runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lykke Friis (V), 2012-03-27:
Jeg kan ikke dy mig for, når ministeren nævner Københavns Universitet, lige at gøre opmærksom på, at der jo er en fundamental forskel på, at man her fra Folketinget lovgiver og siger, at et universitet eller en virksomhed skal gøre noget, og så at universitetet selv eller virksomheden selv, f.eks. en virksomhed som Carlsberg, ud fra egen interesse, ud fra en strategisk analyse når frem til at gøre noget.
Det er to vidt, vidt forskellige ting, så derfor synes jeg, det er en misforståelse, når ministeren kaster Københavns Universitet ind i den debat.
Og en af årsagerne til, at vi har haft en meget lang debat om det, er, at det var sådan for ganske få år siden, at uanset hvad VK-regeringen foreslog, var det ikke godt nok, for det eneste, der var godt i forhold til den måde, man vurderede ligestilling på, var, hvorvidt der var kvoter eller ej.
Så på den måde er det jo ikke så overraskende, at der selvfølgelig er stor interesse for det her tema, også i dag, og for at få en afklaring af, hvad det egentlig er, ministeren mener, når han omtaler kvoter.
Jeg forstår, at vi ikke kan få det at vide i dag, men det, jeg egentlig godt kunne tænke mig at vide, er, om ministeren kan bekræfte, at regeringen ikke har nogen som helst form for videnskabelig dokumentation for, at kvoter skulle virke i forhold til at få flere kvinder på ledelsesgangen og i forhold til at få mere vækst – og så er det lige meget, om det er i Norge, i Belgien eller i Spanien.
Findes der analyser, der dokumenterer, at det giver vækst eller flere kvinder på ledelsesgangen, hvis man indfører en eller anden form for kvotemodel?
Manu Sareen (RV), 2012-03-27:
Hvis man med hensyn til køn skal se på regeringens sammensætning, skal man se den som en helhed.
Men med hensyn til kvoter: Ordføreren taler, som om ordet kvoter står i det her.
Det gør det ikke på nogen som helst måde.
Det er jo det, jeg prøver at sige.
Og jeg tror i virkeligheden ikke, at vi er så langt fra hinanden, for hr. Simon Emil Ammitzbøll sagde også, så vidt jeg husker, i sin ordførertale, at noget af det, der er vigtigt for Liberal Alliance, er lige muligheder for alle.
Det er jo også den tilgang, regeringen har til flere kvinder både i bestyrelser og på andre ledelsesniveauer og i øvrigt også på Københavns Universitet.
Det er de usynlige barrierer, som vi også gerne vil sætte fokus på, så alle har mulighed for at forme det samfund, de lever i.
Jeg har ikke en ambition om, at det skal være 50-50.
Der er jo mange kritikere derude, der siger, at de, når de skal vælge professorer – der er ikke så mange kvindelige professorer – vælger ud fra, hvad der er god forskning.
Det er jo fint, men nogle af de usynlige barrierer, der er, kan sagtens være, at god forskning er noget, der er defineret og tilrettelagt af mænd, og at rammerne også er blevet sat af mænd.
Det betyder ikke, at det er godt eller dårligt, men der er i hvert fald bare nogle kvinder, der bliver valgt fra, specielt når man ser på den store andel kvindelige ph.d.-er, vi har.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-03-27:
Min pointe er mere, at der findes regulering, og så findes der regulering.
Der findes en regulering, fordi man kan sige, at der er nogle mennesker, der kommer til skade, og derfor vil man gøre noget.
Vi kan så være for eller imod det, man måtte gøre.
Det er én type debat.
Den type debat, vi har her, handler om, at mennesker lever deres liv i frihed på en måde, som et politisk flertal ikke kan lide.
Der er ikke nogen, der kommer til skade.
Der er ikke nogen, det går ud over, hvis man lader være med at regulere.
Til gengæld er der nogen, det går ud over, hvis man vælger at lave kvoter for erhvervslivets bestyrelser.
Det går ud over ejerne af virksomhedernes frie valg til selv at vælge, hvem der skal sidde i bestyrelsen.
Nu er det jo ikke, fordi man skal opfordre til at få dårlige ideer, men jeg synes, at det næsten er en frækhed, at man vil regulere, hvor mange procent kvinder og mænd der skal være i bestyrelserne i erhvervslivet, mens man ikke foreslår – nu må jeg ikke tilkalde de højere magter, så det vil jeg undlade – at gøre det i Folketinget.
