runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DF), 2009-01-23:
Jeg vil starte med at sige, at mulighederne i det danske samfund jo er lige for alle, uanset om man har tørklæde på eller ej.
Det, vi så bare holder fast i her, er, at der for de danske domstole er noget helt unikt, og det er, at de er neutrale.
Det er utrolig vigtigt.
Jeg kan ikke lade være med at konkludere på det, som hr. Morten Østergaard fra Det Radikale Venstre siger, med at sige, at Det Radikale Venstre bøjer sig for den politiske korrekthed.
Vi skal alle sammen bøje os for, at der er en minoritetsgruppe i det danske samfund, som ønsker positiv særbehandling, og det mener jeg helt klart er noget vrøvl.
Vi skal stå fast på de danske værdier, og vi skal stå fast på de grundlæggende retsprincipper med hensyn til vores domstole.
Sådan skal det nu engang være.
Morten Østergaard (RV), 2009-01-23:
Altså, det råber jo til himlen, når fru Marlene Harpsøe siger, at det er noget helt unikt, at det i Danmark er sådan, at domstolene skal være uafhængige og upartiske.
Nej, sådan er det i alle retssamfund, men der er bare ikke andre, der har fundet på at lave den her type regler, og slet ikke nogen af dem, vi sammenligner os med, og som det er muligt at sammenligne os med.
Derfor må man sige, at det er et typisk udtryk for, at Dansk Folkeparti tror, at alle de her retsprincipper er opfundet i en særlig dansk kontekst, men det er de slet ikke.
Alle andre vestlige demokratier har de samme principper.
I forhold til spørgsmålet om de grundlæggende retsstatsprincipper vil jeg sige, at det helt grundlæggende er magtens tredeling, og det er jo derfor, at advokaterne og dommerne revolterer og siger, at det her altså er at trave langt ud over, hvad den lovgivende magt i Danmark hidtil har skullet tage sig af.
Og derfor er det Dansk Folkeparti, der er i gang med at save i de grundlæggende retsprincipper, præcis som man gjorde med tuneserloven før jul.
Det er Dansk Folkeparti, der er ude på retssikkerhedsmæssigt meget gyngende grund og tynd is.
Jesper Langballe (DF), 2009-01-23:
Hr. Morten Østergaard siger, at Folketinget tromler ind på et område, hvor der ingen problemer er.
Problemet er ikke muslimerne, problemet er Domstolsstyrelsen.
Og jeg synes, at Domstolsstyrelsen har optrådt pinligt, og jeg siger til mig selv: Gud være lovet, at vi har et Folketing og ikke en Domstolsstyrelse til at fastsætte reglerne.
Hr. Morten Østergaard siger så, at der er én gruppe, der bliver diskrimineret, og det er de muslimske kvinder.
Det er dog en mærkelig måde at slutte på.
Sagen er jo den, at Domstolsstyrelsen vil lave positiv særbehandling for muslimske kvinder.
De skulle pludselig undtages fra at skulle optræde neutralt.
Og når vi så ikke vil være med til den positive særbehandling, er det diskrimination.
Sikke da noget snak!
Det er altså hr. Morten Østergaard, der vrøvler, for i den tilføjelse, som Domstolsstyrelsen har lavet til sin administrative vejledning, nævnes specielt de muslimske kvinders hovedtørklæde, som de skal have lov til at gå med.
Det vil sige, at der laves en særregel for muslimske kvinder.
Og når vi så siger, at der slet ingen særregler skal være, når det drejer sig om dommeres ansættelse og funktion i retten, siger man, at det er diskrimination af muslimske kvinder.
Det er altså noget sludder.
Hr. Morten Østergaard taler så stadig væk om fordomme, med hensyn til hvad folk mener om en dommer, der fremtræder sådan og sådan.
Hr. Morten Østergaard kan stadig ikke forstå, selv om talrige har nævnt det her i folketingsdebatten, at retfærdighed ikke bare er, at der sker retfærdighed, men også, at det fremstår som retfærdighed.
Jeg vil altså gerne føje til, at fordi jeg og andre har talt imod menneskerettighedsfilosofien og især imod dens fader, Rousseau, betyder det altså ikke, at alt, hvad der står i menneskerettighedserklæringen, er forkert.
Det her er en ganske almindelig naturretlig grundsætning: Det skal fremstå som retfærdigt, det er ikke nok, at det er retfærdigt.
