runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Özlem Sara Cekic (SF), 2010-05-04:
Jeg skal lige huske at sige, at Enhedslisten også støtter forslaget.
Det havde fru Anne Marie Geisler Andersen glemt at sige.
Mor og far er skilt.
Hun bliver sendt hjem, mor får at vide, at der ikke er noget psykiatrisk galt med hende.
Så gør mor og far det, at de laver en vagtplan.
Hvem skal passe på deres datter om morgenen, om eftermiddagen, om aftenen og om natten.
Man vil ikke have, at hun vælger livet fra.
Som pårørende kan det være utrolig svært at håndtere den situation, når der er en, der pludselig vælger livet fra.
Tit handler det om skyld og skam – er det, fordi man kom for sent til et møde med dem, er det, fordi man ikke var nok til stede, eller er det, fordi man har forsømt sine kære?
Vi ved jo, at der tit er det her tabu, når det handler om sindslidende.
Vi snakker aldrig om skyld og skam, når det handler om allergi.
Men desværre er det meget anderledes, når det handler om sindslidende.
Det ved vi både i forhold til det tabu, der er i samfundet, og også den måde, vi prioriterer vores midler på, når vi skal varetage de mest udsattes interesser.
Og der er ingen tvivl om, at psykiatri er et område, som år efter år bliver glemt, forsømt, nedprioriteret, og det er nok også derfor, at psykiatrien har et efterslæb på 1,4 mia. kr.
Ministeren påstår andet.
Jeg har lige sendt et spørgsmål over, så får vi det jo også sort på hvidt.
Familiemedlemmer og pårørende kan blive dybt berørt og kan leve i angst og usikkerhed i lang tid fremover.
Alle efterladte eller pårørende til mennesker, der har forsøgt at begå selvmord, skal derfor uanset alder have et tilbud om en sundhedsfaglig samtale i forbindelse med den akutte behandling af de personer, der har forsøgt at begå selvmord.
Derefter skal den pårørende sikres et hurtigt tilbud om støtte og hjælp, f.eks. i form af samtalegrupper eller andre tilbud, oprettet i samarbejde med forebyggelsescentrene og de relevante frivillige organisationer og den kommunale sektor.
Der skal rettes et særligt fokus mod børn, som rammes af forældrenes eller søskendes selvmordsadfærd; de skal sikres tilbud om støtte og hjælp.
De efterladte efter selvmord bør desuden have en udvidet mulighed for henvisning til psykologhjælp, idet deres chokfase og bearbejdningsfase ofte er forlænget, og de virkelig tunge problemer først opstår 5-9 måneder efter selvmordet.
Jeg vil sige tak for den manglende debat omkring det her og tak til medforslagsstillerne.
Og så vil jeg også bare lige sige, at vi kæmper videre.
Det kan godt være, at vi har overbevist flertallet om, hvor vigtigt det er for mennesker, som prøver at begå selvmord, og de pårørende, der er omkring dem, at vi altså også passer godt på dem.
Jo stærkere pårørende er, jo større chancer er der også for, at den enkelte kommer sig.
Vivi Kier (KF), 2010-05-04:
Hvis forslagsstilleren synes, at der har været en manglende debat, kan jeg jo kun som ordfører stå undrende tilbage og sige, at jeg ikke oplevede, at der var nogen, der gerne ville have en debat.
Jeg oplevede ikke at få stillet et eneste spørgsmål, så den bemærkning skulle man måske lige overveje til en anden gang.
Det, jeg tog ordet for, var faktisk, at ordføreren i sin tale blev ved med at snakke om sindslidende og sindslidendes muligheder, og hvor forfærdeligt det hele var for de sindslidende.
Så vil jeg bare høre, om ikke vi lige blev enige om i forrige forslag, at selvmordstruede – og det her er så pårørende – jo ikke nødvendigvis er psykiatriske patienter, de er jo ikke nødvendigvis sindslidende, det kan også være et udtryk for en social begivenhed.
Eller har jeg helt misforstået, hvad der er sket i aftenens løb?
Özlem Sara Cekic (SF), 2010-05-04:
Knap halvdelen af alle selvmord begås af personer, der mindst en gang har været indlagt på en psykiatrisk afdeling, og 30 pct. af alle, der begår selvmord, har inden for det seneste år været eller er aktuelt indlagt på en psykiatrisk afdeling.
