runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2013-05-02:
Altså, jeg tager gerne en debat i Nordjylland med transportministeren om, hvis man vil den kollektive trafik det godt, hvad regeringen har gjort godt.
Men jeg ville bare spørge ministeren, om han ikke kan bekræfte, at ændringsforslaget ikke forhindrer, at lovforslaget bliver vedtaget, at ændringsforslaget ikke forsinker noget som helst i forhold til at gennemføre timemodellen, og at det ikke forsinker noget som helst i forhold til signalerne.
Det, ministeren siger, er det rene sludder, og det fremgår også af hans egne svar.
Hvorfor holder ministeren sig ikke bare til de svar, han har givet Folketinget, i stedet for at vrøvle?
Henrik Dam Kristensen (S), 2013-05-02:
Jeg skal sige til hr. Per Clausen, at det jo var den 1. maj i går, og at det nu er den 2. maj, og der er ikke noget med, at der ikke er nogen, der tager borgerne alvorligt.
Men det, at der er nogle borgere, som har bekymringer og er utilfredse, er jo ikke det samme, som at de har hundrede procent ret.
Jeg vil bare gerne endnu en gang præcisere, at Rebild Kommune rent faktisk støtter det her forslag så meget, at de vil være med til at medfinansiere det.
Det andet, jeg gerne vil sige, er, at man rent faktisk bringer både signalprogrammet og hastighedsopgraderingen i fare, hvis det er sådan, at vi ikke får vedtaget det her lovforslag inden for de næste par uger.
For når man går i gang med så stort et projekt, som udrulningen af signalprogrammet er, så er det ikke noget, som man bare sådan lige kan stoppe op i forhold til.
Jeg vil bare sige til hr. Per Clausen, at hvis man vil den kollektive trafik i Nordjylland det godt, så skal man sørge for at gennemføre timemodellen, og så skal man sørge for at gennemføre hastighedsopgraderingerne.
Per Clausen (EL), 2013-05-02:
Jamen jeg vil da bare spørge ministeren, om han ikke kan bekræfte, at det at vedtage Enhedslistens ændringsforslag ikke forhindrer gennemførelsen af den timemodel, som regeringen mig bekendt ikke har forhandlet sig til et flertal om endnu.
Det forhindrer ikke gennemførelsen af den timemodel.
Det, ministeren siger, er det rene sludder, for det forsinker ingenting.
Det er bare sniksnak, fordi ministeren har besluttet sig til, at embedsmændene altid har ret, og at borgerne altid har uret – en traditionel socialdemokratisk position, men næppe gavnlig for regeringen.
Henrik Dam Kristensen (S), 2013-05-02:
Nu er det anden gang, vi hører dommedagsprofetier fra hr. Henning Hyllested, og derfor er det måske også på sin plads at sætte det her ind i nogle sammenhænge, hvilket jo ikke er sket de gange, vi har hørt hr. Henning Hyllested.
Som det første vil jeg gerne sige, at det her handler om noget så vigtigt som timemodellen imellem Aarhus og Aalborg, og at det handler om noget så vigtigt som en opgradering af hastigheden på jernbanenettet.
Og derfor vil jeg sige, at alle, der vil den kollektive trafik det godt, skal være meget glade ved det her lovforslag.
Dem, der er imod det, vil ikke den kollektive trafik det godt, og det er selvfølgelig lidt overraskende, at det er hr. Henning Hyllested, som står for den linje.
Det andet, jeg synes man bare også skal have med i sit baghoved her, er, at den løsning, der er valgt her, er bifaldet af Rebild Kommune, oven i købet så meget, at de er parate til at være med til at medfinansiere det.
Endelig skal man gøre sig klart, at det forslag, som ligger her fra hr. Henning Hyllesteds side, så vil medføre gener for andre beboergrupper, som vil få betydelig længere trafikvej til toget, og det vil få trafikken i villaområderne til at blive mere som det, vi kender i dag.
Henning Hyllested (EL), 2013-05-02:
Den her sag har været lang og besværlig.
Den kan forekomme lille, men det er den jo ikke for de beboere i Skørping og Svenstrup, som det i virkeligheden handler om.
Sidste gang, vi havde den til anden behandling, fik vi hevet den tilbage i udvalget, og det er også lykkedes os at aftvinge nogle nye svar fra Transportministeriet desangående, bl.a. har vi fået et svar på spørgsmål nr. 23, som klart siger, at det faktisk er muligt at udskyde beslutningen om, hvilken overførsel/underførsel der skal være ved Skørping Station henholdsvis Svenstrup Station, uden at forsinke signalprogrammet.
