runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villum Christensen (LA), 2015-12-17:
Kvotesystemet er jo lagt lige netop der, hvor det svarer til det niveau, man har besluttet sig for i EU.
Det vil altså sige, at hvis man reducerer antallet af kvoter, er det jo det samme som at lægge sig på et højere CO2-reduktionsniveau.
Det kan godt være, at vi er vidende om, at prisen er lav, ja, men det er ikke nødvendigvis det samme som at sige, at man ikke er nået i mål.
For inden for kvotesektoren er det jo absolut, uanset hvad der sker, og det er derfor, at det bedste, man kan gøre, er at købe nogle og så smide dem ud, hvis man virkelig vil reducere.
Det andet er jo bare at flytte det rundt.
Christian Poll (ALT), 2015-12-17:
Jeg har selv været med til at sælge kvoter, da jeg var ansat i Danmarks Naturfredningsforening, og min oplevelse af det var jo, at der er alt for mange kvoter, at de er for billige, så det gør ikke den store forskel.
Thomas Danielsen (V), 2015-12-17:
Nej, jeg anerkender ikke de tilfældige delmål.
Jeg anerkender, at der er nogle politikere, der peger på, hvad det er, man vil gøre for at hjælpe klimaet for at flytte klimaet i en bedre retning og også vil henvise til finansieringen.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-12-17:
Der er to ting, jeg gerne vil følge op på.
Det ene var, at sagde hr. Thomas Danielsen, at man ikke bakker op om et mål i 2020, altså at man kun har et mål for 2030?
Det er vigtigt for mig at få det til at stå klart.
Det andet, jeg gerne vil spørge ordføreren om, er det med virkemidlerne, for det var ikke mig, der bragte det op.
Ordføreren sagde selv i sin ordførertale, at ordføreren hellere ville tale om virkemidler.
Derfor var det det oplagte spørgsmål, altså at spørge ind til hvilke virkemidler.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at aftalen fra Paris meget klart stiller krav om, at landbrugssektoren skal levere, at transportsektoren skal levere, at husholdningerne skal levere – sammen med den øvrige kvotebelagte sektor.
Det var derfor, jeg spurgte ind til virkemidlerne, og jeg vil stadig gerne efterlyse et svar.
Jeg er enig i det med elafgifterne.
Undskyld, formand.
Thomas Danielsen (V), 2015-12-17:
Jeg kan ikke lige se, hvornår jeg skulle have sagt, at vi havde de delmål, som fru Pia Olsen Dyhr henviser til.
Hvis jeg skulle have sagt noget om nogle delmål, er det i hvert fald ikke delmål, som vi støtter op om.
I forhold til hvad undertegnede så mener vi skal prioritere, var min pointe netop, at vi bør tage den her drøftelse på tværs i forligskredsen om, hvilke initiativer vi skal tage fra 2020 og fremadrettet, og det skal vi måske ikke lige gøre i en tilfældig forespørgselsdebat, som ikke engang har det på dagsordenen.
Det er også helt håbløst for mig på ganske få sekunder at skulle give en redegørelse for det, og jeg har heller ikke forberedt det.
Men der er jo ikke nogen tvivl om, at det, der ville være naturligt at ville i højere grad, er at implementere noget mere el i vores varmeforsyning, vores transport osv.
Det er jo også en målsætning, som jeg ved man deler i Folketinget i de fleste partier.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-12-17:
Tak til ordføreren.
Ud over at jeg er glad for, at ordføreren slår fast, at vi har et 40-procentsmål i 2020, og at vi også skal have et mål i 2030 – det er jeg glad for – så er jeg sådan set ganske optaget af de virkemidler, der skal til.
Derfor vil jeg da egentlig gerne spørge ordføreren, hvad ordføreren tænker der skal til af virkemidler.
Thomas Danielsen (V), 2015-12-17:
Hvis det ikke er klart og tydeligt, vil jeg sige det igen: Vi går i Venstre ikke ind for et 2020-delmål, hvor vi har en CO2-reduktion på 40 pct. I forhold til
når jeg taler om, at vi skal drøfte, hvilke virkemidler der i højere grad skal til, når vi har de her politiske debatter i forligskredsen, jamen så er det, fordi det jo et eller andet sted er uinteressant, hvem der kan løbe rundt og komme med det højeste mål.
