runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-28:
Mange tak.
Når der er sådan et ønske, er det efter vores opfattelse udtryk for, at man vil både blæse og have mel i munden på samme tid.
Man vil på den ene side have private overenskomster, som man selv aftaler, og som kun – det er i hvert fald det, der har været tanken indtil videre – gælder for dem, som har tilsluttet sig dem, men på den anden side vil man alligevel have politikernes hjælp til at udbrede dem, så de gælder for alle, i hvert fald for alle udlændinge, der måtte driste sig til at komme til Danmark og tilbyde et fornuftigt produkt til en fornuftig pris.
I bund og grund er det absurd, at fagbevægelsen beder politikerne om at udbrede overenskomsterne til alle mennesker.
Når der er overenskomstforhandlinger, kommer fagbevægelsen helt op i det røde felt, hvis der er så meget som én politiker, der kommer med et enkelt pip om, hvad sådan en overenskomst f.eks. kunne indeholde i forhold til at sikre dansk konkurrenceevne osv.
Så bliver man sur.
Men man vil åbenbart gerne have de samme politikere til at udbrede de her overenskomster for alle.
Man vil altså selv bestemme over indholdet, men man vil have politikerne til at udbrede dem til alle.
Helt grundlæggende mener vi, at ønsket om at indføre kædeansvar er et udtryk for, at man er bange for international konkurrence, og det skal vi ikke være.
Vi skal i Danmark ikke være bange for den konkurrence, som er mellem Danmark og andre lande.
Det er noget, som vi skal tage til os; det er noget, som vi skal være dygtige nok til at få noget godt ud af, og det kan vi godt i Danmark uden at indføre alle mulige fiffige løsninger på, hvordan vi kommer konkurrencen til livs.
Det er også bemærkelsesværdigt, at de lønmodtagere, som er udsat for langt, langt den hårdeste lønkonkurrence, sådan set er dem, der brokker sig mindst.
Prøv at tænke på den lønkonkurrence, som lønmodtagere i virksomheder som Danfoss og LEGO og andre fremstillingsvirksomheder er udsat for.
Den er langt, langt hårdere end den, som lønmodtagere i f.eks. byggebranchen er udsat for.
I det hele taget er hele den her diskussion vel et udtryk for, at grænserne for, hvad der er konkurrenceudsat, og hvad der ligesom er hjemmemarked, hele tiden flytter sig.
Den flytter sig også i de her år, det er der ingen tvivl om.
Vi ser, at der kommer flere udenlandske virksomheder og lønmodtagere til Danmark og udbyder forskellige services og produkter, og det mener vi i Liberal Alliance er en god ting.
Vi mener faktisk, det er godt, at der kommer konkurrence, også i byggebranchen og andre brancher, fordi vi kan konstatere, at vi har meget høje omkostninger ved at bygge i Danmark.
Derfor er det godt, der kommer konkurrence.
Vi synes helt grundlæggende, at vi skal støtte op om den danske model, som tilsiger, at løn- og arbejdsforhold er noget, som aftales mellem arbejdsmarkedets parter, og det er noget, som sikres af arbejdsmarkedets parter, og det vil det her lovforslag være et opgør med.
Derfor kan vi ikke støtte det her lovforslag.
Eigil Andersen (SF), 2015-04-28:
Først vil jeg sige, at det er helt rigtigt opfattet, at det er godt med de her aftaler med Polen og andre lande om, at de skal levere oplysninger om, hvorvidt de udenlandske firmaer rent faktisk eksisterer i de østeuropæiske lande, men at det ikke på nogen måde kan træde i stedet for et kædeansvar – slet ikke i forhold til det der med at bekæmpe social dumping.
Vi ved jo alle sammen, at det er en mangfoldighed af redskaber, der skal bruges.
Med hensyn til lønspørgsmålet støtter SF Enhedslistens forslag, også for så vidt angår løn, sådan som det ser ud i dag, idet vi er enige om, at de lønkrav, som en hovedentreprenør skal opfylde, hvis en underentreprenør løber fra regningen, er de lønkrav, hvor der er en fagretslig eller arbejdsretslig afgørelse, som siger, at der er et lønkrav.
Det er det, som det drejer sig om.
Men når jeg bevægede mig ind på det andet spørgsmål, hænger det sammen med, at hvis der på et tidspunkt kommer et forslag til en anden model i stil med det, som man tilsyneladende arbejder med både i organisationerne og måske også politisk, så vil vi tage stilling til den model, når den foreligger.
