runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2007-01-30:
Jamen det glæder mig, at skatteministeren tager problematikken så alvorligt og vil gøre noget ved sagen.
Jeg har en yderligere idé ud over de ting, som skatteministeren nævnte.
Man kunne jo også genindføre grænsekontrollen ved den dansk-tyske grænse.
Det ville gøre det langt lettere at afsløre de illegale indsmuglinger af øl og sodavand, og man kunne måske også få ram på en del af den illegale indførsel af østtyske cigaretter og for den sags skyld også narkotikasmugling.
Synes skatteministeren ikke også, det ville være en god idé at genindføre grænsekontrol?
Det lyder meget godt, at ministeren vil styrke indsatsen fra SKAT's side, men jeg tænkte også på, om ministeren mener, der er brug for yderligere instrumenter, dvs. hårdere straffe, større bøder og måske fængselsstraf for medvirken.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens bud på.
Jeg kan sige, at Dansk Folkeparti gerne vil medvirke til at skærpe straffene på området.
Det er en form for kriminalitet, som skal standses, den har stået på alt for længe, og vi mener, at den forrige og desværre også den nuværende regering ikke har gjort tilstrækkeligt for at komme den til livs.
Kristian Jensen (V), 2007-01-30:
Jeg er glad for tilsagnet om at fortsætte ad den linje, som regeringen godt støttet af Dansk Folkeparti og andre partier i Folketinget har lagt, nemlig at vi skal være klar til at bekæmpe illegale varer, smugleri, sort arbejde og socialt bedrageri gennem en kombination af holdningspåvirkning, bedre værktøjer til de ansatte i myndighederne og strengere straffe til dem, der forbryder sig.
På nuværende tidspunkt kan jeg ikke drage en endelig konklusion og sige, om der er behov for strengere straffe.
Men jeg er klart åben over for det, jeg vil følge op på det, og vi har i øvrigt også planer om at følge op på spørgsmålet om illegalt arbejde, smugleri, socialt bedrageri og sort arbejde med endnu en lovgivningspakke, som vi forventer kommer senere på året.
Frank Aaen (EL), 2007-01-30:
Det sidste håber jeg da, for de betaler i forvejen alt for lidt i skat af de oliemilliarder, de suger op ude i Nordsøen.
Men det passer jo ikke, at man lukker et hul, lige så snart man ser det.
Det er i hvert fald først, når man åbner øjnene, man ser det.
Hvad angår TDC-hullet, så fossede milliarderne jo ud af hullet.
Og der var hullet med kapitalfondene, hvor milliarderne også fossede ud, mens regeringen vidste, at der var et hul.
Så man har jo ladet pengene fosse ud, og først lang tid efter finder man ud af at stoppe det.
Jeg forstår ikke, at man, når man lukker et hul, som selvfølgelig bare skal lukkes, samtidig forærer erhvervslivet en skattelettelse.
Det står i regeringens egne papirer, at de fleste virksomhe der får en skattelettelse.
Hvorfor skal virksomhederne have en skattelettelse for at lukke et hul?
Man skal da bare lukket hullet, og i stedet for at give skattelettelsen til dem, der har flest penge i forvejen, skal man sørge for, der bliver brugt nogle flere penge på velfærd.
Frank Aaen (EL), 2007-01-30:
Jeg kan ikke sige tak for et svar, der gik på, at man for at lukke det hul absolut skal give virksomhederne en skattelettelse.
Det har vi ikke fået noget svar på, og det er selvfølgelig også helt unødvendigt, andet end at man, hvis man vil opretholde et skattestop, så skal tage med den ene hånd og give erhvervslivet med den anden, altså belønne erhvervslivet for at true med eller udnytte et skattehul.
Den næste ting er, at regeringen siger, at vi tjener på det her ved at trække kapital til Danmark fra udlandet.
Hvad er det nu lande, der gør det, hedder?
Irland, Luxembourg, Østrig, Schweiz.
Hvad er det nu, de hedder?
De hedder skattelylande.
Danmark skal optræde som et skattelyland ved at tiltrække kapital fra andre lande.
Er det en rimelig måde for et af verdens rige lande at optræde på, at vi skal tiltrække kapital fra andre lande, så de bliver tvunget til at sætte deres skat ned?
Vi er jo med til nu, at landene sænker deres selskabsskat for at gå op imod den konkurrence, Danmark har udsat dem for.
