runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Det, man kan sige, er, at krisen i hvert fald har forværret situationen, og at den også stiller langt større krav til, at vi trimmer det samfund, som vi er en del af, hvis vi skal sikre, at der er virksomheder, som vil udvide produktionen i Danmark, ansætte flere i Danmark i stedet for at rykke til udlandet.
Det lægger et pres på Folketinget for at lytte og for at handle, når Danish Crowns medarbejdere står i en situation, hvor de får at vide, at der er 1.000, der skal fyres over de næste 3 år, fordi omkostningerne er for høje.
Man kan jo vælge – som jeg jo kan se at Enhedslisten gør det – at sige, at det modsvarer vi med flere skatter og afgifter.
Man kan vælge, som regeringen gør det, at sige, at hver gang der er en ekstra krone, så bruger vi den til at gøre verdens største offentlige sektor endnu større.
Og så kan man vælge det, som vi har valgt at gøre, nemlig at sige, at hver gang vi har en krone i råderum, så vil vi gerne bruge den på at lempe omkostningerne for danske virksomheder, så der kan ansættes flere, så vi kan bryde den kurve, og så vi kan sikre, at vi igen får væksten tilbage.
Det er et politisk valg, og vi vælger arbejdspladser.
Frank Aaen (EL), 2013-10-03:
Det er åbenlyst meget svært at få svar på spørgsmål, f.eks. svaret på spørgsmålet om, hvor mange penge Venstre har modtaget fra olieselskaberne.
Det må vi så nok opgive i den her omgang.
Så har jeg et andet spørgsmål, vi måske kan få kastet mere lys over.
Når der nu bliver kritiseret for, at Danmark falder ned ad listen over verdens rigeste lande, vil jeg spørge: Hvornår skete det skifte?
Hvornår var det, at faldet ned ad listen over verdens rigeste lande begyndte?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Det er sådan set ikke det, det handler om.
Det handler jo om, hvad vi gør her og nu.
Hvis hr. Frank Aaen gerne vil foretage sådan en historisk graven, så deltager jeg gerne i det, men jeg tror sådan set, at de danskere, der i dag mangler et arbejde, de unge, der ikke kan få en praktikplads, de virksomhedsejere, som sidder og tæller på knapper for, hvorvidt de skal rykke hele produktionen ud af det danske samfund, fordi vi er blevet for dyre, fordi vi er blevet for omkostningstunge, er interesseret i, hvad vi gør her og nu, hvad vi gør fremadrettet.
Og der sender vi fra Venstres side det meget klare signal, at det råderum, der er i dansk økonomi, ønsker vi at bruge til at gøre os mere konkurrencedygtige, så vi kan skabe flere private arbejdspladser.
Magnus Heunicke (S), 2013-10-03:
Da Venstre sidst havde ansvaret for Danmark, tabte vi 130.000 arbejdspladser.
Vi tabte 20 pct. i vores konkurrenceevne i forhold til udlandet, og venstre hævede erhvervslivets afgifter for 24 mia. kr.
Det var med til at forstærke og forlænge krisen.
Jeg har overhovedet ikke påstået, og ingen af os påstår, at det var nemt, og at det bare var en fest at komme ud af krisen.
Nej, festen holdt Venstre; vi rydder op efter festen, og vi lægger en plan frem, som kan sikre, at vi har velfærd fremover.
Jonas Dahl (SF), 2013-10-03:
Jeg har i den tid, jeg har været på arbejdsmarkedet, arbejdet i Føtex, jeg har arbejdet på et hospital, jeg har arbejdet i hjemmeplejen i Århus.
Jeg synes sådan set, at jeg har prøvet ganske mange forskellige jobs, og jeg synes egentlig, det er lidt nedladende at have den tilgang det og sige, at jeg overhovedet ikke har nogen fornemmelse af, hvad der foregår ude i det virkelige liv.
Sandheden er, at hvis de to kontanthjælpsmodtagere, som går derhjemme, begge tog et arbejde, ville de samlet set få noget ud af det.
Jeg tror faktisk på, at de fleste mennesker grundlæggende gerne vil have et arbejde, for de vil gerne have noget at stå op til, de vil gerne bidrage til det samfund, som i øvrigt også giver så meget tilbage til dem.
Men det handler måske om, at jeg har tillid til danskerne, og det har Dansk Folkeparti ikke.
René Christensen (DF), 2013-10-03:
Jeg synes, det er foruroligende.
Jeg får næsten en fornemmelse af, at ordføreren ikke har en fornemmelse af, hvad det er, der foregår uden for de her mure.
