runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2009-02-03:
Jeg synes, jeg var ret klar.
Jeg nævnte jo bl.a., at disse skoler må formodes at have ledelser og bestyrelser, som er lige så børnevenlige, som vi er.
Ikke desto mindre har hr. Simon Emil Ammitzbøll selv været medlem af et parti, som syntes, at det, vi vedtog for 3 år siden, ikke engang var nok, og derfor kender han jo den fanatisme, som kan trives på dette felt.
Jeg står her som minister og prøver at holde mig ude af en substansdebat, for den synes jeg vi skal have til efteråret.
Men jeg er sikker på, at fru Christine Antorini gerne tager kampen op med hr. Simon Emil Ammitzbøll.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-02-03:
Jeg blev ellers så glad, da jeg hørte ministerens første tale, men nu kan jeg høre, at det måske mest drejer sig om, hvorvidt man skal vedtage det nu eller på den anden side af sommerferien.
Derfor vil jeg bare lige spørge ind til, om der ikke er en grundlæggende forskel i det frihedssyn, som ministeren giver udtryk for, nemlig at frie skoler selvfølgelig er frie skoler, kontra et syn, der handler om, at vi skal bestemme det.
Det er vel det, der er det afgørende.
Bertel Haarder (V), 2009-02-03:
Jeg mener, at jeg uopfordret i min indledning nævnte de selvstændige skoler med de selvstændige bestyrelser og sagde, at de nok er lige så børnevenlige, som vi er.
Det er det, jeg henholder mig til.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2009-02-03:
Jeg kan sige, at jeg med stor støtte har bakket op om, at man i Sundhedsstyrelsen og Kræftens Bekæmpelse sammen har lavet nogle gode tiltag til undervisning, hvor man har prøvet at udnævne årgange, der var røgfri.
Det undervisningsmateriale bliver stadig væk anvendt ganske betydeligt på skolerne.
Jeg mener, det er meget respektfuldt, at vi følger, at lærerne og skolerne selv får lavet de regelsæt.
Jeg mener også, det er meget respektfuldt, at vi følger op på en evaluering om det her halve eller hele års tid, inden vi er helt færdige med revisionen, altså at vi så tager drøftelsen der.
Jeg tror på, at det er helt rigtigt, at vi skal give det råderum og det arbejdsrum ude lokalt, til at skolebestyrelserne og lærerne får lavet de regelsæt, de vil bruge, og den undervisning, de vil planlægge - hvor de vil prøve at motivere eleverne til netop at lade være med at ryge.
Så må vi nok huske - helt ærligt - at børnene er forældrenes, og så må forældrene jo altså ind og have part i ansvaret for, hvad deres unge mennesker foretager sig.
Marianne Jelved (RV), 2009-02-03:
Forslaget, som Socialdemokraterne har fremsat, og som vi behandler i dag, drejer sig om et totalt rygeforbud i folkeskolen og i de private og de frie skoler.
Det er altså grundskolen, der tales om.
Det er jo bekendt, at Det Radikale Venstre stemte imod rygeloven i sin tid, fordi vi mente, at der var for mange undtagelser.
Hvis man laver et totalt rygeforbud, jævnfør beslutningsforslagets bemærkninger,
betyder det i praksis, at hvis der findes et udendørs areal, hvor eleverne ikke færdes, kan rygning tillades for personalet der - ellers er det ikke tilladt.
Det forekommer mig lidt mærkeligt.
Hvis man har et totalt rygeforbud, bør der heller ikke være et areal, man kan ryge på, selv om eleverne ikke færdes der, men o.k. Så kan jeg forstå på beslutningsforslaget, at Socialdemokraterne på sigt, dvs. i forbindelse med revisionen af rygeloven til efteråret, vil arbejde på, at efterskoler og ungdomsskoler også omfattes af et totalt rygeforbud.
Den radikale folketingsgruppe har givet mig mandat til, om jeg så må sige, at sige, at vi sådan set har forståelse for intentionerne i forslaget, at det måske er lige lovlig meget at ændre reglerne fra den ene dag til den anden, her og nu, og at vi kan se, at der på sigt skal mere til, end der er på nuværende tidspunkt.
Men vi synes også, at hvis der skal være en revision om et halvt år, var det måske rimeligt at tage det hele med i den bunke, der kommer der.
Charlotte Dyremose (KF), 2009-02-03:
Som sagt har vi det sådan i Det Konservative Folkeparti, at vi nøje overvejer tingene.