Der kan være så mange årsager til, at CO2-målet ser ud, som det gør, fra det ene år til det andet.
Udledningen falder jo langtfra altid, fordi der nødvendigvis lige sker nogle af de mest miljørigtige ting.
Mikkel Dencker (DF), 2015-12-17:
Jamen det, der kom i går fra Energistyrelsen, er jo en prognose – vi er i 2015, og prognosen angår 2020 – i og med at det er svært at spå om fremtiden.
Men Energistyrelsen er ret gode til at, kan man sige, spå om eller forudsige, hvordan energisammensætningen vil være.
Det har de jo en vis ekspertise i.
Så derfor er jeg da ret sikker på, at når Energistyrelsen siger, at vi vil nå 40 pct. i 2020, kommer det også til at passe.
Så det er jo meget sandsynligt, at det, Energistyrelsen sagde i går, også er det, der passer.
Christian Poll (ALT), 2015-12-17:
Men Energistyrelsens vurdering siger jo, at vi kan ligge et sted mellem 35 pct. og 44 pct., og det vil sige, at vi ikke er helt sikre på at komme i mål.
Så ideen med at sætte sig et mål her er vel, at man siger, at vi i hvert fald skal nå 40 pct. Og det er jo rimeligt, i betragtning af at hele verden her i weekenden blev enige om, at vi skal holde os under halvanden grads temperaturstigning.
Mikkel Dencker (DF), 2015-12-17:
Jo, jeg anerkender fuldt ud, at målsætninger kan være rigtig gode at have.
Når man vil arbejde i en bestemt retning, kan det jo bruges som en målestok eller en milepæl for at se, om man går den rigtige vej.
Så det er jo en glimrende betragtning, hr. Christian Poll kommer med.
Og det gør vi så også i forhold til beslutningsforslaget her.
Det konkrete beslutningsforslag her synes vi er helt overflødigt, i og med at det mål, som man skal arbejde frem mod, er opnået.
Det fik vi jo Energistyrelsens ord for i går.
Thomas Danielsen (V), 2015-12-17:
Tak for det, formand.
Det er jo endnu en debat som den, vi havde under den foregående forespørgselsdebat, og nu har vi så en debat om et beslutningsforslag om nøjagtig det samme emne, nemlig nationale klimamål.
Det skal være mine ord.
Min ordførertale ved det foregående punkt står stadig væk ved magt, selv om der er gået en times tid.
Jens Joel (S), 2015-12-17:
Tak for det.
Jeg har taget ordet af samme grund som fru Pia Olsen Dyhr, nemlig i forhold til det her med virkemidlerne.
Men mit spørgsmål går egentlig på, at ordføreren sagde, at vi jo så må sætte os ned i energiforligskredsen – og det gør jeg meget gerne – og snakke om det under ordnede forhold, eller hvad det nu hedder, men at det skal gælde fra 2020 og frem.
Så mit spørgsmål er egentlig: Er det Venstres holdning, at der også skal være klimapolitiske tiltag inden 2020?
Christian Poll (ALT), 2015-12-17:
Tak for det.
I 2007 var jeg, da jeg var ansat i Danmarks Naturfredningsforening, med til dengang at sætte gang i den kampagne, der hed »Klimakommuner«, og en af hovedideerne bag det her projekt var, at kommunerne kunne gå ind og forpligte sig til årlige reduktioner, altså sætte sig et mål år for år for at nå ud ad vejen i den rigtige retning.
I dag er der, så vidt jeg husker, 76 klimakommuner, så det har været en stor succes.
Grunden til, at det rykker, er jo, at der er mål år for år.
Anerkender ordføreren ikke, at det jo er det, der er hele ideen med at sætte sig et mål, altså at når man har et mål lige foran snuden, så ved man, hvad man skal arbejde efter, og hvis det begynder at slingre lidt, må man lige sætte nogle flere ting i gang, så man kan nå sine mål og på den måde også bidrage til, at vi holder os under en temperaturstigning på 1½ grad på verdensplan?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-17:
Jeg deltager gerne i sådan nogle dialoger, og jeg kan f.eks. se, at hvis man giver kommunerne friere rammer, så vil man sådan set kunne opnå noget.
