runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2016-01-19:
Tænk, hvis man sagde til en patient i sundhedssystemet, der havde fået amputeret sit ben ved en fejl: Desværre er det for bureaukratisk at regne din erstatning ud.
Det er bare helt anderledes på socialområdet; der kan man kvit og frit, så at sige, lave lovbrud, uden at det har nogen konsekvenser.
Så må jeg bare sige angående mistillid: For at man som politiker kan have tillid til en kommune, kræver det jo, at kommunen også viser sig tilliden værdig.
Og der har jo altså været en række eksempler.
Lad os tage Odense i børnesagerne: De skulle lige lukke en masse sager på børneområdet, fordi de skulle spare nogle penge.
Så det er somme tider svært at have fuldstændig blå øjne og tro på, at alt, kommunerne gør, er fryd og gammen.
Det er da fint, at Venstre har fuldstændig tillid til, at kommunerne gør alt, hvad de kan, for at hjælpe borgerne.
Men jeg synes jo bare, at man må komme borgerne til undsætning i forhold til alle de henvendelser, vi får på det her område.
Så jeg synes ikke, at ordføreren bare skal negligere det her, som jeg synes ordføreren gør.
I forhold til at stille spørgsmål: Det kan ordføreren jo gøre, når forslagsstilleren står på talerstolen.
Karen Ellemann (V), 2016-01-19:
Den præmis, der ligger i det spørgsmål, som fru Karina Adsbøl stiller, er jo, at udgangspunktet skulle være, at kommunerne sidder entydigt og spekulerer økonomisk i at gøre det her forkert og ringe for borgerne.
Jeg medgiver, at der er klager, og at der er klagesagstider.
Nu taler ordføreren om en klagesagsbehandling på 10-12 måneder.
Jeg har netop redegjort for liggetiderne, og vi er heldigvis langt fra det regime, hvor det var 10-12 måneder i gennemsnit.
Den rigtige vej at gå er at gøre det hårde arbejde, og det hårde arbejde består i at lave den her reform af serviceloven.
Og jeg håber inderligt, at Dansk Folkeparti den her gang agter at være med.
Orla Hav (S), 2016-01-19:
Jeg skal være den første til at erkende, at beslutningsforslaget rører ved nogle følsomme problematikker.
Berettigelsen skal fællesskabet, her kommunen, tage stilling til på baggrund af den lovgivning, der foreligger, og på baggrund af de faglige hensyn, som skal indarbejdes i forhold til borgerne.
Derudover har borgerne en ankemulighed.
En afgørelse fra Ankestyrelsen forpligter jo kommunen til at efterleve afgørelsen.
Det, der er det problematiske, og det, der kan være god grund til at diskutere, er jo den risiko, der er, for, at kommunerne ser en tilskyndelse til at lave afgørelser, som er besparende i situationen – fordi der er blevet påført kommunerne puljer, de skal bidrage til, og forskellige andre ting – og at vi får skævvredet hensynet til borgerne som følge af økonomitænkning.
Det er en tanke, der er værd at gøre sig, om der ligger nogle tilskyndelser på det her område, som vil være rigtig gode at få udredt, fordi vi har en forpligtelse til at sørge for, at borgerne får den hjælp, de har behov for, og de har ret til, i henhold til vores gældende lovgivning.
Kan man så gøre det til sådan en erstatningssagsproblematik?
Det vil jeg være dybt skeptisk over for, for det vil netop – efter vores lille foredrag om, hvad det er, man har demokrati til – være sådan, at borgerne jo ikke får særlige rettigheder i vores system ved at være de stærkeste til at bruge de bedste advokater.
De har jo netop rettigheder i kraft af, at de er borgere i et retssamfund, hvor retssamfundet skal tildele de ydelser, samfundet har vedtaget at stille til rådighed.
Derfor er vi ikke indstillet på at lave sådan et egentligt erstatningssagssystem.
Men vi anerkender, at der er en problematik, som vil rigtig gerne vil tage ministeren på ordet om at være med til at uddrage, og vi ser det som fornuftigt at få det gjort i forbindelse med at få gennemgået servicelovens voksenbestemmelser.
Der vil vi gerne tage ministeren på ordet og sige, at vi gerne deltager i forhandlinger om at sikre borgerne hjælp og bistand fra et velfungerende offentligt system, der hviler på prioriteringen af borgerne med baggrund i den lovgivning, der er gældende, og med baggrund i den faglighed, som bør være det styrende for, hvad vi gør som samfund i forhold til udmøntningen af de rettigheder, borgerne har.
