runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Nu er formålet med kontanthjælpssystemet jo at have den sidste løsning, hvis der ikke findes andre måder, man kan få finansieret sit liv på.
Jeg tror, at vi får brug for en sådan sidste løsning i rigtig, rigtig mange år endnu, og derfor tror jeg, at vi skal bevare kontanthjælpssystemet, indtil det er blevet overflødigt.
Det håber jeg da på at det bliver den dag, hvor vi sørger for, at alle mennesker enten har et arbejde eller også er på en ydelse på grund af deres handicap eller sygdom, som de kan overleve på.
Altså, nu har jeg jo svaret på de samme spørgsmål i efterhånden 5 år, og jeg har svaret det samme hver gang, men hr. Troels Lund Poulsen har stadig væk ikke forstået det.
Det er der måske ikke så meget at gøre ved.
Det er også muligt, at det skyldes mine fuldstændig manglende evner til at være pædagogisk, og det beklager jeg meget.
Men jeg skal prøve at skrive det ned og sende det i en mail.
Så kan det være, at det kan forstås.
Troels Lund Poulsen (V), 2013-05-29:
Tak for det svar, som man ikke blev klogere af.
Men jeg kan prøve at spørge hr. Per Clausen igen: Hvordan og hvorledes hænger det så sammen med, at hr. Per Clausen aldrig lagt skjul på – og det har Enhedslisten jo heller ikke – at man ikke ønsker noget som helst forsvar i Danmark?
Man har jo argumenteret for, at forsvaret er råddent, og at der slet ikke burde gives penge til forsvaret.
Hvordan hænger det sammen med de meget klare meldinger, som Enhedslisten er kommet med igennem de sidste mange år?
Er det, fordi man har skiftet holdning?
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Deraf fremgår, at vi skal have et politi fremadrettet.
Det er klart, at politiet skal organiseres sådan, at det mest effektivt bekæmper kriminalitet og de ting, der skal bekæmpes.
Vi lægger i øvrigt stor vægt på at forebygge kriminalitet ved at tage hånd om sociale problemer, og vi mener, at det militære forsvar, som vi skal have, skal reduceres til en størrelse, der er nødvendig for at sikre Danmarks suverænitet og stille tropper til rådighed for FN's fredsbevarende indsats.
Troels Lund Poulsen (V), 2013-05-29:
Tak for det.
Det er sådan set et opfølgende spørgsmål på det, som hr. Jacob Jensen spurgte om.
Hvis man ser Enhedslistens seneste principprogram, kan man se, at der nogenlunde, tror jeg, står som følger – og jeg citerer: »Frem for alt opløsning af politiet og militæret, der gang på gang har vist sig som kapitalmagtens sidste, alt for effektive allierede.«
Hvad dækker det over?
Thomas Danielsen (V), 2013-05-29:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge hr. Per Clausen, om der er nogen grund til at bevare kontanthjælpssystemet, for hvad er formålet med kontanthjælpssystemet, hvis man aldrig skal kunne falde ud af dagpengesystemet.
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Unødige og skadelige aktiviteter skal afvikles, uanset om de er offentlige eller private.
Enhedslisten arbejder for, at det danske forsvar indrettes på en sådan måde, at man er i stand til at varetage de suverænitetsforsvarsopgaver, som vi har, og så vi har mulighed for at deltage i FN's fredsbevarende tropper.
Det er sådan set Enhedslistens politik på det her område.
Jacob Jensen (V), 2013-05-29:
Det er jo også en slags nedskæringer.
Men må jeg forstå svaret sådan, at hæren skal nedlægges jo før, jo bedre?
Leif Mikkelsen (LA), 2013-05-29:
Jo, vi siger, der skal være færre.
Hr. Magnus Heunicke lyver folk ind i deres åbne ansigt, peger nu igen på, at der kommer vækst i den offentlige sektor.
Det sagde man også før valget, og hvad kom der?
Nedskæringer.
Nu påstår man så, at der kommer vækst, og hvad kommer der?
Givetvis nedskæringer, hvis man skal gå ud fra Socialdemokraternes normale linje.
Så det er en gang hykleri af værste skuffe.
En række Socialdemokrater her i dag spørger til, hvor forfærdeligt det vil gå, hvis en anden politik kommer til, men hvem vælger at kunne tro på det i fremtiden?
Er vi ikke i gang med det største vælgerbedrag i nyere tid?