Hvis man i højere grad giver kommunerne ret til at have energiselskaber og man giver kommunerne friere rammer til at beslutte, at overskuddet fra det energiselskab kan gå til andet end at investere i vedvarende energi, at det f.eks. kan gå til at renovere bygninger, så er vi inde i at give kommunerne nogle redskaber, som kan skabe en positiv spiral, som kan sætte kommunerne fri, og som kan være en dynamo for en bæredygtig omstilling.
Det er bare ét forslag, jeg skal gerne komme med 20 andre.
Thomas Danielsen (V), 2015-12-17:
Jeg falder desværre ikke på halen over alle de visioner, man har i oppositionen og blandt deres støtter.
For lige så snart der kommer et virkemiddelkatalog, som så angiver, hvad der er opskriften, hvad der er medicinen, så kommer der også typisk en regning, og så løber alle væk og ønsker ikke at tage ansvar.
Det er jo det, vi kan se.
Sidst der kom et virkemiddelkatalog, skyndte man sig at tage afstand fra det hele.
Fru Pia Olsen Dyhr blev også spurgt om nogle af de ting, som man drøftede i forhold til det med virkemiddelkataloget.
Her skyndte man sig at sige: Nej, det støtter vi ikke op om.
Der er ikke noget i det virkemiddelkatalog, man støtter op om.
Derfor må jeg bare ryste på hovedet over alle de visioner, I har.
Det er fint, men vis det dog til finanslovsforhandlingerne.
Vis i praksis, at I vil prioritere det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-17:
Jeg synes jo også, at de her virkemidler og de aktører, der er i branchen, er utrolig spændende.
Når nu Venstre ikke selv har nogen visioner om, hvordan man kan reducere CO2-udslippet, er det jo rigtigt vigtigt, at vi får nogle møder i energiforligskredsen, så andre partier uden om regeringen kan bidrage.
Vi sidder her måske ikke så mange, men alle partier har prioriteret at have ordførere på, som har visioner, som rækker noget længere end Venstres.
Så jeg vil godt høre, om ikke ordføreren kan se, at det her med virkemidler, også med hensyn til noget, der kunne virke inden 2020, sådan set er noget, vi i energiforligskredsen skal have taget hånd om meget snart og skal have drøftet, i stedet for at man kun har fokus på, hvad der kunne ske i 2030.
Thomas Danielsen (V), 2015-12-17:
At se på, hvilke muligheder der er for at opnå en CO2-reduktion på 40 pct., synes jeg da er fornuftigt.
Det har vi jo også gjort flere gange tidligere.
Derfor er udfordringen i dag vel – hvis vi skal tale videre om det – hvad man, når nu man har nået de 40 pct., så skal gøre, hvis man skal opnå en yderligere CO2-reduktion.
Men vi har fremlagt flere regnestykker, og det vil regeringen selvfølgelig gerne fortsætte med – det er jeg helt sikker på – hvis det bliver efterspurgt, og det er også det, jeg hører fra ministeren.
Så selvfølgelig skal vi fortsætte med at se på, hvad der vil være den bedst mulige teknologi fremadrettet.
Jens Joel (S), 2015-12-17:
Tak for det.
Der er herfra stor opbakning til ordførerens planer om, at vi i en bred kreds aftaler, hvad der skal ske fra 2020.
Det er jo også klart, at det er vigtigt, hvad der sker frem til 2020, og der hører vi ministeren sige, at man vil lave en plan.
Jeg må forstå, at det er regeringen, der ligesom har et bud på, hvordan vi kan komme op på de 40 pct., og så vil jeg da bare opfordre til, at man inddrager nogle af de andre politiske partier.
Det er jo sådan set derfor, vi står her i dag.
Vi vil også meget gerne være med til at hjælpe regeringen med at nå målsætningen på 40 pct., uanset om regeringen så vil kalde det en målsætning eller bare en plan.
Thomas Danielsen (V), 2015-12-17:
Sådan vil der uden tvivl løbende komme flere tiltag inden 2020.
Det, som min appel retter sig mod, er den næste aftaleperiode.
Vi skal prøve at lave nogle forpligtende aftaler med hinanden her i Folketinget.
Den altoverskyggende årsag til, at vi står så stærkt på den klimapolitiske dagsorden, som vi gør, er jo netop, at vi laver de her brede, langsigtede og fremadrettede aftaler på tværs af partierne i Folketinget.
Der står den næste aftale jo til at gå fra 2020.