Karina Adsbøl (DF), 2016-01-19:
Tak til ordføreren for, at ordføreren godt kan se, at der er nogle positive ting, selv om han dog ikke støtter det med kompensationen.
Nu har vi i Dansk Folkeparti fremsat en række forslag til, hvordan man kan løse de udfordringer, der er på området.
Jeg er sikker på, at hr. Orla Hav får en række henvendelser fra mennesker med handicap og andre, som simpelt hen føler, at de bliver tromlet i systemet, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad Socialdemokraternes løsning på de her udfordringer, vi står overfor, er.
Det drejer sig bl.a. om den undersøgelse, der lige har været fra Ankestyrelsens side, om de fejl og mangler, der er i sager på handicapområdet, men også i forhold til Advokatrådets undersøgelse i forbindelse med retssikkerhed i forvaltningen, som de i hvert fald for en række tings vedkommende problematiserer.
Hvad er Socialdemokraternes løsning?
Orla Hav (S), 2016-01-19:
Vi vil rigtig gerne støtte, at det er sådan, det er, og vi vil også gerne have, at det er de faglige hensyn, der er de styrende og de afgørende, og at det ikke er økonomitænkning, der ligger til grund for kommunernes afgørelse.
Det vil vi rigtig gerne være med til at kigge på.
Vi går altså ind for et levende og aktivt demokrati, også et demokrati, der afslører, hvor der er skævheder, som der skal rettes på, og dem deltager vi gerne i at være med til at rette.
Karina Adsbøl (DF), 2016-01-19:
Tænk sig engang, at man for at få hjælp skal hyre advokater.
Nu er det jo sådan, vil jeg sige til hr. Orla Hav, at de her folk, det handler om, ikke har penge til at hyre advokater, for de har simpelt hen ikke midlerne til det.
Jeg ved ikke, om hr. Orla Hav er bekendt med, hvad det koster i timen at have en advokat, og det er jo derfor, der er så store udfordringer på det her område, og det har der været i rigtig mange år.
Det kan godt være, at vi fra Dansk Folkepartis side er lidt utålmodige nu, for nu vil vi også gerne have noget handling, og det er derfor, jeg stiller det spørgsmål til Socialdemokraternes ordfører om, hvilke løsninger Socialdemokraterne har.
Orla Hav (S), 2016-01-19:
Jeg er nødt til at konstatere, at der sidder en nisse på ledningen mellem fru Karina Adsbøl og så det, jeg siger.
Jeg siger, at vi ikke går ind for et samfund, hvor man som borger skal have sine rettigheder i kraft af advokater.
Vi går ind for et samfund, hvor man skal have sine rettigheder i kraft af lovgivning og demokrati og den måde at praktisere det på.
Det er de rettigheder, borgerne skal have.
Der skal ikke være noget med at hyre advokater eller noget som helst andet, for det hører til det privatretlige område, mens det her er en del af det folkestyre, vi har, det er en del af de rettigheder, man har indbygget i det folkestyre i kraft af ankemuligheder osv.
Så lad være med at skyde mig i skoene, at vi skulle gå ind for advokater på det her område.
Tværtimod vil vi have, at borgerne behandles som borgere og behandles ordentligt som borgere af et effektivt og retfærdigt administrativt system.
Pernille Skipper (EL), 2016-01-19:
Jeg kunne bare godt tænke mig i al stilfærdighed at spørge om noget.
Det er muligvis, fordi jeg har misforstået, hvad hr. Orla Hav siger, men hvor i det her forslag står der, at man skal begynde at hyre advokater?
Jeg har forstået det her forslag som netop en sikring af, at alle borgere, som uberettiget er blevet frataget deres ydelser, automatisk får udmålt en kompensation fra Ankestyrelsen.
Er det ikke korrekt forstået?
Orla Hav (S), 2016-01-19:
Der står ikke noget om advokater i forslaget, det skal jeg medgive, men jeg tillod mig at lave den lille udflugt, der hed, at vi skal passe på, at vores samfund, som hviler på det folkestyre, vi møjsommeligt har opbygget, ikke bliver erstattet med et system om, at man kan få sine økonomiske hensyn tilgodeset ved at trække privatretlige regler ind på det her område.
Det er det, jeg ser som en lille risiko.