Morten Østergaard (RV), 2009-01-23:
Jeg havde nær sagt, at jeg på menneskerettighedernes vegne vil takke hr. Jesper Langballe for de rosende ord.
Og jeg går ud fra, at hr. Jesper Langballe ikke synes, at det er et enormt anstød mod retssamfundet, at det er pågået i en lang række år.
Jamen det er jo helt forfærdeligt at tænke på, at der efter hr. Jesper Langballes udlægning i alle disse år slet ikke har været objektiv retfærdighed ved de danske domstole.
Men det er da en fuldstændig håbløs tankegang!
Det er jo slet ikke noget problem.
Det her er alene en politisk rejst problemstilling, efter at domstolene, i øvrigt fordi debatten rejser sig, forholder sig til en konkret problemstilling og siger: Nej, det skal ikke være anderledes med et muslimsk hovedtørklæde end med et Dagmarkors eller noget andet – vores logo eller det kors, der er i det flag, der hænger foran domhuset.
Det er jo ligestilling, og det er også helt i tråd med menneskerettighederne.
Kim Andersen (V), 2009-01-23:
Ud over at hr. Østergaard for nylig er blevet forfremmet til retsordfører, er hr. Østergaard jo næstformand i den radikale folketingsgruppe, og det er i den sammenhæng, jeg gerne vil stille et spørgsmål, som har karakter af et samvittighedsspørgsmål, og det tror jeg er en terminologi, som hr. Østergaard vil vide at forholde sig til. Det forlyder her på Christiansborg, at da den her debat blussede op sidste forår, var der i den radikale folketingsgruppe en vældig diskussion om det principielle i det og om et eventuelt lovindgreb.
Kan hr. Østergaard bekræfte det?
Morten Østergaard (RV), 2009-01-23:
Men det er da rigtigt, at der da er et af de tidligere medlemmer, der har slået sig op på, at netop det her forslag var en årsag til, at man har forladt folketingsgruppen, som i øvrigt også i dag er på ni medlemmer, men den person tror jeg at vi hører fra senere i debatten.
Så ja, vi har diskuteret det her forslag, som vi har diskuteret mange andre forslag i den radikale folketingsgruppe, og det gør vi altid med den største grundighed, og vi er helt enige om at afvise forslaget.
Kim Andersen (V), 2009-01-23:
Det, jeg har forstået at hr. Østergaard plæderer for i dag, er, at der er denne enighed med hensyn til det synspunkt.
Men det var ikke så meget det, jeg spurgte om.
Jeg bad næstformanden i den radikale gruppe bekræfte, at da det her spørgsmål var til grundige drøftelser i den radikale gruppe sidste forår, var gruppen dengang praktisk talt delt på spørgsmålet.
Det er så konkret et spørgsmål, jeg stiller, og det kan hr. Østergaard svare ja eller nej til.
Morten Østergaard (RV), 2009-01-23:
Som jeg var inde på før, tror jeg, at det er velkendt, at der var flere synspunkter i den daværende folketingsgruppe på det her område.
Jeg erindrer ikke noget om stemmetal eller noget som helst, men jeg kan konstatere, at der ikke er nogen, der har følt anledning til at tage forbehold over for det her, måske ikke mindst i lyset af, at høringssvarene har tegnet et meget klart billede.
Og derfor må jeg sige, at Det Radikale Venstre står fuldstændig samlet i den her sag og har diskuteret og behandlet den grundigt og er fuldstændig enig med dommerne, med Domstolsstyrelsen, med Advokatsamfundet, med Danske Advokater og med Danmarks Jurist- og Økonomforbund om, at det her er unødvendig lovgivning og derfor en fuldstændig absurd brug af Folketingets tid.
Pernille Frahm (SF), 2009-01-23:
Det skyldes jo nok, at vi synes, at det her forslag er udtryk for hykleri, når det er værst - hykleri af værste skuffe.
Jeg må bare sige, at ordføreren jo ikke har været særlig optaget af den her sag, før spørgsmålet om muslimsk hovedbeklædning pludselig kom i spil.
Jeg kan give et eksempel.
I går var jeg i skifteretten i Glostrup for at ordne boet efter min mors død, og der bliver jeg udstyret med et stykke papir bagefter, hvor der tydeligt er et kors på.
Der er en kongekrone, og i toppen af kronen er der et kors.
