runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2009-04-02:
Nu sagde hr. René Christensen, at han havde besøgt fængsler og kigget på nybyggerier, eller hvad det var, og derfor synes jeg måske, at det er lidt friskt at tale om, at det skulle være en stor præmie at komme i fængsel.
Når nu Dansk Folkeparti er enige i første del - eller i intentionerne vil jeg da gerne spørge, om man så dog ikke vil anerkende, at det, vi har forsøgt her, er at give nogle eksempler på, hvad vi mente man skulle gøre.
Men det, som forslaget går ud på, er at lave en handlingsplan, altså at man fra regeringens og statens side bliver enig med sig selv om, hvad det er, man vil gøre for at nedbringe tilbagefaldet til kriminalitet.
Hvis ikke man vil sætte et mål for, hvad det skal være, bliver det jo den her spredte fægtning, hvor man prøver at gøre lidt, men alligevel ikke, og derfor vil jeg bare spørge, om det er sådan, at Dansk Folkeparti er villige til at medvirke ved at sige: Jamen så lad os lave en national handlingsplan med, hvad vi nu kan blive enige om at den skal indeholde, med nogle klare mål for, hvordan vi forhindrer, at folk, vi én gang har haft fat i, ikke igen forulemper andre medborgere med deres kriminalitet.
René Christensen (DF), 2009-04-02:
Jamen vi er altid klar til at kigge på, hvad det er, vi gør godt, og hvad det er, vi gør dårligt, og det er også det, vi gør løbende.
Jeg lagde mærke til før, at der i et af spørgsmålene fra ordføreren blev sagt, at mange af de ting, som man gør på det her område, netop er satspuljeorienteret.
Derfor mener jeg faktisk, at man stadig væk skal kigge på området her og sige: Hvad er det for nogle tiltag, som faktisk virker?
Jeg kan også godt være enig i, at uddannelse selvfølgelig er en af tingene, og det er også godt, at folk kan komme ud på arbejdsmarkedet igen.
Men jeg må sige, at da jeg læste det her, blev jeg lidt rystet, for her har man faktisk fat i nogle folk, som er dømt, og som er kommet i fængsel.
Det er jo ikke, fordi de har stjålet en cykel, det kommer man jo ikke i fængsel for i Danmark.
Det er virkelig kriminelle, som man har fat i her, og så må man sige, at det at komme i fængsel også skal være en form for straf.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-02:
Ja, og man kan ikke finde noget sted i forslaget, hvor der står, at det ikke skal være en straf at komme i fængsel.
Lige nu har vi en situation, hvor man med forskellige forsøg osv. godt nok er i gang med at prøve nogle forskellige ting af, men hvor der ikke er en samlet strategi med et mål for, hvad man vil gøre for at undgå, at borgere igen skal udsættes for kriminalitet af folk, som vi engang har haft fat i - det er jo det, der er kernen.
Hvis den radikale ambition om at halvere tilbagefaldet i 2015 realiseres, er der 3.500 færre borgere, der vil blive udsat for grov kriminalitet, og der spørger jeg bare Dansk Folkeparti: Hvor mange færre borgere ønsker Dansk Folkeparti udsat for kriminalitet, og hvilke forslag har man til at gøre noget ved det?
For ellers bliver det jo bare tom snak, når man taler varmt om intentionerne.
René Christensen (DF), 2009-04-02:
Man skal også huske på, at den gruppe, vi taler om her, som kommer i fængsel, er de ældre, det er jo ikke børnene og de unge.
Jeg mener virkelig, at man kan sætte ind med mange ting i forhold til børn og unge.
Men når vi snakker om de ældre, som kommer i fængsel, må vi nok erkende, at en del af dem er meget hårde kriminelle, og nogle af dem vil det være meget, meget svært at hjælpe, selv om de eventuelt får en uddannelse.
Men når vi nu får set på alle de her tiltag, som kører her på et tidspunkt, når tingene kører færdig, vil vi gerne se på det og sige: Hvad er det, der er godt, og
hvad er det, der er skidt?
Og så må vi forholde os til det.
Per Clausen (EL), 2009-04-02:
Nu sagde hr. René Christensen, at han fik nogle lidt underlige oplevelser, da han læste det her beslutningsforslag.
Jeg vil sådan set bare stille hr. René Christensen et forholdsvis enkelt spørgsmål.