Men som det ser ud i dag, støtter vi det også på det punkt.
Finn Sørensen (EL), 2015-04-28:
Tak, og også tak for ordførerens støtte til vores forslag.
Men jeg forstår også ordføreren sådan, at det ikke er noget, der kan træde i stedet for, at vi laver et kædeansvar, fordi disse aftaler jo ikke i sig selv sikrer, at de lande også arbejder rigtig godt og aktivt med tingene, eller at de overhovedet er i stand til at få styr på deres egne virksomheder.
Ordføreren kom ind på det her forslag, der ligger fra CO-industri osv.
Det vil jeg sådan set ikke forholde mig til lige i dag.
Er ordføreren enig i Enhedslistens forslag, som det ligger, eller er det kun den del af det, der handler om kædeansvaret for skat og moms og sociale bidrag?
Sådan tror jeg jeg vil spørge for at få fuld klarhed over det.
Er ordføreren enig i, at det også er godt at lave en lovgivning om kædeansvar for løn?
Bent Bøgsted (DF), 2015-04-28:
Jeg synes, det er en positiv tilgang til det, og vi er klar til at arbejde videre med det.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-28:
Jeg er ikke enig i, at man ikke har fået den.
Jeg synes sådan set, jeg har sagt det så mange gange, at jeg nogle gange kan tage mig selv i at drømme om det om natten.
Men det har måske noget at gøre med måden, modtageren har taget det ned på.
Jeg synes, jeg har sagt det meget omhyggeligt i samråd og ved anden lejlighed.
Det er rigtigt, at man kan have forskellige vurderinger af det, men jeg vil selvfølgelig ikke vurdere, at ministeriet og regeringens jurister, som arbejder med det her, på nogen måde er luftige.
Jeg lytter faktisk med interesse til, hvad de siger, og følger alt andet lige også deres juridiske rådgivning.
Finn Sørensen (EL), 2015-04-28:
Jeg er glad for at få slået fast, at ministeren er enig i, at vores forslag ikke lægger op til, at Folketinget skal lovgive om lønnens størrelse eller arbejdstid eller noget som helst andet, for vores forslag siger jo klart og tydeligt, at det, der kan gøres kædeansvar gældende for, selvfølgelig er det, som er aftalt, og som kan understøttes igennem nogle arbejdsretlige afgørelser.
Det er jo det, forslaget går ud på.
Det er jeg glad for at vi lige kan få præciseret.
Og så savner jeg jo stadig væk en forklaring, men på et eller andet tidspunkt får vi vel den lange, grundige forklaring på, hvorfor det skulle være sådan, at når man gennemfører det her, bliver man også nødt til at lovgive om lønnens størrelse.
Den forklaring har vi sådan set stadig ikke fået, det er jo nogle luftige vurderinger af EU-ret eller et eller andet andet mystisk, men det har vi så til gode – men vi får det nok ikke i eftermiddag.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-28:
Hvis en folkeskole f.eks. køber et nyt toilet, mener forslagsstillerne, at der så skal være kædeansvar pålagt hele processen.
Hvis der skal være mening med galskaben, skal der vel også være kædeansvar, hvis den samme folkeskole køber computere for et tilsvarende beløb.
Jeg mener, at den konkurrence, som elektronikvirksomheder i Danmark er oppe imod, den lønkonkurrence, de er oppe imod, jo er langt, langt hårdere end den, som byggebranchen er oppe imod.
Så hvis der skal være mening med galskaben her, må man jo også stille krav om kædeansvar, når offentlige myndigheder f.eks. køber elektronik, eller hvad?
Mai Mercado (KF), 2015-04-28:
Jeg synes faktisk, at hr. Finn Sørensen skulle være glad for, at Det Konservative Folkeparti bekymrer sig om social dumping og gerne vil bekæmpe social dumping, og så anerkende, at der er den politiske forskel, og at vi bare ikke er enige i de løsningsmodeller, som Enhedslisten skitserer.
Længere er den jo sådan set ikke.
Finn Sørensen (EL), 2015-04-28:
Altså, nu er vi jo ikke nået til forslaget om kædeansvar.
Vi er nået til et forslag om at pålægge alle offentlige myndigheder at stille krav om ordentlige løn- og arbejdsvilkår, når de køber tjenesteydelser af enhver art – tjenesteydelser.
