runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2010-05-07:
Jamen lad os bare tage fat i det med det frie valg, for det lyder utrolig flot.
Der er det ene eksempel efter det andet på kommuner, som er i den situation, at når deres ældre mennesker vælger at få en privat aktør på banen til hjemmehjælp, tvinges kommunen på grund af regeringens regler til at betale særligt overhead til den private aktør.
Der er simpelt hen lavet et system, hvor man ikke får de samme penge for en hjemmehjælpstime, om den er kommunal, eller om den er privat.
Man har simpelt hen, på samme måde som man også har gjort det med sygehusområdet, hvor man overtakserede private, lavet et system, hvor man sådan set står og pumper penge fra fællesskabets, fra samfundets kasse over i private firmaers kasser.
Er det rimeligt?
Er det frit valg?
Er det fair konkurrence?
Man tager samfundets penge for at forgylde private aktører midt i en krisetid, hvor der skal spares på alt mulig andet.
Jeg kan forstå, at Venstre hellere vil diskutere den historiske udvikling end diskutere de fremtidige udfordringer, men lad os prøve at kigge på, hvordan det ser ud.
Venstres ordfører, fru Birgitte Josefsen, ved jo godt, at der har været en demografisk udvikling, at der har været stadig flere opgaver, der har skullet løses i den offentlige sektor, og derfor har det været naturligt, at der kom flere hænder ind for at løse de opgaver.
Det er der jo ikke nogen der har sat spørgsmålstegn ved, sådan er det.
Det, der er interessant, når man diskuterer velfærd, er jo ikke nødvendigvis, hvor mange ansatte der er eller ikke er.
Det er, hvordan velfærden er for danskerne, og hvis man oplever, at der lige pludselig er flere børn, der ikke får det antal undervisningstimer, de er normeret til, at der er ældre, der ikke får den pleje, de skal have osv., er det jo et problem, og det, vi skulle bruge tiden på her i dag, er at tale om, hvordan vi løser det problem, så vi får bedre velfærd til danskerne i stedet for at afmontere velfærden, som Venstre er i fuld gang med.
Birgitte Josefsen (V), 2010-05-07:
Jeg synes, det er dejligt at kunne få konstateret her i dag for fuldstændig åben skærm, at Socialdemokratiet er parat til at holde ved det, der stod i deres finanslovudspil for 2008, altså at der skal afskediges 37.000 i den offentlige sektor.
Det betyder, at velfærden vil blive skruet tilbage til et ringere niveau end før 2001.
Jeg synes, det er en dejlig konstatering, der er kommet fra talerstolen her i dag, og det synes jeg den danske befolkning må forholde sig til.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-07:
Fru Birgitte Josefsen brugte selv udtrykket beskæmmende.
Jeg synes, det er lidt beskæmmende, at man bliver ved med at træde rundt i noget, der er blevet svaret på.
Jeg har stået heroppe og taget klar afstand fra det.
Der en klar historisk forskel på, hvad situationen var, hvad udfordringerne var i 2008, og hvordan sagerne står nu.
Det ville være fantastisk dårlig timing at begynde at afskedige folk i den offentlige sektor nu, og det har jeg svaret på.
Det står lysende klart, og jeg synes, det er beskæmmende, at Venstre bliver ved med at træde rundt i det og true danskerne med, at der er fyresedler i luften.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-07:
Jeg synes, at den socialdemokratiske ordfører jo klart demonstrerer sin store og formidable evne til at tale en malkeko baglæns rundt på en kløvermark.
Det er jo sådan set det, vi er vidne til i øjeblikket.
Torsdag eftermiddag i sidste uge havde vi en stor debat om finansproblematikken i Danmark, hvor hr. Morten Bødskov fra selv samme parti var ordfører for Socialdemokraterne.
Han forsvarede Socialdemokraternes finanslovforslag for 2008 og sagde: Ja, o.k., det var dengang.
Nu er det en anden tid, og nu er der nye udfordringer.
Men kære venner, så meget kan jo ikke have flyttet sig, så man nu kan forsvare og forklare, at man i 2008 syntes, det var fuldt ud forsvarligt at fyre 37.000 offentligt ansatte, og påstod, at det ikke ville give velfærdsforringelser i samfundet.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-07:
Jamen det, som vores finansordfører svarede, var jo nøjagtig det samme, som jeg har stået og svaret her.
