketingets partier og det grønlandske landsstyre, hvordan den danske stat bedst kan bidrage til efterforskning efter og udvinding af råstoffer i den grønlandske undergrund, eventuelt gennem genoprettelse af et sådant selskab.
Synes ministeren egentlig ikke, at det lyder meget fornuftigt sådan at inddrage Folketingets partier og landsstyret i sådan en overvejelse?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-04-25:
Jo, men jeg kan også bare sige, at det sådan set er det arbejde, der er i gang.
Regeringen og Grønlands landsstyre med den nye landsstyreformand genoptager arbejdet med at få udarbejdet et kommissorium om samarbejdet.
Det er sådan set grundlaget for, at vi kommer i gang.
Og så ser jeg da gerne, at man får inddraget også en større kreds, men i første omgang er det regeringen, der sammen med landsstyret fortsætter det påbegyndte samarbejde om et kommissorium om et erhvervssamarbejde mellem Grønland og Danmark.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-25:
Jeg er et levende bevis på, at systemet fungerer.
Tak til ordføreren for fremlæggelsen.
Jeg vil gerne lige læse det op: »Forslaget anfægter ikke, at selvstyreloven fra 2009 giver Grønland retten til undergrunden, men har til hensigt at sikre, at arbejdet med råstoffer kan ske på en – for alle – betryggende måde.«
Så er mit spørgsmål: Ligger der sådan en eller anden lille mistillid og nager med, at det der kan grønlænderne nok ikke finde ud af, og at det er derfor, vi skal finde nogle instrumenter, sådan at den danske stat og det danske Folketing kan komme ind og bestemme noget mere?
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-04-25:
Nu har jeg jo ikke skrevet bemærkningerne til forslaget, vil jeg sige til hr. Finn Sørensen, men det, som vi i Venstre lægger vægt på her, er at holde fast i, at man har selvstyreaftalen.
Vi har også fuld tiltro til, at grønlænderne kan håndtere de områder, som de har taget hjem, men jeg vil da ikke lægge skjul på, at hvis man f.eks. diskuterer skattelovgivning og muligheden for, at de mineselskaber, der måtte være på Grønland, udfører penge fra Grønland, således at man ikke i Grønland får den indtægt, man havde forventet af minerne, har den tidligere finansminister i Grønland meget klart tilkendegivet, at der har man behov for hjælp, ikke nødvendigvis kun fra Danmark, men også fra Canada og Australien og andre steder, hvor man driver minedrift, sådan så man får lavet en skattelovgivning, så man undgår transfer pricing.
Derfor kan man sige, at det skal være på en for alle betryggende måde.
Alle os, der går ind for selvstyreaftalen, ved jo også, at der ligger en aftale om, at man aftrapper bloktilskuddet til Grønland i forbindelse med, at der kommer flere indtægter.
Derfor har vi selvfølgelig også fra dansk side en legitim ret til at sige, at hvis vi kan bidrage med, at man får lavet en ordentlig skattelovgivning, som gør, at der faktisk kommer indtægter til Grønland, betyder det jo også på sigt, at bloktilskuddet vil blive aftrappet, og det er vi jo fra dansk side interesseret i.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-25:
Jeg er helt enig i, at vi har en interesse i det, men vi har ikke nogen rettigheder.
Ordføreren brugte ordet ret.
Vi har en ret til at udtale os, det har vi, men vi har ikke nogen ret til at prøve at pådutte grønlænderne nogle bestemte samarbejdsformer, i forhold til hvordan råstofferne skal forvaltes, for det fremgår med lysende klarhed af selvstyreloven, at det er Grønlands ansvar.
Det er bare det, jeg gerne vil have, at vi holder fast i.
Nu skal jeg nok begrunde det nærmere, når det bliver min tur, men ordføreren kan jo godt mærke, hvor det bærer hen ad.
