runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-10-29:
Jeg synes jo, det er positivt, at der åbenbart er en forståelse for, at formålet med at sige, at der enten skal stilles et mærkningskrav eller at man skal leve op til det på anden vis, er at sikre, at flest mulige kan byde.
For jo flere der kan byde, jo bedre en pris, jo bedre et tilbud, kan man få.
I den forbindelse kan man så enten vælge stædigt at holde fast i, at det kun er et bestemt mærke, der skal være gældende, eller om det kan være en virksomhed, der på anden vis lever op til præcis de samme krav.
For mig at se er det naturligt, at vi sikrer, at virksomhederne har den rettighed, at hvis de ikke har valgt at leve op til mærket, men gør det på anden måde – og jeg tror ikke nødvendigvis, det er 42 ringbind, der skal være afgørende for at dokumentere, at man gør det – så skal de også kunne tælles med i et udbud.
Jeg synes sådan set, det er fair, at vi siger, at hvis en virksomhed lever op til de samme krav, skal de ikke udelukkes.
Jeg synes faktisk godt, at vi fra Folketingets side kan tillade os at sige, at sådan er vilkårene i Danmark.
Ida Auken (RV), 2015-10-29:
Så vil jeg også bare spørge ordføreren – for det var ikke helt klart for mig – om vi ikke også har en fælles interesse i at undgå så meget bureaukrati som muligt, sådan at en kommune træffer beslutningen om, at dokumentationen er tilstrækkelig eller ej, sådan at det faktisk er indkøberen, der sidder og skal tage stilling til det her, som kan sige, at det mener han eller hun ikke er passende dokumentation, frem for at man skal ud i en lang juridisk proces om, om man nu skal acceptere noget, som ifølge Moderniseringsstyrelsen kan føre til, at der vil komme aftaler igennem, som ikke lever op til kravene, og som Foreningen af offentlige indkøbere siger kan føre til snyd.
Så jeg håber, at ordføreren vil give os ret i, at det selvfølgelig er kommunen, der i sidste ende skal afgøre, om dokumentationen er tilstrækkelig.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-10-29:
Det afgørende for mig og for Venstre er, at det her skal foregå så let og smidigt som muligt, og om det helt præcis skal være den ene eller den anden model, vil jeg tage en fordomsfri drøftelse om, således at vi opnår det, der er afgørende, nemlig at sørge for, at vi får nogle udbudsregler, der er klare, lette og smidige, og som sikrer, at flest mulige virksomheder byder ind.
Jeg er enig i, at det ikke skal være bøvlet og bureaukratisk.
Der er jeg sådan set
ret sikker på at vi har en fælles interesse, og lad os så kigge på, om det lige præcis er skrevet fuldstændig rigtigt nu, eller om der er hjørner at se på.
Det vil jeg kigge fordomsfrit på i det videre arbejde.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-29:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne starte med nogle få citater: Offentlige indkøb spiller en central rolle i Europa 2020-strategien – og det fortsætter: som et af de markedsbaserede instrumenter, der skal anvendes til at opnå intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst.
Det er jo fantastisk at kunne læse et direktiv, hvor man fremhæver det her med »til støtte for fælles samfundsmål«, for hvor ville det være godt, hvis vi som samfund blev bedre til at arbejde den samme vej, at vi arbejdede bedre sammen om at løse de udfordringer, vi står over for som klode, som land, som international aktør, også både her i Folketinget, offentlige institutioner, private virksomheder og i civilsamfundet.
Det er derfor en skam, at regeringen ikke har benyttet chancen til at gøre den nye udbudslov til et seriøst værktøj, der kunne hjælpe vores samfund i en mere ansvarlig og bæredygtig retning.
Som det fremgik af de citater, jeg kom med i starten af min tale, var det faktisk også intentionen bag det direktiv, som L 19 skal implementere, men det lader til, at intentionerne er forsvundet i den danske oversættelse.
Der er også andre ting, der er smuttet ud i bearbejdelsen, eksempelvis præciseringen om brug af mærkninger, som andre har været inde på.
