runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-05-03:
Jeg tror faktisk, at samfundet som sådan nyder meget stor gavn af den flotte sektor, vi har inden for vedvarende energi.
Jeg tror, at ikke mindst statskassen er glad for alle de her indtægter, som vedvarende energi er med til at bidrage med, så vi har råd til at have et velfungerende velfærdssamfund.
Forudsætningen for det er jo netop, at der kommer lidt penge i kassen, og hele den vedvarende energi-sektor bidrager absolut voldsomt til det.
Jeg tror, at vi skal sætte en udvikling i gang på baggrund af nogle overordnede politiske ambitioner, ikke mindst i kraft af en stærk forskningsindsats på det her.
Men jeg tror ikke, vi skal underkende den kreativitet, den idérigdom, som findes i det private erhvervsliv, som jo skal skabe markedet, og som skal ud og konkurrere internationalt og dermed også skabe indtægter til statskassen, som vi kan bruge på velfærd, så vi også i fremtiden kan opretholde et godt velfærdssamfund.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-05-03:
Jeg er ikke enig i den konstruktion, som Enhedslisten lægger frem i det her beslutningsforslag.
Men jeg anerkender, at der selvfølgelig er nogle positive energier for nu at bruge terminologien, som kan påvirke hinanden gensidigt på en utrolig god måde.
Altså, der sker utrolig meget ude i det private.
Vi mærker også, at danske virksomheder kan se, at der er et marked for det her.
Vi kan jo se den store eksportandel, som netop vedvarende energi udgør, og der er ingen tvivl om, at den vil blive væsentlig større i de kommende år.
Det er klart, at der er utrolig meget viden ude i det private erhvervsliv og der er utrolig meget viden i det offentlige i vores forskningsmiljøer, i kommunerne osv., og derfor handler det om at få udnyttet alle de her gode kræfter samlet.
Men det betyder jo ikke, at man skal lave statslige nonprofitselskaber.
Man skal ud og konkurrere kommercielt på det internationale marked, fordi vi jo netop har nogle kompetencer på det her felt, som mange andre lande ikke har.
Det er det, vi skal udnytte, og det skal vi også udnytte kommercielt og gerne i et samspil med det offentlige og have glæde af den store offentlige indsats, som vi gør ikke mindst på forskningsområdet.
Jeg er bange for, at hr. Ole Vagn Christensen forveksler H2 Logic, som jeg nævner, og som primært beskæftiger sig med brintbiler – og det er deres teknologi – og så HIRC, som ligger i Herning.
Det er to forskellige ting, men der er selvfølgelig en sammenhæng.
Det er brint, begge parter beskæftiger sig med.
Jeg havde for nylig mulighed for og den store glæde at se mange af de projekter, der ligger på bordet, bl.a. opbygningen af en decideret brintby, H2PIA kalder de det.
Det er et kæmpeskridt fremad projektmæssigt, og det er jo netop en illustration af, at der sker noget derude i øjeblikket, i stedet for den her evindelige snak om, at der ikke er sket noget de sidste 5 år.
Det er jo netop en udvikling, der har været de sidste 5 år, og som er drevet frem af både private og offentlige interesser.
Jeg er sikker på, at det er noget, som også vil blive ført ud i livet på den rigtige måde, nemlig sådan at man bruger kræfterne fra både det private og fra det offentlige i samarbejde, og det tror jeg giver innovation begge veje og dermed de bedste løsninger.
Jeg synes, hr. Ole Vagn Christensen med sine kommentarer nedgør de mange ildsjæle, som er der i dag.
Jeg tror, måske ikke helt hr. Ole Vagn Christensen forstod, hvad det var, jeg sagde.
Når jeg nævner H2 Logic fra Herning, er det jo, fordi det er et forholdsvis nyetableret privat selskab, som har specialiseret sig i brintbiler, og som udspringer af de mange initiativer, der har været på området.
Det har overhovedet ikke noget med Folkecenteret at gøre.