Så jeg synes, vi skulle holde os til det.
Jeg vil bare have ordføreren til at forholde sig til mit spørgsmål, nemlig om det ikke er selvmodsigende, at man på den ene side taler imod social dumping, og siger, at sådan noget vil man ikke have, men at man på den anden side siger nej, når der kommer nogle forslag, som kan begrænse det, og som kan sikre, at små danske håndværksvirksomheder får en chance, så de ikke bliver underbudt af østeuropæiske virksomheder, for det er jo det, der sker.
Det er det, vi sikrer med det her, men det vil man ikke.
Så skal der være fri konkurrence på lønnen også i den forstand, at den løndumping, som vi også ser i offentlige kontrakter, skal have lov at finde sted.
Det er selvmodsigende, og det var bare det, jeg gerne ville have ordføreren til at forholde sig til.
Jeg vil bare høre, om ordføreren vil erkende, at det er selvmodsigende på den ene side at stå og sige, at man skam ikke ønsker, at skatteydernes penge bliver brugt til social dumping osv., eller at det i det hele taget finder sted, og på den anden side sige, at det skal være muligt at konkurrere fuldstændig frit på lønnen.
Det er jo det, vi ser her.
Det er derfor, vi fremsætter forslaget.
Det er jo, fordi vi har nogle regler i EU og i det her land, som gør det muligt for udenlandske virksomheder at komme hertil eller for danske virksomheder at importere utrolig billig arbejdskraft for at presse priserne.
Vil ordføreren bare lige erkende, at det, ordføreren siger, er selvmodsigende?
Mai Mercado (KF), 2015-04-28:
Tak, formand.
Disse to forslag, vi behandler i dag, er jo nærmest identiske med forslag, vi før har behandlet.
Og lad mig bare starte med at sige, at fra Det Konservative Folkepartis side har vi ikke skiftet holdning.
Men det er, som om forslagsstillerne kommer til at glemme – og det vidner debatten også lidt om – at vi jo i Danmark faktisk er verdensberømte for den danske model.
Det er en model, som sikrer, at det først og fremmest er arbejdsmarkedets parter, som har indflydelse på forholdene på arbejdsmarkedet, og en model, som virker rigtig godt, og som vi kan være rigtig stolte af.
Men forudsætningen for den danske model og for, at den danske model virker, er jo netop, at vi politikere tør overlade indflydelse og ansvar til arbejdsmarkedets parter.
Det betyder ikke, at vi ikke lovgiver, for det gør vi jo, men det betyder, at vi er varsomme med at lovgive.
Her har vi i fællesskab vurderet, at der var behov for lovgivning for at sikre de ansattes sundhed og sikkerhed.
Og det er samtidig parternes pligt at sikre, at disse forhold overholdes.
Sådan ønsker vi også, at det skal være i fremtiden – både fordi det er den mindst bureaukratiske måde, og fordi vi mener, det er den mest effektive måde at regulere løn- og arbejdsforhold på i Danmark.
Dermed er det også på sigt den mest effektive måde at forhindre social dumping på.
Laver vi en masse komplicerede regler, underminerer vi ikke bare den danske model; nej, vi risikerer også, at det er de store virksomheder – og kun dem – som kan overskue reglerne, og som uden for store meromkostninger kan håndtere det ekstra bureaukrati, som vil følge med.
Så får vi altså en situation, hvor de små virksomheder ikke kan klare sig i konkurrencen med de store, når der skal bydes på offentlige opgaver, og samtidig risikerer vi at stille danske virksomheder ringere end deres udenlandske konkurrenter.
Og begge dele kan i sidste ende koste danske arbejdspladser.
Derfor kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte forslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-28:
Og så er man også nødt til at lovgive om det.
Og jeg ved ikke, om Dansk Folkeparti er parat til at lovgive om, hvad der skal stå, hvad for en løn, man skal have, altså indføre en lovbestemt mindsteløn.
Det vil det de facto betyde.
Jeg ved ikke, hvordan man kommer frem til den konklusion, at man vil påstå, at det ikke er et angreb på den danske model.
Mai Mercado (KF), 2015-04-28:
Det tog lidt lang tid, før hr. Finn Sørensen fik trykket sig ind, og jeg blev faktisk stående, fordi jeg håbede og tænkte, at der vel måtte komme nogle spørgsmål, og det gjorde der heldigvis også.
