runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Maja Panduro (S), 2014-06-10:
Jamen det er vi heller ikke nødvendigvis imod, hvis man kommer og anviser en finansiering til os.
Det kniber det bare en lille smule med.
Derfor er det bare fint og flot at tale om skattelettelser og om, at folk skal have flere penge mellem hænderne, når konsekvenserne er en ringere velfærd.
Det er rigtigt, at vi har lavet en aftale med regionerne om, at man kan effektivisere og bruge nogle af pengene på området til en bedre velfærd.
Det er jo sådan set det, vi også har lagt op til med kommunerne, og det står helt i skærende kontrast til det, som Venstre har meldt ud, nemlig at det demografiske pres, man ved kommer fra flere ældre, der har brug for også mere sundhedsbehandling, vil de dække ved effektiviseringer, således at der ikke bliver en krone mere til bedre velfærd.
Der siger vi, at de 12 mia. kr., som vi tror der kan effektiviseres for, ønsker vi at lade blive i den borgernære velfærd.
Oven i det lægger vi 22 mia. kr. – 3 mia. kr. om året. – for det tror vi der er brug for, hvis vi skal sikre den bedste velfærd fremover.
Anders Samuelsen (LA), 2014-06-10:
Jeg synes, vi kom meget langt væk fra spørgsmålet og det, jeg forsøgte at få svar på.
Regeringen har jo en ren tilståelsessag – positivt.
Den har lavet en aftale med regionerne om, at man kan spare 2 pct. ved effektiviseringer og forbedringer af arbejdsgange uden at forringe velfærden.
Så jeg bruger bare regeringens måde at arbejde på, og så siger jeg, at man jo kan skaffe de her 22 mia. kr., hvilket regeringen selv har vist, uden at forringe velfærdsservicen på nogen som helst måde.
Det er jo det, regionsaftalen viser.
Så kan man vælge at bruge de her 22 mia. kr. til mere velfærd i den offentlige sektor eller mere velfærd i den private sektor, altså hos borgeren.
Der er det, jeg spørger: Hvorfor er det for en gangs skyld ikke borgeren, der kan få lov til at beholde lidt flere af egne penge?
5.000 kr. om året vil da betyde rigtig meget velfærd for den enkelte familie.
For en familie er det jo 10.000 kr., hvis begge er i arbejde.
Det er da rigtig meget velfærd, altså helt konkret velfærd, hvor man bruger af sine egne penge til det, som man selv har mest lyst til.
Hvorfor er det forkert set med Socialdemokraternes øjne, at borgerne selv får lov til at bruge deres penge?
Hvorfor skal det altid være Socialdemokraterne, der skal bruge borgernes penge?
Maja Panduro (S), 2014-06-10:
Jeg har ikke noget særligt behov for at bruge borgernes penge, men det, som jeg har et behov for og et ønske om, er at sikre, at der er en velfærd, man kan regne med; at man ikke skal have dankortet op af lommen, når man skal hen på sygehuset; at man heller ikke skal have dankortet op af lommen, når ens unger skal i skole; og at man kan regne med, at der er en ordentlig pleje til ens mor eller mormor, når hun skal på plejehjem. Det tror jeg ikke på kan lade sig gøre i det scenarie, som hr. Anders Samuelsen skitserer, og som han ønsker.
Jeg er bare spændt på, hvad det ender med ovre i blå blok, for efterhånden har man jo et spænd på så mange milliarder, at ikke engang betegnelsen tulliarder rigtig slår til, i forhold til hvad man ønsker for Danmark og for vores offentlige sektor.
Jeg glæder mig til at se en samlet plan fra blå blok for, hvilken retning man ønsker at skubbe Danmark i.
Det synes jeg i grunden man skylder de vælgere, som overvejer at stemme på et af de partier.
Lars Barfoed (KF), 2014-06-10:
Tak for det.
Jeg synes, at det er, som om den socialdemokratiske ordfører lever i sådan en socialdemokratisk betonverden, hvor man slet ikke kan rive sig ud af fastlåste synspunkter.
Det er, som om fru Maja Panduro tror, at velfærd er lig med offentlig sektors størrelse.
Så jo større den offentlige sektor er, jo mere velfærd er der i Danmark.