Andre grupper, der har en forhøjet risiko for at begå selvmord, er bl.a. alkohol- og stofmisbrugere, psykisk syge, alvorligt fysisk syge, hjemvendte soldater, beboere på institutioner og indsatte, ældre mænd og personer, der tidligere har forsøgt selvmord.
Det er det, jeg mener med manglende debat.
Det er en rigtig, rigtig god illustration af, hvordan man bruger taletiden til at skyde på andre, at svine andre til og sige, at andre er nedladende og det ene og det andet.
Man vil ikke diskutere det indholdsmæssige i det, nemlig at der er pårørende, der ikke får hjælp, og hvad vi kan gøre for at passe på dem, men vil hellere snakke om, at SF kommer med et forslag, der ikke er finansieret, selv om jeg utallige gange har sagt, at det er noget, vi har sat penge af til.
Det er jo klart, at man vælger at høre det, man vil høre.
Jeg har forstået, at regeringen er enorm – hvad skal jeg sige? – depressiv, og at det ikke går så godt for regeringen, og at det er derfor, at man laver sådan nogle angreb.
Det er bare lidt uheldigt i forhold til emnet, synes jeg.
Sophie Løhde (V), 2010-05-04:
Der er flere ting, jeg undrede mig over.
Så nu er det jo, jeg må spørge og stille det samme spørgsmål, som ordføreren havde til mig: Er det her virkelig noget at grine af?
Er det ikke så alvorligt et tema, at man ikke skal stå og fnise oppe på talerstolen?
Det hænger jo ikke sammen.
Så taler ordføreren om, at andre taler nedladende.
Jeg tror, at enhver, hvis der overhovedet er nogen derude, der sidder og følger med, og det tvivler jeg på, godt kan se et billede af, hvem det er, der taler nedladende til andre.
Men jeg vil bare spørge ordføreren for Socialistisk Folkeparti, at hvis det nu er sådan, at man i virkeligheden har finansiering til sine forslag, hvorfor fortæller man det så ikke?
Hvorfor skriver man ikke i sine forslag, at man har finansiering til det, eller er det, fordi man forsøger at dække over, at faktum er, at der ikke står et eneste ord om selvmordstruede eller hjælp til pårørende for selvmordstruede eller personer, der har forsøgt selvmord i SF's finanslovforslag, hverken i år eller sidste år?
Özlem Sara Cekic (SF), 2010-05-04:
Jeg vil til enhver tid grine, hvis der er nogen, der påstår, at den nuværende regering har tilført psykiatrien så mange midler, at psykiatrien har det rigtig godt.
Jeg vil til enhver tid grine, for jeg synes simpelt hen, at det ligefrem er komisk, tragikomisk.
Det andet er, at jeg inderligt håber, at der ikke er TV her fra debatten i dag.
Det ligner simpelt hen bare en børnehave med et lavt diskussionsniveau, hvor vi snakker om folk, der prøver at begå selvmord, og de pårørende, der bliver tilbage, og så sidder man og debatterer på det her niveau.
Endnu en gang: Forslaget er finansieret via vores finanslov.
Vi har sat nogle penge af til psykiatrien.
Jeg kan jo ikke gøre for, at lyden ikke går igennem.
Sophie Løhde (V), 2010-05-04:
Man fristes til at spørge: Hvad siger du?
Altså, lyden går ganske glimrende igennem hernede, men tilsyneladende er der en større interesse i Socialistisk Folkeparti for at forholde sig til fup frem for fakta.
Når man går meget op i, at man godt må grine, når vi snakker økonomi – det er selvfølgelig måske også morsomt, når man er medlem af Socialistisk Folkeparti, at tale om penge – bliver jeg nødt til at spørge, hvor mange midler den tidligere SR-regering, som Socialistisk Folkeparti støttede, afsatte om året i deres psykiatriaftaler?
Hvor mange penge blev der afsat konkret?
Var det 150 mio. kr., der var tallet?
Özlem Sara Cekic (SF), 2010-05-04:
Da jeg forberedte mig til den her debat, undersøgte jeg økonomien i det her forslag – hvor mange pårørende der bliver ramt af det, hvor mange mennesker der prøver at begå selvmord, hvilken risikofaktor der er – og jeg må ærligt indrømme over for ordføreren fra Venstre, at jeg simpelt hen ikke har kigget på, hvor mange midler SR-regeringen satte af til psykiatrien.
Jeg synes også, det er fuldstændig uden for vores emne.
Vi diskuterer pårørende til selvmordstruede.
Jeg ved ikke, om det er gået op for ordføreren, men det er faktisk det, vi diskuterer, og ikke en SR-regering.
