runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2009-05-05:
Nu er tallene jo nævnt, og de gør ikke noget indtryk på ministeren, og det ville jeg heller ikke have forventet.
Jeg har nogle års erfaring med ministeren og ved, at det kan være svært at trænge igennem.
Jeg vil bare spørge ministeren om en af de ting, han sagde som et eksempel på, at det her med klassestørrelserne ikke var noget problem, nemlig at man heller ikke havde maks. holdstørrelser på universiteterne.
Skal det forstås sådan, at undervisningsministeren mener, at der sådan er en direkte sammenhæng mellem de pædagogiske principper og undervisningsformer på gymnasierne og dem på universiteterne?
Karsten Lauritzen (V), 2009-05-05:
Hr. Morten Østergaard var selv her til sidst inde på det om diplomatiske forsikringer, og hvis jeg har forstået Hr. Morten Østergaard og Det Radikale Venstre korrekt, ønsker man ikke, at det er et redskab, vi skal have i værkstøjskassen, og man så det måske helst taget ud af det her lovforslag.
Hr. Morten Østergaard kan bekræfte, om det forholder sig sådan.
Er det derfor, eller er det, fordi man er bange for at sende et signal om at legitimere tortur i nogle stater, hvis man vælger at benytte sig af diplomatiske forsikringer?
Per Clausen (EL), 2009-05-05:
Jeg forstod ikke helt, om hr. Kim Christiansen mente, at lavere buspriser ville føre til kommunisme, eller om kommunisme var nødvendig for at få lavere buspriser.
Hvis hr. Kim Christiansen har den sidstnævnte opfattelse, kan jeg anbefale ham at rejse rundt i Europa, hvor han i storby efter storby kan konstatere, at den kollektive trafik er væsentlig billigere end i Danmark, selv om man mig bekendt ikke har indført kommunisme.
Det andet spørgsmål, jeg vil stille til hr. Kim Christiansen, er: Mener hr. Kim Christiansen, at det er en rigtig god og sund udvikling, når priserne på den kollektive trafik er steget præcis så meget, at det svarer til, at en liter benzin i dag ville koste 27 kr., hvis vi bare tager udviklingen over de sidste 25-30 år?
Når jeg tager alle årene med, er det, fordi vi så får både Schlüter og Nyrup med, og så er ansvaret jo bredt fordelt.
Det er slet ikke Dansk Folkepartis ansvar, for Dansk Folkeparti har ikke eksisteret i ret mange af de år.
Kim Christiansen (DF), 2009-05-05:
Endnu et forslag fra Enhedslisten - et godt forslag, der bringer tankerne tilbage til sovjettiden, østblokken, hvor alt skulle være gratis, brød til folket, og hvor man somme tider glemte, hvem der skulle betale regningen.
Der står også i bemærkningerne til forslaget, at et prisstop vil give stat, regioner og KL luft til at lave en samlet plan; den luft er så i givet fald varm luft.
Man kan altså ikke gå i byen uden penge, vil jeg sige til hr. Per Clausen.
Det er kun Enhedslisten, der gang på gang forsøger det ved at komme med ufinansierede forslag her i Folketingssalen.
Vi er alle sammen enige om, at vi skal styrke den kollektive trafik.
Derfor har forligsparterne også afsat 1,3 milliarder - det er dog en slags penge til at styrke bl.a. busdriften i Danmark.
Så må jeg henlede opmærksomheden på, at busdrift jo altså er et regionalt og kommunalt anliggende, og det forhandler man en gang om året, og det gør man igen med henblik på 2010.
Og der er jeg da sikker på at Enhedslisten er velkommen til at melde ind med deres løsning på fremtidens busdrift.
Jens Christian Lund (S), 2009-05-05:
Ordfører i denne sag skulle have været hr. Magnus Heunicke, men han er desværre ikke til stede, så derfor læser jeg op, hvad hr. Magnus Heunicke har skrevet.
Hvordan kan det være, at hvis man kan være sikker på én ting under denne regering, så er det, at prisen på busbilletten bare er steget og steget og også stiger fremover?
