runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2013-03-20:
Jeg er ked af, at ministeren ikke helt har fanget, hvad det er, spørgsmålet går ud på.
Jeg synes sådan set, at det er forholdsvis ligetil.
Hvis man kigger på, hvordan forskellige bander er sammensat, så tror jeg da godt, man kan tillade sig at konkludere, at en del af de problemer, som vi oplever her, skyldes indvandrerbander.
Det hænger jo sammen med tidligere tiders indvandringspolitik.
Der er kommet en stor indvandring fra lande, hvorfra vi kan se at der desværre er en del personer inden for de her grupper, som er overrepræsenteret i kriminalstatistikerne.
Vi kan faktisk også se, at efterkommerne er mere kriminelle end indvandrerne inden for visse grupper, og det synes jeg da bør give anledning til, set i sammenhæng med den bandekonflikt, der er der nu, at se på, om ikke der er behov for at foretage en justering i den førte udlændingepolitik.
For hvis vi kan se, at der kommer folk til Danmark fra lande, hvorfra vi ved at man typisk er overrepræsenteret i kriminalstatistikkerne, og hvis vi kan se, at nogle af dem, selvfølgelig ikke alle sammen, men nogle af dem, glider ind i bandemiljøet, så var det måske en ide, at vi stoppede op og sagde, at hvis vi skal forebygge bandeproblemer om 10 år, og 20 år, så burde vi måske også kigge lidt på den udlændingepolitik, som vi fører nu, og på, hvilken slags indvandring det er, der kommer til Danmark.
Men det kan ministeren måske slet ikke følge mig i?
Bent Bøgsted (DF), 2013-03-20:
Når der så nu er kommet nye tal, er ministeren så sikker på, at det, man blev enig med Enhedslisten om på det tidspunkt, altså den pakke, der blev vedtaget, med uddannelse og med akutjob, der skulle hjælpe de ledige, var nok til at sikre den gruppe, der tilsyneladende var i vækst?
Mette Frederiksen (S), 2013-03-20:
Jamen det har været regeringens vurdering, at vi ikke skulle fremlægge tal, før beregningerne var færdige og velkonsoliderede og de økonomiske konsekvenser deraf også var vurderet.
Man kan selvfølgelig altid diskutere, hvornår noget skal lægges frem, men det har altså været regeringens vurdering, at det var den rigtige beslutning at fremlægge et revideret skøn, når det faglige arbejde med at tilvejebringe et nyt vidensgrundlag faktisk var overstået.
Bent Bøgsted (DF), 2013-03-20:
Jamen man kan selvfølgelig have fuld forståelse for, at ministeren er lidt i knibe her og har lidt vanskeligt ved at sige noget konkret, for det er det her med, hvilke oplysninger ministeren får fra embedsmændene, og hvilke oplysninger ministeren ikke får.
Men var det ikke rimeligt, når man tilsyneladende allerede den 5. december vidste, at der var noget under opsejling, at man så havde givet besked om, at der nok kom nogle nye tal, der måske var højere end dem, vi hidtil havde regnet med?
Det kunne jo have været på sin plads så at have oplyst Folketinget om, at der var noget på vej, et tal, der var langt højere end det, vi hidtil var gået ud fra.
Det er på grund af krisen, og det er jo ikke sådan bare lige ministerens skyld, ikke det hele i hvert fald.
Krisen spiller ind her, og det er det, der er årsagen til, at tallene er steget.
Mette Frederiksen (S), 2013-03-20:
Altså, jeg skal jo ikke vurdere, hvilke krav andre partier ville kunne have stillet i forbindelse med en folketingsforhandling om finansloven.
Det, jeg kan sige, er, at det reviderede skøn ikke er færdiggjort på det tidspunkt, hvor der er lovbehandling i Folketingssalen.
De økonomiske konsekvenser af det reviderede skøn er ikke færdiggjort, og derfor offentliggør regeringen skønnet, når materialet er klar til det.