Det er sådan set en opvarmning til det, jeg synes kunne være mere interessant at tage nogle drøftelser af.
Hvad er det, vi vil?
Hvad vil være de rigtige løsninger?
Der kommer afgifts- og tilskudsanalysen på bordet, og i forlængelse af den er det jo helt naturligt, at vi tager nogle af de drøftelser.
Jens Joel (S), 2015-12-17:
Uden at skulle være alt for polemisk, er det ret tit, at politikere siger, at det er lidt teknisk, når man er lidt ude på dybt vand.
Lad mig spørge helt flat out og nede på jorden: Anerkender man ikke de beregninger, fordi der er nogle andre økonomer, man tror mere på?
Det er det, jeg ikke forstår.
Enten må man anerkende en økonomisk teori, eller også gør man det ikke.
Er det det, der er udtryk for Liberal Alliances holdning?
Villum Christensen (LA), 2015-12-17:
Ja, der sad en eller to.
Formanden for Det Miljøøkonomiske Råd har udtalt: Energipolitikken er dobbelt absurd.
Det er altså voldsomme udtryk fra en vismand.
Så får vi så et klimaråd, som kommer frem til nogle andre beregninger, og det er jo som med alt andet, at det har rigtig meget at gøre med de antagelser, man lægger ind.
Derfor tillod jeg mig også at citere CEPOS – man kan altid ryste på hovedet – netop for at understrege det synspunkt, at det jo altid er antagelserne og forudsætningerne, der ligger til grund, som typisk er afgørende for det resultat, der kommer ud.
Andreas Steenberg (RV), 2015-12-17:
[Lydudfald]
... vores store karrierer ...
[Lydudfald]
... Jeg undrer mig bare over, at Det Konservative Folkeparti ikke har sørget for at have det med i sådan en 16-punktsplan, at der så ville opstå en CO2-udfordring.
Men stor ros for, at I nu husker på det under forhandlingerne.
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-17:
Nu er der aktuelt forhandlinger i gang om landbrugspakken, og mig bekendt sidder både mit og dit parti med der.
Der er ikke lukket nogen aftale endnu, men vi er meget opmærksomme på, hvilket CO2-aftryk den aftale vil komme til at sætte.
Det er noget, vi spørger ind til under forhandlingerne, og det synes jeg også at dit parti skal gøre, og det er jeg også sikker på at I gør.
Det er mere for at sige, at det er svært at udtale sig om, når vi ikke har nogen aftale endnu.
Andreas Steenberg (RV), 2015-12-17:
Men jeg vil alligevel komme med et kritisk spørgsmål til den her landbrugspakke, 16-punktsplanen, som Det Konservative Folkeparti spillede ud med før valget, for den øger jo CO2-udslippet med 1 mio. ton ifølge Energistyrelsen.
Det Konservative Folkeparti kom jo med landbrugspakken før valget, så kom der en valgkamp, hvor vi ikke rigtig hørte noget om klima, og nu vil man så gerne have en 40 pct.s målsætning igen.
Kan ordføreren forstå, at man kan blive lidt i tvivl om, hvor meget Det Konservative Folkeparti egentlig mener det her, når der er så stor forskel på sådan en landbrugspakke – og sådan set også den her finanslov – og den målsætning, som man gerne vil have?
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-17:
Jeg skal beklage meget – jeg er her i Folketingssalen på tiende time, så jeg kan godt mærke, at jeg ikke er så skarp i hovedet mere.
Jeg vil blot sige til ordføreren, at det er korrekt, at man burde have taget det element med, allerede da man lavede den kronik, der førte til 16-punktsplanen, men jeg synes jo trods alt, det vigtigste må være, at det indgår som et element i forhandlingerne nu.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-12-17:
Jeg tillader mig at følge op på det, for jeg tror, at næsten 99,8 pct. af de klimaforskere, der findes globalt, anerkender, at der er menneskeskabte klimaforandringer.
Så det er bare for at understrege, at jeg tror, der er ganske meget dokumentation for de påstande.
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-17:
Det mener jeg naturligvis, og jeg er egentlig glad for at få den kilde på.
Jeg er sikker på, at der findes tusinde andre.
Det var egentlig også derfor, at den tidligere spørgers spørgsmål kom lidt bag på mig, for jeg opfatter det egentlig ikke, som om der er specielt meget videnskabelig diskussion om, at det her er en konsekvens.