Der er altså masser af mennesker, der står op hver dag og har et job til omkring 20.000 kr. eller 25.000 kr. Tror ordføreren selv på, at folk, der går derhjemme – og det har intet med de mennesker gøre – og som har friplads i daginstitution og modtager andre ydelser fra det offentlige, har lyst til at gå ud og tage et job hver dag for at kunne sige: Hvor er det dog skønt, at jeg kan gå på arbejde, og det koster mig 10.000 kr. om måneden?
Sådan er mennesker ikke er indrettet, og hvis ordføreren tror det, er det jo en katastrofe.
Jeg synes, ordføreren skulle høre, om han ikke kunne komme i praktik hos 3x34 og se, hvad det er, de her mennesker står op til hver evig eneste dag på deres arbejdsplads.
Jonas Dahl (SF), 2013-10-03:
Jeg skal ikke stå her og kunne redegøre for en beskæftigelsesstatistik for Guldborgsund Kommune.
Og hvis ordføreren havde forventet det, ville jeg i hvert fald glæde mig til, at Dansk Folkepartis ordfører kom herop, for så kunne vi da godt gå i gang med at quizze om det.
Jeg synes, udfordringen er at få skabt nogle arbejdspladser.
Og i stedet for hele tiden at fastholde et fokus på kontanthjælpsdiskussionen – jeg synes i øvrigt også, det er en interessant diskussion – synes jeg faktisk, at det interessante her er at få skabt nogle arbejdspladser, få sørget for, at de mennesker, der i dag er uden beskæftigelse, kan komme ind på arbejdsmarkedet.
Jeg har faktisk en grundlæggende tro på, at de mennesker, der er uden for arbejdsmarkedet, gerne vil have et arbejde.
Det, de fleste danskere allerhelst vil, når de er uden beskæftigelse, er at komme ind på arbejdsmarkedet og få et job.
Vi skal gøre noget som politikere for at skabe de arbejdspladser, og det er faktisk det, regeringen gør.
Lad mig så bare slå fast, at regeringen med sin politik og skattereform sænker antallet, for hvem det ikke kan betale sig at arbejde, med 26 pct.
René Christensen (DF), 2013-10-03:
Jeg ville egentlig have spurgt om noget helt andet, men debatten her har foranlediget mig til at spørge om det her: Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om ordføreren har et normalt forhold til, hvad det er for nogle lønninger, der bliver givet ude på arbejdsmarkedet.
Nu kommer jeg fra en landkommune: Hvor mange arbejdspladser tror ordføreren der er i Guldborgsund Kommune til 35.000 kr. om måneden?
Det vil jeg godt spørge ordføreren om.
Hvad tror ordføreren at en ganske almindelig mand, der står op hver dag og passer sit 3x34-job, står op kl. 5.00 om morgenen og tager sin lille lastbil og kører ud med pakker, tjener?
Tror ordføreren, at han tjener over 35.000 kr. om måneden?
Det vil jeg godt spørge ordføreren om.
Jonas Dahl (SF), 2013-10-03:
Jeg er sådan set optaget af, at vi får skabt de arbejdspladser, som gør, at dem, der er på kontanthjælp i dag, og som i øvrigt har en forpligtelse til at søge et arbejde – det ligger sådan set allerede i de regler, der er i dag – kan komme i beskæftigelse.
Vi har sagt, vi skal se på beskæftigelsessystemet, hvor man samlet set vel bruger små 13 mia. kr. – et cirkus, som man opbyggede under en Venstrebeskæftigelsesminister.
Det skal vi lave en reform af, for vi skal sørge noget mere for at hjælpe folk i beskæftigelse, og vi skal have skabt de arbejdspladser, så folk kan komme i beskæftigelse.
Jeg tror, det er det, der er udfordringen.
Mads Rørvig (V), 2013-10-03:
Er det meget godt?
Det er stadig sådan for et kontanthjælpspar, at for at få 1.000 kr. ekstra til sig selv skal den ene ud og finde et job til 35.000 kr.
Jeg fik overhovedet ikke svar på mit spørgsmål om, om det er rimeligt.
Tror hr. Jonas Dahl, at vi får folk i arbejde, der i dag er på passiv forsørgelse, når gevinsten ikke er større?
35.000 kr. er et rigtig højt beløb.
Synes ordføreren, at det er rimeligt?
Jonas Dahl (SF), 2013-10-03:
Jeg er sådan set optaget af, at dem, der er på kontanthjælp, får et arbejde.