Man siger ét før valget, og nu er det virkelighedens verden, og så siger man i dag, at der kommer vækst.
Der kommer nedskæringer fra den her regering med dens politik.
Vil hr. Magnus Heunicke ikke for en gangs skyld indrømme her en sen aften kl. 23.10, at man har taget fejl igen, igen, og man gør det sikkert igen?
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
Derfor har der været nogle år med opstramninger med en meget lav vækst, der har været et år med nulvækst, og så har vi nu meget, meget lav vækst i den offentlige sektor.
Der er så lagt en plan frem, der kan sikre, at der kommer fornyet vækst i den offentlige sektor, som kan sikre, at der er rum til titusinde flere medarbejdere i den offentlige sektor, i takt med at der kommer mange flere ældre.
Det er jo det svar, som jeg synes man har krav på at få at vide, som alle borgere i Danmark har krav på at vide: Hvad er det, Liberal Alliance vil gøre?
Hvor mange færre medarbejdere skal der være i vores ældrepleje, hvis det står til Liberal Alliance?
Leif Mikkelsen (LA), 2013-05-29:
Til hr. Magnus Heunicke vil jeg sige: Undskyld, men man skal høre på meget socialdemokratisk sludder, inden ørerne falder af – og det her er åbenbart en af de store aftener.
Der er ingen grænser for, hvor mange Socialdemokrater der har råbt massakre efter Liberal Alliances politik, når vi pegede på nedskæringer i den offentlige sektor.
Nu skal jeg gøre spørgsmålet meget enkelt, for det kniber åbenbart med at få svaret: Er det, som vi har set under denne regering, hvor den offentlige sektor nu er udsat for begrænsninger i ansættelser, udtryk for massakre i den offentlige sektor?
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
[Lydudfald]
... jo vil sikre, er, at der er midler fremover til at følge med.
Så når der bliver flere ældre ude i vores kommuner, er der også flere midler, således at vores kommuner kan levere den ældreservice, som skal til.
Så med vores 2020-plan, og den er beskeden i forhold til vækst i den offentlige sektor, vil der være 10.000 flere medarbejdere i 2020 i den offentlige sektor.
Der vil altså være flere medarbejdere, når der også bliver flere ældre.
Hvis man som parti går ind for nulvækst eller vil gå til valg med nogle, der vil have nulvækst, vil det betyde færre medarbejdere i ældresektoren, mens der bliver flere ældre.
Vores 2020-plan sikrer, at der kan være titusinde flere medarbejdere i den offentlige sektor.
Venstre og Konservative vil have nulvækst, og jeg kan forstå, at Liberal Alliance vil gå endnu videre.
Nu fik vi så også hr. Leif Mikkelsens ord for, at der skal være færre medarbejdere i ældresektoren, og vi ved, at der bliver flere ældre.
Der skal være færre medarbejdere: færre hjemmehjælpere, færre SOSU-assistenter, færre ude, der giver ældrepleje.
Det kunne da være meget rart at vide: Hvordan vil det påvirke den velfærd, den tryghed, den omsorg, som vi giver de ældre i vores samfund?
Det svar synes jeg man skulle komme med fra Liberal Alliances side.
Karina Adsbøl (DF), 2013-05-29:
Jeg synes ikke rigtig, jeg fik noget svar.
I forhold til den her højesteretsdom kan vi jo godt forestille os, at der kommer rigtig mange af de her sager.
Det handler simpelt hen om, at Minna og Svend Erik Hansen har fået frataget deres hjemmehjælp, i forbindelse med at kommunen skal spare penge.
Den sag er tabt, så hvad vil regeringen gøre fremadrettet i de her sager, der sikkert kommer?
Ældre Sagen er jo meget bekymret for, at det her er en glidebane nu.
Vil regeringen tage nogle initiativer i den forbindelse?
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
For mig er det fuldstændig klart, at det er kommunens opgave, det er dens pligt at fastlægge et serviceniveau.
Det vil sige, man har ret til en grundlæggende service, en grundlæggende pleje, og hvis kommunen ikke overholder den grundlæggende pleje, de grundlæggende rettigheder, så fejler kommunen.
Som jeg forstår dommen her – nu er jeg ude i en enkelt dom – så handler den altså om, hvorvidt man som kommune undervejs kan ændre i det serviceniveau oven over det grundlæggende niveau.
