runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-02-03:
Jeg har meget stor forståelse for, at man laver analysearbejde og vender hver eneste sten.
Nogle gange kan man også vende så mange sten, at man ikke når frem til at træffe nogen som helst beslutning.
Når vi nu ved, at jo længere tid vi venter, jo mindre er potentialet for Danmark, og jo større chance er der for, at Italien indhenter Danmark og bliver den hovedleverandør til andengenerationsbioætanol, der er brug for i Europa.
Og der bliver brug for det.
Efterspørgslen kommer til at være der, eftersom EU jo netop har besluttet, at man skal blande 10 pct. i.
Det kan være forskellige vedvarende energiformer.
Jeg ikke i tvivl om, at andengenerationsbioætanol bliver en del af det.
Derfor vil jeg bare gerne vide: Når du siger, det bliver primo 2016, er det så første kvartal 2016, vi taler om, eller er det inden sommeren 2016?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-02-03:
Tak for spørgsmålet.
Det er helt afgørende for regeringen, at vi kender de her ting helt til bunds – at vi ved, hvad økonomien i anlæggene er; hvad det er for risici, der kan løbes; hvad det er for en samfundsøkonomi, der er forbundet med at etablere et eventuelt andengenerationsbiobrændstofanlæg, og herunder hvad det er for en rolle, statskassen i denne sammenhæng skal have; hvordan det påvirker benzinog dieselpriserne osv.
Det er jo derfor, regeringen har iværksat det her analysearbejde.
Det er for at være så godt forberedt som overhovedet muligt.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-02-03:
Tak, formand.
Først vil jeg sige, at det jo er positivt, at regeringen analyserer på det her.
Men det er jo ikke en ny problemstilling.
Jeg har noteret mig, at der i folketingsvalgkampen var adskillige kandidater for Venstre i Vestjylland, herunder også Venstres egen ordfører Thomas Danielsen, der talte meget positivt om en fortsættelse af Måbjergværket, bl.a. med en mulighed for en kommunal garanti.
Der er ingen tvivl om, at hvis Måbjergværket skal blive en succes, er der to forudsætninger, der skal på plads.
Det ene er spørgsmålet om, at man kan få en garantimulighed fra kommunerne, eventuelt staten, og det andet er et iblandningskrav – altså at man, når der laves benzin i fremtiden, sørger for at iblande andengenerationsbioætanol og ikke kun første generation
Det har EU jo banet vejen for, ved at man har stillet det her krav om 10-procentsiblanding, og heraf skal noget af det være mere avanceret end det, man kalder første generation af bioætanol, altså det, der kommer direkte fra fødevarer.
Derfor synes jeg sådan set ikke, der er nogen grund til at nøle.
Jeg synes, der er grund til at haste lidt, ikke mindst fordi der er mulighed for at skabe arbejdspladser i Vestjylland.
Man forestiller sig, at man i anlægsfasen kan skabe 1.000-1.200 arbejdspladser pr. anlæg, og der er reelt potentiale til fem-seks anlæg rundtomkring i Danmark, hvis vi gerne vil ind på andengenerationsmarkedet.
Jeg synes, det er synd at overlade den her erhvervssucces til Italien.
Jeg synes sådan set, det skal være en erhvervssucces, der ligger i Danmark, for der er ingen tvivl om, at der vil være et øget pres på andengenerationsbioætanol.
Derfor vil jeg gerne vide, hvad det er for nogle oplysninger, regeringen mangler.
Hvad er det, der gør, at I udskyder beslutningen igen og igen, på trods af at vi jo ved, at potentialet for arbejdspladser i Danmark daler, jo længere tid vi venter?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-02-03:
Tak for spørgsmålet fra fru Pia Olsen Dyhr om Maabjerg Energy Concepts og regeringens indsats for fremme af mulighederne for at udnytte et tilsagn fra EU om produktionsstøtte.
Regeringen har med vækstudspillet fra november besluttet at gennemføre en analyse, der skal se på mulighederne for produktion af såkaldt avancerede biobrændstoffer, herunder biobrændstoffer baseret på halm.
I analysen vil der blive set på rammebetingelserne for at skabe et gunstigt klima for etablering af produktion i Danmark, herunder hensynet til, hvad der gavner Danmark samlet set i forhold til vækst, beskæftigelse og samfundsøkonomi.