Det handler sådan set om, at vi bliver i stand til og endnu bedre til at skabe arbejdspladser, således at man kan gå fra kontanthjælp og ind på arbejdsmarkedet.
Jeg er med på, at man i Venstre gerne vil indføre en starthjælp og bare banke det nedad, men jeg tror bare ikke helt, det er løsningen.
Men sandheden er i øvrigt med hensyn til den skattereform, som Venstre selv har været med til at indgå – det viser de tal, jeg også omtalte tidligere, jeg gentager dem gerne for forståelsens skyld – at hvor der i dag er 9.200 personer svarende til 0,6 pct. af alle fuldtidsbeskæftigede, for hvem det ikke kan betale sig at arbejde, så falder det, når skattereformen er fuldt indfaset, til 6.800 svarende til 0,5 pct. af alle fuldtidsbeskæftigede; det er samlet set et fald på 26 pct.
Det synes jeg da sådan set egentlig er meget godt.
Jeg kan lidt retorisk have lyst til at spørge hr. Mads Rørvig: Hvad vil Venstre gøre?
Mads Rørvig (V), 2013-10-03:
35.000 kr.
– så meget kræver det i indtægt for et kontanthjælpspar, for at det skal kunne betale sig at arbejde.
35.000 kr. er i mine øjne et rigtig stort beløb, og det understreger jo bare, at det reelt ikke kan betale sig at arbejde.
Synes SF's ordfører, at det er rimeligt, at et kontanthjælpspar skal have 35.000 kr. i indtægt for den ene, før de får 1.000 kr. til sig selv ekstra?
Stine Brix (EL), 2013-10-03:
Tak for det.
Jeg vil gerne sige tak for en god ordførertale.
Jeg synes, der var rigtig mange interessante temaer i den.
Der var et enkelt tema, som jeg savnede, fordi det har fyldt meget i debatten i dag, og det er de ældres vilkår.
Baggrunden for, at det har fyldt meget, tror jeg er, at vi har set temmelig massive nedskæringer i hjemmeplejen i kommunerne og hørt triste historier om, hvad det så betyder for nogle af vores ældre medborgere, når de ikke får den hjælp, som de har brug for.
I går fremsatte vi fra Enhedslistens side et forslag om at sikre fire konkrete minimumsrettigheder til vores ældre medborgere.
Det handler konkret om, at man skal have mulighed for at kunne komme i bad to gange om ugen, at man skal have mulighed for at kunne få gjort rent hver 14. dag, og så er der også to andre.
Jeg synes, det kunne være interessant at høre SF, hvordan SF ser på muligheden for at indføre sådanne minimumsrettigheder til vores ældre medborgere.
Jonas Dahl (SF), 2013-10-03:
Jeg synes, der er mange sympatiske træk i det, Enhedslisten har foreslået i finanslovsdrøftelserne.
Jeg tror, det er vigtigt, at man tager finanslovsdrøftelserne på det rette sted, og det er måske ikke lige i den her debat.
Men jeg synes, der også er nogle interessante ting i det, Enhedslisten foreslår.
Jeg synes også, det er vigtigt, at vi trods alt bevarer den kommunale selvbestemmelse og siger, at det er op til kommunerne at sætte de lokale standarder for det.
Så tror jeg, det er helt afgørende, at kommunerne – og nu er kommunerne ved at lægge budgetter – jo faktisk ikke har brugt de penge, som de har mulighed for, de senere år.
Jeg håber da sådan set, at kommunerne vælger at bruge de penge, der er afsat til det, for det er sådan set de penge, der er afsat til også at give borgerne service i sidste ende.
Når vi nu er enige om, at det drejer sig om 6.800, synes jeg også, at man er nødt til at have proportionerne lidt på plads.
Jeg synes, at det, der er den helt centrale udfordring, er at få skabt arbejdspladser den kommende tid.
Jeg tror, de fleste mennesker faktisk gerne vil i arbejde.
Derfor er det helt oplagte at tage en diskussion om, hvordan vi får skabt arbejdspladser.
Regeringen har fremlagt en vækstplan, som vi indgik aftale om sammen med Venstre, og Venstres bidrag var markant og interessant.
Der var vel tre ønsker fra Venstre.
Det ene var, at det skulle være billigere for millionærer at arve deres selskab.
Det gik regeringen ikke med til.
Så var der de to andre ønsker, som jo var interessante nok – det var bl.a., at det skulle være billigere at købe sodavand og bajere, og så var tonen slået an.