Så trækker de pengene tilbage igen.
Har det ...
Jeg vender lige tilbage til selskabsskatten igen, for regeringen har jo tillagt sig en for velfærden meget kostbar vane, for hver gang regeringen har set et skattehul, har den lukket øjnene og ladet pengene fosse ud.
Når regeringen efter massivt pres er blevet tvunget til at åbne øjnene, lukker den skattehullet, men samtidig forærer den erhvervslivet en milliardskattelettelse.
Mit spørgsmål til ministeren er: Er det nødvendigt at forære banker og olieselskaber i Nordsøen en milliardbesparelse for at lukke et skattehul, noget, der er til skade for velfærden?
Hvorfor skal de have skattelettelser?
Kan man ikke bare lukke hullet?
Kristian Jensen (V), 2007-01-30:
Det er næsten grinagtigt at høre hr. Frank Aaen stå og sige, at et selskabsskatteniveau på 22 pct. skulle betyde, at vi er skattelyland.
Det, som vi gennemfører her, er netop at udvide skattegrundlaget; at man fjerner nogle af fradragsmulighederne for erhvervslivet, så det grundlag, de betaler skat af, bliver bredere, og til gengæld kan procenten så være lavere.
Vi forventer, at erhvervslivet fuldt ud kommer til at betale for den nominelle sænkelse af selskabsskatteniveauet, som der er, bl.a. på grund af de initiativer, der ligger, med ændring af afskrivningsregler og med ændring af avancebeskatning på aktier.
Så fuldt ud er der finansiering, også fra erhvervslivets egen side.
Med det her indfører vi rent faktisk en retfærdig skat.
For i stedet for at skattelettelsen var sådan et tagselvbord, hvor man gennem overfod ring af gæld på et selskab selv kunne beslutte, hvilket skatteniveau man ville have, så ved at skære den mulighed fra er det nu politisk besluttet, at alle virksomheder, som har en aktivitet i Danmark, og som har et overskud, får en lavere skattebetaling.
Det er sund logik.
Det er med til at sikre, at de virksomheder, som ikke er overfinansieret med gæld, får en belønning i modsætning til et tagselvbord, som har eksisteret tidligere, og som bliver fjernet nu.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 75
Frank Aaen (EL), 2007-01-30:
... ikke indgået i regeringens overvejelser?
Kristian Jensen (V), 2007-01-30:
Der er hverken noget mærkeligt i tilbageløb eller i adfærdsændringer.
Tilbageløb er det faktum, at når der bliver lavet en nominel sænkning af selskabsskatten, er der beløb, som kommer ind på andre skattekonti.
Det er et spørgsmål om, at der bliver betalt en højere aktieudbyttebeskatning, og at der er andre skattekilder, som stiger til gengæld.
Adfærdsændringer er den meget forsigtige konservative vurdering af, hvordan virksomhederne vil agere, når nu selskabsskattesatsen bliver sat ned i Danmark.
Det vil sige, at når man laver en bredere skattebase og en lavere selskabsskattesats, opnår man faktisk, at der bliver mere aktivitet og større virkning og også en større skattebetaling.
Det viser erfaringer fra Danmark, og det viser erfaringerne fra andre lande.
Erfaringer fra de 15 gamle EU-lande viser faktisk, at en lav selskabsskattesats er med til at skabe en højere aktivitet, højere investeringslyst og dermed også en højere beskatning.
Dét fremgår af de plancher, som jeg brugte ved præsentationen af pakken i fredags, og som nu ligger på Skatteministeriets hjemmeside, hvor alle kan gå ind og se på udviklingen i selskabsskattesats og udviklingen i selskabsskatteprovenu i forhold til bruttonationalproduktet.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-01-30:
Det var jo en lang snak.
Dels er tilbageløb og adfærdsreguleringer med hensyn til udbytteskatten jo eksplicit skrevet ned i den der provenuberegning, og det er i øvrigt et problem i sig selv, nemlig at gammel egenkapital jo bliver beskattet med den nye høje sats.
Det er i virkeligheden et eklatant brud på skattestoppet.
Hvad har ministeren af kommentar til det?
Kristian Jensen (V), 2007-01-30:
Jeg er altid fuld af varme og glæde, når Socialdemokraterne viser en sådan omsorg for skattestoppet.