Ja, situationen i 2008 var en helt anden.
Det var nogle andre udfordringer, vi stod over for, bl.a. havde vi den udfordring i 2.008, at der var mangel på arbejdskraft.
I dag har vi den situation, at der er mange arbejdsløse, og det er det, der er den historiske forskel.
Det er det, der er svaret, jeg har nævnt det nu måske fire eller fem gange, og det kunne altså være godt, hvis det var sådan, at hr. Hans Kristian Skibby ikke gik baglæns på en kløvermark, men at han faktisk kom ind i kampen og lyttede efter.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-07:
Jeg synes ikke, jeg har behov for at gå baglæns på nogen kløvermark, må jeg sige til hr. Rasmus Prehn, for vi står faktisk bag alle de aftaler og forlig, som vi har været med i siden 2001.
Jeg synes, det er sund fornuft, at når man bruger penge, skal de også være finansierede, og så bliver jeg da nødt til at stille ordføreren et simpelt spørgsmål om Socialdemokraternes eget finanslovforslag for to år siden, hvor man foreslog at fyre 37.000 medarbejdere, når man i dag bruger et andet argument: Uha, nu er der planer om, at der skal fyres 8.000 offentligt ansatte.
Det er der jo faktisk slet ikke.
Mange af de folk er jo folk i jobskifte, det er folk, der går på efterløn, det er folk, der går på pension, det er strukturændringer i administrationen og forvaltningen osv. i kommunerne, og derfor er der jo ikke 8.000 fyresedler på vej, sådan som ordføreren prøver på at fremstille det.
Line Barfod (EL), 2010-05-07:
Jeg går ikke ud fra, at ordføreren vil benægte, at der ude i kommunerne i denne tid bliver diskuteret budgetter, bliver diskuteret fyringer af skolelærere, hjemmehjælpere, lukket busruter og skoler osv.
Så derfor vil jeg hellere spørge ordføreren, om Venstre overhovedet har overvejet, at det, man skulle skære på, var den tvangsprivatisering, som Venstre kræver af kommunerne, at man skulle spare de flere hundrede millioner kroner, man bruger på bureaukrati på grund af Venstres tvangsprivatisering og give kommunerne frihed til, at de selv kan tilrettelægge arbejdet.
Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
Jeg kender ikke noget til nogen tvangsprivatisering, men jeg er godt klar over, at det er det sædvanlige vås, vi hører fra Enhedslisten.
Jeg synes sådan set, at man også skal anerkende fra oppositionen side, at regeringen har lagt et stort arbejde i hele afbureaukratiseringsdagsordenen.
Så sent som i sidste uge var indenrigsog sundhedsministeren også ude med den gode nyhed i forhold til udfordringsretten, at rigtig mange kommuner heldigvis har taget teten og er kommet med gode forslag til, hvordan man kunne gøre nogle ting på en smartere måde, og de ting har man jo imødekommet i vidt omfang.
Når man er ude i landets kommuner og hører, de taler om alle de mange regler og det ene og det andet, skal de huske at se indad, for rigtig mange af dem kan jo så også samtidig fortælle, at en del af det, som kan opleves som hverdagens bureaukrati, ikke nødvendigvis er noget, der er indført fra centralt hold, men noget, der er opbygget igennem en mangeårig kommunal administration, og fordi det er den måde, man har gjort tingene på.
Derfor synes jeg, at det er positivt, at den udvikling med at afbureaukratisere pågår på alle leder, og det er da den bedste måde at udvikle det her område på.
Line Barfod (EL), 2010-05-07:
Det undrer mig lidt, at ordføreren ikke kender til den tvangsprivatisering, som regeringen har gennemført, men det er bl.a. på ældreområdet, hvor man kræver, at alting skal måles og vejes, for at private firmaer kan komme ind som leverandører, uanset om der er nogle, der overhovedet vil have private firmaer, uanset om der overhovedet er nogle private firmaer, der ønsker at byde ind.
Det er et krav om, at alle kommuner skal lave konkurrenceudsættelse af mindst 26,5 pct. af driften og dermed skal bruge masser af penge og timer på at sidde og lave al mulig gennemgang, som om det offentlige skulle drives som en privat virksomhed og ikke skulle tage hensyn til borgerne for at skabe bedst mulig velfærd.
