runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Glahn (RV), 2007-01-19:
Nu kunne jeg høre, at hr. Jens Kirks forudsætning var, at man havde det godt.
Nu ved jeg ikke, hvor godt man har det, hvis man har lånt mange penge og er meget hårdt presset i det fiskeri, man skal foretage.
Jeg har i hvert fald den opfattelse, at det fører til, at man bliver nødt til at være mere økonomisk rationel i sin udvælgelse, og det vil sige, at de fisk, man lander, skal være nogle, der giver noget, og man kunne frygte, at det her vil give et større udsmid.
Jeg vil gerne høre hr. Jens Kirks kommentarer til det, og om man også mener, at det her vil øge bæredygtigheden i fiskeriet.
Jens Kirk (V), 2007-01-19:
Med hensyn til det sidste må jeg til hr. Ole Glahn sige: Nej, jeg mener, det her er et stort fremskridt, fordi den enkelte nu ved, hvor man har at fiske.
Vi kan også tilrettelægge fiskeriet sådan, at den enkelte har mulighed for at købe sig til mere.
Alle er jo klar over, at der ikke bliver flere fiskere.
Og Venstre har altså det syn på fiskeri, at det er bedre, at der er lidt færre i fiskeriet, som har det godt, end at der er mange, som har det skidt.
Ole Glahn (RV), 2007-01-19:
Jeg vil gerne spørge hr. Jens Kirk, hvordan hr. Jens Kirk mener at den aftale, der er indgået mellem regeringen og Dansk Folkeparti, påvirker udviklingen i dansk fiskeri.
Mener hr. Jens Kirk ikke, at dette med, at man har mulighed for at købe kvoter, samtidig med at man køber fiskerfartøjer, fører til en voldsom centralisering af fiskerierhvervet og dermed en større økonomisk risiko, fordi man skal finansiere disse fiskerfartøjer og kvotekøb med store lån, og det betyder, at man bliver meget belastet, og derfor må man udøve et fiskeri, hvor man ikke kan være så bæredygtig, som man ellers kunne være?
Jens Kirk (V), 2007-01-19:
Regeringen indgik i november 2005 aftale med Dansk Folkeparti om en ny regulering inden for fiskerierhvervet.
Denne aftale har medført en række tiltag, der er med til at sikre dansk fiskeris muligheder i fremtiden.
Det skal kort og godt igen være lønsomt at være fisker.
Det enkelte fartøj får således tildelt en andel af den samlede kvote.
Den enkelte fisker får dermed mere frihed til at tilrettelægge sit fiskeri til glæde for både natur og økonomi.
Når den enkelte fisker har fået tildelt sin fartøjskvoteandel, har han mulighed for at indgå i puljefiskeri, hvor de deltagende fartøjers tildelte fangstrettigheder indgår i en fælles pulje.
Herfra kan de så udnyttes til fiskeri efter indbyrdes aftale med de deltagende fartøjer.
Hvis fiskeren ikke ønsker at udnytte mulighederne, som puljefiskeri giver ham, kan han blot fiske den fartøjskvoteandel, han selv er blevet tildelt.
Derudover indføres der en bytteordning, hvor fiskerne har mulighed for at bytte fangstmængde inden for det enkelte fangstår.
Det er igen med til at gøre FKA-systemet fleksibelt for den enkelte fisker.
Dette lovforslag følger op på aftalen om en ny regulering.
Hovedtrækkene er: Der indføres visse rammer for puljefiskeri – det drejer sig bl.a. om den juridiske organisationsform – styring samt konsekvenser af overtrædelser i et puljefiskeri; der indføres hjemmel til delegation af beføjelser til private producent- og brancheorganisationer med henblik på, at disse kan træffe afgørelser i tilknytning til en bytteordning vedrørende fangstrettigheder mellem fartøjsejere.
Et andet hovedområde i dette lovforslag er skærpede straffe og reaktioner ved lystfiskeres og fritidsfiskeres overtrædelse af regler.
Disse stramninger skal sikre, at det står klart for enhver, at brud på reglerne ikke tolereres.
Hovedtrækkene inden for dette område er: højere minimumsbøder ved overtrædelse af regler for det rekreative fiskeri; udelukkelse i op til 1 år fra reaktivt fiskeri i tilfælde af grove eller gentagne overtrædelser af reglerne; krav om, at førere af fartøjer, der driver lystfiskeri, kontrollerer, at deltagerne har gyldigt fisketegn.