Så er jeg glad for den kildehenvisning.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-12-17:
Undskyld, at jeg trykkede mig ind og ud og alt muligt.
Det var ikke for at forvirre nogen.
Det her er som en opfølgning på hr. Villum Christensens indlæg.
I 2009, da Venstre og Konservative sad i regering sammen, fremlagde Klimakommissionen, som var den daværende regerings kommission, et større arbejde om klimaforandringer i Danmark og også om de globale konsekvenser, herunder mere ustadigt vejr, problemer med oversvømmelser, udfordringer i form af tørke, udfordringer på grund af et varmere hav, for et varmere hav vil jo f.eks. betyde, at koraler vil dø, og hvis koralerne dør, er der små dyr i havet, som lever af koralerne, der dør, og så vil fiskene dø.
Det kan faktisk være en kæmpe udfordring, som også har konsekvenser for Danmark, selv om det sker langt væk fra os.
Mener De Konservatives ordfører, at Klimakommissionens resultater, som den daværende statsminister Anders Fogh Rasmussen lovpriste, er brugbare, og at hr. Villum Christensen derfor kan vælge at kigge i rapporten fra 2009?
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-17:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-12-17:
[Lydudfald]
... radioaktivt affald er efterfølgende blevet smidt på en almindelig losseplads.
Vækker det ikke til eftertanke hos ministeren i forhold til de udfordringer, vi står med, og bør det derfor ikke være en mere principiel beslutning end bare et moratorium og altså en beslutning om, at boring efter skifergas faktisk har så alvorlige konsekvenser, at det giver mening at lave et forbud?
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-12-17:
De forhold, som fru Pia Olsen Dyhr her nævner, vil netop være forhold, der skal indgå, når vi efterfølgende skal i gang med at få undersøgt erfaringerne fra Nordjylland, ligesom vi også kigger på erfaringer både nationalt og internationalt.
Det grundlag skal jo være på plads, før regeringen er indstillet på at give nye tilladelser.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-12-17:
Tak til formanden.
En del af det, der skete i Nordjylland, var, at man fik frigivet det, der hedder alunskifer, som jo består af stofferne uran, thorium, radium og radon.
Grunden til, at jeg nævner det, er, at der er tale om stoffer, der fremkalder stråling.
Jeg kan se via en aktindsigt hos Statens Institut for Strålebeskyttelse, og jeg citerer fra en rapport, der er fra den 21. august,
at: »... jævnfør ovennævnte fremsendte analyseresultater varierer aktivitetskoncentrationen af naturligt forekommende radioaktive stoffer ned gennem den øverste del af alun skiferen.
Aktivitetskoncentrationen er i flere tilfælde højere end værdierne for undtagelsesniveauer ... «.
Det vil sige, at der faktisk er mere stråling end det, der er tilladt.
Når vi nu diskuterer, hvad det er for nogle krav, der bl.a. skal være til miljø og beskyttelse af mennesker, bør det her resultat fra Statens Institut for Strålebeskyttelse så ikke vække til eftertanke og betyde, at regeringen lægger op til, at vi skal forbyde skifergas, når vi nu kan se, at det faktisk har nogle ret voldsomme konsekvenser og også voldsommere, end man først havde regnet med?
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-12-17:
I det omfang Danmark kan udnytte energiressourcer i undergrunden og vi gør det på en måde, så det ikke påvirker omgivelserne miljømæssigt, herunder ikke påvirker drikkevand osv., så er vi parate til det.
Det er også med til at bidrage til, at vi bliver mindre afhængige af olie og naturgas fra politisk ustabile områder i Mellemøsten, Rusland og andre steder.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-12-17:
Jeg vil gerne lige starte med at gøre opmærksom på, at der er meget stor usikkerhed med hensyn til de målinger, som frikender skifergas, altså at det skulle være et væsentligt alternativ til kul, bl.a. fordi man ikke tager højde for de udslip, der er af metan, rundt om boringen.
Så lad lige det være nummer et.
Nummer to var, at ministeren ikke svarede på det, jeg spurgte om.
Det kan godt være, at vi i de kommende år globalt set stadig vil være afhængige af fossile brændsler, men vi skal vel ikke bidrage til et kapløb, hvor det handler om at hente dem op så hurtigt som muligt.