Prisen på kollektiv trafik er steget med 43 pct. siden 2001 - det er officielle tal, som Folketingets Trafikudvalg har fået af ministeren.
Tager man højde for inflation, svarer det til, at prisen for en bustur er steget med 25 pct. siden regeringsskiftet.
Og hvorfor nu det?
Hvordan kan det være, at Venstre og Konservative og Dansk Folkeparti har pumpet priserne så meget op?
Til sammenligning steg prisen kun 5 pct. i perioden 1994-2000, mens Danmark blev regeret af et andet flertal, som mente, at det at bevare den kollektive trafik var værd at betale for.
Men tilbage til mit spørgsmål: Hvordan kan det være, at vi har haft så voldsomme prisstigninger på billettaksterne i den kollektive trafik siden regeringsskiftet?
Er det noget, EU har bestemt?
Nej, det er det ikke.
Faktisk har de fleste andre EU-lande formået at holde priserne i ro i samme periode.
Skyldes de danske prisstigninger mon så ekstraordinære udgifter, som nødvendigvis må betyde dyrere billetter?
Hænger det sammen med, at man betaler for at få en markant bedre service og komfort?
Alle, som benytter den kollektive trafik på daglig basis, kan skrive under på, at det bestemt ikke er tilfældet.
Men hvordan kan det så være, at prisen på en billet til bus og tog er steget så meget under VKO?
Mon ikke det skyldes, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti siden 2001 har skåret 1,8 mia. kr. på busdriften i form af bortfald af taksttilskuddet?
Når man skærer 1,8 mia. kr. væk, kan det naturligvis mærkes.
På busområdet kan man mærke milliardbesparelsen, ved at ruter bliver nedlagt og billettaksterne stiger.
Så vi vil sige her - uden at tage stilling til, om vi støtter eller stemmer for det - at det er fint, at Enhedslisten tager forslaget op.
Og det er typisk og godt, at Enhedslisten her i Folketinget tager den slags sager op.
Jeg skal sige fra hr. Magnus Heunicke, at han i de kommende forhandlinger naturligvis vil drøfte denne sag meget alvorligt med ministeren og de andre forligspartier.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2009-05-05:
Nu er det for det første således, som jeg har sagt en gang, at der er sat en stopper for de meget store stigninger, der har været historisk set.
Nu er stigningerne meget moderate fra år til år.
For det andet er det jo således, at andre grupper i samfundet oplever præcis det samme.
Så jeg synes, Enhedslisten virkelig er ude i en skræmmekampagne og overdramatiserer den her sag, og derfor kan vi altså ikke støtte det her forslag.
Per Clausen (EL), 2009-05-05:
Det er jeg ikke sikker på.
Jeg vil bare gentage mit spørgsmål til hr. Kristian Pihl Lorentzen
: Hvad er forklaringen på, at hr. Kristian Pihl Lorentzen synes, det er en acceptabel samfundsudvikling, som vi bare må tage til efterretning, nemlig at prisstigningerne på den kollektive trafik har været så store de sidste 25-30 år, at det ville svare til en benzinpris på 27 kr. pr. liter, som hr. Kristian Pihl Lorentzen jo ville finde stærk forargelig, hvis det var det, vi diskuterede?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2009-05-05:
For det andet må jeg sige, at alle danskere, også de, der er totalt afhængige af en bil, jo oplever stigninger fra år til år i priserne.
Det, Enhedslisten burde glæde sig over, er, at vi har fået et takstloft, så der nu er sat en stopper for de kæmpe stigninger, der var tidligere, bl.a. under den tidligere SR-regering støttet af Enhedslisten.
Nu er der tale om moderate stigninger fra år til år, som følger pris- og lønudviklingen i samfundet.
Det synes jeg faktisk er rigtig godt nyt for passagererne i den kollektive trafik, og det burde Enhedslisten også glæde sig over.
Per Clausen (EL), 2009-05-05:
Det har vi heller ikke foreslået.
Men jeg kan forstå, at hr. Kristian Pihl Lorentzen synes, det er o.k., at de mennesker, der bruger den kollektive trafik, har måttet leve med prisstigninger de sidste 25-30 år, der svarer til, at benzinen i dag skulle koste 27 kr.
