runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-04-01:
Jamen det er jo fuldstændig rigtigt, at vi har en forordning, så man må acceptere optjeningsperioder – og det kan de bruge både i forhold til vores folkepensioner og i forhold til vores dagpenge.
Det, som er mit budskab til danskerne, er, at jeg ikke som Dansk Folkeparti ønsker at lægge hovedet på skrå og sige, at vi nok skal løse alle problemer, og bilde danskerne ind, at man kan hente månen ned, for det kan man ikke.
Vi har en forordning, der regulerer det her spørgsmål.
Jeg tror, det kan være en farbar vej, at vi, hvis man ikke må indeksere en børnecheck, kan få forhandlet det på plads i forordningen.
Det er vanskeligt, det er rigtig vanskeligt.
Jeg tror også, det kan være en farbar vej, at man diskuterer, hvilke værn der kan stilles op, sådan at der, hvis en ydelse er hårdt presset økonomisk, er en værnsmulighed.
Det tror jeg er farbare veje for Danmark, som kan lykkes, med hensyn til at kæmpe den kamp.
Jeg stiller ting i udsigt, som jeg mener vi har en chance for at levere.
Jeg stiller ikke som Dansk Folkeparti ting i udsigt, som jeg mener er løgn, altså i forhold til hvad man kan levere, når man har forhandlet sådan en forordning.
Det kan Dansk Folkeparti ikke, det ville vi ikke kunne, og derfor tror jeg, det er rigtig vigtigt, at man er ærlig og redelig, med hensyn til hvad der kan lade sig gøre i den her sammenhæng.
Og de to ting, jeg har peget på, er rent faktisk noget, der kan lade sig gøre.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-04-01:
Nu har der været meget snak om børnechecken.
Jeg vil alligevel tillade mig at gå tilbage til det første emne, som statsministeren rejste, nemlig Produktivitetskommissionens rapport, som kom i går.
Og nu venter vi så på regeringens nye vækstinitiativer.
Produktivitetskommissionen har jo fokus på at øge produktiviteten i Danmark, og det er vi sådan set alle sammen interesserede i.
Det betyder, at man f.eks. kan lette arbejdsbyrden for folk ved at digitalisere, og det kan være ved mindre fysisk arbejde osv., men det politisk interessante er jo, hvilke redskaber vi kommer til at tage i brug.
Venstre har foreslået besparelser på indsatsen over for de arbejdsløse på 4 mia. kr. og fokuserer stadig væk på nulvækst for at finansiere skattelettelser for erhvervslivet.
Jeg har sammen med 3F's formand, Per Christensen, i stedet for foreslået en massiv satsning på opkvalificering ikke mindst af de ufaglærte, smartere lovgivning, bedre offentlig-privat sammenspil og fokus på et bedre arbejdsmiljø.
Det er noget, der i den grad vil hæmme produktiviteten og væksten, hvis vi ikke lykkes med at løfte de ufaglærte til at blive faglærte.
I hvilken retning trækker statsministeren i de drøftelser, der kommer i forbindelse med regeringens udspil til en øget vækst og produktivitet?
Vil fokus være på skattelettelser, eller vil det være på en indsats for opkvalificering af arbejdsstyrken?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-04-01:
Fru Pia Olsen Dyhr er bestemt ikke alene om at undre sig over, hvordan Venstre vil finde 4 mia. kr. i beskæftigelsessystemet.
Det har jeg undret mig over, siden Venstre sagde det første gang.
Først troede jeg ikke mine egne ører, der troede jeg, at det var 3 mia. kr., men det viste sig så at være 4 mia. kr., og jeg har stadig væk ikke fået noget svar fra Venstre på, hvordan man vil finde 4 mia. kr. i beskæftigelsessystemet.
Jeg har igen og igen bedt om svar, og derfor er mit svar også klokkeklart, nemlig at jeg ikke på nogen måde kan se, at man vil kunne finde bare i nærheden af det beløb, som Venstre foreslår her.
Og hvis man kunne, hvad jeg ikke mener man kan, så synes jeg, det ville være hul i hovedet at trække 4 mia. kr. ud beskæftigelsessystemet, når vi stadig ser, at der er behov for opkvalificering af og hjælp til de arbejdsløse i beskæftigelsessystemet.
