runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-11-29:
Vi har erfaring for, at den forhandlingstaktik, vi plejer at lægge, medfører gode resultater og medfører, at vi kan omdanne vores valgløfter til konkrete resultater til gavn for den danske befolkning.
Det plejer at gå helt godt, når vi møder op til forhandlinger, med at få vores løfter omdannet til resultater, og det går vi også efter, når det drejer sig om lønspørgsmål.
Jens Peter Vernersen (S), 2007-11-29:
Jeg bed jo mærke i, at hr. Thulesen Dahl startede med at glæde sig over faldet i ledigheden i de seneste år.
Som regeringspartierne også altid gør, glemte hr. Thulesen Dahl jo at nævne, at de foregående 6 år var der et endnu større fald i ledigheden fra 360.000 til 130.000, hvor det jo virkelig var noget, der rykkede: 230.000 flere i beskæftigelse.
I perioden herefter er det jo et mindre tal.
Det kunne jo selvfølgelig heller ikke være lige så godt, for så var vi jo virkelig i underskud.
Men det var jo ikke det, der var hovedspørgsmålet.
Hovedspørgsmålet er, om ikke Dansk Folkeparti føler, at man har et vældigt medansvar for, at ventelisterne for f.eks. hjertepatienter er eksploderet de sidste 2 år.
Der er ikke bare tale om en lille eksplosion, men om en virkelig eksplosion, sådan at hjertepatienter nu venter op til halve år på at få en behandling.
Det er jo sådan, at Dansk Folkeparti helt og fuldt har været medansvarlig for de finanslove, også de seneste 2 år, hvor det her er sket.
Har man ikke et kæmpeansvar for, at hjertepatienter risikerer at dø på venteliste, fordi man ikke har taget vare på området her, som jo er vældig, vældig alvorligt?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-11-29:
Det var noget af en historiebelæring om ledigheden, hr. Vernersen kom ud i.
Jeg vælger bare at tolke hr. Vernersen sådan, at han trods alt sammen med os andre er glade for, at vi har en lav ledighed, og at den er historisk lav.
I forhold til det med ventelisterne: Hr. Vernersen ved eller bør vide bedre end nogen, fordi han har arbejdet meget med området, at vi har taget et væld af initiativer for at bringe ventelisterne ned generelt: Der behandles nu over 100.000 flere pr. år i det danske sundhedsvæsen i forhold til 2001. Vi har taget særlige initiativer på kræftområdet for at sikre akutbehandling.
Vi har, før valget blev udskrevet, afsat 200 mio. kr. til det for at sikre, at regionerne også omdanner det til virkelighed osv. osv.
Der er behov for at gøre endnu mere på sundhedsområdet, og et af de områder, hvor der er behov for at gøre mere, er præcis det, hr. Vernersen nævner.
Så her er vi også i arbejdstøjet. Vi har taget en lang række initiativer for at forbedre forholdene i sundhedsvæsenet, men det skal ikke skjule, at der er områder, hvor der skal ske endnu mere fremover.
Jens Peter Vernersen (S), 2007-11-29:
Det spørgsmål, som jeg rejser om hjertepatienter, der bare inden for en 2-års-periode får en forfærdelig stigning i ventetiden på helt op til over et halvt år på en række hospitaler, viser jo, at det, man i regeringen troede var godt nok, det, Dansk Folkeparti troede var godt nok, bestemt ikke slår til, når der kommer disse alarmerende meldinger fra Hjerteforeningen om, at nu er der altså stor risiko for, at man som hjertepatient kan dø på venteliste.
Så det er jo helt uacceptabelt i et så rigt samfund som vort, hvor man har så travlt med at give skattelettelser, at vi så i stedet for ikke prioriterede borgere med livstruende sygdomme.
Det burde man altså have tænkt meget over, da man trykkede på knappen og stemte for de skattelettelser.
Man kunne i stedet have brugt pengene til netop at redde liv, hvad enten det er kræftpatienter eller hjertepatienter.
Det er jo dem, man virkelig har forsømt, også med Dansk Folkepartis bistand.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-11-29:
Jeg har ikke det udgangspunkt, at vi på sundhedsområdet gør det godt nok, og den opfattelse har jeg egentlig aldrig haft.
Jeg tror, det hele tiden er nødvendigt at gøre det bedre på sundhedsområdet.
Er man hjertepatient, er det skrækkeligt at vente.
Selvfølgelig skal der være hurtig behandling.
