runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-26:
Nu svarede jeg meget kort på det første spørgsmål, fordi det var et meget direkte spørgsmål, som der jo sådan set kun kunne svares ja til, for det var jo faktuelt korrekt, hvad hr. Martin Geertsen spurgte om.
Men der kan så være grund til at brede svaret en lillebitte smule ud.
Det er rigtigt, at den beslutning om anskaffelse af IC4-tog blev taget i 1999 af den daværende SR-regering med støtte fra SF og Enhedslisten, men det er også rigtigt, at der siden har været skiftende regeringer, der har været indblandet i IC4-sagen, uden at togene er kommet ud at køre af den grund.
I 2002 opstod den første forsinkelse i de forventede leveringer, og de fortsatte frem til 2006.
Under den daværende VK-regering indgik DSB i maj 2009 et forlig med firmaet, der betød, at DSB selv påtog sig ansvaret for at færdiggøre togene.
Det var også under VK-regeringen, at DSB i maj 2011 måtte konstatere, at de indsatte IC4-tog på ingen måde kørte tilfredsstillende.
Så nu vil jeg afvente resultatet af det arbejde, som den tidligere regering meget klogeligt satte i gang, og på baggrund af det vil jeg så handle.
Jeg vil gerne slutte af med at sige, at jeg tror, at det ville være godt for alle parter, hvis man koncentrerede sig om at se fremad og koncentrerede sig om at forsøge at få løst problemerne.
Det tror jeg faktisk tjener os alle sammen bedst, og som det vigstigste vil det ikke mindst være til gavn for danskerne.
Martin Geertsen (V), 2011-10-26:
Det er jeg sådan set enig med ministeren i; det kræver bare, at vi lige får renset luften, og det er jo sådan set det, der er formålet med det her, sådan at vi får fuldstændig på plads, hvem der i virkeligheden har gjort hvad.
For som jeg sagde indledningsvis, kan citatet fra B.T. godt give anledning til nogle misforståelser, og jeg kan så forstå på ministeren, at han er enig i, at dem skal vi da selvfølgelig have ryddet af vejen.
Jeg vil bare lige fremhæve en enkelt pointe for at få styrket budskabet om, hvad det i virkeligheden drejede sig om tilbage i efteråret 1999.
Jeg citerer her fra Berlingske Tidende den 15. maj 2011: » ... tilbage til efteråret 1999.
Dengang hed trafikministeren Sonja Mikkelsen.
I september 1999 skrev hun i en kronik, at hun prioriterede den manglende elektrificering af banen højt.
To måneder senere havde den daværende finansminister Mogens Lykketoft imidlertid overtaget forhandlingerne, hvorpå SR-regeringen indgik et snævert forlig med SF og Enhedslisten om togtrafikken, hvori elektrificeringen blev aflyst.«
Er ministeren på baggrund af det her citat fra Berlingske Tidende også enig i, at det i virkeligheden har udgjort et problem, at man aflyste elektrificeringen tilbage i 1999?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-26:
I hvert fald deler hr. Martin Geertsen og jeg en ting, nemlig interesse for historieskrivningen.
Det synes jeg altid er interessant.
Der er ingen tvivl om, at hvis skiftende regeringer tilbage i tiden havde gennemført elektrificeringen, havde vi haft en anden situation i dag; så der er noget at bebrejde op igennem 90'erne, men der er også noget at bebrejde op igennem 00'erne.
bare sige, at jeg synes, at jeg med det svar, jeg gav med mit midterste svar, fik, hvis der var noget luft, der skulle renses, renset den der.
Så vil jeg gerne lige vende tilbage til det, der var min afslutning.
Historieskrivningen synes jeg er interessant, og den kan vi tage ved mange forskellige lejligheder, men det, jeg egentlig gerne vil bruge kræfterne på nu, er det fremadrettede og det, der gør, at danskerne får nogle gode oplevelser, når de er ude at køre med tog, nemlig at det går til tiden og er præcist og komfortabelt.
Jeg tror, at vi får en meget mere kvalificeret diskussion om de vigtige spørgsmål, når vi har et konkret lovforslag at gå ud fra.
Det betyder også, at vi vil indrette det her på en måde, så det er fornuftigt, for de overordnede ting, som jeg tror jeg gav svar på i sidste spørgsmål, er selvfølgelig vigtige.
