Kristian Jensen (V), 2007-05-09:
Man fristes jo næsten til at sige, at ja, så står vi her igen, med stort set det samme forslag og med stort set de samme forslagsstillere, som for ca. 2 år siden behandlede forslaget sidst – den
gang var det B 43
Og det er ikke for at ødelægge spændingen, men jeg kan da allerede nu afsløre, at man stort set får det samme svar fra mig, som man fik for 2 år siden.
Forslagsstillerne ønsker at beslaglægge 60 pct. af andelsboligernes såkaldte uberettigede fortjeneste ved såkaldte spekulative salg.
Så er spørgsmålet: Hvad er uberettigede fortjenester?
Og hvad er spekulative salg?
I et retssamfund, der bryster sig af at have retssikkerhed for borgerne højt på dagsordenen, hører den slags formuleringer, der svarer til at sælge elastik i metermål, meget dårligt hjemme.
Og hvad mener forslagsstillerne med, at der skal indføres avanceskat på andelsboliger, der sælges i spekulationsøjemed m.v.?
Dækker »m.v.« over, at andelsboliger også skal beskattes i andre tilfælde, eller dækker »m.v.« over, at der også er andre boligformer, der skal beskattes, hvis det kan konstateres, at ejendommen sælges for mere, end den er købt for?
Forslagsstillerne vil indføre en ny beskatning af andelsboligejerne for at løse noget, som forslagsstillerne mener er et problem ved opløsning og salg af andelsboliger.
Men at en andelsboligforening – hvis foreningsdeltagerne ellers kan blive enige om det – kan opløse sig selv og sælge ejendommen med eller uden fortjeneste, er jo ikke en ny problemstilling, og her må jeg så gentage mig selv for sidste gang: Indførelsen af nye skatter er ikke en del af regeringens skattepolitik.
Regeringen er gået til valg på et løfte til skatteyderne om et skattestop, og det løfte har jeg tænkt mig at holde.
Det kan godt være, at forslagsstillerne er ligeglade med borgernes behov for at have tryghed i hverdagen med hensyn til, hvilke skatteregler der gælder, og hvad de har indrettet sig i tillid efter.
Det kan godt være, at forslagsstillerne mener, at man kan skalte og valte med borgerne og deres boligøkonomi efter forslagsstillernes forgodtbefindende.
Men det er jeg ikke enig i.
Efter de oplysninger, jeg har fået fra Erhvervs- og Byggestyrelsen, kan en del af afgangen på andelsboligmarkedet i 2006 tilskrives en stigning i antallet af nyere andelsboligforeninger, som sælges til andelshaverne selv som ejerlejligheder.
Der findes således et antal andelsboligbyggerier, typisk rækkehuse, der er opført på en måde, som muliggør udstykning efter udstykningsloven.
De ejendomme, som er opført, så udstykning er mulig, er typisk af nyere dato, og i nogle tilfælde har tilfældigheder i sin tid afgjort, om boligerne blev ejer- eller andelsboliger.
Inden man går for hårdt til andelsboligforeningerne, skal man også lige huske at tage i betragtning, at en del af de andelsboligejendomme, der sælges, faktisk sælges, fordi ejendommen er i så dårlig stand, at andelshaverne ikke selv kan overskue de økonomiske konsekvenser ved at renovere ejendommen.
Vil forslagsstillerne fastholde disse mennesker i en dårlig lejlighed i en dårlig vedligeholdt ejendom?
Hvordan skal de komme af med en skimmelsvamperamt ejendom eller en ejendom med bad i kælderen, hvis ikke de må sælge den?
Er muligheden for at sælge hele ejendommen samlet til nogle, der kan skaffe finansiering til en istandsættelse eller en renovering af ejendommen, ikke i den situation den eneste vej frem og en god og fornuftig løsning for andelshaverne, samtidig med at der bliver basis for en tiltrængt opgradering af boligmassens kvalitet, så den svarer til nutidens standarder?
Jeg er ikke overbevist om, at det er et problem i forbindelse med salg af andelsboligforeninger.
Jeg er ikke overbevist om, at der er et problem i forbindelse med salget af andelsboliger.
Jeg er til gengæld sikker på, at hvis der er et problem med, at en andelsboligforening opløses, skal det i hvert fald ikke løses ved at lægge skat på en eventuel avance.