Der er behov for en mere individuel hjælp til de arbejdsløse, og det vil der jo under ingen omstændigheder kunne gives, hvis man insisterer på at trække 4 mia. kr. ud af beskæftigelsessystemet.
Jeg har ikke påstået noget om rapporten.
Jeg har påstået noget om, hvad regeringen mener.
Vi mener, at man skal finde det provenu, der er nødvendigt; det er det eneste ordentlige og redelige at gøre i forhold til den samlede økonomiske politik.
Jeg er godt klar over, at Liberal Alliance igennem lang tid har argumenteret for, at det nærmest ikke koster noget at sænke skatterne.
Vi er bare uenige.
Vi mener, at hvis man skal sænke skatterne, skal man finde pengene et andet sted.
Og at finde de penge er vi ikke indstillet på.
Man kan godt finde de penge ved at have nulvækst eller minusvækst i den offentlige sektor, men det har vi sagt nej til, for vi mener, at der er rigtig mange danskere, som forventer bedre service i den offentlige sektor fremadrettet.
Og derfor ønsker vi ikke at nulstille eller at drive den offentlige sektor tilbage.
Det er et politisk valg, for selvfølgelig koster det nogle penge at sænke skatterne.
Lars Barfoed (KF), 2014-04-01:
Tak for det.
Produktivitetskommissionens rapport, som blev fremlagt i går, synes jeg jo er et godt grundlag sammen med rapporten fra det såkaldte Carsten Koch-udvalg til, at vi nu snart kommer i gang med nogle forhandlinger om, hvordan vi kan blive enige om at skabe mere vækst i erhvervslivet og dermed flere jobs.
Og det håber jeg vi er enige om.
Det er tidligere blevet fremhævet, og jeg tror, det var hr. Kristian Thulesen Dahl, der nævnte det, at det er sådan en dag, hvor man ikke helt ved, om det, der bliver sagt, nu står til troende, fordi det er den 1. april.
Jeg tror, at det var forrige gang, vi havde den her spørgetime, at jeg spurgte statsministeren, om vi så også i forbindelse med vækstforhandlingerne kunne se på at nedsætte nogle punktafgifter, og det mener jeg at statsministeren egentlig var noget afvisende over for.
I hvert fald har jeg noteret, at økonomi- og indenrigsministeren har været meget afvisende over for det, og jeg tror, at ministeren sagde, at det ikke var sådan, at det kunne være jul to gange om året.
Nu læser jeg så i Berlingske i dag, at regeringen rent faktisk arbejder på et oplæg, hvor der vil være afgiftslettelser på 15 mia. kr. frem til 2020.
Se, det synes vi i Det Konservative Folkeparti jo ville være rigtig godt.
Og så spørger jeg bare statsministeren: Er det en aprilsnar – det, der står i Berlingske – eller er det sådan, at vi kan regne med, at regeringen kommer med et oplæg, hvor der også er nedsættelse af punktafgifter til gavn for dem, som gerne vil have et job, og som ikke har det i dag?
Orla Hav (S), 2014-04-01:
Tak for det, formand.
Lidt usædvanligt vil jeg gerne anmode Folketinget om at standse behandlingen af de to lovforslag L 92 og L 93, de to såkaldte hundelovforslag.
Baggrunden er, at jeg har et håb om at finde en bedre løsning præget af hensynet til dyrevelfærd end det, der ser ud til at kunne blive konsekvensen af afstemningen på det nuværende grundlag.
Vedtagelsen af ændringsforslag nr. 8 og 10 risikerer at medføre, at hunde anbringes i pensionat i månedsvis, mens en retssag kører.
Det er ikke et udtryk for ordentligt hensyn til dyrenes tarv og velfærd.
Jeg har et håb om, at udvalget vil se velvilligt på, at vi kan finde en bedre løsning, og jeg har også tilsagn fra ministeren om, at vi kan tage sagen op.
I det lys beder jeg om, at vi standser behandlingen af L 92 og L 93.
Forslag om standsning af sagens behandling
Erling Bonnesen (V), 2014-04-01:
Tak for det.
Når der bliver bedt om, at sagens behandling bliver afbrudt og forslagene sendt tilbage til udvalget, stiller vi os fra Venstre naturligvis positive over for det.
Så det kan vi godt støtte.
