runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2010-04-26:
Det vil jeg gerne bekræfte, og det er jo et afbalanceret svar til fru Geisler Andersen på det, som hun lige spurgte om.
Forslaget om at udelukke valgforbund ved europaparlamentsvalg har været behandlet før, og heller ikke ved den lejlighed kunne regeringen støtte forslaget.
Reglerne om valgforbund i europaparlamentsloven skal ses i lyset af, at der jo kræves et meget stort antal stemmer for at få et mandat i Europa-Parlamentet.
Derved er det svært for mindre partier overhovedet at få et mandat.
Muligheden for at indgå valgforbund er med til at sikre, at også disse partier kan blive repræsenteret i kraft af valgforbundet, hvis de kan indgå et sådant.
Ved folketingsvalg skal der fordeles 175 mandater, mens der ved europaparlamentsvalg kun skal fordeles 13 mandater.
Det var grunden til, at der blev åbnet for valgforbund.
Forslagsstillerne anfører i bemærkningerne til beslutningsforslaget, at muligheden for at indgå valgforbund nok tilgodeser de mindre partier, men at der ikke tages højde for, at det i praksis ikke er alle partier, der har mulighed for at deltage i et valgforbund.
Og det er jo rigtigt nok.
Der henvises konkret til parlamentsvalget den 17. juni sidste sommer, hvor Dansk Folkeparti ikke havde mulighed for at deltage i nogen af valgforbundene.
Til det må jeg blot sige, at muligheden for at indgå valgforbund netop er en mulighed.
Det er en mulighed, som partierne kan benytte sig af, hvis hvert enkelt af de partier, der indgår i valgforbundet, vurderer, at det er gavnligt for partiet, og at det vil forbedre partiets chancer for at få mandater ved det pågældende valg.
At der ved et givet valg kan være partier, som ikke har mulighed for eller ikke ønsker at deltage i valgforbund, gør jo ikke adgangen til at indgå valgforbund udemokratisk eller på anden måde betænkelig.
Forslagsstillerne bemærker da også, at man ikke ser det som noget problem, at der kan være valgforbund i forbindelse med kommunal- og regionsvalg.
Forslagsstillerne giver også udtryk for, at det er udemokratisk, at et parti, der eksempelvis har fået 7,5 pct. af stemmerne, ikke opnår et mandat, mens to partier, der har indgået valgforbund, og som opnår henholdsvis 3,9 og 3,8 pct. af stemmerne, vil få et mandat på bekostning af det parti, som har fået langt større del af stemmerne.
Ja, det er jo rigtigt nok, men hvis to partier, som tilsammen har flere stemmer end et tredje parti, beslutter sig for at indgå valgforbund, er der jo ikke noget udemokratisk i, at et af de to partier får mandatet.
Dette var blot en gentagelse af det argument, som min forgænger tidligere har givet, for, at regeringen ikke kan gå ind for forslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-04-26:
Tak, hr. formand.
Altså, jeg synes faktisk, at ministeren kommer lidt på glatis i forbindelse med netop det, som står i bemærkningerne til det her beslutningsforslag, nemlig at det er et demokratisk problem, at små partier med eksempelvis 3,7 pct. af stemmerne kan få et mandat i Europa-Parlamentet, mens et parti med 7,5 pct. af stemmerne kan få en lang næse.
Så nævner ministeren selv i sin tale, at man anser det for at være ganske rimeligt og fornuftigt, og der vil jeg da gerne spørge indenrigsministeren, som jo har en fortid som undervisningsminister, om han ikke mener, at det er et eksempel på god regning at sige, at 7,5 pct. af vælgerne altså er væsentlig mere end 3,5 pct.
Bertel Haarder (V), 2010-04-26:
er der jo ikke noget galt i, at de får mandatet, hvis de tilsammen har flere stemmer end et andet parti.
I dette tilfælde handler det altså om, at man har to forskellige partier, som danner et valgforbund, og et valgforbund indebærer jo, at man ved opgørelsen tæller som ét parti.
Det er jo det, der er ideen ved valgforbund, og det er det også ved lokalvalg i Danmark.
Det er der ikke noget nyt i, og det er det, der er svaret på hr. Skibbys spørgsmål.
Som jeg sagde, er formålet at forhindre en forværring i patientens tilstand, at bibringe patienten social kontakt på trods af at langvarigt fikseringsbehov, at sikre, at der ikke udvikler sig andre sygdomme, og at sikre, at patienten hurtigere kan komme ud blandt de andre patienter på afdelingen.