Interessenterne bliver inddraget løbende i analysearbejdet.
Analysen forventes færdig primo 2016.
Hvad angår MEC, er det korrekt, at de har fået tilsagn fra EU om produktionsstøtte under nærmere betingelser.
En af disse er, at MEC skal have påbegyndt en produktion af avancerede biobrændstoffer inden en nærmere fastsat dato.
Da området er vanskeligt for alle virksomheder inden for dette pionerområde, og da det har vist sig sværere at få påbegyndt en produktion af avancerede biobrændstoffer end først antaget af EU, har EU tidligere besluttet at udskyde denne frist til juli 2017.
EU har oplyst, at denne dato vil kunne udskydes yderligere til juli 2020.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-02-03:
En af de helt store udfordringer, vi står med på klimaområdet, er at få knækket kurven i transportsektoren.
Det går sådan set ganske godt, når man snakker om energisektoren – der har vi omlagt, og i Danmark er vi jo nu oppe på, at 50 pct. af vores elforsyning kommer fra vind.
Det er jo en succes.
Et af de mest visionære projekter, der overhovedet findes, er Måbjergværket i Vestjylland tæt på Holstebro, som jo netop vil udvikle bioætanol af anden generation.
Det er godt, når man skal blande det i benzinen, og noget af det, EU nu stiller krav om, er jo øget iblanding.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren ...
Hvad er regeringens holdning til Maabjerg Energy Concepts projekt om produktion af 2. generations bioætanol på basis af halm m.v., og hvad vil regeringen konkret gøre for at fremme projektet, før Maabjerg Energy Concepts tilsagn om EU-støtte bortfalder i marts måned?
Jeg beklager over for formanden.
Jeg tror, jeg er mere vant til statsministerens spørgetime.
Beklager.
Hvad er regeringens holdning til Maabjerg Energy Concepts projekt om produktion af andengenerationsbioætanol på basis af halm m.v., og hvad vil regeringen konkret gøre for at fremme projektet, før Maabjerg Energy Concepts tilsagn om EU-støtte bortfalder i marts måned?
Sophie Løhde (V), 2016-02-03:
Regeringen går ikke ind for et A- og et B-hold i sundhedsvæsenet.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-02-04:
Så det, jeg bare kan konkludere, er, at DF igen ingenting får ud af det, de mener.
De står sådan set bare oppe på talerstolen og opfordrer og opfordrer, og så støtter de alligevel bare regeringen i tykt og tyndt.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-02-04:
Hvem man kommer til at tale med undervejs i udviklingen af det her, vil tiden vise.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-02-04:
Tak for det.
Nu hørte vi jo, at ordføreren for Dansk Folkeparti stod på talerstolen og sagde, at hun faktisk ville bruge et flertal imod regeringen i den her sag.
Vi hørte hende også sige, at hun ville bruge nogle andre demokratiske muligheder, man havde, og som vi ikke lige forstod hvad var.
Da ordføreren så stillede sig op og stillede et spørgsmål, som ikke var et spørgsmål, var hun meget mere venligsindet – jeg har jo meget, meget svært ved at finde ud af, hvor DF er – men det kan godt blive meget svært for regeringen med et DF som støtteparti.
Det lader til, at ministeren ikke har tænkt sig at kalde andre partier ind til samtale, men har ministeren så ikke tænkt sig at kalde DF ind til samtale?
For ellers kan det her blive meget alvorligt.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-02-04:
Når lønmodtagerordningerne er obligatoriske, så er det for at sikre, at arbejdsgiverne ikke diskriminerer kvinder ved at ansætte mænd.
Det diskriminationshensyn findes pr. definition ikke i selvstændige virksomheder.
Den, der ejer virksomheden, har det køn, som den pågældende nu har, og derfor er det helt andre hensyn, der indgår, når man gør sig overvejelser om barselsfonde for selvstændige.
Og når vi ikke ønsker at lave en ny obligatorisk ordning med for stor en betaling for at få det til at hænge sammen, så er det for at undgå at komme i en situation, som den tidligere regering kom i, ved at etablere en ordning, der kunstigt er udstrakt til en masse mennesker, som ikke mener at de hører hjemme i ordningen.
Nej, det, regeringen lover, holder regeringen.
Og som jeg har sagt, har vi de selvstændiges vilkår, iværksætternes vilkår meget på sinde.