Jeg synes, at der i sådan nogle formuleringer ligger en mistillid til, om grønlænderne kan finde ud af det, så det må vi nok hellere blande os i.
Det er muligt, de ikke kan finde ud af det, men de har altså overtaget ansvaret, og så lærer de jo af de erfaringer, de får med at administrere det, og så hjælper vi, når de beder os om det.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-04-25:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Lad mig citere, hvad det er, der står i bemærkningerne til beslutningsforslaget her: »Der har fra grønlandsk side været efterlyst et større dansk engagement i forhold til arbejdet med at udvinde råstoffer i Grønland og dermed udvikle det grønlandske samfund.
Forslaget her er et svar på dette.«
Vil Venstres ordfører ikke anerkende, at det her bidrag til bemærkningerne bygger på, at en tidligere, grønlandsk landsstyreformand har skrevet en kronik sammen med en grønlandsk-dansk videnskabsmand før valget, og at der nu er en ny regering i Grønland, og at vi i respekt for samarbejdet imellem de to parter inden for rigsfællesskabet må lade en ny grønlandsk regering tale i stedet for at fremsætte et beslutningsforslag her i Folketinget, som bygger på et citat og en kronik, som en tidligere grønlandsk regeringsleder er fremkommet med?
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-04-25:
Med al respekt for hr. Flemming Møller Mortensen synes jeg, at hr. Flemming Møller Mortensen skal se, hvem der er forslagsstillere.
Venstre er ikke forslagsstiller på det her.
Jeg har ikke skrevet bemærkningerne til beslutningsforslaget, så derfor synes jeg, at hr. Flemming Møller Mortensen skal rette spørgsmålet til dem, der er forslagsstillere på beslutningsforslaget.
Men det er fuldstændig rigtigt, at der blev skrevet en kronik af den tidligere landsstyreformand sammen med en professor ved Københavns Universitet med grønlanske rødder, hvori man efterlyste en udstrakt hånd fra dansk side.
Jeg har også noteret, og det håber jeg også at hr. Flemming Møller Mortensen bemærkede, at den danske regering netop har igangsat det her samarbejde.
Jeg har rent faktisk også i min tale rost erhvervs- og vækstministeren for at have givet de her tilkendegivelser af, at vi selvfølgelig skal undersøge mulighederne sammen med grønlænderne.
Det fik vi jo frem i det samråd, vi havde allerede tilbage i februar i Erhvervsudvalget.
Så hvad angår den præcise ordlyd, og hvad der står i bemærkningerne, vil jeg sige til hr. Flemming Møller Mortensen, at det altså ikke er mig, der har skrevet dem.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-04-25:
Jeg påstår heller ikke, at fru Lillelund Bech har skrevet det her.
Men jeg anholder, at fru Lillelund Bech står og taler på Venstres vegne og siger, at det her er et rigtig godt beslutningsforslag, og at det giver rigtig god mening, og at det kommer rettidigt.
Der vil jeg give udtryk for den socialdemokratiske holdning og sige, at vi ikke synes, at det her kommer rettidigt, heller ikke med baggrund i det citat, fru Gitte Lillelund Bech læste op fra teksten i forslaget til vedtagelse, som alle partier i Folketinget vedtog den 21. februar, og hvori man præcis giver udtryk for, at den danske regering skal indgå i et tæt samarbejde med landsstyret for at skabe øgede investeringer.
Det vil sige, at det er nøjagtig den samme ramme, og derfor synes jeg ikke, det er udtryk for rettidig omhu at støtte et beslutningsforslag som det her, og det undrer mig at Venstre gør det.
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-04-25:
Hvis hr. Flemming Møller Mortensen lige havde sat sig ind i tidspunkterne, ville hr. Flemming Møller Mortensen også havde kunnet se på forsiden af beslutningsforslaget, at det blev fremsat den 5. februar.
Debatten, vi havde i Folketingssalen, fandt sted den 21. februar.
