runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2009-11-26:
Jeg vil bare være helt sikker på, at SF aldrig har nægtet at deltage i forhandlinger om, at pensionisters vilkår skulle blive forbedret, og at SF har den samme oplevelse, som vi har haft de gange, hvor vi har rejst det ved det ene møde, vi havde om finanslovforhandlingerne, nemlig at det ikke har ført til, at vi er blevet indkaldt til forhandlinger igen.
Så muligheden for ligesom at sidde med ved bordet har ikke været til stede, medmindre man udviste bz-tilbøjeligheder, og det går jeg ikke ud fra at Dansk Folkeparti mener skal være en del af dansk parlamentarisk tradition.
Det andet spørgsmål, jeg så vil stille til fru Meta Fuglsang, er, om det ikke er rigtigt, at vi umiddelbart efter næste valg vil gennemføre en lang række forbedringer for pensionisterne med det nye flertal, der kommer, og at den eneste grund til, at vi ikke gør det inden valget, er, at Dansk Folkeparti og Venstre og Konservative stemmer imod.
Meta Fuglsang (SF), 2009-11-26:
Jo, det er godt.
Det er godt for de 13.000 mennesker, som får en forbedring, og jeg er meget glad for, at der er nogle mennesker, der får en forbedring.
Det skal der overhovedet ikke være nogen som helst tvivl om.
Det, jeg gjorde, var at prøve at brede snakken ud til en lille smule mere end de 13.000 mennesker, så der måske var lidt flere, der kunne blive hjulpet, og at piske en stemning op herinde, så vi kunne gå sammen om at lave nogle flere forbedringer i fremtiden, når det nu åbenbart er sådan, at vi alle sammen gerne vil det.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-26:
Det var jo igen en dejlig bekræftelse af, at det er en god forbedring, som ligger i det her lovforslag.
For vi har også mange gange her under debatter i salen hørt, at vi skal sætte fokus på lige præcis dem, der har mindst.
Så er det da sådan ubehjælpsomt at komme med nogle af de her bortforklaringer.
Man prøver ligesom at lave nogle pakker og noget i den stil.
Næh, det er lige præcis for at leve op til det, vi har sagt.
Vi sætter lige præcis fokus på dem, der har færrest penge mellem hænderne.
Det må da være godt, er det ikke det?
Meta Fuglsang (SF), 2009-11-26:
Jo, det gør bestemt indtryk.
Det kan være, at jeg er blevet så god til at være professionel, når jeg snakker, at jeg kommer til at lyde halvhjertet.
Men jeg er bestemt helhjertet i det her, og jeg har jo netop hørt alle de her beretninger om de vilkår, der er for pensionister.
Så jeg er helhjertet med i arbejdet for at få forbedret forholdene for pensionisterne.
Jeg synes, at forslaget her er for uambitiøst og for halvhjertet, når man kender forholdene derude for pensionister og førtidspensionerede.
Der skal meget mere til, for at vilkårene for den gruppe borgere rammer et niveau, som vi synes vi kan være bekendt.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-26:
Jeg er glad for den allerførste sætning, der kom fra ordføreren i ordførertalen, for det var jo en klar tilkendegivelse af, at det her faktisk er et godt lovforslag.
Det er faktisk en helt o.k. forbedring for rigtig mange pensionister.
Så virkede det efterfølgende sådan lidt pudsigt, for det var et lidt halvhjertet forsøg på – sådan lød det i hvert fald – at kritisere det her.
Man er simpelt hen nødt til at kritisere det her, for det må ikke tage sig så godt ud.
Så har jeg da lyst til at prøve at spørge Socialistisk Folkepartis ordfører: Gør det slet ikke indtryk, når man også lytter til de rigtig mange pensionister, faktisk over 200.000, som er fantastisk glade for det her?
Gør det slet ikke indtryk?
Meta Fuglsang (SF), 2009-11-26:
Jeg har altså ikke været inviteret til nogen som helst form for forhandling om forbedringer for pensionister.
Og de forhandlinger, der foregår omkring finanslovforhandlingerne, er jo nogle ret smalle forhandlinger, som det er rigtig svært at få lov til at deltage i som et oppositionsparti.