Er det slet ikke sådan, at det kunne falde fru Maja Panduro ind, at hvis vi kan tjene flere penge i virksomhederne, skabe flere job, så flere danskere kan klare sig selv uden at være afhængige af den offentlige sektor, så er det i sig selv den bedste måde overhovedet at skabe mere offentlig velfærd på, og så ville vi samtidig tjene flere penge, så vi bedre kunne finansiere den offentlige sektor?
For den offentlige sektor er jo ikke et sted, hvor man kan plukke pengene oppe i nogle træer.
Er fru Maja Panduro ikke enig i det synspunkt?
Maja Panduro (S), 2014-06-10:
Jeg kan berolige De Konservatives ordfører med, at jeg ikke lever i nogen betonverden.
Det kan der selvfølgelig være andre der er.
Der er andre, som har lagt op til, at vi skal have nogle meget vilde og langvarige eksperimenter med vores økonomi og med vores offentlige sektor.
Det ønsker jeg ikke.
Jeg har det sådan med den offentlige sektor og den private sektor, at jeg ikke abonnerer på den der med, at en offentligt ansat er sådan en, som en privatansat slæber rundt på sin ryg, som det nogle gange kan lyde, når man hører nogle af hr. Lars Barfoeds meningsfæller.
Man må ikke være i tvivl om den her regerings optagethed af at skabe arbejdspladser.
Lars Barfoed (KF), 2014-06-10:
Nu er jeg sådan set slet ikke ude på, at vi skal lave eventyrfortællinger.
Jeg er bare ude på, at vi baserer os på erfaringer fra Danmark og erfaringer fra resten af verden, der viser, at forudsætningen for, at man tjener penge i et land, altså er, at man skaber gode vilkår for virksomhederne.
Når jeg interesserer mig for det, er det jo, fordi både statsministeren i dag og nu også fru Maja Panduro stiller regnestykket op, som om man skal finde en eller anden balance imellem på den ene side arbejdspladser og på den anden side offentlig velfærd, og sådan kan man ikke gøre det op.
Man må gøre det op sådan, at først skal der skabes nogle arbejdspladser, så flest mulige danskere klarer sig uden offentlig forsørgelse.
Gør vi det, har vi jo bedre råd til at tage os ordentligt af dem, som er udsatte, dem, som ikke kan klare sig selv – hjælpe dem, så de kan komme i gang med at klare sig selv.
Det skaber en bedre offentlig sektor, en bedre service for mennesker.
Så det er jo ikke et spørgsmål om, at vi, som er interesseret i, at virksomhederne tjener penge og folk får job i den private sektor, er ude på, at vi skal have en dårlig offentlig sektor, men den offentlige sektor bliver jo faktisk mindre i udgifter, hvis der ikke er behov for at betale så mange penge til folk, der er ledige, fordi de kan klare sig selv.
Er det ikke et regnestykke, man skulle interessere sig lidt mere for?
Maja Panduro (S), 2014-06-10:
Vi skal jo gøre begge dele, vil jeg sige til hr. Lars Barfoed.
Det er det, vi har gjort historisk i Danmark, og som mange andre lande misunder os.
Det er grunden til, at vi for nylig har fremlagt 89 vækstinitiativer, der skal skabe bedre muligheder for, at vores virksomheder skal konkurrere, og det er også grunden til, at vi sidste år – og jo heldigvis med bred opbakning i Folketinget – vedtog den vækstplan, som oppositionens statsministerkandidat ganske vist så bagefter mente var en fin lille plan og ikke var specielt imponeret over.
Jeg er stolt over den, og jeg tror, at de to ting tilsammen er det, som Danmark har brug for.
Peter Skaarup (DF), 2014-06-10:
Tak for det.
Jeg tror, at en af de ting, som danskerne har respekt for, er, hvis der er overensstemmelse mellem det, som politikerne siger, og det, de gør.
Det er til at tage og føle på, og der er det jo så interessant nu, hvor vi har haft regeringen til at sidde i knap 3 år, at følge op på, om der så var overensstemmelse, om der har været overensstemmelse mellem det, man har sagt, og det, man har gjort.
Der er jo den meget interessante artikel i Politiken i dag, som fru Maja Panduro vel også har læst, og hvor der står, at der på 2 år er forsvundet 17.000 varme hænder.