Bent Bøgsted (DF), 2013-03-20:
Tak til ministeren for svaret.
Nu har vi jo haft et samråd, hvor det også har været bragt på bane, men i samrådet fik vi så ikke rigtig noget svar på et af de spørgsmål, som jeg stillede.
Det var det med, at når de oplysninger nu forelå, ifølge Ekstra Bladet i hvert fald, allerede den 5. december , vidste man i hvert fald i departementet, at der var noget under opsejling, at der var nye tal på vej.
Jeg skal ikke gøre mig klog på, hvornår ministeren fik oplysninger om de tal
, men det, der ligger i det her, er jo, at hvis de oplysninger var kommet frem i forbindelse med finanslovsdebatten, da den blev afsluttet den 19. december, kunne det jo have medført, at debatten i afslutningsdebatten kunne have fokuseret på det her, at der havde været en anderledes tilgang til det, og at der måske kunne være kommet yderligere krav om en indsats for de ledige lige i forbindelse med finanslovsforhandlingen.
Det er, som om ministeren går væk fra det, det kunne vi også høre i udvalget.
Det tager man egentlig ikke så højtideligt, det mener man ikke kunne have haft nogen særlig stor indflydelse.
Jeg ved godt, det kan være svært at komme med nøjagtige tal og skøn.
Men når oplysningerne så kommer, kunne jeg godt forestille mig, at hvis de her nye tal var kommet frem, hvis man havde lagt dem frem fra ministeriets side, så kunne det jo have medført en ændret debat i forbindelse med afslutningsdebatten og vedtagelsen af finansloven.
Mette Frederiksen (S), 2013-03-20:
Jeg har tidligere på dagen i et samråd i Finansudvalget redegjort for forløbet omkring arbejdet med det reviderede skøn for, hvor mange ledige der risikerer at opbruge deres ret til dagpenge i første halvår af 2013.
Jeg bliver spurgt her konkret til et forløb omkring et spørgsmål fra Beskæftigelsesudvalget.
Mens arbejdet pågår med at lave et revideret skøn, får jeg et spørgsmål fra Folketinget om, hvor mange der står til at miste deres dagpenge i hver af månederne i 2013, og hvor mange af disse der er forsørgere.
Af mit svar fremgår det, hvor mange der er i risiko for at opbruge dagpengeretten i første halvår af 2013, det vil sige, hvor mange der vil opbruge dagpengeretten i første halvår af 2013, hvis ingen i gruppen kommer i arbejde eller uddannelse inden dagpengeperiodens ophør.
Jeg oplyser, at tallet for det i uge 49 er ca. 36.000 personer.
Jeg kan forstå på Enhedslisten, at man fra spørgerens side har lagt noget andet i spørgsmålet end den forståelse, der lægges til grund for besvarelsen.
Beskæftigelsesministeriet og jeg selv har læst spørgsmålet som et ønske om oplysning om faktisk udfald af dagpengeperioden fordelt på måneder.
Hvis der var lagt den forståelse ned over besvarelsen, at der blev spurgt til risikogruppen, altså bruttogruppen, der udgør det maksimale udfald fordelt på måneder, kunne der godt være svaret andet i svaret.
Der forelå ikke på det tidspunkt et konsolideret skøn.
Så vil jeg i øvrigt gerne tilføje, at jeg på ingen måde forsøger, ej heller i svaret på det pågældende spørgsmål, at nedtone problemets omfang, eller hvor stor risikogruppen er.
Bent Bøgsted (DF), 2013-03-20:
Er ministeren enig i, at det er vildledning af Folketinget, når hun i et svar til Beskæftigelsesudvalget den 13. december 2013 oplyser, at »Det er ikke muligt at sige præcist, hvor mange der faktisk vil opbruge dagpengeretten i de enkelte måneder«, når topembedsmænd i hendes eget ministerium ifølge Ekstra Bladet den 15. marts 2013 allerede den 5. december vidste, at langt flere stod til at ryge ud af dagpengesystemet end forventet?