Jeg ved jo, at ministeren er meget optaget af, at Danmark ikke skal overimplementere direktiver fra EU, og det kan være fint nok, men jeg synes, at man skal være meget opmærksom på, at man ikke begynder at underimplementere, som vi ser i det her lovforslag.
Jeg har sagt det før, og jeg kommer til at sige det mange gange igen, at vi som samfund ikke kan blive ved med kun at arbejde med den her ene bundlinje, der handler om økonomi,.
Vi bliver nødt til at arbejde på alle tre bundlinjer, både den sociale, den miljømæssige og selvfølgelig den økonomiske.
Det skal en lov, som sætter rammerne for et offentligt forbrug på omkring 300 mia. kr., selvfølgelig også gøre, og det vil vi gerne hjælpe regeringen med.
Derfor kan jeg allerede nu sige, at vi fra Alternativets side vil komme med en række gode, konstruktive ændringsforslag og spørgsmål, når arbejdet i udvalget begynder.
Jeg håber selvfølgelig, at ministeren har lyst til at gå konstruktivt ind i at finde en god løsning, hvor vi alle kan være med, for jeg synes, at det vil være rigtig flot, hvis vi kan være fælles her i Folketinget om en lov, der skal sætte rammerne for offentligt forbrug på omkring 300 mia. kr.
Til gengæld skal jeg nok love at være pragmatisk, når jeg kommer med vores ændringsforslag, da jeg godt ved, at vi højst sandsynligt vil gå en hel del videre, end mange andre partier har lyst til, på det her område.
Men som forslaget ligger lige nu og her, må jeg konstatere, at vi ikke kan støtte det, men vi glæder os meget til at komme ind i udvalgsarbejdet og til at hjælpe med at komme med en mere direkte implementering af direktivet fra EU's side.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-10-29:
Det sidste vil jeg selvfølgelig meget gerne kvittere for, altså den åbning, som ministeren kommer med her, i forhold til at kunne drøfte nogle af de bekymringer, som vi er en række, der har udtrykt i dag, i forhold til muligheden for at stille krav om mærkning.
For en af de ting, som bekymrer, er, at der jo simpelt hen er blevet gjort opmærksom på, bl.a. af Moderniseringsstyrelsen selv, at man altså ville kunne få en situation her, hvor man kunne komme til at vælge leverandører, uden at de egentlig reelt lever op til de her mærkningskrav eller de samme krav, som mærkerne gør.
Og det vil jo undergrave vores mærkningsordninger.
Jeg vil bare høre, om ministeren anerkender det, altså at man ville kunne stå i en situation, hvis man som ordregiver skal forholde sig til de her meget omfattende dokumentationskrav, som anden passende dokumentation jo vil give, altså at man kan komme i en situation, hvor man reelt kommer til at undergrave mærkningsordningerne.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-10-29:
Tak for det.
For det finansielle område er et af de områder, der lovgivningsmæssigt ikke er overdraget til Grønland, og derfor er det os i Folketinget, der skal vedtage lovgivningen her, og det giver rigtig god mening, at de regler, som vi har aftalt skal gælde i EU, også skal gælde for Grønland.
For med gennemførelsen af kapitalkravsforordningen sikrer vi jo netop, at den finansielle sektor gøres mere modstandsdygtig over for økonomiske kriser og mere robust, og det er selvfølgelig problemstillinger, der er lige så relevante på Grønland, som de er i Danmark og i resten af EU.
Forslaget er – som alle jo er bekendt med – en lille let sag på kun 515 sider, som jeg er sikker på at vi kan eksaminere hinanden i mange gange under udvalgsarbejdet, men det vil jeg så afvente i forbindelse med de mange lange møder i udvalget.
Jeg vil bare konstatere, at vi støttede lovforslaget, da det var i Folketingssalen sidste gang, og vi støtter det også denne gang.
Henning Hyllested (EL), 2015-10-29:
Inatsisartut har jo godkendt den her lovgivning, og på den baggrund vil Enhedslisten stemme for i dag, da vi jo, så vidt det overhovedet er muligt, følger de grønlandske ønsker til den lovgivning, som skal gælde i Grønland.