Og jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Maja Panduro, hvordan Socialdemokraterne forklarer, at man gik til valg på flere varme hænder, at man gik til valg på velfærd, og at det, der er sket, så er, at der er kommet 17.000 færre ansatte i den kommunale sektor til at tage sig af de ældre, børnene osv., hvad der ligger af offentlig velfærd i kommunerne.
Jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvordan forklarer Socialdemokraterne det faktum, at der ikke har været overensstemmelse mellem det, man har sagt, og det, man har gjort?
Martin Henriksen (DF), 2014-06-10:
Det er vel lidt vildt at sige, at fordi man fremhæver, at mange flere får en opholdstilladelse på asylområdet, så skulle det være at slå politisk plat.
Det er vel at forholde sig til nogle reelle problemer.
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at der altså også var krig og ufred i verden, dengang Dansk Folkeparti var støtteparti for den tidligere borgerlige regering, så det er jo ikke en nyhed som sådan.
Det er rigtigt, at der er en meget, meget ubehagelig konflikt og krig i Syrien, og vi vil gerne fra Dansk Folkepartis side diskutere, hvordan vi kan blive bedre til at hjælpe folk i nærområdet – regeringen kan jo indkalde til forhandlinger om det – der kan man i øvrigt hjælpe flere for færre penge, hvis det er det, man ønsker.
Det, jeg beder ordføreren om at forholde sig til, er, at vi ved, at mange af dem, der kommer til Danmark via asylsystemet, er rigtig svære at integrere.
Vi kan se, at de bliver her permanent.
Regeringen har i øvrigt også gjort det nemmere for flygtninge at få permanent opholdstilladelse, selv om de kun bør være her midlertidigt.
Det nytter ikke noget, at ordføreren ryster på hovedet, for det er rigtigt.
Det kan man bare slå op, og så kan man faktisk tjekke det, hvis man ønsker det.
Ordføreren bliver nødt til at svare på: Har man nogen konkrete initiativer til at begrænse den massive tilstrømning, der kommer til Danmark, og det store antal, der får en opholdstilladelse på asylområdet, eller vil man bare lade det være og lade det sejle, som man gør nu?
Maja Panduro (S), 2014-06-10:
Jamen så kan jeg jo gentage, at vi yder en aktiv indsats i Syrien, og det synes jeg vi skal fortsætte med.
Jeg synes bare, man skal lade være med at prøve på at slå indenrigspolitisk plat på, at der er krig og nogle meget, meget frygtelige forhold i et andet land, nemlig i Syrien.
Sandheden er jo, vil jeg sige til hr. Martin Henriksen, at vi ikke har ændret et komma i asylpolitikken.
Asylreglerne er præcis de samme, som de var, dengang vi havde en borgerlig regering, som Dansk Folkeparti støttede.
Og det kunne da være interessant at høre, hvad det er for nogle yderligere stramninger, Dansk Folkeparti ønsker, og om det er noget, Dansk Folkeparti har opbakning til i resten af den borgerlige blok.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Jo, men lige præcis til det konkrete eksempel har jeg jo sagt, at jeg synes, det var usædvanlig klogt, hvad hr. Peter Skaarup sagde, så det har jeg sådan set svaret på.
Og det er jo sådan, at for os er der mange ting i vores politik, der er vigtige.
Ja, det er vigtigt, at vi får en forstærket grænsekontrol.
Ja, det er vigtigt, at vi får bekæmpet kriminalitet mere.
Ja, det er vigtig, at forbrydere mærker en hårdere straf.
Altså, der er mange ting, der er vigtige for os.
Men den økonomiske politik er jo også vigtig, og når man hører, hvad der bliver sagt, og så i dag læser en artikel i dagens udgave af Politiken, hvor der står, at 17.000 par varme hænder er forsvundet på 2 år – 2 år, hvor SR-regeringen har siddet ved magten – så får det sådan et mærkelig skær med den filosoferen over, hvad der sker om måske halvandet år, når der har været folketingsvalg og der måske så er nogle andre partier, der sidder med flertallet.
Man kan bare diskutere, hvad der er sket de sidste 2 år under SR-regeringen.
Og der er åbenbart skåret ned ude i kommunerne på de mennesker, der kan hjælpe vores ældre og kan hjælpe vores udsatte.