Hr. Kristian Pihl Lorentzen siger i den situation, at taksterne kun skal stige med pris- og lønstigningerne.
Synes hr. Kristian Pihl Lorentzen ikke, at noget kunne tyde på, at de mennesker, der hver dag er afhængig af at bruge den kollektive trafik, måske er kommet til at betale rigeligt for den ydelse?
Lars Barfoed (KF), 2009-05-05:
Nej, indekset er jo sammensat af pris- og lønstigninger, og derfor kan der godt være udsving, som jeg sagde, i indekset fra det ene år til det andet, der ikke nødvendigvis lige følger lønudviklingen, men den samlede tendens i indekset vil være, at man følger den samlede pris- og lønudvikling ud fra den måde, indekset er aftalt mellem partierne på.
Men når der kan være udsving i forhold til lønudviklingen, hænger det jo sammen med, at prisindekset også indgår.
Lad os sige, at olieprisen stiger meget på et tidspunkt, så giver det sig jo også udtryk i en stigning i den indeksering og dermed muligheden for at fastlægge øgede priser i den kollektive trafik.
Men det er der jo ikke noget mærkeligt i, for hvis olieprisen stiger, er det udtryk for, at vi alle sammen i det her samfund er blevet fattigere, i den forstand at vi altså skal bruge flere penge til at betale for brændstof, for olie, og så er det ikke så mærkeligt, at der sker en større stigning end den lønudvikling, man får.
Det er udtryk for, at vi alle sammen må afse mere af det rådighedsbeløb vi har, til at betale for brændsel - i det her tilfælde for olie.
Per Clausen (EL), 2009-05-05:
Men det, der står tilbage, er altså to ting.
For det første, at prisudviklingen, når vi snakker den kollektive trafik og busserne, har været ekstremt meget større, end den har været inden for den individuelle biltrafik de sidste 30 år, og for det andet, at når vi ser på i år og næste år, er udviklingen i priserne i den kollektive traffik i hvert fald højere end den indkomstfremgang, som de mennesker, der bruger den kollektive traffik, kan konstatere.
Men jeg kan forstå på transportministeren, at engang i fremtiden vil det udligne sig selv.
Det er altså den besked, som vi giver nu.
Lars Barfoed (KF), 2009-05-05:
Jeg kan bare sige, at når man ser det over en årrække, vil udviklingen i priserne i den kollektive trafik følge pris- og lønudviklingen ud fra den indeksering, som flertallet af partierne her har aftalt.
Der kan være nogle udsving fra år til år, fordi stigningstakten jo svinger noget og sådan nogle indekstal godt kan give nogle lidt voldsomme udsving fra det ene år til andet.
Men det bliver udlignet over en årrække, sådan at set over en årrække følger man helt klart pris- og lønudviklingen.
Det er i hvert fald det, der er tilstræbt med den aftale, der er om indekseringen, og det er også sådan, det vil være.
Per Clausen (EL), 2009-05-05:
Nu var det jo selvfølgelig muntert nok, at ministeren valgte at henvise til 2001; han kunne også have henvist til 2004, hvor prisstigningerne var på 9,4 pct.
- det var vist, efter at Enhedslistens sidste fingeraftryk på politikken på det her område var fjernet.
Men jeg vil godt spørge transportministeren om to ting.
For det første: Hvem er det, der næste år har en lønstigning på 4,8 pct.?
Og for det andet: Er det ikke rigtigt, at den udvikling, der har været af priserne i den kollektive trafik inden for de sidste 30 år, ville svare til, at benzinpriserne i dag lå på i hvert fald over 25 kr., og er transportministeren ikke enig med mig i, at det afslører, at der er sket en fantastisk ændring i konkurrenceforholdene mellem den kollektive trafik og den individuelle bilisme til skade for den kollektive trafik i løbet af de sidste 30 år?
Kim Christiansen (DF), 2009-05-05:
Jeg tror heller ikke, at kommunismen ville have nogen positiv indflydelse på busdriften.
Den har ikke haft nogen positiv indflydelse på noget andet.