Det kan man jo godt som kommune; det er selvfølgelig sådan, vi har et kommunalt selvstyre, hvor kommunen har lov til det.
Karina Adsbøl (DF), 2013-05-29:
Ordføreren og statsministeren sagde i deres taler, at de gerne vil hjælpe mennesker med handicap, de ældre og de syge.
Derfor kunne vi i Dansk Folkeparti godt tænke os at vide, hvordan regeringen forholder sig til den højesteretsdom, der faldt i sidste uge, i forbindelse med at to ældre mennesker har fået frataget deres hjemmehjælp, på grund af at kommunen har skullet spare penge.
Hvad vil regeringen gøre ved det, og vil regeringen gøre noget for de her mennesker, som er syge, som har et handicap, og som er ældre?
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
Det spørgsmål kommer fra det parti, som, da de havde ansvaret, tabte mere end 100.000 arbejdspladser i den private sektor.
Nu prøver jeg bare at lægge Venstres egen litteratur til grund for mit svar.
Ja, det kan lade sig gøre at lave opstramninger et par år og have nulvækst et par år, man har man det i en længere periode frem til 2020 f.eks. – som planen jo lød – så vil det betyde nedskæringer i kernevelfærden.
Det vil det ikke betyde, hvis det er 1 eller 2 år, men hvis det er en længere årrække, vil det
Så hvor er den nedskæring i kernevelfærden, som Venstre foreslår?
Det har vi heller ikke fået svar på.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
Det er jo lige præcis det, vi spørger hr. Magnus Heunicke om.
Hvad er det for nogle nedskæringer i kernevelfærden, som den nuværende regering har gennemført?
Hvad er det for nogle nedskæringer, som har betydet, at der er 25.700 færre offentligt ansatte?
Det er altså de her mennesker, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil sagde ikke længere kan stå op og gå på arbejde i den offentlige sektor.
Det er 25.700, som der ikke længere er plads til, som har mistet deres arbejde i den offentlige sektor under den her regering.
Hvilke konkrete velfærdsnedskæringer betyder det for danskerne?
Ordføreren må da kunne svare helt konkret og kort på, hvad det er for nogle velfærdsnedskæringer, det betyder for danskerne?
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
Jeg erkender fuldt ud: Ja, det er rigtigt; det er historieundervisning; det er fuldstændig rigtigt, at vi i vores valgoplæg lagde en plan frem, der sikrede en vækst i den offentlige sektor på 1,4 pct.
Det er rigtigt.
Nu har vi lagt en 2020-plan frem, som sikrer en vækst, som er mindre, nemlig på 0,65 pct.
Nej, det var ikke en plan, det var et forslag, et standpunkt, en holdning eller et eller andet, man lagde frem.
Man bevægede sig i hvert fald i Venstre henimod at tale for nulvækst.
Ja, det er en situation, hvor pengene skal være i kassen, før man kan bruge dem, og vi har nu kigget på, hvor mange penge vi kan få ind, hvilke reformer vi kan lave, hvilken vækst vi kan have i den offentlige sektor, og hvilken velfærd vi kan få ud af det.
Det synes jeg er ærlig politik.
Det, vi mangler fra Venstre i det regnestykke, er jo et svar på spørgsmålet om, hvilken velfærd man så kan få ud af det.
Det er jo ikke mig, der står og taler for nedskæringer i kernevelfærden.
Det er mig, der læser det op, men det er jo en oplæsning fra VK-regeringens egen 2020-plan, hvor der står, at nulvækst vil betyde nedskæringer i kernevelfærden.
Jeg er så nysgerrig efter at høre, hvor de nedskæringer i kernevelfærden skal være.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
Nu har både hr. Kristian Thulesen Dahl og hr. Jacob Jensen jo spurgt, om hr. Magnus Heunicke kunne huske, hvilken velfærdsstigningsprocent Socialdemokraterne lovede danskerne før valget.
Det er ikke lykkedes hr. Magnus Heunicke at svare på det.
Det var 1,4 pct.
Det var lige præcis det, som hr. Magnus Heunicke og Socialdemokraterne og SF lovede danskerne før valget, og som ikke er blevet til noget.
Derfor er det interessante spørgsmål jo: Hvordan er det så gået med velfærden, når det, der blev lovet, var en stigning på 1,4 pct., og det, man reelt set har fået, er nulvækst, som har betydet, at der under regeringens tid er kommet 25.700 færre offentligt ansatte?
