runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2011-02-23:
Jeg ved, at man tilbage i 1991, tror jeg det var, lavede en afstemning, og der kom navnet Leonora Christina ind som nr. 2. Jeg deler spørgerens holdning til, at det jo sådan set er uinteressant.
Jeg vil altså gerne nok engang have lov til at sige, at man bør lytte til bornholmerne.
Det har jeg selv god erfaring med at der kommer meget godt ud af.
Jeg vil ikke stå på mål for det beslutningsgrundlag, der ligger bag, at man nu skal lade mange deltage i den her afstemning.
Jeg har selv den holdning, at man burde spørge bornholmerne.
Inger Støjberg (V), 2011-02-23:
Jamen jeg vil sige, at en sag som den her da helt generelt vækker bekymring.
Det ændrer dog ikke på, at jeg har bedt om en redegørelse fra Arbejdstilsynet for netop også at kigge på det.
Og det materiale, der kommer derfra, er jo så selvfølgelig fuldt ud tilgængeligt for Arbejdsmarkedsudvalget, for jeg vil sende det direkte videre til Arbejdsmarkedsudvalget. Hvad hr. Jesper Petersen ikke kan vide
er, at vi faktisk er i gang med at forhandle en ny arbejdsmiljøstrategi, men da Socialistisk Folkeparti jo ikke er en del af den forligskreds, er det klart, at hr. Jesper Petersen ikke er fuldt informeret om, hvad der sker til de forhandlinger.
Men vi er i øjeblikket ved at forhandle om, hvordan vi skal lægge vores arbejdsmiljøstrategi frem til 2020.
Og jeg kan i øvrigt gøre opmærksom på, at det er forhandlinger, som Socialdemokratiet indgår i, i og med at de er med i den forligskreds.
Så alle de her ting er jo en del af det generelle tilsyn fra Arbejdstilsynets side, og på den måde kan man sige, at så indgår det jo også i det store billede.
Kim Christiansen (DF), 2011-02-23:
Jamen det var jo ganske rigtigt den samme besked, som ministeren gav under det pågældende samråd, og det var en besked, som jeg personligt var meget glad for, da det var mig, der havde indkaldt til samrådet.
Jeg synes, det er fint, at det her er et anliggende, man lægger ud til bornholmerne, men der er det jo, at det så kan undre, at man f.eks. også kan stemme på den jyske vestkyst, sådan at det måske reelt kunne være vestjyderne – og det er jo også brave mennesker – der navngav færgen ved den afstemning, som nu er i gang.
Det synes jeg er meget forunderligt.
Det er den ene ting.
Mener ministeren ikke, at navnet Leonora Christina ligesom har diskvalificeret sig selv, allerede i det øjeblik man siger ja til at lave en afstemning?
Per Clausen (EL), 2011-02-23:
Jeg synes jo, at det måske er en lille smule for bekvemt for beskæftigelsesministeren, at beskæftigelsesministeren i den her sag mener, at alle andre end beskæftigelsesministeren har et ansvar.
Sagen er vel, at beskæftigelsesministeren er en af de personer, der har flere forskellige måder at løse den her udfordring på.
Det kunne være ved at sige, at vi må kunne klare det ved finanslovforhandlingerne; det kunne være ved at sige, at vi klarer det i det forslag til finanslov, som kommer fra Beskæftigelsesministeriet; det kunne være den metode, som ministeren så har valgt at gøre til den eneste måde at løfte den her opgave på, nemlig ved at tage det op under satspuljeforhandlingerne.
Det er jeg med på.
Men der findes andre muligheder.
Jeg har et eller andet sted meget svært ved at forstå, at det ved finanslovforhandlingerne ikke skulle være muligt at fremskaffe det her beløb, som ministeren så heller ikke har lyst til at fortælle hvad er – og hvor meget det er, kan vi vende tilbage til senere ved et skriftligt spørgsmål.
Men det er et meget lille beløb for statskassen, som vil have så stor betydning for de her mennesker, som det går ud over.
Det er selvfølgelig fint for beskæftigelsesministeren, at hun kan dele ansvaret med en masse andre partier her i Folketinget, nemlig alle undtagen Enhedslisten, men det gør jo ikke, at beskæftigelsesministeren er fri for ansvar.