Jeg synes faktisk, at vi i stedet for at begynde at nedgøre den indsats, som man gør rundtomkring i landet, egentlig skulle anerkende, at der er en utrolig positiv udvikling netop på brintområdet.
Der vokser mange nye initiativer op, og det synes jeg vi skulle anerkende i stedet for at stå og nedgøre en hel branche.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-05-03:
Jeg kan ikke forstå, at hr. Per Ørum Jørgensen er så overrasket over, at vi taler om marginale grupper, når vi ser på den udvikling, der skete i 2001, hvor man sådan set med et pennestrøg fjernede alt vedrørende vedvarende energi og altså også fjernede muligheden for, at de ildsjæle, der var på disse projekter, havde et ståsted til at udvikle og til at videreforme deres muligheder.
Jeg er ikke imponeret over, at man så mange år efter – 12 eller 13 år efter, at det her projekt om brintteknologien var oppe at stå ved Folkecenteret – nu taler om, at der nu er fem ansatte.
Jeg mener, at der var et tilsvarende antal personer på det tidspunkt, som beskæftigede sig med de her ting.
Så det går sådan lidt langsomt.
Tina Petersen (DF), 2007-05-03:
Vi skal i dag førstebehandle to forslag fra Enhedslisten.
Det ene vedrører VE-brint, og det andet vedrører VE-brint-samfundet, altså det, man kalder fælleseje.
Dansk Folkeparti synes, at der er nogle rigtig gode intentioner i forslagene vedrørende den fortsatte udvikling af brint, og Dansk Folkeparti kan kun være enig i, at brint hører til en af de alternative energikilder, som skal føre til en – så vidt mulig – uafhængighed af fossile brændstoffer.
Temaet brint er ikke nyt.
Debatten har været ført igennem mange år.
For mit eget vedkommende startede den herinde for 2 år siden med åbningsdebatten.
Så er den foregået i Energipolitisk Udvalg op til flere gange, og den har senest kørt i forbindelse med vores energistrategiplan osv., så brinten er sat på dagsordenen.
Dansk Folkeparti har ofte markeret emnet i andre debatter, nemlig at brint er et af de vigtigste alternativer, vi har, og som der i allerhøjeste grad skal satses endnu mere på, både hvad angår forskningsdelen, udviklingsdelen og demonstrationsdelen.
Danmark har nogle af verdens nok dygtigste folk på området, og jeg er sikker på, at de vil yde deres yderste for, at brinten bliver førende.
Kigger vi videre til det andet forslag, som Enhedslisten har fremsat, beslutningsforslag nr. B 133, vil jeg sige, at det lige netop er dette forslag, Dansk Folkeparti er imod.
Holdningen er nemlig, at hele brintområdet skal være hundrede procent på det offentliges hænder; sagt lidt anderledes: Der skal være statsstyret udvikling.
Dette kan Dansk Folkeparti ikke tilslutte sig.
Ligesom så mange andre områder vedrørende energi skal også brintområdet være på markedsvilkår, der skal udvikles, der skal forskes, nogle steder skal der skabes forskerbyer med partnerskaber, og her skal staten være en partner, og brintområdet skal ikke være en totalt statsstyret enhed.
Til sidst: Vi har her i Danmark som sagt nogle af de klogeste mennesker inden for brintudvikling, og vi har umådelig mange gode muligheder på området, som vi skal satse på at få udviklet i den rigtige retning.
I år 2006 blev brint- og brændselsceller støttet med over 100 mio. kr.
Dette beløb forventes at stige i de kommende år.
Området vedrørende den alternative energibrint er og har i de sidste par år været sat på dagsordenen, både fra regeringens side og fra Dansk Folkepartis side, og det vil det fortsat være i fremtiden.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte de fremsatte forslag.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-05-03:
Jamen det er jo helt klart, det har jeg nærmest sagt at det ville, når jeg siger, at det er meget nødvendigt og ambitiøst, og at vi skal investere i den vedvarende energi.
Så det kan vi kun være enige om, altså at det er hele spekteret rundt – der er mange muligheder.