Og så glæder jeg mig til, når vi kommer frem til et konkret lovforslag, at kunne tage de meget konkrete spørgsmål og en debat, for hr. Kristian Pihl Lorentzen har jo ret i, at det er vigtige spørgsmål, der bliver stillet.
Og der skal nok blive givet nogle gode svar på dem.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2011-10-26:
Jeg har da selvfølgelig stor forståelse for, at regeringen skal have mulighed for at sætte kød på forslaget – at det her er en overordnet intention – men det er dog en meget klar melding, at man vil inddrive 1,5 mia. kr. mere i skatter fra transportsektoren.
Derfor er jeg nødt til konstatere, at der er indbygget en indre modsætning i regeringens transportpolitik.
Man kan ikke på samme tid slå på tromme for mobilitet og så hæmme mobiliteten ved at lave nye lastbilafgifter, en betalingsring og flyafgifter.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om han ikke vil medgive, at en dyrere transport som følge af øget afgift på lastbilerne betyder dyrere varer i danske butikker og dyrere danske varer på verdensmarkedet og dermed en svækkelse af konkurrenceevnen.
Det synes at være en indre logik, som jeg gerne lige vil have ministerens kommentarer til.
Kim Christiansen (DF), 2011-10-26:
I regeringsgrundlaget »Et Danmark, der står sammen« står der, at den nye regering vil arbejde for togforbindelser med væsentlig lavere rejsetid, og det er egentlig baggrunden for mit spørgsmål, for bl.a. den sidste aktion med hensyn til MR-tog mellem Esbjerg og Aarhus vil jo forlænge rejsetiden betragteligt.
Vi har jo stort set ikke direkte tog til Aalborg mere.
Jeg vil bare lige høre, om det her også er noget, vi skal skrive på i rækken af løftebrud, eller om man reelt har tænkt sig at arbejde for togforbindelser med væsentlig lavere rejsetid uanset materielsituationen – den kan vi jo ikke løse her, og det var jo sådan set også regeringen bekendt, da de udfærdigede deres regeringsgrundlag.
Man kendte jo godt til situationen omkring IC4- og MR-tog osv.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-26:
I denne omgang var det i hvert fald ikke mig, der var polemisk – det var vist spørgeren.
Men lad det nu ligge.
Jeg vil bare igen sige, at jeg tror, vi har et fælles ønske om, at det her skal gøres bedre, og så er det vel også fair nok, at jeg påpeger, at det er rigtigt, at den beslutning for nogle betød dårligere forhold mellem Esbjerg og Aarhus på den direkte linje.
Men jeg vil også påpege, at der faktisk blev foretaget en opgradering af Esbjerg-København, hvilket man havde eftersøgt i mange år, og som rent faktisk blev indfriet her, men også, at man har en mulighed for at tage IC3-tog til Fredericia med et kort skift for at komme videre til Aarhus.
Men, som jeg også sagde indledningsvis, betyder det ikke andet, for samlet set er det en forringelse for passagerne, og det synes jeg ikke godt om.
Jeg ville gerne have, at det var det modsatte, der skete, og jeg tror faktisk også på, at det kan lade sig gøre, at vi kan hjælpe hinanden med det i fællesskab.
Men det, der er the breaking point her, den afgørende pointe, er DSB's materielsituation i forbindelse med IC4-togene.
Kim Christiansen (DF), 2011-10-26:
Det bliver nok så meget en konklusion, for jeg er meget tilfreds med, at ministeren i hvert fald tilkendegiver, at situationen er uholdbar, som den ser ud i dag, og så må vi jo bare alle sammen læne os tilbage og imødese med spænding, hvad der kommer af løsningsforslag vedrørende den her situation.
Jeg har da også forståelse for, at ministeren med den relativt korte tid i stolen ikke har kunnet udfærdige det deltaljeret endnu.
Men vi vil da afvente det med spænding og naturligvis være konstruktive i forhold til den proces.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-26:
Det vil jeg sådan set bare kvittere for.
Området her har ofte været kendetegnet ved, at der er mange partier, som har turdet tage et ansvar, og jeg håber også, at det er det, der vil kendetegne fremtiden, når det gælder dette meget vigtige område for det danske samfund.