Det, jeg er inde på, er, at den lovgivning, der vedtages her, jo vedtages på mange andre tidspunkter end i forbindelse med finansloven, og vi ville kunne lave mange tiltag, som er forbedringer, også for pensionister, i det daglige lovgivningsarbejde, hvis man vil give afkald på at have de her små lunser, som man kan få lov til at få igennem med sit eget navn på i en finanslovforhandling.
Per Clausen (EL), 2009-11-26:
Jeg vil bare spørge hr. Martin Henriksen, om det ikke er rigtigt forstået, at Dansk Folkeparti vil stemme for en finanslov, som slår fast, at pensionisterne siden 1994 har tabt 30.000-40.000 kr. om året i forhold til at skulle have fulgt med den almindelige lønudvikling.
Kan hr. Martin Henriksen ikke også bekræfte, at Dansk Folkeparti ved finanslovafstemningerne vil stemme imod det ændringsforslag, Enhedslisten stiller, om et løft til folkepensionisterne og førtidspensionisterne?
Louise Schack Elholm (V), 2009-11-26:
Dette lovforslag følger en indstilling fra Lønmodtagernes Garantifonds bestyrelse, der består af LO og DA.
Lovforslaget består af to dele.
I den første del sikres, at opsparinger i frit valg-ordningen under Lønmodtagernes Garantifond ikke er omfattet af fondens udbetalingsloft ved konkurs.
Lovforslaget sikrer altså lønmodtagerne bedre vilkår.
Lovforslagets anden del giver mulighed for, at Lønmodtagernes Garantifond kan udvikle et digitalt boanmeldelsessystem, og systemet skal være obligatorisk.
Venstre støtter lovforslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-11-26:
Jeg tror ikke, der er nogen, der er uenig med ministeren i, at vi bor i et retssamfund, og til et retssamfund hører efter min bedste overbevisning også klare og forståelige regler, som giver borgeren mulighed for at indrette sig på at undgå at blive lovovertræder.
Og det mener jeg med min bedste forståelse ikke at det her forslag lægger op til.
Jeg synes, det er ærgerligt at skulle konstatere, at regeringen kerer sig meget, meget lidt om at lave klare og tydelige love og regler, og når Dommerforeningen – dem, som rent faktisk skal sidde og administrere det her efterfølgende – siger, at det her hviler på et usikkert grundlag, synes jeg, at ministeren skulle lytte.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-11-26:
Vi vil ikke have, at autonome aktivister hærger Danmark.
Det vil vi ikke have under topmødet til december, hvor vi påtager os et ansvar for at redde verdens klima, og vi vil heller ikke have det i fremtiden.
Derfor står vi ved det her forslag, der giver politiet nogle bedre redskaber til at stoppe uroligheder og hærværk og forhindre, at politiets og redningspersonalets arbejde bliver generet.
Sammenligningen med Iran er dog noget af det værste sludder, jeg har hørt heroppefra længe, for vi bor netop i et retssamfund, hvor man kan få prøvet sin sag ved domstolene, og hvor politiet opererer ud fra nogle fastsatte love og regler, som man selvfølgelig skal overholde.
Med hensyn til den administrative frihedsberøvelse er det sådan i dag, og det har vi også skrevet i svaret på et spørgsmål fra Retsudvalget, at politiet skal give en melding om, hvorfor man administrativt vil frihedsberøve folk, og man skal give folk en mulighed for at køre væk igen.
Men vi gør altså det her, fordi vi vil hjælpe dem, der hjælper os.
Politiet, ambulancefolkene og redningspersonalet har regeringens opbakning, og derfor fremsætter vi det her forslag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-11-26:
Jeg vil gerne indlede med et eksempel, som vi sikkert alle sammen kender til, for det har nemlig været beskrevet i aviserne for nylig.
Det handler om en dansk journaliststuderende, som rejste til Iran.
Han stillede sig op og kiggede på uroligheder.
Han var ikke taget derned for at deltage i uroligheder.
Han var ikke taget derned for at ytre sin mening.
Det synes jeg er et meget klart eksempel på, at der somme tider sker fejl.
De fejl kan også ske i Danmark, og det må være vores opgave at beskytte borgerne mod vilkårligheder, at beskytte borgerne mod fejl og beskytte borgerne mod fejlagtigt at blive anholdt.