Vi har jo taget rigtig mange debatter her i Folketingssalen, også selv om jeg ikke længere er beskæftigelsesordfører, men jeg må bare erkende, at vi ikke har samme opfattelse.
Jeg synes jo, at det er skammeligt, når Enhedslisten fremsætter sådan et forslag her, som vil betyde, at mindre virksomheder bliver udkonkurreret, fordi de ikke vil kunne håndtere det regelbureaukrati, som følger med, og som vil betyde, at kædeansvar vil gøre, at mindre virksomheder kan gå konkurs, fordi de har leverandører, som måske ikke betaler deres moms, og så er det i sidste ende den lille tømrermester, som skal hæfte for en af de leverandører.
Det mener vi simpelt hen ikke er rimeligt, og det har nu gennem 100 år været god skik, at det er arbejdsmarkedets parter, som laver aftalerne.
Der er en grund til, at vi ikke har en mindsteløn i Danmark.
Jeg kan da ellers lige forestille mig, at det godt kunne være noget, der kunne komme i spil fra hr. Finn Sørensen og Enhedslistens side.
Jeg er rigtig glad for, at vi hverken har kædeansvar eller arbejdsklausuler på den her måde og dermed heller ikke en mindsteløn, hvilket ville betyde, at det kunne bruges politisk i en valgkamp.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-28:
Der er vel noget Duracell over os alle sammen, så vi klarer det nok.
Lad mig sige det på den måde, at én ting er, hvad der står, noget andet er, hvad konsekvenserne vil være, og det er sådan set det, som jeg refererede til både i den foregående debat og i den her debat.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-28:
Det er vel et relevant spørgsmål.
Altså, det her beslutningsforslag indeholder jo også kædeansvar, så hvis det er sådan, at der skal være kædeansvar på hele processen, hvis man skal have installeret et toilet, hvorfor skal der så ikke være det, hvis man køber en computer for et tilsvarende beløb?
Det handler om, at man vil beskytte visse brancher mod konkurrence.
Hvorfor er det kun visse brancher og ikke alle brancher, man vil beskytte mod lønkonkurrence?
Finn Sørensen (EL), 2015-04-28:
Jeg erkender, at vi nemt kommer ud i nogle gentagelser, og det er jo så ulempen ved at behandle to overlappende forslag, samtidig så er der ikke helt den samme energi, når man kommer til anden runde.
Jeg vil bare gerne bede ministeren om at bekræfte, at i det forslag, som Enhedslisten har fremsat, står der intet som helst om, at der skal lovgives om løn- og arbejdsvilkår.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-28:
Der bliver måske nogle gentagelser i forhold til den sidste debat, men det er jo fair nok.
Så kan vi få det repeteret.
Det er en god debat.
Regeringen har mange gange sagt, at når det gælder udenlandske virksomheder og deres ansatte, er de velkomne i Danmark.
Men danske regler skal overholdes, og den danske arbejdsmarkedsmodel skal respekteres.
Heldigvis er vi i den situation, at langt de fleste virksomheder overholder de regler, der er i Danmark, og de skal så have lov at passe deres arbejde.
Men der er også virksomheder, som ikke overholder spillereglerne, og det er de virksomheder, som vi skal sætte ind over for.
Derfor – og her er det så, der kommer lidt af en gentagelse – har vi jo sammen med SF og Enhedslisten sat historisk ind på en række områder, når det gælder social dumping.
Det bliver lidt en repetition, men jeg synes heller ikke, at det kan siges nok gange, at hele den indsats, vi laver med den fælles myndighedsindsats, når det gælder Arbejdstilsynet, SKAT og politiet, har vist sig at være effektfuld, og det er godt.
Der er RUT-registret, og en styrket indsats over for specielle brancher.
Alt det har vist sig at gå i den rigtige retning, og det er godt.
Så er jeg også lidt glad ved, at det er lykkedes mig her inden for de seneste uger og måneder at få lavet nogle aftaler med henholdsvis Polen, Litauen og Letland om bedre myndighedssamarbejde netop med det formål at modvirke social dumping, og jeg har et begrundet håb om, at der også er en aftale undervejs med Slovakiet.
Det er så lige præcis de lande, vi har flest repræsentanter fra, så det er også en afgørende ting Når det så gælder kædeansvaret, er vi enige med Enhedslisten i at sikre ordnede forhold på det danske arbejdsmarked.