Det er klart, at der altid er en balance mellem det, at man kan lave forbud - man kunne dybest set forbyde alt, hvad der var usundt - og så det, at vi hver især har et personligt ansvar, og at vi også skal have et rum at leve i.
Når Efterskoleforeningen går ud og bakker op, har Efterskoleforeningen jo den mulighed, at de kunne pålægge deres medlemmer at have et totalt rygeforbud.
Det behøver vi faktisk ikke at blande os i fra Christiansborgs side.
Det er jeg ikke i tvivl om at det kunne, ligesom der i forbindelse med indførelsen af rygeloven var diskussionen om væresteder, hvor man netop også vurderede, at der ville være nogle, der ikke ville gå ind på de her væresteder og dermed ikke ville få den nødvendige hjælp.
Jeg er sikker på, at det argument også kan overføres til det her, og derfor er det jo, at vi siger, at vi afventer revisionen, tager stilling der, men at vi i udgangspunktet ikke mener, at der skal strammes yderligere.
Christine Antorini (S), 2009-02-03:
Nu er det faktisk veldokumenteret, at forbud kan hjælpe.
Jeg vil også tro, at det er derfor, at vi har en lovgivning i Danmark, der siger, at man ikke kan købe alkohol, hvis man er under 16 år, og at man ikke kan købe tobak, hvis man er under 18 år.
Det er, fordi man ved, at det faktisk forebygger, at børn og unge for tidligt går i gang med noget, som vi ved er decideret sundhedsskadeligt.
Jeg vil gerne spørge fru Charlotte Dyremose, om det her skal tages til udtryk for, at hovedargumentet er, som jeg hørte i det første indlæg, at hvis man lavede et forbud, der ramte efterskolerne, ville det have den uhensigtsmæssige konsekvens, at der så ville være færre børn og unge, der valgte efterskolerne.
Nu er det sådan, at Efterskoleforeningen faktisk bakker op om, at der er et totalt forbud også på efterskolerne.
Kunne det få Det Konservative Folkeparti til alligevel at overveje, om der kunne være en idé i at beskytte børn og unge med et totalt rygestop?
Charlotte Dyremose (KF), 2009-02-03:
Altså, først vil jeg sige, at der er et totalt rygeforbud på folkeskolerne.
Derudover er det rigtigt, at vi fra konservativ side siger: Lad os nu tage drøftelsen i forbindelse med revisionen af loven, men i udgangspunktet har vi den holdning, at vi ikke mener, at alt kan løses med forbud, og at alt heller ikke skal løses med forbud.
Vi ser derfor meget frem til også at tage de drøftelser, som kommer i forbindelse med Forebyggelseskommissionens arbejde, hvor der jo, går vi ud fra, også vil være andre forslag til tiltag, man kan gøre for at hjælpe dem, der ikke bør ryge, med at komme ud af deres rygevaner.
Så jeg kan konstatere, at to konservative politikere kan have nogenlunde den samme holdning til den samme sag, og det er da kun udmærket.
Christine Antorini (S), 2009-02-03:
Jeg kan forstå på det, som den konservative ordfører siger, at selv om rygeloven skal til genforhandling, har De Konservative for længst taget stilling: Det er fint, som det er, at der er de huller i loven; det er sådan, at der ikke skal gennemføres totalt rygestop for folkeskolerne; det er fint nok, at unge 15-16-årige, der er på efterskole, selv får lov til at bestemme, om de vil ryge på deres egne værelser eller ej.
Det ligger, kan man så også sige,
i tråd med det, som den konservative sundhedsminister var ude at sige, da regeringens egen Forebyggelseskommission faktisk foreslog lige præcis det, som vi Socialdemokrater foreslår her, nemlig et totalt rygestop på skoler.
Hvad gik sundhedsministeren ud og sagde?
Han sagde: Vi skal ikke ud at bestemme, hvad folk har mellem hænderne, uanset om det er noget, der kan drikkes, eller noget, der kan ryges.
Jeg vil bare spørge: Er det udtryk for den konservative sundhedspolitik også på folkeskoleområdet, at det skal vi ikke blande sig i, for herregud da, det kan være, at der er nogle børn, der starter for tidligt med at ryge, men det er ligesom deres forældres ansvar?
Charlotte Dyremose (KF), 2009-02-03:
I den konservative folketingsgruppe kan vi ikke støtte forslaget.