Så derfor er mit spørgsmål: Overvejer Venstre at droppe den tvangsprivatisering og give kommunerne frihed til i stedet at bruge pengene og arbejdskraften på velfærd?
Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
At give ældre mennesker friheden til selv at vælge er mig bekendt ikke udtryk for en tvangsprivatisering.
Rasmus Prehn (S), 2010-05-07:
Det var jo lige præcis 8.000 fyresedler, der blev trykt, da regeringen havde regeringsseminar.
Sådan er det.
Jeg kan godt forstå, at regeringspartierne og Dansk Folkeparti hellere vil tale om noget andet, end at vi er i fuld gang med at sende varme hænder hjem med en fyreseddel; det forstår jeg godt.
Men her har vi faktisk alle tiders chance for at tale kommunal velfærd, for at tale kommunal økonomi, for at tale om, hvordan vi genrejser Danmark, og så vælger Venstre, så vælger De Konservative, og så vælger gudhjælpemig også Dansk Folkeparti at åbne en lokalafdeling med lokalhistorisk arkiv, hvor man kan stå og trække historiske ting op og lade køer gå baglæns rundt på en kløvermark.
Jeg synes, det er sørgeligt.
Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
Først og fremmest vil jeg afvise det, der blev sagt.
Jeg synes, jeg gav et ganske klart svar.
Jeg vil gerne gentage: Et uændret højt niveau svarer til nulvækst, for vi bruger i dag 67 mia. kr. mere på offentlig service end det, som den tidligere SR-regering lagde for dagen, da den stoppede i 2001.
I forhold til hele diskussionen om stillinger så er jeg igen nødt til at sige, at når man i et socialdemokratisk finanslovudspil i 2008 kunne sige: Der kan snildt spares 37.000 mennesker i den offentlige sektor, uden at det går ud over kernevelfærden, så klinger det en anelse hult, når man så samtidig hører den kritik, der rettes mod regeringen.
Det er rigtigt, at der i den offentlige sektor sker en naturlig afgang, folk, der får job andre steder.
Det er rent faktisk 100.000 personer om året, altså svarende til 300.000 personer inden for den her 3-årige periode, det drejer sig om.
Flemming Bonne (SF), 2010-05-07:
Det glæder mig utrolig meget, hvis det er sådan, at Hedensted Kommune har styr på økonomien, og at de kommer igennem krisen på en fornuftig måde.
Jeg vil gerne høre ordførerens udlægning af nulvækst.
Hvordan skal kommunerne fortolke spørgsmålet om nulvækst?
Hvilke konsekvenser vil det f.eks. få i udkantskommunerne, som i forvejen har en meget dårlig økonomi, og som i forvejen har et meget lavt serviceniveau og høj beskatning?
Kan man der regne med et uændret antal ansatte og et uændret serviceniveau, sådan som det jo hele tiden lyder fra regeringen og Dansk Folkeparti?
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-07:
Jeg kan jo af gode grunde ikke svare på, hvad der foregår i hver enkelt kommune ud af 98, for det ville være for omfattende at svare på det på 1 minut.
Men jeg vil gerne sige, at det, der er helt grundlæggende, jo er, at driftsudgifterne ikke bliver beskåret i kommunerne.
De bliver bare ikke fremskrevet.
Vi har jo tidligere kunnet se, at udgifterne er steget, steget og atter steget.
Derfor siger vi, at der skal være nulvækst i kommunerne, og jeg har sådan set fuld tiltro til, at det er fair og redeligt at gøre det på den måde.
Jeg synes, det er fint, at vi som landspolitikere også er med til at sikre, at der er en sund finansiel stabilitet i Danmark, og at der også er en sund styring af de offentlige udgifter.
Det gør man altså bedst ved at styre det i de her krisetider, hvor vi kan se, at det mange, mange steder går den forkerte vej.
Der er man nødt til at påtage sig et ansvar frem for bare at sætte sig ned og sige: Vi vil hellere låne en masse penge og så bruge dem til ekspansion.
Men vi vil ikke være med til at låne alle de her penge.
Vi vil hellere gøre det inden for den ramme, der er til rådighed.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-05-07:
Den her regering har også stået for at give skattelettelser i 2004 og i 2007, og nu kom så forårspakken, der gav skattelettelser her i 2010, alle sammen velsignet af Dansk Folkeparti.