Hvad er vigtigst for hr. René Christensen: at reducere kriminaliteten eller at være sikker på, at straffen gør ondt?
Morten Østergaard (RV), 2009-04-02:
Der er jo ingen tvivl om, at det personlige ansvar i den her sammenhæng er det væsentligste, men det, som jo er situationen, er jo, at i en lang række tilfælde, ja, så er muligheden der ikke, selv om motivationen måtte være der.
Muligheden for at tage en uddannelse, så man får papir på noget kompetence, som man kan bruge, når man skal ud at møde arbejdsgiverne og prøve at bryde sin kriminelle løbebane.
Det er jo derfor, der bl.a. er et forslag om en uddannelsesgaranti.
Det betyder jo ikke, at man kan tvangsfodre folk med uddannelse, men det betyder, at de, der er motiveret og vil tage ansvar for sig selv, har ret til at få en uddannelse.
Hvad er Venstres ambition?
Skal det halveres i 2015, som vi foreslår, eller ligger ambitionsniveauet et andet sted?
Søren Pind (V), 2009-04-02:
Fra tid til anden dukker der et beslutningsforslag op, der er båret af noble og ædle motiver og fremragende intentioner - så fremragende, at man ikke kan andet end at anerkende den gode, solide vilje hos forslagsstillerne.
Det foreliggende beslutningsforslag er netop af en sådan karakter.
Intet fornuftigt menneske kan andet end at dele ønsket om, at tilbagefald til kriminalitet i fremtiden må forekomme mindre hyppigt, end tilfældet er i dag.
Det er også Venstres holdning.
Men vi kan ikke støtte beslutningsforslaget af to grunde.
Den første og mere om den senere - er, at man i forslaget helt ser bort fra alle de gode ting, som allerede gøres, og som justitsministeren i sin tale redegjorde for på glimrende vis.
Det er, hvad man kan kalde den faktuelle indvending.
Den anden er, at forslaget i nogen grad synes at have overset det personlige ansvar - det er det, man kan kalde den ideologiske indvending.
Lad mig sige det igen: Venstre deler naturligvis ønsket om, at tilbagefald til en kriminel løbebane efter endt afsoning af en idømt straf mindskes, og samfundet skal selvsagt stå klar med råd, hjælp og vejledning.
Men vi skal ikke ignorere, at mennesket selv har et ansvar for dets handlinger, og at staten ikke skal og i øvrigt ikke kan styre alle aspekter af livet uden at gøre vold på både friheden og den i mennesket iboende værdighed.
Uddannelse, forankring i gode sociale relationer og beskæftigelse, så man kan tjene til livets ophold, hjælper.
Alle disse ting kan utvivlsomt hjælpe løsladte med at blive på den rigtige side af loven, men ingen af disse ting udelukker et tilbagefald.
Derfor bør man være varsom med at tro på en automatreaktion, med at tro på, at f.eks. mange flere penge til området - i forslaget 500 mio. kr. som engangsudgift og ca. 400 mio. kr. årligt - rent mekanisk vil føre til mindre tilbagefald.
Men tilbage til den første indvending vedrørende de gode ting, der gøres.
Som allerede nævnt har ministeren i sin tale gennemgået området, og jeg skal ikke trætte Tinget med en gentagelse.
Faktum er imidlertid, at der rundtom i landet gøres en indsats for at hjælpe dømte til frihedsstraf både under afsoning, og når de engang løslades.
Der sker altid udarbejdelse af handlingsplan for unge, særlig socialt udsatte, og personer, som er idømt en straf på mere end 4 måneder.
Dertil kommer særlige ordninger som mentorprogrammer, projekter, der søger at forbedre koordinationen mellem forskellige myndigheder i forbindelse med løsladelsen, udslusningsboliger osv. osv.
Der er en stor diversitet i tilbuddene på området, og den fleksibilitet kan man frygte vil blive fjernet med udarbejdelse af en national handlingsplan.
Det kan virke forstenende at lægge alt i rammer, som ikke giver den optimale mulighed for nytænkning på området.
Når det er sagt, vil jeg sige til forslagsstillerne, at der dog givetvis løbende vil være ting, vi skal kigge på, og Venstre vil gerne være med til også i fremtiden at drøfte konkrete enkeltinitiativer på det her område.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-02:
Der er mange, der gør det godt, og sikkert også nogle, der gør det fremragende.