Vil ministeren ikke godt redegøre for, hvorfor han ikke kan stemme for, at der skal være et klart påbud fra politiet, så folk kan få mulighed for at undgå at blive administrativt frihedsberøvet?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-11-26:
Forslaget her er blevet til i et tæt samarbejde med politiet og anklagemyndigheden, så hvis Socialdemokratiet har den holdning, at man skal bruge de værktøjer, som politiet foreslår man bruger, ja, så burde de jo stemme for det her forslag.
Det er et forslag, som er blevet til i en dialog med politiet og Rigsadvokaten, fordi vi vil sikre os, at vi gør alt, hvad vi kan, for at hjælpe dem, der hjælper os.
Hvis politiet mener, de har brug for nogle flere redskaber, så giver vi det.
Hvis ambulancefolk og redningsfolk mener, at der er brug for nogle flere ting, så sørger vi også for det.
Sådan er lovgivningen nu engang indrettet.
Det er vigtigt at slå fast, at alle de ting, der i dag er ulovlige, også er ulovlige i morgen.
De ting, som er strafbare i dag, er også strafbare i morgen.
Der er ingen lovlige ting i dag, som bliver ulovlige i morgen, så der sker altså ikke nogen nykriminalisering af de aktiviteter, der foregår.
Derfor er der ikke brug for, at man eksempelvis ændrer ved politiloven.
Det handler forslaget ikke om.
Forslaget handler om, at vi giver politiet nogle bedre muligheder for at tilbageholde ulovlige aktivister, som vi jo ved – det har vi kunnet se i aviserne i det sidste par dage – planlægger egentlige sabotageaktioner, at genere politiets arbejde, at lægge hindringer i vejen for offentlig ro og orden, og det vil vi simpelt hen ikke finde os i.
Derfor giver vi mulighed for, at man administrativt kan frihedsberøve nogle af de her folk fra 6 til 12 timer, og inden da skal politiet selvfølgelig sikre sig, at alle regler og procedurer er overholdt.
Så vi lever i et retssamfund, det fastholder vi, vi skærper blot straffene på de ting, som i dag er ulovlige, og som fortsat vil være ulovlige, for vi vil ikke finde os i, at ulovlige aktivisters handlinger skal ødelægge byen og Danmark fremover.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-11-26:
Ja tak.
Jeg kan ikke sige ret meget til det her forslag, ud over at det selvfølgelig er noget, som jeg kan se LO og DA i fællesskab har ønsket.
Mange ønsker sikkert, at de her penge, lønmodtageren har sparet op i frit valg-ordningen, ikke går tabt i en eventuel konkurs eller andet.
Jeg synes, det er godt, at man med dette forslag også støtter op om de aftaler med fleksible rammer, som man aftaler omkring overenskomsten.
Der er ikke noget i høringssvarene, der peger på nogen problemer, og da det for mig ser ud til at være ganske fornuftigt, støtter vi forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2009-11-26:
Tak, hr. formand.
Som de tidligere ordførere har redegjort for, er det et forholdsvis enkelt forslag, der tilgodeser lønmodtagerne, og det er på opfordring af Lønmodtagernes Garantifond, LO og DA, at de her ændringer bliver lavet.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-26:
Jeg kan høre, at alt er, som det plejer at være, for Enhedslisten.
Man er for en sikkerheds skyld stort set imod alt.
Fakta er bare, at vi her har givet en klar forbedring til pensionisterne – primært til dem, der har færrest penge mellem hænderne.
Det burde man da være glad for.
Per Clausen (EL), 2009-11-26:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at ældrechecken er en forbedring, men jeg tror da nok, at de pensionister, som, hvis de havde fulgt den almindelige lønudvikling, i dag ville have mellem 30.000 og 40.000 kr. mere om året, synes, at det her er lidt småt.
Jeg synes bare, hr. Erling Bonnesen skal erkende, at det er Venstres politik, at der skal være større forskel på det, man får i pension, og det, man får i løn, og den politik har man forfulgt lige siden 1994 – desværre i en lang periode i samarbejde med Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre.
Det er jo hr. Erling Bonnesens betragtninger om det klare løft, der er sket for pensionisterne siden 2003, som jeg synes kræver en lille uddybning.
For er hr. Erling Bonnesen ikke enig med mig i, at hvis pensionister i dag skulle have det samme beløb udbetalt eller have haft den samme stigning, som man kan se på de timelønninger, der er steget siden 1994, mangler vi sådan set 20.000-30.000 kr. til pensionisterne?