Som jeg sagde, ser jeg det her som noget, der vil være naturligt at lade indgå i den ramme, som der ligger i forslaget til vedtagelse fra den 21. februar.
Jeg mener faktisk, at forslaget rammer inden for skiven, fordi vi taler om at undersøge mulighederne for partnerskab.
Jeg har også noteret mig, og det sagde jeg også i min tale, at det samarbejde, som erhvervs- og vækstministeren sætter i gang sammen med det grønlandske landsstyre, lige præcis er et samarbejde, som skal gå ind og se på mulighederne for partnerskaber.
Men grunden til, som jeg forstod erhvervs- og vækstministeren, at regeringen afviser forslaget, er, at man ikke ønsker en DONG II-model, og at man ikke ønsker statskroner i det, og at man faktisk mener, at det er dækket ind af det arbejde, der er lavet.
Men nu er det altså også engang sådan, at når der er fremsat forslag i Folketinget, før man laver efterfølgende forslag til vedtagelse, så er det helt naturligt, synes jeg, at forslagsstillerne ønsker, at deres forslag bliver debatteret, så det ser jeg simpelt hen overhovedet ikke nogen problemer i.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-04-25:
Tak for det.
Som det allerede fremgår af debatten, kan jeg lige så godt nu indrømme, at Socialdemokraterne ikke stemmer for det her beslutningsforslag, og jeg er blevet bedt om at sige, at Det Radikale Venstre heller ikke gør det.
Årsagen til, at vi ikke gør det, er, at vi synes, det burde have været trukket som følge af, at der har været afholdt et valg i Grønland.
Det er den ene begrundelse.
Den anden begrundelse er noget, der rent faktisk skete den 21. februar i salen.
Jeg husker det tydeligt, jeg løb spidsrod til alle Folketingets partier, vi fik en vedtagelsestekst igennem med alle partiers opbakning, som giver rammen, forpligtelsen til regeringen at optage samarbejdet med den grønlandske regering om øgede investeringer i Grønland, herunder også danske, men på de betingelser, som det grønlandske selvstyre ønsker skal være rammen for det.
Så det er årsagen til, at vi ikke støtter det, og det er, fordi vi ikke synes, det er tilstrækkelig respektfuldt, og fordi det på en eller anden måde er et overlap af det, vi allerede har drøftet her i Folketingssalen.
Det er korrekt, at der er nedsat en arbejdsgruppe.
Ministeren har meget fint redegjort for det, der udarbejdes et kommissorium i respekt for de to parter inden for rigsfællesskabet, og det er så det, der skal munde ud i en mulighed for også at øge de danske investeringer i Grønland.
Jeg vil gerne, for det er faktisk en meget fin beskrivelse af det,
oplæse nøjagtig det samme citat, som fru Gitte Lillelund Bech fra Venstre lige har læst op.
Jeg citerer fra den fælles vedtagelsestekst, som alle otte partier her i Folketinget vedtog den 21. februar: »Folketinget opfordrer regeringen til sammen med landsstyret at arbejde for i Grønland at skabe øgede investeringer på sammenlignelige og gennemsigtige markedsmæssige vilkår, herunder danske, og derigennem nyttiggøre Grønlands naturressourcer med henblik på en strategisk investeringsmulighed i råstofudvinding i Grønland.« Så kan man diskutere konstruktioner med dansk statslig investering plus/minus eller grønlandske statslige penge, her er det vigtigt at høre en tidligere regeringsleder i Grønland og også en nuværende regeringsleder i Grønland sige, at det ikke er det, man ønsker.
Så vi støtter altså ikke beslutningsforslaget, og Det Radikale Venstre gør heller ikke.
Lars Barfoed (KF), 2013-04-25:
Jeg vil gerne spørge lidt til det med det udvalg, der ifølge hr. Flemming Møller Mortensen er nedsat.
Lige før hørte vi ministeren sige, at det var på vej til at blive nedsat, og for nogle måneder siden sagde en radikal ordfører, da vi også havde en debat i salen om det, at udvalget allerede var nedsat.