Venstre støtter forslaget.
Lene Hansen (S), 2007-01-19:
Jeg deler hr. Ole Glahns bekymring for fremtiden for dansk fiskeri, især for de små kystsamfund og de små fiskerihavne.
Jeg kunne høre på Venstres ordfører, at det ikke var en bekymring, der var værd at tage med i overvejelsen.
Kapitaliseringen af fiskene i havet betyder efter vores formening en meget, meget stor trussel
imod et helt erhverv
Hvis vi kigger til Færøerne, kan vi jo se, at der tegner sig en økonomisk krise på baggrund af de værdier, der nu bliver trukket ud af fiskeriet.
Kristen Touborg (SF), 2007-01-19:
Jeg har et spørgsmål i forbindelse med hr. Jens Kirks udsagn om, at det her giver et mere bæredygtigt fiskeri.
Det er jo en kendsgerning, at de, der skal ud at købe kvoter, kommer af med ret så mange penge for at forøge deres muligheder for at fiske, altså kommer til at give ret så mange penge for hvert kilo, de får forøget kvoten.
Vil det ikke være en naturlig konsekvens af denne udvikling, at fiskerne vil være nødt til at være meget selektive, når de f.eks. er ude at fange torsk, og altså kun beholde de virkelig dyre torsk om bord i båden, fordi de simpelt hen ikke har råd til at bruge kvoten på en billigere del?
Har hr. Jens Kirk tænkt på den måde og vendt den problemstilling?
Jeg tror ikke rigtig, at hr. Jens Kirk forstod, hvad spørgsmålet var.
Det var ikke så meget det om generelt selektivt fiskeri, men spørgsmålet om, at hvis man som mindre fisker går ud og investerer et millionbeløb, så er man for at tjene pengene ind simpelt hen nødt til at nøjes med at tage de dyre torsk, og så må man lade de andre gå ud.
En del af det bæredygtighedsprincip, regeringen snakker om, er, at vi skulle få mindre udsmid.
Bekymrer det ikke regeringen, at det her kunne gå hen og give mere udsmid, fordi man er nødt til som fisker, der har sat sig i så store udgifter, kun at tage de virkelig dyre fisk med ind.
Allan Niebuhr (KF), 2007-01-19:
Lige her mod slutningen af sit indlæg siger hr. Kristen Touborg, at der nævnes i et høringssvar, at der er en forkert fordeling mellem akserne.
Så manglede jeg fortsættelsen: Hvor var der så for meget?
Var det så på aksen til udvikling af bedre fødevarer og udvikling af økologi, eller var det til LAG'erne?
Jeg kan ikke udstede sikkerhed for noget, som jeg ikke selv står inde for, og som jeg ikke selv har hånd om.
Men jeg er overbevist om, at med den optimisme, der er i dansk fiskeri, er det helt klart, at man er i stand til, også inden for de rammer, der bliver udstukket, at få en sund forretning ud af fiskeriet i dag.
Jeg kan ikke forstå, at fru Lene Hansen og andre socialdemokrater, der færdes blandt fiskerne, ikke får de samme positive tilbagemeldinger, som vi, der har været med til at lave aftalen, gør.
For vi må indrømme, at det altså er svært for fiskerne at få armene ned over de aftaler, vi laver, i hvert fald når vi færdes blandt dem.
Men det kan jo være, der er en anden dagsorden, når man er sammen med Socialdemokraterne.
Det må der åbenbart være, for jeg er da helt overbevist om, at fru Lene Hansen og andre socialdemokrater færdes mere blandt fiskere, end bl.a. jeg gør.
Der er da ingen tvivl om, at jeg i hvert fald oplever, at fiskerne er utrolig tilfredse med den aftale, der er lavet, og at den sikrer deres fremtid.
Så tro eller ikke tro, der er i hvert fald noget med, at fiskerne tror på fremtiden, og det er jeg glad for.
Lene Hansen (S), 2007-01-19:
Jeg vil da imødese med spændt forventning, hvad bankerne siger til værdien af det pant, som fiskerne kan stille i øjeblikket.
Hr. Allan Niebuhr taler meget om tro på, at det her nu også er den rigtige vej.
Hr. Allan Niebuhr tror ikke, at det vil være et problem med udsmid i fremtiden.
Men lovgivningen skal jo ikke hvile så meget på tro som på en eller anden form for viden og sikkerhed.