Og så er der endelig hele spørgsmålet, som jeg også omtalte, om at lave det intelligente energisystem, og det betyder, at man netop kan lave koblingen mellem de forskellige muligheder – bølgekraften og vindkraften, solvarmen og hvad der ellers findes af muligheder.
Også vores fjernvarmeværker, som jeg nævnte, vil jo være i den situation, at her kan man bruge el.
Per Clausen (EL), 2007-05-03:
Bare for at finde ud af, hvad vi er enige om, og hvad vi ikke er enige om, vil jeg gerne spørge hr. Ole Vagn Christensen: Hvis man forestillede sig, at forslagene i stedet for at handle ensidigt om brint, handlede om vedvarende energi bredt set, ville det så ændre på Socialdemokraternes opfattelse af de to forslag?
Det er jo rigtigt, som hr. Per Ørum Jørgensen siger, at der i forlængelse af det brintprogram, som kørte frem til 2001, faktisk er en del, der har overlevet.
En del af dem har så siden – oven i købet med stor sympati under alle omstændigheder fra Det Konservative Folkepartis side – gentagne gange påpeget behovet for, at der bliver gjort en indsats på området.
Det er så ved at komme i gang igen, må vi håbe på, og det er selvfølgelig godt.
Hr. Per Ørum Jørgensen nævnte, at Enhedslisten mente, at det var staten, der ligesom skulle have magten over energiudviklingen i Danmark.
Dertil må jeg sige, at hvis man ser på det forslag, vi har lavet, fremgår det, at det jo netop handler om, at vi vil forsøge at give plads til, at lokale kræfter – kommuner, foreninger, boligforeninger, grundejerforeninger, trafikselskaber, forbrugerejede energiselskaber og andre selskaber – skal have mulighed for at etablere et samarbejde, og det skal man også have mulighed for at gå ind og støtte.
Jeg vil bare spørge hr. Per Ørum Jørgensen, om han ikke synes, det kunne være godt også at give plads til nonprofitelementet i udviklingen af brintenergi.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-05-03:
Socialdemokraterne mener, at det er både vigtigt og også helt nødvendigt at investere meget mere ambitiøst i den vedvarende energi.
For hvis vi styrker den vedvarende energi, styrker vi både miljøet, det globale klima, dansk erhvervsliv og danske arbejdspladser.
Beslutningsforslagene fra Enhedslisten opfordrer regeringen til at udarbejde en handlingsplan, der over de næste 10 år skal implementere brugen af brint i det danske energisystem.
Socialdemokraterne støtter som udgangspunkt ethvert initiativ, der kan fremme brintens brug i alle energimæssige sammenhænge, men det giver måske ingen mening på forhånd at båndlægge så store mængder vedvarende energi til produktion af brint.
Socialdemokraterne vil gerne gå forrest i kampen for et samfund, hvor hele vores energiforsyning er omstillet til vedvarende energi.
Socialdemokraterne mener, at vi skal udbygge vores energisystem, så vi kan optage større mængder af vedvarende energi gennem opbygning af et mere intelligent energisystem samt gennem brug af el i vores kraft-varme-sektor.
Dette vil være den bedste udnyttelse af den voksende andel af eksempelvis vindproduktionen, indtil vi har fundet den lagringsteknologi, der gør det muligt, at vi også kan udvikle brinten.
Naturligvis er det, som Enhedslisten påpeger, vigtigt, at vi får inddraget borgerne i den proces, og derfor støtter Socialdemokraterne som udgangspunkt ethvert initiativ, der kan fremme borgernes inddragelse i energipolitikken.
Socialdemokraterne har som led i globaliseringsaftalen aftalt med regeringen, at der frem mod 2010 afsættes op til 1 mia. kr. om året til forskning, udvikling og demonstration af projekter for at fremme udviklingen af vedvarende energi.