Jeg ville have været endnu mere fuld af varme og glæde, hvis ikke det var sådan, at hr. Henrik Sass Larsen, Socialdemokraternes politiske ordfører, i dag er gået ud med det løfte, at Socialdemokratiet vil bryde skattestoppet, hvis de kommer tilbage i regering, nemlig ved at gå ind og igen hæve selskabsskatten til 28 pct. uden at ville ændre de stramninger, der ligger sammen med det.
Når vi er inde og kigge på den pakke, der ligger her, så er vi tvunget ud i den af to årsager.
Den ene årsag er, at vi oplevede, at der var et hul omkring kapitalfondenes overforgældning af danske selskaber, og den anden årsag er, at EFDomstolen har fejet de CFC-værnsregler, vi havde, af bordet.
Så siger skattestoppet ganske klart, at når vi er nødt til at ændre en regel på grund af en EF-beslutning, så har vi også mulighed for at kompensere ved skattestigninger andre steder.
Jeg tror på, at vi vil komme ud i en situation, hvor hovedaktionærer vil få en for nem mulighed for at snyde sig til en lavere beskatning, hvis ikke vi reagerer på udbytteafkastniveauet og også kompenserer ved at hæve niveauet en smule.
Hvordan det præcise indgreb skal være, vil selvfølgelig afhænge af de drøftelser, vi bl.a. har med forligskredsen bag aktieavancebeskatningen.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-01-30:
Jamen hvis ministeren behøver hjælp, kan vi da godt hjælpe ministeren med at løse det problem, for ministeren har klokkeklart brudt sit eget skattestop ved det lille indgreb, og det er der en hel del mennesker i det her land der kommer til at mærke.
Det har jeg allerede hørt en del om, men det korte af det lange er: Kan ministeren garantere, at denne pakke ikke indeholder en eklatant skattelettelse til dansk erhvervsliv på kort og mellemlang sigt?
Kristian Jensen (V), 2007-01-30:
At bede Socialdemokraterne om at hjælpe til her er vel det nærmeste, vi i Danmark kan komme på aktiv dødshjælp til skattestoppet.
Det vil være fuldstændig halsløs gerning at lade Socialdemokraterne vejlede om skattestoppet, og det kan vi tydeligt se af de udmeldinger, hr. Henrik Sass Larsen er kommet med.
Socialdemokraterne har godt nok i retorikken tilsluttet sig skattestoppet, men hver gang det det kommer til konkrete handlinger, siger man: Nu bryder vi det, nu bryder vi det, og i dette tilfælde vil vi bryde det ved at sætte selskabsskatten op igen.
Det, der er kernen her, er, at vi har lavet en sammenhængende pakke, hvor der er stramninger over for virksomhederne.
De er baseret på beskæringer af rentefradragsretten.
Hvis man har for stor gæld i forhold til sine aktiver, kan man faktisk ikke få rentefradragsret.
De, der har selvbetjent sig til en lav skat, bliver straffet, hvorimod den brede underskov af danske virksomheder, som har en normal kapitalisering, får en gevinst, og de, der skaber job, aktiviteter og værdier i Danmark, også får en gevinst og bliver styrket.
Vi gennemfører faktisk det, som Socialdemokraterne foreslog i 1998 med pinsepakken, hvor man netop sagde, at behovet for en tilpasning af selskabsskattesatserne skulle ses i samvirke med de muligheder, der fandtes for at imødegå de potentielle negative konsekvenser af international skattekonkurrence.
Man sagde i 1998, at man ønskede en lavere selskabsskat, fordi det ville modvirke skattekonkurrence, og det havde man faktisk ret i.
Dengang man sad i regering, var man ansvarlig nok og tænkte sig godt om.
Nu gennemfører vi det, og det ville have været rart, hvis Socialdemokraterne havde takket os for at gennemføre den plan, man var nødt til at opgive, fordi man lavede et forlig med Enhedslisten tilbage i 1998.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 76
Mikkel Dencker (DF), 2007-01-30:
I sidste uge måtte en talsmand for grænsekøbmændene ved den dansk-tyske grænse gå til bekendelse og sige, at ejerne af et par af butikkerne dernede vistnok var brodne kar i branchen, og at de vistnok stod i ledtog med folk, som smuglede øl og sodavand over den dansk-tyske grænse.
Bekendelsen var foranlediget af, at der var blevet standset en lastbil, som indeholdt over 50.000 dåser øl og sodavand, som var forsøgt smuglet ind i landet.