Det antyder jo alt sammen, at det her er et alternativ til en mere permanent og værre fiksering.
Özlem Sara Cekic (SF), 2010-04-26:
Nej, nej, så let går det ikke.
For ministeren ved jo, når ministeren siger, at det ikke vil øge mængden af tvang, at det stadig væk skal registreres ligesom alt det andet.
Så betyder det jo ikke, at det her gør, at der vil komme mindre tvang, det er bare en anden form for tvang.
Så den konklusion kan ministeren ikke drage.
Så siger ministeren, at det andet jo er værre end oppegående fikseringer.
Er det ikke korrekt, at ministeren simpelt hen ikke har andet belæg for at sige det end sine mavefornemmelser.
Der er ingen evidens for, at det her er værre eller mindre.
Sådan var det også med ambulant tvang, sådan er det også med alle de andre former for tvang, der er.
Det er jo ikke, fordi den ene er værre end den anden.
Det er vores egen mavefornemmelse, som er præget af vores kultur og de traditioner, man har i det enkelte pågældende land, der gør, at man føler, at oppegående fiksering måske er bedre end liggende fiksering.
Karen J. Klint (S), 2010-04-26:
Det er mere et forståelsesspørgsmål til hr. Per Clausen, for jeg kan jo følge hr. Per Clausen meget langt i, at man helst skal undgå tvang til fordel for frivillig behandling.
Men vi har i hvert fald ingen steder i psykiatrien muligheden for at vælge noget andet til, som ellers er tvang, medmindre det er inden for det medicinske område.
Man kan jo ikke vælge en frivillig fiksering, så det, Enhedslisten lægger op til, er vel ikke, at man også skal kunne vælge at blive frivilligt fikseret for at beskytte sig selv eller noget andet.
Vi har faktisk mødt folk, der har sagt: Bare vi havde en stillestue, en nonstimulistue, vi kunne komme ind på. Så ville vi gerne frivilligt derind for at undgå at gå amok, fordi verden bliver for kaotisk.
Det kunne jeg se som en frivillighedssituation, men jeg har svært ved at se, at man skal kunne komme og blive frivilligt fikseret.
Per Clausen (EL), 2010-04-26:
Altså, det, jeg snakkede om først, var den del af forslaget, der handler om den maksimale betænkningstid, og som jo handler om medicinering, så vidt jeg har forstået.
Der er det min klare opfattelse, at det slet ikke i tilstrækkeligt omfang er belyst, hvorvidt man har fået en uheldig udvikling på det her område, som bare fører til, at folk går og venter og så alligevel udsættes for tvang, eller man faktisk har haft en udvikling i betænkningstiden, som er fornuftig.
Det synes jeg ikke bliver belyst, og der kommer forskellige input i høringssvarene, så det synes jeg er vanskeligt at tage stilling til.
Til det andet vil jeg sige, at jeg sådan set er enig.
Men jeg er da helt med på, at en af forklaringerne på, at det kan gå så galt, som det gør nu, er, at man ikke har de fornødne ressourcer til indledende samtaler og drøftelser med patienterne, når de kommer, eller når de er klar til at drøfte, hvad man kan gøre i behandlingsforløbet, foruden at man ikke har nogen alternative tilbud.
Der er ligesom det der med isolation eller i bælte, eller også går folk fuldstændig frit rundt.
Måske kunne de godt være med til at pålægge sig selv nogle begrænsninger, som kunne være gode.
Özlem Sara Cekic (SF), 2010-04-26:
Det er faktisk ikke et rigtigt spørgsmål, så jeg ved ikke, om man må i forhold til proceduren, men nu satser jeg lige på det, og så må formanden rette mig.
Det er jo sådan, at man sagtens kan komme i frivillig bæltefiksering i dag.
Hvis patienten har brug for det og siger, at vedkommende har brug for at ligge i bælte, kan man sagtens gøre det.
Mig bekendt foregår det mange steder i Danmark, at man kan gøre det frivilligt, ligesom man frivilligt også kan komme til at ligge under en kugledyne.
Jeg vil bare lige gøre salen og befolkningen opmærksom på, at det faktisk er muligt.
Bertel Haarder (V), 2010-04-26:
Det er dejligt og betryggende med ordførere, der virkelig ved, hvad de taler om.