Så kan vi ikke få det på det rene?
Er udvalget nedsat, er kommissoriet færdigt?
Er det noget, regeringen gennemfører uden at have en dialog med Folketingets partier om det, eller hvordan er status for det udvalg?
Ved hr. Flemming Møller Mortensen overhovedet det?
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-04-25:
Jeg giver hr. Finn Sørensen fuldstændig ret i, at de områder, som er hjemtaget til Grønland, er det grønlandske selvstyres ansvar, og dem har vi ingen betimelig rettighed til i Folketinget at bestemme over.
Det giver jeg hr. Finn Sørensen fuldstændig ret i.
Jeg synes også, at det er værd at bemærke, at det her forslag jo ikke er et pålæg om, at man skal oprette et partnerskab.
Det er et forslag om, at man skal undersøge muligheden for at oprette et partnerskab mellem Danmark og Grønland om udviklingen af den grønlandske undergrund.
Lige præcis med hensyn til det med at undersøge synes jeg nok, at ministeren – der var her lige før, og som står dernede nu – rent faktisk tilkendegav, at det, ministeren siger, allerede er sat i gang i det arbejde, som bliver lavet nu mellem det grønlandske selvstyre og Danmark på erhvervsområdet.
Derfor ser jeg sådan set det her forslag som værende et, man kunne give til den der arbejdsgruppe, som det nu er besluttet der skal laves mellem Danmark og Grønland, og så spørge, om de ikke også kunne undersøge, om det her kunne være en mulighed.
Det er ikke et spørgsmål om at pådutte grønlænderne noget overhovedet.
Det er et spørgsmål om, at man undersøger alle de muligheder, der er, og hvis Grønland siger nej til, at man fra dansk side går ind og understøtter, at danske virksomheder kan komme til Grønland og levere materialer og andet, så siger Grønland nej, og sådan er det.
Det er bare ikke det indtryk, jeg har fået, hvis jeg lytter til de grønlandske politikere, jeg taler med, eller hvis vi lytter til, hvad Aleqa Hammond, landsstyreformanden, sagde, i hvert fald i sin valgkamp.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-04-25:
De af os, der var så heldige at deltage i statsborgerskabsdagen her på Christiansborg forrige søndag, kunne jo ved selvsyn se, hvor meget det betyder for de nye danske statsborgere, og hvor glade de er for at blive fuldgyldige medlemmer af det danske fællesskab.
Fra Socialdemokratiet skal der også lyde et stort tillykke til de 685 voksne og 380 børn, der er omfattet af dette lovforslag og dermed bliver danske statsborgere.
Så jeg skal i al korthed blot sige, at vi støtter forslaget.
Magnus Heunicke (S), 2013-04-25:
Tak for det.
Konflikten på skolerne har jo nu varet i næsten 4 uger.
Rigtig mange af os trænger til at få hverdagen til at køre igen.
Jeg er selv forælder til et barn, som går i 1. klasse, og da jeg meget tidligt i morges, kl. 5.30, tog af sted hjemmefra, vågnede hun, og jeg hviskede til hende: Nu griber vi ind, således at I kan komme i skole igen på mandag.
Hun blev så glad, og jeg tror, at der er rigtig mange danske skolebørn, som savner deres lærere, og jeg ved, at der også er mange lærere, der savner deres elever.
Derfor er det godt, at vi nu får grebet ind, for der er jo desværre ingen tegn på, at parterne nærmer sig hinanden; de forsøg, der på det seneste er blevet gjort, og som vi har hørt om i pressen, har været frugtesløse, og børn og unge har ikke fået undervisning i 4 uger.
Derfor finder vi Socialdemokrater, at der ikke er nogen anden løsning, end at vi nu fra regeringens side griber ind i konflikten, sådan at vores børn kan komme i skole igen.