Når hr. Jens Peter Vernersen kobler det sammen med skattedebatten, tror jeg, at Socialdemokratiet går fra at være fokuseret på at løse et konkret problem til at gå over i det polemiske hjørne.
En meget stor del af det problem, vi står med i sundhedssektoren, er, at der simpelt hen skal være folk til at hjælpe patienterne, og at der skal ansættes flere.
Det er svært at tiltrække de fornødne læger og andet sundhedspersonale til at gøre alt det arbejde, som vi meget gerne vil have gjort i sundhedssektoren.
Så jeg tror, hr. Vernersen gik fra at være konstruktiv, i forhold til at der er et problem, som vi i fællesskab skal prøve at gøre noget ved, og over til bare at føre ren politik.
Morten Østergaard (RV), 2007-11-29:
Jeg har erfaret, at hr. Thulesen Dahl i sin ordførertale refererede et radikalt koryfæ, tidligere medlem af dette Ting, hr. Viggo Hørup, for, at man skal dele sig efter anskuelser.
Der vil jeg sige, at vi også gerne stiller radikale koryfæer til rådighed for hr. Thulesen Dahl til fremtidige ordførertaler.
Det er nærmest en opfordring.
En af de anskuelser, som har været mest til debat de steder, jeg har været, har drejet sig om forskellen mellem Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti, hvad angår udviklingsbistanden.
Det er jo klart, at vi i Det Radikale Venstre ønsker en udviklingsbistand på 1 pct. og endda en ramme oveni på ½ pct. til bl.a. klimaproblemer.
Hr. Thulesen Dahls parti har i valgkampen og også i finanslovsudspillet været talsmand for, at man skulle reducere det, fordi man ønskede at bruge pengene på andre og mere hjemlige formål.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-11-29:
Jeg skal lige først sige til hr. Morten Østergaard, at nu må De Radikale så ikke beskylde os for at tage patent på hr. Viggo Hørup, det er ikke meningen.
Vi vil gerne bruge radikale koryfæer positivt og gerne dele dem med andre.
I forhold til udviklingsbistanden: Vi har ikke noget religiøst forhold til, hvilken udviklingsbistand man skal give.
Det er jo et rent prioriteringsspørgsmål, det er jo en prioriteringsdebat, man skal have.
Vi har sagt, at vi synes, at hvis vi gav 0,7 pct. af BNI, som det jo så fint hedder, så lå vi godt dobbelt så højt som EU-landene i gennemsnit, og vi lå på det, som FN anbefalede.
Derfor har vi hele tiden haft det udgangspunkt, at det syntes vi var et meget udmærket niveau.
Men det er jo ikke sådan, at vi partout er imod, at der må gives penge i udviklingsbistand, hvis der er plads til det.
Sådan har vi aldrig haft det.
Vi har jo også lavet finanslove, hvor vi har ligget på 0,8 pct., som er det, regeringen er gået til valg på tidligere.
Det har vi så accepteret, hvis den samlede finanspolitiske fordeling i øvrigt har været i orden, altså, at de ældre har været tilgodeset osv. osv., som vi har haft som synspunkt.
Morten Østergaard (RV), 2007-11-29:
Jeg tror, det er godt, at hr. Kristian Thulesen Dahl står højt, for det er jo en svømmetur, man her er ude i for at prøve at få enderne til at mødes.
Jeg går ud fra, at vi må tage det for gode varer, når Dansk Folkeparti har fremlagt et forslag om at reducere udviklingsbistandens andel af BNI.
Derfor er mit spørgsmål jo sådan set bare helt konkret: Er det stadig væk Dansk Folkepartis holdning, at bistanden ikke skal øges, som det fremgår af regeringsgrundlaget og også af det forslag til vedtagelse, som vi fremlægger her i dag, men derimod skal sænkes, eller har man skiftet holdning?
For har man skiftet holdning, synes jeg sådan set - Viggo Hørup eller ej - at det er udmærket.
Man skal jo have lov til at have et standpunkt, til man tager et nyt, som en anden radikal har sagt.
Derfor er det bare, jeg vil spørge: Er der sket et skift af standpunkt, eller er der tale om, at hr. Kristian Thulesen Dahl holder fast i, at Dansk Folkepartis politik er, at nu skal udviklingsbistanden sænkes?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-11-29:
Der er jo nogle, der går rundt og siger, at alle er socialdemokrater.
Det kan jo være, hr. Morten Østergaard mener, at alle er blevet radikale, det er jo ikke til at vide.