Det har været en debat præget af stor indsigt og indlevelse, og der sker ikke noget ved, at jeg indrømmer, at en af ordførerne, fru Liselott Blixt, faktisk var den, der for en måned siden fortalte mig detaljerne i en sådan oppegående tvangsfiksering, fordi jeg syntes, jeg skulle rustes til at orientere regeringen om det.
Flere af de øvrige ordførere har også været personligt involveret i de meget vanskelige opgaver, vi taler om, og det har præget debatten.
Forslaget er jo fremsat af regeringen af hensyn til ganske få patienter.
Det handler om at hindre en forværring i patientens tilstand, at give ekstraordinært farlige patienter mulighed for social kontakt og sikre, at de ikke bliver syge på anden vis, og at fremme, at patienten kan vende tilbage til normale rutiner og optage kontakt med andre patienter i afdelingen igen.
Det er det, der er formålet.
FN's handicapkonvention fastslår ligesom de øvrige konventioner, at frihedsberøvelse og tvang ikke må ske uden hjemmel i lov.
Og da Europarådets torturforebyggelseskomité kritiserede Danmark, var der ikke hjemmel til det.
Det handler jo om, at vi indfører en maksimal betænkningstid på 3 dage, og at vi får et skærpet tilsyn med patienter, sådan at vi alt i alt arbejder hen imod at få mindre tvang i psykiatrien.
Özlem Sara Cekic (SF), 2010-04-26:
Jeg vidste, at ministeren ville slutte af med at sige: så vi kan få mindre tvang i psykiatrien.
Jeg tænkte, at så ville det være oplagt at melde sig, for sådan har de andre også sluttet af, og det ville ministeren sikkert også gøre.
For foreløbig bliver vi jo ved med at skrive under på nogle love, der gør, at der kommer mere tvang.
Hvad vil ministeren gøre konkret?
Helt ærligt, ikke det der med, at nu sender man en pjece ud.
Hvad vil ministeren konkret gøre for mindre tvang?
Per Clausen (EL), 2010-04-26:
Jeg vil bare sige, at jeg da ikke synes, det er nogen dårlig ting, at der også kommer ting frem i debatten her, der muligvis kan gøre nogle af os klogere.
Det sker måske ikke så tit, men det er da ikke skidt, når det sker.
Jeg vil sige, at muligheder for, at patienter frivilligt kan vælge forskellige former for behandling, synes jeg faktisk er en rigtig god ting.
Det er ikke mig, der vil lægge begrænsninger på, hvad man frivilligt kan vælge.
Bertel Haarder (V), 2010-04-26:
Det har vi jo korresponderet om i dagbladet Politiken, og det er også godt at læse hele lovforslagets bemærkninger, hvis man vil orientere sig om det.
I dag drøfter vi altså dette helt konkrete forslag, der vedrører ganske få patienter, og her skal man lige være opmærksom på, at alternativet til oppegående tvangsfiksering jo er en tvang, som er værre.
Derfor mener jeg ikke, at dette forslag, selv om det skaber hjemmel for en ny form for tvang, øger mængden af tvang i psykiatrien.
Erling Bonnesen (V), 2010-04-27:
Tak for det.
Da Venstres sædvanlige ordfører på sagen er blevet akut forhindret, har jeg lovet at læse hendes tale op.
Dette lovforslag er en udmøntning af vores seneste aftale om frokostordningen, og lovforslaget betyder, at vi nu får en meget mere fleksibel frokostordning.
Det er vi glade for i Venstre.
Lovforslaget lægger op til, at det er forældrebestyrelsen eller et flertal af forældrene i den enkelte institution, som beslutter, om institutionen skal have en frokostordning, og forældrene får altså indflydelse på, om der skal være en frokostordning i daginstitutionen eller ej.
Det er vigtigt, at forældrene nu får indflydelse på, hvorvidt deres børn skal være omfattet af frokostordningen eller ej.
Der vil fortsat være friplads til frokostordningen, hvis man er berettiget til friplads i daginstitutionen.
Ligeledes vil der også være søskenderabat.
Det er vigtigt, at forældrene på et oplyst grundlag træffer valget om, hvorvidt daginstitutionen skal have frokostordning.
Kommunen skal med andre ord sikre, at forældrene ved, hvad frokostordningen indeholder, og hvad den koster.
Hvis en daginstitution vælger den kommunale madordning fra, vil det fortsat være muligt at have en forældrearrangeret frokostordning, også her følger fripladsen med for børn med friplads i institutionen.