Med det her symbol i hånden skal jeg gå ned i banken og lukke min mors konto og ordne en masse ting og sager osv. Så jeg går rundt i korsets tegn.
Jeg skal lige sige, at jeg er ateist.
Men jeg skal gå rundt i korsets tegn og få ordnet alle de her ting.
Det har egentlig ikke generet mig, og jeg har heller ikke hørt, at det har generet nogen som helst før.
Men nu bliver man pludselig optaget af det.
Hvor er hr. Simon Emil Ammitzbølls ophidselse over det her religiøse symbol, som jeg skal vandre rundt med og holde møde i skifteretten under?
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-01-23:
Min glæde er lige stor over, at vi ikke skal se kristne, jødiske, buddhistiske, muslimske og andre religiøse symboler i forhold til det ene frem for det andet, hvad angår dommere.
Men jeg synes, at spørgeren har et noget forkert fokus.
Man er nødt til at se forskel på det, for hvad er det, Den Europæiske Menneskerettighedskonvention taler om?
Det er domstolshandlingens neutralitet.
Det er den, vi tager vare på i dag.
Jeg har i hvert fald ikke tænkt mig at fremsætte forslag om, at onsdag, torsdag og fredag skal skifte navn, og hverken det danske eller det tyrkiske flag skal heller ikke have ændret deres symboler.
Der er stor, stor forskel.
Det, som er det interessante, er, at menneskerettighederne er klare: Domstolshandlingen skal fremstå neutral.
Det vil man ikke kæmpe for, og vi ved jo godt, også hvis man læser de gamle citater, at der også er folk i SF's folketingsgruppe, der har været ude med samme synspunkter.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-01-23:
Nu er der jo stor forskel på at være juridisk kandidat fra Københavns Universitet med en juridisk kandidatembedseksamen og så bagefter være igennem den lange periode, det kræver at blive dommer.
Jeg har hundrede procent tiltro til de danske dommere, som er eksemplariske med hensyn til integritet og med hensyn til faglighed.
Lad os tage et andet eksempel, nemlig en faggruppe, jeg har meget tiltro til, det danske politi.
Det danske politi gør utrolig mange gode ting for det danske samfund.
Man går igennem en lang uddannelse på politiskolen, og vi går jo stærkt ud fra, at alle politibetjente opfører sig ordentligt, for det er sådan set deres arbejde, altså at beskytte dig og mig og alle os, der lever i det danske samfund.
Men alligevel er der da også lovgivning, der gælder for danske politibetjente.
Og der lovgiver man altså på vegne af den danske befolkning, hvad enten det drejer sig om domstole, politibetjente eller danskere generelt.
Det er ikke udtryk for mistillid til hverken dommere, domstole eller danskere.
Mette Gjerskov (S), 2009-01-23:
Nu synes jeg egentlig, at vi sidder her og hører en rimelig velafbalanceret og afdæmpet justitsminister.
Det står jo for mig i skærende kontrast til det, der i den her sag for alvor fik mig op i det røde felt.
Det var, da jeg så TV-avisen den 12. november sidste år og hørte justitsministerens begrundelse for, hvorfor han mente, at det her forslag var nødvendigt.
Det var for at forhindre, at dommere - og jeg citerer - skulle begynde i retssalen at sige: Thi kendes for ret, Allah er stor.
Eller for at undgå, at en dommer begynder at bede, smider tæppet ned på gulvet og beder til den ene eller den anden gud.
Er det stadig væk justitsministerens holdning, at formålet med den her lov er at undgå, at de ruller bedetæppet ud og beder til Allah?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-01-23:
Formålet er krystalklart udtrykt i bemærkningerne og udtrykt fra min side både før og under debatten her, nemlig at undgå enhver form for religiøs og politisk ytring og adfærd fra dommeres side.
Det gør vi af hensyn til befolkningen, det gør vi af hensyn til domstolene.
Jeg vil minde om, hvad Den Danske Dommerforenings formand selv har sagt om den sag.
Den 2. maj 2008 udtalte Jørgen Lougart sig på baggrund af en udtalelse fra Den Danske Dommerforening til Ritzau: Dommere bør i enhver henseende fremstå neutralt osv.
Og han sagde alle de ting, som jeg også udtaler mig om her på vegne af regeringen.
Og så siger Den Danske Dommerforenings formand til sidst: Om det er foreneligt med at bære tørklæde må bero på en konkret vurdering og er i sidste ende et rent politisk spørgsmål.