Er der nogen sikkerhed?
Allan Niebuhr (KF), 2007-01-19:
Jeg vil også godt bruge et andet og måske lidt mere forklarligt ord for en sund gældsætning, og det hedder en investering, altså det, at fiskerne nu tør gå ud og investere, fordi vi nu har skabt en mulighed for, at de også kan se, hvad der skal ske i årene fremover.
Vi kan ikke love dem en kvote, det er fuldstændig korrekt, men ellers har vi skabt rammerne for en fremtid, som selv fiskerne i modsætning til tidligere kan se, at der altså nu er en tro på.
Det er jo den tro, der gør, at de nu med oprejst pande kan gå til deres bank og forelægge hele deres forretningskoncept og dermed få skabt sig de investeringsmuligheder, der er igennem det at optage nogle lån.
Så en sund gældsætning vil jeg hellere kalde en investering.
Det er nok mere forståeligt i hvert fald.
Bankerne plejer også at være ret gode til at kunne se, om det er en investering, der er fremtid i, når virksomheder kommer og vil investere.
Lene Hansen (S), 2007-01-19:
Jeg bliver meget nysgerrig, når hr. Allan Niebuhr siger, at det er en sund gældsætning, der i øjeblikket foregår inden for fiskeriet.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvordan kan en gældsætning være sund, når pantet for lånet er en sildestime, der måske er væk til næste år?
Allan Niebuhr (KF), 2007-01-19:
Nej, det tror jeg ikke, og igen henviser jeg til mit første svar.
Når man investerer, fordi man tror på fremtiden, fordi man kan se, at der nu er nogle muligheder for en indtjening, så tror jeg ikke på, at det er nødvendigt at være så fantasifuld eller simpelt hen at se bort fra alt, hvad der hedder bæredygtighed, alt, hvad der hedder en fremtidssikring af fiskeriet.
Jeg tror på, at de danske fiskere godt er klar over, at hvis de laver fup eller begynder at lave noget udsmid for at skaffe sig bedre fisk, så ødelægger de fremtidens fiskeri.
Det tror jeg udmærket de er klar over.
Så jeg tror på – og det var også det, jeg sagde – at det er en sund gældsætning, man er i gang med i øjeblikket, fordi det er en gældsætning i en fremtid, som man tror på.
Det gør altså en forskel frem for at lave en gældsætning, fordi man er nødt til det, fordi man er trængt, fordi man ikke har andre muligheder for at skaffe sig til dagen og vejen.
Nu gør man det, fordi man tror på fremtiden.
Derfor er jeg ikke så bange for, at den gældsætning skal føre til noget, som vi ikke ønsker den skal føre til.
Per Clausen (EL), 2007-01-19:
Nu plejer hr. Allan Niebuhr jo at svare på det, man spørger om, så derfor kan det ikke være tilfældigt, at han denne gang lod være med at svare.
Må jeg gentage mit spørgsmål til hr. Allan Niebuhr: Tror hr. Allan Niebuhr, at den øgede gældsætning, der sker i fiskeriet, og det øgede krav til indtjening som følge af det – for vi ved jo godt, at lån skal betales tilbage med renter og renters rente – vil føre til, at vi vil få et fiskeri, som fokuserer på at være bæredygtigt?
Eller vil man være villig til f.eks. at lave udsmid af fisk, som sådan set er lovligt nok fanget, men hvor indtjeningen er lille, fordi man satser på, at man nok efterfølgende fanger nogle fisk, f.eks. torsk, der har den rigtige størrelse?
Jens Kirk (V), 2007-01-19:
Ja, der er tænkt på det, og jeg ved, at under de sidste fiskeriforhandlinger op til jul, lagde fødevareministeren meget vægt på, at vi kom over på en form for mere selektivitet i fiskeriet generelt i EU, og der er lagt stor vægt på det.
Jeg ved, at med de netstørrelser osv., vi sætter i værk, er den danske fisker godt klar over, at hvis vi også skal have et fiskeri i fremtiden, kan det ikke hjælpe, at vi smider det ud, som i grunden skulle være fremtiden.
Per Clausen (EL), 2007-01-19:
Jeg vil bare spørge hr. Allan Niebuhr, om han tror, at den omfattende gældsætning, som fiskeriet er ude i nu, og som jo stiller meget store krav til den fremtidige indtjening, er den måde, hvorpå man bedst sikrer, at vi får et miljømæssigt bæredygtigt fiskeri?
