runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Frahm (SF), 2008-02-22:
Nej, og vice versa.
Så længe man ikke kan tælle 90 mandater, hjælper det ikke så meget, men jeg kan forstå, at Ny Alliance nu vil hjælpe regeringen med at kunne tælle ikke bare 90, men 93.
Jeg tror, at Venstres ordfører bliver forfærdelig skuffet, for når nu de her kvalitetsreformpenge, de 50 mia. kr., skal øses ud, tror ordføreren så, at det vil foregå på den måde, at kommunerne bare får penge, og så kan de sådan selv bestemme, hvad de vil bruge dem til i det hellige kommunale selvstyres navn?
Eller tror ordføreren, at der vil blive nogle helt, helt præcise krav til, hvad pengene går til, hvornår de går til det, og hvordan man afrapporterer, om man har ladet dem gå til det, man er blevet bedt om at lade dem gå til?
Anders Samuelsen (NY), 2008-02-22:
Jeg vil bare gerne takke for bekræftelsen af, at der ikke er flertal for det forslag, som behandles her.
Sandsynligheden for, at der kan føres noget igennem, må jo ligge ét sted, og det er i de finanslovforhandlinger, som pågår.
Så må vi se, om det lykkes eller ej.
Hvorvidt ens selvbevidsthed skal skrues ned eller op, vil jeg sådan set lade andre om at bedømme.
Jeg er helt enig i, at man selvfølgelig skal være ydmyg, især i politik, men det gælder vel så også på den anden side.
Selv for et parti som SF, som står rigtig godt meningsmålingerne osv., gælder det, at så længe man ikke kan tælle 90 mandater, hjælper det ikke så meget.
Pernille Frahm (SF), 2008-02-22:
Jamen det eneste triste ved virkeligheden er vel, når man ikke får sin vilje, og det er da selvfølgelig rigtig, rigtig ærgerligt, hvis Ny Alliance ikke kan se nødvendigheden af forslaget her og derfor ikke vil støtte det.
Jeg påpeger bare, at Ny Alliances selvbevidsthed måske bør tilpasses en lillebitte smule til virkelighedens verden og stå i det rette forhold til den styrke, man går til finanslovforhandlingerne med.
Med hensyn til finansiering ved Ny Alliance jo udmærket godt, at alle de forslag, SF fremsætter, er finansieret krone for krone, i modsætning til visse partiers drømme om skattelettelser osv.
Anders Samuelsen (NY), 2008-02-22:
Jeg vil faktisk godt lige tillade mig at forsvare Dansk Folkepartis ordfører, for det er fuldstændig relevant, og jeg synes faktisk også, det blev påpeget meget præcist af Det Radikale Venstres ordfører, at der er et finansieringsproblem.
Selv SF må trods alt leve i den form for virkelighed, selv om SF's ordfører - og det er det, jeg vil kommentere - mener, at Ny Alliance lever i det muntre hjørne.
Der har været kritiske bemærkninger fra en række partier inklusive Ny Alliance og Det Radikale Venstre.
Virkeligheden er, at der, hvor man måske kan få flyttet noget på nuværende tidspunkt, og hvor det ikke bare er en drøm om 15 år, er i finanslovforhandlingerne.
Det er derfor, jeg tillod mig at påpege, at vi vil møde op.
Er SF's ordfører ikke enig i, at der sådan set ikke er udsigt til, at forslaget her kan blive vedtaget, og at det mest sandsynlige sted, hvis man vil rykke noget, er finanslovforhandlingerne?
Pernille Frahm (SF), 2008-02-22:
Hvis spørgeren kan vise mig, hvor i det forslag - som vi diskuterer i dag, med den debat, vi har i dag og nu - der ordret står marinehjemmeværnet, synes jeg, det ville være relevant at forlange, at jeg kan svare på det på stående fod.
Martin Henriksen (DF), 2008-02-22:
Selv om vi alle sammen smiler, når hr. Hans Kristian Skibby stiller de spørgsmål, som han stiller, og fru Pernille Frahm svarer, som fru Pernille Frahm svarer, så kan jeg ikke lade være med at sige, at da jeg læste SF's beslutningsforslag, bemærkede jeg selvfølgelig, at der ikke var nogen finansiering i forslaget, at det bare var et forslag til en udgift.
Det er jo så er det.
Så gik jeg ind og læste SF's finanslovforslag, og så er det jo relevant at diskutere, hvordan man ønsker at finansiere de forskellige ting.