Nogle skal lade deres fossile brændsler blive i undergrunden, hvis vi skal nå målsætningen om 1,5 grader, fordi over 80 pct. af de kendte lagre skal blive dernede.
Hvis det ikke skal være Danmark, hvem skal det så være?
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-12-17:
Tak for spørgsmålet.
Der vil være brug for fossile brændsler mange år endnu både i Danmark og internationalt, inden vi forhåbentlig i 2050 i hvert fald i Danmark kan være uafhængige af fossile brændsler.
Indtil da er det vigtigt, at vi bruger fossile brændsler med et så lavt CO2-niveau som overhovedet muligt, og der må man sige, at i det omfang, hvor skifergas og naturgas kan erstatte kul og andre fossile brændsler, er der rent faktisk en miljømæssig gevinst forbundet med det.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-12-17:
Mange tak.
Nu bemærkede jeg jo, at ministeren var meget glad for den aftale, der blev lavet i Paris her i weekenden, hvor alle verdens lande har forpligtet sig til at arbejde for, at den globale temperaturstigning ikke overstiger 1,5 grader.
Hvis det ikke skal være Danmark, der også bidrager til at lade være med at hente nogle af de fossile brændsler, der kan være i vores undergrund, op, hvem skal det så være?
Christian Poll (ALT), 2015-12-17:
Det er jo noget, man bruger i sin personlige karriereudvikling; det er noget, man bruger i skoleklasser; det er noget, man bruger over for elever; det er noget, man bruger på universiteter; det er noget, man bruger i erhvervslivet, i forhold til hvor man gerne vil hen.
Man kan sætte ambitiøse mål, og man kan sætte basismål, der bare sikrer, at man lander på et niveau, som er almindeligt og forventet, men som jo hele tiden sikrer, at man kan se: Hvordan går det på vej hen imod vores mål?
Hvis man ikke har et mål, kan man jo ikke følge retningen.
Og et mål som det, vi har her i forslaget i dag, har jo netop det formål, at vi kan spørge, om vi er på rette vej; vi kan kigge på det næste år og næste år igen og næste år igen.
Anerkender ordføreren ikke, at det er det, der er formålet med et mål, og at det kan være et rigtig godt formål?
Mette Abildgaard (KF), 2015-12-17:
Det giver sig selv, at vi får nogle forpligtelser fra EU.
Det ved vi allerede nu.
Når vi fra konservativ side holder fast i det med arbejdspladser, er det også i erkendelse af, at selv om det er vigtigt, at Danmark går foran, så gør vi det ikke alene.
Nogle gange må man også lave den vurdering, om en yderligere dansk indsats er lige så værdifuld, som det kan være at lægge pres på andre lande.
Det her er noget, vi skal løse i fællesskab, og jeg tror, det gavner, hvis Danmark går forrest.
Det er derfor, at vi har det synspunkt, vi har.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-12-17:
Det glæder mig meget, for jeg synes, det er utrolig vigtigt, at vi har den her brede tilgang til det her med beskæftigelse og arbejdspladser og samtidig anerkender, at især de sektorer, som vi ikke rigtig har fået med på vognen endnu, som er landbrug og transport, i fremtiden om 10-15 år vil se markant anderledes ud, end de gør i dag.
Det er den eneste måde, vi kan opnå de langsigtede CO2-målsætninger på.
Og som ordføreren også er inde på: Så snart vi kigger frem mod 2030, vil de sektorer i hvert fald skulle have undergået en meget massiv grøn omstilling.
Villum Christensen (LA), 2015-12-17:
Jeg har et enkelt spørgsmål til ordføreren.
Ordføreren var så begejstret for COP21: Det, der skete dernede, var så flot – og så kommer vi tilbage til Danmark, og så vil vi ikke rigtig noget.
Det var ligesom det, der lå i det.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at i Paris var man jo ikke i stand til at fastlægge nogle udledningsmål?
Man refererede til en temperatur, men udledningsmålene var sådan »mest muligt«.
Nu sidder vi og diskuterer et eller andet med en 40 pct.s reduktion, som vi allerede har nået, og hvad ved jeg.
Er det ikke lidt underligt at fremhæve Paris som noget helt fantastisk, og når vi så kommer hjem, er det ligesom ingenting, på trods af at vi rent faktisk har leveret på målsætningerne?