Inger Støjberg (V), 2011-02-23:
Men det nytter bare ikke noget, vil jeg sige til hr. Per Clausen, for det er nu engang sådan i den virkelige verden, at tingene også skal betales.
Sådan er verden jo, så hr. Per Clausen må drøfte det her med de partier, som hr. Per Clausen normalvis slår sig sammen med, altså Socialistisk Folkeparti og Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre.
Så det er sådan set der, hr. Per Clausen kunne starte den her diskussion, altså med sine egne og blandt sine egne om, hvorvidt det her var noget, man skulle have prioriteret, for det var der bare ikke et flertal, der ville.
Per Clausen (EL), 2011-02-23:
Jeg vil godt spørge beskæftigelsesministeren, om hun ikke er enig med mig i, at det er et rigtig dårligt svar fra en beskæftigelsesminister til de unge mennesker, som nu kan konstatere, at de hver måned af deres kontanthjælp på godt 6.000 kr. skal betale 200-300 kr. ekstra for at være i aktivering, at det ikke kunne lade sig gøre for beskæftigelsesministeren at skaffe pengene via satspuljen.
Jeg ved ikke, om beskæftigelsesministeren kan løfte sløret for, hvilke enorme beløb det ville koste statskassen at løse
det her problem, som efter min mening er et meget lille problem for ministeren, et meget lille problem for regeringen, burde være et meget, meget lille problem for Folketingets flertal, men som er et meget, meget stort problem for de mennesker, det går ud over.
Inger Støjberg (V), 2011-02-23:
Jamen jeg vil da sige, at jeg da i hvert fald er glad for hr. Per Clausens indledning, nemlig at hr. Per Clausen var glad for, at jeg er her, for så er vi jo glade begge to.
Men når det så er sagt, vil jeg sige, at det er sådan, at det reelt ikke er mig, hr. Per Clausen skal skyde på.
Så var aftalen faktisk, at vi i fællesskab, og det er så de fleste af Folketingets partier, dog undtagen Enhedslisten, skulle prøve at se, om vi kunne tilvejebringe pengene f.eks. via satspuljen, når vi nåede frem til i år.
Det var der så ikke mulighed for i forbindelse med satspuljen, så hr. Per Clausen skal sådan set også prøve at snakke med de andre af Folketingets partier om den her sag, for jeg vil da sige ret klart, at mit udgangspunkt sådan set var et håb om, at vi kunne forlænge den her mulighed.
Men det er også sådan i den her verden, at ting koster penge, og derfor skal man også tilvejebringe finansiering.
Og det var så desværre ikke muligt med det brede politiske billede her i Folketinget.
Per Clausen (EL), 2011-02-23:
Jeg er også glad for, at beskæftigelsesministeren er her i dag, for det giver anledning til at stille et konkret spørgsmål til ministeren, som jeg sådan set tror at ministeren har mulighed for at svare positivt på, så vi kan gå herfra i godt humør.
Det kan da i hvert fald ikke udelukkes.
Udgangspunktet er jo, at vi har et system i Danmark, hvor kontanthjælpsmodtagere modtager det, man kalder et tilbud, det betyder, at de modtager et tilbud, som de så skal tage imod, om at blive aktiveret.
Det springer vi over i dag.
Det, som er udfordringen, er jo, at når man så kommer i aktivering, vil der ofte ske det, at man skal bruge transportmidler til at komme til det aktiveringssted.
Det koster som regel penge.
Derfor er der indført den ordning, at man kan få støtte til at dække de ekstra udgifter, man har.
Det anslås i loven til 1.000 kr. med en mulighed for ifølge loven at gå op til 1.500 kr.
Nu er der bare sket det siden den 1. januar 2011, at den mulighed for at gå op til 1.500 kr. ikke eksisterer i den bekendtgørelse, der er udkommet.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om ministeren ikke er enig med mig i, at det er urimeligt, at f.eks. unge mennesker under 25 år, som har en indtægt på lige godt 6.000 kr., nu risikerer, at det faktisk koster dem flere hundrede kroner om måneden at deltage i et aktiveringstilbud, udelukkende fordi ministeren har fjernet den mulighed, der var for at give et tilskud på 1.500 kr.?
Jesper Petersen (SF), 2011-02-23:
Ja, jeg synes, at det her også giver anledning til at sige, at det jo altså er et kendt stof, og hvor farligt det er, er kendt.