Selv om man måske selv er vant til at gøre det eller har venner, der gør det, er det ikke sådan, vi normalt håndterer tingene på, og derfor har vi den udviklingsbistandspolitik, vi har, nemlig at der skal gives 0,7 pct.
Det er det, FN anbefaler, det er godt dobbelt så meget som EU-gennemsnittet, og det synes vi er et fint niveau.
Vi har så taget medansvar for, at det i de forhandlinger, vi har haft, når vi har lavet finanslov, er endt på et højere niveau.
Regeringen har haft det udgangspunkt, at det skulle være 0,8 pct., og det har vi accepteret, fordi vi har kunnet se, at den øvrige finanspolitiske prioritering af de ældre osv. har været så meget i orden, at vi godt ville tage et medansvar.
Derfor har vi stemt for finanslove med et højere niveau end de 0,7 pct.
Det er på den måde, vi forhandler om tingene.
Kan vi få tilstrækkelig meget igennem af vores politik, er der nogle områder, hvor vi godt vil give os, og så kan man nå frem til et kompromis.
Men det har jo bare ikke noget at gøre med, at man selv skifter standpunkt, og det har så også gjort, at når vi er kommet med vores finanslovforslag året efter, har vi igen foreslået 0,7 pct. og har kunnet snakke om penge til udviklingsbistand.
Altså, det er jo helt tydeligt, at hr. Bjarne Laustsen ikke har fulgt debatten i løbet af dagen, for netop det spørgsmål har været et omdrejningspunkt i en stor del af debatten tidligere på dagen.
Men det har hr. Bjarne Laustsen åbenbart fuldstændig misset, og det ville da være nemmere at få en debat her i de sene timer, hvis man også havde fulgt debatten tidligere på dagen, så vi ikke skal gentage det hele.
Alt det vedrørende konfliktret og sådan noget er fuldstændig afklaret, og jeg tror, at nogle af spørgerens partikolleger kan hjælpe ham med at få svaret på de spørgsmål.
Med hensyn til uddannelse og at hjælpe ledige i arbejde er der i den grad taget initiativer.
Vi har da også i fællesskab lavet et velfærdsforlig, med en globaliseringsaftale, som lige præcis skal udmønte penge til at give folk en bedre uddannelse for at sikre, at de kommer i job.
Villy Søvndal (SF), 2007-11-29:
Jeg synes alligevel, når jeg har betragtet statsministeren dagen igennem - det er sådan et meget godt pejlemærke - at man må spørge, om det har været en god dag for statsministeren.
Hvis man spørger, om det er en styrket statsminister, der er kommet igennem debatten i dag, så tror jeg, at svaret definitivt er et nej.
Det tror jeg også at hr. Frank Aaen med hr. Frank Aaens taktiske analyser er i stand til at analysere sig frem til.
Det synes jeg har været en stor gevinst forstået på den måde, at nu ligger bolden, om jeg så må sige, på statsministerens banehalvdel, nemlig statsministerens udspil om at ville det brede samarbejde.
Det må så vise sig i praksis, om det er noget statsministeren mener.
Jeg synes, at statsministeren specielt efter åbningsdebatten i dag har et kæmpe ansvar for at vise i virkelighedens verden, at han mener det om det brede samarbejde.
Det tror jeg er ganske nyttigt at få at se.
Henriette Kjær (KF), 2007-11-29:
Flere partier og i særlig grad De Radikale har koncentreret sig meget om afbureaukratisering af den offentlige sektor; regelforenkling kan man også kalde det.
På trods af at vi ved, at det er en meget svær opgave, er det også noget, som vi Konservative har tænkt os at gå seriøst ind i. Jeg må ærligt indrømme, at jeg har tænkt, at så slemt kan det da ikke være; der er vel ikke så meget kontrol, registreringer og planer for snart det ene og snart det andet i den offentlige sektor.
Men det er desværre meget slemt, og derfor har vi selvfølgelig også en forpligtelse til at gøre noget ved det.
Jeg ved også, at det bliver slemt, for vi har alle sammen forskellige definitioner af, hvad der er overflødige regler, og hvad der er nødvendigt for at opretholde f.eks. en høj faglighed i folkeskolen, en god ældrepleje eller en høj fødevaresikkerhed.
For mens De Radikale med den ene hånd kræver en tillidsreform, så kræver et flertal i Folketinget på grund af nogle meget ulykkelige situationer, hvor nogle landmænd desværre er kommet ud i nogle tragiske omstændigheder og derfor ikke har kunnet tage sig ordentligt af deres dyr, reglerne for dyrlægebesøg i svinestaldene strammet op.
Sådan kører det hele tiden.
Hvis den her regelsanering skal lykkes, må vi altså gribe i egen barm, og det kræver altså selvjustits, hvis vi vil nogen vegne med det her, men jeg håber bestemt, at vi kan flytte nogle ressourcer fra unødvendigt bureaukrati over til nogle fornuftige opgaver, der direkte har med vores børn, ældre og syge at gøre.
Et andet tema, som ikke har været diskuteret så meget i dag, er hele infrastrukturen.
Det er ikke befordrende for hverken miljøet, familielivet eller forholdet til arbejdspladsen, at man på grund af bilkøer eller forsinkede tog ikke kommer på arbejde i ordentlig tid, at man kommer for sent hjem, og at man holder i kø, mens de skadelige stoffer drøner ud i atmosfæren.
Nu er det sådan, at pengene er afsat og skinnerne ved at blive repareret.
Vi skal have nye signaler, og vi ved at lave VVM-undersøgelser på forskellige nye jernbanestrækninger.
Det betyder, at vi inden længe får en bedre kollektiv transport, så der bliver et reelt alternativ til bilen.
Men der er ingen tvivl om, at vi har brug for mere plads på vejene, særlig i hovedstadsområdet og i det østjyske.
Vi skal derfor i gang med et meget spændende og nødvendigt arbejde med at få lavet en trafikinvesteringsplan, der rækker nogle år ud i fremtiden.
Det skal selvfølgelig være med afsæt i infrastrukturkommissionens rapport, som forhåbentlig kommer inden så længe.
Der er meget at gå i gang med, men jeg skal lige runde anden omgang af med at sige, at vi Konservative støtter det forslag til vedtagelse, som er fremsat af hr. Kristian Thulesen Dahl.
Morten Østergaard (RV), 2007-11-29:
Det er sådan set også en del af det andet forslag til vedtagelse, hvor man opfordrer til, at der indledes politiske forhandlinger om en kvalitetsreform, så det kan jo ikke være indholdet, der gør, at fru Henriette Kjær på Det Konservative Folkepartis vegne vælger at pege på hr. Kristian Thulesen Dahls forslag til vedtagelse.
Derfor må jeg spørge: Hvad er det for nogle af de andre punkter, som gør sig gældende, og som gør, at man i Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte det forslag til vedtagelse, som vi er med i?
Er det det med, at man vil øge ulandsbistanden?
Er det skattereformen?
Er det klimapuljen?
Eller er det den brede aftale om asyl, der forhindrer Det Konservative Folkepartis tilslutning til et forslag til vedtagelse, som indeholder alt det, der står i det forslag til vedtagelse, som man i stedet har bestemt sig for at støtte?
Henriette Kjær (KF), 2007-11-29:
Der er jo slet ikke noget i det forslag til vedtagelse, som vi ikke kan støtte; vi synes, at det er et fantastisk godt regeringsgrundlag, og vi synes, at det er fyldt med gode forslag.
Men omvendt kan man jo også lave ikkeprøven i her tilfælde og spørge hr. Morten Østergaard, hvorfor De Radikale ikke kan støtte det forslag til vedtagelse, der er fremsat af hr. Kristian Thulesen Dahl.
Er det, fordi man ikke vil samarbejde med Dansk Folkeparti?
Er det, fordi man ikke vil give dem credit for, at de nu kommer med et forslag om, at man faktisk skal forbedre den offentlige sektor?
Hvorfor vil De Radikale ikke støtte det?
Det kan man faktisk spørge sig selv om, og det gør jeg.
Frank Aaen (EL), 2007-11-29:
Nej, men jeg er i tvivl om, hvordan SF havde tænkt sig at tegne oppositionen til regeringen, for det, vi har set - undskyld mig - er, at man har kalkeret regeringsgrundlaget, er gået sammen med Ny Alliance og De Radikale, har fremlagt det som sin egen politik og har skoset regeringen for ikke at ville stemme for dens egen politik, underforstået at SF var indstillet på at stemme for den politik, der er fremlagt i forslaget til vedtagelse.
Undskyld mig, så må der altså være en del borgere, som bliver en anelse bekymrede.
Nu har jeg det ikke altid på samme måde som hr. Villy Søvndal, nemlig at komme med gode råd til andre partier, for det ikke altid, at man kan tro på, at de er ment så venligt, som de lyder.