Så jeg vil bare bede ordføreren om at bekræfte, at SF ønsker at bruge de indtægter, der kommer fra skattestigninger og f.eks. fra at Hjemmeværnet nedlægges, til at finansiere det her forslag.
Man kunne godt have valgt at finde pengene andre steder.
Men er det ikke bl.a. den finansiering, som SF lægger til grund, ikke bare for det her forslag, men også for de øvrige forslag, som vi skal behandle efterfølgende?
Pernille Frahm (SF), 2008-02-22:
Jeg er nødt til at sige, at det her er en debat, der handler om folkeskolen, om lektiehjælp i folkeskolen.
Hvis spørgeren gerne vil have en debat om marinehjemmeværnet, er det ham vel undt, men så vil jeg anbefale ham at stille forslag om en forespørgsel.
Vi har redegjort for, hvor pengene til at dække de her forslag skal komme fra - det har vi gjort nu, og det har vi gjort under valgkampen og det handler bl.a. om nogle skattelettelser, som spørgerens parti har stemt for.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-02-22:
Nu er det jo altid interessant at diskutere her i Folketinget, specielt når det drejer sig om nye investeringer, som betyder, at vi skal finde midler på finansloven eller andre steder.
Jeg synes, det er interessant - det var det også under den valgkamp, vi netop har været igennem - at SF har travlt med at promovere en lang række initiativer på uddannelsesområdet, som selvfølgelig også vil betyde en stor milliardudskrivning samlet set.
De fire forslag på uddannelsesområdet, som vi har til behandling i dag, ville jo betyde en udgift på omkring 4 mia. kr. om året, hvis alle fire blev vedtaget.
Det her forslag handler så kun om de 600 mio. kr. Jeg vil gerne spørge fru Pernille Frahm, hvor pengene skal komme fra.
Det er jo kendt, at man har ønsket at tage pengene fra det danske hjemmeværn; man vil faktisk nedlægge det danske hjemmeværn.
Det er klart, at vi jo skal finde pengene et sted, hvis de skal bruges på det her.
Jeg vil gerne spørge fru Pernille Frahm, når marinehjemmeværnet f.eks. gennemfører omkring 100 beredskabsindsatser om året i danske farvande omkring miljøkontrol og søovervågning osv., om det er en måde at finansiere det på.
Pernille Frahm (SF), 2008-02-22:
Jeg takker for behandlingen af forslaget.
Jeg takker også for, at der langt hen ad vejen jo er megen forståelse for, at vi har en opgave, der skal løses.
Vi er så ikke enige om, hvordan den skal løses.
Nogle mener, at det løser sig selv, og nogle mener, at de frivillige skal i sving, det kan jeg forstå, at ministeren f.eks. mener, og lade 1.000 blomster blomstre osv.
Det er jeg selv en meget, meget stor fan af, som ministeren jo udmærket godt ved.
Men engang imellem skal der en lille hjælpende hånd til, for, som andre ordførere har sagt, fattes riget penge, og selv om frivillige gør en indsats, hører vi også fra f.eks. fru Antorini, at der altså er problemer med at få frivillige nok - for at sige det ligeud - og at vi ikke kan forvente, at de løser en opgave af denne karakter alene.
Så er der en del, der mener, at det er en rigtig, rigtig god idé med det her forslag, vi skal bare lave det på finansloven.
Jeg kan altså ikke lade være med at overveje, hvorfor Ny Alliances ordfører denne gang er så optimistisk med hensyn til, at de nok får, hvad de gerne vil nu.
Vi er dog lidt tættere på de her holdninger, men pyt: Hvis det lykkes, skal det da være dem vel undt, for som sagt er det ligegyldigt, hvilken farve katten har, bare den fanger mus.
Om det bliver finansloven, der redder det her, eller det bliver vores beslutningsforslag eller noget helt tredje, er vi sådan set ligeglade med, bare der sker noget.
Anders Samuelsen (NY), 2008-02-22:
I Ny Alliance synes vi faktisk rigtig godt om, at den problemstilling bliver rejst med det her forslag.
Vi har i vores partiprogram skrevet, at vi ønsker at arbejde for en form for obligatorisk lektiehjælp.
Derfor har vi også under første behandling af finanslovforslaget i går annonceret, at det er et af de temaer, som vi vil tage med til de forhandlinger, som intensiveres i den næste uge til halvanden.