Jeg synes, det er interessant, hvis det er Venstres svar på de beskæftigelsesudfordringer, der er.
Karsten Lauritzen (V), 2013-10-03:
Jamen jeg er også glad ligesom SF's ordfører.
Noget af det, som jeg glæder mig over, er, at SF jo, før man kom i regering, sagde, at det ville være en velfærdsmassakre, hvis der blev fyret en eneste offentligt ansat, og nu kan vi så forstå, at der er blevet afskediget 9.000, og SF's ordfører er fortsat glad.
Det glæder mig da, at SF har ændret holdning på det her område.
Lad os håbe, det varer ved til efter et kommende folketingsvalg også.
Men jeg vil godt spørge SF's ordfører om noget andet og her gå tilbage til den diskussion, vi havde om, om det kan betale sig at arbejde.
For jeg kan forstå på hr. Jonas Dahl, at SF principielt anerkender, at det skal kunne betale sig at arbejde, og derfor har man været med til at lave en skattereform, hvor man sikrer, at det bedre kan betale sig at arbejde.
Hvis SF er af den principielle opfattelse, hvorfor ønsker man så ikke at gå videre og løse det problem, der er tilbage?
Man løste en del af problemet med skattereformen og sikrede, at det bedre kunne betale sig at arbejde, men der er stadig væk et stort problem for rigtig mange mennesker på overførselsindkomst med, at det ikke kan betale sig at arbejde.
Hvorfor ønsker SF ikke at tage skridtet videre?
Jonas Dahl (SF), 2013-10-03:
Ja, vi er enige om, at der er blevet fyret offentligt ansatte de senere år, og at der er skåret ned i forhold til den del.
Jeg vælger ikke at glæde mig over det.
Jeg synes, det er lidt paradoksalt, hvis Liberal Alliance glæder sig over at skulle til at fyre offentligt ansatte.
Det synes jeg godt nok er en mærkelig tilgang at have til det, men hvis det er det, man glæder sig over i Liberal Alliance, så må de have nogle interessante julefrokoster, men det må de selv klare.
Jeg vælger ikke at glæde mig over, at vi fyrer offentligt ansatte, men jeg vælger at glæde mig over, at statsministeren her i tirsdags sagde, at der i de kommende år faktisk vil komme flere offentligt ansatte.
Det tror jeg faktisk der er brug for.
Der er blevet skåret ned mange steder i Danmark, bl.a. fordi vi har en økonomisk krise.
Vi har håndteret en krise, som den borgerlige blok parkerede i børneværelset.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-10-03:
Nu er det så ærgerligt at konstatere, at vi faktisk røg tilbage i den samme rille igen, nemlig at der er en spørger, der spørger om noget, og at den, der så skal svare, svarer på noget helt andet.
Men skal vi ikke bare få det helt på det rene, om vi er enige om, at den her regering har fyret flere mennesker i den offentlige sektor i forhold til den tidligere regering, og at det må være det, hr. Jonas Dahl står og glæder sig over på SF's vegne, altså at det er godt?
Det er bare, så befolkningen ved, hvad SF vil glæde sig over i fremtiden, og hvilken rolle SF vil spille, når nu SF er i den her regering, som man er så glad for at være i.
Er vi helt enige om, at det er tallene, at det er virkelighedens verden, og at det er den politik, SF står for?
Jeg troede, det var vores politik, men sådan er der jo så meget.
Tak for det.
Jeg tror faktisk godt, man kan forestille sig, at der er seere, der følger denne forestilling, der synes, at det kører lidt i den samme rille her i dag.
Der synes jeg man skal sige at hr. Jonas Dahl jo udgjorde en markant undtagelse.
Vi oplevede i talen en glad SF'er – det skal man skam bemærke – der var begejstret for at sidde i den her regering, i øvrigt en regering, der totalt mangler folkelig opbakning.
Men han er glad for være der, glad for at rydde op efter en tidligere regering, gribe ind, når tid er, og gøre det rigtige, som hr. Jonas Dahl sagde.
Det er altså en glad SF'er.
Jeg ved så ikke, om det er udtryk for, at SF nu er blevet så nøjsom, at man glæder sig over hvad som helst, for virkeligheden er jo den, at den her regering, der nu har ryddet op efter den tidligere regering – jeg er sådan set enig i, at den tidligere regering gjorde mange mærkelige ting, bl.a. skabte den verdens største offentlige sektor – faktisk har evnet at slanke denne sektor, altså at sørge for færre ansatte i den offentlige sektor.