Martin Geertsen (V), 2011-10-26:
Så skal jeg bare afslutningsvis spørge, om ministeren er enig med hr. Magnus Heunicke, som så skifter lidt hest her den 16. maj 2011, hvor han udtaler til Berlingske Tidende, at både Socialdemokraterne og SF undskylder på vegne af den tidligere SR-regering, der i 1999 valgte at droppe elektrificeringen af de danske jernbaner.
5 år senere købte man i stedet de dieseldrevne IC4-tog.
Og nu kommer citatet: »Det var en gigantisk fejltagelse, at man annullerede elektrificeringen i 1995-96.
Der var nogle rapporter dengang, som sagde, at der ikke var grund til at fortsætte, men det ændrer ikke ved, at primært den daværende regering begik en historisk brøler, siger den socialdemokratiske trafikordfører Magnus Heunicke«, og det var så den 16. maj.
Er ministeren enig i, at det var en historisk brøler af den daværende SR-regering?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2011-10-26:
Vil ministeren redegøre for, hvilke konsekvenser en kilometerbaseret ekstra afgift på lastbiler i størrelsesordenen 1,5 mia. kr. om året efter ministerens opfattelse vil få for samfundets mobilitet og dermed for væksten, konkurrenceevnen og jobskabelsen i Danmark?
Skriftlig begrundelse
Det vurderes, at regeringens planer om en ekstra kilometerbaseret afgift på lastbiler vil fordyre godstransporten i Danmark og dermed svække mobiliteten i vort samfund.
Endvidere vurderes en sådan ekstraafgift i størrelsesordenen 1½ mia. kr. om året at indebære mærkbart dyrere varer i danske butikker, ligesom virksomhedernes konkurrenceevne og jobskabelse svækkes markant.
Der er således begrundet frygt for, at den påtænkte lastbilafgift kommer til at koste det danske samfund dyrt i form af lavere vækst og øget ledighed.
Tak for det.
Vil ministeren redegøre for, hvilke konsekvenser en kilometerbaseret ekstraafgift på lastbiler i størrelsesordenen 1,5 mia. kr. om året efter ministerens opfattelse vil få for samfundets mobilitet og dermed for væksten, konkurrenceevnen og jobskabelsen i Danmark?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-26:
På sin vis er jeg lidt ked af det svar, jeg nu må læse op, men det har jo igen lidt med tålmodighed at gøre.
Jeg forstår godt, at det selvfølgelig ikke er en dyd, oppositionen nødvendigvis skal have.
Det har jeg sådan set meget forståelse for.
Vi er i de forskellige ministerier undervejs med at sørge for, at det her også bliver til noget, og på et passende tidspunkt kan vi også svare konkret på den type spørgsmål, som lige er blevet stillet her.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2011-10-26:
Tak for svaret.
Det blev jeg jo ikke så meget klogere af, men jeg vil dog glæde mig over, at den nye regering i regeringsgrundlaget fremhæver betydningen af en høj mobilitet i samfundet, altså muligheden for, at vi kan bevæge os effektivt, sikkert og billigt rundt med personer og varer i samfundet.
Til gengæld synes jeg, det er et meget stort paradoks, at regeringen samtidig bebuder en række konkrete tiltag, som vil svække mobiliteten.
Et af de forslag er jo netop en ny lastbilafgift på 1,5 mia. kr. om året.
Derfor vil jeg spørge: Hvordan synes ministeren egentlig det hænger sammen, altså misforholdet mellem målet om mobilitet og det, at man vil gennemføre noget, der svækker mobiliteten?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-26:
Det er jo ikke noget, man ved, før man kender udformningen af det, vil jeg sige til hr. Kristian Pihl Lorentzen.
Jeg er enig i det med mobiliteten: Det er fuldstændig afgørende for et samfund, at man som person kan blive transporteret rundt, hvad enten det er i privatbil eller på cykel eller via kollektiv trafik, men også at varer kan komme frem.
Det er fuldstændig afgørende på alle måder for os som kunder, for konkurrenceevnen og for alt muligt andet.
Jeg er forholdsvis ny i jobbet, og der er mange ting at sætte sig ind i – og der er nogle, der har haft mange år til at sætte sig ind i det.