Vi ønsker et Danmark i vækst overalt i Danmark.
Derfor ønsker vi at gøre, hvad der kan gøres, for at iværksætterfamilier får de bedst mulige rammevilkår, herunder de unge iværksætterfamilier.
Malte Larsen (S), 2016-02-04:
Tak for ordet.
Socialdemokraterne støtter lovforslaget, der skal ses i forlængelse af tidligere lov om forbrugernes ret til at have en basal indlånskonto på rimelige vilkår.
Med lovforslaget sikres forbrugerne adgang til en basal betalingskonto.
Med lovforslaget bliver det nemmere for forbrugerne at sammenligne de forskellige udbydere af betalingskonti, og dermed gøres det nemmere at skifte pengeinstitut.
Det må formodes, at det også vil medvirke til en større konkurrence på denne type af bankforretning.
Socialdemokraterne ønsker at følge Forbrugerrådet Tænks forslag, der forpligter pengeinstituttet til at udlevere dette dokument allerede første gang, en forbruger henvender sig og udtrykker ønske om at oprette en betalingskonto.
Vi ønsker også en præcisering af, at det skal være gratis at få udleveret gebyropgørelsen, jf. artikel 5, stk. 1 i direktivteksten.
Vi finder det naturligt, at loftet er de samme 15 kr. om måneden, som der er fastsat for basale indlånskonti.
Men som sagt kan jeg meddele, at Socialdemokraterne støtter forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-04:
Det lyder jo sådan vældig fint at sige, at det bare skal være frivilligt.
Først kan man jo stille et principielt spørgsmål: Hvorfor skal det være frivilligt for selvstændige, men ikke for lønmodtagere?
Det er jo det første spørgsmål.
For det andet: Hvis man holder fast i, at det skal være frivilligt, risikerer man jo, at tilslutningen bliver så ringe, at det ikke hænger sammen økonomisk.
Så det er, ligesom ministeren lader, som om han er positiv, og så stiller han nogle forhindringer op, der gør, at det ikke kan lade sig gøre alligevel.
Yildiz Akdogan (S), 2016-02-04:
Tak for det.
Ministeren bruger hele tiden ordet vækst og kritiserer også den tidligere regering uden egentlig selv at have en klokkeklar plan for, hvad det er, han vil gøre, for at man kan få flere kvindelige iværksættere og selvstændige til både at have en virksomhed, men samtidig også at kunne få familieforholdene til at gå op i en højere enhed.
Og derfor undrer det mig egentlig ret meget, at ministeren så siger, at næh, han synes ikke, det er underligt, at man ikke har en tidsplan.
Hvordan kan en minister for beskæftigelse, der fokuserer så meget på vækst, og som i øvrigt også synes, at ligestilling er vigtig, ikke have en tidsplan for, hvordan man kan løse det her konkrete problem?
Det virker da ret underligt.
Synes ministeren ikke, det er mærkeligt, at man ikke har et eller andet forslag til, hvornår der måske vil komme en løsning fra ministerens side?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-02-04:
Som jeg allerede har nævnt, er det en mulighed, man kan overveje, om de selvstændige skal have adgang til en frivillig tilslutning til Barsel.dk, som er en stor ordning dækkende for rigtig mange lønmodtagere i Danmark.
Men det kræver, at det teknisk er løseligt, og det kræver efter min opfattelse, at vi kan skabe sikkerhed for, at det ikke er lønmodtagerne, der skal betale barselsudgifterne for de selvstændige.
Så skal det være sådan, at de, der frivilligt tilslutter sig denne ordning, er i stand til at betale regningen selv.
Men det vil være en af de overvejelser, vi vil gå ind i.
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-02-04:
Det giver rigtig god mening, når der er gennemsigtighed på markedet.
Det er vigtigt for forbrugerne, så man har fuld indsigt i, hvad ting koster, og så man kan bruge sin købekraft, hvor man nu synes det er klogest og bedst for en selv.
Så det er med til at sikre konkurrencen, når der er gennemsigtighed, og det er sådan set det, der er hele formålet med lovforslaget her, eller i hvert fald en central del af det.
Der er masser af portaler, hvor man kan sammenligne forskellige lånetyper.
Det kniber måske lidt mere på gebyrsiden.
Det er noget, som kommer ind lidt ad bagvejen.