Man kunne også sige, at det også skulle gælde i Folketinget.
Er det ikke hykleri, når man vælger sådan i sit eget parti, men gerne vil bestemme over andre?
Det er en mærkelig bestemmemani, der er kommet.
Manu Sareen (RV), 2012-03-27:
Jeg synes stadig væk, at vi, når man kigger på Det Radikale Venstre, holder den socialliberale fane højt.
Vi ser forskelligt på det.
Det, der var udgangspunktet, da jeg nævnte de forskellige ting, var mere at give nogle eksempler på, at det, vi gør herindefra, er at regulere.
Jeg synes, at det nogle gange kan virke, som om det kommer som en overraskelse for nogle, at vi gør det.
Det var sådan set det eneste, det handlede om.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-03-27:
Jeg synes, det var rigtig godt, at ministeren talte om, at det er liberalt at se bort fra folks etnicitet og se dem som de mennesker, de måtte være.
Man kunne jo sige det samme om køn; se dog bort fra det i forhold til, hvilke valg folk træffer, og lad dem træffe de valg, de har lyst til.
Når det er sagt, er det, der egentlig fik mig til at trykke på knappen, at ministeren sagde, at det her med kvoter og barsel lidt er ligesom med trafikken, knivloven, eller hvad ved jeg.
Men skal vi ikke være enige om, at når der er et trafiklys, er det, fordi vi ikke skal køre ind i hinanden og slå hinanden ihjel, og når man laver en knivlov – hvor dum jeg end synes den er – er det vel, fordi man vil beskytte nogle mennesker mod at blive stukket med en kniv?
Problemet er, at man har glemt sin John Stuart Mill, nemlig at det handler om, at man har pligt til ikke at skade andre.
Der kan man selvfølgelig gå ind og regulere, men her er det bare en fiks idé hos nogle politikere, som gerne vil bestemme over befolkningen.
Jeg kan faktisk nærmest sige, at man skader befolkningen ved at vedtage en sådan lov, for man indskrænker deres frihed.
Jeg synes, at en minister fra et socialliberalt parti burde være den stærkeste forsvarer af, at man har frihed til at gøre det, man vil, så længe man ikke skader andre.
Manu Sareen (RV), 2012-03-27:
Jeg har haft et fortrinligt samarbejde med kommissær Reding.
Det er meget sjovt, for af nogle bliver vi beskyldt for, at det går for langsomt med lovarbejdet, og af andre bliver vi så beskyldt for, at det går for hurtigt med lovarbejdet.
Jeg tror, og jeg ved, at der for det første er en stor debat om det, og der er for det andet også en stor interesse, og jeg synes, man er forpligtet til at finde frem til nogle løsninger på det her, fordi det, som det her også handler om og vi taler så meget om, jo er bestyrelser og børsnoterede selskaber, og jeg synes helt klart, at de også har brug for at få en afklaring af, hvor de står, det skylder vi dem.
Og sidst, men ikke mindst, vil jeg sige, at kommer vi tæt på, synes jeg vi skal gøre det så hurtigt som overhovedet muligt.
Med hensyn til menneskehandel vil jeg sige, at det jo ligger under Justitsministeriet, og at vi i regeringsgrundlaget har meldt ud, at man ønsker at tilbyde ofre for menneskehandel bl.a. også en bedre beskyttelse, så det er justitsministeren ved at kigge på.
Men i det hele taget ligger hele det her område under justitsministeren.
Så spurgte ordføreren også meget konkret ind til det om vold mod mænd.
Det var det, jeg også lige prøvede på at nævne noget om i min tale, nemlig at når vi kommer i gang med den rådgivning, som så vidt jeg ved skal ligge i København og Århus, vil det jo være nærliggende også at tage mandeperspektivet med og at få den viden, som der er på det område, med ind i det.
Pia Adelsteen (DF), 2012-03-27:
Under ministerens tale opgav jeg simpelt hen at skrive alle mine spørgsmål ned, fordi jeg har tonsvis, så nu prøver jeg på at koncentrere mig om tre af dem.
Den ene ting handler om vold.
Under de initiativer, som står nævnt i redegørelsen, pointerer man, at man vil fortsætte kampagnen »Giv vold mod kvinder det røde kort«, og der er nævnt en åben anonym rådgivning til kvinder osv. osv., men alt, hvad der står i de initiativer, omhandler kvinder.
