Rasmus Prehn (S), 2009-04-24:
Lad mig indledningsvis starte med at give udtryk for en kritik af, at vi i dag fredag, hvor der stadig væk er møde i Danske Regioner, har været nødt til at afbryde vores møde for at rejse hjem til Folketinget og debattere det her forslag.
Jeg synes, at det i forvejen er lidt kritisabelt, at man har en situation, hvor man, i modsætning til når Kommunernes Landsforening har møde, kun har 1-dags-mødefri i Folketinget, når der er møder i Danske Regioner.
Men at man så ligefrem lægger et lovforslag, som indbefatter alle kommunalordførere, synes jeg er rigtig trist.
Jeg har ikke haft mulighed for at tage debatten i Kommunaludvalget, fordi jeg har haft barsel.
Jeg vil gerne nævne her, at jeg synes, det ville være rimeligt over for Danske Regioner at være til stede på hele deres møde og ikke skulle rejse til det her møde.
Til selve lovforslaget vil jeg fra socialdemokratisk side sige, at det forhold, at vi nu skal til at kigge på de socioøkonomiske kriterier i udligningssystemet, er positivt.
Det er ikke noget, der kommer så meget bag på os, for vi har vidst, at det her var noget, der skulle kigges efter i sømmene siden 2007, da den sidste aftale blev lavet.
Jeg tror, at en af grundene til, at man valgte at tage den her mulighed ind for at kigge på det igen, bl.a. var det meget kraftige pres, som vi lagde fra socialdemokratisk side.
Vi var nemlig ikke med i den her finansieringsaftale, fordi vi mente, at der var en for stor uklarhed netop om de socioøkonomiske aspekter, og finansieringsreformen blev på mange måder gennemført meget hurtigt, og uden at vi syntes, at det var tilstrækkelig undersøgt.
Der var lidt hastværk over det.
Derfor er det naturligvis positivt, når det så er, at man vælger at tage det op igen og kigge på de socioøkonomiske aspekter og også lægger op til at lave nogle ændringer, som helt klart trækker i den rigtige retning.
Jeg vil gerne understrege, at med det her lovforslag er der altså alene tale om nogle mindre ændringer, nogle ændringer af teknisk og ganske afgrænset karakter.
Den kommunale økonomi og udligning vil i altovervejende grad se ud på samme måde som med den nugældende finansieringsaftale også efter vedtagelsen af dette lovforslag.
Det grundlæggende problem, nemlig at kommunerne har for få penge til at gennemføre regeringens mange løfter, løses jo ikke med det her forslag.
Det er altså desværre langtfra tilfældet i dag.
Det grundlæggende problem, altså at kommunerne er underfinansieret i forhold til de opgaver, som de varetager, opstod i høj grad i kølvandet på regeringens strukturreform, hvor kommunerne skulle overtage en række opgaver fra de tidligere amter, herunder flere sociale, sundhedsmæssige og trafikpolitiske opgaver.
Problemet er altså kun blevet værre i løbet af de seneste års besparelsespolitik fra regeringens side, og problemet løses altså ikke med det her forslag.
Der vil stadig væk være kommuner, som har mere end svært ved at få pengene til at række til en ordentlig offentlig service i form af gode skoler, ordentlig børnepasning og anstændig omsorg over for vores ældre og handicappede.
Vi kan med et simpelt opslag i Kommunernes Landsforenings budgetoversigt for 2009 konstatere, at der næste år bliver færre penge pr. barn i daginstitutioner og færre penge pr. skoleelev, end der tidligere har været.
Dette problem skyldes naturligvis først og fremmest regeringens besparelsespolitik på velfærdsområdet, men det forhold, at en række kommuner er blevet betydeligt underkompenseret og taber i spillet om udligningen, gør naturligvis ikke det her bedre.
De konkrete forslag, som der lægges op til med det her lovforslag, kan være udmærkede, mindre tekniske forbedringer, men inden vi fra socialdemokratisk side uden videre godtager disse forslag, har vi altså en række spørgsmål, som vi gerne vil have stillet i udvalgsarbejdet.
Bl.a. er vi optaget af, hvorvidt ministeren kan redegøre for, hvad det er, der har spillet ind i forhold til de her handicapkriterier, og hvordan det kan være, der faktisk er gået nogle år nu, hvor man ikke har kompenseret for udviklingshæmmede.
Altså, hvorfor har man ikke taget det ind noget før, og hvad har det af konsekvenser?
Hvor meget er de her kommuner sådan set blevet snydt for i løbet af de seneste år, og hvad vil det betyde i fremtiden?
Dernæst har vi nogle spørgsmål til den såkaldte § 12-pulje.
Vi kunne godt tænke os at se nogle konsekvensberegninger for de enkelte kommuner i årene frem, når man ændrer på kriteriet.
Det synes jeg ville være interessant.
Vi har en række andre spørgsmål, men nu kan jeg se, at min taletid er ved at udløbe, og vi vil så fremsende en række skriftlige spørgsmål for at få det her underbygget.
Der er som sagt skridt i det her lovforslag, der trækker i den rigtige retning, men vi var meget skeptiske over for det oprindelige forslag.
Derfor vil vi kigge meget nøje på svarene og på det her og så alene støtte ting, der trækker i den rigtige retning.
Nu må vi kigge på det i udvalgsarbejdet.