Det kan vi for det første ikke, fordi der jo er indgået en bred aftale, som den konservative folketingsgruppe er en del af, om en rygelov, hvori der i øvrigt også indgår en revision.
Hvis man skal komme med yderligere betragtninger, vil det derfor være naturligt, at det sker i forbindelse med den revision.
Derudover har vi den holdning, at der er visse grænser for, hvor langt man nødvendigvis kan gå ad forbuddets vej.
Som flere har været inde på, er der her tale om et forslag til regler for opholdssteder, kostskoler og efterskoler, altså de steder, man bor, hjemme hos en selv.
Som Venstres ordfører var inde på, er vi også i Det Konservative Folkeparti af den betragtning, at børnene jo er forældrenes, og derfor har forældrene også et vist ansvar med hensyn til at tage nogle drøftelser med deres børn om, hvad man gør dér, hvor man bor.
Det er så, uanset om man bor hjemme hos forældrene eller på en efterskole, hvor man jo f.eks. ville bo med forældrenes velsignelse.
Man kan så overveje, om det er det eneste lyksaliggørende at lave det her forbud - fru Christine Antorini kaldte det sådan det helt nødvendige - og der må man sige, at det også kunne føre til andre ting.
Det kunne føre til, at det blev sejt at ryge; det kunne også føre til, at man så røg et andet sted; eller det kunne, som ministeren var inde på, nok så væsentligt føre til, at nogle grupper f.eks. ville fravælge de her tilbud, fravælge noget, som måske i virkeligheden kunne være væsentligt for dem af andre sociale årsager.
Vi skal huske på, at nogle af de yderligere undtagelser, der er i den rygelov, der allerede eksisterer, jo netop er lavet af hensyn til mennesker med f.eks. særlige behov, som har brug for de her undtagelser, fordi de ellers ville undlade at benytte sig af tilbud, som de af den ene eller den anden grund kunne have behov for.
Også muligheden for, at man på den enkelte skole lokalt kan træffe nogle beslutninger, finder vi egentlig er ganske udmærket.
I forhold til lærerne har man jo altså mulighed for, at ledelsen træffer beslutning om, hvorvidt der skal være et rygerum eller ej.
Det er helt muligt inden for de gældende regler, at man på den enkelte skole vurderer, at der ikke skal være et rygerum, og at det ikke skal være tilladt for eleverne at ryge på deres værelser, og så har de mulighed for at vælge et andet sted at gå hen, hvis de er uenige i det.
Dermed er der altså mulighed for, at skolerne selv kan lave regler på det her område, og vi synes derfor, at det som udgangspunkt er rimeligt at lade rygeloven stå, som den gør.
Vi kan ikke støtte forslaget.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-02-03:
At fortælle en 14-, 15-, 16-årig, at hvis vedkommende drikker for mange øl eller ryger for mange smøger, dør vedkommende på et tidspunkt af en livsstilssygdom,
appellerer ikke voldsomt til den gruppe.
Det, der er kunsten i forhold til den her gruppe af unge mennesker, der er i risiko for at starte med at ryge, er sådan set, at forhindre, at de overhovedet begynder at ryge.
Det er vigtigt.
Jeg tror på, at Socialdemokraternes forslag er ret vigtigt i forhold til at stoppe den udvikling, vi har set, hvor bl.a. vores efterskoler nærmest er institutioner, der fremmer unge menneskers trang til at ryge, eller i hvert fald er steder, hvor de begynder at ryge.
Jeg synes, det her forslag er fornuftigt nok.
Jeg har selv været en af dem, der syntes, at der var fortolkninger i rygeloven, der var lige grelle nok, f.eks. det med, at dagplejere ikke måtte ryge i deres eget hjem en lørdag aften, når der ikke var børn til stede.
Men jeg synes, at vi i lige præcis det her tilfælde er nødt til at se på, at det er de unge mennesker, vi skal beskytte.
Det er børnene og de unge, som jeg synes er den helt centrale kerne i dette forslag.
Vi er nødt til at forhindre, at de begynder at ryge, og nu har vi set beviset for, at det rent faktisk er et forbud, der hjælper.
Det er også et forbud, der gælder lærerne og de voksne, der i øvrigt er til stede sammen med børnene og de unge.
Martin Henriksen (DF), 2009-02-03:
Tak for det.