Lastbilens chauffører fik en bøde på 100.000 kr., og sjovt nok blev bøden betalt kontant efter ganske kort tid med kontanter, der vistnok stammede fra en grænsebutik ved den dansk-tyske grænse.
Kristian Jensen (V), 2007-01-30:
Jeg kan desværre bekræfte historien.
Det er en grotesk historie, at bøder af den størrelse, 100.000 kr., pludselig kan betales kontant i løbet af ganske kort tid, og det kan indimellem virke, som om man næsten har siddet og ventet på, at nu ville det gå galt, og så har været klar med pengene til at betale den bøde, der måtte komme.
Det er et af de værktøjer, som jeg mener vi i stadig stigende grad skal gøre brug af.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-01-30:
Jeg vil godt følge tråden op omkring udspillet til omlægning af selskabsskatterne fra i fredags.
Jeg synes, at der er flere ting i det, der er lidt problematiske.
Det ene er, at provenubetragtningen og beregningen fra Skatteministeriets side er på lang sigt, og at den indeholder sådan nogle mærkelige ting som tilbageløb og adfærdsreguleringer.
Så har jeg spurgt ministeriet, hvad provenubetragtningerne er på kort og mellemlangt sigt, og så har jeg fået at vide, at det kan man ikke svare på lige i øjeblikket.
Er sandheden i virkeligheden, at man ikke ved, hvad provenueffekterne er på bare 1 års, 2 års og 3 års sigt?
Frank Aaen (EL), 2007-01-31:
Jeg bekræftede, at jeg har samarbejdet med mange forskellige journalister, og med hensyn til filmen har det været ligesom i forhold til alle mulige andre journalister.
Det, regeringen bygger hele sin afvisning af filmen og hele sin afvisning af oppositionen på, er, at den har mere tiltro til et svar, den har fået – og det er oven i købet et meget usikkert svar, hvis man læser det – fra det amerikanske militær vedrørende en episode, som de aldrig selv har undersøgt.
Det er meget kritiseret af menneskerettighedsorgansationer, at de aldrig har undersøgt den her episode.
Man stoler mere på det amerikanske militær end på de beretninger, der er kommet fra både FN og Amnesty, om mishandling af de 31 fanger afleveret i den pågældende lejr af Danmark.
Det siger alt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-31:
Det sidste har jeg nu svaret på i flere omgange.
Og lad mig så sige om hr. Frank Aaens medvirken i fremstillingen af filmen, at det jo ikke bare er noget, der står for min regning.
Det fremgår jo af, hvad der er bragt til torvs i medierne, at hr. Frank Aaen har medvirket meget tæt i fremstillingen af filmen, og hr. Frank Aaen har jo også selv bekræftet, at det er sådan, det forholder sig.
Frank Aaen (EL), 2007-01-31:
For en ordens skyld må jeg sige, at statsministerens gentagne påstande om min deltagelse i udarbejdelsen af den pågældende film er helt hen i vejret og må stå for statsministerens egen regning.
Det siger jo alt om den her sag, at man har mere tiltro til et svar fra det amerikanske militær, der ikke har undersøgt sagen, end man har tillid til, hvad Amnesty International og FN har skrevet om den samme sag.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-31:
Det har jeg faktisk svaret på nu i ganske mange omgange, nemlig at regeringen ikke føler sig som nogen forurettet part, der føler trang til at klage til Pressenævnet.
Det synes vi virkelig ikke vi vil besvære Pressenævnet med.
Lad det være for enkeltpersoner og virksomheder og andre, der føler sig hængt ud og dårligt behandlet af pressen.
Nej, regeringen føler ikke, at den har et problem.
Det er Danmarks Radio, der har et problem ved at have publiceret en dybt politisk film udarbejdet i tæt samarbejde med hr. Frank Aaen og ved at have viderebragt nogle forkerte oplysninger, som Danmarks Radio så også har måtte korrigere efterfølgende.
Så længere er den i virkeligheden ikke.
Men hr. Mogens Jensen kan slet ikke snakke sig uden om, at tilbage står indtrykket af, at Socialdemokratiet vil ride på to heste ved på den ene side at tage medansvar for, at vi sender soldater til Afghanistan, men ved på den anden side hårdnakket at kritisere regeringen og dermed i virkeligheden de soldater, som vi har sendt ud.
