runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-04-28:
Hvis jeg lige kunne spole hr. Jørn Dohrmanns tale tilbage, vil jeg sige, at jeg ikke ved, hvor mange gange ordet tror blev brugt, nemlig »vi tror«, og »vi håber«.
Og det er præcis det, jeg synes er rigtig, rigtig elendigt ved det her lovforslag, altså at man ikke har gjort sig den umage at lave nogle konsekvensanalyser i forhold til det her.
For nu nævner hr. Jørn Dohrmann jo outletcenteret i forbindelse med Billund.
Altså, processen i sig selv har jo været latterlig: Det var med i det første udkast til lovforslaget, så gled det ud, og nu kommer det med i et ændringsforslag.
Mit spørgsmål til hr. Jørn Dohrmann skal være: Kunne man ikke godt forestille sig, at en meget, meget stor del af den handel ville være foregået på gågaderne i Vejle og i Silkeborg, som turisterne, der kommer til Midtjylland, måske også besøger, og at det dermed kommer til at gå ud over eksisterende handelsmiljøer?
Kunne hr. Jørn Dohrmann ikke have set en fordel ved, at vi havde ladet Detailforum belyse de her dele, inden man traf en beslutning på et for løst og for ringe grundlag?
Jørn Dohrmann (DF), 2011-04-28:
Jamen lad mig nævne et eksempel.
Vi ved jo alle sammen, at man taler lidt om et outletcenter ved Billund.
Jeg tror, vi alle sammen udmærket godt ved, at mange af de turister, som kommer i LEGOLAND – det er jo etableret i dag – er turister, som kommer udefra.
Det er turister, som kommer fra et andet sted i Danmark, fra Norge, Sverige, Finland; de kommer fra alle steder.
Det samme er det jo med Lalandia, som ligger lige ved siden af LEGOLAND.
Der er der jo også masser af turister der kommer.
Så jeg kan da se, at det vil skabe mere handel til danske butikker, og jeg tror, det er et godt eksempel på, at man kan sige, at der her vil komme masser af udenlandske turister, som så vil lægge nogle flere kroner i Danmark, og som måske vil finde det mere interessant at leje et feriehus, fordi der er flere oplevelser, de lige skal nå at have i det område.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-04-28:
Mit spørgsmål til Dansk Folkeparti skal være: Hvor kommer den handel, som fremover vil finde sted i store outlets uden for bymiljøerne, fra?
Tror hr. Jørn Dohrmann, at der vil blive skabt mere handel, eller vil handelen bare blive flyttet fra andre steder?
Altså, skåret fuldstændig ud i pap: Skabes der mere vækst, en større omsætning, eller vil det bare være et spørgsmål om, at man flytter det fra en detailhandel til en anden detailhandel?
Jørn Dohrmann (DF), 2011-04-28:
For os er det vigtigt i hvert fald at sige, at her skaber man vækst.
Og det er det, Dansk Folkeparti gerne vil, nemlig skabe væksten og skabe arbejdspladserne og så selvfølgelig også prøve at spørge, hvordan man kan gøre det på den gode måde, på den smarte måde.
Vi lægger op til her, at man kan bruge nogle af de gamle, overflødige bygninger til mindre erhverv.
Det tror jeg mange folk vil hilse velkommen.
Nu skal man ikke til at diskutere så meget med sin kommune, om den nu synes, at her skal der være nogle af de her, man kan kalde dem små virksomheder, for der har man faktisk lov til at sige: Her vil jeg gerne etablere mig.
Det synes jeg er rigtig godt.
Samtidig giver vi også byrådene mere ansvar ved at spørge: Hvordan kan de udvikle deres områder på sigt?
Og det tror jeg er utrolig vigtigt.
Det er vigtigt, at man ligesom siger, at der er nogle byer, hvor det er, at man jo i forvejen har en stor turistindustri.
Der kunne der sagtens ligge noget mere turistindustri.
Og med den gældende lovgivning, som Socialdemokraterne har været med til at lave for få år tilbage, blev det så restriktivt, at man ikke kunne etablere de her virksomheder.
Der har Dansk Folkeparti været utrolig ihærdig for at få det ændret, og det ser ud til at lykkes, og det er vi utrolig glade for.
det der med at beholde alle købmænd ude i de små lokalsamfund, tror jeg ikke selv på at vi kan gøre med lov, der skal befolkningen være med på, at det er det, man gerne vil.