Når hr. Magnus Heunicke har det udgangspunkt, at det betyder markante velfærdsnedskæringer, kan vi så ikke få at vide helt konkret, hvad det er for nogle borgere, der ikke har fået hjælp?
Hvad er det for nogle personer, hvad er det for nogle ansatte, der ikke længere står op om morgenen og har et job, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil talte om
Hvem er det gået ud over?
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Vi arbejder sådan set hver eneste dag på at reducere de udgifter, der bruges til militæret.
Vi synes sådan set, at det ville være fornuftigt at afruste vores land på en sådan måde, at det, vi havde tilbage, var det, der var nødvendigt for at opretholde varetagelsen af vores suverænitet.
Derudover så vi gerne, at Danmark havde mulighed for at deltage i FN's fredsbevarende styrker, når det var relevant.
Det er sådan set vores mål, og det arbejder vi for hver eneste dag med al den kraft, vi kan.
Jacob Jensen (V), 2013-05-29:
Nu har vi jo talt meget om offentlig service, vækst osv.
Så vil jeg bare høre, om hr. Per Clausen kunne løfte sløret for, hvornår Enhedslisten planlægger, at hæren skal nedlægges.
Det er jo også en del af den offentlige sektor.
Jeg må forstå, at det er en del af Enhedslistens partiprogram, og derfor synes jeg, at det ville være rimeligt, at vi får at vide, hvilken dato man planlægger efter i Enhedslisten.
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
Vi tager fat i hele beskæftigelsesområdet efter sommerferien.
Hvad så med det her med vækstskønnet, altså når man ændrer på det?
Hvordan ser det ud i resten af verden?
Jeg tjekkede det forleden.
Stort set alle lande, som vi normalt handler med, har måttet nedjustere deres vækstskøn de sidste par år.
Det er stort set alle lande.
Jeg tror, at der var to eller tre af dem, som vi handler bare mere end 1 pct. med, som ikke har behøvet at gøre det.
Stort set alle andre har gjort det.
Har det en indvirkning på vores økonomi?
Derfor må man sige, at sådan et vækstskøn jo er bedste mands bud.
Men det, vi har krav på, er at få at vide, hvad planen så er fremadrettet for Danmark.
Den plan har vi fra regeringspartiernes side.
Den plan mangler vi at få fra Venstre og Konservatives side.
Erling Bonnesen (V), 2013-05-29:
Tak for det.
Nu må vi jo sige, at vi nærmer os sandhedens time for den socialdemokratiske ordfører, for nu har vi den ene gang efter den anden hørt, at i VK-regeringens tid, hvor man kun kunne få ansat 17.000 flere, var det helt forfærdeligt.
Nu er faktum så, at der er 25.000 færre, og så er det jo ikke bare en massakre, men nærmest en multimassakre.
Hvad er konsekvensen af det, og – ikke mindst – hvad vil man gøre ved det?
Noget må der jo gøres ved det, for vi har lige hørt statsministeren sige, at hun holder meget af den offentlige sektor og gerne ser nogle flere ansatte der.
Hvilke planer har man så for at gøre noget ved det?
Mike Legarth (KF), 2013-05-29:
Konsekvensen har formand hr. Lars Barfoed jo i detaljer redegjort for tidligere i dag på talerstolen, og der er ikke tid til det program nu.
Men det er jo muligt, og det har vi dokumenteret.
Men det er jo ikke det, det handler om.
Jeg har stillet et spørgsmål til ordføreren for regeringspartiet, og jeg får intet svar.
Er vi enige om, at Socialdemokratiet og SF sagde, at det ville være et blodbad og en massakre, hvis man stod bag en politik, der var under 1,4 pct. i offentlig vækst – ja eller nej?
Jeg har et følgespørgsmål til min anden runde.
Nu har regeringen måttet nedjustere sit vækstskøn tre gange i træk.
Hvis det sker en fjerde gang, er der ikke balance mellem indtægter og udgifter, og så snyder man befolkningen igen.
Er man villig til at indføre nye reformer, så der opstår balance?
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
Jeg tror, at vi i hvert fald er enige om den del af historieundervisningen, der går på, at både partierne til venstre for midten og til højre for midten og på midten i dansk politik har nedjusteret skønnet for, hvor meget det er muligt for den offentlige sektor at vokse.