Men lovforslaget skal have et par ord med på vejen.
Vi har faktisk forsøgt at advare vores grønlandske kolleger mod den her lovgivning.
Der er efter vores mening to store problemer.
Det ene er, at den EU-lovgivning, der efterfølgende vil blive gennemført, gennemføres af den danske regering gennem bekendtgørelser, ligesom man ved kongelige anordninger vil ophæve de gamle regler, som så bliver overflødige.
Det betyder, at det grønlandske parlament ikke får nogen indflydelse på gennemførelsesreglerne.
De får dem til høring, men de har ingen bestemmende indflydelse, og der er ingen vetoret.
Det andet er selve princippet i det her lovforslag, hvor der er givet nogle forbedringer, men der er altså også den betingelse, at hvis man først har skrevet under på det her, har man ikke mulighed for at stille mere vidtgående krav, end det fremgår af EU-reglerne og den forordning og de direktiver, der ligger bag.
De krav, EU stiller til bankerne, er ikke noget værn imod en ny finanskrise.
Og det er stort set umuligt, i betragtning af at Danmark allerede har vedtaget de samme regler, hvilket Enhedslisten jo altså som bekendt også har stemt imod, og det er jo derfor, vi gerne vil advare vores grønlandske venner.
Resultatet er, at de i Grønland kommer til at aflevere helt afgørende suverænitet over deres finanssektor til EU uden udsigt til at vinde den tilbage, medmindre de kan få trukket Danmark ud af EU – og det ligger nok ikke lige om hjørnet – og det synes vi jo er et lidt besynderligt sted at havne for et land, som har besluttet sig for at stå uden for EU.
Så ville man nemlig bevare muligheden for at gå videre og vedtage en mere progressiv lovgivning end det, der foreslås her.
Men vi må selvfølgelig tage til efterretning, at det grønlandske folks repræsentanter ønsker denne lovgivning, og da der jo ikke er tale om, at der sker krænkelser af arbejder- eller menneskerettigheder, så vil vi med denne kærligt mente advarsel stemme for lovforslaget.
Carsten Bach (LA), 2015-10-29:
Med den her genfremsættelse og behandling i dag overholder vi jo først og fremmest den interne aftale, vi har her i Folketinget om, at vi først behandler lovgivning vedrørende Grønland, når det grønlandske parlament og den grønlandske regering har behandlet sagen, og det har de jo gjort, og stemningen er begge steder positiv.
Liberal Alliance har da heller ikke noget imod, at der i Grønland iagttages de samme krav vedrørende finansielle institutioner, som man gør i Danmark og EU.
Kapitalkravsforordningen understøtter et velfungerende marked med rimelige konkurrencevilkår.
Den er samtidig til gavn for både forbrugerbeskyttelse og beskyttelse af de finansielle institutioner, og den bør derfor selvfølgelig gælde for hele rigsfællesskabet.
En vedtagelse af lovforslaget vil sikre en ensartet regulering på det finansielle område i hele rigsfællesskabet, så der ikke opstår usikkerhed om gældende regler for investeringer i Grønland.
På det finansielle område er lovgivningen i Grønland baseret på dansk og dermed ikke mindst på EU-lovgivning.
Dette er bl.a. nødvendigt for at kunne opretholde en konkurrencedygtig banksektor i Grønland.
En vedtagelse vil bringe den grønlandske lovgivning på omgangshøjde med de internationale standarder på det finansielle område.
Sker det ikke, vil det derimod kunne betyde øgede omkostninger for grønlandske banker og dermed ekstraudgifter for private låntagere og erhvervslivet i Grønland, hvorved konkurrenceevnen jo også forringes.
Det er således også vigtigt, at denne ajourføring af lovgivningen sker hurtigst muligt.
Liberal Alliance ser ikke noget muligt alternativ og kan derfor støtte forslaget.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-10-29:
Flere ordførere før mig har lige forklaret, hvad det her lovforslag går ud på, så det skal jeg ikke gå i dybden med.
Vi lægger vægt på, at der er en bred opbakning fra Grønlands selvstyre til at indføre det her lovforslag.