Fordi vi har fokus på de forhandlinger og tror på, at det er der, vi skal forsøge at skabe nogle resultater - ikke ved at debattere det her forslag, som der jo helt åbenbart ikke kan skaffes et flertal for i Folketingssalen
så er det der, vi lægger vores kræfter.
Vi tror og håber meget på, at vi kan komme nogle skridt i den rigtige retning, for det er helt åbenlyst, at der selvfølgelig er behov for at få intensiveret indsatsen.
Hvordan det helt konkret skal gøres, er et oplæg til en rigtig god politisk diskussion, for det er fuldstændig rigtigt - jeg er helt enig med Det Radikale Venstres ordfører - at det er med at finde en balance, hvor vi tager hensyn til det kommunale selvstyre, samtidig med at vi alligevel prøver at se, om vi ikke kan finde de ekstra ressourcer, der skal til.
Det er også vigtigt, at det ikke kommer som led i en kampagne, altså om, hvorvidt lærerne leverer et godt og ordentligt stykke arbejde eller ej.
Det et ikke et spørgsmål om at kritisere folkeskolens generelle indsats, men et spørgsmål om at forsøge at skaffe en hjælpende hånd til de lever, som åbenlyst har et behov for det.
Og det gælder i øvrigt ikke kun svage elever.
Der kunne sådan set også være en ekstraordinær indsats for elever med særlige talenter, som måske i for høj grad kommer til at blive efterladt lidt for sig selv i det system, som vi kender i dag.
Så der er to felter, som vi godt kunne tænke os at sætte ind på og have fokus på i de forhandlinger, som intensiveres i den næste uges tid.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-02-22:
Det er da ganske klart, at det her er et yderst relevant spørgsmål at stille, for hvis det bliver vedtaget og spørgerne har anvist en finansiering, der inddrager hjemmeværnets område, som man så foreslår nedlagt for at finde 700 mio. kr., så er det også fair nok at stille ordføreren spørgsmålet: Hvad med alle de initiativer, som hjemmeværnet og marinehjemmeværnet har, f.eks. med hensyn til forurening af danske farvande osv.?
Nogen skal jo være den forlængede arm ude omkring
, og der synes jeg da, at når man skal finde nogle penge til en investering og man anviser pengene, er det fair, at man også fortæller, hvem der i givet fald skal udføre de opgaver i stedet for dem, man tager pengene fra.
Pernille Frahm (SF), 2008-02-22:
En af hovedfinansieringskilderne er at rulle de skattelettelser tilbage, som spørgerens parti har medansvar for, og som jo bl.a. betyder, at det er meget svært at få pengene til at slå til ude i kommunerne.
Et af vores forslag er at gøre noget ved skattestoppet, som spørgerens parti jo støtter varmt, og som er med til at gøre det så vanskeligt for kommunerne at løfte de sociale opgaver og opgaverne i folkeskolen osv. osv.
På den ene side bryster spørgerens parti sig af at være de svages parti, som ordføreren var så glad for at høre før, og på den ene side er man altså med til at sikre, at de svage har meget svært ved at rokke sig ud af flækken, fordi man støtter skattestop og skattelettelser osv. osv.
Bertel Haarder (V), 2008-02-22:
Der er ingenting, der er godt nok - specielt ikke, når det gælder skole og uddannelse.
Det skal jeg være den første til at sige.
Men spørgsmålet er, om der er fremgang i det, og om vi har nået noget i de senere år.
Det har vi f.eks. vedrørende it-forsyningen, som jeg virkelig tror er den bedste i verden.
Jeg mener, at internetadgangen for både danske familier og danske skoler er den bedste i verden.
Det er altså et godt sted.
Jeg står jo og roser kommunerne.
For det er jo en fornøjelse at se, hvordan man rundtomkring engagerer sig i at forbedre skolerne, og derfor skal statens indsats også være at bidrage til - i samarbejde med kommunerne at det kan blive endnu bedre.
Og hvis 2 mia. kr. yderligere genererer 2 mia. kr. fra kommunalt hold plus de penge, man plejer at bruge, er det jo ganske mange penge.
Men de tal vil jeg ikke holdes op på, for de skal forhandles med kommunerne her til sommer.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-02-22:
Jeg troede ellers lige, at ministeren ville sige, at regeringen giver skolerne 50 mia. kr. i deres finanslovforslag, og det er fru Pernille Frahm jo også kommet ind på.
