runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eyvind Vesselbo (V), 2008-11-07:
Nu ved jeg ikke, om det er nødvendigt at lægge pres på ministeren, men som jeg sagde, vil jeg og Venstre godt drøfte med ministeren, om vi ikke skal gøre det her, og derfor er jeg selvfølgelig positiv, hvis det er det, der er hr. Jørn Dohrmanns svar.
Vi er positive over for at gå ind i en drøftelse med kommunerne om det her, og dermed er jeg også sikker på, at regeringen vil gøre det.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-11-07:
Jeg vil spørge hr. Eyvind Vesselbo, om han ikke er enig i, at KL har sendt et høringssvar, som jo direkte opfordrer til, at der nok skal være en anden fordeling, og derfor går jeg også ud fra, at hr. Eyvind Vesselbo har den opfattelse, at KL gerne vil diskutere det her.
Det, jeg bare ganske fredsommeligt spørger til, er: Vil hr. Eyvind Vesselbo lægge pres på ministeren, sådan at ministeren tager kontakt til KL, så vi, inden lovforslaget bliver vedtaget, får afklaret, om der er en anden mulighed, som både KL og regeringen kan bakke op?
Det er bare det.
Frank Aaen (EL), 2008-11-07:
Desværre er vi de eneste, der siger, at vi hellere vil have en god og høj folkepension til alle i stedet for en støtteordning, der begunstiger dem, der har flest penge at spare op.
Det er rigtigt, og det er mærkeligt, at vi står alene med det synspunkt, men det synspunkt har vi.
Når nu skatteministeren henviser til høringssvarene, som om de skulle være en ros til det her lovgivningsarbejde, vil jeg igen sige, at jeg sådan set tror, at embedsmændene har gjort alt, hvad de kunne, men man skal da bare være opmærksom på, at over halvdelen af de sider, der bruges på at gengive høringssvar og kommentarer dertil, kommer fra en brancheforening, der hedder Forsikring & Pension, som altså har den entydige og helt legitime målsætning, men ikke min målsætning, nemlig at minimere skattebetalingen.
Så man behøver jo ikke være glad, fordi de, der ønsker at minimere skattebetalingen, roser lovforslaget.
Man skulle måske hellere være lidt mere betænkelig.
Mere end halvdelen af resten af høringssvarene kommer fra revisorer, som har samme målsætning, nemlig at minimere skattebetalingen.
Så derfor kan det være, inden man bliver alt for glad for, at man får ros, at man skal overveje, om det er et godt sted at få ros fra.
Kristian Jensen (V), 2008-11-07:
Jeg synes sådan set, når vi kigger på dem, som har kommenteret det, og det er ikke bare brancheforeningen, det er også en lang række andre organisationer, at det egentlig er glædeligt, at de roser intentionerne, og hvis jeg skal være helt ærlig, synes jeg egentlig ikke, at det er nogen skam, at en brancheorganisation anerkender, at vi har gjort det nemmere for virksomhederne at administrere skattelovgivningen.
Jeg kan ikke forstå, hvis hr. Frank Aaen skulle have det synspunkt, at det skal være besværligt at administrere lovgivningen.
Når jeg læser høringssvarene igennem, kan jeg se, at der sådan set i høj grad er en anerkendelse af, at vi præciserer lovgivningen, sådan at den er nemmere at administrere.
Men da jeg ikke skal tale for andre, kan jeg nøjes med at tale på regeringens vegne og sige: Vi er interesseret i at fjerne administrativt bøvl fra virksomhederne, og hvis vi, uden at det skader den skattebetaling, som der naturligvis skal være, kan gøre det nemmere for virksomheder at administrere, bruge mindre kræfter på bøvl og flere kræfter på at levere et godt produkt til deres kunder, så er jeg glad for det.
Frank Aaen (EL), 2008-11-07:
Det var faktisk det med at minimere bøvl og muligheder for huller og snyd, som var en del af mit første indlæg i den her debat, nemlig at man fjernede fradragsmuligheden og sagde, at når folk sparer op, er det af beskattede midler.
Til gengæld er det, de hæver, når de hæver opsparingen, også skattefrit.
Det er det, som gælder for alle mulige andre former for opsparing.
Hvis vi også brugte det på pensionsområdet, slap vi for rigtig, rigtig meget bøvl.
