runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2011-03-18:
Jeg har jo svaret på det spørgsmål en del gange nu, nemlig at Dansk Folkeparti ikke har nogen planer om at lempe asylpolitikken.
Og hvis det er sådan, at der lige pludselig er et flertal i Folketinget, der ønsker at lempe asylpolitikken – jeg kan så forstå, at det flertal er der ikke i Folketinget i dag, og det er vi sådan set meget tilfredse med i Dansk Folkeparti – jamen så er det jo klar besked til vælgerne, for så kan man jo se, hvilke partier der ønsker at føre hvilken politik.
I øvrigt mener jeg, at man sagtens kan konkludere, og det mener jeg vil være det mest nærliggende, at vi, i takt med at vi har fået flere hjemsendelsesaftaler, så man kan tvangshjemsende folk, der opholder sig ulovligt i Danmark, faktisk også kan se, at det problem, vi diskuterer her i dag, er blevet mindre og mindre; det taler jo så for, at vi arbejder mere for at få indgået nogle hjemsendelsesaftaler, og at vi arbejder mere for, at de mennesker, som man kan hjemsende til de lande, rent faktisk også bliver hjemsendt.
Maja Panduro (S), 2011-03-18:
Nu havde jeg egentlig indtryk af, at det var meningen, at det var mig, der skulle stille spørgsmålene, og at det var hr. Martin Henriksen, der skulle svare.
Så jeg prøver igen at stille mit spørgsmål.
Men jeg vil faktisk godt først lige kommentere det, som hr. Martin Henriksen bad mig kommentere, for er det ikke sådan, at hr. Martin Henriksen jo ikke har nogen dokumentation for, at det skulle blive sværere at sende folk ud, fordi man rent faktisk formår at bygge en tilværelse op for dem, så de kan leve et liv, som ikke nedbryder dem, som det gør i asylcenteret?
Der er jo bl.a. blevet lavet en undersøgelse i Nordisk Råds regi, og det plejer at være en relativt pålidelig kilde, af nogle af de flygtninge, man fik fra Eksjugoslavien, og det var jo påfaldende at se, at af dem, som var i Norge, hvor de fik lov til at flytte ud, fik lov til at arbejde og være en del af samfundet, var der sådan set flere – langt, langt flere – der rejste hjem, end af dem, som var i Danmark.
Jeg vil så bare gerne bede hr. Martin Henriksen om at svare på mit meget, meget konkrete spørgsmål, og det kan gøres med et ja eller nej, med hensyn til de 18 måneder, som Liberal Alliance har foreslået, og jeg beder ikke om at indtræde i forligskredsen, jeg spørger om holdningen til det konkrete spørgsmål.
De 18 måneder, som man har foreslået at børnefamilier skal kunne flytte ud efter, er det noget, som Dansk Folkeparti kan være med på?
Martin Henriksen (DF), 2011-03-18:
Jamen altså, udlændingepolitikken og asylpolitikken forhandler Dansk Folkeparti med regeringen, og de to ting er der jo indgået forlig om, og hvis Socialdemokraterne eller Liberal Alliance ønsker at indtræde i den forligskreds, kan jeg sige, at det jo er kutyme, at forligspartierne har mulighed for at tage stilling til det, og Dansk Folkeparti har ikke nogen planer om at indlemme andre partier i asylforligskredsen.
Man kan i øvrigt også godt finde citater fra hr. Peter Skaarup, som jeg i øvrigt er enig med, og som siger, at Dansk Folkeparti ønsker at fastholde den 3-års-grænse, der er lagt.
Når det så er sagt, vil jeg også godt fremhæve, at jeg synes, det ville være rimeligt nok, at de partier, som har rejst forespørgselsdebatten med det argument, at det handler om asylbørn, jo selv har udvidet præmissen for debatten, fordi de siger, at det ikke kun handler om asylbørn, det handler også om, at asylsystemet skal være en vej til at få beskæftigelse i Danmark.
Er det ikke en pointe, som Socialdemokraterne trods alt kan følge et stykke ad vejen?
Dansk Folkeparti har ikke nogen ambitioner om at lempe asylpolitikken.
Dansk Folkeparti har en ambition om, at folk, der er i Danmark, som har fået behandlet deres sag, er afviste asylansøgere og opholder sig illegalt i Danmark, skal sendes hjem til deres land.