Vi kan tage eksemplet med udslusningspladser, hvor det jo er helt åbenlyst og veldokumenteret, at det har en utrolig positiv effekt på recidivet.
Alligevel er det altså i meget beskedent omfang, at det anvendes i forhold til, hvor mange der egentlig afsoner.
Det fremgår også af Kriminalforsorgens årsrapport, at det er helt tydeligt, at recidivet er noget lavere, faktisk er det kun hver femte af dem, der har udført samfundstjeneste, som falder tilbage.
Derfor spørger jeg bare igen: Vil regeringen forpligte sig på en målsætning for at nedbringe recidivet, eller er det fortsat bare spredt fægtning og forsøg her og der?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-04-02:
Der er en koordineret indsats, og der er en strategisk prioritering af den indsats, bl.a. i den flerårige aftale, vi har lavet for et par år siden for Kriminalforsorgen.
Så der foregår et væld af aktiviteter med det formål at få recidiv ned.
Der er en koordineret indsats, og Kriminalforsorgen har gang i rigtig mange gode aktiviteter på det her område med basis i en samlet strategi.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-04-02:
Det er jo rigtigt, at der i de senere år er blevet lavet rigtig mange gode tiltag i Kriminalforsorgen, men jeg synes stadig væk, at Det Radikale Venstres beslutningsforslag her rører ved noget meget, meget centralt, nemlig en uddannelsesgaranti til indsatte.
Det er altså ikke så nemt at tage en uddannelse i et af de danske fængsler.
Jeg havde for nogen tid siden her på Christiansborg besøg af en dame, som virkelig havde kæmpet og kæmpet for at få en uddannelse, og jeg synes, at ministeren alvorligt bør overveje at sikre, at de her mennesker rent faktisk kan tage en uddannelse, også en højere uddannelse, mens de sidder inde.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-04-02:
Hidtil har der ikke været lange ventelister for indsatte, som gerne vil i skole, men det er jo klart, at det på grund af beskæftigelsessituationen i samfundet er blevet vanskeligere at skaffe arbejde til de indsatte bagefter.
Lige nu er der så en øget søgning til skolerne, og derfor har jeg også forstået det sådan, at Kriminalforsorgen på den baggrund vil foretage en høring for at få kortlagt, om der er et problem, og om der eventuelt skal iværksættes nye tiltag på området.
For det er klart, at det er prioriteret.
Jo mere uddannelse, jo bedre, også for indsatte.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-04-02:
Jeg synes bare ikke, at der er nogen grund til at iværksætte en masse undersøgelser.
Vi har jo senest kæmpet for at få lov til at videreføre VUC i Statsfængslet i Nyborg, det var der jo også problemer med.
Så er der de mennesker, som gerne vil tage en højere uddannelse, og som har hele problematikken med at få lov til at have en computer til at skrive deres opgaver på og få lov til at følge med i forelæsninger på universiteterne, få dem båndet og optaget, så de kan få dem ind i fængslerne.
Der er altså et stort problem, og jeg synes, at vi spilder rigtig mange gode kræfter ved endnu ikke at have indført en uddannelsesgaranti for indsatte.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-04-02:
Som jeg nævnte før, er der i dag generelt ikke et problem med uddannelse i fængslerne.
Der er ingen lange ventelister.
Men det er jo derfor, at der er brug for en kortlægning af perspektiverne, en kortlægning af, om der er brug for øget kapacitet, for udgangspunktet er selvfølgelig, at jo mere uddannelse man kan tilbyde i fængslerne, jo bedre.
Man skal huske på, at en stor del af det klientel, som kommer i fængsel, jo kommer ind med en baggrund, hvor de måske har gået 7 år i skole og derfor skal starte meget forfra med nogle af tingene.
De er ikke så skoleparate, at de bare sætter sig ind på en skolebænk i 5-6 timer hver eneste dag.
Det handler om at tilrettelægge det individuelt med nogle få timer om ugen, nærmest, så de lærer noget, og det er Kriminalforsorgen sådan set ret gode til i øjeblikket i samarbejde også med uddannelsesinstitutioner uden for murene.
Så der er en indsats på vej på området.
Karen Hækkerup (S), 2009-04-02:
Det er jo glædeligt, at der er en indsats på vej, men jeg mener ikke, at ministeren kan tale sig bort fra og sige andet end, at det, der bliver gjort i dag, ikke er tilstrækkeligt.