Morten Bødskov (S), 2013-03-20:
Tak for det, formand.
Jeg er blevet bedt om at foretage en vurdering af, hvordan, som det hedder i spørgsmålet, det nuværende indvandringsmønster vil påvirke bandemiljøet i fremtiden.
Det står ikke helt klart for mig, hvad spørgeren rent faktisk sigter til, men hvis spørgsmålet hviler på en mere generel antagelse om, at udlændinge i vidt omfang rejser til Danmark for at blive en del af det danske bandemiljø, så synes jeg, det må stå helt for spørgerens egen regning.
Sagen er jo den, at nogle af de bandemedlemmer, som i øjeblikket skaber utryghed ved at skyde efter hinanden på gader og stræder, jo gik i folkeskolen, da den borgerlige regering sekunderet af hr. Martin Henriksens eget parti rent faktisk sad ved roret her i Danmark.
Så jeg vil kvittere ved at spørge hr. Martin Henriksen, om han selv mener, at den daværende borgerlige regering og dens støtteparti, her Dansk Folkeparti, rent faktisk løftede den her opgave på tilstrækkelig vis.
Svaret synes jeg giver sig selv.
Jeg vil derudover understrege, som der ikke kan være nogen som helst tvivl om, at bekæmpelsen af rocker- og bandekriminaliteten fra dag et har været en topprioritet for regeringen og for mig som justitsminister.
Det redegjorde jeg for i detaljer under et samråd i Retsudvalget her i sidste uge.
Der redegjorde jeg for, at regeringen jo har sikret, at indsatsen er løftet til det højeste niveau nogen sinde.
Det er på sin plads, fordi det er nødvendigt, og som sagt bliver der på alle planer lagt massivt pres på rockere og bandemedlemmer, og det gælder både for udlændinge og for danskere.
Mette Frederiksen (S), 2013-03-20:
Men igen, jeg giver et tilsagn om, at vi, når vi har materialet, selvfølgelig lader det tilgå Folketinget.
Men man kan jo allerede nu se, at der er temmelig mange, der har opbrugt deres dagpengeret her i de første måneder af 2013.
Så der er mange mennesker, der står i en svær situation.
Der afventer vi altså stadig væk yderligere informationer.
Bent Bøgsted (DF), 2013-03-20:
Hvad er ministerens holdning til, at regeringen først den 10. januar 2013 erkendte, at 17.000-23.000 mennesker forventedes at ryge ud af dagpengesystemet – eller op til næsten dobbelt så mange som forudsagt i akutpakken – når ministeren, ifølge oplysninger i Ekstra Bladet den 15. marts 2013, allerede den 17. december 2012 havde fået forelagt oplysninger om, at op til 23.000 personer stod til at miste deres dagpenge?
Mette Frederiksen (S), 2013-03-20:
Det er rigtigt, at vi af gode grunde ikke kender tallet for de første 3 måneder, fordi vi stadig væk er i marts måned.
Men jeg vil gerne give et tilsagn om, at så snart oplysningerne foreligger om, hvordan det faktisk er gået med de mennesker, der har stået over for, at deres dagpengeret ville ophøre i første kvartal 2013, vil jeg selvfølgelig meget gerne give de oplysninger videre til Folketinget.
Vi ved noget allerede nu.
Vi ved, hvor mange der har opbrugt deres dagpengeret i januar og februar måned.
Jeg har ikke fået materiale, der fortæller, hvordan det så er gået alle de mennesker endnu.
Men det, jeg ved, er, at der er godt 5.000 personer indtil nu – altså frem til 1. marts, i januar og februar måned – der er gået i gang med uddannelsesordningen.
Så det ved vi nu.