Derfor efterlyser vi jo gang på gang, hvad det egentlig er, den røde blok gerne vil gøre for at løse det problem.
Man vil gerne kritisere det, regeringen og Dansk Folkeparti er nået frem til på nuværende tidspunkt, men man vil ikke selv komme med en detaljeret plan og fortælle, hvordan vi så får løftet de udfordringer, der er.
For vi må alle sammen anerkende, at der er udfordringer for de butikker, der jo gerne vil etablere sig, som gerne vil skabe arbejdspladser, de kan bare ikke få lov til det.
Derfor er Dansk Folkeparti utrolig glad for, at det her forslag nu ser ud til at blive en løftestang i forbindelse med at skabe arbejdspladser, at skabe beskæftigelse, så udkantsområderne får nogle større muligheder for at få en udvikling.
Vi har haft mange diskussioner, bl.a. med ministeren.
Jeg tror, at lovforslaget er rigtig godt, som det er landet her.
Det behøver jeg ikke at have en anden syltekrukke til at vurdere.
Jeg mener også, at vi som politikere skal komme med nogle synspunkter og sige: Jamen det er det her, vi tror på er med til at give væksten.
Så derfor: Vi er glade for, at man er på rette vej på nuværende tidspunkt.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-04-28:
Hr. Jørn Dohrmann må jo selv vide alt om, hvornår ændringsforslagene er blevet stillet.
Jeg kan sige, at de blev fremsendt til udvalget en sen eftermiddags- eller aftentime i sidste uge, og næste formiddag skulle der afgives betænkning.
Vi udbad os lidt ekstra tid til at få skrevet betænkningsbidraget.
Det stod de borgerlige sammen om at vi ikke skulle have lov til.
Fuldstændig udemokratisk og ikke dette hus værdigt.
Til det, hr. Jørn Dohrmann her står og fremfører på Dansk Folkepartis vegne om udviklingen i landdistrikterne, må jeg bare sige, at jeg i min ordførertale i dag har sagt, at det, det bygger på, er antagelser.
Man ved intet om konsekvenserne.
Det er som at stikke fingeren i vejret for at vejre, hvilken retning vinden kommer fra.
Med hensyn til detailhandelen har vi fra socialdemokratisk side, ja, faktisk fra en samlet oppositions side ønsket, at det detailforum, som regeringen har nedsat, som netop skal fokusere på og belyse detailhandelens vilkår i Danmark og også ude i landdistrikterne, både skulle kigge på dagligvarer og udvalgsvarer.
Det har de ønsket fra detailhandelens side, men hvem har nægtet dem, at det skulle være sådan?
Det her er at gennemtrumfe synspunkter og holdninger uden saglighed bag.
Jørn Dohrmann (DF), 2011-04-28:
Jamen vi må igen konstatere, at vi ikke får de klare svar.
Det får vi ikke et klart svar på.
Man vil derimod hellere fra socialdemokratisk side, fra den røde bloks side, sende det hele i en syltekrukke og ikke foretage sig noget som helst.
Vi står lige nu og mangler arbejdspladser.
Der er det, at vi kan spørge os selv om, hvad vi kan gøre for at give dem arbejdspladser ude i landet.
Hvad kan vi gøre, for at kommunerne kan få mere selvbestemmelse?
Har vi tillid til de kommunalbestyrelser, der er valgt?
Der må vi sige, at vi i Dansk Folkeparti har tillid til kommunalbestyrelserne.
Vi må så konstatere, at det har Socialdemokraterne ikke, og det har den røde blok overhovedet ikke.
Derfor må jeg bare spørge en gang til: Betyder det, at Socialdemokraterne, hvis de skulle komme til, vil rulle det her tilbage?
Kan vi få et klart svar på det?
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-04-28:
Nu er der jo begrænset taletid her fra talerstolen, så det er ikke, fordi jeg ikke vil svare, for vi har fra socialdemokratisk side svaret fuldstændig utvetydigt, at de ændringer, der lægges op til i planloven vedrørende landzone og kystnærhedszone, ruller vi tilbage.
Det er rigtig, rigtig dårlig lovgivning.
Det er ændringer og forringelser af en god lov.
Når det drejer sig om detailhandelen, har jeg sagt, og jeg siger det gerne igen, at det skal vurderes fagligt og sagligt, juridisk og kommercielt, og det er det, vi har et detailforum til.