Det kan være, jeg ser spøgelser, og det håber jeg, for jeg er i høj grad optaget af, at vi bygger vores rettigheder som borgere op i forhold til at være borgere og have rettigheder som borgere, og at vi som lovgivere indbygger ankemuligheder, der sikrer borgernes retssikkerhed på en god og ordentlig måde.
Det er den måde, vi ser muligheden for at sikre borgernes interesser.
Ja, det er det, jeg vil sige til det.
Pernille Skipper (EL), 2016-01-19:
Jeg er faktisk fuldstændig enig i alt det, som hr. Orla Hav siger, og det er derfor, Enhedslisten kommer til at støtte det her forslag.
For det her forslag sikrer jo netop, at alle borgere, hvis de uberettiget får frataget en rettighed, får udmålt en kompensation automatisk, uanset om de har råd til en advokat eller ej.
Uden det her forslag vil borgere være nødsaget til at hyre en advokat og gå igennem det civilretlige system, hvis de skal have en kompensation for deres ret.
Så jeg tror, at hr. Orla Hav egentlig gerne vil sige, at han støtter det her forslag, i hvert som jeg hører argumentationen.
Orla Hav (S), 2016-01-19:
Nej, det er jeg ikke indstillet på.
Jeg er indstillet på at gå den måske lidt mere møjsommelige vej og støtte det forslag, som ministeren er inde på, nemlig at vi skal igennem hele servicelovens voksenbestemmelser for at få et sæt regler, som er til at have med at gøre i forhold til administrationen af dem, men også i forhold til borgernes oplevelse af det.
Det er det, jeg støtter, og jeg tror, der bliver rigtig gode muligheder for at få diskuteret, hvilke virkemidler vi skal tage i anvendelse.
Jeg anerkender – jeg tror, det var det første, jeg sagde – at det her beslutningsforslag rører ved nogle ømme problematikker, som vi har behov for at få set på, og det er det, jeg giver tilsagn om, og det vil vi fra Socialdemokratiets side rigtig gerne være med til at se på.
Karina Adsbøl (DF), 2016-01-19:
Jeg vil gerne anerkende fru Marianne Jelveds indsigt – jeg har jo set deres udtryk i de her sager, når det er, vi har siddet sammen, også i forhold til debatten i forbindelse med retssikkerhed i forvaltningen i Advokatrådet.
Så derfor havde jeg et stort håb om, at ordføreren her i dag ville støtte de her beslutningsforslag, som vi kommer med.
Derfor vil jeg høre ordføreren: Hvilke muligheder ser ordføreren så, der er, for at vi kan få ændret på det her område, så vi kan sikre borgernes retssikkerhed, og at de får den behandling og den hjælp, de skal have ifølge lovgivningen?
Marianne Jelved (RV), 2016-01-19:
Altså, jeg vil jo ikke afvise, at noget af problemet kan ligge i, at lovgivningen er kompleks, og at de medarbejdere, som sidder med det i kommunerne, ikke er godt nok uddannet.
Altså, der kan være andre ting, som vi også skal sætte fokus på.
Jeg er blevet gjort opmærksom på de positive erfaringer, som den taskforce, der er nedsat, har, og som hjælper kommuner, som så skal bede om det selv, f.eks. Tønder Kommune, og hvor stor en forandring der sker i kommunen.
Så udvikling af kommunernes arbejde synes jeg er en del af løsningen – jeg siger: en del af løsningen.
Så sagde jeg som indledning, at jeg synes, det er svært at skelne det her beslutningsforslag fra det næste beslutningsforslag om opsættende virkning.
Jeg er indstillet på, at der skal arbejdes med det her på en sådan måde, at vi sikrer borgernes retsstilling bedst muligt.
Og jeg tror bare, at der er flere greb, der skal tages på én gang.
Det kan godt være, vi også skal lave en kompensationsordning, det afviser jeg ikke, for vi har også eksempler, hvor man som borger selv har lagt ud for at få den hjælp, som har været nødvendig på grund af ens handicap.
Men det hører også lidt ind under den opsættende virkning, som vi skal tale om ved forhandlingen om næste beslutningsforslag.
Orla Hav (S), 2016-01-19:
Jeg blev sådan lidt interesseret i ordførerens fremstilling af sagen, da den nu her blev ridset op ved sådan en ret lang lovprisning af forslaget.
Jeg skal bare spørge: Har ordføreren fået regnet på, hvad det i givet fald ville kunne være for et provenu, vi taler om, som det offentlige skal udrede?