Når vi så samtidig ved, at volden mod kvinder er aftagende og volden mod mænd er tiltagende, så kunne jeg godt tænke mig at spørge om, hvilke initiativer der er taget i forhold til vold mod mænd.
Det var den ene ting.
Den anden ting, jeg gerne vil bede ministeren forholde sig til, handler om menneskehandel, hvorom der i redegørelsen står, at man har udvidet strafferammen fra 8 til 10 år, vel vidende, at der i samme lov står, at man beder dommerne om ikke at bruge den.
Hvordan forholder man sig til det?
Det sidste, jeg gerne vil spørge om, handler om kvoter og den danske model, som man nu forsøger at opfinde.
Gør man det, fordi man er presset af Viviane Reding, altså EU-kommissæren, som jo har truet med at indføre EU-kvoter – i alle EU-lande, skulle jeg måske sige?
Er det, fordi man gerne vil have en dansk model, at man skynder sig at gøre noget, inden det kommer fra EU?
Manu Sareen (RV), 2012-03-27:
Jeg har sagt senest til foråret.
Nej, undskyld, jeg har sagt senest til efteråret hele vejen igennem, og hvis vi kan speede processen op, gør vi også det, det er klart.
Der er ingen tvivl om, at alle har brug for en afklaring, og jeg synes også, at oppositionen har brug for at vide og se på, hvad vi kommer med, så man forhåbentlig kan være med til det, vi lægger frem omkring, hvor snittet kommer til at ligge.
Der har vi ikke lagt os fast endnu, og det håber jeg også at oppositionen vil have respekt for, for det skal selvfølgelig lige omkring en masse mennesker, inden det endelige snit bliver lagt.
Men der kommer noget inden efteråret.
Jeg skal lige være sikker på, hvad jeg sagde.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-03-27:
Altså, vi barsler ikke med et beslutningsforslag, om jeg så må sige, til at ændre det med, men vi tror faktisk på, at langt de fleste mennesker vil komme til samme konklusion som fru Pia Adelsteen.
Og derfor vil familierne jo selvfølgelig finde ud af, at det er sådan, at når barnet er født og skal have bryst fra mor og tryghed fra mor, vil man naturligt oftest nok ende med at starte lige præcis der.
Men den beslutning tror vi jo faktisk godt folk selv kan finde ud af træffe, så fru Pia Adelsteen eller fru Sofie Carsten Nielsen eller hr. Rasmus Horn Langhoff eller jeg ikke skal træffe beslutningen for dem.
Der kan jo være undtagelser, og hvorfor skulle de med undtagelser dog ikke også få mulighed for at indrette sig, som de har lyst?
Anni Matthiesen (V), 2012-03-27:
Hvis vi lige holder os til det med kvindekvoterne, forstår jeg det på den måde, at Enhedslisten så også er parat til at indføre det ved tvang.
Og der kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, hvordan man så har tænkt sig at håndhæve de ting over for virksomhederne.
Rosa Lund (EL), 2012-03-27:
Det skal forstås sådan, at vi som i alle andre situationer er meget klar til at hjælpe regeringen med at føre en politik, som skaber mere lighed i det her samfund.
Det gælder også, når regeringen sætter gang i en skattereform, det gælder, når regeringen sætter gang i en kontanthjælpsreform osv. Så det skal forstås sådan, at vi meget gerne vil hjælpe regeringen med at skabe mere ligestilling.
En af de metoder kan være at lave kvindekvoter i bestyrelser, altså i samfundets top, men som sagt synes jeg ikke, det er den mest interessante ligestillingsdiskussion.
Det, vi allerhelst vil hjælpe regeringen med, er at sørge for, at vi får en definition af lige løn for lige arbejde, altså lige løn for arbejde af samme værdi.
Og vi vil rigtig gerne hjælpe regeringen med at hæve lønningerne i de traditionelle kvindefag, altså for pædagoger, folkeskolelærere og sygeplejersker.
Anni Matthiesen (V), 2012-03-27:
Ordføreren sagde, at Enhedslisten var parat til at hjælpe regeringen på vej til at få mere ligestilling.
Og der vil jeg godt lige spørge ordføreren: Mener Enhedslisten dermed, at der skal være mere ligestilling ad frivillighedens vej, eller hvordan skulle det forstås?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-03-27:
Altså, i dag har vi 18 ugers barsel til mødrene og 2 ugers reserveret, øremærket barsel til fædrene, så det der med, at der er en del af barslen, der er øremærket til den ene forælder, er jo ikke en ny ting.