Og med hensyn til at rejse rundt i Europa vil jeg sige, at det da er muligt, at en busbillet i Polen er billigere end i Danmark, men jeg synes, at det er en tåbelig sammenligning.
Vi må prøve at se på, hvad en busbillet reelt koster i forhold til det produkt, man får, og i forhold til lønudviklingen i Danmark.
Det synes jeg er vigtigt at forholde sig til, ikke hvad den koster i Polen eller andre europæiske lande.
Jeg tror i øvrigt også, at fru Jensen eller den studerende, som skal tage bussen, er fuldstændig ligeglad med de sammenligninger af, om man kan køre billigere med bus i Polen.
Med hensyn til sammenligningen med benzinprisen er det jo ligesom at sammenligne pærer og æbler.
Man kan jo lave alle mulige beregninger, der kan fremkalde et eller andet scenarie, og i det her tilfælde er det altså, at benzinprisen skulle være 27 kr. literen.
Det kan man selvfølgelig have en holdning til, og man kan lave de sammenligninger, som man rent politisk kan bruge bedst, men jeg synes ikke, at det er en sammenligning, der hører hjemme i den her sammenhæng.
Jeg synes, at det er meget vigtigt, at vi koncentrerer os om, at der er sat penge af - 1,3 mia. kr. - til at styrke busdriften.
Det har Dansk Folkeparti været med til, og vi synes, det er konstruktivt at gribe tingene an på den måde.
Per Clausen (EL), 2009-05-05:
Nu har hr. Kim Christiansen jo ret i, at man skal vælge sine sammenligninger med omhu, og det har jeg bestemt også gjort.
Men jeg synes ikke, det er mærkeligt at sammenligne priserne på kollektiv trafik i København med priserne på kollektiv trafik i andre europæiske storbyer, hvor velstanden er lige så stor, som den er i København, og så konstatere, at det er meget dyrere i København - og at det da er underligt, for det synes jeg faktisk at det er.
Det andet er, at jeg heller ikke synes, at det er mærkværdigt at sammenligne udgifterne til en transportform med udgifterne til en anden transportform og sige: Jamen vi har åbenbart besluttet os til, samtidig med at vi snakker om, at vi vil styrke den kollektive trafik, at prisstigningerne på den kollektive trafik skal være meget, meget større, end de er på en anden trafikform.
Det synes jeg ikke er nogen underlig sammenligning, men jeg kan konstatere, at hr. Kim Christiansen lever fint med, at priserne på den kollektive trafik i Danmark er væsentlig højere end i andre europæiske lande, og lever fint med, at prisstigningerne på den kollektive trafik svarer til, at en liter benzin ville koste 27 kr.
Søren Krarup (DF), 2009-05-05:
Jeg kan huske, at hr. Jørgen Poulsen, da vi drøftede det sidst i Indfødsretsudvalget, kaldte det for en modningsproces, der fandt sted, når man indførte dobbelt statsborgerskab i EU.
Jeg kalder det selvfølgelig en opløsningsproces.
Og jeg vil sige, at det er klart, at denne opløsningsproces, dette brud på hele Europas historie, der ligger i opløsningen af Europa som nationernes Europa, jo også vil ende med at ramme de enkelte folkeslag.
Det kan tage lidt tid, men det er givet, at det, som hr. Jørgen Poulsen her er fortaler for, er ikke bare en dansk ulykke, det er faktisk også en europæisk ulykke, som virkelig vil blive til sorg og skade for de stakkels europæiske folkeslag, der ikke længere kan få lov til at være sig selv i deres eget land.
Jørgen Poulsen (RV), 2009-05-05:
Og der er svaret næsten helt entydigt nej.
De lande - og her taler vi om 22 lande af Europas 27 lande - siger fuldstændig konkret og klart: Nej, der har ikke været sådanne konsekvenser.
Søren Krarup (DF), 2009-05-05:
Som bekendt betyder EU jo opløsningen af de europæiske nationalstater.
Det er det, der klart fra begyndelsen har været målet med EU: en overnational union, der uden ophør gøres stadig snævrere.
Derfor ligger det i sagens natur, at man i dette EU vil forsøge at ophæve indfødsretten ved at indføre dobbelt eller tredobbelt eller firedobbelt statsborgerskab.