Det siger Den danske Dommerforenings formand Jørgen Lougart.
Det er et politisk spørgsmål.
Og vi gør det af hensyn til borgerne, og det har Den Danske Dommerforenings formand så også anerkendt i det her ritzautelegram fra maj måned sidste år.
Mette Gjerskov (S), 2009-01-23:
Jeg spurgte faktisk justitsministeren, om han fortsat mener, at den her lovgivning handler om at forhindre dommere i at stå i en dansk retssal og sige: Thi kendes for ret, Allah er stor.
Det var det, den danske befolkning fik at vide i TV-avisen af deres justitsminister, altså at det var formålet med den her lovgivning.
Jeg kan godt se, at man har gjort rigtig meget ud af at prøve at få det her lovforslag til at se rigtig neutralt ud, men det her er jo det, som dommerne brokker sig over, og som vi er mange, der brokker os over, nemlig at den er rettet mod muslimer.
Det er det, det drejer sig om.
Det er dem, nogle ikke kan lide.
Derfor skal de stoppes, og derfor laver man den her lovgivning.
Jeg har ikke fået svar på mit spørgsmål.
Mener justitsministeren fortsat, at lovgivningen handler om at undgå, at en dommer skulle finde på at sige: Thi kendes for ret, Allah er stor?
Lise von Seelen (S), 2009-01-23:
Jamen det er da utroligt, at ministeren slet ikke lægger mærke til alle de høringssvar, der netop siger, at hvis man skal have de mest velfungerende domstole, som selvfølgelig skal optræde neutralt, så er det her lovforslag til overs.
Og det er naturligvis af hensyn til borgerne.
Men jeg vil spørge: Kan ministeren forestille sig, at man overhovedet kan blive kandidat til et dommerembede, hvis man ikke igennem den langvarige skoling har lært og fået ind under huden, hvad neutralitet er for noget, når man skal arbejde i en retssal?
Lige præcis det er jo et udtryk for, at det er vigtigere, at folk mestrer øvelsen, at vi bedømmer folk på, hvordan de fungerer i deres arbejde i stedet for på de ydre udtryk.
Og selvfølgelig skal man fremstå neutral og arbejde neutralt, det ligger jo i opgaven.
Men kan ministeren forestille sig, at man når frem til at blive kandidat, hvis man ikke har lært det?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-01-23:
Ja, for det gælder om at undgå enhver form for ytring, så selvfølgelig står jeg ved den udtalelse.
Det gælder enhver form for politisk og religiøs ytring, og jeg kan rolig sige med meget, meget høj og klar røst, at det her ikke er rettet mod nogen bestemt religiøs gruppe, det er et udtryk for et forsvar for, at når en dansker kommer ind i en retssal, bliver vedkommende mødt med objektivitet og neutralitet.
Men det er jo mange gange sådan, at man lovgiver på baggrund af, at vi helst skal undgå en situation.
Men det er nu engang sådan, at det danske Folketing lovgiver på vegne af befolkningen, fordi der kan ske nogle ting i fremtiden.
Jeg er fuldstændig indifferent over for, hvilken religiøsitet forskellige dommere har, og for øvrigt også hvilken politisk farve forskellige dommere har.
Det, jeg ikke er indifferent over for, er, hvad befolkningen føler, når de møder en dommer.
Det er sådan set mit ærinde og mit arbejde - at tænke på borgernes vegne.
Pernille Frahm (SF), 2009-01-23:
Jeg kan godt forstå, hvis der er nogen, der er forvirrede over, hvad det her handler om, for jeg synes, at det, justitsministeren siger, er sådan lidt i modstrid med det, der står i det, jeg har læst.
Justitsministeren sagde lige før, at det er enhver form for politisk eller religiøs ytring, og tidligere sagde justitsministeren: Hvis der er nogen, der ikke føler sig et hundrede procent trygge, er der grund til at reagere.
Og for mig virker det bare, som om det så er alt; at så er det alle former for politiske eller religiøse ytringer, justitsministeren dybest set er imod.
Men det er jo ikke det, der står i lovforslaget; der er det jo sådan meget lemfældigt.
Det skal være hensigten at komme med en politisk eller religiøs ytring.
Og hvem er det nu lige, der kan se hensigten?
Altså, mine religiøse familiemedlemmer siger, at det er Vorherre, der kan det, men jeg kan forstå, at det kan lovgivningsmagten nu også.