Når man i »Uddannelse og uddannelsesønsker«, som ligger på Kriminalforsorgens hjemmeside, kan læse, at 11,5 pct. af de indsatte i fængslerne ikke har folkeskolens afgangseksamen, er det jo altså et problem.
Så må man sige, at der altså ikke er nok af dem, som sidder i fængsel i dag, der modtager undervisning, når de er så dårligt uddannet.
Det er kun en femtedel af dem, der er indsat, der deltager i undervisningen.
Og af dem, der ikke deltager, angiver 38 pct., at de mangler informationer om muligheden for en uddannelse i fængslet, og at det er det, der er årsagen til, at de ikke modtager undervisning.
Så vil jeg bare spørge: Hvad vil ministeren gøre for at øge oplysningen om, at man kan modtage undervisning i fængslerne?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-04-02:
Der er oplysning om uddannelse i fængslerne, og man har mulighed for at få uddannelse både i fængslet og uden for fængslet, afhængig af hvilken straf man er pålagt.
Og det er rigtigt, at en meget stor del af dem, som sidder fængslet, har en meget kort uddannelse.
Man må lige huske på, at man ikke bare kan vride armen om på denne gruppe og sige, at nu går de ind og tager en 9.-klasses-eksamen eller en 10.-klasses-eksamen.
De er overhovedet ikke skoleparate, overhovedet, slet ikke.
Så derfor handler det om psykologi og om incitamenter, og det er jo det, som Kriminalforsorgen er i gang med og har forskellige programmer med.
For sigtet er, og der er jeg sådan set enig med fru Karen Hækkerup, at flest muligt tager en uddannelse.
Og hvis det er sådan, at der skal være mere oplysning, må man give mere oplysning.
Som sagt er der altså ikke de lange ventelister nu, men nu må vi få kortlagt, hvad perspektiverne er for, at flere vil søge ind og forhåbentlig tage en uddannelse, mens de er i fængsel.
Og hvis der er brug for mere oplysning, så kommer der mere oplysning.
Karen Hækkerup (S), 2009-04-02:
I den samme rapport, som jeg henviste til lige før, kan man også læse, at Kriminalforsorgen har 65 lærere i hele Danmark, heraf under 10 personer, der er uddannet som studievejledere, og Kriminalforsorgen har i alt mere end 5.000 ansatte.
Det er jo ikke noget særlig prangende tal.
Måske kunne man se lidt indad og finde ud af, om man kunne organisere sig anderledes og den vej rundt måske få flere til gerne at ville uddanne sig.
Som jeg opfatter problemet, er situationen også den, at der rigtig mange steder ikke er mulighed for at modtage den uddannelse, som dem, der har fået en dom, jo i virkeligheden gerne skulle have, så de har mulighed for at vende tilbage til et liv uden kriminalitet, efter de har afsonet.
I samme rapport som den, jeg har refereret til tidligere, angiver 36,6 pct. af de 18-24-årige, at den årsag, der er til, at de ikke deltager i et uddannelsesforløb, er, at der ikke er noget, der passer til deres behov, men 40 pct. af de unge siger, at de gerne vil.
Der er altså en masse unge, der gerne vil, men der er nogle muligheder, der ikke er der.
Er der ikke korrekt, at der står det i rapporten, som ligger på Kriminalforsorgens hjemmeside?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-04-02:
Man skal lige huske, at mange af de her unge, som jeg også nævnte før, er nogle, som man virkelig skal slæbe til truget for at få dem til at tage en uddannelse.
De er overhovedet ikke parate til at tage en uddannelse, så det kræver overtalelse med slesk tale og billig portvin at lokke dem hen til skolebænken.
Og det gør man også, for det har man en interesse i fra samfundets side og dermed også fra Kriminalforsorgens side.
Jeg synes ikke, at det med de 65 lærere siger noget, for en meget stor del af undervisningen foregår jo også uden for fængslerne, f.eks. på erhvervsuddannelsesområdet.
Jeg nævnte VOK-samarbejde før, hvor Direktoratet for Kriminalforsorgen har et tæt samarbejde med erhvervsskolerne.
Men som sagt foretager Kriminalforsorgen nu en kortlægning af de muligheder, der er, og hvem der gerne vil være med, og så vil flest mulige selvfølgelig blive tilbudt en uddannelse, så vi får recidiv ned.