Vivi Kier (KF), 2010-05-04:
Denne gang er det en bemærkning, jeg blot vil komme med.
Jeg har ikke noget spørgsmål.
Jeg må igen sige, at man let og elegant glider uden om den manglende finansiering, vil ikke snakke økonomi, når man snakker politik.
Man synes åbenbart ikke, at de to ting hænger sammen.
Men jeg får sådan en trang til at påpege, at det faktisk er den siddende regering, som år efter år har sat flere og flere penge af på psykiatriområdet, hvad der ikke tidligere er sket.
Så må jeg så sige, at nu ser jeg, at ordføreren igen er ved at flække af grin, og efterhånden har jeg fundet temaet.
Hver gang man ikke helt ved, hvad man skal svare, hver gang man føler sig lidt trådt på, skynder man sig at grine og virker lidt nedladende over for os andre.
Men det var bare en kommentar om, at der faktisk er givet flere og flere penge hver eneste år til psykiatriområdet.
Peter Skaarup (DF), 2010-05-04:
Ja, det er rigtigt, der er meget støj i salen.
Men jeg vil godt sige til fru Karen Hækkerup: Når fru Karen Hækkerup siger, at vi ikke må mistænkeliggøre nogen og vi ikke må sige, at det er galt, når østeuropæere begår kriminalitet, fordi vi skærer alle over en kam, synes jeg egentlig, fru Karen Hækkerup skal gøre sig den ulejlighed at sætte sig ind i den statistik, som er på området.
Statistikken siger jo, som jeg tidligere har været inde på under debatten her, at omkring en tredjedel af gadeprostitutionen i København styres af rumænere.
Det har den person, der leder den særlige afdeling i Københavns Politi for bekæmpelse af kvindehandel, sagt til Politiken her den 6. marts.
Det er jo en udfordring; det er ikke et område, hvor vi kan sige, at vi er ligeglade med, hvem der står bag.
Hvis vi har mulighed for at gribe ind over for det via bedre grænsekontrol, skal vi da gøre det.
Karen Hækkerup (S), 2010-05-04:
Også den her debat har vi haft tidligere.
Det er korrekt, at der forefindes masser af prostitution, hvor handlede mænd, kvinder og børn i Danmark lægger krop til.
Men forestiller man sig egentlig, at man vil standse det ved at sætte en grænsebom op?
Jeg mener: Mennesker har jo lov til at rejse ind i Danmark.
Det, vi skal, hvis vi vil stoppe prostitution, er at fange bagmændene; det er at give bagmændene hårdere straffe og hjælpe ofrene.
Det handler alene om, at vi skal lukke grænserne omkring os selv.
Kolonihavetiden er ovre, vi bliver nødt til at bevæge os ind i den globale virkelighed.
Politiet siger selv, at det, der skal til, er, at vi samarbejder, og de har ikke behov for grænsebomme.
Peter Skaarup (DF), 2010-05-04:
Vi skal gøre begge dele, og vi skal selvfølgelig gå efter bagmændene, vi skal selvfølgelig efterforske, vi skal have baglandskontrol osv. osv.
Men vil fru Karen Hækkerup ikke give mig ret i, at det dog er en god ting, hvis man på grænsen holder øje med, hvem der kommer ind i landet?
Der har vi jo mulighed for på et centralt sted at se, hvem der kommer ind i vores land.
Og vil fru Karen Hækkerup ikke også give mig ret i, at de ovre på den svenske side, hvor de jo gør det, hvor de jo har toldere til at holde øje med det på grænsen, har meget store og gode resultater med at få fat i den narko, der indsmugles over den svenske grænse?
Kunne det ikke være en idé, at vi gjorde det samme i Danmark?
Hvorfor har Socialdemokraterne forladt det synspunkt, de havde under den valgkamp, da de måske gerne ville have nogle stemmer?
Karen Hækkerup (S), 2010-05-04:
Hvis man gerne vil have flere toldere, og det kan være en god idé, må man jo finde ud af det.
Hvis man gerne vil spørge nogle om, hvorfor vi egentlig ikke har flere toldere, må man jo slå op i sine tal og se på, hvem det egentlig er, der er skyld i, at der er skåret ned i SKAT.
Det er ikke de partier, der ikke er i regering, må jeg sige til hr. Peter Skaarup.
Hvis man ville have flere kontroller, måtte man selv have sørget for det.
Vi har hele tiden været imod, at man har udhulet den kontrol, der finder sted.