Steen Gade (SF), 2014-06-10:
Så lad mig sige, at jeg synes, det var en elegant svaren udenom og et forsøg på at rejse en anden diskussion.
Og der er det da vigtigt, om Dansk Folkeparti i virkeligheden går ind for en politik, der vil betyde, at der i 2020 er 33.000 færre offentligt ansatte og dermed ringere velfærd.
Der må vil på et eller andet tidspunkt – sandsynligvis ikke i dag – blive givet et klart svar fra Dansk Folkepartis formand.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Altså, det klare svar er, at vi ikke går ind for nulvækst.
Det klare svar er, at den økonomiske politik, vi gik til valg på ved sidste valg, mener vi stadig væk er den rigtige, nemlig at der er plads til en beskeden realvækst i den offentlige sektor.
Det, man så gerne vil have mig til, er selvfølgelig at sige noget om, hvad Dansk Folkeparti mon vil i hvilken situation og under forskellige forudsætninger efter et valg og ud fra, hvilket flertal danskerne vil sætte sammen om måske et år.
Der vil jeg bare sige, at det jo er et af de svar, man ikke får under en afslutningsdebat som i dag.
Og så overlader vi selvfølgelig til den danske vælgerbefolkning at finde ud af, hvordan de vil sammensætte Folketinget, og så ved vi, hvad vi har at gøre godt med.
Jo stærkere Dansk Folkeparti bliver ved et folketingsvalg, jo flere ting – også i vores økonomiske politik – kan vi selvfølgelig få igennem.
Liv Holm Andersen (RV), 2014-06-10:
Mange tak for det.
Jeg vil sådan set gerne gå videre til et lidt nyt emne.
Dansk Folkeparti skriver i sit arbejdsprogram: »I straffesager bør sigtedes advokat være berettiget til at foretage selvstændig efterforskning og selvstændige afhøringer og kunne kræve tiltale rejst mod personer, som politi og anklagemyndighed har overset. Sådanne alternative efterforskninger skal tildeles tilstrækkelige økonomiske ressourcer.«
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om hr. Kristian Thulesen Dahl kan oplyse os om, hvor mange ressourcer der skal stilles til rådighed til de her alternative efterforskninger.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Vi har det ønske, at man får øget mulighederne for den type efterforskning.
Men det er klart, at skal det udmøntes i et konkret tiltag, kræver det selvfølgelig en del arbejde.
Sådan er det jo ofte med punkter i et arbejdsprogram, at man angiver nogle ting, man gerne vil gå efter, men også anerkender, at et arbejdsprogram jo ikke er det fuldstændige grundlag at træffe en politisk beslutning på baggrund af.
Liv Holm Andersen (RV), 2014-06-10:
Men nu ved vi jo, at Dansk Folkeparti allerede har brugt i størrelsesordenen 50 mia. kr. på retsområdet.
Jeg kan så oplyse hr. Kristian Thulesen Dahl om, at hvis blot halvdelen af de sigtede vælger at lade deres egen advokat stå for den her type alternativ efterforskning i 20 timer, vil det ifølge Justitsministeriet i hvert fald koste statskassen i omegnen af 2,8 mia. kr. om årligt.
Jeg vil bare høre, om det er i den størrelsesorden, Dansk Folkeparti forestiller sig at man afsætter ressourcer til alternative efterforskninger.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Det er ligesom med en række af de andre ting, som forskellige her i Folketingssalen har interesseret sig for – og det synes jeg er fint – at man beder om at få nogle ting beregnet i virkeligheden med nogle forudsætninger, som vi ikke har lagt til grund.
Derfor når man selvfølgelig også frem til nogle andre beløb, end vi ville nå frem til, hvis vi lavede det til et forslag, der blev fremsat her i Folketingssalen.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-06-10:
Tak for det.
Sidste år lykkedes det Enhedslisten at få sikret en milliard til de ældre på finansloven.
Det var slet ikke nok til at dække de nedskæringer, der desværre har været, og jeg deler også kritikken af, at det er problematisk, at der ikke er blevet genoprettet på ældreområdet under den her regering.
Det, jeg frygter, er, at der bliver færre hænder til at tage sig af de ældre danskere, som har bygget vores velfærdssamfund, hvis hr. Lars Løkke Rasmussen kommer tilbage på statsministerposten.