Karina Adsbøl (DF), 2016-01-19:
Nu er det sådan, at når en kommune har bevilget hjemmehjælp, har den jo, kan man sige, visiteret en ydelse, som så kører.
Det ville jo være rimeligt, at borgeren så kunne få en kompensation i forhold til det beløb, kommunen sparer i den tid, hvor ydelsen ikke kører, tænker jeg.
Og der vil jeg sige, at kommunen jo har taget de borgere, der har fået visiteret de her ydelser, med i sit budget – det må man da gå ud fra.
Det er simpelt hen for at forebygge, at kommunerne kører de her økonomiske sager i Ankestyrelsen.
Det er det, det handler om.
Orla Hav (S), 2016-01-19:
Har Dansk Folkeparti taget højde for det i den finanslov, som Dansk Folkeparti har medvirket til?
Karina Adsbøl (DF), 2016-01-19:
Nu er ordføreren jo bekendt med, at jeg står her som handicapordfører, ikke som finansordfører, men jeg kan da rolig sige, at vores finansordfører jævnligt og ofte har en snak med vores handicapordfører, fordi handicapordføreren har en masse gode ideer.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-01-19:
Jo, jo, men hr. Orla Hav peger jo altså på et problem, og det er finansieringen.
Dansk Folkeparti er jo det, man kalder et støtteparti for regeringen, og har bl.a. lige indgået en finanslovsaftale med regeringen.
Der ville det da have været oplagt at nævne, at man kom med det her forslag og godt ville have nogle penge til at gennemføre det – for uden penge bliver det lidt svært.
Karina Adsbøl (DF), 2016-01-19:
Altså, vi har en borger, som er visiteret til en hjælp, som kommunen har indregnet i sit budget.
Så vil man sætte den hjælp ned, som er indregnet i det kommunale budget, det må man jo regne med den er.
Vi ved jo også i forhold til udligningen, at kommunerne får midler efter antallet af mennesker med handicap og også i forhold til antallet af ældre.
Så jeg kan simpelt hen ikke se, at der skulle være nogle udfordringer med hensyn til den økonomiske del, fordi man jo har bevilget hjælpen.
Så jeg kan altså ikke se, at der skulle være nogle udfordringer i forhold til det, ud over at kommunen så ikke får den besparelse alligevel, hvis den faktisk skal give pengene, et kontant beløb, tilbage til borgeren, som har mistet noget hjælp og derfor har krav på en kompensation.
Det er da kun rimeligt.
Så kan jeg forstå, at der er mange her i dag, der vil en anden vej, frem for at anerkende, at vi faktisk kommer med nogle rigtig gode beslutningsforslag for at finde nogle løsninger – det synes jeg jo bare man skal have med i overvejelserne.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-01-19:
Det kan så være, at jeg taler mere med KL, end fru Karina Adsbøl gør, og jeg kan garantere så sikkert som amen i kirken, at kommunerne vil kræve kompensation for det her.
Nu taler ordføreren om, at man har indregnet den enkelte borger i budgettet, men det er jo ikke sådan, det foregår.
Det foregår på den måde, at nogle borgere får behov for mere hjælp, nogle får behov for mindre hjælp, og nogle gange er kommunens skøn over, hvem der har behov for mindre hjælp, forkert, eller kommunen bevilger ikke mere hjælp til nogen, som burde have haft det.
Men det er jo ikke sådan, at man kun bevilger hjælp én gang om året, hvor man sætter hjælpen op eller ned, for så skulle man jo også vente med at sætte en borger op i hjælp, der var berettiget til det, til vi nåede den 1. januar og et nyt budgetår.
Karina Adsbøl (DF), 2016-01-19:
Jeg må sige, at jeg finder det lidt komisk.
Jeg kan sige her fra talerstolen: Hvad koster det at overholde den lovgivning, vi har vedtaget herinde i Folketinget?
Det kan vi jo tage en diskussion om.
Det er det, det handler om.
Hvad koster det at overholde den lovgivning, vi har vedtaget herinde i Folketinget?
Karina Adsbøl (DF), 2016-01-19:
Ja, opsættende virkning for borgere, der ikke har forbedret deres funktionsevne, er det, det næste beslutningsforslag handler om.
Det er to vidt forskellige forslag.
Mit håb er, at det ikke ender som tidligere; tidligere skulle vi også have en forhandling, og så gik det bare ikke, som det skulle gå, fordi der var nogle udfordringer i forhold til den tidligere regerings lovforslag på det her område, bl.a. i forhold til retssikkerheden.