Selv om Socialdemokraterne støtter den fortsatte forskning og udvikling inden for brintproduktionen, så synes vi, at det er i overkanten at båndlægge 100 mio. kr. til brintudvikling, især også fordi energitabet – og det må vi jo erkende – på nuværende tidspunkt er relativt stort ved brintproduktionen. Når det er sagt, mener vi også, at det er problematisk med en stor detailplanlægning fra Folketingets side, især når der er tale om forslag, der netop har til formål at lave brugerstyrede energiprojekter.
Og som vi har været inde på, føler vi sådan set, at det, der er behov for, er en lang række udviklingssteder, hvor der er en række ildsjæle, som arbejder med disse ting, og som også internationalt kan komme til hinanden og på den måde udvikle erfaringer og være med til at skabe den udvikling, som vi også har set inden for vindkraften.
Rune Lund (EL), 2007-05-03:
Se, nu siger ministeren »tror«.
Så behøver ministeren faktisk ikke at tro, så kan ministeren vide.
Jeg må personligt sige, at når man har planer om, som transport- og energiministeren gerne vil, selv om tyskerne er meget uinteresserede, at investere i en Femern Bælt-forbindelse, som kan koste 40-60 mia. kr., så kunne det da lyde meget fornuftigt at investere i noget her, som koster en tiendedel, og som jo vil føre til en øget kapacitet også ned til grænselandet.
Det må da være et argument, som også kan være noget, der bider på transport- og energiministeren.
Jeg synes da i hvert fald, det er en mærkelig argumentation, når ministeren står her og siger, at det er noget, man egentlig ikke ønsker at undersøge, fordi man tror, at der ikke er økonomisk logik i det her projekt.
Så er det jo lige meget, hvilket forhold man sætter det i, og at man siger, det kun koster en tiendedel.
Hvis der nu kun er en hundrededel så få passagerer, så giver det jo ingen mening at diskutere de to ting sammen.
Så det finder jeg helt irrelevant.
Det første og det vigtigste projekt, kan man sige, er et femte spor og/eller en ny jernbane nede omkring Køge og Ringsted.
Derefter kommer strækningen hen over Fyn og forøgelse af jernbanekapaciteten i Sønderjylland.
Det skal også ses som alternativ til Femernforbindelsen, som er en meget, meget dyr og meget, meget fejlagtig miljøinvestering.
Det er utrolig mange milliarder til utrolig få biler og penge, som man kunne bruge et helt andet sted.
Så pengene kunne man hente fra Femernforbindelsen.
Man kunne også hente dem fra Metrocityringen til at finansiere letbaner i Københavnsområdet som en start i stedet for.
Og så er der 4 mia. kr., som jo ligger lige til at blive samlet op i forhold til den motorvej, som faktisk alle andre partier end Enhedslisten nok ender med at stemme for i form af kombilinjen ved Silkeborg.
Den vil koste 4 mia. kr.
4 mia. kr. er nogenlunde, hvad den her jernbanepakke hen over Fyn vil koste, og den tværer altså ikke lige igennem en fredet Gudenådal ovre ved Silkeborg.
Afstemning
Jacob Jensen (V), 2007-05-03:
Jeg vil da gerne takke for, at Enhedslisten også har indset, at der faktisk bliver investeret historisk mange penge i de her år i netop jernbanen og den kollektive trafik.
Jeg synes, det er fint, at man også der har kunnet se det.
Så lyttede jeg mig til i svaret, at der også fra Enhedslistens side bliver tænkt i prioritering.
Hvad ønsker Enhedslisten allerhøjest, og hvad ønsker man næstmest?
Har man tænkt den sammenhæng i effekterne fra det ene projekt til det næste?
Rune Lund (EL), 2007-05-03:
Jeg er enig i fakta, forstået på den måde, at der er blevet afsat milliarder til at genoprette skinnerne til det niveau, de burde have været genoprettet til for mange, mange år siden.
Så man kan sige, at det efterslæb, der har været – og Enhedslisten har i årevis råbt op om, at der har været et efterslæb, og at man ville komme ud i nogle problemer – har man nu taget hånd om.
Samtidig er det rigtigt, at der ligger planer om at investere i nye signalsystemer.