Jeg vil gerne have ordføreren til at bekræfte, at uanset hvad er de her skattelettelser ikke fuldt ud finansieret, før vi når frem til 2019.
Indtil da er der et meget stort hul i statskassen, som nu skal dækkes ind, ved at vi går ud og kræver besparelser ude i kommunerne for så at friholde sundhedsvæsenet eller andre ting.
Jeg vil også gerne have ordføreren til at bekræfte, at i Herning Kommune under Venstreborgmesteren Lars Krarup har man også lukket skoler.
Det er altså ikke et socialdemokratisk fænomen, men det er et fænomen, at man i alle kommuner, alle steder, står i en situation, hvor man grundet økonomien bliver tvunget til at lukke skoler eller trække ned på antallet af undervisningstimer til de unge og børnene.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-07:
Jeg vil ikke stå her på Folketingets talerstol og gøre mig klog på, hvordan man lukker skoler i Herning.
Det synes jeg faktisk vi skal lade politikerne i Herning tage i en frisk dialog med deres borgere i Herning.
Jeg vil bare sige, at vi har set en række kommuner, hvor man i mindre bysamfund, hvor man har mindre skoler og har kunnet se, at der har været en netto tilgang på nogle skoleårgange på tre, fire eller fem elever i en klasse. Så synes jeg godt, at man nogle steder med fordel kan se på, om man kan bruge pengene mere hensigtsmæssigt. Jeg siger det ikke for at forsvare og forklare, jeg siger det bare, fordi sådan tror jeg at mange af vores lokalpolitikere prioriterer det.
De vil hellere tilbyde en kvalificeret undervisning, frem for at man sætter en skoleklasse i gang på en lille lokal folkeskole, hvor der er alt, alt for få elever i klassen.
Det giver ikke et pædagogisk godt og sundt forløb for den enkelte elev, hvis man kommer i sådan en skoleklasse.
Jeg har et eksempel oppe fra min egen egn, hvor vi har en skole, hvor der kommer et optag på syv elever, hvor de seks af dem er piger.
Jeg har ikke noget imod piger, slet ikke.
Men jeg synes bare, at den stakkels lille dreng, der skal sidde sammen med seks piger måske godt kan komme til at kede sig.
Så synes jeg, at det er fair nok, at kommunen og politikerne i kommunen tager de diskussioner, og det vil jeg altså ikke blande mig i her fra Folketinget.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-05-07:
Ordføreren svarede ikke på mit spørgsmål, om det er korrekt, at Dansk Folkeparti har lagt stemmer til skattelettelser både i 2004, 2007 og nu med forårspakken 2010, hvor man altså giver skattelettelser fortrinsvis mest til de rigeste danskere frem for dem, der har de laveste indkomster.
Der kunne ordføreren jo f.eks. bekræfte, at i Gentofte får man i gennemsnit en skattelettelse på 10.000-11.000 kr., mens man i Brøndby får omkring 4.000 kr.
Det er sådan meget håndgribeligt for borgerne at se, at nogle steder kan de, der har store lønninger, altså sætte rigtig meget ind på kontoen, tage en rigtig god lang ferie til sommer på den anden side af jordkloden, hvis ikke askeskyen lægger en dæmper på det, mens de mennesker, som prøver at knokle med at være social- og sundhedshjælpere, de mennesker, som knokler med at gøre rent på vores sygehuse og andre steder groft sagt har fået en lang næse, når det kommer til de her skattelettelser.
Samtidig oplever de selv samme mennesker forringelser på deres daginstitutioner, når de afleverer deres børn, de oplever forringelser, når de afleverer deres børn i skole, og de vil i fremtiden opleve, at Danmark står ringere økonomisk, fordi der er rigtig mange børn, der stadig væk vil gå ud af den danske folkeskole og ikke have lært at læse og skrive i tilstrækkelig grad.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-07:
Jeg vil prøve at holde mig til det med skatten.
De skattelettelser, som ordføreren kalder dem, der har været, har været fuldt finansieret.
Den sidste her, der har været, er fuldt ud finansieret.
Det er ikke en lettelse, det er en omlægning, og det betyder, at man bl.a. går ind og kigger på andre steder, hvor pengene bliver finansieret fra.