Nu kan vi begynde i bakspejlet at se på, hvad der er sket her.
Men der er måske også noget til fremtiden i form af at se på mulighederne for at forbyde og udfase styren i produktionen her.
Der er også en overvejelse om, om det er godt nok, når man har det krav til virksomheder, at de skal sikre et sundt arbejdsmiljø, og der bliver givet 35 påbud, men alligevel er det ikke nok til, at der faktisk sker en ændring på virksomheden.
Men så er der måske også noget, der siger, at Arbejdstilsynet ikke har muskler nok til faktisk at bringe det her i orden.
Så jeg synes også, at det for det fremadrettede vil være interessant at høre beskæftigelsesministerens synspunkt på, om det her giver anledning til at ville øge de muskler, der er hos Arbejdstilsynet, og mulighederne for at forbyde styren.
Inger Støjberg (V), 2011-02-23:
Jeg kan sige, at jeg også har bedt Arbejdsskadestyrelsen om en redegørelse på det her felt.
Det er ikke kun Arbejdstilsynet, men også Arbejdsskadestyrelsen, for der har været mange skader i tidens løb – det er der jo på virksomheder både af den ene og den anden karakter.
Men i den forbindelse har jeg faktisk bedt Arbejdsskadestyrelsen om også at se på de skader, som der er indberettet fra den pågældende virksomhed.
Så deri er jo en tilkendegivelse af, at det er der også fokus på.
Så er det også sådan, at der jo især er ét stof, som har været meget til diskussion, nemlig styren og konsekvenserne af det.
Det er jo sådan, at for at man kan få en erstatning, så skal de følgevirkninger, altså de diagnoser, som efterfølgende bliver stillet, stå på en speciel liste, og der er en helt speciel procedure for, hvordan man tager sådan nogle sager op, og hvordan tingene bliver undersøgt.
Og det vil selvfølgelig også blive fulgt i den her sag.
Det gør heller ikke en forskel for Enhedslisten på det moralske plan, for Enhedslisten er jo også sådan set forpligtet til at starte med at prøve at overtale sine egne, altså de partier, som Enhedslisten jo normalvis samarbejder med, til at støtte op om det her forslag.
For jeg kan bare i det hele taget sige, at der ikke var et flertal, der ville bakke op om det her forslag, og derfor kan jeg selvfølgelig ikke tilvejebringe pengene.
Det er så sådan, at jeg året før selv havde fundet de her penge, skrabet dem sammen og lagt dem på bordet til lige nøjagtig den her gruppe, men der var forudsætningen så ligesom, at vi skulle være enige om fremover at tilvejebringe pengene.
Det var der bare ikke et flertal, der ville bakke op om.
Så jeg vil sådan set på det konstruktive plan foreslå hr. Per Clausen, at han tager en snak med de øvrige oppositionspartier og ser, om han måske kan overbevise dem, for så kan vi jo, hr. Per Clausen og jeg, danne fælles front, og det ville så sådan set være første gang, tror jeg, i den politiske historie.
Men nyskabelse er jo også altid godt.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-02-23:
I forrige uge deltog jeg i et samråd, hvor økonomi- og erhvervsministeren redegjorde for, hvad han havde tænkt sig at gøre i forhold til at lave en national handlingsplan for giftstoffet PCB.
PCB er et af de farligste stoffer, der overhovedet findes i verden, og det er indbygget i rigtig mange bygninger i Danmark – i offentlige bygninger, private bygninger, betonelementer, fuger omkring vinduer og andre steder.
Det, som økonomi- og erhvervsministeren sagde i forrige uge, var, at der nu skulle kigges hele vejen rundt på problemerne i forbindelse med PCB, og at der skulle laves en national handlingsplan.
Det er jo godt.
Det er rigtig, rigtig godt, og det er blevet efterlyst i meget lang tid.
Det, som han så også sagde, var, at alle aspekter skal gennemgås, og eftersom PCB er i bygninger – dvs. steder, hvor folk bor, og steder, hvor folk arbejder, og der er bygninger, der skal renoveres, og der er også bygninger, der skal rives ned – så kunne jeg godt tænke mig at høre beskæftigelsesministeren sige noget om, om hun på nuværende tidspunkt har gjort sig nogen tanker om, hvilke bidrag hun har tænkt sig at komme med i forhold til den nationale handlingsplan.