Når det drejer sig om menneskehandel, må jeg bare sige, jeg synes, at det er en tabt sag for hr. Peter Skaarup overhovedet at tage op.
Oppositionen har fremsat beslutningsforslag på beslutningsforslag om at forbedre forholdene for ofrene og gå efter bagmændene.
Regeringen har igen sammen med Dansk Folkeparti siddet på hænderne.
Peter Skaarup (DF), 2010-05-04:
Beslutningsforslaget er jo fremsat, fordi vi i Dansk Folkeparti er blevet opmærksom på, at der er en stor forskel på det strafniveau, der er i Sverige for besiddelse og smugling af kat, set i forhold til, hvad den tilsvarende straf ville være i Danmark.
Det er ikke bare en forskel, men det er en rigtig, rigtig stor forskel, der er.
Så det er altså nærmest en tidobling i forhold til det danske niveau.
Lars Barfoed (KF), 2010-05-04:
Jeg er sådan set helt enig i den fremstilling, at der er en højere strafferamme i Sverige end i Danmark for indsmugling af kat.
Det er jo også derfor relevant at se på, hvad niveauet præcist er i Sverige.
Hvad er effekten af deres strafferammer?
Men det skal altså ses i lyset af og i sammenhæng med straffen for indsmugling af andre stoffer, hvor der generelt er et højere strafniveau i Sverige for indsmugling af narkotika.
Det er jo en af forklaringerne på, at man har et højere niveau, også når det gælder kat, i Sverige.
Vi kan ikke bare skærpe straffen for indsmugling af kat uden at se det i en sammenhæng med den straf, der er for indsmugling af andre narkotiske stoffer.
Derfor er det vigtigt, at vi får undersøgt det grundigt.
Det er det, vi er i gang med.
Men jeg er i udgangspunktet positiv over for, at vi ser på en stramning.
Den vil vi jo så kunne gennemføre i næste samling, hvis undersøgelserne, som nu er i gang hos Rigspolitiet og Rigsadvokaten, viser, at der er et grundlag for at gøre det.
Så må vi præcist fastlægge niveauet i den sammenhæng.
Peter Skaarup (DF), 2010-05-04:
Nu er det jo nogle år siden, at ministerens tidligere forgænger, fru Lene Espersen, var fremme med, at der var behov for at se på det her, og at man meget håndfast skulle gå til opgaven, og det fik Rigsadvokaten til at gå ind i sagen.
Det er jo det, vi gør, når det f.eks. handler om grænsehandel.
Der er vi jo meget opmærksomme på, hvis der kan ske import af varer fra andre lande til Danmark til en væsentlig billigere pris, fordi så er der et misforhold.
Det er det samme, når det gælder straf.
Hvis man i Danmark kan opleve, at straffen er væsentlig lavere for kriminalitet på det her område, kan der spekuleres i det.
Lars Barfoed (KF), 2010-05-04:
Jeg er enig i, at der bestemt er grund til at se på, om forskelle i strafniveauer kan betyde, at det er mere attraktivt at begå kriminalitet i Danmark, hvis det er sådan, at der i nogle tilfælde er to alternativer, Danmark eller Sverige, hvor man kan begå kriminaliteten.
Man slipper billigere i Danmark, hvis man bliver fanget, og så begår man kriminaliteten der.
Det er da bestemt relevant at inddrage det, og derfor er det også relevant at se på strafniveauet i Sverige.
Det er som sagt også det, som Rigsadvokaten og Rigspolitiet gør i deres undersøgelse, og så må vi jo se, hvad resultatet af undersøgelserne bliver, og konkludere på det inden næste folketingssamling.
Lars Barfoed (KF), 2010-05-04:
Forhåbentlig er der nogle af de borgere, der sidder foran tv-skærmene, og som fru Marlene Harpsøe nævner, som har fulgt bedre med i debatten, end fru Marlene Harpsøe selv har gjort.
For så vil de nemlig vide, at vi gør ganske meget for at bekæmpe den kriminalitet, og at det er politiets vurdering, at vi bedst bruger ressourcerne på at efterforske og forfølge østeuropæiske kriminelle i baglandet og i samarbejde med andre landes politi, og at det ville være en mindre effektiv måde at bruge ressourcerne på, hvis vi genetablerede den traditionelle grænsekontrol, for der ville udbyttet ikke stå mål med ressourcerne.
Derfor bekæmper vi bedre den kriminalitet på den måde, vi gør det nu.