Vi står her og diskuterer et problem, som alt andet lige er blevet mindre inden for de seneste år.
Det betyder, at der er færre familier, der har mulighed for at tage imod de tilbud, fordi der er flere lande, hvortil Danmark kan tvangshjemsende.
Det er jo det, der er sagens kerne.
Rent faktisk forholder det sig sådan, at to af de lande, som i sin tid blev omfattet af den asylaftale, som Dansk Folkeparti lavede sammen med regeringen i 2008, er faldet bort, fordi der opstod en ny mulighed, så man kan tvangshjemsende til de lande.
I øvrigt er jeg ikke bekendt med, at regeringen har planer om at udvide det forlig, der ligger omkring asylaftalen, men hvis det er en melding, der kommer, så forholder vi os i Dansk Folkeparti selvfølgelig til den.
Men det ville komme som en overraskelse.
Margrethe Vestager (RV), 2011-03-18:
Det var på ingen måde for at få ordføreren til at forholde sig til, hvad andre partier mente, jeg spurgte.
Der holder vi bare fokus fuldstændig stramt på Dansk Folkeparti.
Vil Dansk Folkeparti medvirke til, at de børn, der er i familier, hvor familien er afvist som asylansøger, men som ikke kan udsendes, får bedre vilkår?
Det er nemlig det, som Liberal Alliance har stillet i udsigt at forhandlingerne kan handle om, så vidt jeg har forstået.
Nu siger ordføreren, at Dansk Folkeparti ikke har nogen planer om at lempe asylpolitikken, men spørgsmålet er vel, om Dansk Folkeparti er indstillet på at sikre bedre vilkår for de afviste familier, f.eks. at familier fra flere lande end de nuværende kunne omfattes af aftalen.
Det er det ene spørgsmål.
Vil Dansk Folkeparti medvirke til det eller til, som det andet spørgsmål, at tiden, hvis man samarbejder, men ikke kan udvises, nedsættes fra 1½ år til f.eks. 1 eller ½ år?
Det er to helt konkrete spørgsmål om Dansk Folkepartis politik, og jeg har den forventning, at ordføreren kan svare på Dansk Folkepartis vegne.
Martin Henriksen (DF), 2011-03-18:
Dansk Folkeparti har ikke nogen planer om at lempe asylpolitikken på det her område.
Jeg synes i øvrigt også, at det er en anelse forvirrende, fordi jeg kan forstå, at meldingen fra SF er, at Liberal Alliance er enig med SF, og jeg kan forstå, at meldingen fra Det Radikale Venstre er, at Liberal Alliance ikke er enig med Det Radikale Venstre, men i øvrigt så er SF og Det Radikale Venstre enige.
Derfor synes jeg, at det står lidt uklart, hvordan de forskellige partier rent faktisk stiller sig, og hvad de mener om debatten.
Så det kan man sige vanskeliggør at føre den.
Margrethe Vestager (RV), 2011-03-18:
Først vil jeg afkræfte, at Liberal Alliance og Det Radikale Venstre har et politisk fællesskab på det her område.
Alene det, at Liberal Alliance har fravalgt at stemme med det størst tænkelige mindretal, der overhovedet kan mobiliseres her i Folketinget, er vel et meget klart bevis på det.
Derfor er det selvfølgelig interessant at vide, hvad det er, som Dansk Folkeparti og Liberal Alliance kan blive enige om.
Vil Dansk Folkeparti f.eks. være indstillet på, at familier fra flere lande end de nuværende bliver omfattet af muligheden for at bo uden for asylcentrene?
Det kunne være én ting.
Vil Dansk Folkeparti være indstillet på at nedsætte den tid, man skal være i et asylcenter, hvis man samarbejder, altså hr. Karsten Lauritzens pointe, men ikke kan udsendes af landet, fra 1½ år til 1 år eller til ½ år?
Det er bare for at stille to konkrete forslag, som ville gøre en forskel for de børn, som vi taler om i dag.
Martin Henriksen (DF), 2011-03-18:
Det er jo helt fint, hvis det forholder sig sådan, at der er et flertal i Folketinget, der går ind for på forskellige områder at lempe f.eks. asylpolitikken og går ind for at bruge asylsystemet som et system, hvor man belønner dem, der opholder sig ulovligt i Danmark.
Så ved vælgerne jo, hvad de har at forholde sig til.