Det har sådan set hele tiden været hovedargumentet, at det her signalprogram ville blive forsinket.
Det har vi nu et svar på.
Det vil ikke nødvendigvis blive forsinket.
Det vil selvfølgelig betyde, at der i den mellemliggende periode, indtil man beslutter sig for, hvilken type underførsel/overførsel man vil have, vil være nogle gener for nogle beboere i de pågældende byer, især i Skørping, men det er dog for en kortere periode, så det skulle jo nok være til at leve med, hvis man så i stedet for faktisk kan få en holdbar løsning efter en god og grundig dialog med borgerne de pågældende steder.
Jeg gør især opmærksom på, at den arbejdsgruppe i Skørping, der har været nedsat, jo er nedsat af Skørping Borgerforening, Skørping Erhvervsforening og Danmarks Naturfredningsforening i Rebild.
Så det er jo ikke bare sådan hvem som helst.
Det handler altså om et 150-årigt fredet miljø.
Jeg vil sige, at hvis man ikke tager folk alvorligt, der blander sig i debatten, endda på så kvalificeret vis som borgerne i Skørping og dem i Svenstrup har gjort, bliver sådan nogle høringsprocesser, som man sender ud, illusoriske.
Det bliver jo det rene teknokratvælde, der breder sig.
Jeg har hørt, argumentet er, at der altid kommer indvendinger mod store infrastrukturanlæg.
Hvis man ikke fører en ægte dialog med borgerne, så opstår sådan nogle ting.
Både i Skørping og i Svenstrup foreligger der rent faktisk alternativer, som ikke vil forsinke signalprogrammet, gennemarbejdede, seriøst udarbejdede alternativer af folk, som bekymrer sig om deres små bysamfund langt, langt væk fra teknokraterne i København.
Jeg synes, at det er ærgerligt, hvis vi ikke kan vedtage de ændringsforslag, som Enhedslisten her har fremsat, og så give den proces i Skørping og i Svenstrup den tid, den skal have, så vi får de fornuftige løsninger uden at forsinke signalprogrammet.
Henrik Dam Kristensen (S), 2013-05-02:
Sludderet består i, at hvis vi ikke træffer beslutning om det her, så skal vi enten lade være med at starte med at udrulle signalprogrammet, eller vi skal finde et andet sted at gøre det.
Det er ikke noget, man bare sådan kan sjakre med; det er en langvarig proces, som har været i gang her.
Jeg siger bare, at hvis man ikke gennemfører det her, så bringer man både hastighedsopgraderingen og signalprogrammet i fare.
Henning Hyllested (EL), 2013-05-02:
Lovforslaget opererer med en hastighedsopgradering til 160 km/t., og jeg vil spørge ministeren, om ikke det er rigtigt, at der samtidig i lovforslaget ligger indbygget, at man i 2015 skal gennemføre en ny VVM-undersøgelse med henblik på en hastighedsopgradering til 200 km/t.
Det vil sige, man i virkeligheden genstarter processen, og at det, man nu vil foretage sig, hvis man følger Arbejdsgruppen Skørping Stations forslag, ikke vil genere eller forsinke det signalprogram.
Det er det, vi har fået svar på i spørgsmål nr. 23.
Er det ikke rigtigt, at man i virkeligheden skal igennem hele processen igen om 3 år, når man skal til at vurdere, om man skal hastighedsopgradere til 200 km/t. – det, som er forudsætningen for at kunne køre timemodel til Aalborg?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-05-02:
Det er jo nærmest svært at finde ud af, hvor man skal begynde, og hvor man skal slutte, fordi regeringen åbenbart er mere bekymret for, hvordan det vil gå de kriminelle, end hvordan man vil sikre, at der begås mindre alvorlig kriminalitet her i landet.
Det er jo fint, at bandemedlemmerne i stort omfang bliver fanget af politiet.
Problemet er bare, at bandemedlemmerne i gennemsnit kommer i fængsel mindre end 3 år.
Det, vi ønsker, er, at bandemedlemmerne ikke alene skal fanges, men de skal dømmes – det bliver de også – og så skal de i fængsel i lang tid, så de ikke kommer ud igen og begår ny kriminalitet til skade for almindelige mennesker.
Hvad er regeringens svar på, at man bare lukker bandemedlemmer ud i en lind strøm efter kortere fængselsophold, så de kan fortsætte deres alvorlige kriminalitet, bl.a. i Københavns gader?
