runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2008-02-22:
Jamen det har jeg jo sådan set beskrevet.
Det er to bestemte sætninger, som går igen i næsten alle beslutningsforslagene; når vi kommer til flere beslutningsforslag, kan jeg påpege det igen, hvis det er nødvendigt.
Men jeg vil godt sige til fru Pernille Frahms andet spørgsmål før, altså om det ikke er muligt at give nogle ressourcer til kommunerne, som gør, at de er bedre i stand til at løfte opgaven: Jo, det synes jeg er en udmærket ting; vi kan diskutere, om det er nok ressourcer, der er i skolerne.
Men min opfattelse af det beslutningsforslag, vi behandler her, er - og det står der sådan set i forslaget - at det drejer sig om at oprette et tilbud om lektiehjælp til alle i folkeskolen.
Men jeg så gerne, at vi prøvede at hjælpe skolerne ved at gøre det på en anden måde.
Man kan godt lave et stort udviklingsprogram, det har vi sådan set stillet forslag om i vores finanslovforslag.
Men vi burde hjælpe ved at tale med vores egne partifæller i kommunerne om, hvordan man prioriterer, og hvad de kunne satse på kommunalt, for det er jo også et spørgsmål om prioritering; uanset hvor mange ressourcer vi deler ud til skolerne, så er det et spørgsmål om prioritering.
Pernille Frahm (SF), 2008-02-22:
Vi påstår ikke, at det her er løsningen.
Vi kommer faktisk i dag med en stribe af forslag, der skal lappe på forskellige ting, og ingen af de forslag er en kritik af, at lærerne gør deres arbejde dårligt eller et eller andet i den stil.
Jeg er selv skolelærer.
Jeg ville da ikke stå her og skælde mig selv ud på den måde.
Jeg ved godt, hvad det er for et slid og slæb, vi har.
Så jeg har simpelt hen brug for at høre: Hvor er det fru Marianne Jelved synes at der ligger en kritik af, at lærerne ikke laver deres arbejde godt nok?
Marianne Jelved (RV), 2008-02-22:
Til det første spørgsmål: Jeg tror, at der i alle SF's beslutningsforslag står følgende sætning, nemlig at det skal sikres, at alle elever lærer at læse, skrive og regne, eller, at for mange elever går ud af skolen uden at kunne læse, skrive og regne; det er den formulering.
I nogle af dem står der også, at der er for mange, som derfor ikke kan tage en ungdomsuddannelse.
Jeg ærgrer mig rigtig, rigtig meget over, at den italesættelse, som regeringen bruger, er lykkedes så bredt, at SF også bruger den samme formulering.
Det er det, jeg tænker på.
For det er en alt for unuanceret måde at anskue problemerne og udfordringerne både i folkeskolen og i ungdomsuddannelserne på.
Og det er ikke folkeskolen, der er årsag til, at der er unge mennesker, der ikke kan gennemføre en ungdomsuddannelse.
Det er alt, alt for forenklet.
Det handler også om: Hvordan udvikler vi ungdomsuddannelserne?
Nu kan jeg ikke få svaret på den sidste del, men jeg håber, at jeg får lejligheden, for jeg vil gerne svare på det.
Men jeg har måske lidt tid endnu?
Pernille Frahm (SF), 2008-02-22:
Ja, jeg studsede over det der med, at vi brugte regeringens retorik og var med i en hetz mod folkeskolen og havde kritik af lærerne og sådan noget.
Det kan jeg altså slet ikke se i det her forslag.
Det må være noget andet, ordføreren tænker på.
For sådan som jeg hører det, er vi sådan set meget enige om, at der er nogle problemer i forbindelse med børn, der ikke kan få støtte nok hjemmefra.
Fru Marianne Jelved mener så, at det ikke er noget, vi skal blande os i.
Jeg mener så, at det kunne vi måske godt blande os en lille smule i ved at stille nogle midler til rådighed for de skoler, der rent faktisk foretager sig noget.
Er fru Marianne Jelved ikke enig i, at det en gang imellem godt kan være med til at motivere til, at der foregår noget, at der følger nogle penge med?
Og er fru Marianne Jelved ikke også enig i, at der godt kunne være brug for at sikre, at alle børn kunne få - ikke skal have, men kunne få - lektiehjælp?