Lovforslaget, som nu er fremsat i Folketinget, ligestiller lærerne med andre offentligt ansatte.
Det er også det regelsæt, som jeg har hørt lærerne selv har refereret til under forhandlingerne, og det bygger altså på principper, som kendes fra andre faggrupper.
Samtidig tages der højde for det, som parterne har foreslået og stillet krav om under forhandlingsforløbet.
Vi har altså fundet en balance mellem de modsatrettede hensyn.
Derfor er der ingen af parterne, der fuldt ud har fået deres vilje.
Lærernes faglige organisationer har udtrykt bekymring for, om lærerne kan opleve aldrig rigtig at have fri, at møder på skoler vil lægge beslag på både aftener og weekender, og derfor er der i lovforslaget særlige værnsregler for at skabe den ønskede forudsigelighed i lærernes arbejdsdag.
Det er regler, som altså ikke kendes i de generelle arbejdstidsregler for andre offentligt ansatte.
F.eks. skal den daglige arbejdstid så vidt muligt være samlet, og der er regler om, at lærerne skal have en opgaveoversigt for skoleåret, som udarbejdes på baggrund af en dialog mellem ledelse og lærere.
Der er også en overgangsordning, som sikrer, at lærere, der er tæt på at fylde 60 år, fortsat kan gå på nedsat tid.
Som kompensation for udfasningen af 60-årsreglen får de lærere, som er under 57 år, en lønkompensation, som finansieres uden for den såkaldte reguleringsordning.
Det er klart, at jeg som Socialdemokrat havde foretrukket en forhandlingsløsning, men jeg mener også, at det står klart for alle i det danske samfund, at der nu ikke er nogen anden løsning end et regeringsindgreb.
Derfor kan jeg anbefale at stemme for lovforslaget.
Per Clausen (EL), 2013-04-25:
Jeg kan forstå, at hr. Magnus Heunicke ville have foretrukket, at parterne havde fundet en forhandlingsløsning.
Hvad mener hr. Magnus Heunicke om det?
Magnus Heunicke (S), 2013-04-25:
Det er rigtigt, at vi jo taler om en overenskomst på det offentlige område, og noget af det hører under KL, mens andet af det omfatter statsansatte lærere, og det er jo i respekt for den danske model, at det må være sådan, at staten også kan varetage den opgave, det er at være arbejdsgiver.
Hr. Per Clausen ved også godt, at den opgave helt konkret bliver varetaget af Moderniseringsstyrelsen, der har forhandlet, men det er heller ikke lykkedes for Moderniseringsstyrelsen at nå til et kompromis med deres forhandlingsmodpart.
Det er derfor, jeg siger: Nu er der gået 4 uger – nu er det tid til et indgreb.
Per Clausen (EL), 2013-04-25:
Jeg vil godt spørge hr. Magnus Heunicke, om han har indtryk af, at finansministeren og Moderniseringsstyrelsen har været indstillet på at indgå forlig, aftaler, om der er blevet taget nogen initiativer fra Moderniseringsstyrelsens, finansministerens side i løbet af lockouten for at nå frem til et forhandlingsresultat.
Sagen er, at finansministeren har ventet på, at tiden var moden til et regeringsindgreb, og så kunne Moderniseringsstyrelsen selv skrive den her overenskomst, som de ikke kunne forhandle igennem, få beskæftigelsesministeren til at fremsætte den og så få et flertal for den i Folketinget.
Jeg vil sådan set gerne vide, om han synes, at det er rigtig god socialdemokratisk politik og et vigtigt led i tillidsreformen over for de offentligt ansatte.
Magnus Heunicke (S), 2013-04-25:
Mit syn på den her sag er, at når vi går ind og laver det her balancerede indgreb, er det et indgreb, hvor ingen af parterne får deres vilje.
Der er ikke nogen af parterne, der får deres vilje.