Har man et svar, eller skal politiet bare blive ved med at fange dem, så får de en kort straf, så kommer de ud af fængslet, og så begår de noget kriminelt osv. osv.?
Put dem dog i fængsel, vil jeg sige til justitsministeren.
Undskyld, at det bliver sådan lidt firkantet sagt, men det lyder jo som noget, en fuldmægtig, der aldrig har været andre steder end i Justitsministeriet og på universitetet, har skrevet.
Der er jo ikke noget politisk indhold i det, der bliver sagt, ud over at det lyder meget godt. Har man ikke en holdning til det?
Vi kom med en række eksempler – og ministeren gentog stort set alle sammen – hvor der ikke er en særlig logisk sammenhæng.
Det kan være svært at se.
Har man ikke en holdning til, at mennesker kan få lov til at få mere personlig frihed også stigende med alderen?
Har man ikke en holdning til, at man kunne se på det her område, gennemgå det, måske ikke på den måde, vi har foreslået, men alligevel se, om noget af det måske også er smuttere, som er sket i politiske debatter i en ophidset situation, hvor man lige skulle mene noget smart og komme videre i livet?
Vi er jo til grin, ikke kun mig og justitsministeren, men dette hus risikerer at være til grin i befolkningen, hvis man laver nogle regler, som intet menneske kan forstå.
Vi prøver faktisk at invitere justitsministeren til – gerne på den måde, ministeren måtte foretrække – at sætte et arbejde i gang om det, så befolkningen kunne få lidt mere respekt for det, der sker herinde.
Henrik Dam Kristensen (S), 2013-05-02:
Nej, men hvis man har lyttet til den her debat og måske også til den debat, der er gået forud, så vil man have hørt, at lige præcis det standpunkt, jeg står for, er det standpunkt, som er til gavn for den kollektive trafik, og det har jeg det sådan set ganske udmærket med.
Christian Juhl (EL), 2013-05-02:
Jamen det lyder som et svar fra den ekstreme socialdemokratiske fløj: Enten så er man for kollektiv trafik, eller også er man imod.
Jeg troede, det var sådan lidt en dynamisk minister, vi havde, der godt kunne se, at når han svarer på spørgsmål 23, at det alligevel godt kan lade sig gøre at få tingene mingeleret, tænker han, hvorfor i alverden skal man så ikke gøre det.
Det er da sjældent, jeg møder socialdemokrater, som er så ultimative: Hvis ikke man er ven, så er man fjende.
Det er en spøjs måde at diskutere på, synes jeg.
Henrik Dam Kristensen (S), 2013-05-02:
Høring betyder netop, at man går i dialog med borgerne, og det synes jeg også man skal gøre.
Jeg vedstår selvfølgelig de svar, som jeg har givet til Folketinget, det er klart.
Jeg gør bare opmærksom på, at vi nu begynder at udrulle det meget vigtige signalprogram, som er helt afgørende for den kollektive trafik, og der kan man altså ikke gå frem og tilbage i forhold til det, og derfor er det afgørende, at den her beslutning bliver taget.
Christian Juhl (EL), 2013-05-02:
Man kan høre med øret, og en høring betyder på dansk det at lytte.
Jeg synes, at det måske er en god idé, at man ikke bare nøjes med at sige: Nu har vi lyttet, og så bestemmer vi alligevel det samme.
Jeg vil gerne høre ministerens svar på, hvorfor der er uenighed mellem hr. Henning Hyllested og ministeren, når det handler om vurderingen af spørgsmål 23.
Det er da trods alt ministeren, der har skrevet svaret på det spørgsmål.
Henning Hyllested (EL), 2013-05-02:
De beregninger, som Banedanmark selv havde lavet i første omgang ud fra det forslag, der lå fra Arbejdsgruppen Skørping Station, var udgiftsneutralt.
Først her i allerallersidste omgang, da vi tvang Banedanmark til at komme til møde i Skørping, havde de lavet nogle nye beregninger, der gjorde, at de mente, at det ville blive 15 mio. kr. dyrere at følge arbejdsgruppens forslag.
Det er vel det, der ligger, hvad angår priserne.
Så nævner ministeren, at det her også vil genere nogle andre borgere i Skørping.