Bent Bøgsted (DF), 2013-03-20:
Jamen jeg har forstået, at regeringen var klar til det den 10. januar.
Nu kom det nye skøn den 10. januar, og man havde lagt et skøn, inden man gik i gang med finanslovsforhandlingerne.
Der arbejdede man med et skøn, der var noget lavere.
12.000-16.000 var det vist.
Så kommer det her nye skøn i december og offentliggøres i januar.
Jeg vil bare spørge: Kommer der et nyt skøn om, hvor mange der er udfaldstruede?
Nu er vi i marts måned.
Det er 3 måneder siden.
Kommer der et nyt skøn nu efter påske, eller forventer ministeren ikke, at der kommer nogle nye opgørelser, før vi kommer hen til sommeren, eller hvordan ser det ud med det?
Følger man det løbende, og er man dermed også klar til at oplyse om, om der sker stigning eller fald?
Man kan også være så heldig, at der sker et fald.
Men hvornår forventer ministeren, at man måske har lidt mere konkrete tal over de første 3 måneder her i år?
For det kunne være nyttigt at få oplyst de faktiske tal, altså hvordan de første 3 måneder ser ud. Jeg ved godt, at vi ikke er igennem de 3 måneder endnu, men det er vi, når vi kommer til april.
Jeg ved ikke, hvor hurtigt man måske kan hente de tal.
Mette Frederiksen (S), 2013-03-20:
Det her spørgsmål minder jo lidt om det spørgsmål, vi allerede har været igennem, og mit svar kommer derfor også til at minde om det svar, jeg allerede har givet, nemlig at arbejdet med at lave et revideret skøn påbegyndes i starten af december måned.
Det tager tid at lave et sådant skøn.
De økonomiske konsekvenser deraf skal beregnes.
Derfor er regeringen klar til at offentliggøre det den 10. januar.
Det er der, det sker.
Bent Bøgsted (DF), 2013-03-20:
Det ville jo være pragtfuldt, hvis nu ministeren, når der foreligger nogle tal, kan komme ud og sige: Jamen det her skøn på 23.000 holdt ikke, det var langt mindre, fordi de faktiske tal lå langt under de 23.000.
Det ville jo være pragtfuldt for ministeren at kunne gå ud og sige det.
Og så har der været et skøn, der ikke holdt.
For det er jo det her med et gæt, ja, træk et nummer.
Det er egentlig det, sådan et skøn kan indebære.
Men man har ikke nogen rigtig oversigt over, hvor mange af dem, der er udfaldstruede, der reelt går hen og finder et job, altså hvordan den faktiske situation er.
Så det ville være pragtfuldt, hvis ministeren her i april kunne fremlægge det og sige: De første 3 måneder har ikke været så slemme, som vi havde frygtet.
Det kan også være, at det er gået den anden vej, altså at de har været meget værre.
Så jeg ser frem til at få de oplysninger, så snart det kan lade sig gøre.
Mette Frederiksen (S), 2013-03-20:
Det er i hvert fald vigtigt at understrege, at den aftale, der blev lavet i forbindelse med finansloven for 2013, og som omfatter en mulighed for uddannelse på forsørgelse for langtidsledige, der opbruger deres dagpengeret i starten af 2013, er en ordning, som er lavet som en lovbunden ordning.
Det vil sige, at hvis der er flere end beregningsteknisk forudsat, der får behov for at gå ind i ordningen og vælger og ønsker at benytte sig af den mulighed, som ordningen giver, så er der mulighed derfor, fordi ordningen er designet sådan, at for alle dem, som måtte have behov for det og ønsker at gå ind i ordningen, er vi så forpligtet til at tilvejebringe finansiering til det, så det faktisk også kan lade sig gøre for dem.
Jeg er glad for, at den uddannelsesordning er der, for der er mange af vores langtidsledige, der kan profitere og drage nytte af et kompetenceløft.