Christine Antorini (S), 2008-02-22:
Så vil jeg spørge hr. Henrik Rasmussen, om han - undskyld, om ordføreren vil være os behjælpelig med at få en afklaring af det konservative synspunkt, for det var faktisk noget, der var en stor debat om.
Det var ikke alene fru Lene Espersen, der var ude og sige obligatorisk lektiehjælp.
På det tidspunkt var det fru Helle Sjelle, der var uddannelsesordfører for De Konservative, og fru Helle Sjelle bakkede op om synspunktet og nåede faktisk så langt, at undervisningsministeren sagde, at det jo var spændende, at det nu så ud, som om der virkelig så ud til at ske noget med hensyn til lektiehjælp, De Konservative skulle bare lige hjælpe med at finde pengene.
Vil den Konservative ordfører være med til at afklare, om vi måske er ved at nærme os noget, der kunne være et flertal for obligatorisk lektiehjælp?
Martin Henriksen (DF), 2008-02-22:
Jeg synes, det er meget mystisk, for man har jo netop indgået en aftale med et forligsparti, og jeg er sikker på, at vi også godt kan finde citater fra fru Christine Antorini, som siger, at det da i det mindste er et o.k.-forlig, som trods alt trækker i den rigtige retning.
Jeg står her og siger, at der altså er en undersøgelse, en evaluering, der viser, at knap halvdelen af de nuværende SFO-ordninger faktisk under en eller anden form tilbyder lektiehjælp.
Så kommer vi med et initiativ fra Folketingets side, hvor vi siger, at vi nu har en forventning om, at der bliver sat skub i den udvikling - og så må man gå ud fra, at der bliver sat skub i den udvikling.
Jeg går ud fra, at Socialdemokraterne synes, det er et rimeligt og o.k.-initiativ, som Socialdemokraterne formentlig vil være med til at vedtage, når det bliver udmøntet i et lovforslag i Folketingssalen.
Det ved jeg så ikke længere om Socialdemokraterne vil, for nu vil man tilsyneladende hellere støtte et beslutningsforslag fra SF, hvor man så selv stiller et ændringsforslag, og så er det her beslutningsforslag godt nok, forstår jeg.
Jeg er ikke i stand til at redegøre for Socialdemokraternes politik, og det er heller ikke sikkert, at Socialdemokraterne længere er det.
Christine Antorini (S), 2008-02-22:
Jeg tror, at hr. Martin Henriksen udmærket er klar over, at i de meget langvarige forhandlinger, vi havde om skolestart, var en af de ting, vi diskuterede, at der reelt blev adgang til lektiehjælp - og set med Socialdemokraternes øjne meget gerne med en lærer til stede, for vi er dybt optaget af de børn, som ikke kan få hjælp derhjemme.
Igen var der masser af velvilje fra Dansk Folkeparti og i øvrigt også fra regeringen, indtil man måtte konstatere, at det selvfølgelig koster lidt penge, hvis man vil have det kvalitetstilbud til de 20 pct., som ikke kan få hjælp derhjemme.
Og hvad skete der så?
Ja, så ville man lige pludselig ikke noget.
Og hånden på hjertet: Vi synes, det er rigtig godt, at der er kommet en mål- og indholdsbeskrivelse for skolefritidsordningerne, og det er fint, at der bliver nævnt, at man også kan have et sted, hvor børnene kan lave lektier, men det har intet at gøre med retten til lektiehjælp.
Derfor vil jeg gerne spørge, om det er Dansk Folkepartis ambitionsniveau: et par pæne ord om, at der skal være plads til, at man kan lave lektier på SFO'erne, og så vil Dansk Folkeparti ikke gøre en pind mere for dem, som ikke kan få hjælp hjemmefra?
Martin Henriksen (DF), 2008-02-22:
Det skal jeg bare forstå rigtigt.
Såfremt man ønsker at stille ændringsforslag, hvad enten man gør det eller ikke gør det, så agter Socialdemokraterne i hvert fald ikke at bryde folkeskoleforliget?
Er det rigtigt forstået?
Leif Lahn Jensen (S), 2008-02-22:
Jeg kan jo ikke sige her, om hr. Martin Henriksen følger med eller ej, når vi er til forligsforhandlinger, det har jeg jo svært ved at se, da jeg selvfølgelig koncentrerer mig om de ting, jeg skal.
Det er klart, at vi er med i det forlig.
Men det, som fru Christine Antorini også sagde, var, at i de forligsforhandlinger kæmpede Socialdemokratiet for at få lektiehjælp med i ind det, og det var også lektiehjælpen, som mange af høringssvarene pegede på.
Martin Henriksen (DF), 2008-02-22:
Jeg blev bare lidt forvirret.
Jeg forstod godt, at Socialdemokraterne vil gøre en ekstra indsats på det her område.
Det synes jeg også er meget sympatisk.
Det gælder også, når jeg lytter til det, hr. Leif Lahn Jensen siger.
Nu er Socialdemokraterne jo med i folkeskoleforliget, så jeg vil bare høre, om der er sket noget, som jeg ikke er klar over er sket, om Socialdemokraterne eventuelt vil lave et forligsbrud og træde ud af folkeskoleaftalen.
Det kunne være interessant at få det belyst.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-02-22:
Det betyder meget for os.
Vi vil gerne have mere lighed.
Vi vil også gerne sikre, at alle kan læse rigtig godt, når de kommer ud af skolen.
Endelig vil vi selvfølgelig også gerne sikre, at 95 pct. af alle unge gennemfører en ungdomsuddannelse.
Disse ønsker og mål kan man ikke løse på bare én måde, det kræver flere løsningsforslag.
Men en af mulighederne, som kan være en stor hjælp til mange, er mere lektiehjælp til lige nøjagtig de mennesker, de unge, de elever, som har brug for det.
Alt for mange kommer ud af skolen uden at kunne læse.
Det kan vi ikke være bekendt over for samfundet og ikke mindst over for børnene.
Halvdelen af de tosprogede børn, som forlader skolen, kan ikke læse og skrive tilstrækkeligt.
Det kalder vi ikke ordentlig integration.
Derfor er det også blevet en mærkesag for Socialdemokratiet at sørge for, at mulighederne bliver bedre for dem, som har det fagligt svært i skolen.
I Socialdemokratiets velfærdsrettigheder på skoleområderne står der, at vi vil give børnene et tilbud om lektiehjælp efter skoletid, og at vi målrettet vil give støtte til elever, som ikke kan læse ved udgangen af 1. klasse.
Derfor er det, som fru Christine Antorini netop var inde på over for ministeren, også en af vores mærkesager.
Da der var forhandling om »God skolestart«, gik netop Socialdemokratiet ind og påpegede, at lektiehjælp skal være en del af det.
VKO mente altså bare ikke, at problemet var så stort.
Men det fik så ikke Socialdemokratiet til at give op, for senest har vi også taget det med i vores finanslovforslag, hvor vi selvfølgelig håber på at få forhandlet de ting igennem, vi kommer med, da vi selvfølgelig synes, at vores finanslovforslag er rigtig, rigtig fornuftigt.
Her ønsker vi ret til lektiehjælp efter skoletid fra 1. klasse til og med 3. klasse.
Lektiehjælpen skal være tilgængelig for alle børn, vi ser det helst i SFO eller i forbindelse med skolen og helst med en lærer, for det er det, som pengene er sat af til.
Vi skal i hvert fald sikre, at alle de, som ikke er med i SFO, har adgang til hjælpen, at den her hjælp altså går ud på, at alle skal have adgang til lektiehjælpen.
Så vi er meget enige med SF i, at vi skal gøre noget for at løfte vores børns faglighed.
De mål, man sætter sig med flere unge, som gennemfører uddannelse, bedre integration og flere børn, som bliver bedre læsere, er vi helt enige i.
Vi er også enige om det ansvar, så vi også medregner, at man skal være klar til at putte flere penge i vores børns fremtid.
Det ville bare være dejligt for vores unger, hvis et flertal i Folketinget havde samme mening.
For det, jeg rent faktisk hørte ministeren sige, var, at det er kommunernes ansvar.
Er det meningen, at staten skal overtage det?
Jeg siger bare: Nej, det er det ikke, kommunerne vil gerne have opgaven, men de vil også gerne bare have penge nok til den her opgave, og det er faktisk deri, det hele ligger.
Bertel Haarder (V), 2008-02-22:
Jeg har aldrig sagt nej til at se på Socialdemokraternes forslag.
Det gælder også det forslag, som fru Christine Antorini her nævner, men jeg skal jo lige se, hvad checken lyder på, og hvor pengene skal hentes, for det her handler jo også om prioritering, og jeg vil lige gøre opmærksom på, at vi jo nemt kan begynde at betale for alt muligt, der foregår allerede.
Er det en god måde at bruge statens penge på?
Det er jeg ikke sikker på.
Men lad os da se på det, lad os få at vide, hvad det koster, og lad os se det i sammenhæng med de andre behov, vi har på skoleområdet.
Der er jo også nogle, der gerne vil have, at eleverne skal røre sig noget mere, have mere tid til idræt.
Der er nogle, der gerne vil have, at vi skal have flere praktisk-musiske fag, og som vil inddrage skolefritidsordningerne i det.
Der er så mange gode ønsker, og lad os tale om det.
Regeringen er bestemt ikke imod lektiehjælp.
Lektiehjælp er for en gruppe af elever meget vigtig at tilbyde.
Det kan gøres på forskellig vis, og jeg er også klar til at drøfte i skoleforligskredsen, om der er mere, vi kan gøre.
Selvfølgelig er jeg det.
Christine Antorini (S), 2008-02-22:
Jeg har ganske svært ved at se den frodighed, som ministeren taler om.
Det er ikke det samme, som at der ikke er masser af ildsjæle udeomkring på skolerne, og at der ikke er kommuner, der prøver at arbejde med det her, men faktum er jo, at det er under en fjerdedel af skolerne, der rent faktisk har et lektietilbud til eleverne.
Det er det, som vi er dybt optaget af hos Socialdemokraterne.
Ministeren har lagt meget vægt på Skolestartsudvalgets rapport, og det er jo noget, vi som socialdemokrater og forligspartner på folkeskoleområdet også har været med til at diskutere, og der var nemlig rigtig mange gode forslag i Skolestartsudvalgets rapport, herunder en anbefaling om, at der skulle være adgang til lektiehjælp efter skoletid.
Derfor er jeg nødt til at spørge ministeren: Støtter Venstre den anbefaling fra Skolestartsudvalget eller ej?
Bertel Haarder (V), 2008-02-22:
Altså: Kan SF dog ikke, nu hvor man prøver at blive et folkeligt parti, holde op med at køre i den grammofonpladerille, at intet kan lade sig gøre, uden det er med statslige påbud, statslige penge og kommandoer til kommunerne?
Jeg prøver at beskrive den frodighed, hvormed skoler og kommuner har taget sig af det her problem, og det er ikke godt nok endnu, men der er gjort erfaringer med det, og det vokser frem.
Jeg synes, vi skal stimulere den frodighed, også i den næste satspuljeaftale og når vi drøfter, hvordan man kan forbedre skolestarten og få endnu mere ud af skolefritidsordningerne.
Der er jo en masse i gang, når det gælder skolefritidsordningerne, også spørgsmålet om, hvorvidt eleverne kunne røre sig lidt mere i skolefritidsordningen.
Jeg synes altså, at det, der sker i øjeblikket, er meget frodigt, og jeg synes ikke, vi behøver at lægge det i statslige rammer.
Pernille Frahm (SF), 2008-02-22:
Jamen så mener ministeren åbenbart, at det er godt nok.
Det var ellers det, den tidligere spørger fik at vide ikke var godt nok.
Jeg mener nemlig ikke, det er godt nok, og derfor er det ikke overflødigt.
Derfor vil jeg spørge ministeren igen: Er vi enige om, at der er et behov?
Er vi enige om, at det er noget, de her børn har brug for?
Er det noget, vi vil sætte penge af til, hvis vi er enige om, at det er noget, de her børn har brug for?
Leif Lahn Jensen (S), 2008-02-22:
Det er sådan, at vi selvfølgelig har nogle ting om lektiehjælp i vores finanslovforslag, som vi holder fast i.
Jeg er også sikker på, at hr. Martin Henriksen har set vores finanslovforslag, og her står der lige nøjagtig, hvad vi vil på det område. Som jeg også sagde før, er en rigtig god lektiehjælp en af de ting, vi meget gerne vil have med i vores velfærdsrettigheder.
Det er med i vores finanslovforslag, vi har også hele tiden taget fat i det i forliget, og det regner jeg også bestemt med at hr. Martin Henriksen har lyttet til.
Per Bisgaard (V), 2008-02-22:
Folkeskolen er god, men den kan blive endnu bedre.
Det kunne godt være hentet fra Venstres partiprogram, men i det aktuelle tilfælde er det hentet fra SF's hjemmeside i et afsnit om fremtidens folkeskole, hvor man i øvrigt også slår fast, at den daglige politiske styring af folkeskolen foregår i de enkelte kommuner inden for de rammer, som Folketinget og regeringen har lagt via lovgivningen.
Med det her forslag ønsker SF at oprette et tilbud om lektiehjælp til alle i folkeskolen, et ønske som man skønner vil koste minimum 600 mio. kr.
Stort set alt i den her verden kan blive bedre, men netop i disse år gøres der en masse erfaringer med hensyn til forskellige former for lektiehjælpstilbud, bl.a. med en ekstraordinær offentlig støtte, som vi hørte undervisningsministeren nævne tidligere.
Men selv uden disse ekstraordinære statslige tilskud gøres der rundtomkring i kommunerne et stort arbejde - et arbejde, som bliver skræddersyet og etableret med anderledes tilbud end de traditionelle lektiecafeer og lektieværksteder, som vi har kendt i mange, mange år.
Jeg har lyst til at nævne et enkelt konkret eksempel fra Albertslund Kommune, hvor den kommunale ungdomsskole nu gennem 2 år har udvidet sin traditionelle lektiehjælp til også at omfatte onlinelektiehjælp.
Det vil sige, at ved hjælp af webkamera og headset kan lærer og elev være i direkte kontakt med hinanden, således at man kan sidde hjemme på værelset og få hjælp til sine tyske gloser eller matematiske problemer, eller hvad det nu måtte være.
I øjeblikket er man ved at opsamle de erfaringer, man har gjort, og meget tyder på, at man bl.a. rammer nogle målgrupper, som man ellers ikke ville nå.
Bibliotekernes strategi om at udvikle sig som fremtidens informationscentre indeholder også et tilbud til skoleelever, hvor man enten alene eller i grupper kan bruge den store ekspertise, som biblioteket og dets personale besidder.
Lektielæsning er, som det er nævnt flere gange, et mellemværende mellem lærer, elev og forældre, og det kræver altså aktiv involvering fra alle tre parter.
Det er Venstres vurdering, at kommunerne og folkeskolen gør det godt, også på det område.
Men som tidligere nævnt, kan man også her blive bedre, men det kan fint klares uden det af SF fremsatte forslag, som vil koste minimum 600 mio. kr. Venstre kan ikke støtte det fremsatte forslag.
Christine Antorini (S), 2008-02-22:
Jeg har prøvet at lytte efter, hvad ordføreren for Dansk Folkeparti har sagt, for at høre, hvad det egentlig helt konkret er, Dansk Folkeparti vil gøre i forhold til lektiehjælp.
Jeg hører fra Dansk Folkeparti præcis det samme som fra undervisningsministeren: oceaner af velvilje, og hvor er det dejligt, at der er nogle få rundtomkring, der gør noget, og ildsjæle, og her kommer jeg, og at det er utrolig vigtigt at bryde den negative sociale arv.
Men jeg vil godt have et helt konkret svar fra ordføreren: Hvad er det, Dansk Folkeparti vil andet end at udøse lidt velvilje oppe fra talerstolen?
Hvad er det, der skal til, hvis Dansk Folkeparti synes, det en god idé med lektiehjælp?
Martin Henriksen (DF), 2008-02-22:
Først vil jeg kvittere for, at SF anerkender, at Dansk Folkeparti taler de dårligt stilledes sag her i samfundet.
Det synes jeg er glædeligt at de anerkender.
For ganske nylig tror jeg faktisk også at SF anerkendte, at Dansk Folkeparti faktisk er et ungdomsparti, og det kvitterer vi også for.
Det går i den rigtige retning, og det synes vi bestemt er positivt.
Så mange tak for det.
Jeg forsøgte bare at sige i min ordførertale, at når vi taler om, at der er nogle, der går i skole i 10 år og ikke har de nødvendige færdigheder og kundskaber, når de kommer ud, så kunne man godt få den tanke, at der, inden de gik ud efter 10 års skolegang, nok skulle have været nogle, der havde været opmærksomme på, at vi nu skulle gøre en ekstra indsats her.
Det har vi jo været opmærksomme på, og vi har vedtaget nogle initiativer, og de seneste undersøgelser fra bl.a. PISA, men også gennemsnitskarakterer osv. viser jo faktisk, at det så småt - ganske småt - begynder at gå i den rigtige retning.