Det vil jeg egentlig godt sige lidt om, for jeg er jo også sikker på, at skolerne ikke får alle de 50 mia. kr., og jeg tror ikke engang, de får det halve.
Men får de det halve, så er det egentlig kun 2,5 mia. kr. om året over 10 år, man kan renovere skolerne og lave nogle gode fysiske rammer for.
Jeg hørte også i valgkampen, at der kom nogle tal frem.
Hvis vi skulle have nogle moderne, gode skoler med godt indeklima, kom der helt vanvittige tal frem som 40 mia. kr. og sådan noget.
Og hvis man så giver dem 2,5 mia. kr. om året, kan vi godt se, at så er der rigtig, rigtig langt igen.
Jeg er også i tvivl om, om 2,5 mia. kr. egentlig er nok til bare at sørge for, at de holder samme standard, som de har nu.
Mener ministeren virkelig, at de penge, der er sat af i regeringens finanslovforslag, er nok?
Bertel Haarder (V), 2008-02-22:
Intet er godt nok.
Jeg har set toiletforholdene på Parkskolen i Taastrup, og det var ikke tilfredsstillende, hvad jeg så.
Men det er samtidig interessant at konstatere, at den kommunes skolevæsen faktisk er et af de dyreste i Danmark, og derfor er og bliver det altså et spørgsmål om kommunal prioritering.
Jeg er sikker på, at de dårlige toiletforhold vil blive udbedret hen ad vejen.
Det var i hvert fald elevrådets ønske.
Jeg blev vist rundt af elevrådsformanden.
Sådan er der jo forskellige forhold.
Der er flotte nye skoler, og så er der nogle, der egentlig skulle have været renoveret for lang tid siden, og det er og bliver en kommunal opgave at lægge investeringsrækkefølgen for det kommunale skolevæsen.
Så er det jo heldigvis sådan - det ved vi alle - at det jo ikke altid er de flotteste skoler, der er de bedste.
Det er nemlig indholdet i undervisningen, som er det afgørende for, hvad børnene får ud af dem.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-02-22:
Jeg er sikker på, at de gør det godt ovre i Århus.
Men de har det også utrolig svært.
Det er lidt ligesom den sag, vi var inde på før.
Og jeg har også hørt ministeren blive citeret for på et tidspunkt, at de her penge går til et rigtig godt formål, og at det går rigtig godt.
Er det så gået så godt?
Er de fysiske rammer og indholdet og materialet ude i kommunerne så godt, som ministeren egentlig ønsker det?
Bertel Haarder (V), 2008-02-22:
Rådmanden i Århus, Louise Gade, er vel det bedste eksempel på, at man trygt kan overlade skolen til kommunerne.
Hun har et ægte engagement.
Hun har nogle nedslidte skoler, og jeg har selv besøgt en af dem, Nordgårdskolen, som nu bliver nedlagt.
Det forudsætter naturligvis visse investeringer, og det er jo betryggende, at hun er aktiv i arbejdet med at gøre de århusianske skoler bedre.
Jeg vil i øvrigt tilføje, at jeg netop i samme kommune har set meget avanceret undervisningsudstyr inklusive whiteboard og elektroniske hjælpemidler, hvor eleverne kan hoppe rundt på gulvet og derved udløse forskellige pædagogiske virkemidler - jeg har tilmed selv prøvet det.
Så Århus er en god skolekommune, som staten meget gerne forhandler med, når det gælder forbedring af skolens faciliteter.
Pernille Frahm (SF), 2008-02-22:
Jeg vil bare gøre ministeren opmærksom på, at når han siger, at der er tilstrækkelige midler afsat her, er han i hvert fald ikke enig med sin partifælle i Århus, fru Louise Gade - som jeg ikke behøver at kalde fru, kommer jeg lige tanker om - som under valgkampen jo lovede folkeskoleeleverne i Århus, at de der 50 mia. kr., som regeringen afsatte, alle sammen ville blive brugt på folkeskolen; de ville alle sammen blive brugt på at renovere bygninger og skaffe nye undervisningsmaterialer til folkeskolen.
Så skoleeleverne i Århus har i hvert fald en forventning om, at der virkelig sker et løft nu.
Og jeg er da ked af, at undervisningsministeren nu står deroppe og skuffer alle folkeskoleeleverne og fortæller dem, at det har de fået.
De har bare ikke opdaget det.