Jeg synes, det er udmærket, når der om ikke så længe kommer et folketingsvalg, at vælgerne har fået klar besked og ved, hvad de kan forholde sig til.
Det synes jeg da er en interessant bemærkning fra fru Astrid Krag.
Altså, vi kan se en befolkningsfremskrivning fra Danmarks Statistik, der siger, at på trods af de stramninger, som regeringen og Dansk Folkeparti har vedtaget, så vil der ske en fordobling af antallet af ikkevestlige indvandrere og efterkommere inden for 40 år.
Hvis SF nu giver håndslag på, at man sammen med Dansk Folkeparti ønsker at have en politisk målsætning om at begrænse den ikkevestlige indvandring ud fra den tankegang, at antallet spiller en rolle i forhold til muligheden for at integrere dem, der er her, i forhold til dem, der kommer her, så er det jo helt ny melding i dansk politik.
Så er SF lige pludselig mere strammere end regeringen.
Det er fint nok for Dansk Folkeparti.
Astrid Krag (SF), 2011-03-18:
Det var en del debatmæssige unoder, man skulle høre på fra Dansk Folkepartis ordfører.
Før var det 1990'erne, der skulle stå for skud.
Nu bliver der brugt den stråmand, at det kun skulle være Dansk Folkeparti, der anerkendte, at antallet betyder noget i forhold til en vellykket integration.
Jeg skal hilse og sige
Derfor vil jeg bare ønske, at ordføreren ville bruge sin taletid på at svare på det, jeg spurgte ind til.
Nu diskuterer vi i dag aktuelt og afgrænset, hvad man kan gøre for at forbedre asylbørnenes vilkår.
Det åbnede Dansk Folkeparti selv op for i sidste måned at der var behov for.
Det har man så lukket ned nu.
Det har jeg godt forstået; så langt er jeg med.
Men ikke desto mindre står vi i en situation, hvor Liberal Alliance har sagt, at hvis ikke regeringen og Dansk Folkeparti vil forhandle med dem om at forbedre forholdene for asylbørnene, så går de til oppositionen, og det må, kunne jeg forestille mig, være lidt af et skrækscenarie for Dansk Folkeparti.
Derfor synes jeg også, inden forhandlingerne begynder at foregå bag dobbeltlukkede døre, langt fra offentlighedens søgelys, at vi har et behov for at få at vide og måske ligefrem en ret til at få at vide fra Dansk Folkeparti, hvor man er indstillet på at give sig, hvor man er indstillet på at række Liberal Alliance en hånd, så vi kan få et billede af, hvad det er for en løsning, vi er på vej hen imod, nu man har vist sig uinteresseret i at nå en fælles bred løsning her i dag i salen.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-03-18:
Så hænger ordførerens argumentation jo simpelt hen ikke sammen, for hr. Karsten Lauritzens argument for ikke at hjælpe de børn, som helt åbenlyst lever i en urimelig situation – og det er så veldokumenteret, at de er udsat for en meget stor risiko for at udvikle psykisk sygdom, at selv hr. Karsten Lauritzen må have opfanget, at de er i fare – er, at forældrene ikke må skubbe dem foran.
Vi har lige hørt en lang ordførertale, der handler om, at man ikke vil hjælpe børnene, fordi det bare handler om, at forældrene skubber dem foran sig.
Det synspunkt og den tale er uforenelig med det faktum, at ordføreren lige har bekræftet, at regeringen er ansvarlig for, at alle børn i Danmark bliver behandlet ordentligt, også de børn, hvis forældre træffer valg, som hr. Karsten Lauritzen eller integrationsministeren eller Dansk Folkeparti ikke er enig i.
Kan ordføreren se den totale mangel på sammenhæng i ordførerens argumentation?
Maja Panduro (S), 2011-03-18:
Jeg synes også, det er interessant at høre lidt om, hvordan Dansk Folkeparti vil være med til at forbedre vilkårene for disse asylbørn, for der var jo en udmelding for ikke så længe siden, og den tidligere integrationsminister nærmest hoppede og jublede, da hr. Peter Skaarup, tror jeg det var, sagde, at man jo godt var klar over, at det altså er skadeligt for de her børn at være i asylcentrene, og at man gerne ville være med til at se på deres vilkår.
Så sagde integrationsministeren, at hvis Dansk Folkeparti ville være med til det, ville hun søreme også gerne gøre det, for man ville allerede sidste gang gerne være gået længere, end man gjorde, men det ville Dansk Folkeparti ikke være med til.