Det er også positivt.
Med hensyn til Metrocityringen er det jo Enhedslistens opfattelse, at det er en investering til rigtig mange milliarder, 15, 17, 21 milliarder, det kan ende på mange beløb, som er en dårlig investering samfundsøkonomisk set.
Det er en investering på utrolig mange milliarder, som maks. vil flytte omkring 1 pct. af bilisterne.
De penge kunne have været brugt meget mere fornuftigt på andre investeringer.
Man skulle hellere have investeret i fødelinjer i første omgang, altså f.eks. letbaneløsninger, som kunne bringe flere folk ind til byen, før man investerede i en Metrocityring.
Det er altså den forkerte vej, man er gået.
Men det ændrer ikke ved, at det er et grundlæggende problem i det her land, har været det i årevis og stadig væk er det, at det første, man tænker på, er: Lad os finde en trafikløsning, der handler om, at vi skal bygge noget mere motorvej.
Det er den grundlæggende måde at tænke på, og det er den, der kræver ...
Jacob Jensen (V), 2007-05-03:
Jeg vil også gerne, som sidst da vi diskuterede de sønderjyske baner, kvittere for ihærdigheden fra Enhedslistens side.
Jeg hørte ordføreren sådan næsten lægge det ud, som om der kun blev tænkt i asfalt i trafikinvesteringsplanen, som regeringen sammen med Dansk Folkeparti og De Radikale har stået for her de seneste år, så derfor vil jeg bare spørge, om Enhedslistens ordfører ikke er enig med mig i, at der i de aftaler, der er indgået i de seneste år på trafikområdet, faktisk er aftalt historisk store investeringer netop til jernbanen, Metrocityring og andre store jernbaneprojekter.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-05-03:
I SF er vi tilfredse med, at Enhedslisten jævnligt minder os om, at det er en god ting at diskutere jernbane.
Her foreslås en undersøgelse – nu tager jeg forslagene sammen – af strækningen over Fyn.
Når vi ser på det og kigger på de steder, hvor der er flaskehalse på jernbanen på hovedstrækningen, så er det klart, at vi først kigger på København.
Dernæst ville jeg sige, at vi kigger på dobbeltsporet i Sønderjylland, som vi snakkede om i sidste uge, og til København, som er det femte spor, eller en nybygningsløsning – hvor SF godt vil have den løsning med mest kapacitet, nemlig nybygningsløsningen.
Den ligger, vil jeg sige, naturligvis først, og den er også inde i en planlægningsfase.
Når vi så skal gå videre ud og undersøge, hvor der er behov, og se på infrastrukturen, er vi i SF da tilhængere af, at man laver store undersøgelser og ser tingene i sammenhæng.
Vi er bare også opmærksomme på, at den måde, man ser og prioriterer trafikpolitik på, er der rigtig meget politik i.
Så hvis man vil lægge meget vægt på jernbane, skal det jo ikke være en passiv strategianalyse, man laver.
Vi vil pege på en strategianalyse, hvor man lægger stor vægt på at udvikle jernbanen både for persontransport og godstransport.
Det ville gøre, at jeg selv før en stor strategianalyse ville sige: Jamen hovedstrækningen i Danmark skal vi under alle omstændigheder opgradere.
Derfor vil vi også være med på at lave en undersøgelse – og det er jo en undersøgelse, vi snakker om – af denne strækning, vel vidende altså, at der i hvert fald er et par steder, som åbenlyst kommer først.
Man kan i øvrigt diskutere: Hvis man nu opgraderer her, har opgraderet Ringsted-København og har fået det sønderjyske dobbeltspor på, hvad så med Korsør-Ringsted? Så bliver der et eller andet der også.
Men det er klart, at hovedsporet, der fra Fyn går i to retninger i Jylland og til København, er en hovedstrækning.
Og når vi snakker trafik, er der ingen tvivl om, at den skal prioriteres højt.
Så der er ikke noget forgjort i at sætte en undersøgelse i gang på nuværende tidspunkt.