Derfor er jeg simpelt hen totalt forvirret.
Er det blevet SF's politik at glæde sig over, at man fyrer personer i den offentlige sektor?
Så synes jeg, det er dejligt at møde sådan en glad SF'er her i dag?
Jonas Dahl (SF), 2013-10-03:
Jeg vil ikke stå her og tage del i finanslovsdrøftelserne, som jeg går ud fra at Enhedslistens nye gruppeformand også deltager i.
Men der ligger selvfølgelig en udfordring i at sikre, at kommunerne bruger de penge, der er anvist til kommunerne i de kommuneaftaler, som er indgået med finansministeren.
Det synes jeg da sådan set er en generel udfordring.
Derfor vil jeg da også gerne give en kraftig opfordring til kommunerne til, at de rent faktisk bruger de muligheder, de har.
Stine Brix (EL), 2013-10-03:
Jeg synes, det er en interessant pointe, at vi ser, at kommunerne ikke bruger de penge, som de har til rådighed, for det er jo fuldstændig rigtigt.
Og det er en del af baggrunden for, at vi ser nedskæringer, og også for, at der bliver færre mennesker til rådighed i den offentlige sektor.
En af årsagerne til, at kommunerne ikke bruger de penge, de har til rådighed, er jo det meget stramme sanktionsregime, som kommunerne bliver udsat for.
Så en del af svaret kunne jo så være at lempe lidt på de sanktioner.
Det virker, som om man er gået for vidt nu i bestræbelserne på at få kommunerne til ikke at overforbruge.
Nu er vi så nået til, at man decideret underforbruger.
Kunne det være interessant for SF at kigge på det sanktionsregime, som kommunerne er underlagt?
Jonas Dahl (SF), 2013-10-03:
Jeg er en glad SF'er, det vil jeg gerne sige.
Det er måske, fordi jeg bare sådan generelt, synes jeg, prøver at være et relativt glad menneske.
Jeg er så ikke en del af regeringen, det er trods alt kun ministrene, men lad os holde os væk fra den del af det.
Jeg synes faktisk, at regeringen har skabt rigtig mange gode resultater i en svær økonomisk tid.
Men jeg har været optaget af, at vi faktisk får gang i beskæftigelsen, at vi fastholder vores velfærdssamfund.
Jeg er optaget af, at min datter kommer til at vokse op i et samfund, hvor der stadig væk er nogle gode daginstitutioner, stadig væk er en god dansk folkeskole, stadig væk er fri adgang til vores videregående uddannelser.
Det er noget af det, der betyder noget for mig.
Så synes jeg sådan set, at det også taler for sig selv, at Liberal Alliance synes, at der var mange problemer i den tidligere regering.
Jeg har næsten lyst til at spørge, hvorfor man så støtter, at hr. Lars Løkke Rasmussen skulle vende tilbage i Statsministeriet.
Lad os – Gud forbyde det – i hvert fald ikke håbe, at det sker.
Forskellen på regeringspartierne og Venstre er, at vi har fremlagt en 2020-plan, som faktisk finansierer det, vi lægger frem.
Forskellen er, at det har Venstre ikke.
Vi har endnu ikke set nogen konkret økonomisk plan fra Venstre, så jeg vil jeg sige, at det måske er Venstre, der skylder på den konto.
Forskellen er, at Venstre vil have et forsikringssamfund, hvor de rigeste skal have mulighed for at købe forsikringer, mens de fattige ingenting får.
Forskellen er, at regeringen vil have et velfærdssamfund, hvor vi rent faktisk tager hånd om vores svageste.
Jeg synes, det er en markant forskel – jeg ved godt, hvad jeg vælger.
Karen Ellemann (V), 2013-10-03:
Så lad mig afslutte med ganske kort spørgsmål, for det er jo én lang snakken udenom: Hvor skal pengene komme fra til det øgede offentlige forbrug, som ordføreren altså alt andet lige er fortaler for hele vejen igennem?
Gør det ikke indtryk på ordføreren, at vi har det største skattetryk overhovedet, og hvor er tilskyndelsen til at arbejde, hvis man bare skal blive ved med at hælde flere penge over i skattebetalingen?
Jonas Dahl (SF), 2013-10-03:
Vi har jo netop taget fat på problemerne, hver gang de dukkede op.
I sommer, da der kom problemer med den aftale, Dansk Folkeparti selv var med til at indgå med VK-regeringen, satte skatteministeren gang i at se på, hvad vi kunne gøre i forhold til børnepengene.