Karsten Lauritzen (V), 2009-04-02:
I Venstre er vi, måske ikke overraskende, positive over for L 162, der medfører en række ændringer af dyreværnsloven.
Det er jo dels en udmøntning af veterinærforliget, dels en række andre fornuftige ændringer af dyreværnsloven.
Helt konkret indeholder lovforslaget jo en række ændringer af forskellige ting.
For det første gennemfører man en række ændringer af loven, der skal udmønte dele af veterinærforliget, for det andet gennemfører man de anbefalinger, som er givet af Justitsministeriets arbejdsgruppe vedrørende hold og fremvisning af dyr i cirkus, for det tredje præciserer man forbuddet mod at reklamere for og sælge visse genstande, og for det fjerde indfører man forbud mod udstilling m.v. af ørekuperede hunde, og sidst, men ikke mindst, er der en række ændringer af mere teknisk karakter.
Fælles for ændringerne er dog, at de har til formål at forbedre dyrevelfærden i større eller mindre udstrækning.
F.eks. kan nævnes, at der indføres mulighed for fødevaremyndighederne til at udstede påbud, samt at der over for besætningsejere indføres en slags økonomisk incitamentstruktur, der jo skal sikre, at der er incitamenter til at behandle dyrene ordentligt.
Jeg vil godt sige, at der i lovforslaget er et enkelt punkt, som vi i Venstre er en smule bekymrede over, og det er nemlig det om, hvem der får den adgang, som ellers kun dyrlægen har haft, til landmandens ejendom.
Derfor er vi også glade for at se, at der er en uddybning og præcisering af det i bemærkningerne til lovforslaget, og vi ser selvfølgelig også frem til under den kommende udvalgsbehandling at få yderligere uddybet, hvilke fagpersoner der skal have den her bemyndigelse.
Helt overordnet vil jeg gerne slutte af med at sige, at de ændringer, der er i L 162, er fornuftige og velbegrundede præciseringer, som jeg håber et bredt flertal i Folketinget vil kunne bakke op, det kan vi i hvert fald i Venstre.
Vi støtter L 162.
Pia Adelsteen (DF), 2009-04-02:
Ja, så er jeg i hvert fald uenig, hvis det er det, politiet mener.
Jeg vil faktisk mene, at et kamera nede ved grænsen ville tage ret mange lastbiler.
Det er det, man gør i Tyskland.
Man fotograferer bare lastbilerne, så finder man ud af, om de har betalt eller ej, og har de ikke det, får de en ekstra regning.
Det kunne vi jo f.eks. også gøre i Danmark, og det ville i hvert fald løse et af problemerne, selv om det ikke løser problemerne med våbnene og kvinderne.
Jeg undrer mig over, at ordføreren har sagt, at man ikke nødvendigvis skal tage en, der smugler hash, eller hvad det nu måtte være, ved grænsen.
Dem skal man ikke nødvendigvis tage ved grænsen, for det har vist sig, at det er bedre, at man følger dem hele vejen, for så kan man også få fat i bagmændene.
Jeg skal bare spørge: Siden grænsekontrollen ophørte i 2001, er antallet af bagmænd, der er fængslet, da steget, og har man optrævlet flere af de her bandeorganisationer?
Ved ordføreren det?
Peter Skaarup (DF), 2009-04-02:
Jeg forstår faktisk ikke, hvorfor Socialistisk Folkeparti er så forhippet på at afskaffe den gode kontrol, vi havde i sin tid, og stadig væk mener, at den kontrol ikke kunne bruges til ret meget.
Når jeg læser, hvad det er, fremtrædende folk inden for SKAT siger i forskellige medier, så synes jeg, det er sådan, at de samstemmende siger, at det nu havde været bedre, hvis vi havde den gode gamle grænsekontrol, som vi havde, før Danmark gik ind i Schengensamarbejdet.
Citat slut.
Så vi har altså et klart budskab her fra en fremtrædende mand inden for SKAT, der siger noget, der er fuldstændig modstridende med, hvad fru Karina Lorentzen sagde lige før.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-04-02:
Jamen jeg tror, hr. Peter Skaarup lever i en eller anden drømmeverden som i en Morten Korch-film, hvor vi bare kan lukke grænserne, og så vil det løse alle problemer.
Sådan er virkeligheden jo ikke.
SF er også optaget af, at der skal være en form for grænsekontrol, men med det mener vi, at det skal være en baglandskontrol.