Så jeg er meget for at fjerne bøvl, jeg er meget for at fjerne muligheder for skattetænkning.
Men det eneste, jeg sådan set prøvede at sige før til ministeren, var, at når man får ros fra brancheorganisationer, som vi ved har til målsætning at minimere skattebetaling, skal man ikke, som ministeren gjorde før, måske bare tage det på indtægtssiden.
Så kan det også være, at det hører til på udgiftssiden.
Det var bare det, jeg prøvede at sige i al almindelighed.
Man kan ikke bare sådan bruge partshaveres ros til at sige: Ih, hvor er jeg dygtig.
Det kan godt være, at det er, fordi de synes, at de selv er for dygtige.
Kristian Jensen (V), 2008-11-07:
Hvis man nu går ind og læser høringssvarene - og de høringssvar, der er kommet ind fra Forsikring & Pension, ligger da i hvert fald på Skatteministeriets hjemmeside, så vidt jeg ved, og jeg tror også, at man kan finde dem på Folketingets hjemmeside, og man kan i hvert fald læse det i forbindelse med lovforslaget, hvor en stor del af de mange sider, som hr. Frank Aaen har kommenteret, netop er en gengivelse af alle de høringssvar, der har været - så vil man kunne se, at der, hvor vi har anerkendt rosen fra Forsikring & Pension, er der, hvor de har rost os for at gøre lovforslaget nemmere at administrere, og der, hvor vi ikke er så positive, er der, hvor Forsikring & Pension ønsker at få en særlig fordel for danske virksomheder, som udenlandske virksomheder ikke har.
Det kan vi naturligvis ikke.
Og så er vi tilbage ved det grundlæggende: Jeg, regeringen og et bredt flertal i Folketinget er af den klare opfattelse, at vi skal understøtte danskernes motivation til at spare op til deres egen alderdom.
Set internationalt er vi rost for at have en bred spredning af opsparing til alderdom, og det ønsker vi at fortsætte med.
Derfor ønsker et bredt flertal i Folketinget at fortsætte med en skattebegunstigelse.
Det er Enhedslisten så uenig i.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-11-07:
Det er ikke hver dag, at terrorbekæmpelse og miljøet behandles i samme åndedrag, men det er ikke desto mindre tilfældet med det foreliggende lovforslag om ændring af lov om kemiske stoffer og produkter og lov om miljøbeskyttelse.
Midlet, der skal sikre farlige stoffer mod tyveri eller misbrug af mennesker, der har til hensigt at skade andre, er flerfoldigt.
Andre såkaldte terrorrelevante stoffer reguleres via anden lovgivning.
Med dette lovforslag bliver det muligt at fastlægge nogle regler for virksomheder og institutioner på en række områder.
F.eks. skal virksomheder og institutioner udpege ansvarlige for opbevaring af de omfattede stoffer.
Det bliver muligt at stille krav om lagerstyring, og det bliver muligt at stille krav til såkaldte risikovirksomheder om miljøbeskyttelse i tilfælde af terror.
Ligeledes berører lovforslaget bekæmpelsesmidler og administrationen af bekæmpelsesmidler.
Lovforslaget er som sagt en naturlig forlængelse af regeringens øvrige initiativer i forbindelse med bekæmpelse af terror, og loven omhandler både regler og retningslinjer for bedre håndtering af udvalgte kemiske stoffer samt mere hensigtsmæssig administration af godkendelser af bekæmpelsesmidler.
Vi synes, det er et godt lovforslag, og at det er et godt initiativ, som regeringen her har taget, og Venstre støtter forslaget.
Jeg har også fået den opgave at sige, at Liberal Alliance også støtter forslaget.
De kan ikke selv være til stede.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-11-07:
Jeg noterer mig, at ordføreren i sin tale kun forholder sig til den ene del af forslaget, netop den del, der handler om terrorbekæmpelse, og der er jeg egentlig ikke uenig med hr. Eyvind Vesselbo, men jeg vil spørge, hvordan Venstre stiller sig til den anden del, der handler om, at revurdering af pesticider i virkeligheden kan udsættes i op til 19 år.
I Danmark har vi det sådan i dag, at vi revurderer hvert tiende år, men med det her lovforslag kan man i virkeligheden gøre det muligt blot at gøre det hvert nittende år, hvilket vil være en forværring i forhold til den nuværende lovgivning.