Vi har ovre ved uddannelsesministeren taget fat på diskussionen om SU.
Der er der i øvrigt fundet en holdbar løsning og i øvrigt også sammen med Venstre.
Så jeg tror, at det er vigtigt, at vi håndterer de problemstillinger, der kan være i forhold til det her, og så tror jeg også, man skal huske på, at det trods alt er relativt lidt, det drejer sig om.
Men vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at bevare det danske velfærdssamfund, det vil jeg gerne slå fast.
Peter Skaarup (DF), 2013-10-03:
Jeg synes desværre, at SF's ordfører tager alt for nemt på de her problemer.
Det blev jo så også anskueliggjort af statsministeren, der slet ikke nævnte det her problem i sin åbningstale.
Er hr. Jonas Dahl klar over, at antallet af EU-borgere, der modtog dansk kontanthjælp sidste år, var 7.000 personer?
Det er jo altså noget af en udgift, der skal tages fra hjemmepleje, der skal tages fra danske udgifter, vi gerne vil afholde her i landet, ude i kommunerne eksempelvis.
Hvad vil SF gøre ved det, hvis man ikke vil være med til et forbehold på det her område?
Jonas Dahl (SF), 2013-10-03:
For SF er det afgørende, at det danske velfærdssamfund sådan set ikke undergraves af EU-regler, og i SF er vi derfor også indstillet på, at vi selvfølgelig tager den udfordring, der er blevet påpeget nogle steder fra, alvorligt.
Men jeg synes også, at Dansk Folkeparti går for langt, når man siger, at så skal det være et nyt forbehold, for det er jo ikke det, det handler om.
Det, det handler om i de konkrete sager, der nu har været fremme, har jo bl.a. været, at Dansk Folkeparti lavede en aftale med den tidligere VK-regering, som så er blevet underkendt ved EU.
Vi har sagt fra regeringens side, fra Skatteministeriets side, at det er vi selvfølgelig opmærksomme på, og nu ser man, om man ikke kan finde en model, der kan indhegne det, for jeg tror, at vi alle sammen kan være enige om, at udlændinge ikke bare skal have lov til at gå ind i Danmark og så i øvrigt bare tage for sig af de danske velfærdsgoder.
Det er selvfølgelig rimeligt, at man også bidrager til det danske samfund og betaler sin skat i Danmark, og det tror jeg sådan set ikke der er den store uenighed om.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-10-03:
Det var dog utroligt så mange ord, man kan bruge på at dække over, at der ikke er sket noget i 2 år.
Men det er sådan set fair nok, man er jo nødt til at bilde vælgerne ind, at man laver et eller andet.
Jeg vil godt acceptere, at SF er et forbrugsparti, sådan en slags parti, der godt kan lide at bruge offentlige kroner.
Det tager vi så som en forudsætning, altså at man ikke er et indtjeningsparti.
Men bekymrer det alligevel ikke hr. Jonas Dahl, at regeringen fører en økonomisk politik, der om ganske få år vil resultere i, at vi er det fattigste land i Nordvesteuropa, og at vi, hvis man går endnu længere frem og fortsætter den linje, så vil være fattigere end indtil flere asiatiske lande?
For så er der jo ikke så mange penge at fordele for forbrugspartiet SF, så det kunne godt være, at man skulle komme lidt ind på indtjeningsdelen også, så Danmark ikke bare bliver et fattigere og fattigere land fremadrettet.
Peter Skaarup (DF), 2013-10-03:
Tak for det.
For år tilbage var SF jo et parti, der stod på danskernes side i forhold til EU.
Bl.a. var SF med til at sikre, at vi i dag har vores krone og ikke indførte euroen i Danmark, hvilket ville have kostet os rigtig mange milliarder kroner, hvis vi havde gjort det dengang, hvor nogle gerne ville have den.
I dag har vi en udfordring, der hedder velfærdsturisme, rundtomkring i EU-landene, nemlig forstået på den måde, at de lande, der har et forholdsvis fintmasket socialt sikkerhedsnet, virkelig kommer til at bøde for, at rigtig mange EU-borgere og østeuropæere modtager sociale ydelser fra eksempelvis Danmark.
Nu er der brug for et nyt forbehold, mener vi i Dansk Folkeparti.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om SF på samme måde, som man arbejdede for de fire forbehold, vi kender i dag, i forhold til EU, vil arbejde for, at vi får et femte forbehold, der sikrer os imod den udbytning, der sker i øjeblikket af danske sociale ydelser.