Frokostordningen er et sundt og godt tilbud til børnene.
Der stilles krav om, at måltidet skal være sundt, og samtidig er der en stor pædagogisk gevinst i en frokostordning.
Undersøgelser viser, at børn bliver mindre kræsne af at spise i en frokostordning.
Her kan de se deres kammerater spise det samme som dem selv.
Det kan være en motivation til at prøve noget nyt og dermed fremme gode og varige kostvaner.
Der kan være helt særlige tilfælde, hvor daginstitutionerne har børn med et særligt behov for frokostordning af sociale og sundhedsmæssige grunde, og hvis der er disse særlige sociale og sundhedsmæssige grunde, kan kommunalbestyrelsen insistere på, at daginstitutionen skal være omfattet af frokostordningen.
Det kan de for at sikre de svageste børns tarv.
En anden ændring af frokostordningen er, at den nu skal være brugerbetalt.
Det betyder, at forældrene aldrig må betale mere, end frokostordningen faktisk koster.
Samtidig vil det være muligt for kommunen at finansiere frokostordningen.
Der kommer med andre ord en sammenhæng imellem, hvad forældrene betaler, og hvad børnene får.
Venstre støtter denne mere fleksible frokostordning, og Venstre støtter med andre ord dette lovforslag.
René Christensen (DF), 2010-04-27:
Jeg vil starte med at spørge: Hvad er mad?
Og hvad er et sundt frokostmåltid i daginstitutionerne?
Det er faktisk mange ting.
Vi ser gerne, at et sundt frokostmåltid i daginstitutionerne også bliver en del af det pædagogiske tilbud.
Det er jo sådan, at børn, der går i daginstitution, har forskellige baggrunde og forskellig social status.
Her er noget, som man kan være fuldstændig fælles om, man kan deltage på fuldstændig lige fod i forhold til det at have med mad at gøre.
Det med at have med mad at gøre er faktisk noget, som betyder rigtig meget for mennesker, men desværre er der rigtig mange forældre, som ikke i deres hverdag lægger særlig stor vægt på det sociale aspekt, som faktisk er i det at have med mad at gøre, også familiemæssigt.
Her giver man mulighed for, at de i daginstitutionen kan få den her positive oplevelse at være i en spisesituation.
Som det blev sagt fra Socialdemokratiet side, er det fuldstændig rigtigt, at det her er nogle ændringer i en lovgivning, som har været der tidligere om frokostmåltider.
Nogle af de ting, som det er meget, meget glædeligt er kommet med her, er bl.a. det i forhold til fripladser, hvor de kommuner, som – man skal passe på med at bruge udtrykket plaget – har mange fripladser, nu også får mulighed for at give de her ekstra tilskud, så der bliver penge til mad til alle, der er i daginstitutionen. Samtidig vil jeg også sige, at det, som vi er glade for er kommet med her, er, at hvis man i forældrebestyrelsen ikke ønsker at have det her tilbud i den enkelte daginstitution, kan man beslutte at vælge det fra, hvis der er et flertal for det i bestyrelsen.
Når projektet kommer i gang og man oplever de positive ting, som der også er i forbindelse med det at kunne have en spisesituation i fællesskab, tror jeg faktisk ikke, at der er mange forældre, som vil vælge det fra, men nu har de muligheden for det, og det er vi selvfølgelig glade for at der er den frihed til.
Så vi kan støtte forslaget, og vi håber virkelig på, at det får en god modtagelse, og at man får sat gang i det derude, så vi får nogle børn, som får nogle gode og sunde måltider i deres daginstitution.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-04-27:
Det glæder mig, at der er så stor opbakning til det her lovforslag.
Vi kan ikke bare lade huller stå åbne, det er helt uholdbart, og derfor skal vi også lukke dem med det samme.
Det er også vigtigt at slå fast, at hvis bilejere har været hos SKAT og anmeldt opbygningen, så vil sagen blive afsluttet efter gældende regler.
Omvendt vil lovforslaget også miste sin mening, hvis vi åbner for tilfælde, hvor ejeren har tænkt sig at lave sin varebil om til en personbil eller få indført en brugt personbil, hvor bagsæderne måske, måske ikke, er fjernet.
Jeg synes også, at det er vigtigt at slå fast, at lovforslaget ikke går ud på at straffe dem, der ønsker at lave deres varebil om til en personbil; derimod handler det om at sikre, at den måde, afgiften på brugte biler beregnes på, bliver den samme uanset omstændighederne.