Så det her er et lille plaster på et meget stort sår.
Det er det, som er kendsgerningen, og ikke nogen gavmildhed over for pensionisterne.
Erling Bonnesen (V), 2009-11-26:
Jeg er meget glad for og tilfreds med, at vi, præcis som jeg har markeret i ordførertalen, har lavet et klart løft, en klar forbedring for vores pensionister.
Det har vi sagt hele vejen igennem er et prioriteret område.
Så kan man naturligvis kaste sig ud i en masse tekniske beregninger for at prøve at få det til at se anderledes ud.
Fakta er bare, at vi har foretaget en forbedring, som lige præcis er målrettet de pensionister, som har færrest penge mellem hænderne.
Så vi kan sige, at det er en klar økonomisk håndsrækning.
Ældrechecken er et supplement til den almindelige folkepension for de pensionister, der har mindst til rådighed i hverdagen.
Jeg mener, det er vigtigt, at vi hjælper de ældre, der har færrest penge mellem hænderne.
I finansloven har vi vist, at vi prioriterer ældreområdet.
Et prisloft på den udbragte mad betyder, at ældre i de dyreste kommuner kan spare 700-800 kr. om måneden på maden, når reglerne træder i kraft efter nytår.
Og med den nye formuegrænse kan 10.000-15.000 flere ældre få den fulde ældrecheck, og cirka det samme antal kan få helbredstillæg.
Forbedringen af den supplerende pensionsydelse, også kaldet ældrechecken, bygger videre på det permanente og mærkbare økonomiske løft, som de svagest stillede ældre har fået siden 2003.
Samlet har det medført, at rådighedsbeløbet for en typisk enlig pensionist i lejebolig uden supplerende indkomster er forhøjet med knap 10 pct.
Det er medregnet den forhøjelse af pensionisttillægget på 2.000 kr. årligt, som blev gennemført med forårspakke 2.0 – en forhøjelse, som også vil komme modtagere af ældrechecken til gode.
Vi er glade for, at vi med dette forslag er med til at forbedre vilkårene for pensionister og førtidspensionister med de laveste indkomster.
Venstre støtter derfor naturligvis forslaget.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-11-26:
Tak for det, formand.
: Vi Konservative synes, det er rigtig positivt, at beskæftigelsesministeren nu har fremsat dette lovforslag, og vi kan derfor til fulde støtte lovforslaget.
Det er der to gode grunde til.
For det første er det jo rigtig ærgerligt at have hensat sine penge til senere gennem fritvalgsordningen, og at det så ved en konkurs viser sig, at ikke alle pengene kan blive udbetalt på grund af Lønmodtagernes Garantifonds udbetalingsloft.
Det er selvfølgelig ikke rimeligt over for lønmodtageren, og derfor er det kun godt, at vi nu vedtager, at alle indeståender skal dækkes ved en konkurs.
For det andet støtter vi selvfølgelig også en digitalisering af fondens opkrævningsprocedure over for arbejdsgiveren eller arbejdsgiverens bo.
Vi skal forsøge at lette administrationen, hvor vi kan, så vi ikke bruger borgernes penge på overflødig administration.
Hvis en digitalisering kan gøre det mindre administrativt tungt for brugerne og Lønmodtagernes Garantifond, bakker vi selvfølgelig op om dette.
Eigil Andersen (SF), 2009-11-26:
Det er jo forholdsvis nyt, at der er en del overenskomster, som har fået de her fritvalgsordninger, som jo betyder, at man kan spare en del af sin løn op til senere brug.
Man kunne også kalde det en form for udskudt løn.
Det er selvfølgelig klart, at man ikke skal straffes for at bruge den mulighed, heller ikke hvis arbejdsgiveren går konkurs.
Derfor støtter vi også det her forslag, som så indebærer, at de beløb, der er indbetalt til en fritvalgsordning, er sikrede og kan udbetales af garantifonden oven i det maksimumbeløb, som ellers er gældende.
Det er da en af vejene til at undgå et papirvælde.
Henrik Høegh (V), 2009-11-27:
Vi skal jo som nævnt tage stilling til et beslutningsforslag om forbud mod anvendelse af stoffet bisfenol-A.