Pernille Frahm (SF), 2008-02-22:
Det er jo ikke sådan, at lærer Olsens børn ikke klarer sig godt; det er sådan, at nogle af lærer Olsens børn og nogle af lærer Sørensens børn osv. ikke klarer sig godt.
Så jeg vil opfordre ordføreren til at dykke lidt mere ned i substansen, inden han sådan slynger ud, at det her i hvert fald ikke er det, det drejer sig om.
Det er netop en af de ting, det drejer sig om.
Og det er derfor, det undrer mig, at de svages forsvarer står deroppe og siger, at den slags ikke er nødvendigt.
Martin Henriksen (DF), 2008-02-22:
Nej, det betyder det ikke, det betyder det bestemt ikke.
Der har jo været røster på venstrefløjen - nu vil jeg ikke beskylde SF for det, for jeg tror ikke, det var SF, der kom med det - der har talt om, at man skulle afskaffe lektier fuldstændig.
Der sagde vi i den anledning - det har vi også diskuteret før i salen - at det syntes vi var en ufattelig dårlig idé.
Selvfølgelig skal man ikke afskaffe lektier.
Men når man taler om, at vi har nogle problemer med at fastholde unge på ungdomsuddannelserne og vi har nogle problemer med, at der er for mange, der går ud af folkeskolen uden at have de nødvendige færdigheder og kundskaber, så er det ikke lektier og lektiehjælp, der skal til for at løse det problem - grundlæggende.
Det er ikke det, der er løsningen; det kan være en del af løsningen, men det er ikke løsningen.
Løsningen er altså, at man sætter fokus på faglighed i fagene.
Det er dér, de skal lære noget.
Pernille Frahm (SF), 2008-02-22:
Jeg er glad for, at ordføreren lige fik sagt, at det var noget, han slyngede ud, det her med, at der ikke foregik noget ordentligt i timerne, og at det var der, det hele skulle foregå.
Skal det forstås sådan, at Dansk Folkeparti mener, at det der med lektier skal man helt droppe, for alt skal foregå henne på skolen?
Leif Lahn Jensen (S), 2008-02-22:
Vi er selvfølgelig og har altid været meget villige til at forhandle med SF, og jeg kan sige til SF, at vi er meget, meget på linje med SF angående de ting, SF siger, og derfor glæder det mig også, at SF faktisk siger til mig nu, at de gerne vil være med i de forhandlinger.
Jeg er også glad for, at SF, som vi også vil kunne se senere, egentlig synes, at de velfærdsrettigheder, vi foreslår, er rigtig gode.
Pernille Frahm (SF), 2008-02-22:
Hvis det kan gøres gennem finanslovforslaget, kan det selvfølgelig være en model, men skal jeg forstå det sådan, at hvis vi kan finde en fælles formulering for det her, har vi sådan set næsten en aftale om, at vi vil arbejde sammen om det?
Leif Lahn Jensen (S), 2008-02-22:
Jeg vil sige til det spørgsmål, at når vi vil have spørgsmålet med i finanslovforhandlingerne, er det selvfølgelig, fordi vi mener, det er her, det skal tages op.
Det drejer sig jo om mange penge.
Nu kommer SF med et beslutningsforslag, de har det også med i deres finanslovforslag, så jeg er lidt i tvivl om, hvorvidt SF vil det ene eller det andet.
Jeg vil sige, at vi er helt enige i det, der står i forslaget, men vi vil køre det i finanslovforhandlingerne, fordi vi mener, det er her, det hører hjemme.
Pernille Frahm (SF), 2008-02-22:
Jeg blev rigtig, rigtig glad for de ting, der blev sagt fra ordførerens side, og jeg vil gerne spørge: Er det ikke rigtigt, at det her kan gennemføres, uden at man overhovedet stiller ændringsforslag til folkeskoleloven, og at det overhovedet ikke behøver at angå forliget?
Martin Henriksen (DF), 2008-02-26:
Jeg vil gerne have, at fru Pernille Vigsø Bagge siger, hvor i bare én af Dansk Folkepartis Ungdoms kampagner man på noget sted kan finde den form for beskyldninger, som var fremme i sagen fra Helsingør.
Bare ét eksempel i Dansk Folkepartis Ungdoms kampagner.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-02-26:
SF's ordfører har absolut intet at undskylde.
Jamen jeg kan kun gentage, at der intet som helst er at sige undskyld for, for jeg har ikke lavet nogen sammenligninger mellem de to sager.