Hans Christian Schmidt (V), 2011-02-23:
Jeg vil gerne starte med at sige, at det glæder mig, at Færgen A/S med afholdelsen af en konkurrence har valgt at lytte til sine kunder ved navngivningen af den nye hurtigfærge.
Det synes jeg altid er en god idé.
Det glæder mig også, at Færgen A/S har valgt at afholde konkurrencen i samarbejde med Bornholms Tidende.
Og jeg vil gerne bekræfte, hvad jeg sagde ved samrådet, nemlig at jeg vil opfordre til, at man lytter til bornholmerne, så skal det nok gå – det har jeg selv god erfaring med.
Kim Christiansen (DF), 2011-02-23:
Hvordan synes ministeren, at den afstemning om navnet på den nye bornholmerfærge, som Færgen A/S afholder i samarbejde med Bornholms Tidende, og hvor folk fra hele Danmark kan stemme om navnet på færgen, stemmer overens med det synspunkt om, at det er godt, at det nu er bornholmerne selv, der får lov til at bestemme navnet på den nye færge, hvilket ministeren gav udtryk for under et nylig afholdt samråd om emnet?
Hvordan synes ministeren, at den afstemning om navnet på den nye bornholmerfærge, som Færgen A/S afholder i samarbejde med Bornholms Tidende, og hvor folk fra hele verden kan stemme om navnet på færgen, stemmer overens med det synspunkt om, at det er godt, at det nu er bornholmerne selv, der får lov til at bestemme navnet på den nye færge, som ministeren gav udtryk for under et nylig afholdt samråd om emnet?
Yildiz Akdogan (S), 2011-02-23:
Er ministeren tilfreds med regeringens indsats for at undgå nedskæring af undervisningstiden på universiteterne?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-02-23:
Jamen det her med grænseværdierne vil jeg godt bore lidt mere i, for rent faktisk var der sidste år en historie om en skolebygning i Sorø.
Man havde en situation med et rum, hvor der var en skoleklasse med 1.-klasses-elever.
De måtte gerne være i det rum, men den lærer, som skulle undervise eleverne, måtte ikke være inde i det rum, fordi vedkommende var gravid og så ikke måtte være derinde.
Det var så ud fra en vurdering af, om det her var farligt eller ikke farligt, og det var så specielt farligt for dem, der var gravide, men børnene måtte gerne være der.
Når nu det her baserer sig på nogle gamle tyske tal – ud fra nogle tyske erfaringer – og der ikke er noget, der relaterer sig til den virkelighed, vi har i dag, mener ministeren så ikke, at det er nødvendigt, at man i forbindelse med handlingsplanen så simpelt hen skal gå ind og vurdere, om de grænseværdier også er i orden?
Inger Støjberg (V), 2011-02-23:
Med hensyn til det første spørgsmål kan jeg garantere hr. Lennart Damsbo-Andersen, at når vi indgår i et arbejde om f.eks. nationale handlingsplaner, søger vi jo den viden, som er fornøden, og det kan også være blandt eksperter og andre, som hr. Lennart Damsbo-Andersen spurgte til.
Og med hensyn til grænseværdierne er det jo noget, man løbende følger op på.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-02-23:
Det gør der jo så, for i hvert fald ligger der åbenbart et papir i Økonomi- og Erhvervsministeriet på, at der skal laves en national handlingsplan.
Det, der så kunne være interessant – når ministeren nu siger, at hun ikke ved så meget om det og vil tage stilling senere – at få svar på et spørgsmål, der går på, om ministeren så vil indbyde eksperter, arbejdsmarkedets parter og andre gode folk til at komme og være bidragydere til de tanker, som ministeren kan komme med i forhold til at udarbejde en handlingsplan.
Det er bl.a. også, fordi der i forbindelse med arbejdet med PCB er indført nogle grænseværdier i Danmark.
De grænseværdier er baseret på nogle tyske undersøgelser eller tyske data, som man så har lavet nogle grænseværdier efter i Tyskland.
Det gjorde man omkring 1990, så det vil sige, at de er dateret 20 år tilbage.
Dem bruger man så i Danmark i dag for at måle, hvor farligt det er.
Man snakker om, at ved 300 nanogram pr. kubikmeter luft skal man forholde sig til.