Louise Schack Elholm (V), 2013-03-20:
Hvad ligger til grund for regeringens kursskifte i forhold til nedrivningspuljen, som regeringen tidligere har afvist gang på gang?
Nick Hækkerup (S), 2013-03-20:
Det er jo same-same.
Altså, jeg tror, at vi alle sammen er bedst tjent med at sikre, at de diskussioner, der skal tages også om tolkene, foregår på så oplyst et grundlag som muligt.
Derfor er vi ved at udrede, hvordan omstændighederne er.
Den udredning vil også indeholde aspektet med de sårede og dræbte tolke, der måtte være.
Troels Lund Poulsen (V), 2013-03-20:
Det må man jo så tage for det omvendte svar, når ministeren ikke vil besvare spørgsmålet, som bliver stillet nu faktisk to gange.
Man må jo så konkludere, at der må være nogle i departementet, der har fået viden om, at der var en afghansk tolk, der blev dræbt.
Det, der står tilbage, er så at finde ud af, hvorvidt ministeren har fået den information eller ej, og der er det bare beklageligt at ministeren i dag ikke ønsker at svare på det spørgsmål, som er blevet stillet, men ønsker at slå det hen med henvisning til en redegørelse, der kommer den 2. april, selv om vi heller ikke rigtig har kunnet finde ud af, hvornår den måtte komme.
Så derfor vil jeg for sidste gang stille ministeren det spørgsmål, om ministeren kan garantere, at der ikke er nogen i hans departement – og dermed også på ministerens ansvarsområde – der har fået den her oplysning.
Carsten Hansen (S), 2013-03-20:
Lad mig nu allerførst slå fast, når jeg bliver spurgt, om der har været et kursskifte, at der ikke er tale om et kursskifte, men at regeringen jo tager problemerne med de nedslidte boligområder alvorligt, og at det med, at de skæmmer vores landdistrikter med de her ruiner og nedslidte boliger, er en stor udfordring.
Dernæst må jeg erindre fru Louise Schack Elholm om, at indsatspuljen, som den tidligere regering jo afsatte midlertidigt i 2010 og 2011, var en engangspulje.
Den blev ikke videreført på finansloven af den tidligere regering, og vi overtog jo desværre en økonomi, hvor der var et hul på 70 mia. kr. i de offentlige finanser.
Jeg har også gang på gang sagt, at det er min opfattelse, at problemerne i landdistrikterne er af sådan en karakter, at vi ikke alene kan løse dem med engangspuljer til nedrivning.
Der skal faktisk mere til.
For at få et ordentligt grundlag gennemførte jeg i foråret 2012 en evaluering af de instrumenter, der allerede fandtes i byfornyelsesloven, og af de resultater, der på det tidspunkt var kommet ind, af den midlertidige indsatspulje.
Det viste sig da også, at der var brug for mere end en midlertidig pulje, og på baggrund af resultaterne af evalueringen gennemførte den her regering derfor en ændring af byfornyelsesloven allerede i 2012, hvor vi prioriterede 75 mio. kr. til de mindre byer og landsbyer, en ændring, som gav kommunerne de muligheder, de efterspurgte for at kunne sætte mere effektivt ind over for problemerne i landdistrikterne og i de små byer.
Man kan høre, at det er lige, så man slår på tromme for det uden for Folketingssalen.
Troels Lund Poulsen (V), 2013-03-20:
Men nu er der trods alt en sandhedspligt, når ministeren møder op her i dag.
Derfor går mit klare spørgsmål på, hvorvidt ministeren kan garantere, at der ikke er nogen i departementet, der har vidst noget om en afghansk tolk, der blev dræbt.
Ministeren udtaler sig jo meget kategorisk og siger, at ministeren slet ikke har haft kendskab til den her sag overhovedet.
Nick Hækkerup (S), 2013-03-20:
Lige præcis her er vi jo ved noget af det, som der bliver redegjort for i den redegørelse vedrørende forsvarets anvendelse af tolke i Afghanistan, som er under udarbejdelse.