Jeg synes tværtimod, at de fortjener en entydig opbakning fra os som politikere i stedet for konstant at skulle være skydeskiver for påstande om, at de skulle have leveret forkerte oplysninger til regeringen.
Mogens Jensen (S), 2007-01-31:
Socialdemokratiet står fuldstændig bag den beslutning om at sende soldater til Afghanistan.
Det er der ingen tvivl om, det ved statsministeren også udmærket.
Socialdemokratiet er også fuldstændig klar over, at de soldater dernede har gjort, hvad de har fået besked på.
Så nu skal statsministeren ikke her begynde at så tvivl om, hvorvidt de her soldater har gjort, som de skal.
Det, der er sagen her, er, at Socialdemokraterne også tager et ansvar for, at det, vi foretager os dernede, er i overensstemmelse med de konventioner, som vi har tilsluttet os, at det er i overensstemmelse med folkeretten.
Og det er jo der, vi har et problem i denne sag.
Det ved vi ikke om er tilfældet.
Derfor vil jeg sige til statsministeren, at når statsministeren mener, at Danmarks Radio har begået så mange fejl i denne sag, når statsministeren mener, at Danmarks Radio er utroværdig og har lavet utroværdig journalistik i et forsøg på at finde frem til, om der er foregået noget forkert nede i Afghanistan, så burde statsministeren følge det til dørs og ikke bare lade det hænge i luften som en mediedebat eller en debat i Folketinget, men sørge for, at det bliver afklaret i Pressenævnet.
Hvorfor vil statsministeren ikke det?
Det mangler vi et klart svar på.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-31:
Hr. Mogens Jensen kan have ret i, at vi ikke er kommet sagen meget nærmere, men det er jo, fordi der ikke rigtig er nogen sag.
Jeg må sige til hr. Mogens Jensen, at hvis der er mange rundtomkring, der undrer sig over, hvad der egentlig er i den her sag, så tror jeg egentlig, at en meget stor del af den undren kan tilskrives en undren over, at det Socialdemokrati, som stod bag udsendelsen af danske soldater til Afghanistan, nu ligesom er på vild flugt fra det ansvar, der også følger med, bl.a. ansvaret for at bakke op om de soldater, vi sender i felten under meget farlige vilkår.
For uanset hvad man siger, er det, der står tilbage, at en meget stor del af den kritik, man prøver at rette mod regeringen, dybest set er udtryk for mistillid til og kritik af de soldater, som under farlige forhold udfører et dygtigt arbejde i felten.
Og der tror jeg mange undrer sig over, at Socialdemokratiet er med til at tage ansvar for, at vi sender soldaterne ud, men bagefter ikke vil være med til at bakke dem op.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-01-31:
Jeg vil egentlig godt begrunde spørgsmålet, for der har været en tendens til, at statsministeren er oppe på den høje piedestal med hensyn til ytringsfrihed i forhold til Muhammedkrisen, men det er lidt anderledes, når det er DR.
Vi er jo alle sammen enige om, at man må påpege faktuelle fejl.
Det gøres dagligt i forhold til DR og mange andre medier, og det er fair.
Men man må ikke lægge et pres på den redaktionelle uafhængighed i DR, og det er det jeg mener statsministeren har gjort i den her sag.
Jeg mener også, man laver en kampagne imod DR eller et karaktermord på DR, når man siger, at der ikke er noget om påstanden om, at danskerne har udleveret folk til tortur, fordi kronvidnet, Chris Hogan, siger noget andet.
Det er der bare ikke noget nyt i.
Det er sådan set ikke det, han har udtalt sig om.
Så når statsministeren giver et svar, der alene handler om udlevering af fanger til tortur, og samtidig siger, at nu siger Chris Hogan noget andet, så er jeg nødt til at sige, at når statsministeren kalder ham et kronvidne i den sammenhæng, så er manipulation faktisk en underdrivelse.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-31:
Jeg beklager selvfølgelig på hr. Simon Emil Ammitzbølls vegne, hvis han føler, at han har spildt 3 timer af sit liv på ikke at komme videre.
Men jeg må så også sige – og det kan måske være en trøst for hr. Simon Emil Ammitzbøll – at skulle det være de eneste 3 timer af sit politiske liv, som hr. Simon Emil Ammitzbøll på den måde føler er spildt, så er det billigt sluppet.
Det siger jeg af erfaring.