Og man må sige, at som kunde eller forbruger er det jo i sidste ende lidt ligegyldigt, om man betaler sine omkostninger til et pengeinstitut eller en kreditformidler via renter eller via gebyrer.
Og derfor er det ganske fornuftigt, at der nu kommer noget mere fokus på, hvad man betaler som forbruger, når det gælder gebyrer, både i forhold til en årlig gebyroversigt, og når man opretter en konto, nemlig at man får at vide, hvad det er, man kan forvente at forskellige services koster i gebyr, så man ved det på forhånd.
Det skaber klarhed, og det giver rigtig god mening.
Det giver også rigtig god mening, at der bliver lidt mere styr på, hvad det er for nogle regler, der gælder, når man ønsker at flytte sit kundeengagement i et pengeinstitut til et konkurrerende pengeinstitut – også hvis man ønsker at gøre det til et andet EU-land – at man nu får klarlagt, præcis hvordan det skal foregå, så man som forbruger ikke kommer til at hænge i et vacuum, og så det ikke tager alt for lang tid.
Så er der selvfølgelig også elementet med en basal betalingskonto.
Som andre har sagt, ligger det i forlængelse af det forslag, der tidligere har været, om, at man har ret til en basal indlånskonto.
Man kan selvfølgelig sige, at det er lidt specielt – og der må jeg sige at min tilgang nok er lidt anderledes end Dansk Folkepartis ordførers – at sige, at det er et overgreb mod forbrugerne.
Vi giver sådan set forbrugerne en rettighed til at få en konto, en rettighed, som de ikke har i dag, hvor man som pengeinstitut kan afvise at tage en kunde ind.
Det kan pengeinstituttet fortsat, hvis det er en, der opfører sig til gene for andre kunder eller pengeinstituttets personale, men man får altså en rettighed.
Jeg synes et eller andet sted, det giver god mening, at når man nu får den mulighed for ikke bare at have en indlånskonto, men også en betalingskonto, så er det jo ikke noget, der er gratis, ej heller for dem, der udbyder de.
Og derfor er der ligesom på indlånskonti en mulighed for, at man kan opkræves en betaling herfor.
Det skal selvfølgelig være rimeligt, og det er så defineret i direktivet, som der også er blevet redegjort for.
Så for mig at se handler det altså om, at vi giver borgerne en bedre rettighed, nogle bedre muligheder, og ikke en ny gebyrskrue.
For alternativet ville måske for nogle være, at man slet ikke kunne få en sådan konto.
Så derfor er det et ganske fornuftigt lovforslag, som vi naturligvis støtter fra Venstres side.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-02-04:
Hvad er det for et konkret problem, der skulle være en løsning på?
Det, vi arbejder på, er at forbedre rammevilkårene også for disse erhverv, for iværksætterne, herunder de unge iværksættere, og det er et kontinuerligt arbejde.
Men hvis man vender tilbage og taler om tvangsløsninger, altså tvangsopsparing eller obligatoriske barselsordninger, så har jeg skitseret, hvad alternativerne er.
Vi afskærer ingen overvejelser, men realiteten er jo, at hvis der skal laves egentlige barselsudligningsordninger for selvstændige, så ligger de inden for de rammer, som jeg har skitseret.
Karsten Hønge (SF), 2016-02-04:
Altså, vi bliver jo nødt til at anerkende, at der er nogle voldsomme problemer i den ordning, der har været indtil nu.
Vi kan lige så godt anerkende, at den ordning, der var etableret, havde nogle indlysende svagheder.
Men spørgsmålet er vel, om man, på grund af at der er hul i båden, skal lade hele skibet gå til bunds, eller om man skulle forsøge at reparere på det.
Derfor synes jeg, vi har brug for at høre i hvert fald målet for regeringen.
Er regeringens mål at få etableret en form for udligningsordning, selv om alle detaljer ikke er på plads i dag?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-02-04:
Taler man om de obligatoriske ordninger, der har været forsøgt, så er det efter min opfattelse ikke nogen teknisk mulighed at gøre det, uden at andre helt udenforstående kommer til at betale til de selvstændiges barsel – ud over de barselsdagpenge, som skatteyderne finansierer.
Karsten Hønge (SF), 2016-02-04:
Jamen det hører jeg jo, som at regeringen ikke vil tage et initiativ til at få lavet en obligatorisk udligningsordning.