Det har vi i dag, og det udspringer også af den lovgivning, som Venstre og De Konservative vedtog i 2002.
Så vi har jo øremærket barsel i dag.
Det, jeg synes er interessant at kigge på, og det, regeringen lægger op til, er, om vi kunne skabe en mere ligelig fordeling af den her øremærkede barsel.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-03-27:
Jeg er rigtig glad for, at hr. Henrik Høegh så giver mig mulighed for at nuancere debatten, og det vil jeg så gøre herfra.
Jeg tror, der er mange måder at indføre de her forpligtende måltal på.
Man kunne gøre det som i Spanien eller andre lande.
Som sagt er jeg ikke særlig stor tilhænger af den norske model, og det er regeringen i øvrigt heller ikke.
Jeg er mest interesseret i, om man kan gå ind og skabe en incitamentsstruktur frem for at straffe.
Altså, hvis man kan give en gulerod frem for at straffe folk, synes jeg, det vil være det allermest optimale at gøre.
Og der håber jeg også at vi kan finde en model, som vil kunne fremme incitamenter frem for sanktioner.
Men jeg tror, at hr. Henrik Høegh har noget at glæde sig til; jeg tror, det her bliver godt.
Henrik Høegh (V), 2012-03-27:
Det er jo så heldigvis det, som vi mindst en gang hvert fjerde år kan tjekke, altså om vi nogenlunde ligger på linje med det, som man ønsker sig derude i befolkningen.
Men jeg vil bare endnu en gang citere ordføreren, som jo har sagt i Politiken, at der kommer en lov, og at vi skal have indført kvoter for kvinder i bestyrelser.
Måske er der nogle, der har læst det her og opfattet spørgsmålet på den måde.
Så mit spørgsmål skal være: Er det en hensigtserklæring uden sanktioner, eller skal der efter ordførerens mening være sanktioner i forbindelse med den lov?
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-03-27:
For den måde, man i Danmark kører kvotedebatten på, har hele tiden været med reference til Norge, hvor man skal tvangsopløse virksomheder.
Og det er vi jo ikke interesseret i.
Derfor tror jeg, der virkelig er en opgave i at prøve at nuancere den her debat.
Det kan lige så godt være den spanske model, hvor man giver fortrinsret til virksomheder, som handler med det offentlige, hvis de har flere kvinder i bestyrelserne.
Altså, der er mange måder at gøre det på.
Og så mener jeg ikke – og der er jeg måske uenig med min statsminister – at befolkningen skal afgøre, hvilken politik man skal have.
Det kan godt være, at der er 80 pct., der er imod, men altså, hvis man tror på det, så tror man på det.
Henrik Høegh (V), 2012-03-27:
Vi hørte statsministeren sige om betalingsringen, at den blev droppet, fordi der simpelt hen ikke var opbakning i befolkningen.
I sidste uge kom der en analyse i Jyllands-Posten, der sagde, at 80 pct. af danskerne er imod kvoter i danske virksomhedsbestyrelser.
Hvordan forholder ordføreren sig til den analyse?
Måske er det så ikke alene midaldrende mænd – vi er jo nogle, der kunne føle os mistænkt her.
Måske er der faktisk i befolkningen en anden holdning.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-03-27:
Jeg har snakket med Annette Kreiner, som er tidligere koncerndirektør, og hun har så lavet det, der hedder Women's Web, og tit, når jeg snakkede med hende, var der lidt over 100 virkelig kvalificerede kvinder, som godt kunne besidde topdirektørstillinger.
Når man snakker med nogle af hendes medlemmer, fortæller de, at de ikke sidder og tænker, at det er enormt kvindenedgørende.
Det kan godt være, at jeg er meget farvet af min politiske holdning, men jeg har virkelig prøvet at lytte mig frem til, om der er nogle kvinder, der tænker, at de simpelt hen ikke vil, fordi der er nogle øremærkede pladser til dem.
Det hører jeg simpelt hen ikke.
Anni Matthiesen (V), 2012-03-27:
Det sidste her kan jeg faktisk sagtens være enig med ordføreren i, nemlig, at det er vigtigt, at der kommer kvinder i bestyrelser.