Nu siger hr. Jørgen Poulsen, at det er en lykkelig udvikling, der breder sig.
Må jeg gøre hr. Jørgen Poulsen opmærksom på, at der i den redegørelse, vi netop har modtaget fra Indfødsretsudvalget, er et opmuntrende eksempel fra Norge, hvor man også havde en kommission af eksperter, der i den almindelige opløstheds navn talte om, at man skulle have dobbelt statsborgerskab.
Den anbefaling blev afleveret til den norske regering og det norske Storting.
Den norske regering lagde vægt på, at norsk statsborgerskab er et vigtigt symbol på tilhørsforhold og loyalitet til det norske politiske fællesskab og de principper, som dette fællesskab bygger på.
Synes hr. Jørgen Poulsen ikke også, at det er en lykkelig historie om, at der stadig i Europa findes nationer, der lægger vægt på at være det?
Jørgen Poulsen (RV), 2009-05-05:
Jeg vil da ligesom de øvrige ordførere glæde mig over, at vi senere i den her uge med det her lovforslag kan sige velkommen til 1.356 voksne og 471 børn som nye danske statsborgere.
Det er sagt nogle gange, at det er en stor dag for dem alle, men for mange af de voksne er det jo også en dag, som er blandet af både glæde og sorg, glæde over, at de nu er danskere og kan være i det danske samfund som hele borgere med de rettigheder og pligter, det indebærer, og glæde over ligesom alle andre danskere at kunne være med til at bestemme, hvordan både det danske samfund og Det Europæiske Fællesskab skal udformes.
Uanset at de har valgt Danmark og foretrækker Danmark, gør det ondt, at vi i Danmark i modsætning til de allerfleste andre lande forlanger, at de så at sige skal klippe navlestrengen til det land, hvor de er født.
Og det gør specielt ondt, fordi der ikke længere er nogen rigtig fornuftige grunde til at fastholde denne gamle ordning, som de allerfleste lande i Europa for længst har afskaffet.
Det er også på den baggrund, at vi i Det Radikale Venstre foreslår, at udlændinge, som søger dansk indfødsret, selv får mulighed for at bestemme, om de vil beholde det andet statsborgerskab, og at danskere, som søger statsborgerskab i et andet land, også får lov til at beholde deres danske statsborgerskab.
Så vil jeg også gerne som de andre ordførere sige, at det virkelig var en stor glæde at møde det her sidste hold af nye statsborgere på statsborgerskabsdagen her på Christiansborg.
Jeg håber virkelig, at det er en tradition, som er kommet for at blive.
Jeg synes, at det er meget stort, at vi på den måde kan åbne Folketinget og byde nye statsborgere velkommen med al den åbenhed, som var tilfældet, og som jeg forbinder med noget meget særligt dansk.
Men samtidig med den fantastisk gode oplevelse, det var at møde de her mennesker, som virkelig var glade for, at de nu havde fået dansk statsborgerskab, må jeg sige, at når man talte med dem om processen op til at få dansk statsborgerskab, var der mange negative kommentarer.
De følte virkelig, at de var til ulejlighed, når de søgte om dansk statsborgerskab.
Jeg ved ikke, om der ikke er noget her, vi kan gøre bedre, for jeg tror da, at vi alle sammen synes, at de skal være velkomne i det her land, når de er berettiget til at blive danske statsborgere.
Vi støtter naturligvis forslaget.
Tom Behnke (KF), 2009-05-05:
Også Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget her.
Det er jo glædeligt, at der er så mange, der gerne vil have dansk statsborgerskab.
Det er også glædeligt at se, at så mange har opfyldt kriterierne for at få dansk statsborgerskab, at man har ydet en stor indsats og også vist vilje til at leve op til de krav, der bliver stillet for at få dansk statsborgerskab.
Det er jo ikke bare noget, der sådan bliver delt ud, men faktisk noget, man skal arbejde på at få lov til at få.
Det er der så en hel masse der har arbejdet på, og nu er de så nået frem til at komme med på et lovforslag.