Jeg vil starte med sige, at det er lidt uklart for Dansk Folkeparti, hvad det helt konkret er, Socialdemokraterne vil opnå med dette beslutningsforslag.
Indledningsvis står der i forslaget, at regeringen skal gennemføre en lovgivning, der sikrer et totalt rygeforbud på folkeskoler, privatskoler osv.
Afslutningsvis står der så i forslaget, at Socialdemokraterne er med i et forlig og i 2010 via deres arbejde i forligskredsen vil ændre rygeloven.
Og man kan vel ikke foreslå begge dele, så vi synes ikke umiddelbart, det hænger sammen.
Men ikke desto mindre vil jeg forsøge at komme med et par betragtninger og kommentarer til forslaget.
Umiddelbart kan Dansk Folkeparti ikke støtte forslaget, da vi for ikke så lang tid siden indførte et rygeforbud for eksempelvis folkeskoleelever.
Det gjorde vi med rygeloven.
Hovedreglen i rygeloven er, at det ikke er tilladt for elever at ryge på skolens område, hverken indendørs eller udendørs.
Det generelle rygeforbud i rygeloven gælder ikke kun offentlige arbejdspladser, men alle arbejdspladser.
Det er tilladt, som det også er blevet sagt heroppefra, at indrette indendørs rygerum til lærere, forældre og andre, der opholder sig på skolen, men eleverne må ikke benytte sig af et eventuelt rygerum.
Det er i øvrigt ikke tilladt for lærere og andre medarbejdere at ryge i samvær med eleverne, heller ikke hverken indendørs eller udendørs, på skolens område.
I realiteten er der altså et totalt rygeforbud for elever på landets grundskoler.
Hvis man lokalt kan finde en løsning, der lever op til de førnævnte krav i rygeloven, synes vi, at man skal have lov til det.
Den eneste undtagelse er for skoler, der også fungerer som bolig for de unge, altså hvor de unge er 24 timer i døgnet og har bopæl, dvs. døgninstitutioner, opholdssteder, kostskoler, efterskoler og lignende, som har unge på 15, 16, 17 år.
Her kan det besluttes at tillade, at de unge ryger i rygerum eller på deres egne værelser, og det synes jeg egentlig virker som en fornuftig balancegang, når der nu her er tale om, at eleverne rent faktisk bor på skolen.
Den 21. november 2006 indgik Dansk Folkeparti en aftale med et bredt flertal i Folketinget, og den 6. juni året efter blev aftalen omsat til lov og vedtaget.
Formålet med loven er, at ingen ufrivilligt kan udsættes for passiv rygning.
Loven fastsætter bestemmelser for røgfri miljøer på seks områder: indendørs, arbejdspladser, institutioner og skoler for børn og unge, andre uddannelsesinstitutioner, kollektive transportmidler og taxaer samt restauranter, barer, bodegaer osv., som i den grad også er blevet diskuteret livligt, må man sige.
Loven trådte i kraft for ca. 2 år siden, og loven skal som sagt revideres i 2010.
Dansk Folkeparti afventer den kommende lovrevision og mener i øvrigt, at det nuværende rygeforbud er tilstrækkeligt.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-02-03:
I Enhedslisten synes vi, at det her forslag, som Socialdemokraterne kommer med, er sympatisk tænkt, for der er jo ikke nogen tvivl om, at det er en kæmpe sundhedsmæssig udfordring at beskytte borgerne og ikke mindst børn og unge mod røg.
Derfor har vi også del i aftalen bag rygeloven fra 2007.
Vi er alligevel lidt skeptiske over for det her konkrete forslag, og det skyldes, at forslaget i virkeligheden alene handler om, at lærerne ikke må have et rygerum.
Vores udgangspunkt i forbindelse med rygeloven fra 2007 var at skabe en lov, der sikrede folk imod passiv rygning, altså sikrede folk imod at blive røget på, om jeg så må sige.
Vi mener ikke nødvendigvis, at det er et problem, at man på den enkelte skole har mulighed for at indrette et rygerum til lærerne - naturligvis ikke til eleverne, men til lærerne - hvis det lever op til alle de krav, der er, om, at der ikke opstår passiv rygning.
Til gengæld synes vi, at det er en meget relevant problematik, som Socialdemokraterne og Christine …
… fru Christine Antorini rejser med hensyn til det her med, at mange efterskoleelever begynder at ryge, og det er klart, at det må vi diskutere, når rygelovgivningen skal revideres.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-02-03:
Vi har i København både Trafikstyrelsen, DSB, DSB S-tog, Metroselskabet, Movia, lokalbanen, Region Hovedstaden og hele 38 kommuner, der skal varetage den kollektive trafik.