Hvordan stiller Venstre sig til det?
Eyvind Vesselbo (V), 2008-11-07:
Det, der jo er vigtigt i den her sammenhæng, er det, jeg også sagde i min ordførertale, nemlig at sikre, at kemiske stoffer, herunder også pesticider og andre stoffer, som skal godkendes, ikke kan bruges til terror, og der må man altså bruge de midler, som er nødvendige i den her sammenhæng for at sikre det.
Så derfor er jeg enig i det, der står i lovforslaget.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-11-07:
Jeg er helt enig med ordføreren i, at vi i den ene del, den om terrorbekæmpelse, skal give miljøministeren hjemmel til i virkeligheden at få frie hænder til at vælge, hvad han videre vil gøre, men den anden del om pesticider handler om implementering af bl.a. et EF-direktiv, men også om, på hvilken måde vi kan gøre det i Danmark, og jeg har ikke hørt, hvad ordføreren mener om det.
Kunne det derfor ikke være en idé at skille de to dele af lovforslaget, så vi ikke får den her form for lovsjusk, som der i virkeligheden er tale om, når man blander to så vidt forskellige ting i et lovforslag og vi derfor heller ikke får Venstres holdning til den anden del?
Eyvind Vesselbo (V), 2008-11-07:
Jeg mener, at min holdning var ganske klar.
Jeg sagde, at vi støtter det, der står i lovforslaget, og at det jo selvfølgelig ikke er uden grund, at det er kombineret på den her måde.
Så jeg kan slet ikke følge ideen om at dele det her lovforslag.
Benny Engelbrecht (S), 2008-11-07:
Miljøministerens forslag er et nyt element i arbejdet med at forebygge og forhindre terror.
Denne nye brik til billedet drejer sig i al væsentlighed om, at ministeren vil have lovgrundlag til at gennemføre en række anbefalinger, der er kommet fra arbejdsgruppen for forebyggelse af terror med farlige stoffer.
Derfor har vi så brug for denne ændring i kemikalieloven.
I forbindelse med Socialdemokraternes beredskabsudspil for 3 år siden gjorde vi det klart, at vi er meget tilfredse med den udvikling, der har været i beredskabsarbejdet, og at vi derfor deltager i debatten og hele tiden forbereder nødvendige nye beslutninger.
Forslaget har to elementer, nemlig for det første at gennemføre Miljøministeriets andel af regeringens samlede handlingsplan for bekæmpelse af terror.
Det handler her nærmere bestemt om anbefaling 42 vedrørende farlige stoffer, som blot er en af handlingsplanens i alt 49 anbefalinger.
For det andet foreslår ministeren på visse vilkår at give mulighed for at forlænge godkendelser af bekæmpelsesmidler.
I samme åndedrag ønsker ministeren at præcisere reglerne om frister for udfasning i Danmark af de bekæmpelsesmidler, der ikke kan være på markedet efter EU-reglerne.
At denne del er indarbejdet i dette lovforslag, kan virke lidt malplaceret, som det også allerede nu er fremgået af debatten, og vi vil derfor fokusere meget på denne problemstilling i det kommende udvalgsarbejde.
Det ser faktisk ud, som om det ville have været mere hensigtsmæssigt at behandle denne del af lovforslaget selvstændigt, og derfor vil vi også stille spørgsmål om en sådan adskillelse under udvalgsarbejdet.
Der er stor fornuft i den del af lovforslaget, der vil give hjemmel til miljøministerens ret til at fastsætte regler om øgede krav til tyverisikring af gifte, udpegning af ansvarlige personer til sikring af giftstofferne samt til af og til at vurdere de personer, der har ansvar for omgang med og opbevaring af omtalte gift.
Terrorsikring skal også indskrives i miljøbeskyttelsesloven, således at sikring mod terror kommer ind i virksomhedernes interne sikkerhed og beredskab.
Ændringer i kemikalielovens bestemmelse om bekæmpelsesmidler åbner mulighed for, at godkendelserne kan blive forlænget ud over 10 år.
Det mener ministeren at der er brug for, bl.a. fordi EU forlænger de harmoniserede vurderinger af ukrudtsmidler, der ligger til grund for de danske produktgodkendelser.