Det er derfor, at Dansk Folkeparti svigter, når de ikke vil lade Detailforum tage sig af hele detailhandelen og lade dem komme med en samlet overordnet plan.
Det er den socialdemokratiske holdning.
Dansk Folkeparti ved også godt, hvad der er vores holdning til udviklingen af landdistrikterne og det ydre Danmark.
Det er, at vi skal have skabt job, vi skal decentralt have uddannelser derude, og vi skal have en infrastruktur, som gør, at tingene erhvervs- og bosætningsmæssigt kan hænge sammen derude.
Det er det, vi vil, når vi kommer til.
Jeg har udtrykt min utålmodighed, og det er lige nøjagtig en utålmodighed i forhold til, hvornår vi får lov til at sætte de her ting i værk.
Tak til hr. Eyvind Vesselbo.
Jeg vil bare sige, at det, Kommunernes Landsforening har leveret i deres høringssvar, som er et af de mest kritiske høringssvar, jeg i min tid som folketingsmedlem har læst, er: Det er den forkerte medicin, regeringen giver til en vækstpolitik.
Det er en medicin, som kan risikere at have den modsatte effekt af vækst.
Og det er vel ikke det, regeringen vil.
Det er derfor, den forfejler, og det er derfor, min retorik i dag fra talerstolen er så hård, som den er.
Små skoler er lige nøjagtig et af de gode eksempler på, hvordan kommunerne kan blive tvunget til at planlægge negativt i fremtiden i stedet for at samle udviklingen på landet omkring landsbyerne, de landsbyer, som kommunerne vil støtte og have til at vokse.
Nu ser vi en fuldstændig spredt og ukontrollabel vækst af helårshuse på landet, som gør, at den overordnede planlægning af infrastruktur, eksempelvis bibeholdelse af små skoler, kan smuldre.
Så det er den forkerte medicin til den sygdom, som vi nok alle sammen er klar over eksisterer.
Socialdemokraterne har en helt anden overordnet og helhedsorienteret tænkning og politik på området.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-04-28:
Det var jo den dér sidste sætning, jeg godt ville høre lidt om, nemlig at Socialdemokratiet har en helt anderledes overordnet indfaldsvinkel til det her.
Men så hørte vi, hvad KL ville, og vi hørte, at det, regeringen lavede, var dårligt, men vi hørte ikke et ord om – og det er jo ligesom alle de andre områder, hvor vi diskuterer herinde – hvad det er, Socialdemokraterne gerne vil.
Det er da egentlig et rimeligt nemt spørgsmål, jeg stiller her til hr. Flemming Møller Mortensen.
Jeg forstår, at Socialdemokratiet vil noget helt andet.
Der behøver hr. Flemming Møller Mortensen ikke igen at nævne KL og alle mulige andre.
Prøv at nævne, hvad Socialdemokratiet vil.
For en gangs skyld kunne det da være meget rart at høre her i salen, hvad det er Socialdemokraterne vil, og det får vi aldrig noget at vide om.
Nu lytter jeg meget nøje til, at hr. Flemming Møller Mortensen kommer med Socialdemokratiets bud på, hvad der skal ske.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-04-28:
Hr. Eyvind Vesselbo havde jo alle muligheder for under førstebehandlingen at lytte til vores argumentation.
Vores argumentation er jo fremlagt i vores politik på området.
Jeg kan blot sige: Er det at skabe vækst at nedlægge flere små butikker til fordel for en stor butik?
Giver det flere i beskæftigelse?
Giver det mere økonomi, mere omsætning og mere attraktion i at bo i de små landsbyer, hvor butikken er flyttet?
Det er lige præcis det, som købmændene siger vil ske med regeringens forslag.
Det er lige nøjagtig det, KL siger, nemlig at der er en uhensigtsmæssighed i, at man tvinger kommunerne til at skulle gøre ting, som man finder er de rigtige.
Den der fuldstændige vildfarelse, at den borgerlige regering ikke bare tror, den ved bedst – den ved, den ved bedst – i stedet for at få faglig og saglig oplysning på området.
Og det er derfor, at jeg siger: Regeringens konsekvensvurdering er lig nul i forhold til de ændringer, den lægger frem her i forhold til planloven.