Det er derfor ikke underligt, at det til tider kniber med helhedstænkningen.
Besværet øger samtidig risikoen for en ordentlig nedtur for den kollektive trafik, og det er ikke lige det, vi har brug for i de her trængselstider.
Derfor er vi nødt til at tænke nyt og lave en anden struktur i København.
Derfor har vi fra SF's side ønsket den her debat i Folketingssalen.
Vi mener, at det må være muligt at undersøge nærmere, hvilke gevinster vi kan få i form af en bedre, hurtigere og mere effektiv kollektiv trafik samt eventuelle ulemper, der måtte være ved at samle beslutningskompetencerne i en eller få instanser, som geografisk kan afgrænses til Movias område eller en del af Movias område.
Jeg vil også gerne takke for en både god og konstruktiv debat, der viser, at alle Folketingets partier jo bekymrer sig om den manglende koordinering og den manglende information, der er i den kollektive trafik i hovedstadsområdet - også fordi det er sådan et centralt område, når man kigger på den kollektive trafik.
Det er jo her, vi har allerflest instanser, der skal blandes sammen for at få det til at fungere.
Og når det så ikke fungerer, har vi nogle utrolig utilfredse borgere, som siger, at de tager bilen næste gang i stedet for det tog, der måske ikke passer sammen med den bus, den metro eller Kystbanen eller hvad det nu er, de skal have til at passe sammen.
Så jeg er glad for, at der har været sådan en konstruktiv tilbagemelding på vores oplæg til debat, for det handler jo om - som hr. Johs. Poulsen netop siger - at vi gerne vil sætte borgeren i centrum.
Vi vil gerne sætte passagererne i centrum og sørge for, at den kollektive trafik passer til deres behov og ikke bare til, hvad der nødvendigvis er fint på tegnebrættet.
Så derfor er det ønske, vi har haft med den her debat, at sikre en bedre koordinering af den kollektive trafik i hovedstaden, bedre samarbejde, bedre information - og jeg er kommet med flere eksempler på den manglende information eller den forkerte information, der findes i dag.
Jeg vil afslutningsvis sige, at SF har noteret sig den her debat og den imødekommenhed, der har været fra de andre partiers side, og derfor vil vi vælge at støtte op om det forslag til vedtagelse, som Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Liberal Alliance har fremsat.
Colette L. Brix (DF), 2009-02-03:
Tak for det.
Jeg vil godt have lov at sige tak for ministerens indlæg.
Det, som jeg måske godt kunne tænke mig at spørge lidt ind til, er, når ministeren siger, at vi skal have noget mere ud af kronerne, altså alle de penge, der bliver givet til branchen.
Det er jo mange, når man ser på alle millionerne.
Har ministeren forestillet sig et eller andet om, hvordan man sådan kunne få de penge genereret rundt i landet?
Jeg ved jo godt, at København har en anden form for turisme, og at det går smaddergodt, og jeg ved også godt, at de turister, der kommer hertil, og som kommer igennem deres erhverv og skal have nogle store møder her, jo lægger mange, mange flere penge.
Men jeg tænker også på dem udeomkring i udkantsområderne.
De, der bor derude, de tyskere, der kommer, lægger måske ikke så mange penge, men et eller andet sted kan mange bække små jo gå hen og blive til en stor å.
Derfor ville jeg bare godt høre, om ministeren havde forestillet sig et eller andet med, at pengene kunne komme sådan lidt mere rundt i hjørnerne.
Så sagde ministeren også, at vi skal tiltrække nogle flere turister til Danmark, og at vi skal gøre det en større del af året.
Der vil jeg også godt give ministeren ret.
Vi har jo én sæson herhjemme, hvor svenskerne f.eks. har to, og nordmændene også.
Folk kan jo tage dertil på skiferie med deres familier.
Der har vi så sommeren.
Det var faktisk det, jeg lige indtil nu gerne ville spørge ministeren om.
Colette L. Brix (DF), 2009-02-03:
Dansk Folkeparti har taget initiativ til denne forespørgselsdebat i Folketinget på baggrund af redegørelsen om dansk turisme fra den 26. november 2008 fra Økonomi- og Erhvervsministeriet.