Den blev så rimelig hurtigt lukket ned igen, fordi det viste sig, at Dansk Folkeparti var ude at sige: Nej, nej, det var ikke det, vi mente.
Men jeg synes, det er meget interessant, og vil spørge, om ikke vi kunne få lidt mere at høre om det.
Hvad med Liberal Alliances ret simple krav om, at det må være maks. 18 måneder, og at de så skal kunne få lov til at flytte ud?
Er det noget, som Dansk Folkeparti vil kunne være med til at forhandle om?
Margrethe Vestager (RV), 2011-03-18:
Det, der er det principielle, som er sat til debat i dag, er, hvordan vi løfter det ansvar, vi har for børn, der opholder sig i Danmark, når de akut er udsat for psykisk sygdom.
Det er det, der principielt er sat til debat i dag.
Det, hr. Karsten Lauritzen gerne vil gøre det til, er en diskussion, som sikkert har foregået masser af gange, om den ene eller den anden eller den tredje paragraf, men den debat, vi har i dag, kunne jo medføre, at vi ændrede nogle af de paragraffer og i stedet for at gøre det til en diskussion om, hvorvidt Danmark er mere eller mindre attraktivt, om vi skal give flere eller færre asyl, så bare respekterede det enkle, at der opholder sig børn i Danmark, som ikke kan sendes tilbage til deres hjemland, som ikke har ret til at opholde sig her, og at vi har ansvaret for deres helbred, både fysisk og psykisk, i den tid, de er her.
Det er det, der principielt er sat til debat.
Og det er det, hr. Karsten Lauritzen må tage stilling til neden under og givetvis bag alle sine paragraffer, for det er det, der sådan set er sagens kerne.
Karsten Lauritzen (V), 2011-03-18:
Det er jo paragraffer, vi vedtager og diskuterer.
Der står foran Folketingssalen, at med lov skal land bygges, så det er vel naturligt, at man diskuterer det.
Jeg synes bare, at fru Margrethe Vestager i al den her følelsesporno, som fru Margrethe Vestagers ordførertale mest af alt var udtryk for, mangler at anerkende den lovgivning, som vi har, og som betyder, at hvis man medvirker til sin udsendelse og det ikke kan lade sig gøre, kan man få en opholdstilladelse, og så kan man sikre sine børn og flytte uden for centrene, men hvis man ignorerer afgørelsen fra Flygtningenævnet, som er en domstolslignende instans, er vi nogle, der har det principielle synspunkt, at det skal man ikke belønnes for, for så får vi jo endnu flere, der gør præcis det samme.
Jeg bliver nødt til at spørge fru Margrethe Vestager, om hun ikke anerkender det principielle spørgsmål i den her sag, men er villig til at se stort på det, fordi hun accepterer, at der er nogle forældre, der tager deres børn som gidsler i et forsøg på at blive i Danmark i stedet for at respektere danske udlændingemyndigheders afgørelser.
Margrethe Vestager (RV), 2011-03-18:
Nej, jeg har ikke den statistik, men det undrer mig, at hr. Karsten Lauritzen ikke stiller spørgsmål om det, der er debattens indhold, nemlig forholdene for de børn, der lever i de omtalte familier.
Røde Kors siger, at 1 år er den maksimale opholdstid for en voksen, og derfor er ½ år nok det, det kan strækkes til at være acceptabelt for et barn.
Derfor må jeg bare konstatere, at hr. Karsten Lauritzen synes, det er vigtigere, at man følger udlændingelovens § et eller andet, litra c, end at diskutere, hvordan man sørger for, at børn forskånes for at få yderligere psykiske lidelser end dem, de bringer med sig fra deres hjemland.
Karsten Lauritzen (V), 2011-03-18:
Fru Margrethe Vestager siger, at det her er simpelt, men det er det jo ikke.
Fru Margrethe Vestager har ret i, at det er et principielt spørgsmål, og der kan man så vælge, om man vil belønne folk, der ignorerer myndighedernes afgørelser og nægter at respektere et afslag på asyl, eller om man vil vælge at sige, at det er et princip og det må man holde fast i.
Der er jo så en forskel på blokkene i Folketingssalen.
Det, jeg vil spørge fru Margrethe Vestager om, er, om fru Margrethe Vestager er bekendt med udlændingelovens § 9 c, stk. 2 – så vidt jeg husker.