Pernille Frahm (SF), 2008-02-22:
Jeg skal ikke belære mine kolleger herinde, men det er ikke mig, man anmelder forespørgsler til.
Det er altså ikke mig, man indsender sine forespørgsler til, og det er helt tydeligt, at spørgeren er ude i en lang, lang spørgerunde om Hjemmeværnet, men det er ikke det, den her debat handler om.
Så derfor må jeg sige til spørgeren, at han, hvis han ønsker at debattere Hjemmeværnet, skal gøre det, gå i gang med det og se at få lavet det der oplæg til en forespørgselsdebat i stedet for at prøve at dreje en debat om folkeskolen ind på noget helt andet.
Martin Henriksen (DF), 2008-02-22:
Jeg kan i øvrigt bekræfte, at Dansk Folkeparti støtter skattestoppet og også de skattelettelser, som er vedtaget af flere omgange, det er sådan set rigtig nok.
Det er jo også værd at bemærke, at hvis man kigger på folkeskoleområdet, så er Danmark jo et af de lande i verden, der bruger forholdsvis mange penge pr. folkeskoleelev, og det synes jeg er værd at bemærke - og også de initiativer, som er taget og også vil blive taget fremover.
Jeg studsede lidt, fordi jeg har forståelse for, at SF gerne vil have en god profil på skoleområdet og siger, at man vil gøre noget her, samtidig med at man også bl.a. på miljøområdet gerne vil holde fanen højt, men hvis nu man kommer igennem med sit forslag om at afskaffe Hjemmeværnet, hvilket bl.a. kan finansiere de her mange forslag og de milliardudgifter, som man foreslår her i dag, så vil det jo bl.a. betyde, at man nedlægger en lang række ting i forbindelse med sneberedskab, eftersøgning, olieforurening, fyrværkerikatastrofer, oversvømmelser, stormflod, fugleinfluenza osv. osv.
Ja, det er o.k., at fru Pernille Frahm ler, jeg kan godt forstå det, det er også lidt skægt at spørge om det her, det ved jeg godt, men hvem skal så overtage de opgaver, for så er der ikke nogen til at gøre det mere?
Er det ikke en underlig måde at finansiere et forslag om lektiestøtte i folkeskolen på?
Kunne man ikke gøre sig umage med at finde pengene et andet sted, hvis det nu skulle være?
Det er jo enhver politikers gave og evne at lægge ord i munden på en anden politiker.
Det gør spørgeren ganske udmærket, så man må sige, at det er en fin politisk skole, man har i Socialdemokratiet.
Man lærer nogle ting der.
Det tror jeg ikke at jeg har sagt, og det tror jeg ikke at jeg sådan lige umiddelbart vil stå i spidsen for.
jeg tror, at det var Ugebrevet A4, der lavede den - hvor de unge blev spurgt om, hvor tilfredse de var, og der var faktisk rigtig mange unge, der var rigtig tilfredse med den uddannelse, som de gik på.
De var tilfredse med lærerne og med de muligheder, der rent faktisk var.
Så noget kunne tyde på, at staten gør det udmærket - og godt for det.
Henrik Rasmussen (KF), 2008-02-22:
Disse forslag fra SF om at sikre midler til nye undervisningsmaterialer og lokalefaciliteter er på flere måder et godt oplæg for at sikre, at der løbende er fokus på området.
Jeg er enig i, at undervisningsmidler udgør en væsentlig del af undervisningen, og at gode og tidssvarende undervisningsmidler kan være motiverende og inspirerende for såvel elever som lærere.
Kommunerne kompenseres allerede i dag over bloktilskuddet til bygningsvedligeholdelsen - og igen: Bloktilskuddet er ingen garanti for, hvor pengene anvendes.
Som lovgivningen er i dag er det kommunalbestyrelsen, der fastlægger det kvalitetsniveau, der er gældende for den kommunale folkeskole.
Det gør den først og fremmest ved at træffe beslutninger om økonomiske bevillinger til kommunens skolevæsen, herunder også de økonomiske rammer for de enkelte skoler.
Via skolebestyrelsen har medarbejdere, forældre og elever også et ord at skulle have sagt med hensyn til, hvordan man prioriterer ressourcerne på den enkelte skole.
Det er vigtigt at sige, at som undervisningen forløber i dag drejer det sig ikke kun om at købe flere bøger.
Det er også et spørgsmål om at benytte de mange muligheder, der er for at skaffe og hjemtage undervisningsmidler, som allerede i dag stilles til rådighed.