Deler Dansk Folkeparti ikke den bekymring?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Der var sådan set lidt flere ting i det, der blev sagt, men i forhold til ældrepolitikken og ældreområdet er det, tror jeg, velkendt for de fleste, at Dansk Folkeparti ønsker, at vi skal yde en ordentlig service og hjælp til vores ældre medborgere, altså de ældre, der ikke kan klare sig selv.
Det er helt afgørende i et velfærdssamfund, at vi gør det.
Og derfor vil jeg også gerne sige, at jeg synes, det var en rigtig prioritering, da man sidste efterår satte fokus på ældreområdet som en af de helt afgørende ting i forbindelse med finanslovsforhandlingerne, og vi har også efterfølgende rost, at der blev afsat flere penge.
Det var ikke noget, regeringen fandt på, hverken i deres finanslovsoplæg eller i statsministerens åbningstale tilbage sidste oktober for den sags skyld; det var noget, der blev presset igennem ved forhandlingsbordet bl.a. af Enhedslisten, og det synes jeg var rigtig godt.
Nu handler det jo så om, om de penge bliver brugt rigtigt, og om vi har sikkerhed for, at de bliver til flere hænder, for som Politiken altså kan skrive i dag, er der kommet færre såkaldte varme hænder – altså hænder, der kan hjælpe bl.a. de ældre – ude i kommunerne, og derfor viser det jo også, at der faktisk har været behov for, at der blev sat yderligere ressourcer af, og det er en politik, vi i Dansk Folkeparti synes er rigtig.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-06-10:
Tak for rosen fra Dansk Folkeparti.
Der er ingen tvivl om, at Enhedslisten går rigtig meget op i forholdene for de ældre.
Det, som jeg spørger til, er, hvad konsekvenserne for de ældre bliver, hvis hr. Lars Løkke Rasmussen igen bliver statsminister.
Det er der, hvor jeg efterlyser om Dansk Folkeparti har tænkt over, hvad konsekvensen for vores ældre medborgere bliver, de ældre medborgere, som allerede i dag mangler varme hænder til at tage sig af dem.
Har Dansk Folkeparti slet ikke tænkt over, hvad konsekvensen af hr. Lars Løkke Rasmussens nulvækst bliver for de ældre danskere i Danmark?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Jo – altså, man kan sige, at det har vi jo tænkt på, før hr. Lars Løkke Rasmussen tænkte på nulvækst.
Vi lavede jo før sidste folketingsvalg en plan for, hvordan den offentlige økonomi efter vores opfattelse skulle se ud frem til 2020.
Den lagde vi jo frem for den danske befolkning og for Folketinget og for alle, der interesserede sig lidt for det og ville læse om det.
Så kunne man se der, hvad der skulle til, set med Dansk Folkepartis briller.
Vi har så ikke forladt den kurs, vi har stadig væk den kurs, så det fortæller selvfølgelig noget om, hvad vi synes er den rigtige økonomiske politik til at sikre bl.a. vores ældre og til at sikre vores sygehuse og de ressourcer, der skal til osv.
Jeg har jo også tidligere under den her debat understreget, at det synes vi stadig væk er den rigtige økonomiske politik, og derfor har vi holdt fast, også selv om andre partier har forladt den økonomiske politik, som vi dengang var fælles om.
Jeppe Bruus (S), 2014-06-10:
Jeg vil gerne vende tilbage til det forslag, I har fra Dansk Folkepartis side i jeres arbejdsprogram, om, at sigtedes advokater skal være berettiget til at foretage en selvstændig efterforskning.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Som jeg sagde før, har vi ikke lavet et konkret forslag.
Når vi gør det, vil vi selvfølgelig skulle afgrænse, hvor det skal gælde og under hvilke vilkår, og hvad den økonomiske ramme, der er for sådan noget, vil være.
Det er jo først på det tidspunkt, at vi kommer det nærmere.
Sådan er det jo, når man kigger på partiers arbejdsprogrammer.
Så er det ikke udtryk for ting, som man nødvendigvis med det samme kan fremsætte forslag om i Folketingssalen, men jo ting, man gerne vil arbejde i retning af.
Men det er klart, at det, når det så skal komme som et forslag i Folketinget, selvfølgelig skal konkretiseres.
Jeppe Bruus (S), 2014-06-10:
Jeg synes, at man bliver forvirret på et højere plan.