Det har vi gjort, og jeg tror også, man kan sige, at det har Venstre og Konservative jo i den grad også gjort.
De sagde jo dengang, at man skal have en vækst på 0,7-0.8 pct. for ikke at risikere nedskæringer i kernevelfærden.
I dag siger man så, at man skal have en nulvækst.
Ja, det er at sætte vækstskønnet gevaldigt ned.
Vi har også sat vores vækstskøn ned, for pengene skal jo være i kassen.
Alt andet ville jo være uansvarligt.
Spørgsmålet er så, om vi kan få et svar på, hvad sådan en nulvækst vil betyde af nedskæringer i kernevelfærden.
Nu er det den sidste spørger, kan jeg forstå.
Indtil videre har vi ikke kunnet få nogen som helst svar fra Venstre, men det kan jo være, at Konservative lidt mere er et sandhedsvidne i den blok.
Hvad er konsekvensen af nulvækst?
Hvor er det, det skal ramme?
Mike Legarth (KF), 2013-05-29:
Jeg vil stille et spørgsmål til ordføreren.
Det er bare lige for at få cementeret nogle af de spørgsmål, der har været.
I sidste valgkamp sagde lederen af SF og lederen af Socialdemokratiet, at hvis man havde en offentlig vækst på under 1,4 pct., var det et blodbad, det var en massakre, det var en fuldstændig nedbarbering, det var en afbrænding af det danske samfund.
Og nu ser man så en regering, der fører en helt anden politik, der nærmer sig nulvækst, sådan som Det Konservative Folkeparti hele tiden har sagt er muligt.
Vil ordføreren ikke bare helt stille og roligt og i al mindelighed bekræfte, at det er sådan, det forholder sig?
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
Multimassakre, en hån mod de ældre og skoleeleverne.
Det skal man høre fra partiet, hvis valggrundlag vi ikke ved hvad vil være, men som i hvert fald nu mener, at der skal være nulvækst.
For mig er kernevelfærd præcis ældreomsorg, det er uddannelse, det er vores skoleelever, det er det, jeg mener er kernevelfærd.
Og vi ved, at nulvækst vil betyde nedskæringer i den kernevelfærd, og vi spørger så igen og igen: Kom nu med den plan, hvornår kommer den plan fra Venstre om, hvad det er for en kernevelfærd, der skal skæres i?
Det synes jeg er en hån mod de ældre og vores børn, altså at man ikke vil komme med den.
Erling Bonnesen (V), 2013-05-29:
Det svar, som vi får fra den socialdemokratiske ordfører nu, er jo simpelt hen en hån mod både de ældre og mod skoleeleverne.
Man prøver nu at forklare, at efter 2020 har man måske noget med 10.000, og så har man sat det i forhold til vores 17.000.
Nej, det drejer sig om her og nu, vil jeg sige til den kære ordfører fra Socialdemokraterne.
Når man har været ude med den retorik, som man har, må man jo svare kort på, hvad det så er, man vil gøre ved det i forhold til de ældre nu og i forhold til skoleeleverne nu, altså dem, der skal have gavn af den offentlige service nu, men som så har været udsat for den nuværende socialdemokratiske multimassakre, som man næsten må forstå det som.
For det er jo det, der sådan set her og nu er kernen, og ikke et spørgsmål om, hvad der sker i 2020.
Så hvad vil man gøre ved det nu for at leve op til det, som vi har hørt statsministeren selv stå på mål for nu, nemlig at hun godt kan lide den offentlige sektor og gerne ser nogle flere ansatte der?
Magnus Heunicke (S), 2013-05-29:
Hvor er det skønt at få sådan et spørgsmål her: Hvilke planer har man for den offentlige sektor?
Den plan kan man jo læse i vores 2020-plan.
Meget af debatten handler om, om man har en plan eller ikke har nogen plan.
Væksten i den offentlige sektor er beskeden, men det er i vores optik nok til at sikre, at vi med den demografiske ændring kan bevare en tryg velfærd, og det er nok til at sikre 10.000 flere medarbejdere i den offentlige sektor frem mod 2020.
Det er ikke uansvarlig vækst, men det er tryghed for velfærden.
Den plan, Venstres plan, kunne vi godt tænke os at se, for vi kan huske, som jeg rigtig mange gange har sagt heroppefra, at der i Venstres 2020-plan stod: Nulvækst vil betyde nedskæringer i kernevelfærden.