Ja, der er nogle, der bliver generet på den måde, at de i en overgangsperiode, indtil man rent faktisk vælger den optimale løsning, man kan blive enige om efter dialog deroppe, skal køre måske mellem 200 m og 600 m. Banedanmark beregner det selvfølgelig til 1 km, men arbejdsgruppen har været ude at måle op, og der er nogle, der får en omvej på mellem 200 m og 600 m – det foregår mestendels på cykel og i bil.
Er det ikke værd at tage med, hvis man samtidig får en lokal opbakning fra det lille bysamfund deroppe?
Henrik Dam Kristensen (S), 2013-05-02:
Hr. Henning Hyllested er så godt inde i den her sag, at hr. Henning Hyllested også godt ved, at det vil betyde en meromkostning, men det kan man så vælge at være ligeglad med.
Men det, der er det afgørende i forhold til hastighedsopgraderingen, er nedlæggelse af de tre overkørsler, og det er jo det, der er helt afgørende, også i forhold til den måde, som signalprogrammet skal udrulles på.
Er det på den ene eller på den anden måde?
Derfor er det her faktisk ret vigtigt for den kollektive trafik.
Pernille Skipper (EL), 2013-05-02:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt mere ind til, hvad det var, hr. Lars Løkke Rasmussen mente i sin årsmødetale, for jeg er meget enig med Venstres ordfører i dag.
Det giver ikke nogen mening for at indføre et generelt princip om absolut kumulation, men jeg kunne godt tænke mig at spørge, hvorfor man så i sin tid bad Straffelovrådet lave en undersøgelse af absolut kumulation generelt set og ikke om de enkelte tilfælde, som hr. Jan E. Jørgensen omtaler i dag.
Henrik Dam Kristensen (S), 2013-05-02:
Det er lidt morsomt, for det bliver nærmest en tilståelsessag for hr. Henning Hyllested nu i form af en anerkendelse af, at Banedanmark ekstraordinært en gang mere tog op og snakkede med borgergruppen deroppe.
Jeg har meget respekt for folk, som engagerer sig i sådan nogle ting, og derfor dokumenterer hr. Henning Hyllested jo rent faktisk også, at de er blevet taget seriøst.
Så er det ikke altid det samme, som at man også ender med at få ret,
Det er bare det, der har været min pointe,
vil jeg sige til hr. Henning Hyllested.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-05-02:
Det var jo bl.a. for at blive klogere.
Det kan man altid blive, selv hr. Lars Løkke Rasmussen.
Per Clausen (EL), 2013-05-02:
Noget, hr. Simon Emil Ammitzbøll sagde til sidst, var, at alt det, han talte om, ikke var det, der lå i det her beslutningsforslag, fordi det, der ligger i beslutningsforslaget, er alt det, Venstres ordfører talte om.
Jeg vil bare stille et enkelt lille spørgsmål til hr. Simon Emil Ammitzbøll: Er det endt med at være Liberal Alliances retspolitik, at så stor en del af befolkningen skal sidde så lang tid i fængsel som muligt for at undgå kriminalitet?
Tom Behnke (KF), 2013-05-02:
Nej, men det kan også være svært.
Men det er sådan, at når man er et ansvarligt parti, skal der være sammenhæng i tingene.
Og ting tager tid.
Man kan ikke fremsætte 6.000 lovforslag på en onsdag og så gennemføre dem på 3 måneder.
Det kan ikke lade sig gøre.
Derudover skal man finde en finansiering til at gennemføre de ting, man gerne vil gennemføre, og man skal også finde et flertal til at gennemføre den politik, man står for.
Og det sidste må hr. Per Clausen dog have oplevet nogle gange i sin karriere som parlamentsmedlem, altså at én ting er, at man har nogle holdninger, noget andet er, at man skal skaffe et flertal til at gennemføre den politik, man står for.
Det andet, som jeg også redegjorde for, er – rent historisk – at vi jo også lige til det sidste forsøgte at skærpe straffene for voldtægtsforbrydelser.
Det lykkedes ikke.
Nu har vi en ny regering, der ikke vil være med til, at det skal straffes hårdere.
Det er ærgerligt, men så må vi vente, til vi igen får flertallet, og så kan vi gennemføre de stramninger.
Så når vi har flertallet, gennemfører vi stramninger der, hvor det er rimeligt, og der, hvor det er retfærdigt, og hvor det giver mening.
Og vi gør det, i takt med at vi kan få forslagene igennem og finde finansieringen til at gennemføre det.
Per Clausen (EL), 2013-05-02:
Nu har jeg jo ikke sagt noget om, at jeg støttede regeringens politik.