Men jeg forstår, at der på det her område bl.a. også er et problem i forhold til konkurrence mellem udenlandske køretøjer og danske køretøjer osv. osv.
Så jeg vil sige til hr. Kristian Pihl Lorentzen, at det her er en intention, der er givet udtryk for i regeringsgrundlaget, og som måske også handler om ligestilling mellem udenlandske køretøjer og danske køretøjer.
Vi er i gang med at udforme det, og jeg vil være helt sikker på, at der, når vi kommer frem til det endelige resultat, selvfølgelig også vil være svar på de relevante – vil jeg gerne sige – spørgsmål, som spørgeren stiller her.
Jeg er enig i, at man skal passe meget på med at føre citatkrig, for det er ofte sådan, at hvis man tager nogle korte citater ud, uanset hvor man tager dem ud fra, er der noget sammenhæng, som går tabt.
Så derfor vil jeg ikke her i Folketingssalen i § 20-sammenhæng indgå i nogen citatkrig.
Jeg vil bare gerne – endnu en gang – forsikre ikke mindst hr. Martin Geertsen, men måske også den danske befolkning, om det, jeg synes vi begge to skulle bruge kræfterne på, altså det fremadrettede, det, som danskerne efterspørger, nemlig ordentlige, moderne tog til tiden.
Jeg har valgt at besvare spørgsmålet, selv om man måske kunne vurdere, at det faldt uden for rammerne af et § 20-spørgsmål, jævnfør § 20, stk. 1, i Folketingets Forretningsorden.
Men jeg synes, det er et spørgsmål, der er o.k., så derfor vil jeg gerne forsøge at svare på det.
Jeg er klar over, at både Køge og Roskilde Kommuner har været i dialog med min forgænger om Viby og Borup Stationer, og det er en dialog, som jeg naturligvis agter at fortsætte.
Jeg tror faktisk, der er aftalt besøg allerede i næste uge med de to kommuner, hvor vi skal diskutere udviklingen siden sidste møde, som jeg forstår blev afholdt med min forgænger i maj måned.
Derfor vil jeg sige, at hvis det er sådan, at spørgeren vil have uddybet det, konkrete informationer om, hvad der er af forsinkelser og tog, der ikke holder osv., så må jeg selvfølgelig henvise til, at man stiller et skriftligt spørgsmål, men jeg må bare konstatere meget tydeligt over for spørgeren, at jeg, ligesom jeg forstår at min forgænger gjorde det, tager det her alvorligt.
Det fremgår vel egentlig også af den kendsgerning, at jeg så relativt hurtigt afholder møde med de to berørte kommuner.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-10-26:
Nu kan jeg ikke helt forstå, at spørgsmålet her skulle falde uden for rammerne af et § 20-spørgsmål, for det er jo i almindelig offentlig interesse, at togene kører, som de nu skal.
Så derfor vil jeg godt fortsætte med at sige, at der stadig væk er store problemer.
Det er rigtigt, at den tidligere minister har været med til at se på problemerne på både Borup og Viby Stationer, men der er stadig væk meget store problemer.
Så sent som i fredags – det var, efter at jeg havde indsendt spørgsmålet her – var der også problemer; da udeblev et tog simpelt hen i forbindelse med morgenafgangen.
I mandags – altså i forgårs – var det således, at der var et tog, der var så fyldt, at omkring 30-50 personer simpelt hen blev efterladt på stationen på stedet.
Det er jo utilfredsstillende, og derfor vil jeg høre: Hvad er det, ministeren helt konkret vil gøre?
Det er jo ikke nok at snakke med nogle kommuner og snakke med nogle strækningnsansvarlige inden for DSB.
Nu skal der slås i bordet, nu må der gøres noget, for det er et problem, der har stået på igennem længere tid.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-26:
Jeg kan jo kun sige til hr. Flemming Damgaard Larsen, at jeg vil forsøge at gøre det her bedre end min forgænger.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-10-26:
Nu tror jeg ikke, det er det, det handler om for de pendlere, som må stå og vente på toget eller må stå og se på, at toget bare kører forbi.
Her i september måned var der en mand, der i en time måtte stå og se på, at han ikke kunne komme med, fordi der var fem tog, der bare kørte forbi.