Så har vi også den bemærkning til det, at når vi så ved andre lejligheder i andre sager kommer og beder om at få sager sendt tilbage til udvalget, vil man selvfølgelig på samme facon se positivt på det.
Det har vi så noteret nogle gange måske har kunnet knibe lidt – men det er der ingen grund til at grave rundt i nu, for nu kigger vi fremad.
Men altså, vi tilslutter os, at behandlingen her nu bliver afbrudt og sagen bliver sendt tilbage til udvalget, og det er så med en klar forventning om, at vi selvfølgelig også bliver imødekommet, når vi har ønsker om det.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-04-01:
Vi kan naturligvis fra konservativ side kun bakke op om, at vi gør tingene grundigt og ordentligt og bedst muligt, og at vi jo i det hele taget hjælper hinanden med at tage tingene tilbage i udvalget, når der er nogle, der har behov for det, og nogle, der måske forventer, at de kan komme med noget, som kan være en bedre løsning end de løsninger, der ligger nu.
Så både af hensyn til de overvejelser, hr. Orla Hav gjorde sig, og af hensyn til god parlamentarisk skik og selvfølgelig også af hensyn til ministerens velfærd vil vi naturligvis gerne bakke op om det.
Fatma Øktem (V), 2014-04-01:
Mange tak, formand.
Lovforslaget, vi behandler i dag, omhandler en ændring af lov om lige løn til mænd og kvinder.
Helt konkret foreslås der ændringer i de krav, som ligger til grund for de nuværende kønsopdelte lønstatistikker.
I dag skal en arbejdsgiver med mindst 35 fuldtidsansatte hvert år udarbejde en kønsopdelt lønstatistik for grupper med mindst 10 personer af hvert køn.
Det vil regeringen nu ændre til, at virksomheder med helt ned til 10 fuldtidsansatte, hvoraf mindst tre er mænd og mindst tre er kvinder, hvert år skal indberette lønstatistik til Danmarks Statistik.
Formålet er at reducere lønforskellene mellem mænd og kvinder gennem et forstærket fokus på ligeløn.
Regeringen nævnte allerede i regeringsgrundlaget, at man ville undersøge mulighederne for at udbygge den kønsopdelte lønstatistik.
Efter min mening burde regeringen nøjes med en undersøgelse, som den gør med så mange andre forslag på ligestillingsområdet.
I Venstre mener vi ganske enkelt ikke, at det giver mening at skærpe de nuværende regler, så flere virksomheder tvinges til at indberette.
Hvis der er problemer med, at mange af de virksomheder, der i dag har forpligtelsen, ikke indberetter, så burde regeringen i stedet bruge energien på at få de virksomheder til at leve op til deres forpligtelse.
I Venstre er vi enige med regeringen så langt, at ligeløn skal fremmes.
Men vi er tilfredse med de nuværende regler på området.
Da VK-regeringen i sin tid var med til at indføre de nuværende regler, tog vi hensyn til, at sammenligningen af gennemsnitslønningerne skulle give mening.
Det kræver, at opgørelsesgrundlaget er tilstrækkelig detaljeret i forhold til de forskellige arbejdsfunktioner, og at medarbejdergruppen har en vis størrelse.
Det mener vi ikke opfyldes med regeringens nye forslag.
Desuden skal vi huske på, at de lønforskelle, der eksisterer i dag, i høj grad kan forklares.
Forskellen skyldes primært det kønsopdelte arbejdsmarked, hvor kvinderne i høj grad er ansat i offentlige stillinger i et servicefag, og hvor mænd i høj grad besidder de private og bedre betalte stillinger.
Det vil en statistik eller mere bureaukrati ikke kunne ændre på.
I Venstre mener vi, dette forslag bærer præg af at være symbolpolitik, så regeringen kan sætte et fedt flueben ud for en af deres ligestillingsideer.
Det vil Venstre ikke lægge stemmer til, og af allerede nævnte årsager kan vi derfor ikke støtte lovforslaget.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-04-01:
Jeg undrer mig rigtig meget over Venstres ordfører.
På daværende tidspunkt sagde man: Ja, men hvis det skal sættes længere ned, koster det virksomhederne penge.
Det forslag, der er nu, koster ikke virksomhederne penge.
Jeg vil godt spørge Venstres ordfører: Er det bedre for kønsligestilling i Danmark, hvis der kommer kønsopdelte lønstatistikker på det lovforslag, der kom nu, eller det lovforslag, som Venstre indførte i 2006?