Jeg tror også, hr. Per Clausen så nyheder den dag, hvor det hele brød sammen, og hvor vi så lærernes formand, hr. Anders Bondo, uden for Forligsinstitutionen, der sagde, at han ville anbefale, at man tog udgangspunkt i tjenestemændenes arbejdstidsaftale.
Det er faktisk præcis det, man har gjort i det her lovforslag til et regeringsindgreb.
Det drejer sig altså om tjenestemændenes arbejdstidsaftale med et tillæg, det tillæg, jeg nævnte i min tale, det tillæg, som handler om at give Danmarks Lærerforening, give lærerne nogle ekstra værn for at sikre, at deres arbejdstid ikke bliver frit flydende, nogle værn i forhold til overarbejdsbetaling, nogle værn i forhold til, hvordan ens arbejdsdag ser ud i det kommende stykke tid.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-04-25:
Tak for det.
Jeg kan forstå på ordføreren, at han synes, indgrebet er afbalanceret.
Kunne ordføreren forklare mig, hvordan den balance kommer til udtryk i selve indgrebet?
Magnus Heunicke (S), 2013-04-25:
Ja, det kan jeg godt.
Vi så, dengang vi havde konflikten, hvor parterne måtte give fortabt i Forligsinstitutionen, for næsten 1 måned siden – det er faktisk 1 måned siden i dag, den 25. marts – at Anders Bondo Christensen fra lærerforeningen foreslog: Hvad med tjenestemændenes arbejdstidsaftale.
Det er sådan set den, vi har taget udgangspunkt i.
Vi har sagt: Hvad kan den bidrage til her?
Så har vi derudover sagt, at vi tager bekymringen for, om der ikke er nogen grænse, altså den grænseløse arbejdsdag, som vi har hørt Danmarks Lærerforening advare imod, alvorligt, og vi har sagt: Godt, så laver vi fem værn derudover.
Det er jo præcis ting, som imødekommer den bekymring, som Danmarks Lærerforening har rejst.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-04-25:
I Dansk Folkeparti er vi altså ikke enige med ordføreren i, at der er balance i indgrebet.
Hvis vi ser lidt nærmere på det, er det jo sådan, at KL forlangte fuld råderet over arbejdstiden, også forberedelsestiden, som nu bliver afskaffet.
Så hvordan i alverden kan ordføreren så påstå, at der er balance, og at man har taget hensyn til begge parter, når virkeligheden er, at regeringen har lagt alle sine æg i KL's kurv, ikke bare nu, men fra dag et?
Synes ordføreren fortsat, at der er balance i tingene?
Hvordan kan han sige det, når KL har fået det, som de vil have det?
Magnus Heunicke (S), 2013-04-25:
Men spørgsmålet her fra Dansk Folkeparti illustrerer jo meget godt, hvordan Dansk Folkeparti har forsøgt at bruge det her til at prøve at score nogle point i vælgerhavet frem for at tage stilling til, hvad vi gør med folkeskolen i dag, og frem for at stå på mål for nogle af de forslag, som vi kender fra Dansk Folkepartis side, og som ville forandre hele værdigrundlaget for vores folkeskole.
Jeg vil godt advare imod, at man går den vej, som Dansk Folkeparti vil dér.
Spørgeren fra DF får det til at lyde, som om det var muligt at lave et kompromis for det punkt, som handler om, hvorvidt man skal have en centralt reguleret arbejdstidsregel eller ej.
Det er jo ikke muligt at lave et kompromis, hvor man siger 50 pct. det ene og 50 pct. det andet.
Vi mente, at det er bedre at give den ledelsesret ud lokalt på den enkelte institution tættere på lærerne, tættere på eleverne, tættere på den hverdag, som de skal have til at fungere.
Når jeg siger, at det er balanceret, er det jo på grund af de ting, som jeg nu har listet op et par gange, nemlig de ting, hvor vi tager udgangspunkt i tjenestemændenes arbejdstidsaftaler og de ekstra værn, som vi har puttet ind i den aftale.