Den handler om udsendelseshindring, og det er sådan, at hvis man er afvist asylansøger og medvirker til hjemsendelse – at man altså siger, at man godt vil respektere Flygtningenævnets afgørelse og medvirke til hjemsendelse – og hvis man så fortsat er udsendelseshindret efter 1½ år, får man faktisk en midlertidig opholdstilladelse med alt, hvad det fører med sig.
Men det forudsætter altså, at man accepterer myndighedernes afgørelse.
Margrethe Vestager (RV), 2011-03-18:
Det er som at bo på en international togstation.
Alle rejser, kommer og går, men vi sidder her uden en billet.
Det første offer er børnene, og risikoen for psykisk sygdom er akut.
Hvad er det så blevet til?
Ja, VKO aftalte, at 32 familier, der havde opholdt sig mere end 3 år i et asylcenter efter det endelige afslag, ville blive tilbudt at flytte.
16 familier sagde ja.
I dag er mindst 27 børn født i og opvokset i et dansk asylcenter.
Så forespørgslen i dag handler ikke om asylregler.
Den handler ikke om flere eller færre asylansøgere.
Debatten handler om, hvordan vi i Danmark forvalter vores ansvar for asylsøgende børn og asylsøgende børnefamilier.
Jeg håber, at debatten vil tage udgangspunkt i de fakta, der er om forholdene for de børn.
RCT, Rehabiliterings- og Forskningscentret for Torturofre oplyser bl.a., at op mod halvdelen af de voksne asylansøgere er torturoverlevere.
De fleste har oplevet krig og har været udsat for forfølgelse eller fængsling.
Fysiske og psykiske symptomer er hyppige blandt alle asylansøgere, men 2-3 gange så hyppige blandt torturoverlevere.
Symptomerne er angst, søvnbesvær, mareridt, irritabilitet, vredesudbrud, svækket impulskontrol, depression og fysiske senfølger af kroniske smerter i muskler og led som følge af brækkede skuldre eller fingre.
Derudover opleves gangbesvær, manglende tænder eller nedsat hørelse.
Jo længere tid asylsøgere tilbringer i et asylcenter, jo flere psykiske symptomer får de.
Det er med andre ord det voksenmiljø, der præger et asylcenter.
Om børnenes situation siger Rehabiliterings- og Forskningscentret for Torturofre, at børn påvirkes specielt af langvarige belastninger, at familiernes samlede situation er af afgørende betydning for børnenes reaktioner, og at børn påvirkes indirekte gennem forældrenes adfærd.
Den måde, forældrene reagerer på i en given situation, er afgørende for børnenes modstandskraft.
En klinisk undersøgelse af 21 0-18-årige afviste asylbørn viste, at 20 led af behandlingskrævende psykiske problemer.
Spørgsmålet er: Hvad vil regeringen gøre for at leve op til Anders Fogh Rasmussens løfte?
Søren Pind (V), 2011-03-18:
Må jeg ikke først sige tak for de venlige ord om min tiltræden.
Det er dejligt at mærke, skønt man ikke helt kan se det uden for endnu, at foråret er på vej.
Velkomstord betyder noget, de er værdsatte, men ord i det hele taget betyder noget, og derfor kan jeg desværre ikke helt imødekomme bl.a. Enhedslistens ordfører, fru Johanne Schmidt-Nielsens, ønske om, at regeringen ikke vil sige tingene, som regeringen ser dem.
Regeringen agter at bruge ord, som beskriver situationen, herunder bl.a. ord som ghetto.
Det er sådan set også regeringens standpunkt, at det, der er brug for på det her område, er en helhedsindsats.
Det er selvfølgelig en ærlig sag, hvis nogle politiske partier i Tinget er uenige med os i en helhedsindsats, men så må man altså efter vores opfattelse tage det sure med det søde.
Vi ønsker ikke at dele noget op.
Vi ønsker tingene i deres helhed, og så må partierne ud fra det tage stilling til, hvor de står.
Bortset fra det vil jeg sige tak for den venlige modtagelse.
Det er sådan set glædeligt, at så mange ønsker positivt at bidrage til at løse de udfordringer, vi står over for på det her område.
Jeg glæder mig til samarbejdet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-03-18:
Vi er helt enige med De Radikale, og vi har også koordineret hjemmefra og ønsker ligeledes at få delt forslaget op i to dele.