Jeg vil sige, at hr. Eyvind Vesselbo skal gøre sig den ulejlighed at gå hjem og læse oppositionens forslag til, hvordan vi skaber væksten ude i landdistrikterne.
Det er job, det er uddannelse, og det er infrastruktur.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-04-28:
Nu stod det jo så næsten klart, at Socialdemokraterne vil rulle den her lovgivning tilbage, og så siger hr. Flemming Møller Mortensen: Vi vil skabe udvikling, vi vil skabe udvikling i lokalsamfundet, i udkantsområderne.
Så er det jo lige, at man spørger sig selv, når man ikke vil bruge det her som redskab, hvad er det så, Socialdemokratiet vil gøre for at skabe udvikling og vækst i lokalområderne, sådan at virksomhederne kan vokse, så der kan komme flere mennesker til at bo derude, så de små skoler rundtomkring kan blive, så der er et befolkningsunderlag, så turismen kan florere og blive større.
Hvad er det Socialdemokratiet vil gøre for at skabe vækst i udkantsområderne, når man ikke vil bruge de her redskaber?
Lone Dybkjær (RV), 2011-04-28:
Når ministeren taler, og det er der jo ikke noget mærkeligt i, lyder det altid, som om vi har en helt perfekt verden i forhold til det retssystem, vi nu har bygget op, og det lovgivningssystem, vi har.
Men jeg synes alligevel, at ministeren skal have tak for at åbne så meget op, at han siger, at det kan vi kigge på, når vi skal drøfte kriminalforsorgens videre budgetter og indhold, og hvad ved jeg, til efteråret.
Så vil jeg bare bede ministeren, om ministeren så ikke godt kan give det løfte, at han lover at tage det med selv og måske gøre det på forhånd at undersøge, hvad mulighederne er, for at vi kan anvende fodlænkeordningen, for alt andet lige, er der jo også nogle økonomiske og humanitære fordele ved det her – i hvert fald på den første del – og så udløber min tid, og så skal jeg spørge om den næste del i næste spørgsmål.
Lars Barfoed (KF), 2011-04-28:
Jeg er naturligvis enig i, at det jo ikke er sådan, at alt er perfekt.
Der er helt sikkert store gevinster at hente stadig væk, og det skal vi bestræbe os på, og det håber jeg også kan blive en væsentlig del af den drøftelse, vi skal have i forbindelse med drøftelserne om en ny flerårsaftale.
Jeg tager gerne sådan af egen drift, hvis det var det, der lå i spørgsmålet, den her problemstilling med i de drøftelser, som vi skal have til efteråret.
Hanne Agersnap (SF), 2011-04-28:
Der var egentlig ikke noget spørgsmål i den sidste kommentar, men jeg kunne få lyst til at sige noget om det eksempel med en forsker, der ikke har mulighed for at forfølge sine forskningsprojekter, fordi det kræver noget særlig sikkerhedsclearing, som kræver statsborgerskab.
Så skal man frasige sig det danske statsborgerskab, der så f.eks. kunne give problemer, hvis man har gamle forældre i Danmark, som man får behov for og lyst til at tage sig af, og får behov for at blive i Danmark i længere tid end de 3 måneder, eller jeg ved ikke, om man nogle gange kan få 6 måneder, fordi man har en forælder, man skal tage sig af.
Det er jo ved, at man føler sig dansk, føler for sin danske aner og danske forældre, at man har det behov for at komme til Danmark oftere og måske i længere tid.
Søren Krarup (DF), 2011-04-28:
Det var et meget interessant svar, fordi det jo deler noget, der er udeleligt.
Fru Hanne Agersnaps far og mor udgør nemlig tilsammen et hjem af ganske samme art, som et land udgør et hjem for dets borgere, og deri ligger indfødsrettens betydning.
Jeg hørte også hr. Jørgen Poulsen prøve på at sondre mellem far og mor og dermed se væk fra, at far og mor i fællesskab udgør det hjem, man har indfødsret i, og det er helt afgørende i dette spørgsmål.
Jeg har egentlig lyst til at rose ministeriet, for i det notat, vi fik tilsendt, citeres der fra et afslag, der blev givet af ministeriet i november 2010, og deri siger ministeriet til den pågældende på en meget sød og høflig måde: Statsborgerskabet betyder noget særligt.