Hvad er bedst?
Fatma Øktem (V), 2014-04-01:
Det er rigtig nok, at det står der, men der er ikke noget som helst, der redegør for, hvordan man laver den beregning, som man gør i lovforslaget.
Der bliver henvist til en undersøgelse fra Deloitte, og det er sådan set det, og det er lidt underligt, fordi fra i dag, hvor der er ca. 3.000 virksomheder, der er ramt af den nuværende lov, vil der blive ca. 12.500, der skal indberette.
Det er i hvert fald også noget af det, vi har tænkt os at spørge ind til i det videre arbejde.
Jeg håber også, at ministeren vil komme lidt ind på det, fordi jeg synes, at det er meget, meget begrænset, hvad der overhovedet står i lovforslaget om besparelser.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-04-01:
Jeg stillede et spørgsmål, som jeg ikke fik svar på.
Hvad er bedst for ligestillingen?
Er det det, at kønsopdelte lønstatistikker i virkeligheden bliver bedre, fordi det omfatter flere virksomheder, i forhold til det, man gennemførte, da hr. Claus Hjort Frederiksen var det, der hed beskæftigelsesminister?
Bliver det ikke bedre nu, fordi det omfatter flere virksomheder?
Jeg synes, at det er underligt, hvis Venstre er modstander af noget, der faktisk handler om mere ligestilling.
Pia Adelsteen (DF), 2014-04-01:
Selvfølgelig skal kvinderne ikke hjem til kødgryderne, for kvinderne har den mulighed i Danmark, at de selv kan bestemme, hvad de vil.
Må jeg ikke godt sige, at det, at man laver det her forslag, det, at man får flere virksomheder til at knokle noget mere og lave nogle indberetninger til noget statistik, altså ikke kommer det løngab til livs, og hvis ordføreren for Socialdemokraterne er så naiv, at han tror det, mener jeg bare, det er hamrende naivt.
Det kan godt være, at det kan synliggøre nogle ting, men det, man kunne starte med, var da – om ikke andet – at sige, at med den eksisterende lovgivning, hvor det drejer sig om virksomheder med 35 ansatte eller mere, er der en masse, der ikke gør det, de skal.
Der er en masse, der ikke indberetter.
Hvis man nu fik dem til det og så spørger, om vi kan bruge det her til noget, presser man i hvert fald ikke de små og mellemstore virksomheder til at sidde og udfylde noget statistik udregnet på den ene eller på den anden måde, det gør man ikke, og så giver man ikke de små og mellemstore virksomheder en byrde.
Men man kunne f.eks. få den eksisterende lovgivning til at virke.
Må jeg så ikke bare i forhold til det her med statistik sige: Jeg betragter ikke nødvendigvis – og det er så min personlige holdning – statistik som fakta.
Nu har jeg siddet, som jeg har nævnt, i små og mellemstore virksomheder i 20-25 år og har været med til at udfylde nogle af de der statistikoplysninger, man skal, og tro mig, en gang imellem går det hurtigt, for vi har travlt derude.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-04-01:
Jamen om det er aprilsnar, må hr. Lars Barfoed spørge Berlingske og ikke mig om, for jeg kan jo ikke kommentere noget, som Berlingske skriver.
Det er ikke en del af vores planer, vi har endnu ikke lavet de planer.
Vi sidder jo netop og har modtaget Produktivitetskommissionens anbefalinger, og på baggrund af dem vil vi lægge nogle konkrete vækstinitiativer frem.
Det jo så rigtigt, som både jeg og økonomi- og indenrigsministeren tidligere har sagt, at vægten denne gang ikke bliver lagt på skatte- og afgiftslettelser, som var det, vi gjorde sidste år, da vi lavede vækstplanen.
Der var der jo selskabsskattelettelser, der var afgiftslettelser, og det var en stor pakke.
Og der må man nok belave sig på, at det ikke er dér, fokus ligger i denne omgang.
Men jeg må også sige klart og åbent, at det ikke er på selskabsskatte- og afgiftslettelser, at hovedvægten ligger i denne omgang, når vi skal fremlægge vores vækstinitiativer.