Men jeg vil så også samtidig sige, at jeg personligt nødig vil blive tilbudt en plads i bestyrelsen, hvis jeg på forhånd vidste, at den her virksomhed faktisk var blevet tvunget til at skulle tage to eller tre kvinder ind i bestyrelsen.
Det er egentlig det, jeg gerne vil have ordføreren til at forholde sig til.
Kan ordføreren ikke se, at det faktisk kan være kvindenedgørende, hvis man så bliver tilbudt en bestyrelsesplads og man som kvinde udmærket er klar over, at virksomheden jo er blevet tvunget til at tage et bestemt antal kvinder ind i bestyrelsen?
Jeg vil også sige, i forhold til at man nu har kastet sig over de børsnoterede virksomheder, at der vel også kunne være andre virksomheder.
Det kunne vel også være fagforeninger eller for den sags skyld statslige institutioner osv., som man kunne kaste sig over.
Det vil jeg egentlig også godt høre ordførerens holdning til.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-03-27:
Jeg er rigtig ked af, hvis det lyder, som om jeg synes, at det er superfedt, at man skal tvinge nogen.
I den ideelle verden vil bestyrelserne og diverse virksomheder kunne se, at det er rigtig vigtigt, at man rekrutterer mangfoldigt.
Desværre kan vi se, at det er nødvendigt, at man går ind og støtter den udvikling, der gør, at alle skal have lige adgang til magtpositioner – desværre.
Jeg ville da ønske, at man selv kunne det.
Men hvis jeg var en kvinde, der søgte, og jeg havde søgt 200 bestyrelsesstillinger, men fordi jeg ikke var en mand, blev jeg hele tiden valgt fra, ville jeg føle det.
Vi ved jo, at den måde, man rekrutterer på, er, at man rekrutterer dem, der ligner en.
Så de midaldrende mænd, som i øvrigt også er hvide, rekrutterer nogle, der ligner dem selv.
Det er bare sådan.
Og når man f.eks. snakker med diverse netværk, hvor der er de her meget, meget dygtige kvinder, i nogle tilfælde faktisk langt dygtigere end de fleste af dem, der får de her stillinger, kan man se, at så er talentmassen der, og jeg synes, at vi skal gøre en indsats for at udnytte talentmassen.
Anni Matthiesen (V), 2012-03-27:
Jeg vil godt fortsætte lidt i samme stil i forhold til det med kvoterne.
Hvis vi nu prøver at vende den en gang, og hvis ordføreren så selv prøver at forestille sig, hvordan det ville være at blive tilbudt en plads i en virksomheds bestyrelse, lige efter at virksomheden er blevet tvunget til at tage et bestemt antal kvinder ind, kunne ordføreren så forestille sig, om det kunne tænkes faktisk at virke som kvindenedgørende, at man bliver tilbudt en plads, fordi virksomheden har været tvunget til det?
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-03-27:
Jeg synes, ordføreren har fat i en meget, meget vigtig pointe i forhold til, hvorfor det kun gælder børsnoterede virksomheder.
Jeg tror bare, man skal starte et sted.
Hvis det er, at Dansk Folkeparti enormt gerne vil have det udvidet, så det også skulle omhandle alle andre virksomheder, kan vi godt diskutere det.
Men det er der, man starter.
Noget andet er de statsejede i forhold til også at skabe de samme muligheder for lige adgang til de her magtpositioner.
Jeg vil også bare lige slå en krølle i forhold til det der med, at hvis man ejer en virksomhed, vil man rigtig gerne bestemme, hvem der skal sidde i bestyrelsen.
Vi skal bare lige huske på, at kvinder er mindst lige så dygtige som mænd.
Men det er der, vi er politisk uenige.
Det anerkender jeg.
Det tror jeg også at ordføreren gør.
Rosa Lund (EL), 2012-03-27:
Tvang kan vi da godt kalde det, hvis det skal være det.
Altså, vi vil meget gerne have de her kvindekvoter i bestyrelser, men det er ikke det, der står øverst på vores dagsorden, og derfor kan jeg heller ikke stå her og redegøre for, præcis hvordan det skal håndhæves.
Men jeg vil da foreslå spørgeren at rette en henvendelse til Enhedslistens ligestillingsordfører, fru Johanne Schmidt-Nielsen.
Pia Adelsteen (DF), 2012-03-27:
I forbindelse med at vi nu taler ligeløn, som åbenbart er et emne, som Enhedslisten synes er væsentligt – og det kan jeg godt forstå – taler man om at lave en eller anden formel, så man kan vurdere, om arbejde er af samme værdi.