Og så er der jo kun én vej tilbage, for hvis regeringen ikke vil tage et initiativ, kan jeg jo forstå på det hele, at de hellere vil have, at et flertal i Folketinget tvinger regeringen gennem forhandlinger til at finde en ordning.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-02-04:
Jeg har sagt, at alle muligheder indgår i vores overvejelser, men jeg har også skitseret, hvor jeg mener der er nogle deadlocks.
Og efter at den tidligere regering selv har forsøgt, er det jo for let bare at vende tilbage og sige, at der skal findes en sådan obligatorisk ordning.
Jeg spørger så: Hvem er det så, der skal betale?
Er det obligatorisk en kæmperegning, der skal betales, sådan som vi lige har forsøgt, med tusindvis af protester?
Er det lønmodtagerne, der skal betale barslen for de selvstændige, eller er det skatteyderne?
Det er jo det – der er ikke andre betalingsgrupper.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-02-04:
Jeg vil sådan set ikke spørge om noget, men jeg vil bare lige give en tak fra Dansk Folkepartis side til ministeren for at være lydhør over for det, som vi fra Dansk Folkepartis side sådan set har skrevet i betænkningen, men også over for det, vi har sagt fra talerstolen i dag.
Det er glædeligt at høre, at ministeren har tænkt sig at igangsætte et tværministerielt arbejde på det her område, for der er behov for at kigge bredt på det.
Så jeg vil gerne tilkendegive, at det har vi set at ministeren har imødekommet.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-02-04:
Det vil jeg også gerne anerkende, for jeg er helt enig i, at en række mennesker er blevet bragt i en meget uheldig situation på grund af den mislykkede ordning, der blev etableret under den tidligere regering, og som vi nu er nødt til at lukke ned abrupt.
Opgaven er at finde ud af, hvordan man finder en duelig vej til at få skabt ordnede forhold på dette område, og det arbejde vil vi tage helt seriøst.
Finn Sørensen (EL), 2016-02-04:
Hvis man skal være lidt optimistisk, så rykker vi også en lillebitte smule i forhold til de meget firkantede afvisninger, vi ellers har fået under behandlingen af det her lovforslag.
Jeg kan alligevel godt blive lidt i tvivl om, hvor meget åbning der egentlig er i det, ministeren siger, for på den ene side siger man, at man vil kigge på alle muligheder, og så får vi at vide i den næste sætning, at nej, det vil man alligevel ikke.
Lad os nu få gjort det ordentligt og få undersøgt alting.
Det ville munde ud, hvis jeg husker det nogenlunde præcist, i, at de selvstændige så skulle betale 700 kr. om året, og det var vist det eneste problem, jeg umiddelbart kunne se i det.
Så er der sikkert en masse tekniske problemer.
Det lyder da ikke som nogen uoverkommelig opgave, når man ser på, at dele af de selvstændige altså syntes, det var en god idé med sådan en ordning.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-02-04:
Jeg sætter også pris på, at ministeren ligesom rækker hånden frem og siger: Lad os prøve at se, om vi ikke kan møde hinanden.
I forhold til det, som er blevet diskuteret mest, nemlig rimeligheden af et gebyr, så skriver Forbrugerrådet jo netop – apropos det, ministeren lige var inde på: Det er ikke muligt for den enkelte forbruger at vurdere størrelsen af et rimeligt gebyr på baggrund af de foreslåede kriterier.
Det er heller ikke muligt for f.eks. Pengeinstitutankenævnet at vurdere, om et givet gebyr er rimeligt, eller hvor meget den øvre grænse for et rimeligt gebyr kan variere fra pengeinstitut til pengeinstitut.
Det er heller ikke muligt med en civilretslig håndhævelse af de her regler.
Endelig, som ministeren selv var inde på, kan Finanstilsynet blive nødsaget til at vurdere det.
Der er jo hundrede pengeinstitutter i det her land.
Hvis man skal ind at vurdere individuelle sager og vurdere i hvert enkelt tilfælde – hvis de overhovedet kommer frem – bliver det jo et bureaukrati uden lige.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-02-04:
Altså, jeg ved ikke, om det er bureaukrati uden lige.
Generelt set har vi jo skabt relativt mange kontrolfunktioner for Finanstilsynet i dag, som er pålagt gennem lovgivning.
Jeg tror, det kommer helt an på, hvordan man indretter det her.