Det er et enstemmigt erhvervsudvalg i Inatsisartut, som er fortalere for forslaget, og derfor er der ikke for os at se så meget mere at diskutere ud over at støtte deres indstilling.
Karsten Hønge (SF), 2015-10-29:
Danmark og Grønland er jo i en praktisk union med hinanden på det finansielle område, og derfor er det godt at gennemføre kapitalkravsforordningen, som allerede gælder i Danmark.
Det er nødvendigt med tillid og stabilitet for bankerne, som skal sikres på lige fod med de danske.
Den grønlandske finansielle sektor skal være konkurrencedygtig og være i stand til at finansiere både virksomheder og privatpersoner.
Grønlands finansielle marked skal have vilkår, der gør, at man magter at leve op til internationale krav og konkurrencevilkår.
Det kan jo bl.a. sikres ved at implementere de her EU-regler, der også giver mere klarhed og gennemsigtighed, og da forslaget samtidig støttes af Inatsisartut, støtter SF forslaget.
Jeppe Jakobsen (DF), 2015-10-29:
Når man har sin debut her på talerstolen, kan man jo godt være lidt nervøs for, at man bliver kastet for løverne, men jeg kan se, at det tynder lidt ud i løveflokken her til aften.
Det skyldes jo nok, som den socialdemokratiske ordfører sagde, at L 20 er en genfremsættelse af et forslag, som allerede var under behandling i sidste periode, men som en del andre lovforslag blev stoppet af et folketingsvalg.
Lovforslaget, som har til hensigt at bringe grønlandsk finansiel lovgivning i overensstemmelse med internationale standarder og dermed de standarder, som danske pengeinstitutter skal leve op til, vil dermed øge tilliden til grønlandske finansielle institutter og dermed bidrage til at fremtidssikre muligheden for fortsat grønlandsk finansiering af grønlandske virksomheder og grønlandske private husholdninger.
Det er vigtigt for Dansk Folkeparti at sikre en fornuftig udvikling af Grønland og en fornuftig udvikling for den grønlandske befolkning, og det er vores klare overbevisning, at nærværende lovforslag bidrager hertil, hvorfor vi kan støtte forslaget og ser frem til udvalgsbehandlingen.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-10-29:
Tak for lovforslaget.
Forslaget har været behandlet i Inatsisartut, Grønlands Landsting, hvor et enigt erhvervsudvalg har bakket op om lovforslaget.
Jeg vil også gerne takke Enhedslisten i forhold til deres bekymring.
Personligt kan jeg godt dele bekymringen sådan helt generelt i forhold til EU, som jo har fået større og større inflydelse på nogle ting i Grønland, som vi ikke altid har mulighed for selv at være med til at påvirke.
Men lige præcis i forhold til at sikre en stabilitet i forhold til investeringer i Grønland er fordele og ulemper jo blevet vejet op mod hinanden, og man er ligesom blevet enige om, at man gerne vil støtte dette lovforslag.
Lovgivningen i Grønland på det finansielle område er baseret på dansk og international regulering, ikke mindst EU-regler, og en ensartet regulering skal sikre, at lovgivningen i Grønland følger internationale standarder og dermed skaber større sikkerhed om, hvilke regler der gælder for investeringer i Grønland.
Det handler om at skabe en konkurrencedygtig banksektor i Grønland og investeringsvenlige rammer med klare aftaler, da det er det, som kommer det grønlandske samfund til gavn.
En vedtagelse af lovforslaget vil bringe den grønlandske finansielle lovgivning i overensstemmelse med den seneste internationale regulering på det finansielle område.
Inuit Ataqatigiit bakker derfor op om lovforslaget.
Jeg vil også gerne på vegne af min grønlandske folketingskollega Aleqa Hammond fra Siumut indstille forslaget til andenbehandling i sin nuværende form.
Henning Hyllested (EL), 2015-10-29:
Som sagt også i min ordførertale: Stor, stor respekt for, at det grønlandske parlament har vedtaget at tilslutte sig det her; men måske lidt af nysgerrighed og måske navnlig i forhold til IA vil jeg spørge, hvorfor man begiver sig ind i at afgive suverænitet på det her område og lige nøjagtig i Grønland, som jo står uden for EU.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2015-10-29:
Mange tak for spørgsmålet.