Hvem er det, der skal se, om hensigten er god, eller om hensigten er skidt?
Hvordan vil justitsministeren sådan lige afgøre det?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-01-23:
Jeg kan betro fru Pernille Frahm, at det ikke er Folketingets opgave, det er jo domstolenes og de borgeres, som bliver udsat for den situation.
Det er derfor, der eksplicit står - også i bemærkningerne til forslaget - at det gælder hensigten.
Så det er ikke sådan, at vi sidder og laver en facitliste for det i Folketinget.
Pernille Frahm (SF), 2009-01-23:
Jamen det vil så sige, at når det her lovforslag er vedtaget og jeg så føler mig krænket over, når jeg går ind i en retssal i Danmark - uanset hvilken ret det er - at der er et kors på alle de officielle dokumenter, man får i sådan en retssag, så vil justitsministeren fluks kræve alle de der små kors væk.
Er det rigtigt forstået?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-01-23:
Man skal læse lovforslaget, og der står, at det er dommerens ytringer, dommerens adfærd.
Det er en institution, det er historie, det er en del af vores kultur.
Så det hører sådan set til den måde, man bor i det danske samfund på, at det er en del af den måde, man identificerer domstolene på.
Karina Lorentzen (SF), 2009-01-23:
I lovforslaget står der, at lovforslagets formål er at understøtte befolkningens almindelige respekt for og tillid til domstolene som den dømmende magt.
Det er en meget sympatisk tankegang, synes jeg.
Det er også flere gange blevet hævdet, at det her handler om borgerne, og at det ikke handler om dommerne.
Men så står der længere nede i forslaget og det synes jeg jo er meget selvmodsigende - at det faktisk er fuldstændig ligegyldigt, hvordan den pågældende borger i en retssag opfatter det her, og hvis den pågældende borger føler sig krænket i forhold til et religiøst symbol, er det faktisk lige meget, hvordan den pågældende borger har det, når bare det ikke er sket bevidst fra dommerens side.
Kan ministeren så ikke bekræfte, at det vil være utrolig svært nogen sinde at rejse en sag?
Og kan ministeren ikke også bekræfte, at det simpelt hen har været ministerens måde at skrive sig ud af et umanerlig dårligt lovforslag på?
Morten Østergaard (RV), 2009-01-23:
Justitsministerens problemer opstår jo i det her med at balancere mellem at sige, at der her er et behov for, at Folketinget træder ind og gør noget, som vi aldrig har gjort før, og så det, at man har hundrede procent tillid til domstolene, for argumentet for at indføre det her er, at det er en ny tid, vi lever i, og at det er blevet mere kontroversielt med religiøse tilhørsforhold.
Men der må man så sige, at lovforslaget jo må ses som et udtryk for, at man mener, at domstolene ikke selv kan håndtere det at forholde sig til, hvordan samfundet måtte ændre sig udenfor.
Derfor vil jeg bare bede justitsministeren om at bekræfte, at det er der indtil videre ingen borgere der har klaget over at dommerne ikke har kunnet, og hvis en borger skulle havne i den situation, at man sad på anklagebænken og følte, at en dommer ikke var upartisk og uafhængig, ja, så kan man altid rejse spørgsmålet i den konkrete retssag, uanset om dette forslag bliver vedtaget eller ej.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-01-23:
Sådan er det med den tredeling af magten, vi har.
har jævnligt reguleret domstolenes vilkår og arbejdsmetoder.
Det er ikke et angreb på domstolenes integritet, og det er ikke et angreb på domstolenes uafhængighed.
Hvis der opstår en situation - det kan være i forhold til, hvordan man behandler sager i domstolene, det kan være den måde, man organiserer sagerne på, og i det her tilfælde altså en stigende religiøsitet i det offentlige rum - så er det Folketingets opgave at agere på vegne af borgerne, og det har intet at gøre med mistillid til domstolene.
Der er tillid til, at langt de fleste danskere opfører sig normalt, fornuftigt og anstændigt.
Og jeg har absolut tiltro til, at den danske dommerstand er eksemplarisk og gør lige præcis det, der er rigtigt i forhold til det upartiske og neutrale.
Morten Østergaard (RV), 2009-01-23:
Udenomssnak uden et eneste svar på det spørgsmål, jeg stillede, nemlig: Er det ikke rigtigt, at hvis en borger sidder i en konkret retssal og føler, at her er dommeren ikke upartisk, uafhængig og neutral, så kan spørgsmålet rejses, hvis den borger, som ministeren ønsker at beskytte, skulle have behov for det?