Vi er i Venstre bekymret over de skadevirkninger, som bisfenol-A på trods af de af EU fastsatte grænseværdier er under mistanke for at være skyld i.
Derfor er vi meget tilfredse med, at regeringen arbejder intenst med at sikre sig, at vi som forbrugere ikke kommer til at tage skade af bisfenol-A.
Jeg hilser selvfølgelig oppositionens velmenende interesse for bisfenol-A velkommen.
Jeg bliver dog i den forbindelse nødt til at sige, at vi jo i Venstre nærmest føler, at man med det her beslutningsforslag forsøger at overtrumfe regeringen i ansvarlighed.
Det gør oppositionen ved at ville skride til forbud og særregler, som vil bringe Danmark i konflikt med EU's regler for det indre marked, og det mener jeg er problematisk.
Oppositionen ved jo godt, at beslutningsforslaget ikke følger reglerne for EU's indre marked, sådan som det også lige er fastslået, og har så foreslået, at vi anvender forsigtighedsprincippet til at forbyde bisfenol-A.
Men af EU's forordning på dette område fremgår det, at der skal foreligge præcise grunde for at konkludere, at et materiale er en fare for menneskers sundhed, før et medlemsland kan forbyde det pågældende materiale.
Men som ministeren også har fortalt, bliver det jo konstant undersøgt, hver gang der er nye beviser fremme, og regeringen har slået fast, at i det øjeblik der foreligger videnskabelig dokumentation for et forbud, ja, så vil regeringen indføre et generelt forbud mod bisfenol-A og have det gennemført i hele EU.
Bisfenol-A har jo været underkastet en videnskabelig risikovurdering ved den europæiske fødevareautoritet, som vi elsker at forkorte til EFSA, og ved DTU Fødevareinstituttet.
Hverken EFSA eller Fødevareinstituttet mener, at der med det nuværende materiale er videnskabeligt belæg for at ændre på grænseværdierne på nuværende tidspunkt.
Men der er, som der også står i beslutningsforslaget, kastet mistanke på stoffet, så samlet set sørger ministeren altså for, uafhængigt af oppositionens beslutningsforslag, at vi på en grundig og videnskabelig basis får undersøgt de mistanker, som er rettet mod bisfenol-A.
Men som sagt er grundlaget med den nuværende videnskabelige dokumentation ikke tilstrækkeligt.
Derfor synes jeg også, at det lidt er en gratis omgang for oppositionen at ville forbyde bisfenol-A i Danmark, sådan som nærværende beslutningsforslag foreslår, for det kan ganske enkelt ikke ske uden at være i konflikt med EU's regler.
Så lad mig slutte med at opsummere: I Venstre mener vi ikke, at beslutningsforslag nr. B 42 er nødvendigt for at beskytte danske forbrugere mod de formodede skadevirkninger.
Regeringen reagerer allerede på de mistanker, der har været rejst, og der bliver konstant sørget for at få undersøgt, om der er videnskabeligt belæg for et generelt forbud.
Vi er tilfredse med, både at regeringen varetager sine forpligtelser over for forbrugerne med den frivillige aftale, og at regeringen varetager Danmarks forpligtelser over for EU, og jeg skal på denne baggrund meddele, at Venstre ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-11-27:
Jamen det var jo bare endnu en understregning af, hvad der står tilbage, nemlig at hr. Benny Engelbrecht mener, at han, ene og alene, kan vurdere, hvornår noget er farligt eller ej, og at hr. Benny Engelbrecht simpelt hen ønsker at agere på egne vilkår uden hensyntagen til bl.a. det forpligtende samarbejde, som vi er med i i EU-sammenhæng.
Det er bare en nøgtern konstatering.
Så vil jeg gentage, at jeg er ualmindelig optaget af, at vi ikke risikerer, at f.eks. vores børn får bisfenol-A, og at vi skal sørge for at gribe ind, hvis vi finder belæg for, at det rent faktisk sker.
Jeg vil være den første til at kræve regulering eller forbud, når vi har videnskabelig dokumentation for, at der er en risiko forbundet med bisfenol-A.
Det er jo så det, jeg arbejder på at tilvejebringe, og det er den måde, vi kan nå resultater på, for jeg tror faktisk, vil jeg sige til hr. Benny Engelbrecht, at man også i de andre lande er tilsvarende optaget af at beskytte forbrugere og især vores børn.