Så vil jeg blot føje til, at skulle hr. Simon Emil Ammitzbøll i fremtiden finde bedre anvendelse for sine timer, så kan jeg råde hr. Simon Emil Ammitzbøll til at kaste sig over sager med større politisk værdi og indhold end den her.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-01-31:
Jeg indrømmer, at jeg for mit eget vedkommende også er skuffet.
Jeg er skuffet over at have brugt 3 timer af mit liv på at stille en masse, synes jeg selv, forholdsvis klare spørgsmål uden at kunne aftvinge statsministeren noget, der minder om et klart svar.
Statsministeren har prøvet at få det til at fremstå, som om Chris Hogans udtalelser til Nyhedsavisen har nogen som helst betydning for filmens mistanke om, at der har været udleveret fanger til tortur.
Det vil statsministeren ikke have en uvildig undersøgelse af.
Det kan vi altså ikke blive klogere på.
Men hvorfor er det, der skal gælde disse dobbelte standarder?
Hvorfor vil regeringslederen ikke erkende, når han kommer med faktuelle fejl, og hvorfor vil regeringen ikke give det danske folk en uafhængig undersøgelse af, hvad der er sket, så vi kan vished?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-31:
Jo, men det kan jo være, at det er et problem, at han netop ikke har fået lejlighed til at udtale sig om det i filmen.
Men det kan jeg ikke rigtig udtale mig om, for jeg ved jo ikke, hvordan filmen er blevet til.
Så jeg er afskåret fra at give en bedømmelse af, om han er blevet behandlet fair i forbindelse med udarbejdelsen af filmen.
Jeg konstaterer bare, at han nu altså giver udtryk for – har i hvert fald fået lejlighed til nu for fuld kraft at give udtryk for – det synspunkt, at der ikke har fundet fangemishandlinger sted.
Det er jo mildest talt
en torpedo mod hele den kampagne, som under anførsel af hr. Frank Aaen er rettet mod regeringen, og det afspejler selvfølgelig den dybe skuffelse, som det må være for hr. Frank Aaen ikke at få mere ud af den film, han selv har medvirket så aktivt til at få fremstillet.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-01-31:
Jeg kan høre, at statsministeren fortsætter ad samme linje.
Da vi påbegyndte debatten i dag, var der tre problemer: regeringens kampagne mod DR, statsministerens pres på DR's redaktionelle uafhængighed, og endelig at statsministeren og regeringen ikke vil have en uafhængig undersøgelse af, om danske soldater skulle have overleveret fanger til tortur.
Derfor vil jeg prøve at vende spørgsmålet lidt om, når statsministeren nu er så modvillig til at svare.
Jeg er glad for, at statsministeren er gået ind i den debat, jeg gerne vil have, men der bliver jo stadig ikke svaret på spørgsmålene.
Vil statsministeren bekræfte, at Chris Hogan ikke på et senere tidspunkt siger noget nyt om de ting, han udtaler sig om i filmen »Den hemmelige krig«?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-31:
Nu er det selvfølgelig et lidt andet spørgsmål end det, hr. Simon Emil Ammitzbøll rent faktisk har stillet her.
Men vi har jo alligevel overskredet alt, så lad os bare fortsætte ad den linje, som hr. Simon Emil Ammitzbøll nu forfølger her.
For det spor vil jeg meget gerne følge.
Jeg har netop ikke udtalt mig om, i hvilken sammenhæng Chris Hogan optræder i filmen.
Det ved jeg jo ingenting om.
Så det er slet ikke det, jeg forholder mig til.
Jeg forholder mig kun til, at han bliver brugt som en fremtrædende figur i filmen – måske i andre sammenhænge, men en fremtrædende figur.
Men nu udtaler han sig altså meget klart om et punkt, der er gjort til et virkelig centralt omdrejningspunkt i venstrefløjens kritik af regeringen, nemlig påstanden om, at de 31, der blev overdraget til amerikanerne af danske soldater, skulle have været udsat for mishandling.
Han siger, at han generelt afviser påstanden om, at der skulle have fundet fangemishandlinger sted, og det svækker jo meget klart de angreb, som ellers er kommet fra venstrefløjens side mod regeringen.
Og det er blot det, jeg har påpeget.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-01-31:
Kan statsministeren forklare, hvorfor han under Muhammedkrisen mente, at regeringen »ingen autoritet« havde til at blande sig i, hvad medierne bringer, mens han i dag har travlt med at kritisere DR?«