Lars Barfoed (KF), 2014-04-01:
Det er jo rigtig ærgerligt, at det åbenbart er en aprilsnar, når Berlingske kan skrive, at regeringen arbejder på sådan nogle afgiftslettelser, og når statsministeren så siger, at det ikke bliver en del af oplægget.
Lad os nu se, om vi alligevel ikke kan komme til at diskutere det lidt.
For det er jo sådan med de her punktafgifter, at mange af dem både indebærer meget bureaukrati og mange omkostninger for virksomhederne, som gør dem mindre konkurrencedygtige, og som også betyder, at mange danskere handler i butikker syd for grænsen i stedet for at handle i deres lokale danske butik.
Der er jo dele af Danmark, hvor der er en endnu lavere vækst, end der er i resten af Danmark.
Og en af de ting, man jo kunne gøre for at styrke væksten i de områder af Danmark, ville i hvert fald bl.a. være at styrke det, at flere kan koble sig til bredbåndsnettet – vel at mærke på en måde, så det er bredbånd med stor og hurtig kapacitet.
Vi har jo en god boligjobordning, der giver fradrag for investeringer i hjemmet.
I Det Konservative Folkeparti kunne vi godt tænke os, at det at investere i tilslutning til bredbåndsnettet og opgradering af det, ikke mindst i lavvækstområderne i landet, kunne være en del af boligjobordningen, så man også kunne få fradrag for det.
Ville det være noget, som vi kunne tale om? spørger jeg statsministeren.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-04-01:
Jamen jeg er egentlig glad for, at det står fuldstændig klart, at tyngden i de vækstinitiativer, vi kommer med, ikke ligger på skatte- og afgiftslettelsesområdet.
F.eks. selskabsskatten er der rigtig mange der har spurgt mig om og har sagt: Bliver der nye selskabsskattelettelser?
Nej, det gør der ikke.
Vi lavede udmærkede selskabsskattelettelser sidste år; det var godt, det var fornuftigt.
Men vi har ikke planer om at komme med nogle vækstinitiativer, der indeholder nye selskabsskattelettelser – bare så man er klar over det.
Sidste år var vi også optaget af lavere spildevandssatser for de store vandforbrugere og lavere energisatser for de store energiforbrugere.
Så på den måde har vi jo gjort mange af de ting, som hr. Lars Barfoed efterspørger på nuværende tidspunkt.
Jeg kan sagtens forstå bekymringen i forhold til at få bredbånd bredt ud i hele landet, og der vil jeg da sige til hr. Lars Barfoed, at vi håber, at man vil troppe op til forhandlingerne, når vi engang lægger vores vækstinitiativer frem; her ville det jo være naturligt, at det er i de forhandlinger, De Konservative kommer med deres krav.
Det undrer mig noget, at Det Konservative Folkeparti ikke tager det, vi har sagt i den her sag, positivt ind, for vi har faktisk kigget lidt på, hvad Det Konservative Folkeparti har foreslået.
Det har været foreslået, at vi skulle give en ordentlig redegørelse for de her spørgsmål; det har været foreslået, at vi skal prøve at gå ned og forandre forordningen, også med henblik på at skabe værn, hvis en ydelse bliver kraftigt presset; det har været foreslået, at man skulle kigge på en fradragsmodel, hvad vi også gør nu; det har været foreslået fra Venstres side, måske også fra De Konservatives side, at man kiggede på indeksering.
Nu gør vi alle de her ting.
Derfor havde jeg egentlig håbet, at Det Konservative Folkeparti ville tage nogle af de her ting positivt ind som et forsøg på at finde en løsning.
Lad os bare tage indekseringsmodellen.
Personligt kan jeg sagtens se fordelene ved en indekseringsmodel, men vi kan jo kun gennemføre noget, der er lovligt.
Derfor vil vi nu tage initiativ til at få tjekket én gang til, om det kan være lovligt – Venstre påstår jo stadig, det er lovligt, det vil vi da gerne tjekke en gang til.
Ifald det ikke er lovligt, synes jeg, at vi i fællesskab skal arbejde på, at den forordning, der regulerer det her spørgsmål, kan gøre det lovligt.
Det synes jeg er en fremgangsmåde, som burde få opbakning både fra De Konservative og Venstre.
Og hvem ved, nu kan det jo være, at man kommer til nye forhandlinger i Skatteministeriet og også tager de positive ting ind, som jeg har bebudet i dag.