Så min bekymring går på, at vi herinde har snakket i rigtig, rigtig mange år om det her område, men at der bare ikke er sket nogen handling.
Marianne Jelved (RV), 2016-01-19:
Mine bestræbelser går på at sikre borgernes retsstilling, og det er det, det her beslutningsforslag handler om for mig, mere end det foregående – for vi er ved en alvorlig kerne her.
Jeg vil bare ikke stå her og love helt konkret, at der på det og det område kommer den og den slags løsninger.
Vi nødt til at sætte os ned og arbejde med det, så jeg kan gennemskue, om det her ligger til venstre for den streg, der giver opsættende virkning – hvis det kunne forstås – altså at det ikke er blandet sammen.
Laura Lindahl (LA), 2016-01-19:
Nu nævnte ordføreren, at måske var en af årsagerne til kommunernes ageren, at lovgivningen er blevet så kompleks.
Mener ordføreren også, at det kan være årsagen til, at vi politikere også har svært ved at navigere i det her, altså at lovgivningen er blevet så kompleks, at vi snart ikke ved, hvor vi skal regulere, og hvor vi skal revidere, og hvor vi skal lave reformer, og hvor vi ikke skal?
For i forhold til, hvad ordføreren sagde om sit første halve år som socialordfører, deler jeg jo det, at man er blevet noget overrasket over, hvor mange fejl, både bevidst og ubevidst, der foregår ude i kommunerne.
Men det er, som om vi også har svært ved at gribe fat om det herindefra.
Tror ordføreren, at lovgivningen også er blevet for kompleks for os politikere til at håndtere og navigere i?
Marianne Jelved (RV), 2016-01-19:
Det kan jeg bestemt ikke afvise, men jeg vil også sige, at jeg synes, at vi på enhver måde mangler nogle muligheder for at gøre gældende over for kommunerne, hvad der er rigtigt og forkert.
Det er provokerende for mig at opleve, at det tilsyneladende ikke har nogen konsekvenser for kommunerne, og det er jo derfor, jeg er interesseret i at finde ud af:
Kan vi gøre et eller andet her, kan vi tilrettelægge tingene på en måde, som vi ikke har tænkt rigtig igennem endnu, men som vi kan spore os ind på?
For i den kreds, vi taler om her, har vi jo lært hinanden at kende under satspuljeforhandlingerne, og vi har fokus, synes jeg, på nogenlunde de samme elementer.
Hvorfor skulle vi ikke give det en chance og så gøre det samtidig med en reform af selve lovgivningen?
De to ting bliver man nødt til at se sammen, sådan som jeg oplever det.
Det er i hvert fald svært at skille dem ad.
Laura Lindahl (LA), 2016-01-19:
Jeg deler ordførerens frustration, og jeg deler sådan set også ordførerens holdning til, at vi i højere grad er nødt til at se det her i et helikopterperspektiv og prøve at se på det samlet.
Jeg frygter bare også, at det netop bare bliver ved snakken; at vi skal sikre noget og måske kigge på noget igen senere, men at det så aldrig kommer videre.
Derfor synes jeg jo, det er befriende, når vi får et konkret beslutningsforslag, hvor vi kan rykke, og hvor vi kan se noget, der forbedrer vilkårene for borgerne meget konkret.
Men jeg anerkender ordførerens holdning.
Marianne Jelved (RV), 2016-01-19:
Jo, men et beslutningsforslag er jo ikke et lovgrundlag, det er en retning, det er en problemformulering, hvor der så bliver givet nogle ideer til, hvordan man kunne imødegå de problemer.
Jeg anerkender de ideer, og jeg anerkender intentionerne bag ved det, men jeg kan bare ikke sige, at det er lige den måde, vi gør det på her og nu.
Men efter min opfattelse skal vi ikke holde op med at have den her drøftelse, før vi har fundet en vej.
Karina Adsbøl (DF), 2016-01-19:
Det glæder mig, at SF vil være med til at arbejde videre på forslaget.
For det overordnede i det her forslag handler simpelt hen om, om vi synes, det er retfærdigt, at man som borger får en økonomisk kompensation som et plaster på såret, når man uberettiget er blevet frataget en hjælp.
Det er jo det overordnede.