Det er jo utilfredsstillende, og jeg tror, de pendlere og andre rejsende, der oplever dette, er ligeglade med, om det er den ene eller den anden minister, eller hvilken myndighed det er.
Der handler det om, at det, som det offentlige kan stille til rådighed, virker.
Der kan vi så se, at det i det her tilfælde ikke virker, og derfor er jeg meget interesseret i, at ministeren her lover, at der nu skal ske noget alvorligt, således at forholdene kan blive forbedret.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-26:
Jeg tror egentlig, jeg var meget præcis, da jeg sagde, at jeg så nu må forsøge, om jeg kan gøre det her bedre.
Jeg tror, man som tidligere formand for Trafikudvalget selvfølgelig har et stort kendskab til de forhold, som vi taler om her.
Og nu er der ikke noget at sige til, at det er med udgangspunkt i ens egen baghave, man sådan konstaterer de her ting, men jeg tror, hr. Flemming Damgaard Larsen vil være enig med mig i, at det, hvis ministeren til stadighed skulle stilles til ansvar for, hvad hver enkelt person havde været ude for af dårlige oplevelser, alt, hvad der har med kollektiv trafik at gøre, så var det en umulig situation at være i.
Jeg tror, jeg indledningsvis gav meget præcist udtryk for, at det selvfølgelig ikke er en tilfredsstillende situation, hvis man ikke lever op til de ting, som man har forpligtet sig til, og derfor gav jeg sådan set to klare svar.
Det ene var, at jeg, hvis hr. Flemming Damgaard Larsen vil have mere at vide om, præcis hvor ofte vi oplever de her ting, så beder om, at man stiller et skriftligt spørgsmål om det, så vi kan få problemets omfang på bordet.
Det andet, jeg tilkendegav, var, at jeg vil fortsætte det arbejde, som min forgænger har sat i gang, og at jeg allerede i næste uge, så vidt jeg husker, har et planlagt møde med de berørte kommuner.
Og så må jeg spørge den tidligere formand for Trafikudvalget: Hvor meget mere kan man egentlig forlange af en transportminister?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-10-26:
Det, jeg bare er interesseret i på vegne af de mange pendlere og andre rejsende, der har problemet på de pågældende stationer, er, at der sker noget effektivt, således at vi får forbedret forholdene.
På Roskilde Kommunes hjemmeside kan man se en opgørelse over de problemer, der er.
Også på Boruppendlernes hjemmeside kan man læse mange udsagn om og opgørelser over, hvor stort problemet er.
Der er virkelig et problem.
Jeg vil afslutningsvis bare bede ministeren om virkelig at tage det her alvorligt og gøre noget effektivt ved det.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-26:
Når man støder på steder, hvor det er sådan, at man ikke lever op til de forpligtelser, som man rent faktisk har, i det her tilfælde fra DSB's side, så er der da grund til at tage det alvorligt.
Det har jeg også tænkt mig at gøre, og det synes jeg sådan set også jeg meget klart har signaleret ved, at jeg meget hurtigt rent faktisk har aftalt et møde med de berørte kommuner.
Rent fysisk kunne det faktisk ikke lade sig gøre ret meget hurtigere.
Kim Christiansen (DF), 2011-10-26:
Hvilke initiativer vil ministeren tage for at løse IC4-skandalen og den manglende elektrificering af jernbanenettet i Danmark?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-26:
Jeg har lyst til med et glimt i øjet at sige til hr. Kim Christiansen, at det er en af de ting, som en ny transportminister ville elske at kunne sige, nemlig: Det klarer jeg så inden jul.
Men jeg tror nok, at vi begge to er klar over, at så nemt er det ikke.
I forhold til den videre elektrificering af banen blev der, som jeg tror også hr. Kim Christiansen er bekendt med, indgået en grøn transportpolitik i 2009.
Der blev det aftalt at gennemføre en analyse af mulighederne for yderligere elektrificering af banen.
Det var en meget klog beslutning, synes jeg.
Når resultatet af den analyse foreligger, vil jeg drøfte resultatet med forligspartierne bag aftalen om en transportpolitik, for intentionerne med hensyn til elektrificering tror jeg at vi alle sammen deler.
Jeg tror sådan set ikke, at jeg forsøgte at skyde skylden på nogen, for det synes jeg ikke tjener noget formål.