Skattesanktionen er set ud fra en samlet samfundsbetragtning for upræcis, for vilkårlig og er alt for dyr og tung rent administrativt.
En avancebeskatning vil i forhold til problemstillingen med likvidationer være som at slå søm i med en skovl – uhensigtsmæssig og ineffektiv.
Hvis man virkelig mener, at det er et problem, at ældre andelsboligforeninger opløses og ejendommene sælges, vil det være noget mere nærliggende at gå ind og håndtere det problem direkte via andelsboliglovgivningen end ved at prøve at ramme det indirekte ved at lægge skat på en avance, der er svær at opgøre.
Også på det her felt har Folketinget allerede gennemført et tiltag.
Med den lovgivning, som økonomi- og erhvervsministeren gennemførte i 2005, blev det forbudt at sælge en andelsboligforeningsejendom til en ny andelsboligforening i en periode på 5 år efter opløsningen.
Hensigten hermed var at fjerne muligheden for salg af andelsboligforeningsejendomme med det formål straks at lade billige andelsboliger genopstå som dyrere andelsboliger, uden at der af den grund var blevet lavet modernisering eller forbedring af ejendommen. Loven har nu virket i lidt over 1½ år.
I sagens natur kan vi ikke allerede nu se, om nogle af de tidligere andelsboligejendomme efter en 5-årsperiode på ny etableres som andelsboligejendomme.
Mener forslagsstilleren virkelig i ramme alvor, at der er basis for at sætte yderligere tiltag i gang og yderligere bureaukrati i værk på nuværende tidspunkt?
I den forbindelse vil jeg ligesom sidst også pege på, at indførelsen af en beskatning af avancen vil lægge øgede administrative byrder på borgere og skattemyndigheder, som ikke i forvejen ligger inde med de oplysninger, der er nødvendige for at kunne opgøre en skattepligtig avance efter forslaget.
Forslagsstillerne skriver i øvrigt i bemærkningerne til forslaget som begrundelse for på ny at fremsætte forslaget til en 60 pct.s beskatning af andelsboligejerne, at der ikke er udsigt til, at priserne på det øvrige boligmarked i de større byer vil falde væsentligt.
Den vurdering er måske en sandhed med modifikationer, når man ser på de seneste meldinger fra sælgere, ejendomsmæglere, kreditforeninger og andre analytikere på ejendomsboligmarkedet.
Vurderingen er, så vidt jeg kan se, at der allerede på ejerboligmarkedet er en priskorrektion, som det så smukt hedder, ikke mindst i Århus- og Københavnsområdet.
Boligmarkedet er således tilsyneladende under afkøling, og det bliver dermed ikke så økonomisk interessant at opløse en ejendomsboligforening for at sælge til markedsværdi.
Jeg tror, at det er klart, at vi fra regeringens side ikke kan støtte forslaget.
Vi mener, at en ny boligskat er en forkert vej at gå.
Vi mener også, at når man kigger på, at det samlet set var en nettotilgang på 3.463 andelsboliger i 2006, er der ligesom ikke tegn på, at andelsboligformen er ved at blive aflivet i Danmark.
Vi kan ikke støtte forslaget.
Hr. Johs. Poulsens indlæg i bl.a. Herning Folkeblad og også andre steder går på, at man, hvad angår elbiler og brintbiler, enten skal afgiftsfritage dem eller direkte støtte dem.
Så er det bare, jeg er nødt til at gøre hr. Johs. Poulsen opmærksom på, at den første del har regeringen allerede gjort, alternativt taget initiativ til at gøre, hvis det er sådan, at vi kan samle et politisk flertal for det.
Og der må jeg sige, at jeg tror klart på, at det at afgiftsfritage biler vil være med til at bringe den her udvikling længere frem.
Jeg tror, både hr. Johs. Poulsen og jeg kender en virksomhed i vores lokalområde, der er langt fremme i udviklingen af brintkøretøjer, og som klart har sagt, at afgiftsfritagelsen er et af de vigtige skub fremad for udbredelsen af brintteknologier.
Så derfor håber jeg på, at der vil være et flertal i Folketinget, der vil være med til at bakke op om det forslag, som vi har lagt frem, og som forhandles i energistrategien.
Det vil være med til at gøre miljøspørgsmål vedrørende bilisme og trafik endnu stærkere i samarbejde med det her lovforslag.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning