Jens Christian Lund (S), 2009-04-14:
Lad mig starte med at slå fast, at vi er enige i det synspunkt, at det er en god idé med administrative lettelser, men det er ikke en god idé at lave administrative lettelser, der åbner op for, at nogle virksomheder ikke holder sig inden for lovens rammer.
Det er ikke en god idé at lave nogle administrative lettelser, der gør, at nogle virksomheder ikke sørger for, at økonomien er så godt styret, at de ikke risikerer at gå fallit.
Mit parti har gentagne gange i forbindelse med årsregnskabsloven og revisionsloven kritiseret for en manglende kontrol.
Vi må med beklagelse konstatere, at verden har vist, at vi har haft ret.
Derfor kan vi ikke forstå, at ministeren ikke har været interesseret i og modtagelig for det faktum, at nutiden har vist, at en række virksomheder har udnyttet ethvert hul til at begå ulovligheder eller komme i situationer, hvor de ikke kan styre virksomheden.
I begge situationer er vi overbeviste om, at en bedre lovgivning havde forhindret det.
Vi mener, at der ikke behøver at være den samme revision i de små og mellemstore virksomheder, som der er i de allerstørste virksomheder, som regeringen har arbejdet med her.
Med hensyn til L 170 synes vi, det er en god idé at få aktie- og anpartsselskabslovene samlet i én lov, nemlig selskabsloven.
Og vi anerkender, at det Moderniseringsudvalg, der blev nedsat, og som kom med en betænkning den 26. november 2008, har gjort et stort stykke arbejde.
Vi er måske ikke enige i alt, men vi synes, det gav et rigtig godt grundlag for en debat.
Derfor havde vi håbet, at ministeren, inden dette lovforslag var blevet fremsat, havde indkaldt os til et møde og prøvet at spørge: Hvad er det, vi ligesom synes er tidslerne i den her lov?
Ministeren har intet gjort i den retning, og det er skuffende.
Det var ikke det indtryk, vi fik, da vi fik en ny minister, at ministeren i den grad ville undgå, at vi kunne samarbejde om tingene.
Så der må jeg som en thybo sige helt ærligt til en vendelbo, nemlig ministeren: Det er skuffende.
Jeg vil sige, at det ikke er sikkert, at vi kunne være blevet enige, men en god dialog ville have været gavnlig.
Jeg vil gerne kommentere nogle af de ting, som er i lovforslaget, og som også var i Moderniseringsudvalgets betænkning.
Kapitalkravet til anpartsselskaberne er på 125.000 kr.
Moderniseringsudvalget foreslog så, at det skulle være på 0 kr., men jeg forstod på Moderniseringsudvalget, at der skulle være en sikkerhed for, at der trods alt altid var de nødvendige penge til rådighed.
Og det kunne jeg godt se kunne gennemføres ved et rewiev eller en revision, men nu har ministeren af fuldstændig uransagelige grunde sagt 50.000 kr.
Jeg mener egentlig, at de ledelsesstrukturer, der er nødvendige efter nugældende lov, sådan set er gode nok.
Men vi ville gerne have drøftet det, og det er vigtigt for os, at medarbejderrepræsentationen i hvert fald bliver sikret.
Det, der virkelig gør ondt på os, er det med aktionærlån og selvfinansiering.
Her er et punkt, som vi finder helt upassende, men som vi meget gerne ville have drøftet med ministeren.
Vi er helt på linje med revisorerne i deres bemærkninger.
Vi finder, at denne type lån direkte vil opfordre til upassende kreativitet.
Og det kan ikke være rigtigt, at ejerne skal kunne tage pengene ud af en virksomhed og så i sidste ende lade kreditorerne betale.
Vi vil sikre, at selskabernes leverandører, samhandelspartnere og medarbejdere beskyttes.
Det gør indtryk, når revisorerne skriver, at aktionærudlån til fysiske personer åbner for misbrug og kan være til stor skade for kreditorer og minoritetsejere.
Det er jo altså ikke, fordi vi på nogen måde er i lommen på revisorerne, men vi synes alligevel, det er væsentligt, at vi hører efter, hvad lige netop den type mennesker siger.
Jeg ved godt, at ministeren nu kigger ned i papirerne, men jeg vil sige, at der har været et meget stort antal misbrug, og jeg synes virkelig, at vi skal lytte til revisorerne i denne sag.
Ejerregisteret er vi meget begejstrede for, og vi er helt enige i den måde, tingene er lagt frem på.
Jeg vil så heller ikke undlade at kommentere de 142 mio. kr., som Venstres ordfører talte om.
Jeg mindes, hvor ufattelig mange penge den tidligere økonomiminister sparede erhvervslivet for ved at lægge om på det.
Og jeg vil for det første sige, at jeg ikke tror, at de penge nogen sinde er kommet erhvervslivet til gavn, og for det andet, at det jo kun har betydet en manglende kontrol, det er kommet en manglende kontrol til gavn, kan man sige.
Så derfor vil jeg starte med at sige undskyld til erhvervslivet, for de får ikke de penge, medmindre kontrollen svigtes.
Så vil jeg gerne bede ministeren om to ting.
For det første vil jeg spørge: Er det ikke en god idé, at vi drøfter tingene, inden man fremsætter forslaget?
Det var det, jeg følte at ministeren lagde op til, da ministeren tiltrådte.
Og for det andet vil jeg bede ministeren om at overveje, om vores ideer til en bedre og mere rimelig kontrol ikke er værd at vurdere.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi gør, hvad vi kan for at undgå de uheldige situationer, som vi har set ufattelig mange af i den her tid.
Det er jo ikke altid, at det går godt i dette samfund.
Det skal vi tænke på.
Afslutningsvis må jeg sige, at vi på det nuværende grundlag absolut hverken kan stemme for L 170 eller L 171.
Det beklager vi egentlig, men vi synes måske, at der i samarbejdet er lagt op til, at vi er tvunget til at komme til den konklusion.