Statsborgerskabet er noget, den enkelte vælger med hjertet, og en person opnår et særligt tilhørsforhold og en særlig loyalitet over for det land, hvor den pågældende statsborger.
Jeg synes, det er så fornemt formuleret, at jeg har lyst til at bringe ministeriet min kompliment og sige, at de i modsætning til De Radikale virkelig har forstået, hvad sagen drejer sig om.
Hanne Agersnap (SF), 2011-04-28:
Jeg tror, det er muligt på samme måde, som jeg kan være hundrede procent loyal over for min far og hundrede procent loyal over for min mor og elske dem begge.
Søren Krarup (DF), 2011-04-28:
Jeg har ligesom SF's ordfører, fru Hanne Agersnap, fået et notat fra Danes Worldwide – sådan taler man jo dansk i dag.
I dette notat – det synes jeg er ganske morsomt, og jeg vil gerne bede fru Hanne Agersnap forklare mig det – fortælles der om to tilfælde med danskere, der er flyttet til udlandet, og som gerne vil være dobbelte statsborgere.
Den ene er en kvindelig professor Hau, der er taget til USA, og der har hun gjort en smuk karriere, som jeg under hende alt muligt held med.
Men hun er ked af, at hun ikke, hvis hun søger amerikansk statsborgerskab, kan bevare sit danske.
Hun siger, at hun føler sig hundrede procent dansk og hundrede procent amerikansk samtidig.
Jeg var meget dårlig til procentregning, da jeg gik i skole, men vil fru Hanne Agersnap forklare mig, hvordan man kan være hundrede procent amerikaner og hundrede procent dansker samtidig.
Er det muligt?
Hanne Agersnap (SF), 2011-04-28:
Det her forslag, som vi nu diskuterer igen, drejer sig jo om det princip i indfødsretsloven, at man skal begrænse dobbelt statsborgerskab.
Det er jo et princip, der allerede er gennemhullet.
Vi har, som ministeren sagde i sin tale, rigtig mange med dobbelt statsborgerskab.
Det er dels folk, der bliver det ved fødsel, dels flygtninge eller andre, der får dansk statsborgerskab uden krav om at løses fra deres tidligere statsborgerskab, fordi det ikke er praktisk muligt.
Derfor drejer diskussionen sig også om to ting: dels om praktiske problemer ved at have dobbelt statsborgerskab, dels om noget, vi kan kalde følelser, loyalitet og sådan noget.
Med hensyn til de praktiske problemer er der flere, der har sagt, at udredningen, som vi fik sidste år, viser, at mange af de lande, der accepterer dobbelt statsborgerskab, ikke opfatter, at der er problemer.
Ministeren nævner dog, at der stadig er nogle problemer, og det er jo så i hvert fald på tide, at vi får løst dem, for vi har allerede mange, der har dobbelt statsborgerskab Danmark.
Med hensyn til retshåndhævelse og beskyttelse af danske borgere i andre lande er det jo vigtigt, at vi får de internationale aftaler, så vi kan få løst de problemer, der er der.
Den følelsesmæssige side af sagen synes jeg er lidt svær at diskutere.
Det er jo et spørgsmål om, hvor meget vi med formaliteter og lovregler kan bestemme over folks følelser.
Det er jo altså meget svært at diskutere, hvilke slags følelser folk fra forskellige andre lande har for deres land.
Det er ligesom danskere i udlandet, der har afskrevet deres danske statsborgerskab, stadig i generationer kan kalde sig danskere og føle noget særligt for Danmark.
Så jeg synes, at vi i den her diskussion skal passe på ikke at blande formaliteter og følelser, og her drejer det sig om nogle formaliteter i forbindelse med de rettigheder, der følger med et statsborgerskab.
Her viser udredningen jo, at mange af de lande, der er blevet spurgt, siger, at det fremmer integrationen, at folk kan deltage i demokratiske processer og på den måde gå mere ind i processerne i det land, som de nu opfatter som deres land.
Det er kun et beslutningsforslag, og det vil sige, at der opfordres til, at der bliver lavet et lovforslag, der tager højde for de ting, der skal tages højde for.
Derudover vil vi gerne have, at der kan tages højde for, at der ved dobbelt statsborgerskab på nogle områder ikke vil være dobbelte rettigheder.
Men vores vurdering af det er, at vi gerne vil støtte det som et beslutningsforslag, fordi vi støtter princippet om, at danskere skal kunne rejse og deltage i globaliseringen, uden at de underlægges nogle begrænsninger, som andre europæiske borgere ikke er underlagt.