Vi skal have mulighed for at forfølge de her forbrydere ved kontroller overalt i Danmark, hvis det er det, der skal til.
Nu må jeg bare påpege, at hr. Peter Skaarup jo er med i et støtteparti til regeringen, som rent faktisk har skåret ned på ressourcerne til SKAT.
Måske er det i virkeligheden her, problemerne ligger.
Jeg kunne i Nordjyske læse en artikel her mellem jul og nytår, som fortalte om, at vi er gået fra at have 800 toldere til at have 105.
Det er en ganske stor nedskæring, og der kunne måske være en sammenhæng mellem det og al den narko og alle de våben, som flyder ind i Danmark.
Vi er da parate til at kigge på ressourcerne til SKAT, vi vil gerne være med til at løse det her problem.
Peter Skaarup (DF), 2009-04-02:
Fru Karina Lorentzen kan være helt sikker på, at vi meget gerne ser flere toldere, og det arbejder vi også på.
Fru Karina Lorentzen siger, at Dansk Folkeparti lever i et Morten Korch-samfund, fordi vi ønsker grænsekontrol.
Der kan jeg altså bare lige oplyse fru Karina Lorentzen om, at det gør hele Tyskland så også, for Tyskland har jo netop benyttet sig af muligheden for at genindføre grænsekontrollen med pastjek for at stoppe mulige demonstranter på vej til NATO-topmødet i Strasbourg.
Tyskland har benyttet den mulighed midlertidigt at lukke grænsen i forbindelse med et fodboldmesterskab, der blev afholdt for ikke lang tid siden i Tyskland.
Så det, fru Karina Lorentzen taler for her, er altså, at vi skal opfatte Tyskland som et Morten Korch-samfund.
Nej, det skal vi ikke, de gør det med god grund.
Hvorfor gør Danmark det ikke, hvorfor vil SF ikke være med til det?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-04-02:
Jeg vil sige til hr. Peter Skaarup, at nu snakker vi om to forskellige ting.
Nu snakker vi om at lukke grænserne ved særlige lejligheder og så foretage en meget, meget massiv kontrol af hver eneste, der kommer ind.
Det er jo ikke den form for kontrol, som vi kan gennemføre, for vi er jo en del af Schengensamarbejdet.
Danmark har også benyttet sig af muligheden for at lave en massiv kontrol ved grænsen ved en enkelt lejlighed, og det kan man selvfølgelig gøre, når der er et eller anden helt specielt på færde.
Men det vil altså være en meget, meget dårlig måde at bruge ressourcerne på, hvis vi kaster dem ud på at lave sådan en grænsekontrol til hverdag, det vil simpelt hen ikke være effektivt i forbindelse med den her form for kriminalitetsbekæmpelse.
Det er ikke for at sige, at det her er et lille problem, det er bare for at sige, at vi skal være meget opmærksomme på, hvor vi sætter ind med vores ressourcer, og hvor vi bruger pengene, når vi skal bekæmpe kriminalitet.
Jeg må bedrøve hr. Morten Messerschmidt med, at SF faktisk ikke står alene med det synspunkt, at man kan miste en mulighed for at bekæmpe den organiserede kriminalitet, hvis folk bliver stoppet ved grænsen.
Det var faktisk den nuværende økonomi- og erhvervsminister, vores tidligere justitsminister, der bragte det tema på banen, da vi behandlede hr. Morten Messerschmidts sidste beslutningsforslag om det her.
Så det er skam ikke grebet ud af den blå luft.
Pia Adelsteen (DF), 2009-04-02:
Vi har talt lidt om at lukke grænserne ved særlige lejligheder, og som ordføreren nævnte, er det faktisk også sket her i Danmark.
Så vidt jeg husker - nu vil jeg ikke lægge hovedet på blokken - havde man senest en massiv kontrol, hvor man bl.a. tog en masse lastbiler for ikke at betale vejafgift for at køre i Danmark.
Så ikke nok med, at man måske kunne tage en masse våben nede ved grænsen, man kunne måske også tage en masse af de tunge lastbiler, som slider gevaldigt på vejene, for at snyde og dermed få lidt flere penge i statskassen, så vi kunne vedligeholde vejnettet, sådan som vi så gerne vil.
Det er en ting.
Er de først kommet ind i EU, kan de komme rundt i og blive solgt i hele EU, uden at nogen opdager det, og mener ordføreren ikke, det er et problem?