Det forhindrer ikke, at en varebil kan laves om til en personbil.
Jeg vil så også gerne her i dag slå fast, at jeg selvfølgelig skal beklage, som hr. Nick Hækkerup jo også har bemærket, at der er kommet et sent høringssvar fra ministeriet.
Lad mig også ved samme lejlighed sige til hr. Jesper Petersen, at jeg er helt opmærksom på, at der ligger spørgsmål, som selvfølgelig skal besvares – det arbejder jeg også på i døgndrift.
Der bliver heldigvis også konstant stillet en lang række gode spørgsmål til ministeren, og det er jo godt, for så er ministeren beskæftiget med at svare på spørgsmål.
Men det er vi helt opmærksomme på, og jeg kan nu også se, at stakken af spørgsmål går den rigtige vej.
Der har jo desværre – eller heldigvis, alt efter hvordan man ser på det – været et ministerskifte, som gør, at der har været spørgsmål, som jeg som minister skulle sætte mig ind i.
Jeg er opmærksom på, at der er spørgsmål, som der skal svares på, og jeg vil jeg selvfølgelig også bestræbe mig på at overholde de tider, der er i Folketinget.
Erika Lorentsen (RV), 2010-04-27:
På den måde kan man spare penge i registreringsafgift.
Det er et hul i loven, som regeringen vil lukke med det her forslag.
Yderligere afgift kan spares ved at bringe vægten på en varebil ned under 2 t i forbindelse med ombygning til personbil, og det behøver ikke at være særlig besværligt; så også her er der et hul, som det her lovforslag vil lukke.
Det fremgår også, at statskassen undgår et ikke ubetydeligt tab ved lovgivningen, og da det jo virkelig er tiltrængt, da regeringen har lavet et stort hul i statskassen, så vil Det Radikale Venstre støtte forslaget.
Jeg skal meddele fra Enhedslisten, at de også støtter forslaget.
Mike Legarth (KF), 2010-04-27:
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget, som jo går ud på at sikre, at registreringsafgiften på en brugt personbil bliver den samme, uanset om bilen købes brugt som personbil eller som ombygget varebil.
Der foreligger et hul i skattelovgivningen, da det er muligt at erhverve en personbil billigere ved ombygning af en brugt varebil til personbil end ved køb af en tilsvarende brugt personbil, og det er det, vi gør kål på her.
Derudover kan man yderligere opnå en besparelse ved at veje bilen ned til 2 t eller mindre.
Så det er altså et dobbelt hul, man her får lukket for.
Staten undgår på den her måde et ikke ubetydeligt tab – måske over 50 mio. kr. – så totalt set bakker Det Konservative Folkeparti op om forslaget.
Jesper Petersen (SF), 2010-04-27:
Nu blev der lidt rod i talerækkefølgen, i forhold til hvordan den plejer at være.
SF støtter selvfølgelig også, at vi ændrer reglerne her og får lukket det skattehul, der har været.
Vi hilser det velkommen, at lovforslaget udbedrer en asymmetri, der har været i de gældende afgiftsregler på køretøjer, der har betydet, at man ved nedvejning, ombygning af varevogne har kunnet skaffe sig en klækkelig afgiftslettelse i forhold til andre danskere.
Jeg vil godt hæfte mig lidt ved det beløb, der er omtalt i lovforslaget, altså de her 50-100 mio. kr.
Socialdemokraternes ordfører nævnte, at det faktisk var væsentlig mere, end hvad der har været bøvlet med omkring udligningsskatten på pensioner.
I det hele taget synes jeg, at det er et meget voldsomt beløb og voldsomt med over 2.000 sager, så jeg vil ikke kritisere, at Skatteministeriet overhovedet tager det her initiativ, men man kan undre sig over, at der skal gå så længe, når hullet åbenbart har været så voldsomt, at man på så kort tid har kunnet tabe 50-100 mio. kr.
Så vi kunne godt ønske os, at man måske var en smule hurtigere til at opdage de her ting og rent faktisk fik lukket hullerne, så der ikke når at rulle så mange penge ud, inden vi får dem lukket.
Der vil her være fuldstændig bred opbakning til meget hurtigt at få foretaget den proces og få hullet lukket.