Derfor vil svaret foreligge, når redegørelsen foreligger.
Troels Lund Poulsen (V), 2013-03-20:
Det, som jeg sådan set godt kunne tænke mig at vide, er, om ministeren kan garantere, at der ikke er nogen i Forsvarsministeriets departement, der har hørt om det.
Nick Hækkerup (S), 2013-03-20:
Det er et spørgsmål, der på linje med en række andre spørgsmål er rejst internt i departementet og også i forhold til Forsvarskommandoen.
Grundforudsætningen for spørgsmålet, sådan som det er formuleret, er, at sikkerhedssituationen for tolkene ændrer sig markant, når vi trækker os tilbage fra Helmandprovinsen med infanterikompagniet.
Og det er jo langtfra givet, da en af de præmisser, som tilbagetrækningen hviler på, netop er, at afghanerne i stigende grad gerne skulle være i stand til at tage vare på sikkerheden selv.
Carsten Hansen (S), 2013-03-20:
Det sad jeg og ventede lidt på.
Nye tider, nye skikke.
Som jeg lige har redegjort for i mit svar på spørgsmål nr. 1410, har vi i regeringen gennemført en ændring af byfornyelsesloven, der dels giver kommunerne de instrumenter, som de har manglet for effektivt at kunne imødegå problemerne med faldefærdige huse i de små byer i landdistrikterne, dels giver flere midler til områdefornyelsen i de små byer.
Lovændringen betyder også, i modsætning til hvordan det er med indsatspuljen, at redskaberne jo bliver permanente, hvilket har stor betydning for kommunernes planlægning af indsatsen.
Det, der sker nu, er, at regeringen vil sætte ekstra midler af til at understøtte lige præcis den lovændring, som vi har gennemført i Folketinget.
Det allervigtigste i den forbindelse er, at vi med lovændringen og de ekstra midler får skabt et grundlag for, at tingene hænger sammen, i stedet for at have den midlertidige ordning, der var løsrevet fra byfornyelsesloven og jo kun gjaldt for 41 kommuner.
Det er byfornyelsesloven, og den indeholder de instrumenter, som kommunerne skal bruge for at planlægge og gennemføre indsatsen.
Samtidig afsættes der hvert år en statslig ramme til område- og bygningsfornyelse.
Jeg synes, at vi på den måde har skabt en sammenhæng, som vi hidtil har manglet.
Louise Schack Elholm (V), 2013-03-20:
Hvilken betydning har nedrivningspuljen for lovforslaget om ændring af fordeling af byfornyelsesmidlerne, som blev vedtaget tidligere i indeværende folketingsår?
Jeg tvivler nu på, at det er det, de slår på tromme for.
Lad mig lige starte med at tage skarpt afstand fra, at der skulle have været et hul i økonomien.
Altså, den nuværende regering foretog jo et stort kasseeftersyn, og det viste sig, at resultatet passede præcis til, hvad vi sagde under valget.
Det eneste, der var sket, var, at konjunkturerne havde forværret økonomien med 2-3 mia. kr., som jeg husker det, og jeg vil gerne bede ministeren om at bekræfte, at vi bestemt ikke har fejet noget ind under gulvtæppet, med hensyn til hvordan økonomien så ud på det tidspunkt.
Vi havde faktisk afdraget rigtig meget på gælden.
Men nu vil jeg gå over til det her kursskifte.
Det undrer mig meget, at ministeren mener, at ministeren ikke har foretaget et kursskifte, for Venstre havde jo et finanslovsforslag med nedrivningspuljen; vi havde et beslutningsforslag om nedrivningspuljen.
Kan ministeren bekræfte, at ministeren afviste dette beslutningsforslag?