Jeg spurgte bare hr. Tom Behnke, hvordan det kan være, at der er så meget, der ikke blev bragt i orden med 10 år ved regeringsposten, hvor der oven i købet var en konservativ justitsminister.
Hvor lang tid skal De Konservative have justitsministerposten, før vi får et retssystem, som hr. Tom Behnke er tilfreds med?
Jeg synes, det er lidt underligt at stå og beskrive det, som om vi har enormt mange problemer, når nu man har haft regeringsmagten i 10 år.
Det er det, jeg ikke forstår.
Tom Behnke (KF), 2013-05-02:
Hr. Per Clausen har jo været medlem af det her Ting længe nok til, at han ved, hvad der foregik i de 10 år.
Og det er jo lidt underligt, at Enhedslisten den ene dag kritiserer den borgerlige regering for, at vi strammede straffeloven 68 gange, og så i dag siger: Hvorfor gjorde man ikke noget, mens man havde regeringsmagten?
Altså, begge udsagn kan jo ikke være rigtige.
Sagen er, at mens vi havde regeringsmagten, strammede vi op; vi sørgede for at lave en indsats.
Og det betød bl.a., at risikoen for at blive udsat for vold i Danmark var den laveste i 40 år i 2010.
Det kunne betale sig at sætte hårdt ind mod voldskriminaliteten.
Ud over at vi strammede op, lavede vi også en historisk stor ungdomspakke, en forebyggende og præventiv indsats.
Vi satte 700 mio. kr. af til det, og i dag kan vi se, at vi har den laveste ungdomskriminalitet nogen sinde.
Så det, vi gjorde, mens vi havde regeringsmagten, kunne betale sig, og det virkede.
Og vi strammede også straffene.
Det sidste, vi foreslog, var en fordobling af straffen for overfaldsvoldtægt, men vi nåede ikke at gennemføre det, for så kom der et folketingsvalg, og nu er der et nyt flertal, der ikke vil være med til det.
Per Clausen (EL), 2013-05-02:
Jeg kan forstå på hr. Tom Behnke, at der er rigtig meget i det danske retssystem, han gerne vil have lavet om.
Så mit stilfærdige spørgsmål til hr. Tom Behnke er så bare: Hvorfor gjorde man det ikke i de 10 år, hvor vi havde en konservativ justitsminister?
Var det Dansk Folkeparti, der forhindrede, at straffene blev skærpet, eller var det Venstre?
Det kan jo ikke være Det Konservative Folkeparti, kan vi konstatere.
Pernille Skipper (EL), 2013-05-02:
Tak for det, formand.
Liberal Alliances forslag, som vi behandler nu, handler jo om en indførelse af såkaldt absolut kumulation.
Det er der flere ordførere der har redegjort for her fra talerstolen.
I praksis vil det jo betyde nogle endda meget, meget lange straffe i nogle tilfælde.
Der er ikke nogen kriminalpræventive hensyn, altså ikke noget, der tilsiger, at der kommer mindre kriminalitet ud af et forslag som det her.
Samtidig mener vi også, hvilket Dansk Folkepartis ordfører illustrerede meget godt her fra talerstolen tidligere, at vi bevæger os ind på det område, hvor strafudmåling, udmåling i de enkelte konkrete sager, i mindre grad tillægges domstolene.
Det er så vigtigt – så vigtigt! – hvis vores straffesystem stadig væk skal være retfærdigt, at det ikke er Dansk Folkepartis ordfører, der står her i Folketingssalen og siger, at noget skal give en fængselsstraf på 7, 8 eller 9 år, men at det afgøres af en dommer, som kender omstændighederne i den konkrete sag, kender både gerningsmand og offer, og kan sætte sig ind i den enkelte sag.
Det at tænke sig, at strafudmålingen er noget, man kan foretage ud fra et matematisk skema, hører altså nogle helt andre samfund end et retssamfund til.
Det, at hr. Simon Emil Ammitzbøll fra Liberal Alliance kan hive et gennemsnit op af lommen og harcelere over det, giver jeg ikke meget for.
Det skal handle om, hvad man har gjort, når man skal have udmålt sin straf.
Så enkelt er det.
Enhedslisten kan ikke støtte det her beslutningsforslag.
Mette Boye (SF), 2013-05-02:
Jeg skal gøre opmærksom på, at jeg taler på vegne af SF's retsordfører, fru Karina Lorentzen Dehnhardt, der ikke kunne være her i dag.
I SF tror vi ikke på en indførelse af absolut kumulation, for vi tror ikke på, at det vil gavne samfundet.