Hvis det er 3.000 nanogram pr. kubikmeter luft, skal man gå ind og gøre noget med det samme.
Kunne det så også indgå i ministerens plan, at de her grænseværdier er noget, man skal kigge på?
Inger Støjberg (V), 2011-02-23:
Nej, for i og med at det er første gang, jeg hører om den her nationale handlingsplan – jeg var jo af gode grunde ikke deltager i det samråd, som hr. Lennart Damsbo-Andersen omtaler, i og med at jeg ikke var inviteret, og så er det jo heller ikke nogen skam at blive væk, kan man sige – har jeg ikke kendskab til drøftelserne på det pågældende samråd.
Men det er jo helt klart, at når der foreligger noget derfra, som vedrører mig, vil jeg tage stilling til det, og så vil jeg selvfølgelig også komme med et relevant indspil, for hr. Lennart Damsbo-Andersen har jo ret i, at arbejdsmiljø godt kunne være en del af det her.
Så lad os kigge på det, når der foreligger noget.
Jeg synes næsten, at man ud fra de spørgsmål, der bliver stillet, kan konkludere – og jeg tror endda i fællesskab – at det er godt, at vi løbende følger op på det her område med hensyn til grænseværdier og andet, og det vil der selvfølgelig også blive gjort, når man skal lave en national handlingsplan, hvis altså Beskæftigelsesministeriets område bliver inddraget i den; så er det jo selvfølgelig også noget af det, der kommer til at indgå i det på den ene eller den anden måde.
Bjarne Laustsen (S), 2011-02-23:
Hvad er årsagen til, at ministeren på en henvendelse fra spørgeren ikke har oplyst, hvilke regler og betingelser australieren Shaun Anthony Mitchell skal søge efter og opfylde, for at han kan få opholdstilladelse til at være sammen med sin kæreste, Mette Klein Jørgensen, og deres to små drenge, samtidig med at han har fast arbejde på hånden?
Karl H. Bornhøft (SF), 2011-02-23:
Vil ministeren kommentere artiklen »Varme hænder forsvinder« i Berlingske Tidende den 5. februar 2011 og give svar på, om han finder den beskrevne udvikling acceptabel?
Skriftlig begrundelse
I en artikel i Berlingske Tidende den 5. februar 2011: »Varme hænder forsvinder« fremgår en ny opgørelse, der viser, at der på et år er blevet markant færre lærere, pædagoger og SOSU assistenter i kommunerne, mens administrationen på rådhuset er vokset.
Kommunalforsker og professor ved Syddansk Universitet Poul Erik Mouritzen påpeger i den forbindelse: »Det er en fortsættelse af den trend, vi systematisk har set siden kommunalreformen, hvor der kommer flere embedsmænd i administrative stillinger, mens der bliver færre ansat ude i marken.«
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-02-23:
Jo, og det er i og for sig her, vi også har problemstillingen, vil jeg sige til ministeren.
Vi vil jo hylde den frie motivation og det frie valg og kommunernes egen mulighed for selv at planlægge, men vi har et problem, som ligger i, at eksempelvis overvægten, hvilket ministeren selv er inde på, er i eksplosiv stigning i Danmark.
Rigtig mange børn tager overvægten med sig fra børnealderen ind i voksenlivet.
Så vi har vedkendt os politisk, at vi har et stort problem her.
Derfor rejser jeg spørgsmålet i dag.
Kan og skal vi gøre mere end det, vi gør i øjeblikket?
Jeg har jo fået svar fra ministeren på et skriftligt spørgsmål, jeg har stillet, og ministeren er rent faktisk tilfreds med det, der foregår fra regeringens side lige i øjeblikket.
Den tilfredshed må jo bygge på en tro på, at det, man sætter i verden, måske via et inspirationskatalog, vil revolutionere området.
For kigger vi på de sidste 10 år, eller kigger vi bare på de sidste 4 år, på frekvensen og på udviklingen af eksempelvis overvægt, kan vi se, at der sker noget, der ikke burde ske.
Og kan vi måle det bedre og mere aktuelt, end man gør i øjeblikket?
Ministeren er jo her i sit svar til mig inde på, at der foregår nogle registreringer, men de foregår primært for dem over 16 år.
Så har man også noget nede på skoleniveau.