Men jeg vil sige, at hvis vi skal skabe et troværdigt alternativ til venstre i dansk politik, så synes jeg ikke, at det er fremkommeligt at lave den slags stunt, som vi har set i dag.
Henriette Kjær (KF), 2007-11-29:
Det er jo ganske rigtigt, at det, der står i regeringsgrundlaget, i høj grad er konservativ politik.
Og vi har jo markeret, at det er konservativ politik, ved at det er optrykt i et regeringsgrundlag.
Derfor har vi måske ikke samme markeringsbehov som De Radikale og andre partier, der står bag det forslag til vedtagelse, som Ny Alliance har fremsat.
For det er kendt, at vi selvfølgelig går ind for de ting, der er listet op i regeringsgrundlaget.
Jeg må bare sige, at jeg synes, at det nu er ved at nærme sig det lidt barnagtige.
Helge Adam Møller (KF), 2007-11-29:
Det virker lidt usædvanligt, at jeg tager ordet for en kort bemærkning.
Jeg kan sige, at jeg i løbet af det sidste kvarter har snakket med alle de partier, der er repræsenteret her i Folketinget - enten med deres formænd eller med deres gruppeformænd.
Vi er alle sammen enige om, at vi på baggrund af den viden, vi har fået inden for den sidste time om de to unge soldater, der er omkommet i Afghanistan, synes, at det rigtigste og mest hensigtsmæssige vil være, at vi ikke fortsætter debatten, men tager den tid, der skal bruges til at ringe til afstemning, og derefter foretager afstemningen.
Og jeg kan sige, at jeg har talt med alle partier, der er repræsenteret i Folketinget.
Morten Østergaard (RV), 2007-11-29:
Hvis man skal lave ikkeprøven, kan jeg sige: Det vil vi ikke.
Og det vil vi ikke, fordi det indhold, der er der, er med i vores forslag til vedtagelse - der er bare også flere ting med.
Men det kan selvfølgelig være sådan, at hvis man synes, at det ikke vigtigt med udviklingsbistand, ikke er vigtigt med en skattereform, ikke er vigtigt med en klimapulje og ikke er vigtigt med en bred aftale om asyl, så siger man som fru Henriette Kjær, nemlig at så støtter man hr. Kristian Thulesen Dahl.
Derfor er spørgsmålet jo her: Vælger man det, som jeg forstår er konservativ politik - det må man næsten formode, når det står i regeringsgrundlaget - eller vælger man hr. Kristian Thulesen Dahl?
Det er jo det valg, man har her.
Og der synes jeg bare, at det er skuffende, uanset hvad man måtte mene om manden, at man så vælger hr. Kristian Thulesen Dahl frem for sin egen politik.
Per Clausen (EL), 2007-11-29:
Jeg vil gerne stille et enkelt spørgsmål til hr. Villy Søvndal om indholdet i den politik, som hr. Villy Søvndal vil føre.
Det er jo i forvejen sådan, at SF er med i en aftale, hvor man gennem satspuljeforliget sørger for, at folk på efterløn, førtidspensionister og folkepensionister får en dårligere regulering end dem, der i arbejde.
Nu kan jeg se på det forslag til vedtagelse, SF står bag, at man også er indstillet på at indgå i at lave en skatteaftale, hvor det er sådan, at de, der har arbejdsindkomster, skal betale mindre i skat, mens det jo sådan set meget klart fremgår, at det skal pensionister, førtidspensionister og efterlønsmodtagere ikke.
Hvordan får hr. Villy Søvndal det til at passe sammen med det indtryk, han ønsker at give af, at SF er et parti, der lægger vægt på, at der er social balance i de ting, der foregår?
Villy Søvndal (SF), 2007-11-29:
Det skal vi nok holde øje med, når vi skal i gang med en forhandling om skat, hvis det bliver centralt, og jeg kan berolige hr. Per Clausen fuldstændig med, at det, vi har blik for i forhold til en skattereforms virkninger, er lavindkomstgrupperne i samfundet.
Det vil sige, det er også pensionisterne, det er dem på kontanthjælp, det er dem på dagpenge, som vi vil være optaget af samtidig med dem på lav løn.
Hele vores skatteprofil bygger på, at vi ønsker at flytte skat, sådan at lavindkomstgrupperne vinder på en skattereform, vi deltager i, og det vil vi være optaget af, hvis vi kommer til at deltage i konkrete forhandlinger.