Derfor er det ikke en skattelettelse, det er en skatteomlægning.
Det vil jeg altså gerne fastholde.
Den frigør, når den er fuldt indfaset, ifølge beregninger, vi har fået, 5½ mia. kr. Så vil jeg gerne sige, at når de 5½ mia. kr. kommer til udbetaling, om jeg så må sige, om mange år selvfølgelig, så skal man nok være sikker på, at Socialdemokraterne vil stå klar i porten for at være med til at bestemme, hvad pengene skal bruges til.
Det er der ingen tvivl om. Så vil jeg gerne endnu en gang også sige: Hvem var det, der fjernede formueskatten i Danmark?
Det synes jeg ligesom at Socialdemokraterne fuldstændig har glemt.
Hvem var det, der fjernede formueskatten?
Det var Socialdemokraterne, det var Poul Nyrup Rasmussen.
Sådan var det.
Nu vil jeg jo gerne have lov til at sige, at rødvin er så billig i Danmark, at selv de fattigste har råd til at købe en enkelt flaske i ny og næ.
Velfærden er jo ikke i krise i Danmark.
Vi har et historisk højt velfærdsforbrug i Danmark.
Siden 2001 er der kommet 67 mia. kr. mere ind i staten til at give til kommuner og andre for at sikre borgerne en god og seriøs velfærd.
Det er 67 mia. kr. Så jeg anerkender ikke præmissen om, at velfærden er under pres.
Vi har aldrig haft så høje driftsudgifter, som vi har nu i kommunerne, og vi har aldrig haft så høje anlægsudgifter, som vi har nu i kommunerne.
Og det samme kommer til at gentage sig i 2011.
Derfor køber jeg simpelt hen ikke argumentet og påstanden om, at vi har skridende velfærd i Danmark.
Line Barfod (EL), 2010-05-07:
Folketingsmedlemmers løn har aldrig været så høj, som den er nu, og ministres løn har aldrig været så høj, som den er nu, osv.
Det giver jo ingen mening.
Det, der er vigtigt, er at se på, hvad man får for pengene.
Og det, man får for pengene – især hvis Dansk Folkeparti lægger stemmer til, at der skal være nulvækst og nedskæringer i kommunerne – er jo en ringere velfærd end det, der var sidste år.
Når man lige nu sidder i kommunerne og skal fyre skolelærere, fyre hjemmehjælpere, lukke busruter, så er det altså noget, der kan mærkes på velfærden.
Derfor er mit sidste spørgsmål til hr. Hans Kristian Skibby bare: Har Dansk Folkeparti lovet, at man stemmer for en aftale med kommunerne, og vil man stemme for en aftale med kommunerne, der indebærer, at der kommer til at ske nedskæringer ude i kommunerne?
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-07:
Og der vil jeg gerne pointere, at der aldrig har været flere penge til rådighed, end der er nu.
Så kan det godt være, at kommunerne siger: Nu har vi ikke råd til at udbygge og renovere den børnehave der, nu har vi ikke råd til at bygge en cykelsti fra A til B, nu har vi ikke råd til et musikhus og et teater.
Der er nogle prioriteringer.
Dem skal man tage i kommunerne.
Men jeg anerkender ikke præmissen om, at der ikke er plads til velfærd i kommunerne.
Det er op til en politisk prioritering, og jeg synes, at vores folkevalgte i byrådet skal stå for den opgave.
Jeg synes, det er sund fornuft, og jeg synes, at det er rimeligt.
Margrethe Vestager (RV), 2010-05-07:
Jeg synes, det er en meget spændende udvikling i Dansk Folkepartis politik, altså det her med, at det er en kommunal opgave.
Da vi tidligere på dagen diskuterede regionalpolitik, havde hr. Hans Kristian Skibby ingen betænkeligheder ved, at Folketinget godt kunne blande sig i, hvad vores regionalt valgte gik og lavede.
Nu har hr. Hans Kristian Skibby faktisk fuldstændig armslængde: Det må de selv rode med derude.
Skal der lukkes skoler, så er det sandelig ikke noget, der skal på hr. Hans Kristian Skibbys bord.
Derfor må det jo være hr. Hans Kristian Skibby, der kan give konkrete eksempler på, at kommunalreformen har styrket det kommunale selvstyre.