Allan Niebuhr (KF), 2007-01-19:
Jeg vil godt tage udgangspunkt i det, som fru Lene Hansen sagde: at fiskeriet var i dyb krise.
Det var fiskeriet tidligere, men med Ny Regulering, som regeringen og Dansk Folkeparti vedtog i 2005, fulgt op af beslutningen om at tilføre fiskeriet og fiskerierhvervets følgevirksomheder 0,25 mia. kr. om året til akvakultur og til forædlingsindustrien samt til forskning og støtte omkring fiskeriet, og nu med reglerne bl.a. i forslaget her om puljefiskeri, så mener jeg faktisk, at fiskeriet nu er et begyndende rigtig sundt erhverv.
Vi ser også meget, meget positive tegn fra fiskeriet omkring de tiltag, der er lavet.
Fiskerne er blevet godt tilfredse.
Fiskerne har mulighed for nu i modsætning til før med oprejst pande at gå ud og investere i deres fangstredskaber og både.
De kan gå til banken nu, de har en langsigtet plan på minimum 8 år, som de kan gå i banken med, og det betyder jo også, at der nu er en langt større tro på fremtiden og et langt større samspil mellem finansieringen og fiskerne og deres muligheder.
Jeg synes, det er meget positive tiltag, der er lavet, og derfor er det her selvfølgelig også noget, som vi er stolte af at være med til, og som vi vil arbejde videre på.
Reglerne om puljefiskeri er en del af det, der gør, at vi sørger for mest mulig bæredygtighed inden for fiskeriet, nemlig ved at give mulighed for, at også de mindre både kan gå sammen i puljer og fange de her nichefisk, som det for den enkelte ville være for stor en omstilling at skulle gå ud at fange som enkeltbåd.
Her har man altså muligheden for at gå sammen med andre og lave et puljefiskeri, således at vi også der får en større bæredygtighed i selve fiskeriet.
Heri ligger så nogle specielle juridiske regler om, hvordan vi sikrer, at der ikke er nogen, der misbruger systemet omkring puljefiskeri, således at man har en mulighed for at følge op på det, hvis der er nogle, der vil prøve at blive lidt for smarte omkring puljefiskeri.
Dér ligger der meget fornuft i det her lovforslag.
Derudover er der den anden del af lovforslaget, nemlig det, at man giver mulighed for større sanktioner over for de lystfiskere, der har besvær med at finde ud af, hvordan man bruger den i øvrigt dejlige hobby, det er at være lystfisker, og går ud og misbruger systemet til skade for fiskene, fiskeproduktionen og for fiskenes fremtid.
Det, der er kendetegnende, er, at hvad enten man er erhvervsfisker eller man er lystfisker, så er det vigtige, at man har en forståelse for, at der også skal være fisk til året efter og årene fremover, for at det her skal kunne være et bæredygtigt erhverv i længden.
Så er det også utrolig vigtigt at holde fast i, at der selvfølgelig er nogle ting, som vi ikke kan gøre noget ved, men derfor er det også utrolig vigtigt, at fiskerne har en forståelse for, at fremtidens fiskeri også er direkte afhængigt af de kvoter, der bliver tildelt år for år.
Alt i alt synes vi, at fiskeriet med de her forslag er på rette vej, og derfor støtter vi selvfølgelig også det forslag, der ligger her.
Bent Bøgsted (DF), 2007-01-19:
Lovforslaget her er jo en opfølgning på fiskeriaftalen, som blev vedtaget mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Det drejer sig om puljefiskeri, og det betyder, at fiskerne kan slå sig sammen i en pulje, der skal etableres i form af et aktie- eller anpartsselskab, et interessentskab eller en forening.
I de her puljer indgår så deres fartøjer med kvote, og foreningen kan så planlægge, hvilke både der f.eks. skal fange torsk eller tunge eller rødspætte, eller hvad det nu er.
Etablering af puljen betyder også, at det er puljen som helhed, der har ansvaret for, at reglerne overholdes.
Tilladelse til puljefiskeri skal have en varighed af 13 måneder, så vi er sikre på, at hele puljen er omfattet af det.
Da det i et puljefiskeri med mange fartøjer vil kunne forekomme, at der fiskes ud over aftalte mængder, er der også hos fiskerne et ansvar for, at det ikke sker, og det er vigtigt at overholde.
Det er nødvendigt, da der er konstateret et højt antal overtrædelser.