Her er vi som tidligere omtalt betænkelige, og vi vil se nærmere på det.
Da indholdet af EU-bestemmelser i forslaget er ganske højt, må vi naturligvis hurtigt og driftssikkert omsætte dem til dansk lovgivning, så vi kan få ens terrorregler gældende i hele EU-området, og derfor må det også vække undren, at man har lagt lidt sten i vejen for sådan en hastig behandling ved at tage spørgsmålet om forlængelse af godkendelser af bekæmpelsesmidler med i dette forslag.
Vi vil dog undersøge høringssvarenes indhold nærmere i løbet af udvalgsarbejdet og ikke mindst som sagt søge spørgsmålet om forlængelse af godkendelser af bekæmpelsesmidler meget nøje afklaret.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-11-07:
Dansk Folkeparti ser også med velvilje på forslaget, som ligger her.
Det er klart, at når der i den tid, vi lever i, er nogle ting, som godt kunne blive lidt bedre, altså hvor vi kan sige at der er plads til forbedring, er vi selvfølgelig med på det.
Det er klart, at når der er nogle lagre af gifte, skal der også være en lagerstyring, og det skal være sådan, at de her giftstoffer og kemikalier bliver opbevaret på en ansvarlig måde.
Så derfor må vi sige, at med de elementer, der er her, og som andre har været inde på, nemlig at man kigger på de relevante risikovirksomheder og stiller krav til dem, er vi selvfølgelig med på det.
Der, hvor man kunne tage diskussionen med hensyn til forslaget, er selvfølgelig, om man er enig i, at der skal gå så lang tid, inden de kemikalier, plantebeskyttelsesmidler og andre midler bliver godkendt og vi får harmoniseret reglerne, men vi er også nødt til at udvise fleksibilitet, idet vi jo godt ved, at der er mange stoffer, som skal godkendes, og der skal vi altså have nogle smidigere regler.
Så at vi udviser noget smidighed og noget fleksibilitet, er helt i tråd med, at vi selvfølgelig også får det gennemført så hurtigt som muligt.
Det er jo lidt ærgerligt, hvis det tager 1 år mere, end det kunne have taget, men vi tror på, at den her godkendelsesproces selvfølgelig er lagt i faste rammer, så det sker på den hurtigste og den bedste måde.
Men til lovforslaget som helhed er vi positivt stemt, og vi ser frem til de videre forhandlinger.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-11-07:
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg synes, det er helt uacceptabelt, at man blander to ting sammen i forslaget.
Det er mildest talt sjusk at placere to så forskellige temaer i samme lovforslag.
Man kan næsten tale om en form for afpresning, for hvem er imod bedre beskyttelse mod kemikalier, der kan bruges til terror?
Men er man så automatisk tilhænger af at fifle med revurdering af kemikalier?
Det kan vi i hvert fald ikke acceptere.
Prøv at vende sætningen om og se, hvorfor rækkefølgen er, som den er.
Vi har tidligere diskuteret her i Folketingssalen, at man ikke skal sjuske med lovgivning, og at det er vigtigt, at man adskiller tingene, og det vil vi gerne opfordre til sker igen.
Set med SF's øjne er den første del angående terrorbekæmpelse helt i orden.
Vi synes selvfølgelig, at ministeren skal have hjemmel til at fastsætte regler for at forebygge, at meget giftige stoffer kan bruges til andre formål såsom terror m.v.
Det har vi intet problem med.
Men den anden del af lovforslaget giver grund til bekymring.
Her ønsker man at lade godkendelse af pesticider, som normalt løber over 10 år, blive forlænget uden revurdering i takt med EU’s godkendelser af aktivstoffer i pesticider, som også normalt vil blive revurderet hvert tiende år.
Den danske bekæmpelsesmiddelgodkendelse sker på nuværende tidspunkt på baggrund af EU's aktivstofvurderinger, og det fremgår af både lovforslaget og høringssvarene, at EU’s aktivstofvurdering i nogle tilfælde falder for sent, og at man med lovforslaget her derfor vil gøre det muligt at forlænge godkendelser af pesticider uden revurdering.
Dermed kan der opstå problemer med hensyn til udfasning af særlig skadelige pesticider til fordel for nye og mindre skadelige pesticider, og det har vi ingen interesse i.