Vi er enige i, at det er en vigtig målsætning, men vi er ikke enige i, at kædeansvar er det bedste middel til at sikre fair og ordentlige vilkår.
Regeringen kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Generelt vil kædeansvar efter regeringens vurdering betyde, at det samlet set vil medføre øget usikkerhed, og det vil også medføre nogle øgede administrative byrder for virksomhederne, som ikke står mål med indsatsen.
Hvis der skal bruges kædeansvar, skal det igen ske ad frivillighedens vej, som det f.eks. er tilfældet med de kommuner, der har valgt at bruge kædeansvar i forbindelse med håndhævelse af arbejdsklausuler.
Kædeansvar i forhold til løn- og overenskomstforhold baserer sig ikke på og harmonerer ikke med den danske model.
Sådan er der som bekendt ikke tradition for at vi gør i forhold til løn.
Det er jo et synspunkt, som regeringen heldigvis ikke står alene med.
Arbejdsmarkedets parter ønsker selv, at de skal stå for reguleringen af løn- og ansættelsesvilkår i Danmark, og det er den model, som regeringen bakker op om.
Det er den model, som har tjent os alle sammen godt, og derfor kan regeringen ikke støtte det fremsatte beslutningsforslag.
Finn Sørensen (EL), 2015-04-28:
Igen: Jeg tror altså ikke, at ordføreren har læst forslaget, for det fremgår klart, at det er enhver form for tjenesteydelse, altså også leveringen af en computer; det er leveringen, som er en tjenesteydelse.
Så selvfølgelig gælder det alle leveringer af tjenesteydelser.
Man er velkommen til at læse, hvad der står.
Mai Mercado (KF), 2015-04-28:
Jeg bed bare mærke i en enkelt sætning, som hr. Finn Sørensen sagde, og det var, at det var Enhedslisten, som bragte regeringen ind i regeringskontorerne.
Så tænker jeg: Hvis det her er hjerteblod, hvis det her virkelig er noget, der er rigtig, rigtig vigtigt, hvorfor er det så, at man ikke trækker tæppet væk under regeringen?
Hvorfor er det så, man bliver ved med åbenbart at bakke en regering op, som man er så uenig med, og som man åbenbart ikke kan finde fælles fodslag med?
Det er der nogle som godt kan undre sig lidt over.
Finn Sørensen (EL), 2015-04-28:
Jeg tror ikke rigtig, ordføreren hørte efter.
Jeg sagde ikke, at Enhedslisten bar regeringen ind i kontorerne.
Det gjorde vi ikke.
Vi er parlamentarisk grundlag for den, og det har vi ingen problemer med at være.
Jeg sagde, at der var en lang række faglige aktivister, der bar regeringen ind i regeringskontorerne.
Det var nemlig alle de mange aktivister, der engagerede sig i, at vi nu skulle have en ny regering.
Det var dem, jeg hentydede til.
Magnus Heunicke (S), 2015-04-29:
Aha, godt nok.
Der kan være opfølgende spørgsmål.
Det skal man lige vide, når man svarer her.
Men jeg må desværre skuffe, og det tror jeg måske også spørgeren er klar over.
Det gør man ikke i dialog med kommuner.
Det gør man ud fra nogle regelsæt.
Men det, jeg har sagt i dag – og det er det, som man kan tage med videre – er, at jeg vil bede Trafikstyrelsen om i deres arbejde fremadrettet at holde særlig øje med ventetiden.
Det er jo ikke over hele døgnet, for de tal er ikke så slemme, men det er i myldretidsperioderne, hvor der er historier om, at det kan være blevet slemt.
Det vil jeg bede dem om at være særlig opmærksomme på.
Der går nogle uger, før de er klar med de oplysninger.
Men det vil jeg så bede dem om.
Peter Juel Jensen (V), 2015-04-29:
Jeg synes, jeg hørte ministeren sige det således, at man ikke havde den bestemmende aktiemajoritet i Københavns Lufthavn længere.
Det har man heller ikke, men man har stadig væk en vis stabel aktier.
Det vil sige, at man stadig væk må have noget indflydelse, og jeg går ud fra, at ministeren også har udpeget nogle folk til at sidde i bestyrelsen på baggrund af den aktiepost, man har.
Så synes jeg også, jeg skal sige, at skal man igennem security, og er man f.eks. gangbesværet og har brug for støtte, er der en fin knap, man kan trykke på, og så står der på et skilt, at man skal vente op til 45 minutter på at få den assistance.