Desværre er der de sidste år konstateret 1.575 sager, og ved 1.000 overtrædelser var fangstredskaberne ikke mærkede, og man har dermed ikke kunnet finde ejerne af dem.
Det er selvfølgelig et problem.
Men vi skærper straffen som præventiv virkning, og så håber og tror vi selvfølgelig også på, at det skulle kunne mindske overtrædelserne.
Der bliver også mere kontrol med, at lystfiskere har gyldigt fisketegn, når de skal ud at fiske.
Derudover indeholder forslaget en del andre små ændringer, som er fornuftige, og sidst, men ikke mindst, at lov nr. 123 af 31. marts 1952 om kontrol med fiskeriet i tilfælde af krig, ophæves, da reglerne her bliver indflettet i fiskeriloven.
Lene Hansen (S), 2007-01-19:
Vi står i dag med et lovforslag, som er en opfølgning af en aftale, vi kalder Ny Regulering, og som blev indgået i november 2005 mellem regeringspartierne og Dansk Folkeparti.
Det er en aftale, der har givet fiskerne ret til at sælge og be låne kvoteandele sammen med deres fartøj.
Ny Regulering og dermed også dette lovforslag er ikke noget, der har groet i vores have, men alene hos regeringen og Dansk Folkeparti.
Vi mener fortsat, at bestemmelsen om omsættelige kvoteandele er med til at lukke de små havnesamfund og med til at gældsætte fiskerne i en hidtil uset grad.
I dag skal vi så tage stilling til, om vi skal indføre muligheden for puljefiskeri i Danmark.
Overordnet set er der sådan set både gode og mindre gode ting i et system med fiskepuljer.
Vi Socialdemokrater er meget i tvivl om, hvorvidt lovforslaget vil sikre et bæredygtigt fiskeri ved at formindske et udsmid af fisk, som jo i forvejen har været stort, fordi puljefiskeriets positive elementer ganske enkelt undermineres af kapitaliseringen af fiskeriet.
Den medfører jo, at det kun kan betale sig for fiskerne at lande de dyreste fangster, og det vil betyde et endnu større udsmid af mindre fisk.
Alle, der har fulgt fiskeriet de sidste mange år, ved godt, at det er et erhverv i dyb, dyb krise.
Socialdemokratiet mener derfor, at der er brug for en ny fiskeripolitik, en ny regulering – men vi skal have et bredt flertal i Folketinget med – en fiskeripolitik, der i modsætning til Ny Regulering ikke kun favoriserer de store fartøjer og den kapitalstærke del af fiskeriet.
Vi mener, at dette lovforslag, som er en forlængelse af aftalen om Ny Regulering, måske i kort tid vil kunne hjælpe et lille segment af fiskere til at overleve, men ikke på lang sigt.
Så derfor går vi ind i udvalgsarbejdet med en god portion sund skepsis.
Jens Kirk (V), 2007-01-19:
Jeg er fuldstændig klar over, at hr. Touborg er ude på at få ordet upgrading frem.
Det er jeg ikke så bange for, for fiskerne ved godt, at der også skal være noget at fiske til næste år.
Vi ved også, at fiskeriredskaberne efterhånden er ret selektive, og vi ved også, at nu kan de tage ud at fiske, når det er det rigtige tidspunkt at gøre det, og derfor mener jeg, at vi imødegår det, hr. Touborg mener med ekstra udsmid.
Allan Niebuhr (KF), 2007-01-19:
Jeg tror, at den gældsætning, der finder sted i øjeblikket, er en betydelig mere sund gældsætning, om jeg så må sige, end den gældsætning, der har fundet sted i årene, inden vi fik lavet den her regulering.
Før var det måske netop, som fru Lene Hansen sagde før, krisen, der gjorde, at man var nødt til at lave en form for gældsætning.
Jeg vil gerne henlede opmærksomheden på, at siden vi har lavet aftalen »Ny regulering«, er der altså sket en opbremsning i ophug af gode og sunde fartøjer, hvilket skete før simpelt hen på grund af den krise, som fiskeriet var inde i.
Det ophug er stoppet, og det ser jeg som et sundhedstegn og et tegn på, at det altså nu igen kan betale sig at få bådene ud og fiske de fisk, der er på havet, inden for de lovlige kvoter.
Så jeg synes, at den gældsætning, der sker i øjeblikket, sker på baggrund af en tro på fremtiden.