Lone Dybkjær (RV), 2010-05-04:
Jamen altså, jeg har da været en af de første til at snakke om, at der er et problem med menneskehandel og specielt kvindehandel.
Nu tog jeg bare det udgangspunkt, som vi havde en klar statistik for i øjeblikket, og som var nævnt i dag, og jeg stod ikke med andet statistisk materiale.
Jeg har været varm tilhænger af, at man kigger på den menneskehandel, der finder sted.
Jeg tror så til gengæld også, hvis man skal gøre noget ved det, at man så også skal prøve at kigge på, hvem det så er, der efterspørger de her handlede kvinder.
Hvis ikke man tager den del med, sker der ingenting.
Jeg har ikke sagt, at man ikke kan lave en øget indsats.
Jeg synes, at det er noget, vi kan diskutere.
Hvis der er belæg for, at man ved en øget indsats kan opnå en større kriminalitetsafdækning, end vi gør i dag, så synes jeg da, at man skal kigge på det.
Vi har jo ingen interesse i, at der er en stor bunke kriminelle folk her i landet.
Peter Skaarup (DF), 2010-05-04:
Men det er det, jeg lidt vil ind på, nemlig at nogle måske kan have nogle fordomme om, hvem der begår kriminalitet og hvem der ikke gør.
Men det, som Dansk Folkeparti har rejst debat om i dag, bygger ikke på nogen fordomme.
Det bygger på skråsikre klare tal, som ikke er til at komme uden om.
Jeg kan citere fra den artikel, der var i Politiken den 6. marts.
Den person, der står for den særlige afdeling for bekæmpelse af kvindehandel i Københavns Politi, anslår, at rumænere i dag sidder på omkring en tredjedel af gadeprostitutionen i København.
Hans afdeling har i øvrigt lige haft to sager, hvor rumænske bagmænd havde piger i både Danmark, Italien og Spanien.
Det er jo et udtryk for, at det er den udfordring, man står over for.
Der er det så, at vi i Dansk Folkeparti siger, og det kunne jeg godt tænke mig at høre fru Lone Dybkjærs svar på: Vil det ikke være fornuftigt, at vi allerede ved grænsen kan kontrollere, hvem det er, der kommer ind, og få stoppet både bagmændene og også de kvinder, der vil ind og enten tvunget eller frivilligt være prostitueret i Danmark?
Lone Dybkjær (RV), 2010-05-04:
Men det er jo altså ikke så enkelt, at man ved at sætte en bom op, eller hvad man nu forestiller sig, eller ved hjælp af grænsekontroller kan afsløre de her mennesker uden videre.
Men vi hører til dem, der mener, at det vil være ønskeligt med en større indsats, når det drejer sig om menneskehandel og bekæmpelse af menneskehandel.
Hvis Dansk Folkeparti vil være med til, at der fokuseres mere på det her område, så skal vi kun sige tak til.
Lars Barfoed (KF), 2010-05-04:
Jeg synes, at det har været en god debat, vi har haft.
Det er jo også en vigtig debat at få vendt de problemstillinger, der knytter sig ikke mindst til den grænseoverskridende kriminalitet.
Jeg synes også, at det har været vigtigt at slå fast i den her debat, og det mener jeg at det er blevet, at Danmark godt kan være et åbent samfund og samtidig bekæmpe kriminalitet.
Vi kan godt have åbne grænser i EU og samtidig bekæmpe kriminalitet.
Faktisk er det sådan, at Schengensamarbejdet med alle de aftaler, der knytter sig til det, betyder, at vi kan bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet mere effektivt nu, end vi kunne før.
Jeg er også glad for, at flere ordførere har hæftet sig ved, at politiets egen vurdering er, at man kan bruge ressourcerne bedre på at lave efterforskning og opfølgning inden for grænserne end ved den traditionelle grænsekontrol, fordi ressourcerne forbundet med det er store i forhold til det udbytte, man får af det.
Der er mere effektive måder at lave politiarbejde på end ved traditionel grænsekontrol.
Det synes jeg er vigtigt at få slået fast.
Jeg har noteret mig hr. Peter Skaarups synspunkter om traditionel grænsekontrol, herunder mulighederne for at pågribe nogle i de sammenhænge.
Men det er jo ikke sådan, at vi i Danmark har opgivet at have kontrol i grænseområdet.
Så der gøres bestemt en effektiv indsats også specifikt i grænseområderne.