Carsten Hansen (S), 2013-03-20:
Nu er det jo en kendt sag, at man forhandler finanslov med dem, man kan få flertal med, og Venstre var jo ikke en del af den del af finansloven.
Må jeg så ikke sige, at Venstre forsøgte at tage fra Forebyggelsesfonden – 100 mio. kr. fra de nedslidte og give dem til ruiner.
Det mener jeg er direkte usympatisk, men det stillede man forslag om ved den første finanslov, efter man havde afgivet regeringsmagten, fordi det var en engangspulje, man havde lavet.
Sådan kan vi ikke gøre.
Nu gør vi det, at vi kommer med en fuldt finansieret vækstpakke, og det synes jeg vi skal glæde os over.
Vi fordeler jo via byfornyelsesrammen, der er mere effektiv, giver mere beskæftigelse og i øvrigt samlet set giver aktiviteter på 900 mio. kr. ude i landdistrikterne.
Vi regner med ca. 1.000 jobs også i den her forbindelse.
Det giver 550 mio. kr. direkte i statslige udgifter og indsats ude i landdistrikterne, når vi regner de 75 mio. kr. med, der er der i forvejen, og samtidig kan kommunerne gøre en meget mere effektiv indsats, nemlig ved at bruge byfornyelsesmidlerne strategisk til opkøb af dårlige boliger, nedrivning af erhvervsbygninger, mulighed for fjernelse af skrot og affald, og endelig betyder det en lidt højere statsrefusion på aktiviteterne i de sårbare yderområder.
Vi kan blive enige om, at der var et hul i de offentlige finanser på 70 mia. kr.
Vi er langt omkring i forhold til det spørgsmål, fru Louise Schack Elholm stillede, men der var et underskud på de offentlige finanser på 70 mia. kr., og det er uholdbart, og det kunne man fremskrive i tiden.
Der var ikke sat to streger under regnestykket, som hr. Lars Løkke Rasmussen, den tidligere statsminister, sagde, og derfor var vi nødt til at tage fat i økonomien.
Og vi videreførte ikke den engangspulje, som man havde for 2011 og 2010.
Når det så er slået fast, vil jeg sige, at vi fandt 75 mio. kr. på byfornyelsesrammen, som vi prioriterede.
Jeg har faktisk mødt rigtig mange borgmestre i landdistrikter, der spurgte: Hvorfor er vi ikke med her?
Når det er sagt, var den tidligere indsatspulje faktisk et o.k. instrument.
Vi har evalueret puljen, vi har også evalueret byfornyelsesmidlerne, og nu har vi sat 200 mio. kr. af i »Vækstplan DK« i de næste 2 år, og det håber jeg da fru Louise Schack Elholm og jeg kan blive enige om der er behov for.
Louise Schack Elholm (V), 2013-03-20:
Ja, lad mig lige først sige, at ministeren jo ikke svarede på mit første spørgsmål om, hvorvidt kassen passede, i forhold til hvad det var, vi sagde, inden vi gik til valg, hvor Socialdemokraterne gik til valg på, at man havde »Fair Forandring« og »En Fair Løsning«, der kunne skaffe, jeg ved ikke hvor mange penge til en masse løfter, som var ufinansierede, og hvor finansministeren siden hen har indrømmet, at der på det forslag med regeringens regnemetoder er et underskud på 22 mia. kr. Så vi havde ikke fejet noget ind under gulvtæppet; derimod var det Socialdemokraterne, der havde lovet guld og grønne skove uden at have råd til det.
Nu vil jeg gå over til selve spørgsmålet.
Ministeren prøver jo på at sige et eller andet med, at vi skulle have finansieret nedrivningspuljen gennem noget med de nedslidte, og det kan jeg overhovedet ikke følge, for sådan var nedrivningspuljen ikke finansieret.
Og det er jo sådan set at tale udenom.
Er det sådan, at ministeren afviste eller støttede nedrivningspuljen?
Det er et klart ja/
nejspørgsmål.