Samtidig har VisitDenmark i samarbejde med bl.a. økonomi- og erhvervsministeren efterfølgende - den 13. januar - fremlagt en ny strategi for dansk turisme, der hedder »Vores Rejse - en fælles strategi for dansk turisme«.
Jeg takker for, at ministeren i dag har givet sig tid til at diskutere regeringens seneste redegørelse med os om dansk turisme.
Jeg vil starte med at sige, at vi i Dansk Folkeparti finder turismeerhvervet meget vigtigt.
For det første er der mange beskæftigede i turismebranchen, som samtidig skaber store valutaindtægter.
Næsten 100.000 personer har beskæftigelse som følge af turismen, og der er valutaindtægter for 30 mia. kr. om året.
Samtidig finder mange ufaglærte også beskæftigelse i turismeerhvervet - folk, som kan have svært ved at få fodfæste på det øvrige arbejdsmarked.
Derfor fungerer turismeerhvervet også som en døråbner til det øvrige arbejdsmarked.
Medarbejdere bliver opkvalificeret ved at arbejde i et serviceerhverv.
For det andet er turismen med til at markedsføre Danmark som nation, både kulturelt og holdningsmæssigt.
Turismen er dermed også et spejlbillede af, hvordan vi i Danmark opfatter os selv, og hvordan omverdenen opfatter Danmark.
Vores identitet afspejles i høj grad af, hvordan vi ønsker at fremvise vores land.
Danmark har som land en række klare styrker: Vi har f.eks. social sammenhængskraft, vi har en meget smuk grøn natur, og vi har et meget flot design, som er med til at tiltrække turisterne.
Derigennem kan vi også styrke dansk eksport.
Lene Espersen (KF), 2009-02-03:
Jeg takker for formandens fleksibilitet.
Og så vil jeg gerne svare bekræftende på fru Colette Brix' spørgsmål.
Først er jeg enig med fru Colette Brix i, at det er meget væsentligt, når vi ser på, hvordan vi fordeler de erhvervsfremmekroner, der er til rådighed, at man naturligvis sikrer sig, at pengene også bliver fordelt til yderkantsområderne i Danmark.
Så jeg vil sige, at regeringen er helt enig med fru Colette Brix i, at selv om det selvfølgelig er væsentligt, at vores hovedstadsområder og de større byer bliver tilgodeset, er det altså også væsentligt, at nogle af de udkantsområder, hvor turismen faktisk er en hovedindtægtskilde, også bliver indtænkt, når man tænker i at markedsføre Danmark.
Så vil jeg sige til fru Colette Brix, at jeg ligeledes er meget enig med fru Colette Brix i, at noget af det, vi skal være bedre til, er at sørge for, at vi får flere sæsoner i Danmark.
Det er ikke nok, at der alene kommer turister til Danmark i sommermånederne.
Derfor mener jeg også, det er rigtigt og det er vigtigt, at der f.eks. bliver sat fokus på sådan noget som konferenceaktivitet, for konferencer kan man jo afholde hele året, og det betyder altså, at der kommer turister til såvel København, Århus, Odense, Aalborg som Herning, alle de store byer, hvor der er konferencecentre, og vi ad den vej får skabt omsætning, også uden for sommersæsonen. Så jeg vil sige, at regeringens intentioner og de ting, vi vil arbejde videre med, flugter meget smukt med de ønsker, som Dansk Folkeparti har på turismeområdet.
Orla Hav (S), 2009-02-03:
I den anledning skal jeg spørge hr. Hans Christian Thoning, hvordan det gik med den store satsning, som regeringen lavede i begyndelsen af sin regeringsperiode, med etablering af et antal hundreder, måske tusinder sommerhuse for et trecifret millionbeløb.
De havde jo effekt på beskæftigelsen, og godt for det, men det blev jo markedsført med det klare sigte, at de skulle være med til at sikre, at der ville være sommerhuse til udlejning over de kommende år.
Er det helt udeblevet?
Hans Christian Thoning (V), 2009-02-03:
Der var da ikke noget, jeg hellere ville, det er helt klart.
Flemming Bonne (SF), 2009-02-03:
Kunne ordføreren ikke være enig i, at man i første omgang kunne bede de her vækstfora om at påtage sig den opgave at prioritere turismeerhvervene, således at vi kan få noget mere vækst, også ude i de tyndere befolkede egne af Danmark?