Det er jo svært at indregne i den tid, som man skal komme i lufthavnen før afgang, for skal man bruge 48 minutter til at stå i kø i security, og 45 minutter på at få noget assistance, hvis man ikke lige bliver fulgt helt ud til gaten af Falck, er det altså en meget, meget lang transporttid at byde mennesker, som har en udfordring med sundheden, fordi man er en del af en hovedstadsregion.
Det her er min sidste chance for at stille et spørgsmål til ministeren, og det kan jeg lige nå på de sidste 10 sekunder.
Jeg forstod på ministeren, at han vil undersøge det her nærmere.
Jeg vil gerne foreslå ministeren – og ministeren plejer jo at lytte til gode råd – at man tager de kommuner i ed, som har en lufthavn, så vi får belyst problemstillingen over hele Danmark, og så vi får en kommunal mening ind om, hvad det er for nogle forhold.
Vil ministeren overveje det?
Jamen jeg vil jo meget gerne takke ministeren for den åbning, som ministeren har lavet her.
Jeg synes bare, minister, det er vigtigt, at når man går ud og prikker Københavns Lufthavn på skulderen, skulle man gerne have fakta i orden.
Og jeg går ud fra, at Københavns Lufthavn lytter meget til vores transportminister.
Det gør alle vi andre.
Det bør man også.
Jeg vil foreslå ministeren at sende sådan et hyrdebrev ud til de kommuner, som har indenrigstrafik ind til København, for at høre, om de lige vil spørge en kreds blandt dem, der nu bruger flyveren meget, så vi får alle fakta på bordet, og så det, vi går videre med til Københavns Lufthavn, holder stik, og så vi får ændret forholdene, således at både pendlere og andre indenrigsrejsende oplever den indenrigstrafik, som vi engang havde.
Magnus Heunicke (S), 2015-04-29:
Der er det sådan, at Trafikstyrelsen jo går meget, meget grundigt til værks, og når de undersøger den her sag, er det simpelt hen i form af stikprøver på stedet, hvor man undersøger det både i myldretiden og uden for, altså hvor lang ventetid der er, og hvor mange procent der kommer igennem inden for et kvarter.
Det er sådan nogle fuldstændig standardiserede undersøgelser, som man lægger for dagen.
Vi har sådan set også fulgt med i det.
Det er jo ikke kun på Bornholm, men også andre steder i Danmark, at det her har været rejst.
Det er ikke sådan – det kan jeg måske oplyse som sådan en servicemeddelelse – at transportministeren udpeger folk til bestyrelsen.
Københavns Lufthavn er jo solgt, men aktieejerskabet står Finansministeriet for.
Nu er det jo som bekendt flere år siden, at staten solgte aktiemajoriteten i Københavns Lufthavn, og jeg kender da Venstres politik så godt, at jeg ved, at det har man også ønske om at gøre for alle mulige andre selskabers vedkommende.
Når man sælger ud af den bestemmende aktiemajoritet, kan man jo ikke længere gå ind og overtrumfe.
Man kan have masser af politiske holdninger om, at der er noget, der gøres forkert, men man kan ikke regne med, at man kan have indflydelse på det.
Det, jeg kan have indflydelse på som transportminister, er at sikre, at man overholder f.eks. bestemmelserne om tilgængelighed for handicappede, gangbesværede, folk med krykker og andet, som spørgeren her spørger til.
Jeg tror, at det er Falck, de har en aftale med, og det er ganske gratis for passagererne.
Så vil jeg også sige, at jeg vil bede Trafikstyrelsen om at udføre deres tilsyn således, at de også har fokus på ventetiden i security.
Karsten Lauritzen (V), 2015-04-29:
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til, at Rigspolitiet har ændret praksis, så det ikke længere er tilladt at køre studenterkørsel i veteranlastbiler, og agter ministeren at foretage sig noget i den henseende?
Mette Frederiksen (S), 2015-04-29:
Man skal beskæftige sig med meget som landets justitsminister, og jeg vil sige, at jeg i allerhøjeste grad bifalder, at unge tager en uddannelse og de efterfølgende kører i hestevogn eller veteranbil, eller hvad de nu gør, og fejrer, at de har fået huen på.
Derfor er det selvfølgelig vigtigt, at fremtidens studenter også i år får den mulighed, og jeg er glad for, at Rigspolitiet har fundet en løsning, så det også kan lade sig gøre.