Det sker jo meget ofte på det her område, at der kommer forslag, hvor alle mulige forskellige forslag er blandet sammen i en stor pærevælling.
Det er også tilfældet med L 149.
Der er blevet fint redegjort for de mange forskellige forslag, som det indeholder, og som er ganske udmærkede, f.eks. at private udbydere af danskuddannelse skal være omfattet af forvaltningsloven, offentlighedsloven.
Vi er meget kritiske over for det.
For det første bliver det meget klart sagt i høringssvarene, at kommunerne i forvejen selvfølgelig tager hensyn til, at man ønsker, at mennesker bor på tværs af sociale skel, og at det derfor på ingen måde er optimalt, hvis man lader flygtninge bo i socialt belastede områder.
Det er de steder, som regeringen og Dansk Folkeparti kalder ghettoer.
Det vil jeg ønske at regeringen ville overveje.
Så er vi præcis ligesom De Radikale kritiske over for det her med, at der jo kunne være situationer, hvor en flygtning havde et særligt ønske om at bo i et område, f.eks. fordi vedkommende har familie der eller andet.
Vi synes, det er meget mystisk, hvis man fra regeringens side skal gå ind og sige, at det må kommunen ikke tage hensyn til i en sådan konkret situation.
Så vi støtter store dele af forslaget, men er stærkt kritiske over for det her med boliganvisningen, og vi vil meget gerne have forslaget delt op.
Vi vil i øvrigt opfordre ministeren – nu har vi fået en ny, tillykke med det – til at overveje det her med, om det er klogt at kalde de steder, hvor folk bor, for ghettoer.
Margrethe Vestager (RV), 2011-03-18:
Faktisk er jeg her ikke som ordfører.
Man kan kalde lovforslaget et meget praktisk lovforslag.
Det præciserer en række bestemmelser, som der tidligere har været lovgivet om, og man kan så notere sig, at den tidligere lovgivning jo helt åbenlyst ikke har været præcis nok.
Og når jeg tager det op, er det, fordi vi tidligere har haft kritiske diskussioner om lovkvalitet og ordentlige høringsfrister, og derfor er lovforslaget her jo sådan egentlig i sig selv en anbefaling af, at man gør sig umage.
Lovforslaget er en præcisering af, at adgangen for udlændinge til at modtage beskæftigelsesrettede tilbud ikke omfatter udlændinge med opholdstilladelse som studerende, som au pair eller som arbejdstager.
Ordningen er primært rettet mod medfølgende ægtefæller, der vil tættere på arbejdsmarkedet.
Det kan Radikale Venstre støtte.
Desuden er der bemyndigelse til ministeren til at fastsætte regler om, at udlændinge, der f.eks. er her på visum, kan aflægge prøve i dansk.
Det støtter Radikale Venstre også.
Det støtter Radikale Venstre.
Endelig skal udlændinge, der er her i kraft af EU's regler om arbejdskraftens fri bevægelighed, kunne påbegynde danskuddannelse, når de kan dokumentere deres opholdsgrundlag, uanset tidspunktet for folkeregistrering og lignende.
Også det støtter Radikale Venstre.
Så er der en helt anden type sag.
Det drejer sig om gennemførelse af dele af regeringens ghettostrategi – det, man kalder »Ghettoen tilbage til samfundet« fra oktober 2010.
Det gælder også dele af aftalen med Dansk Folkeparti – det, man kalder »Nye tider.
Nye krav«
fra november 2010.
Det bestemmes her, at kommuner ikke længere skal kunne anvise boliger i ghettoområder eller i boligområder fra listen over udsatte boligområder.
Det er et symbolforslag set ud fra en helt umiddelbar eller nærmere øjeblikkelig betragtning.
Det har været diskuteret før, og da var det ikke muligt at sandsynliggøre, at kommuner ville anvise boliger i de udsatte områder, hvis der var andre muligheder.
Men det handler også om noget mere.
Det betyder også, at udlændinge, som ønsker at bo et bestemt sted, ikke kan få lov til at vælge at bo i det, som flertallet har defineret som et udsat boligområde.
Den begrænsning kan vi ikke støtte.
Og derfor vil vi opfordre integrationsministeren til at dele lovforslaget i to, så denne boligdel får sit eget forslag.
Kan det ske, vil Det Radikale Venstre med glæde støtte de øvrige dele.