Hvor er planen for, hvilken kernevelfærd Venstre vil skære i?
Det er derfor, vi har debatten så sent på aftenen, fordi Venstre jo af taktiske årsager nægter at komme med den plan.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-05-29:
Jeg er som bekendt helt enig med ordføreren i, at der skal prioriteres.
Man skal selvfølgelig bruge pengene bedst muligt, men det skal ikke omfattes af nulvækst.
Og de områder udgør jo 53,8 pct. af det offentlige forbrug.
Vil fru Ellen Trane Nørby så ikke redegøre for, hvilken vækstprocent der så er plads til på de øvrige politikområder, hvis den samlede vækstprocent altså skal være 0, sådan som Venstre har foreslået.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
I hvert fald må man sige, at de unge, der før valget fik at vide af hr. Jonas Dahl og Socialdemokraterne, SF og Det Radikale Venstre, at de var garanter for, at der ikke blev skåret ned i deres SU, i hvert fald er vågnet op til en helt anden virkelighed, hvor der er blevet lavet markante besparelser på SU'en: 2,2 mia. kr.
Derfor synes jeg egentlig bare, at vi skal være ærlige om de udfordringer, som vores samfund står over for: at vi er nødt til at prioritere de ressourcer, der er, og den plads, der er, frem til 2020, fordi vi har gennemført reformer, ansvarlige reformer, som har fremtidssikret dansk økonomi, og som sikrer, at vi hvert år kan bruge 0,8 pct., enten på et øget offentligt forbrug eller på at skabe arbejdspladser ved at lempe skatter og afgifter.
Der vælger vi arbejdspladser over et øget offentligt forbrug.
Jacob Jensen (V), 2013-05-29:
Jeg kan forstå, at statsministeren er meget glad for »Vækstplan DK«.
Den burde måske rettelig hedde Vækstplan VK.
Det er i hvert fald sådan, at centrale dele af vækstpakken jo faktisk har groet i Venstres forhave.
Lad mig nævne en lavere selskabsskat; det var regeringspartierne imod, indtil for nylig.
Lad mig nævne boligjobordningen; den lagde regeringen i graven, indtil man kom på bedre tanker få måneder senere.
Lad mig nævne en grænsehandelspakke; den var man imod fra regeringens side, indtil man kom på bedre tanker få måneder senere.
Er det ikke rigtigt, at ud af de 150.000 job i den private sektor, som regeringen i sin vækstpakke arbejder på i 2020, stammer en tredjedel eller præcis 42.000 fra reformer, som er vedtaget af VK-regeringen, genopretningspakken, tilbagetrækningsreformen og skatteaftalerne for 2007 og 2009, reformer, som Socialdemokraterne bl.a. kaldte for rødvinsreformer?
Nu har regeringen adopteret de reformer.
Er det ikke korrekt, vil jeg spørge statsministeren om?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-05-29:
Hr. Lars Barfoed er meget optaget af christiansborgargumenterne i den her diskussion.
Jeg er optaget af, om Danmark kan udføre de missioner, vi gerne vil; jeg er optaget af soldaternes sikkerhed; og jeg er optaget af, at den modernisering af det danske forsvar, som vi i fællesskab er i gang med, også kommer til at gælde for forsvarets ledelse.
Vi ser frem til at diskutere de her spørgsmål med Det Konservative Folkeparti.
Det kommer vi også til at gøre fremadrettet.
Vi ville synes, at det var meget vanskeligt at stå på mål for, at godt nok skal hele forsvaret moderniseres, og vi skal ændre på etablissementer, men lige præcis forsvarets ledelse kan vi bestemt ikke kigge på, for der skal det være, som det altid har været.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Lars Barfoed (KF), 2013-05-29:
Realiteten er bare, at vi var med hele vejen, når det gjaldt om at føre en ansvarlig økonomisk politik.
Der var vi der som ansvarlig opposition, men da regeringen ikke kunne få os med til at stække det danske forsvars ledelse, fjerne Forsvarskommandoen og dermed i realiteten reducere sikkerheden for vores soldater, når de er ude i kritiske situationer, så gik man til Enhedslisten, som har på sit program at fjerne dansk militær, fordi de mener, at det er kapitalismens håndlanger.
Så kunne man få Enhedslisten med til at organisere forsvarets ledelse.
Det synes jeg er beskæmmende.