Liberal Alliance foreslår meget hårde straffe til personer, der har begået flere lovovertrædelser, som de dømmes for samtidig.
Vi skal – i SF's optik – fra samfundets side være fokuseret på at hjælpe både offer og gerningsmand videre for at undgå, at kriminaliteten gentager sig.
Det er også i samfundets interesse.
Vi skal sikre, at de kriminelle får de bedst mulige betingelser for at vende tilbage til samfundet, så vi undgår, at de begår ny kriminalitet.
Vi skal også sikre, at et fængselsophold ikke fører til, at man begår hårdere kriminalitet, når man igen kommer ud.
Vi skal, når først skaden er sket, gøre rigtig meget for at hjælpe de kriminelle tilbage i samfundet ved at fokusere på det resocialiserende arbejde i fængslerne.
Det vil være til gavn for både den enkelte og for vores samfund generelt.
Her hjælper endnu længere straffe ikke meget i forhold til de kriminelle, der sidder inde for flere lovovertrædelser på samme tid.
Det eneste, man får ud af at gennemføre forslaget, er omfattende udgifter til etablering og drift af nye fængselspladser på bekostning af det offentlige forbrug.
Forslaget vil derfor som udgangspunkt føre til, at man skal lave besparelser andre steder i den offentlige sektor.
Liberal Alliance har imidlertid ikke valgt at pege på konkrete besparelser, hvilket det så åbenbart må være op til regeringen at gøre, må man forstå.
Det er derfor ikke et forslag, som SF kan støtte.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-05-02:
Jeg vil i hvert fald sige det sådan, at skulle jeg bruge 10 mia. kr., enten på at bekæmpe banderne eller på at gennemføre det her beslutningsforslag, så valgte jeg det første.
Per Clausen (EL), 2013-05-02:
Jamen synes hr. Jeppe Mikkelsen ikke, det kunne være spændende at have en diskussion med Liberal Alliance om, hvordan vi kan bruge 10 mia. kr. på at bekæmpe bandekriminalitet, med forskellige sociale tiltag osv.?
For der er jo åbenbart uanede midler, når det gælder Liberal Alliances evne til at bruge offentlige penge.
Det ville jo være rigtig godt, i stedet for at bruge tid på et beslutningsforslag, som intet har med det her at gøre.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-05-02:
Det er fuldstændig korrekt, at det her ikke handler om bander specifikt – det er sådan en indpakning, man har puttet det ind i – men at det her handler om alt muligt andet end bander.
Og jeg vil helt ærligt sige, at jeg synes, det vil være fuldkommen spild af penge.
Per Clausen (EL), 2013-05-02:
Men hvad er pointen så?
Hr. Simon Emil Ammitzbøll taler hele tiden om, hvor kort tid folk sidder i fængsel, som om det ville være bedre, hvis de sad lang tid i fængsel.
Derfor må hr. Simon Emil Ammitzbøll jo i grunden drømme om at få amerikanske tilstande, hvor en rigtig stor del af befolkningen sidder rigtig lang tid i fængsel, uden at det dog har afskaffet kriminalitet.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-05-02:
Der kan jeg berolige hr. Per Clausen fuldstændig.
Det, vi taler om her, er strafferabatter.
Når man begår flere forbrydelser, skal man så have den straf, som de forbrydelser egentlig lægger op til, eller skal man have en rabat?
Enhedslisten er for, at man skal have rabat, og vi er imod, at man skal have rabat.
Så er der det mere konkrete, hvor man kan sige, at for vold og voldtægt og den slags, synes vi, at man skal hæve straffene, mens vi synes for nogle af de mindre forbrydelser, førstegangsforbrydelser osv., at straffene skal være alternative straffe i stedet for fængselsstraffe.
Så livet er mere kompliceret, end spørgeren ønsker at gøre det til.
Morten Bødskov (S), 2013-05-02:
Det, som jeg sagde, var, at det er klart, at man løbende ved fastsættelse af aldersgrænser også inden for de enkelte ressortområder jo selvfølgelig bør overveje behovet for lige nøjagtig den aldersgrænse, man falder på.
Derfor bør man selvfølgelig også i den sammenhæng overveje sammenhængene mellem aldersgrænserne.
Derfor skal der i det her også ses på, at der ud fra de enkelte aldersgrænser, der er fastsat, jo har været en saglig begrundelse for det.
Det synes jeg sådan set er et helt legitimt hensyn at lægge ned over det her beslutningsforslag.