Christian H. Hansen (DF), 2007-01-19:
Jeg vil egentlig bare sige tak for den gode aftale, der er indgået om landdistrikterne, men jeg ved godt, at det kan jeg ikke nøjes med, for der er nogle, der siger, at jeg skal ende med et spørgsmål – og det gør jeg så.
Vi har jo fået bekræftet fra oppositionen, at den, når den kommer til magten, fjerner landbrugsstøtten fuldstændig.
Det er rart, at vi har fået det slået fast.
Vi har også fået konstateret, at hvis det ikke sker, fjerner Enhedslisten det parlamentariske grundlag under en sådan regering, og så bliver der straks udskrevet nyvalg.
Det er dejligt at vide på forhånd.
Nu har jeg ikke så mange personer, der hjælper mig i min stald, som ministeren har, så det kan være, ministeren hurtigt kan rykke ud med nogle tal her.
Jeg vil gerne have lidt at vide om, hvor mange arbejdspladser der vil gå tabt, hvis vi fjerner landbrugsstøtten i Danmark, og hvor meget vi vil miste i eksport.
Hvis ministeren ikke har tallene lige her, har jeg forståelse for det, men så kunne jeg godt tænke mig, at vi fik oversendt tallene til Fødevareudvalget.
Per Clausen (EL), 2007-01-19:
Det er jo en kendsgerning, hvilket hr. Christian H. Hansen omhyggeligt glemmer, at der i Folketinget i dag er flertal for at yde en betydelig større indsats på økologiområdet, end hvad hr. Christian H. Hansen kunne aftale med regeringen.
Hr. Christian H. Hansen har ret i, at den økologiske begejstring er kommet sent til Socialdemokraterne, men den er kommet, og den vil blive husket efter et kommende valg.
Det andet, jeg vil sige til hr. Christian H. Hansen, er, at vi i dag ikke stemmer om økologipakken; vi stemmer om et lovforslag, der giver ministeren en række beføjelser, som han har vist han bruger på en stærkt uhensigtsmæssig måde.
Så på det grundlag kan vi ikke stemme for det lovforslag, der ligger her.
Christian H. Hansen (DF), 2007-01-19:
Jeg vil bare takke for anerkendelsen af, at der faktisk nu med den her regering er blevet gjort en stor indsats for økologien.
Det er vi glade for at høre at Enhedslisten også vil indrømme i dag.
Per Clausen (EL), 2007-01-19:
Der er jo ikke nogen grund til at lægge skjul på, at hr. Christian H. Hansen som betaling for at støtte regeringens grundlæggende synspunkt her, nemlig at der ikke måtte tages en krone fra den almindelige landbrugsstøtte, og at man skulle overholde finansministerens direktiv om, hvor mange penge man måtte bruge de første 2 år, har fået en lille pakke til økologi.
Og det er bedre end ingenting.
Christian H. Hansen (DF), 2007-01-19:
Det var lige til nogle af de her bemærkninger om, at man synes, at der skulle være bakket no get mere op omkring økologi.
Det har man selvfølgelig også lov til at synes at der skulle.
Men et faktum er jo, at vi her taler om, at der for første gang nogen sinde er kommet en økologipakke, at der er afsat nogle midler, som der aldrig har været afsat før.
Man kunne selvfølgelig godt ønske, at det var endnu flere midler, men jeg synes også, at man skylder at anerkende, at der faktisk er gjort en stor indsats for økologien.
Eller havde Enhedslisten hellere set, at det var endt med regeringens oprindelige udspil, nemlig 15 mio. kr., i stedet for 27 mio. kr. årligt?
Kristen Touborg (SF), 2007-01-19:
Det giver et mindre forbrug de første 2 år, i hvert fald når vi holder os til det med landdistriktsmidlerne, og det er jo det, der kan virke demoraliserende for de ildsjæle, de mennesker, der gerne vil i gang med nogle ting.
Jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at Dansk Folkeparti har ladet sig binde på ærmet, at det er ligegyldigt, om man har 560 mio. kr. eller man har godt 900 mio. kr. pr. år.
Jeg synes sådan set også, at Dansk Folkeparti helt overser, at når midlerne kan overføres fra år til år, så kunne man jo lige så godt have givet den cadeau til landdistrikterne, at man sagde: Nu er der altså en lille milliard pr. år.
Så ville ministeren jo også være kommet nok så tæt på at opfylde de løfter, som ministeren turnerede rundt med i hele landet.