Lars Barfoed (KF), 2014-04-01:
Men vi vil så både rejse spørgsmål om punktafgifters nedsættelse og fjernelse og spørgsmål om fradrag i forbindelse med boligjobordningen for investeringer i bredbånd som nogle af de ting, som vi synes burde indgå i sådan en vækstpakke.
Så vil jeg godt lige til sidst vende mig til noget helt andet, for statsministeren har jo kridtet banen op til en EU-debat her i dag.
Det er jo lidt underligt, at statsministeren så kommer med et oplæg, som skulle være sådan – som man forstod det – lidt af en løsning, nemlig indeksering.
Men statsministeren skynder sig så at sige, at det tror statsministeren slet ikke kan lade sig gøre; så kan det jo ikke være en del af en løsning her og nu, altså hvis ikke det kan lade sig gøre.
Men ville statsministeren være parat til, at vi som en del af en samlet løsning også fik skrevet ind som en aftale mellem de EU-positive partier, at vi fremadrettet politisk vil arbejde for at afgrænse reguleringer i EU, så EU ikke udvikler sig til en social union, og at vi også i fællesskab formulerer, hvad sådan en social union ville være, og hvad det derfor er, vi skal undgå?
Det kunne f.eks. være at etablere en situation, så man som udgangspunkt kun har socialt ansvar for borgere, der bor i ens land, mens de velfærdsydelser, man skal give til borgere, der bor i andre lande, kun er nogle få ydelser, der knytter sig snævert til det, at de er vandrende arbejdstager.
Christian Juhl (EL), 2014-04-01:
Det her forslag handler jo om andre folks penge, nemlig deres feriepenge, og er en del af finanslovsaftalen mellem regeringen og de borgerlige, der betyder, at der i 2014 overføres 200 mio. kr. fra Feriefonden til statskassen og 40 mio. kr. i hvert af årene 2015 og 2016.
I den nuværende lov står der, at der overføres 40 mio. kr. i 2012 og 2013 af de uhævede midler i Feriefonden.
Beløbet blev brugt til at medfinansiere midlertidig arbejdsmarkedsydelse.
Samtidig ændres formuleringen i den nuværende lov om, at Arbejdsmarkedets Feriefond i mindst samme omfang som hidtil skal imødekomme ansøgninger til ferieformål for de vanskeligt stillede familier.
I dette lovforslag ændres det til »i videst muligt omfang«.
Altså, »i mindst samme omfang« og »i videst muligt omfang« er to forskellige ting.
På grund af den lovændring bemyndiges ministeren til at kunne bruge af den oprindelige kapital for at kunne opfylde fondens formål.
Vi er imod, at der åbnes op for en fortolkning af »i videst muligt omfang«, der bruges til en forringelse af indsatsen til fordel for vanskeligt stillede familier og børn.
I vores aftale om den midlertidige arbejdsmarkedsydelse accepterede vi de 40 mio. kr. for 2012 og 2013.
Det fremgår ikke af lovforslaget, hvad de nye 280 mio. kr. skal bruges til.
I finansloven findes kun denne tekst, hvor der under Arbejdsmarkedets Feriefond står: »Regeringen, Venstre og Det Konservative Folkeparti er enige om at forøge statens indtægter fra ikke-hævede feriepenge samt afkastet fra Arbejdsmarkedets Feriefonds kapital med 40 mio. kr. i 2015 og 40 mio. kr. i 2016.
Regeringen, Venstre og Det Konservative Folkeparti er endvidere enige om at overføre 200 mio. kr. i 2014 fra opsparede midler i Arbejdsmarkedets Feriefond til statskassen.«
Regeringen har ved flere lejligheder gjort opmærksom på, også over for mig, at de forslag, vi fremsætter, helst skal være finansierede.
I det her tilfælde er det omvendt: De opkræver nogle penge, som det ikke er angivet hvad skal bruges til.
Vi ved ikke, hvad de skal bruges til.
Vi har ikke i Enhedslisten tradition for at give regeringen og den borgerlige opposition mulighed for at bruge større beløb, som oven i købet tages fra arbejderne i Danmark, uden at vi har hånd i hanke med, hvad de bruges til.
Det princip vil vi fastholde, også i den her sag, og derfor kan vi ikke stemme for forslaget.