Der er behov for, at vi også snakker om investeringer, ikke kun i forhold til råstofsektoren, men også i forhold til en lang række andre områder.
Og selvfølgelig, ja, skal det ske på vores præmisser, og vi er jo selvfølgelig opmærksomme på ikke at afgive for meget suverænitet til andre, så vi har også har haft de overvejelser.
Men lige præcis i forhold til det her er det det hensyn til at skabe vækst i Grønland og skabe en stærkere økonomi i Grønland, som er rigtig vigtig i forhold til Grønlands fremtid.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-10-29:
Tak for det.
Vi behandler i dag L 20, forslag til lov for Grønland om kapitalkrav og tilsynsmæssige krav for kreditinstitutter og investeringsselskaber.
Formålet med det fremsatte lovforslag er at sætte forordning om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber, også kaldet CRR-forordningen, i kraft for Grønland.
Dermed sikres det, at der gælder regler for Grønland, som tilpasset de grønlandske forhold svarer til de regler, som gælder i Danmark i medfør af CRR.
På det finansielle område er Grønland og Danmark praktisk taget i union med hinanden.
Af hensyn til den finansielle stabilitet og tilliden til de grønlandske banker er det derfor vigtigt, at de regler og det tilsyn, der er gældende for de danske banker m.v., også er gældende for grønlandske banker.
Med CRR-ordningen styrkes reguleringen, tilsynet og risikostyringen i den grønlandske banksektor til gavn for den finansielle stabilitet.
Samtidig sikrer det en øget beskyttelse af indskyderne og lige konkurrencevilkår som følge af ensartede finansielle krav til institutterne.
Bestemmelserne i CRR regulerer bl.a. opgørelsen af kapitalgrundlaget, kapitalkrav, store eksponeringer, likviditet, gearing og oplysningskrav.
En sund, stabil og velfungerende finansiel sektor er en forudsætning for tilliden til økonomien, og for at sektoren kan tilbyde finansiering til virksomheder, husholdninger på konkurrencedygtige vilkår.
Et ensartet regulatorisk og tilsynsmæssigt system er også vigtigt i forhold til de vilkår, som grønlandske institutter vil blive mødt med på de internationale finansielle markeder, når der skal tilvejebringes kapital og likviditet.
Det er derfor vigtigt, at den finansielle lovgivning i Grønland er opdateret.
I den forbindelse vil jeg også meget gerne kvittere for et konstruktivt samarbejde med de grønlandske myndigheder.
Jeg vil også gøre opmærksom på, at det her jo er en genfremsættelse af lovforslaget, som ikke nåede at blive tredjebehandlet i forrige samling som følge af folketingsvalget, og jeg er også glad for at kunne konstatere, at det grønlandske Landsting, Inatsisartut, den 28. maj i år tilsluttede sig lovforslaget.
Jeg ser frem til en god udvalgsbehandling og beklager, at jeg ikke er helt sikker på, at jeg fik udtalt navnet på det grønlandske Landsting helt korrekt, men jeg håber, man kan bære over med mig på dette tidspunkt af døgnet.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-10-29:
Som vi også annoncerede ved sidste behandling før sommerferien, er vi positive over for forslaget.
Det er selvfølgelig vigtigt, at der også gælder nogle fornuftige kapitalkrav i Grønland, så de samme regler, som gælder i Danmark, også gælder i Grønland.
Så Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-10-29:
L 20 er en genfremsættelse af det lovforslag, som blev fremsat i foråret, men som jo bortfaldt på grund af folketingsvalget.
Siden lovforslaget oprindelig blev fremsat af en socialdemokratisk regering, kommer det nok heller ikke som en overraskelse her, at vi også den her gang kan støtte lovforslaget.
Det er der stor opbakning til i Grønland, da det jo er vigtigt i forhold til at sikre lige vilkår for de grønlandske pengeinstitutter, når de skal tilvejebringe kapital og likviditet på det internationale marked.