Og eftersom Enhedslisten gerne vil hjælpe regeringen, vil jeg da gerne høre: Har Enhedslisten en eller anden idé om, hvordan man værdisætter arbejde, altså hvordan man ligesom forholder sig til, at skraldemandens og murerens arbejde nogenlunde er det samme?
Er der nogen ideer dér?
For jeg har lidt svært ved at se, hvad arbejde af samme værdi overhovedet betyder.
Det var sådan lidt det svar til den socialdemokratiske ordfører, som jeg simpelt hen ikke forstod – det med fuldstændig frihed til familierne.
Så jeg vil godt have det specificeret, det vil jeg faktisk gerne.
For p.t. er der en øremærket barsel til kvinden begrundet i heling efter fødslen.
Det er trods alt stadig væk kvinden, der føder børnene, så længe det varer, skulle jeg måske sige, man ved jo aldrig, hvad der bliver fundet på.
Det drejer sig altså ikke om mænd.
Må jeg så ikke gentage den socialdemokratiske ordførers spørgsmål: Er det noget, man fra Liberal Alliances side ønsker at lave om?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-03-27:
Jeg vil sige, at der stadig er udfordringer, som vi synes er spændende, f.eks. i forbindelse med ministerens forslag om homoseksuelles muligheder for ægteskab, i forbindelse med hvad vi kan gøre for selvstændige på barsel og hvad vi kan gøre over for partnervold, menneskehandel og andre problematikker, som jeg også nævnte i min tale.
Så selvfølgelig er der stadig nogle problematikker, som vi synes er interessante at beskæftige os med, men vores udgangspunkt er lige muligheder og ligeværd og ikke resultattvang.
Så det er sådan set der, den ligger for vores vedkommende.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-03-27:
Er det nødvendigt at have et Ligestillingsministerium, eller ville Liberal Alliance nedlægge Ligestillingsministeriet?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-03-27:
Jeg vil sige, at nu er vi jo stadig væk et forholdsvis nyt parti.
Vi prøver jo at brede områderne ud, men som vi siger: Hvis man kan få 176.585 stemmer uden en udenrigspolitik, er det spændende, hvor mange man kan få med en udenrigspolitik.
Derfor må jeg bare svare, at vi ikke for nuværende har forslag om at ændre på den samlede barselmængde, men jeg tror godt, at jeg kan love fru Sofie Carsten Nielsen, at vi ikke kommer med forslag om at forlænge den samlede barselperiode.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-03-27:
Tak for ordet.
Det gav mig lige anledning til at spørge, om Liberal Alliance går ind for en længere eller en kortere barsel.
Går Liberal Alliance ind for at afskaffe barselorloven?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-03-27:
Jeg kan bekræfte, at der skal være fuldstændig frihed til familierne.
Pia Adelsteen (DF), 2012-03-27:
Må jeg så ikke spørge: Hvorfor er det kun børsnoterede selskabers bestyrelser, vi taler om?
Er det ikke lige så vigtigt at have kvinder i bestyrelser i andre virksomheder?
Man kan tage to store virksomheder som Danfoss og Lego, der slet ikke er børsnoterede.
Er det ikke vigtigt, at der er kvinder i deres bestyrelser, eller hvad?
Hele den her debat om kvoter er så grotesk, fordi man kun tager en meget, meget lille andel af de virksomheder, der reelt er i Danmark, og så begynder man at snakke om, at der skal være en vis andel af kvinder i deres bestyrelser.
Det synes jeg er underligt.
Det vil jeg godt bede ordføreren om at forholde sig til, og jeg vil også godt sige, at man altså lidt glemmer, at der er nogle ejere bag de her virksomheder.
Hvis jeg har en virksomhed og risikerer at sætte alle mine penge og min formue over styr på at satse på en virksomhed, vil jeg da ved gud også have indflydelse på, hvem der sidder i bestyrelsen.
Så er der ikke nogen, heller ikke her fra Christiansborg, der skal bestemme, om det skal være mænd eller kvinder.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2012-03-27:
Må jeg ikke bede ordføreren om at bekræfte, at det er Liberal Alliances politik, at der så ikke skal være nogen øremærket barsel, hverken til mor eller til far?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-03-27:
Der skal selvfølgelig være fuldstændig frihed til familierne.