Alle de andre ting er noget, man kan finde ud af, når man sidder i et udvalg, og som der netop står her: »Folketinget pålægger regeringen inden juni 2016 at fremsætte de fornødne lovforslag eller foretage de nødvendige ændringer af administrative forskrifter med det formål, at der kan udbetales en kompensation til borgere i tilfælde, hvor Ankestyrelsen ...«
Man kan ikke skrive alting ind i et beslutningsforslag, man kan godt bare have nogle overordnede ting.
Vi har jo som forslagsstillere ikke et helt embedsværk i ryggen, som kan sidde og udarbejde det for os.
Men det har en regering.
Trine Torp (SF), 2016-01-19:
Jamen jeg er helt med på, at virkeligheden også er sådan.
Jeg mener bare, at der grundlæggende er nogle uklarheder omkring målgruppen og det der med at udregne det.
For det er faktisk lidt vanskeligt at sige, hvornår man har kompenseret for f.eks. den hjemmehjælp, som en borger ikke har fået.
Altså, behovet hos borgeren er stadig væk ikke blevet dækket.
Så derfor er der nogle ting om, hvordan det egentlig skal takseres, og hvad der vil være rimeligt.
På et tidspunkt tænkte jeg egentlig også, at en anden model kunne være, at man så at sige laver en fond, så der ligesom er en konsekvens, hvis kommunen træffer forkerte afgørelser, altså at kommunerne skal betale ind til en fond, som så kommer de borgere til gavn, som det her beslutningsforslag handler om, nemlig de udsatte.
Det er ikke et område, der i forvejen er højt prioriteret i vores økonomi, så det kunne være en anden vej at gå.
Men der er som sagt mange veje at gå i forhold til det.
Karina Adsbøl (DF), 2016-01-19:
Det er netop derfor, at Ankestyrelsen skal være med i forhold til den her kompensation.
Det er jo sådan, at der hver dag på alle mulige forskellige områder sidder folk og afgør de her ting.
Det er ikke noget, vi kan gå ned i detaljen af, hver gang vi fremsætter et forslag.
Det er noget, man finder ud af fremadrettet, også i forhold til hvordan det kan lade sig gøre i praksis.
Pernille Skipper (EL), 2016-01-19:
Vores forslag handler jo om at afskaffe et af de mange tilfælde, hvor man kan få en form for urimelig kompensation som politiker.
Det her handler om orlov for kommunalbestyrelses- og regionsrådsmedlemmer.
Den er for det første nu kommet, og for det andet har den slet ikke taget stilling til det her spørgsmål, fordi den kun har behandlet fuldtidspolitikeres lønninger.
Karen Ellemann (V), 2016-01-19:
Det er blot en kort kommentar til forslagsstillerne.
Baggrunden for, at vi indstiller, at det her beslutningsforslag afvises, er sådan set ikke substansen i det, for vi erklærede os også under førstebehandlingen enig i, at der formentlig er nogle uhensigtsmæssigheder, i forhold til det at man så at sige er tvunget til at modtage vederlag, når man som deltidspolitiker beder om orlov.
Der har vi tilkendegivet, at vi er i gang med at få klargjort, hvordan de her regler håndteres.
Og som beslutningsforslaget ligger, er det en sidestilling med det, der gælder for folketingspolitikere.
Det er der, vi ikke mener man bare kan sætte direkte lighedstegn.
Så med de bemærkninger og det, der også fremgår af udvalgets betænkningsbidrag, vil jeg hermed konstatere, at forslaget formentlig nu vil falde – sådan ser betænkningen i hvert fald ud – men at det alt andet lige vil være noget, vi vil tage op igen, når vi har det vidensgrundlag, som der er blevet igangsat et arbejde for at få i regi af Social- og Indenrigsministeriet.
Christian Juhl (EL), 2016-01-19:
Så vil jeg bare sige, at vi er fuldstændig enige med IA i deres kritik og i deres ønske om at få realiseret de her ting.
Og vi stemmer også for forslaget.
Jens Joel (S), 2016-01-19:
Tak for det, og tak til Dansk Folkepartis ordfører.
Jeg er da glad for, at Dansk Folkeparti har oplevet glæden ved et bredt samarbejde i Folketinget, men det er jo lidt dyrt, hvis vi skal betale 400 mio. kr. for, at Dansk Folkeparti skal opleve den glæde.
Derfor vil jeg bare spørge ordføreren, om han mener, at de 400 mio. kr. her ikke kunne være bedre brugt til, at DF ikke skulle skære så hårdt i støtten til pensionisternes husleje, som vi jo også har set med den her finanslov.