Søren Krarup (DF), 2011-04-28:
Jeg vil da ikke begynde at forklare, hvorfor andre mener noget andet, end jeg gør.
Jeg konstaterer kun, at i vores sammenhæng er det helt afgørende at respektere den nationale identitet eller det tilhørsforhold, der ligger i indfødsretten.
Jeg har også ligesom hr. Jørgen Poulsen fået et notat fra det, der hedder Danes Worldwide, hvori de fortæller om, hvor tilbagestående vi er, hvor reaktionære vi er, hvor utidssvarende vi er, hvor lidt globaliserede vi er, når vi holder af dansk statsborgerskab og vil bevare det.
Det er jo ensbetydende med, at det, der driver dette her, er sådan den store modedille, og den store modedille består altid i, at man vil hæve sig over det, der forpligter en.
Det har altid været det mest tiltrækkende at kunne være ikke kun en, men to, tre, fire på samme tid, og det er den samme fuldstændig livsfjerne virkelighedsflugt, der ligger i denne tale om dobbelt statsborgerskab.
Jørgen Poulsen (RV), 2011-04-28:
Jeg forstår, at det er foragt for demokratiet, når nogle her i Folketinget rejser en debat, som hr. Søren Krarup ikke kan lide.
Jeg mener nok, at det må stå i en klasse for sig.
Spørgsmålet er jo, når hr. Søren Krarup mener, at det her fører til nationens undergang, hvordan det kan være, at alle de lande, som har indført dobbelt statsborgerskab, betegner det som vældig positivt både for egne borgere og for dem, der er kommet udefra.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-04-28:
Det er jo rigtigt, som jeg sagde før, at den redegørelse, der er kommet fra ministeriet, indeholder en række besvarelser på en lang række af de spørgsmål, som vi har stillet os selv både i debatten her i salen og i forbindelse med udvalgets arbejde.
Og med den baggrund, når man læser den igennem, føler vi i Socialdemokratiet, at der ikke er grund til at være nervøse for de økonomiske og retslige og andre konsekvenser, netop fordi de viser sig at være ganske ubetydelige.
Men tilbage står der det, som jeg sagde før: Kan man være loyal over for mere end ét land?
Altså, jeg vil sige, at diskussionen er flyttet en lille smule fra hjernen og ned til hjertet og maven, og den diskussion er vi, kan man sige, jo nødt til at have tid til at have, også i den socialdemokratiske gruppe, inden vi kan tage endelig stilling til et forslag om dobbelt statsborgerskab.
Jørgen Poulsen (RV), 2011-04-28:
Ja, det er jo unægtelig et ganske svært spørgsmål om, hvorvidt man kan være loyal.
Jeg mener helt afgjort, at man kan være loyal over for mere end ét land – det er jeg helt sikker på at man kan – ligesom børn kan være loyale over for mere end en forælder; man kan jo godt være loyal over for både en far og en mor.
Men jeg synes, det vil være godt, hvis Socialdemokraterne kan få svar på de her spørgsmål, og det håber jeg så kan lade sig gøre i det videre arbejde.
Men jeg kunne nu godt tænke mig at vide: Hvornår sådan cirka tror Socialdemokraterne at de kan være positive over for det her?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-04-28:
Jeg tror, at vi, som den tidligere ordfører fra Venstre sagde, er i en verden, hvor tingene hele tiden udvikler sig, og vi kan jo også se af den debat, vi har om det her punkt i Folketinget, at tingene hele tiden bevæger sig.
Det, jeg siger her, betyder jo så også, at vi ikke har sagt ja eller nej i forhold til den endelige beslutning om statsborgerskab, men hvad angår det direkte forslag, der ligger her i dag, er vi nødt til at sige nej.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-04-28:
Jeg kan godt huske, at vi havde diskussionen om kommissionen, og så vidt jeg erindrer, sagde vi også dengang nej til at nedsætte en kommission, bl.a. fordi vi i forbindelse med lige netop den her diskussion ikke tror på, at man kan bruge eksperter til noget som helst; det handler netop om, at hver enkelt må tage stilling, og at man må diskutere både med sig selv og med hinanden, og det mener vi ikke – og det mener jeg ikke – at vi kan bruge en kommission til at gøre for os.