Så havde fru Line Barfod nogle betragtninger om, at vi skulle nedbringe kriminaliteten ved at nedbringe efterspørgslen efter f.eks. tyvekoster, nedbringe efterspørgslen efter prostitution.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Det illustrerer jo meget godt, at der er andre måder, der er mere effektive end traditionel grænsekontrol.
Det er bl.a. derfor, at regeringen sammen med en række samarbejdspartnere har fremlagt en indbrudspakke, som bl.a. vil betyde, at vi skærper indsatsen mod hæleri og dermed nedbringer efterspørgslen efter tyvekoster.
Jeg også enig i, at det er vigtigt, som fru Line Barfod siger, at nedbringe fattigdommen i Østeuropa, for det vil jo alt andet lige reducere lysten til – og måske behovet for, vil nogle sige – for tyve at komme til Danmark og stjæle af vores rigdom.
Det er jo bl.a. derfor, at de lande har besluttet sig til at tilslutte sig Den Europæiske Union – fordi det kan bidrage til, at de lande udvikler sig økonomisk.
Det er også det, man kalder international solidaritet, som jeg mener i hvert fald før i tiden var et nøgleord i den bevægelse, som fru Line Barfods parti knytter sig til, den internationale solidaritet, i den her sammenhæng solidariteten i Europa, der skal betyde, at vi skal løfte også de fattige lande i Europa op til mere velstand.
Så jeg synes, at der er kommet mange spændende aspekter ud af debatten i dag, og jeg siger tak for en god debat.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2010-05-04:
Jeg vil starte med at takke Dansk Folkeparti for med dette beslutningsforslag at sætte fokus på problemet med indsmugling og videresalg af kat.
Indsmugling af enhver form for ulovlige euforiserende stoffer er uacceptabelt, specielt hvis dele af smuglerens profit går til medfinansiering af terrorisme, og det gælder naturligvis også for kat.
Derfor glæder Venstre sig over, at justitsministeren har iværksat en undersøgelse, som skal belyse, om det vil være formålstjenligt at skærpe straffen for indførsel, salg og besiddelse af kat.
Jeg har forstået, at undersøgelsen ventes færdig i løbet af sommeren 2010, og at vi herefter kan tage politisk stilling til eventuel skærpelse af straffen i forbindelse med kat, bl.a. under indtryk af det svenske strafniveau.
Det er også værd at notere sig, at kat har været ulovligt i Danmark siden 1993, og at kat allerede er et fokusområde i Rigspolitiets nationale strategiplan for den operative indsats i 2010, herunder indsatsen mod organiseret narkokriminalitet.
Det er også glædeligt, at Politiets Efterretningstjeneste, PET, er meget opmærksom på, at organiseret kriminalitet inklusive handel med narko kan anvendes til medfinansiering af terror.
Vi gør en indsats, og Venstre er helt med på og klar til at kigge på det, hvis vi kan gøre noget for at opruste i kampen mod kat, men vi ønsker at afvente resultatet af den førnævnte undersøgelse, før vi tager stilling til en eventuel skærpelse af straffen for indsmugling og salg af kat.
Hvis vi ikke gør det, risikerer vi at købe katten i sækken – om jeg så må sige.
Vi ønsker også at se kat i sammenhæng med andre narkotiske stoffer, og derfor kan vi ikke støtte dette beslutningsforslag.
Peter Skaarup (DF), 2010-05-04:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge justitsministeren, om justitsministeren vil gøre sig bekendt med de ordninger, som jeg forstår ministeren ikke er forberedt til at diskutere i dag, men som gælder for Frankrig, der har opretholdt en national grænsekontrol af hensyn til import af ulovlige varer, siges det, fra Holland, og om justitsministeren vil gøre sig bekendt med, hvad det er, svenskerne gør.
Jeg kunne også tænke mig at spørge justitsministeren, om det, svenskerne gør, egentlig er så farlig uheldigt for den frie bevægelse hen over grænserne.
Situationen er jo, at man, hvis man tager færgen fra Helsingør til Helsingborg, bliver mødt på den svenske side af en tolder, som står inde ved siden og ser, om der måske er behov for, at en bil bliver viftet ind til siden, så der kan laves en kontrol af den pågældende bil.
På samme måde gør man på Lernacken, når folk passerer den faste forbindelse.
Den konservative ordfører var inde på, at det var generende eller uheldigt eller lignende, men er situationen ikke den, at det ikke er noget, der generer almindelige mennesker?
Jeg har i hvert fald ikke hørt nogen være generet af det.
Tværtimod synes man, at det er en god idé, at man kontrollerer, hvem der kommer ind i landet.