Hvis godkendelse af pesticider forlænges uden revurdering, er der risiko for, at meget skadelige pesticider ikke bliver erstattet af mindre skadelige, når det er muligt, og dermed tager specielt vandmiljøet alvorlig skade.
Set i lyset af de mange problemer, der er med pesticider i Danmark, har vi svært ved at acceptere en forlængelse uden revurdering.
I værste tilfælde bliver der tale om, at et stof kan være på markedet i yderligere 9 år uden vurdering, det vil altså sige i i alt 19 år, og med den nye viden, vi hele tiden får om pesticider, er det ikke acceptabelt.
Danmark er kendt som et land, der normalt er fremme i skoene, når det gælder kemikalier og pesticider.
Forslaget her synes vi desværre banker os nogle år tilbage, derfor kan vi ikke støtte den del af lovforslaget, og jeg vil meget stærkt opfordre ministeren til at dele forslaget i to.
Det håber jeg han vil svare på i sit senere indlæg.
Mike Legarth (KF), 2008-11-07:
I min forrige ordførertale ville jeg egentlig gerne have talt mere om CFC-beskatningen og selskabsskatteloven, men jeg tog forskud på det her lovforslag og talte også en hel del om pensionsbeskatningsloven, og det vil jeg så koncentrere mig mere om den her gang og uddybe det ved at gentage nogle af mine pointer fra den tale, nemlig at lovforslaget har til formål at foretage en række justeringer i form af mindre ændringer og præciseringer af de regler og den omlægning af beskatningssystemet, der blev gennemført sidste år.
Den alternative valgfrie metode imødegår en række uhensigtsmæssigheder, som pensionsbranchen har påpeget, ved den opgørelsesmetode, som kommer til at gælde fra og med indkomståret 2010.
Forslaget sikrer, at pensionsbeskatningsreglerne er i overensstemmelse med den tiltænkte udformning ved omlægningen af de danske pensionsbeskatningsregler, som blev vedtaget sidste år, som nævnt, og forslaget medfører derfor ingen provenumæssige konsekvenser.
Også under det her lovforslag skal jeg tilkendegive, at Liberal Alliance støtter forslaget på samme måde som De Konservative.
Jacob Jensen (V), 2008-11-07:
Der er jo tale om et ganske teknisk lovforslag, kan man godt sige uden at overdrive, som er en opfølgning på de omfattende ændringer, som blev gennemført tilbage i 2007 vedrørende regler om beskatning af selskaber.
Ændringerne, som vi foretog i 2007, havde til formål at gøre den danske selskabsbeskatning mere solid og mere konkurrencedygtig, og det er jo i sig selv et godt formål.
I den forbindelse blev selskabsskatten også nedsat fra 28 til 25 pct., samtidig med at der bl.a. blev indført et loft over fradragsberettigede finansieringsudgifter samt en nedsat afskrivningssats for bygninger og driftsmidler, som har lang levetid.
Baggrunden for de ændringer, der blev foretaget på det tidspunkt, var, at de gældende regler ikke helt kunne forhindre internationale koncerner i at lægge deres finansieringsudgifter i Danmark, mens indtægterne og dermed beskatningsgrundlaget blev placeret i udlandet.
Med så stort og omfattende et lovkompleks er det naturligvis vores opfattelse, at når virksomhederne og myndighederne lige har haft lidt tid til at indhente erfaringer med regelsættet, kan der så være behov for at tilpasse eller justere lovforslagene af mere teknisk karakter, og det er så også derfor, vi behandler forslaget her i dag, som netop har mange mindre og mere tekniske justeringer.
Bl.a. har der vist sig en utilsigtet virkning, som bevirker, at velkonsoliderede virksomheder har kunnet opleve en fradragsbegrænsning.
Det vil der nu blive rettet op på.
I det nuværende regelsæt medregnes eksempelvis fordringer ved varesalg i aktivmassen, når fradragsretten beregnes, mens fordringer ved salg af tjenesteydelser ikke bliver medtaget.
Vi ser ikke umiddelbart nogen grund til, at der skulle være den forskelsbehandling, og det bliver der så også rettet op på med forslaget her i dag.
Endvidere sker der med forslaget tilpasning og præciseringer på en lang række områder, bl.a. i reglerne om skattefri omstrukturering af virksomheder samt i reglerne om tilskud mellem koncernforbundne selskaber, men der er ikke nogen ændringer af den grundlæggende substans og af den opbygning og de virkemåder, som er i det oprindelige regelsæt, som blev vedtaget i 2007.