Men kan ministeren ikke være enig med mig i, at der, hvor vi får den største effekt, er, hvis vi får lavet noget, der er rigtig effektivt i børne- og ungdomsårene, altså at vi får præget, og at vi får ændret de dårlige vaner til gode, eller at børn og unge slet ikke når at få en fornemmelse af en dårlig vane, men bliver opdraget i det positive og i den gode vane?
Bertel Haarder (V), 2011-02-23:
Jeg kan supplere det, jeg allerede har sagt, med, at børn og unges sundhedsvaner eller usundhedsvaner løbende bliver monitoreret, altså bliver overvåget, ved hjælp af de nye kommunale sundhedsprofiler og skolebørnsundersøgelsen.
De kommunale sundhedsprofiler gennemføres for første gang i år og skal efter planen udarbejdes hvert fjerde år, og de afdækker bl.a., hvor fysisk aktiv befolkningen fra 16 år og op er.
Forskere fra Syddansk Universitet har siden 1983 som led i et internationalt forskningsprojekt udarbejdet en skolebørnsundersøgelse, som hvert fjerde år måler, hvor fysisk aktive eleverne på femte, syvende og niende klassetrin er i fritiden, og hvor ofte de deltager i skolens idrætstimer.
Så jeg synes, vi har gode forudsætninger for at følge børn og unges idræts- og motionsvaner, og det er jo vigtigt, når vi vil arbejde for, at de skal være mere fysisk aktive.
Til slut vil jeg sige, at man rundtomkring på en stribe skoler i Danmark gør ufattelig meget for, at børnene skal røre sig.
Der er fodboldskoler, der er profilskoler med særlig vægt på andre former for idræt, og der er en skole ikke så langt herfra, hvor man hopper regning i stedet for at sidde og lave regnestykker, og hvor man hopper stavning osv.
Det opfattes som en fest, og der er jo altså nogle børn, der bedst lærer på den måde.
Så skal vi ikke hylde det lokale initiativ, som heldigvis har gjort en hel masse ved den dårlige livsstil, vi her taler om?
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-02-23:
Har regeringen en konkret målsætning om, at alle børn og unge skal være fysisk aktive i mindst 7 timer om ugen, og hvorledes agter ministeren i bekræftende fald at følge op på, om denne målsætning nås i form af undersøgelser, evalueringer og lignende?
Har regeringen en konkret målsætning om, at alle børn og unge skal være fysisk aktive i mindst 7 timer om ugen, og hvorledes agter ministeren i bekræftende fald at følge op på, om denne målsætning nås i form af undersøgelser, evaluering eller lignende?
Bertel Haarder (V), 2011-02-23:
Jeg er ikke blevet spurgt om det i dag før nu, og jeg har derfor talt om indhold.
Jeg synes, det er indholdet, som er det vigtigste, og det er jeg faktisk meget, meget optaget af.
For jeg er jo også minister for forebyggelse, selv om det ikke indgår i min titel, og det allervigtigste i forbindelse med forebyggelse er det, vi taler om her, nemlig motion og sund kost.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-02-23:
Jeg kan nu meget let holde ministeren fast på, at det har ministeren og regeringen i hvert fald lovet at der gør.
Nu får man det tredje inspirationskatalog, og lad os håbe, at det indeholder noget rigtig spændende – noget, som får både den siddende regering, den nye regering, kommunerne, og dem, der sidder og administrerer derude, til at tænke: Det her var dog pokkers, hvis vi virkelig kan opnå de resultater, så lad os dog gøre det.
Der skal mit ønske være en handlingsplan, og det vil jeg gerne stille spørgsmål til ministeren om, for det, jeg egentlig lidt hører ministeren svare, er, at det måske kunne munde ud i en handlingsplan.
For det, regeringen har sagt i oktober måned 2009, er jo, at man ville komme med en handlingsplan, og en handlingsplan er for mig at se altså noget, der er mere formaliseret og mere forpligtende.
Men jeg vil gerne sige, at hvis vi Socialdemokrater kommer til magten her i landet, vil vi lægge op til metodefrihed, så kommunerne får en valgfrihed, og det var i og for sig også det, ministeren var inde på.
Vi vil ikke komme med krav til, hvordan det skal gøres.
Men lad mig lige få et lidt mere tydeligt svar fra ministeren på, om vi kan forvente en handlingsplan med baggrund i inspirationskatalog tre.