Det kommer også an på, hvordan bankerne fastsætter de gebyrer, som vi taler om.
Men omvendt er jeg jo heller ikke ekspert i gebyrstrukturer.
Jeg er trods alt minister, jeg er ikke bankuddannet til at kunne have en drøftelse om de her gebyrstrukturer i dag fra Folketingets talerstol.
Nu har vi jo en politisk tilkendegivelse i dag, og jeg mener stadig væk, det er muligt at lave det her.
Ellers ville jeg ikke foreslå det.
Så ville der også have stået, hvad de økonomiske byrder havde været for bankerne, hvis det var blevet fuldstændig umuligt at håndtere.
Jeg noterer mig, at der er en uenighed om, hvad de finansielle institutioner synes de måtte få af administrative byrder.
Men det er jo noget, som vi vurderer at vi ikke er enige i.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-02-04:
Derfor mener jeg, at det jo også kan være udtryk for en politisk holdning, at man finder et givent loft over gebyret og siger: Det her er rimeligt; det må alle pengeinstitutter kunne være dækket ind af.
Men jeg håber, at vi kan mødes på midten i det her spørgsmål.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-02-04:
Jamen altså, jeg vil gerne give tilsagn om det, ordføreren beder om, nemlig at vi kan mødes der, hvor det er sund fornuft at mødes.
Det er godt, og det støtter jeg varmt.
Selvfølgelig lægger jeg også op til, at vi må tage en drøftelse af det her.
Men jeg siger bare, at jeg tror, det her tema bl.a. også vil have godt af at blive belyst i en lidt mere teknisk gennemgang, hvor man også kan få lejlighed til lige at blive lidt klogere på nogle af de bagvedliggende mekanismer, der er.
Det har jeg jo også en interesse i; jeg har jo en interesse i, at jeg faktisk får det igennem, jeg gerne vil have som minister, da det jo er regeringens lovforslag, og jeg er jo afhængig af, at Folketinget bakker op om det her lovforslag.
Så det tror jeg lykkes.
Jamen jeg vil bare kvittere for, at der nu bliver tilkendegivet en lang række politiske ting, der skal drøftes under udvalgsbehandlingen.
Generelt set har jeg jo noteret mig, at Socialdemokratiet bakker op om det her forslag.
Så hører jeg så, at Socialdemokratiet har nogle ting, de mener de gerne vil drøfte og måske præcisere.
Det er jeg selvfølgelig åben for at vi gør. I forhold til spørgsmålet om det, som har fyldt ret meget i dag, nemlig spørgsmålet om, hvad et rimeligt gebyr er, vil jeg sige, at det tror jeg vi bliver nødt til også at have en lidt mere teknisk gennemgang af.
Nu er vi trods alt i en politisk forsamling her, men jeg tror, jeg vil indbyde til en teknisk gennemgang, hvor man kan høre lidt om, hvad der ligger bag den her formulering.
For det er der selvfølgelig også overvejelser over.
Der er jo aldrig noget, der nødvendigvis er gratis, og man skal altid passe på, at man ikke kun tager afsæt i, hvad man selv kender til, og hvad man selv oplever.
Der kan jo være særlige omstændigheder, der gør, at man selvfølgelig som bank eller som institut skal have mulighed for på en eller anden måde at tage et gebyr.
Og så har vi jo Finanstilsynet, som kommer til at vogte over, at det ikke bliver for dyrt.
Man skal altid passe på med at være venlig – specielt over for Dansk Folkeparti.
Det har jeg lært; det skal jeg prøve at stoppe med.
Men nu er jeg det alligevel, for det her er sådan set en håndsrækning, et tilbud om at tage en drøftelse om det her.
Ja, jeg ved fuldstændig, hvad det er, jeg har foreslået, og det kan jeg stå helt på mål for.
Jeg er ikke enig i det, som Forbrugerrådet skriver, og jeg siger også, at der jo kan være forskellige gebyrstrukturer fra bank til bank.
Jeg synes, at man også en gang imellem skal prøve at arbejde for at lave nogle ganske fornuftige vedtagelser i Folketinget.
Det er gerne det, der skal drive en, så det driver også stadig væk mig.
Og det står jo alle frit for at komme til det møde.
Men hvis det er åbenlyst for enhver, skal man bare lade være med at komme, og så kommer dem, der har lyst.