Jeg forstår ikke rigtig, at vi skal have tabt 50-100 mio. kr., som andre danskere så skal dække ind, fordi man har været langsom med at opdage skattehullet.
Vi kan støtte, at virkningstidspunktet selvfølgelig gælder, fra det øjeblik lovforslaget er fremsat.
Sådan er det, når vi lukker skattehuller.
De havde ligesom en forventning om, at de kunne fortsætte med at udnytte dette skattehul.
Der kan være nogle ting i høringssvarene, som jeg også gerne vil kunne se nærmere på, men ellers er vi meget tilfredse med lovforslaget.
Også af miljømæssige grunde synes jeg, at det er værd at rose det, fordi lovgivningen kommer til at betyde, at man ikke længere får en så stor import af brugte varebiler, som ofte forurener mere end nyere varebiler og personbiler.
Så det er på mange måder fornuftigt.
Med forbehold for, at høringssvarene og høringsnotatet først er kommet til os i dag, og en undren over, at der skulle gå så længe, vil vi støtte lovforslaget.
Ministeriet har været langsom med at sende os notatet, og i forvejen er man langt bagud i forhold til de frister, der er, med at svare på en del af de spørgsmål, der er blevet stillet i Skatteudvalget.
Så her har jeg brugt lejligheden til at sige, at vi altså gerne vil have, at de bliver overholdt, for at vi får så god en lovbehandling som muligt.
Mikkel Dencker (DF), 2010-04-27:
Den foregående ordfører var allerede godt inde på, at lovforslaget her er en såkaldt hullukning i registreringsafgiftsloven.
Det er netop sådan, at hvis man ombygger en varevogn til at være en personvogn – og der er som regel tale om en varevogn, der oprindeligt har været bygget som personvogn, og som altså har fået taget bagsædet ud og er blevet til en varevogn, hvorefter der igen bliver sat et bagsæde i, så den bliver en personbil igen – så er det billigere registreringsafgiftsmæssigt, end hvis personbilen hele tiden havde været en personbil.
Det er selvfølgelig en underlig regel og et mærkeligt cirkus, at registreringsafgiftsloven har virket på den måde, og det har naturligvis ikke været meningen.
Det er der selvfølgelig mange der har opdaget, og bare i de sidste måneder inden lovforslaget her blev fremsat, er der ca. 1.000 borgere her i landet, der har benyttet sig af den her lille fidus til at kunne spare et anseligt beløb i registreringsafgift.
Det hul bliver så lukket nu, og dermed undgår man, at statskassen påføres et provenutab, der er større end det, som allerede er påført, i størrelsesordenen 50-100 mio. kr., og vi kan jo i Dansk Folkeparti kun bakke op om, at det sker.
Og så vil vi da håbe, at det fremover lykkes os at få skruet nogle regler, der er bedre, sammen, så man undgår flere huller end det, som er blevet opdaget nu.
Med de ord skal jeg sige, at Dansk Folkeparti selvfølgelig støtter lovforslaget.
Vivi Kier (KF), 2010-04-27:
Jeg starter fuldstændig som den foregående taler: alle gode gange tre.
Sådan har jeg også valgt at starte mit indlæg i dagens debat om den fleksible frokostordning i daginstitutionerne.
Det blev resultatet af forhandlingerne om at ændre og forbedre den obligatoriske madordning ved at gøre den til en fleksibel madordning, og jeg glæder mig over, at kritikken af den obligatoriske model har ført til en mere familievenlig ordning.
Det bliver nu op til forældrebestyrelsen i den enkelte institution at tage stilling til en fælles madordning.
Vi har lyttet til kritikken, og forældrene får nu den indflydelse, der er blevet efterlyst.
Flere institutioner har allerede med stor succes madordninger, og jeg er glad for, at det bliver et tilbud i alle kommuner.
Der er nemlig også kommet mange positive meldinger.
Mange forældre er faktisk rigtig glade for, at deres børn kan få et godt fælles måltid i børnehaven.
Undervejs har der også lydt kritik, såsom af investeringer i køkkener, der måske ikke skal bruges.
Den kritik er jeg ikke helt enig i, da kommunerne jo fortsat skal tilbyde et sundt frokostmåltid.
Så hvis man lytter til de kommuner, der har indført rigtig gode ordninger, kan man høre, at mange forældre fortsat vil sige ja tak – tror jeg.
Så køkkeninvesteringerne er ingenlunde spild af penge.
Jeg kan tilslutte mig forslaget.