Det har betydning for vurderingen af de grønlandske pengeinstitutter, og derfor kan det jo også være med til at påvirke muligheden for at tilbyde finansiering både til virksomheder og til private på nogle konkurrencedygtige vilkår.
Idet vi hæfter os ved, at forslaget også støttes af det grønlandske selvstyre og hilses velkommen i Grønland, så støtter Socialdemokraterne også forslaget.
Og jeg skulle hilse fra den radikale ordfører, Martin Lidegaard, og sige, at Radikale Venstre også støtter lovforslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-10-29:
Tak for det.
Jeg noterer mig, at det spørgsmål er rejst, og jeg har også læst høringssvarene.
Men jeg kan jo i hvert fald sige, at det, der er intentionen for mig som minister, ikke er, at vi kommer i den situation, og så må det jo bl.a. være mig som minister, der skal dokumentere, hvorfor vi ikke ender der.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-10-29:
Igen, det vil jeg selvfølgelig meget gerne kvittere for.
Man kan selvfølgelig undre sig over, at når regeringen jo har truffet, må jeg forstå på Venstres ordfører, et politisk valg om, at man vil ændre det oprindelige forslag fra den tidligere regering, så har man været inde i nogle af de her overvejelser om, hvad det kan have af konsekvenser, at man så vælger en anden model.
Men fred være med det.
Jeg noterer mig i hvert fald bare her i dag, at ministeren er åben over for at diskutere de bekymringer, der har været udtrykt her, og håber selvfølgelig, at vi på den måde kan lande på en løsning, som ikke vil gøre det mere bureaukratisk, og som ikke vil undergrave vores mærkningsordninger.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-10-29:
Men, altså, jeg prøver sådan set bare at række en hånd frem, og det skal man passe på med, fordi man kan hurtigt få den slået tilbage i hovedet
Så lad mig sige det på denne måde: Jeg synes, at den konservative ordfører, Brian Mikkelsen, udtrykte det meget klart tidligere i forhold til hele det her spørgsmål, nemlig at vi netop nu prøver at hjælpe nogle af de små og mellemstore virksomheder i forhold til hele spørgsmålet om, at hvis man ikke er med i en mærkningsordning, har man stadig væk mulighed for at deltage i hele spørgsmålet om udbud.
Men i forhold til hele det meget ambitiøse forslag, som der lader til at være en rimelig bred opbakning til her i Folketinget, så tror jeg altså, at det her er et spørgsmål om, at man får forklaret hele spørgsmålet om passende dokumentation og hele det spørgsmål, som nu er rejst i den her debat i dag, bedre.
Og det tror jeg altså godt man kan gøre i spørgsmål til mig som minister, som jeg får mulighed for at besvare, eller gennem det, som vi har diskuteret her i dag – og det er jeg fuldt opmærksom på.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-10-29:
Som jeg nævnte lidt kort i min egen ordførertale, havde vi fået nogle henvendelser fra bl.a. Amgros, som jo bl.a. står for sikring af indkøb af sygehusmedicin, hvilket må siges i hvert fald at være et af de hotte emner her i Danmark med hensyn til prisudvikling og konkurrence og lyst til at få mere for pengene.
Der har man sagt fra Amgros' side, at sagen er, at datoen for implementering af det her lovforslag faktisk betyder, at der vil blive problemer set i forhold til de der regler fra Europa-Kommissionen om indlevering af elektroniske udbudsdokumenter, som i øjeblikket ikke ser ud til at være klare og være offentliggjort inden den 1. januar 2016.
Og det giver selvfølgelig en organisation og en virksomhed som dem nogle udfordringer, set i forhold til at loven her jo er planlagt til allerede at træde i kraft den 1. januar 2016.
Der vil jeg selvfølgelig gerne have ministeren til måske ikke lige at sige, om man vil flytte datoen her og nu, men at man i hvert fald vil sikre, at de her ting bliver belyst, specielt i forhold til den kritik, der har været, og den bekymring, der har været hos Amgros, som jo håndterer store midler i forhold til de danske regioner.