Per Clausen (EL), 2007-11-29:
Jeg mente også nok, at det var sådan, SF's politik var, ligesom der også var et eller andet med boligskatterne, som SF havde en holdning til indtil midt under valgkampen.
Men jeg vil bare spørge hr. Villy Søvndal om, hvordan det så kan være, at man er med i en vedtagelse, hvor det jo klart fremgår, at det ikke er pensionister og efterlønsmodtagere, der skal have skattelettelser, men kun arbejdsindkomster, og hvor man oven i købet skriver, at i forbindelse med skattereformen kan en skat eller afgift sættes op, forudsat at skatten på arbejde sænkes tilsvarende.
Det vil sige, at hvis man tager den vedtagelse bogstaveligt - og det skal man gøre, trods alt - så betyder det, at f.eks. forhøjede energiafgifter, som rammer pensionister, kan SF godt gå med til, hvis det er sådan, at skatten på arbejde bliver sat ned, og det er vel ikke socialt afbalanceret.
Villy Søvndal (SF), 2007-11-29:
Nej, det er bestemt ikke socialt afbalanceret, og derfor kan man slet ikke forestille sig, at SF vil deltage i en skattereform, der har en sådan skæv virkning.
Det, der vil være afgørende for os, er en prøve, der hedder, at en skattereform - jeg tror også, jeg var inde på det i min ordførertale - skal medvirke til mindre social ulighed i vores samfund og skal i øvrigt tjene de miljøhensyn, som vi også vil have med i en skattereform.
Line Barfod (EL), 2007-11-29:
Jeg må indrømme, jeg er lidt forvirret.
Altså, hvis hr. Villy Søvndal siger, at det, der står i forslaget til vedtagelse, ikke er SF's politik, og hr. Villy Søvndal heller ikke går ud fra, at det er politikken hos nogle af de andre partier, der står bag forslaget til vedtagelse, hvorfor har man så skrevet det i et forslag til vedtagelse?
Hvorfor skriver man i et forslag til vedtagelse, at man går ind for en skattepolitik, som vi nu får at vide af hr. Villy Søvndal at man ikke går ind for?
Det ville da være mere naturligt at skrive et forslag til vedtagelse om, hvad det er for en skattepolitik, man gerne vil have.
Villy Søvndal (SF), 2007-11-29:
Det vil jo altid være sådan, når man laver et forslag til vedtagelse, at man ikke laver SF's detaljerede skattereform, alene af den grund at det vil kollidere med ønsket om, hvor mange ord der må stå.
Enhedslisten kan være fuldstændig tryg ved, at SF's skatteprofil fuldstændig uforandret er, at vi ønsker en omfordeling, hvor vi sikrer lavindkomstgrupperne i det her samfund til fordel for at lade dem, der har de brede skuldre, betale noget mere.
Det har altid været SF's skattepolitik.
Det er det fortsat.
Line Barfod (EL), 2007-11-29:
Men for at forstå det: Når der her i forslaget til vedtagelse står, at de partier, der stiller forslaget til vedtagelse, går ind for en skattereform, hvor det kun er skatten på arbejde, man sænker, og hvor man, hver gang man vil hæve en afgift, skal sænke skatten på arbejde, men altså ikke skatten for pensionister, kontanthjælpsmodtagere osv., så er det i direkte modstrid med SF's politik.
Er det sådan, jeg skal forstå det, hr. Villy Søvndal siger?
Villy Søvndal (SF), 2007-11-29:
Nej, det ikke sådan, fru Line Barfod skal forstå det, Villy Søvndal siger.
Det, vi siger, er, at vi er meget opmærksomme på og optaget af
det tror jeg alle, der kender SF's historie, ved - en socialt retfærdig fordelingsprofil, og det betyder, at vores skattepolitik går ud på at sikre, at velhavende i det her samfund kommer til at bidrage noget mere i en skattereform, og til gengæld vil vi meget gerne løfte lavindkomstgrupperne.
Det har altid været SF's skattepolitik, og det er det fortsat.
Frank Aaen (EL), 2007-11-29:
Det var det, vi også prøvede at sige med vores ordførerindlæg, nemlig at man jo skal passe på, at man ikke bliver så taktisk i sin ageren for at prøve ligesom at indkredse regeringen, at der slet ikke er nogen, der kan forstå, hvad der foregår, og se, at der er et alternativ.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-11-29:
Vi agter at leve op til vores valgløfte, ja.