Hvor er det, kommunerne har fået større frihed, end de havde før kommunalreformen?
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-07:
Det var derfor, jeg sagde, at her var et område, hvor man selvfølgelig var nødt til at anerkende, at andre end de 41 medlemmer af et regionsråd skulle med på råd.
De skulle ikke sidde alene med alle beslutningskompetencerne.
Vi synes, det er fair nok, at man får det med.
Så det har ikke noget med hele det kommunale selvstyre at gøre.
Det har noget med de massive milliardinvesteringer i sygehusene at gøre.
Så vil jeg gerne sige, at kommunalreformen har givet rigtig gode fordele for kommunerne, ved at kommunerne er blevet større.
Det betyder, at mange af vores forvaltninger har fået mere ekspertise ind i de enkelte sagsbehandlingsområder.
For hvis en medarbejder før sad med ti forskellige emner, så sidder man måske nu to mennesker og har de samme ting tilfælles, således at man er bedre i stand til at give en god faglig sagsbehandling.
Det er et eksempel.
Andre steder kan man jo se, at kommunerne har overtaget en lang række forskellige opgaver, som tidligere lå i amterne.
Vi synes, det er sund fornuft, og derfor synes jeg også, at vi fuldt ud kan forsvare den kommunalreform.
Sophie Løhde (V), 2010-05-07:
Når det er nødvendigt at spørge ind til oppositionens skattepolitik, er det jo, fordi man ikke kan blive enig om noget som helst.
Det Radikale Venstre har deres forslag, Socialistisk Folkeparti og Socialdemokraterne har et andet forslag, og jeg tør slet ikke at tænke på Enhedslistens forslag, for så bliver forvirringen simpelt hen fuldstændig komplet.
Derfor er vi jo også nødt til at spørge, om Det Radikale Venstre støtter forslaget fra Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti om at påføre fødevareerhvervet ekstra skatter for 1,1 mia. kr. samt øgede restriktioner.
Er Det Radikale Venstre enige i det – ja eller nej?
Line Barfod (EL), 2010-05-07:
Jeg vil bare gerne høre, hvor langt ned i niveau Dansk Folkeparti mener vi skal med velfærden i kommunerne.
Hvor mange år skal vi tilbage i tiden, for at Dansk Folkeparti synes, at det er rimeligt?
Skal man have ældrepleje og hjælp, som man fik det for 10 år siden?
Skal handicappede anbringes på store sovesale i stedet for at have egen bolig?
Hvor langt skal man tilbage i udvikling, synes Dansk Folkeparti?
Jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti samtidig synes, at det, der bærer landet fremover, er, at man privat skal have råd til så meget rødvin som muligt hos de rige.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-07:
Men jeg vil gerne sige, hvis det kan berolige Socialistisk Folkepartis ordfører, hr. Flemming Bonne, at vi har styr på økonomien i Hedensted Kommune, og at vi faktisk har besparelserne på plads.
Der skal findes 80 mio. kr. i en kommune, som i forvejen har nogle af de allerlaveste driftsudgifter pr. indbygger i hele Danmark, men det er faktisk lykkedes os at gøre det uden at vække de store bekymringer hos borgerne.
Det er jeg nødt til at indrømme over for ordføreren, selv om det måske kan være lidt trist at høre.
Bl.a. har vi lavet et fleksibelt ansættelsesstop, som gør, at hvert tredje af de job, der bliver ledige i kommunen, skal stå vakante i 3 måneder, inden de bliver genbesat.
Det giver eksempelvis et provenu på godt 10 mio. kr.
Sådan har vi gjort forskellige steder.
Vi har lavet en ny lærertidsaftale, som har gjort, at alle lærere i vores skoler skal undervise en lektion mere om ugen.
Det giver så 8-9 mio. kr., fordi vi får en bedre drift af vores skolevæsen.
Sådan gør man i mange kommuner for at få tingene til at hænge sammen, og det er sådan set bare det, vi synes er helt fair at man gør som lokalpolitiker.
Så jeg står helt og fuldt ved, at det er fuldstændig korrekt.
Så vil jeg gerne sige, at jeg ikke kan stå til ansvar for, hvad folk udtaler til Politiken.
Jeg har ikke læst artiklen.