Der bliver sagt, at sådan er det jo med partiers arbejdsprogrammer.
Det vil sige, at sådan er det for Dansk Folkeparti, nemlig at I kan foreslå hvad som helst.
Tidligere har vi jo dokumenteret, at I har foreslået ting for 155 mia. kr.
Det er åbenbart sådan normal praksis hos Dansk Folkeparti.
Jeg tror, at Dansk Folkeparti der adskiller sig lidt fra andre ansvarlige partier, der sådan set anviser finansiering til de forslag, de har.
Vi har jo bedt Justitsministeriet om at regne lidt på det her forslag om at give rockere og bandemedlemmer ret til at lave deres egen efterforskning for statens midler.
Man har estimeret, at det vil koste mellem 2,8 og 8,4 mia. kr.
Det kunne jo være rart, hvis Dansk Folkeparti kunne hjælpe os lidt med at konkretisere, hvad det koster.
Hvem er det, der skal have de rettigheder?
Skal det være alle bandemedlemmer og alle rockere, eller er det bare endnu et i rækken af forslag fra Dansk Folkepartis side om ting, som man kan ønske sig, og som man så efterfølgende kan konkretisere?
Hvis ikke det er sådan, eksisterer der så en anden virkelighed for Dansk Folkeparti, end der gør for alle mulige andre økonomisk ansvarlige partier, der sådan set ønsker at tage ansvar for det her land?
Steen Gade (SF), 2014-06-10:
Det er jo åbenlyst, at vi ikke kan få et klart svar fra hr. Kristian Thulsen Dahl.
Men derfor vil jeg oplæse en meget klar markering fra hr. Peter Skaarup i Information den 20. april, hvor han udtaler: »Vi lægger ikke stemmer til nulvækst«.
Jeg vil sige til Dansk Folkepartis formand og ordfører, at det her ikke handler om at give garantier, men om, hvad man prioriterer.
Hvad er vigtigst?
Og der kan jeg forstå på svaret, der blev givet lige før, at det er noget med grænsebomme.
Men er det ikke vigtigt, om der skal være nulvækst i den offentlige sektor, hvor mange ansatte der skal være, og om der skal være ordentlig velfærd?
Det er da i hvert fald sådan, at der er mange, der i de her år tror på Dansk Folkepartis sociale samvittighed, og derfor synes jeg da vi har brug for at få et helt klart svar.
Jonas Dahl (SF), 2014-06-10:
Tak for det.
Det havde måske egentlig været meget godt, hvis hr. Peter Skaarup også havde haft ordet her om lidt, for jeg vil egentlig gerne spørge ind til noget, hr. Peter Skaarup, Dansk Folkepartis gruppeformand, udtalte den 19. april i år.
Han udtalte: Vi lægger ikke stemmer til nulvækst.
Derfor er det simple spørgsmål til Dansk Folkepartis formand og ordfører her i dag, hr. Kristian Thulesen Dahl: Vil Dansk Folkeparti efter et valg lægge stemmer til nulvækst?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Altså, vores økonomiske politik er jo ganske klar.
Det er den samme, som vi gik til valg på i 2011.
Når vi dengang var sammen med andre partier om at lave en plan med en beskeden realvækst i den offentlige sektor, var det, fordi vi mente, at det var det rigtige.
Og at andre partier flytter sig i den økonomiske politik, er jo deres ansvar.
Jonas Dahl (SF), 2014-06-10:
Det var jo mange fine ord, uden at der rigtig blev svaret på spørgsmålet.
For det interessante er jo, om hr. Kristian Thulesen Dahl ligesom sin gruppeformand, hr. Peter Skaarup, kan garantere, at Dansk Folkeparti ikke lægger stemmer til nulvækst efter et valg.
Det er jo det, der er den interessante diskussion, og det var også den diskussion, vi havde med hr. Lars Løkke Rasmussen for lidt tid siden, hvor hr. Lars Løkke Rasmussen nærmest begyndte at dele både topskattelettelser og alle mulige andre skattelettelser ud med rund hånd.
Man må alt andet lige forvente, at Dansk Folkeparti vil støtte – og det har de jo sagt – hr. Lars Løkke Rasmussen som statsminister, og det interessante er jo at vide, om Dansk Folkeparti vil lægge stemmer til nulvækst efter et valg.