Jeg har ligeledes været på skoler, hvor toiletterne netop er blevet færdigrenoveret, men inden de overhovedet havde fået nøglen på skolens kontor, var de malet til med graffiti og smurt til med møg, så det er ikke altid nok at tilføre ekstra ressourcer til kommunerne og så løser problemerne sig.
På baggrund af dette kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte forslaget.
Christine Antorini (S), 2008-02-22:
Det er der i virkeligheden ikke så meget mystik ved.
Gratis betyder, at det er tænkt ind som en del af den sammenhængende skoledag, præcis som man f.eks. gør i Sverige og Finland, nemlig at der på et tidspunkt er frokostpause, som man i øvrigt også kender det fra voksnes arbejdspladser, og så går man i kantinen, og der er en del af tilbuddet, at der er et måltid mad.
Hvis man ikke kan lide det, kan man tage sin egen madpakke med.
Sådan fungerer det i Sverige og Finland.
Det er en økonomisk prioritering, om man ønsker at gøre det.
Vi siger: Vi har ikke råd til det i vores finanslovudspil her og nu, men vi har en målsætning om det, og vi synes, det er en meget fin måde at se et skoletilbud på.
Vi har så valgt gratis mad i daginstitutionerne som det første, og vi vil gerne være med til at få etableret faciliteter, sådan at resten af de skoler, der overhovedet ikke har adgang til madordninger, også kommer med på holdet.
Karen Ellemann (V), 2008-02-22:
Så konstaterer jeg hermed nu også med glæde, at fru Christine Antorini og jeg i hvert fald er rørende enige om betydningen af måltidet, men jeg er dog stadig væk meget i tvivl om, om der er tale om begrebet gratis eller forældrebetalt.
Jeg synes, begreberne bliver meget sammenblandet, og jeg er meget bekymret over finansieringen.
Christine Antorini (S), 2008-02-22:
Det, som er Socialdemokraternes forslag, og som er udtryk for den socialdemokratiske velfærdsrettighed på området, er, at vi siger, at børn skal have ret til et sundt og billigt måltid mad, når det er, de kommer hen på skolen.
Det betyder, at vi konkret afsætter økonomiske midler til stille og roligt at indfase det, sådan at der er en ramme for, at skolerne kan udvikle de her madordninger.
Jeg deler i øvrigt Venstres ordførers bemærkning om, at det kan være på mange forskellige måder.
Nogle steder vil det være at skulle etablere køkkenfaciliteter, og andre steder vil det være at skulle lave en eller anden form for kantineordning, men der er også ved at komme en række, kan man sige, andre typer leverandører, der er ved at komme på markedet, og selv det er altså noget, der også vil kræve en finansiering.
Vi synes i virkeligheden heller ikke, at det afgørende er forældrebetaling her og nu, men det er adgangen til det sunde måltid.
Det er jo det, der er problemet, for adgangen til det sunde måltid er der altså ikke på særlig mange skoler.
Og hvad bliver det nemme valg så?
Jamen det bliver så, at man køber det i centeret eller kiosken, der er i nærheden, og jeg kan love for, at det ikke er sund mad.
Karen Ellemann (V), 2008-02-22:
Tak for det.
Jeg har et spørgsmål til fru Christine Antorini vedrørende det, der blev sagt om, at Socialdemokraterne er for et tilbud om gratis skolemad, men dog ikke kan støtte forslaget.
Jeg kunne godt tænke mig at høre lidt nærmere om, hvordan det så skulle fungere - et gratis madtilbud i skolerne.
Karen Ellemann (V), 2008-02-22:
Vi kan starte en stor debat her om faciliteter, for hvad er faciliteter til en madordning?
På mine børns skoler køber man et klippekort, og så er det den lokale bagelmand, som kan lave bagels og salater og suppe, som han sammen med et par elever udleverer til børnene fra to sammensatte borde.
Så det er jo i hvert fald hverken storkøkkener eller industrikøkkener, der skal etableres, ej heller store kantiner, hvor man så sidder og spiser sammen.
Så mulighederne er mange, og det er lige præcis det, som vi jo viser ved at igangsætte forskellige projekter og ved at udbrede de gode erfaringer fra skoler, som etablerer madordninger.
Så en etablering af en madordning er i hvert fald i min optik ikke en stor forkromet kantine, der naturligvis er underlagt diverse lovgivningskrav om institutionelle køkkener osv.