Og er det ikke rigtigt, at Folketinget ikke på noget tidspunkt tidligere har reguleret dommernes fremtræden, fordi den type overvejelser har været henlagt til dommerne selv?
Jeg vil gerne spørge helt konkret, for det, der er nøgleordene i det her forslag, fremgår af side 5 i bemærkningerne, nemlig at det alene omfatter adfærd og påklædning, »som er egnet til at blive opfattet af andre som en tilkendegivelse om dommerens eventuelle religiøse eller politiske tilhørsforhold«.
Hvem afklarer grænsetilfælde her?
Er det justitsministeren eller Folketinget, eller er det de samme dommere, som man ikke tiltror muligheden for i en ny tid at vurdere, hvordan dommerne skal fremstå neutrale, upartiske og uafhængige?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-01-23:
Det gør vi af hensyn til befolkningen.
Alle høringssvar fra domstolene og dele af advokatområdet gør selvfølgelig indtryk.
Det har jo navnlig fra domstolene handlet om, at lovgiver ikke bør regulere spørgsmål om dommeres fremtræden, men overlade det til dommerne selv.
Hvis man tager for og imod, er udgangspunktet jo fra regeringens side, at domstolene skal have mest muligt autonomi, mest mulig selvstændighed.
Vi har kolossal respekt for de danske domstole.
Men det er også sådan, at det altså - hvad skal man sige? - er fastslået i grundloven, og sådan må det jo også være, at det er Folketinget som lovgiver i det danske kongerige.
Det er ikke domstolene, der lovgiver.
Derfor er det også sådan, at regeringen trygt og roligt fastholder det her forslag.
Det er et godt forslag til gavn for domstolene og til gavn for den danske befolkning.
Men fuld af respekt for de indvendinger, der har været fra dele af domstolene og nogle af advokaterne.
Nu var der jo mange spørgsmål i den runde, men jeg skal da prøve at håndtere dem.
Hvis vi tager det sidste først, er det jo sådan, at det er domstolene, som må afgøre det ud fra den lovgivning, der gælder her.
Det er rigtigt, at det er første gang, vi regulerer i forhold til - hvad skal man sige?
- det kodeks, der er, med hensyn til hvad man må og ikke må vedrørende ytringer, påklædning osv.
Det er, fordi religiøsitet er et stigende problem i det offentlige rum.
Opstår der en sag, en udfordring, så lovgiver man, og sådan arbejder Folketinget altså i den her Folketingssal.
Man agerer på vegne af, at der ligger nogle udfordringer og venter.
Så lovgiver man, og så sikrer man sig, at det ikke kommer til at finde sted.
Det interessante i den sammenhæng er, at langt de fleste deltagere både i debatten i dag og ude i den offentlige debat, jo er imod, at man i domstolene ytrer sig politisk og religiøst.
Der blander man altså argumenterne sammen på kryds og på tværs.
Regeringen har holdt tungen lige i munden og sagt, at det her gør vi af hensyn til borgerne, og vi vil sikre fuldstændig neutralitet og effektivitet i de danske domstole.
Karen Hækkerup (S), 2009-01-23:
Jeg vil gerne spørge justitsministeren om mandatfordelingen med hensyn til regeringspartiernes stemmer.
Vi fik tidligere bekræftet, at hele den konservative folketingsgruppe ville stemme for forslaget, og det har vi så senere hen opdaget måske ikke passer.
Det var nok mest den konservative ordfører, hr. Tom Behnke, som ikke havde hold i billetterne.
Der er forbehold i den konservative folketingsgruppe.
Grunden til, at jeg spørger, er selvfølgelig, at Socialdemokraterne meget gerne vil finde flertal for at få fjernet kappetvang.
Derfor er det selvfølgelig vigtigt for os at finde ud af, hvor mange der har tænkt sig at stemme for lovforslaget, og hvor mange kan vi mobilisere til at være med på et ændringsforslag, der fjerner den del af lovgivningen, som handler om, at dommerne skal have kappe på.
Nu har vi så fundet ud af, at Det Konservative Folkeparti i hvert fald har forbehold, men kan justitsministeren oplyse, om der også er andre forbehold fra regeringens side, for det vil vi meget gerne vide, når vi skal gøre matematikken op?