Der er som sagt mange tekniske tilpasninger, som skal følge op på regelsættet fra 2007, og som skal gøre Danmarks selskabsbeskatning mere robust og mere konkurrencedygtig, og derfor støtter vi også dette forslag.
René Skau Björnsson (S), 2008-11-07:
Lovforslaget handler jo om nogle ret komplicerede justeringer af selskabsbeskatningen, som vi vedtog sidste år.
Målet med det her forslag er at gøre den gældende lov mere præcis.
Det er vigtigt, at vores love kommer til at virke efter hensigten.
Så forslaget er tilsyneladende ikke helt klart og præcist, men det forventer jeg at vi kan få løst under udvalgsbehandlingen.
Vi Socialdemokrater går positivt ind i arbejdet med det her lovforslag.
Mikkel Dencker (DF), 2008-11-07:
Som Venstres ordfører var inde på for et par minutter siden, er lovforslaget her en opfølgning på den aftale, som Dansk Folkeparti og regeringen indgik tilbage i april 2007 omkring selskabsbeskatningen her i landet, som bl.a. indebar en nedsættelse af selskabsskatten fra 28 til 25 pct.
I Dansk Folkeparti ser vi meget positivt på lovforslaget her.
Det virker, som om det er nogle ganske logiske ændringer, der laves med ordningen her.
Vi har selvfølgelig også læst høringssvarene og tager til efterretning, at der har været nogle kommentarer til det.
Men jeg må sige, at vores indstilling til lovforslaget er positiv; vi ser det som nogle ganske udmærkede justeringer.
Så vi støtter lovforslaget her.
Mike Legarth (KF), 2008-11-07:
Tak hr. formand.
Et kort resumé: Med omlægningen af pensionsskattesystemet i 2007, som de øvrige ordførere har været inde på, blev skattebegunstigelsen efter pensionsbeskatningsloven udvidet til også at omfatte indbetalinger til pensionsordninger oprettet i livsforsikringsselskaber, pensionskasser og pengeinstitutter i lande inden for EU og det, vi kalder EØS-samarbejdet.
Desuden blev pensionsafkastbeskatningsloven affattet på ny, da det ikke var muligt at bibeholde skattepligten på institutniveau for ordninger i livsforsikringsselskaber og pensionskasser, da dansk beskatningsret ikke kan udstrækkes til udenlandske pensionsselskaber.
Efter den nye pensionsafkastbeskatningslov blev skattepligten omlagt fra institut- til individniveau, altså enkeltperson, således at skattepligten som hovedregel påhviler den enkelte indehaver af pensionsordningen. Lovforslaget har i øvrigt til formål at foretage en række justeringer i form af mindre ændringer og præciseringer af de regler om omlægning af pensionsbeskatningssystemet, der blev gennemført i 2007.
For så vidt angår pensionsafkastbeskatningsloven, skal særligt fremhæves indførelse af en alternativ opgørelsesmetode af beskatningsgrundlaget for pensionsafkastskatten.
Den alternative valgfrie metode imødegår en række uhensigtsmæssigheder, som pensionsbranchen har påpeget ved den opgørelsesmetode, som kommer til at gælde fra og med indkomståret 2010.
Forslagene under et sikrer, at pensionsbeskatningsreglerne er i overensstemmelse med den tiltænkte udformning og omlægning af de danske pensionsbeskatningsregler, som blev vedtaget i Folketinget i december sidste år, og forslaget medfører derfor ingen egentlige provenuændringer.
Jeg skulle hilse fra Liberal Alliance og sige, at de også tilslutter sig lovforslaget på samme måde som De Konservative.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-11-07:
Også i Det Radikale Venstre ser vi positivt på forslaget, sådan som de øvrige ordførere har gjort det.
Høringssvarene giver selvfølgelig anledning til diskussion i udvalget, og jeg forstår, at forslaget er sendt i fornyet høring, og der kan jo også af den fornyede høring komme reaktioner, som bliver vigtige for os at behandle i udvalgsarbejdet.
Men som sagt har vi en positiv holdning til det og også et håb om, at det er lovgivning, der relativt hurtigt kan færdiggøres.