I øvrigt fungerer trafikpolitikken også sådan, at man ikke tæller stemmerne i Folketinget.
Havde vi gjort det og inddraget alle parter, havde vi nok stået og peget på nybygningsløsningen nu.
Så jeg kan opfordre ministeren til at kigge sig lidt mere omkring, når der skal laves aftaler.
Jeg kan sige, at SF også har lavet en investeringsplan, hvor vi har afsat 10 mia. kr. ekstraordinært til opgradering af banestrukturen, så vi er forberedt på og gearet til, at der kan ske noget på det her område.
Det sidste, jeg skal sige, er, at det er meget vigtigt, som vi står nu, at få plads til godstransport.
Godstransporten vil jo også køre på hovedstrækningen, specielt når vi står i den situation, at der nu etableres forsøg med modulvogne.
Det har en miljøfordel i forhold til almindelige lastvogne, men den miljøfordel får vi kun, hvis godstransporten i det mindste beholder markedsandelen.
Uden at den bliver udvidet, er det næsten for fjollet.
Så vi skal hæge om godstransporten og sørge for, at den virkelig får plads.
Det får den gennem hovedlinjen.
SF støtter, at vi går i gang med det her.
Rune Lund (EL), 2007-05-03:
Det er også derfor, det her forslag går ud på at undersøge behovet, undersøge mulighederne for at udvide skinnekapaciteten, banekapaciteten på Fyn op til Fredericia.
Det kunne godt tyde på, at der rent faktisk er noget ræson i det her, for hvis man kigger på, hvad de samlede anlægsomkostninger bliver, kombineret med den jernbanepakke, som vi diskuterede for en halvanden uges tid her i Folketinget, B 115, også stillet af Enhedslisten, så er det jo anlægsomkostninger, som ligger på omkring en tiendedel af, hvad en kommende Femern Bælt-forbindelse kommer til at koste.
Og i den forbindelse lyder det da umiddelbart rimelig fornuftigt at investere i en udvidelse af jernbanekapaciteten, som faktisk kan blive et alternativ til Femernforbindelsen.
Er det noget, ministeren har inde i sine overvejelser?
Og jeg tror personligt ikke, at det her vil være noget, der vil være fornuft i og som vil være økonomisk rentabelt.
Det er en af årsagerne til, at regeringen afviser.
Johs. Poulsen (RV), 2007-05-03:
Det Radikale Venstre har noteret sig, at formålet med begge forslagene er at igangsætte en undersøgelse af mulighederne for at opgradere de nævnte strækninger.
Vi finder det relevant, at man for begge strækninger nærmere får undersøgt mulighederne for at udvide kapaciteten.
Som det allerede er sagt af mange ordførere, er det strækninger, som er meget belastede, og uanset hvordan man vender og drejer det, tror vi, at man i fremtiden kommer til at forholde sig til de strækninger under en eller anden form.
Vi synes dog, som det også er nævnt i debatten, at det måske ikke nødvendigvis er sådan, at det lige præcis er med to spor og lige præcis der, løsningen nødvendigvis er, og derfor synes vi – og det tror vi også på at Enhedslisten måske vil kunne tilkendegive i udvalget efterfølgende – at de, der måtte skulle undersøge, såfremt vi satte det her i gang, skulle have lidt friere hænder, således at de havde mulighed for at vurdere, hvad der var hensigtsmæssige løsninger i den givne situation.
Men vi er altså alt andet lige positive over for, at man får undersøgt de her forhold.
Det er hovedfærdselsårer, og der er ingen tvivl om, at vi kommer til at forholde os til det under en eller anden form.
Om vi griber det an på den ene eller den anden måde, er sådan set ligegyldigt for os, blot vi sikrer, at vi får det bedst mulige grundlag for beslutninger i fremtiden, for der er jo flere ordførere, der har haft ret i, at det selvfølgelig er meget tunge økonomiske investeringer, der i givet fald er tale om.
Det er også derfor, vi ønsker en større frihed i undersøgelsesfasen end den, der måske sådan meget præcist er defineret her.