Nej, det er ikke problemstillingen.
Problemstillingen i det her er Socialdemokraternes EU-politik; det er, hvorvidt Socialdemokraterne står bag det, at vi er medlem af EU og dermed omfattet af nogle regler, som vi også kræver at de andre lande skal overholde.
Det er det, der simpelt hen er kernen i det beslutningsforslag, som bl.a. hr. Benny Engelbrecht står bag i dag.
For hr. Benny Engelbrecht ved jo – og senest har jeg lige oplyst det i min besvarelse i forbindelse med beslutningsforslaget her – at jeg maser på for at få yderligere dokumentation.
Som jeg gjorde opmærksom på, har jeg senest bedt om, at yderligere to rapporter kommer til at indgå i EFSA's vurdering.
Så jeg gør jo netop alt, hvad jeg kan, for at vi får de oplysninger frem, og for at vi får ny viden og nye vurderinger fra nye rapporter.
Det er jo vejen frem mod at nå til et eventuelt forbud, hvis der er en videnskabelig dokumentation for, at det her er farligt.
Og derfor er det så stærkt kritisabelt, at bl.a. hr. Benny Engelbrecht står bag det her beslutningsforslag, som han udmærket ved er EU-stridigt.
Benny Engelbrecht (S), 2009-11-27:
Tak, hr. formand.
Diskussionen her om, hvorvidt det er problem i forhold til EU-retten eller ej, handler jo om, hvorvidt vi opfylder betingelserne for at kunne hævde forsigtighedsprincippet.
Man kan vel ikke diskutere, at der til stadighed kommer nye oplysninger frem om bisfenol-A.
Man kan vel heller ikke diskutere, at der også kommer nye informationer frem, som peger på, at det kan være problematisk – der er selvfølgelig også oplysninger, der peger modsat – og at der også er foretaget nye undersøgelser af forskellig karakter efter EFSA's seneste vurdering; det peger ministeren selv på i sin redegørelse.
Derfor er det vel meget naturligt, at vi her salen konstaterer, at det i højeste grad er en politisk vurdering af, hvorvidt disse nye oplysninger vil føre til, at vi vil hævde forsigtighedsprincippet.
For der er kommet nye oplysninger frem, og det er altså alene op til os at konkludere, om det så er relevant at indføre særforanstaltninger.
Spørgsmålet om, hvorvidt dette vil være EU-stridigt, afhænger altså af, hvorvidt den vurdering, vi foretager på basis af nye oplysninger, som vi vurderer på linje med Det Radikale Venstre, er af ny og afgørende betydning, og hvorvidt de er af en sådan karakter, at vi kan tale om, at der kan være problemer med folkesundheden, og at det er relevant at indføre en særforanstaltning.
Derfor er vores vurdering, at de regler, som ligger inden for forsigtighedsprincippet, er overholdt, sådan som det også er fremgået af ministerens nøje vurdering.
Lad mig så lige endelig slå fast, at der altid være forskel på, hvad eksperter vurderer.
Hvis vi alene skulle tage højde for, hvad eksperter kunne blive hundrede procent enige om, så ville vi jo heller ikke være i stand til at kunne sætte ind i forhold til eksempelvis klimaspørgsmålet, hvor 99 ud af 100 eksperter ganske vist har den samme vurdering, men hvor der altid vil være en Bjørn Lomborg eller en anden, som peger i en anden retning.
Det ville jo låse os fuldstændigt som politikere, hvis vi ikke kunne agere på det, som er de overvejende hovedretninger i nye oplysninger.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-11-27:
Jeg må sige, at det er en lidt syret oplevelse at sidde i kemikalieforhandlingerne og være med til at sætte yderligere penge af til Center for Hormonforstyrrende Stoffer på Rigshospitalet, fordi vi netop synes, at deres forskning er god og berettiget og videnskabeligt dokumenterer, at vi har problemer på rigtig mange områder, og så høre Venstres ordfører stå heroppe og sige, at der ikke er videnskabeligt belæg for deres forskning.
Det er jo netop dem, der har bevist, at bisfenol-A skaber problemer.
Er der ikke lidt et problem i regeringen?
Man vil gerne gøre noget ved de her kemikalier og hormonforstyrrende stoffer, men når det kommer til stykket, er man ikke villig til at bide til bolle.