Jeg gør bare opmærksom på, at også den foregående minister og den foregående regering havde problemer på det her område; bare sådan også for historieskrivningens skyld gør jeg opmærksom på, at det ikke er noget, der lige er dukket op.
Jeg er enig i, at der er et godt forlig, og derfor har vi også fælles gods på det her område, hvis jeg må udtrykke det på den måde.
Så spørger spørgeren jo ind til det, som er det helt afgørende, nemlig DSB's generelle materielsituation.
Det var også det, der fremgik af mit første svar.
Jeg betragter det her som en nødløsning, som jeg ikke synes er optimal eller noget som helst, men det er den løsning, som DSB i den situation, DSB er i, har måttet vælge.
Jeg er også meget glad ved at notere mig, at hvis materielsituationen ændrer sig, hvad jeg håber den gør, vil noget af det første, man så ændrer igen, være beslutningen om at indsætte MR-togene, så de kan komme tilbage på museum, havde jeg nær sagt.
Jeg tror faktisk, at spørgeren og jeg har fælles ambitioner på det her område, nemlig at danske passagerer skal befordres så effektivt og så godt som overhovedet muligt.
Men vi har en nødsituation lige nu, og jeg kan sige, at jeg tror, at jeg meget hurtigt kan vende tilbage, når det gælder hele den problematik med IC4-togene og den meget fornuftige rapport, vil jeg gerne understrege, som den tidligere regering rent faktisk har bedt om.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-10-26:
Tak for det.
Hvilke initiativer vil ministeren tage for at sikre, at togene stopper ved Viby og Borup stationer, som angivet i køreplanen, samt at der i øvrigt sikres rettidig togafgang fra disse stationer?
Hvilke initiativer vil ministeren tage for at sikre, at togene stopper ved Viby og Borup stationer, som angivet i køreplanen, samt at der i øvrigt sikres rettidig togafgang fra disse stationer?
Preben Bang Henriksen (V), 2011-10-26:
Finder ministeren det rimeligt og i overensstemmelse med regeringens overordnede målsætning for den kollektive trafik, at rejsende med DSB fra Aalborg til eksempelvis Odense eller København i henhold til den ny køreplan på 5 daglige afgange skal skifte tog i Aarhus med dertilhørende 25 minutters ventetid på perronen?
Skriftlig begrundelse
30 år gamle MR-tog uden internetadgang og strøm-stik indsættes fra december på strækningen fra Aalborg.
For de rejsende, der skal videre, betyder det togskift og 25 minutters ventetid på perronen i Aarhus.
Finder ministeren det rimeligt og i overensstemmelse med regeringens overordnede målsætning for den kollektive trafik, at rejsende med DSB fra Aalborg til eksempelvis Odense eller København i henhold til den ny køreplan på fem daglige afgange skal skifte tog i Aarhus med dertil hørende 25 minutters ventetid på perronen?
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-26:
Det er jo lidt en forlængelse af den diskussion, vi havde for ikke så forfærdelig lang tid siden, men lad mig slå fast, at som udgangspunkt er den udvikling, der beskrives i spørgsmålet, omkring DSB overordnet blevet styret af de kontrakter, der er indgået med Transportministeriet.
Kontrakterne stiller ikke krav til, hvilken materieltype DSB skal anvende, men derimod til, hvilken trafik DSB skal levere.
Det er f.eks. i form af antal af direkte tog, og DSB overholder altså disse kontraktkrav.
Som jeg også forklarede i min besvarelse af spørgsmål nr. S 269 for lidt siden, skyldes situationen DSB's nuværende materiel, og at IC4-togne fortsat er forsinket, så de har været nødt til at prioritere benhårdt.
DSB kører fortsat tog direkte fra Aalborg til København hver time, og det er min umiddelbare vurdering, at de passagerer, der skal til Odense eller København, vil benytte disse afgange, og dermed får de fortsat en uafbrudt rejse med mulighed for at benytte både strømstik og internet, og hvad der i øvrigt er af bekvemmeligheder.
Som jeg nævnte tidligere i dag, afventer jeg stadig den såkaldte IC4-rapport, og så snart den foreligger, kan vi fortsætte arbejdet med at udvikle den kollektive trafik i hele landet.