Det varer ikke længe, før vi får det vedtaget, og så har også de fået dansk statsborgerskab.
Det synes jeg er glædeligt og godt.
Ligesom andre ordførere har været inde på, har vi jo netop haft en statsborgerskabsdag, som jo er en stor og festlig dag, hvor vi herfra har mulighed for at sige tillykke til de mange nye danskere, og de har så også mulighed for at komme herind og se vores parlament og komme rundt og hilse på politikerne.
Det er i sandhed en festdag for alle, der deltager i den.
Jeg glæder mig allerede nu til næste års statsborgerskabsdag, og jeg håber, at mange af dem, der nu får dansk statsborgerskab, vil møde op og være med til at gøre den dag festlig.
Hanne Agersnap (SF), 2009-05-05:
SF står ikke bag de gentagne stramninger, der har været i reglerne for at opnå dansk statsborgerskab, senest fra september sidste år, men vi står bag det her lovforslag, L 191, som giver dansk statsborgerskab til en række personer, 1.356 voksne og 471 børn.
Til dem vil jeg gerne sige tillykke på vegne af hele SF.
Vi glæder os til at se så mange af dem som muligt til næste fest, hvor vi fejrer det danske statsborgerskab med de nye statsborgere.
Tillykke.
Søren Krarup (DF), 2009-05-05:
Det er ganske klart, at jeg opfatter det som en misforståelse, at folk kan have to statsborgerskaber - så meget mere som, at vores lov klart og tydeligt siger, at det kan man ikke.
Der er et område, vi har drøftet meget i udvalget, og hvor jeg vil sige, at jeg kan forstå det, og det drejer sig om østeuropæere, der ikke kan blive løsgjort.
Jeg husker, at der var en russer, der var fire måneder i fængsel i et forsøg på at slippe for stadig at skulle være russisk statsborger.
Men jeg siger, at jeg ikke vil kalde de, der har dobbelt statsborgerskab, fordi de er flygtninge, for reelle danskere.
Det er en form for fup, som endnu engang fremkommer af, at disse elendige internationale konventioner skal forhindre en ordentlig dansk lovgivning.
Jørgen Poulsen (RV), 2009-05-05:
Ministeren ville sikkert kunne svare på, om de 40 pct., som ministeriet har oplyst, er et reelt tal eller ej, men jeg må så konstatere, at vi har ganske mange mennesker, som er blevet danske statsborgere, som er rene misforståelser.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2009-05-05:
En dejlig solrig søndag, hvor rigtig, rigtig mange, der havde fået dansk statsborgerskab - ca. 1.500 - var herinde glade og tilfredse med, at nu var det endelig lykkedes.
Og jeg må altså indrømme, at når man tænker på de betingelser, der stilles for at opnå dansk statsborgerskab, så er der også noget at være glad for.
Der er den her gang 1.356 voksne, der i det her lovforslag også er kommet igennem nåleøjet, og som også hr. Karsten Lauritzen sagde, 471 børn.
Det er en stor beslutning at skifte statsborgerskab.
Altså, man giver også noget fra sig, noget, man er født med.
Og samtidig skal man jo også lige pludselig have en stor loyalitet over for det nye fædreland, en loyalitet, man har haft over for sit gamle fædreland, og som måske kan være svær at slippe - men det har man besluttet.
Det er også svært at blive dansk statsborger, man skal bestå en masse eksamener.
Så kan man synes, det er i orden eller ej, men den her gruppe mennesker har i hvert fald opnået de privilegier, det indebærer at blive dansk statsborger.
Det er en stor indsats, der er ydet her, og jeg håber meget, at de familier, de voksne og børn, som er omfattet af det her forslag, vil få rigtig gavn og glæde af, at de nu er blevet danske statsborgere.
Samtidig er det jo også en sejr for demokratiet, at man opnår statsborgerskab her i landet - men bliver fuldgyldig i forhold til at kunne stemme, også til Folketinget.
Jeg vil på Socialdemokraternes vegne ønske alle tillykke og håber ligesom Venstres ordfører at se rigtig mange af dem, der nu bliver danske statsborgere, til statsborgerskabsdagen næste gang, den bliver holdt.