runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Homann (SF), 2007-10-05:
Jeg har heller ikke nogen overraskelser i ærmet i forhold til den sidste behandling.
Der er jo ikke sket så meget med selve lovforslaget, men jeg synes, at hvis man kigger på, hvad der er sket i virkelighedens verden, er argumenterne imod lovforslaget jo kun blevet stærkere.
Uanset om man skeler til højre eller venstre, er der sådan set bred enighed om, at forslaget i bedste fald er utilstrækkeligt og i værste fald dybt skadeligt.
De svar, vi har fået fra skatteministeren på vores spørgsmål, har været gode og ærlige, for de dokumenterer jo, at der er en utrolig skævhed i gevinsterne af forslaget.
Forslaget er meget socialt skævt, og det bliver endnu mere socialt skævt med tiden, fordi vi, takket være den prop som den nye konservative skatteordfører og hans parti har fået gennemført, vil få en stadig forhøjelse af topskattegrænsen og yderligere skattelettelser til de mest velstillede.
Det er ganske mange penge, der bliver brugt det til det her, og som alternativt kunne være brugt til velfærd.
Man skal huske på, at når Venstres ordfører kunne stå heroppe og sige i sin ordførertale, at der ikke er nogen af pengene her, som kunne være brugt til velfærd, er den eneste grund til det, at man accepterer præmissen skattestoppet.
Det er skattestoppet, der forhindrer, at man kunne have brugt de her penge til velfærd.
Ingen sund fornuft forhindrer, at man kunne har sagt: Vi hæver energiafgifterne, så de følger prisudviklingen, og så bruger vi de penge, som kommer ind, på at lave nogle tiltrængte forbedringer af velfærden.
Det eneste, der lægger sten i vejen for et så fornuftigt tiltag, er, at man har tilsluttet sig skattestoppet.
Det bliver endnu mere absurd, når man ser, hvad der foregår i kommunerne lige nu.
På trods af at man skærer ned på børnepasning, ældreomsorg og folkeskoler, er det umuligt for et stort flertal af kommunerne at få økonomien til at hænge sammen.
Det er også umuligt for dem at få økonomien til at hænge sammen, selv om skatten bliver hævet moderat, og det er derfor, ganske mange kommuner står over for ganske voldsomme skattestigninger.
Og hvad betyder det?
Jo, takket være det skattesystem og det skattestop, vi har, betyder det, at de dårligst stillede bliver ramt to gange.
Ikke alene får de meget lidt ud af det her forslag, men de kommer altså også til at betale en meget stor del af regningen for, at der ikke er penge nok til at få den kommunale økonomi til at hænge sammen.
Derfor er det jo absurd, at skatteministeren på den ene side bryster sig af, at man kan give skattelettelser, og på den anden side må de samme mennesker, som får de skattelettelser, betale ofte endnu flere penge i øgede kommuneskatter for bare at holde en lille smule sammen på den kommunale service.
For SF er det her en fuldstændig absurd øvelse.
Derfor er det, som foregår, både uansvarligt og uigennemtænkt, og SF har, nøjagtig som da vi sidst behandlede forslaget, ikke nogen anden intention end at stemme imod forslaget.
Leif Mikkelsen (NY), 2007-10-05:
Forslaget her må jo høre til kategorien meget vigtige forslag.
Det affødte en ekstraordinær indkaldelse i september og nu her en behandling fredag formiddag efter en åbningsdebat, så det er et forslag, der rokker ved traditionerne her i huset.
Man kan dog berolige sig med, at der trods alt er grænser for, hvor meget det rokker, for hvis man lytter til debatten i dag, ender partierne stort set præcis det samme sted, som de gjorde i september, så den tradition, at det ikke er her i salen, man flytter sine positioner, er dog ikke rokket.
Så vigtigt er forslaget ikke.
Derfor kunne man jo sige, at den egentlige overraskelse i dag kunne være, hvis jeg kunne meddele, at Ny Alliance alligevel ikke vil stemme for forslaget.
Men sådan forholder det sig faktisk ikke, selv om der er grund til at påpege, at det eneste, der er sket siden sidst, sådan set er den stribe af høringssvar, som er værd at se på.
Det understreges med al tydelighed i striben af høringssvar fra en række store organisationer i Danmark, at det egentlige problem med at skaffe hænder i arbejde altså stadig skyldes topskatten, og at forslaget her, som jeg allerede gav udtryk for ved behandlingen i september, har begrænset virkning og ikke er tilstrækkeligt.
Det er det stadig væk ikke, men i Ny Alliance fastholder vi vort hovedsynspunkt, nemlig at et lille skridt også har ret.
Derfor stemmer vi selvfølgelig for forslaget, og så håber vi på, at der må brede sig en eller anden stemning i Tinget på et eller andet tidspunkt, så partierne bliver så kloge, at man vil gøre noget ved det egentlige problem, når det gælder om at skaffe flere hænder i arbejde i Danmark, og det er altså - understreget her - topskatten.
Så vi lever stadig væk i håbet og stemmer for forslaget.
Lars Barfoed (KF), 2007-10-05:
Det vil jeg gerne sige hr. John Dyrby Paulsen tak for.
Jeg glæder mig også til både samarbejdet og modspillet og også til de lejlighedsvise skænderier, som der kan blive tale om.
Det ser jeg frem til.
Mikkel Dencker (DF), 2007-10-05:
Som jeg sagde i mit ordførerindlæg lige før, er der ikke en krone af de penge, der bliver brugt til indkomstskattelettelser, som kunne have været brugt til velfærdsforbedringer.
Pengene fra Arbejdsmarkedsfonden blev båndlagt af den daværende socialdemokratisk ledede regering, hvor Det Radikale Venstre, CD og Kristeligt Folkeparti også var med, og det er et løfte, som Dansk Folkeparti gerne vil leve op til.
Den del af pengene er båndlagt.
Så er der også noget, der hedder skattestop.
Jeg ved godt, at hr. Frank Aaen er ligeglad med, om det bliver overholdt eller ej, men vi er i hvert fald tre partier, der stadig væk holder fanen højt for at holde det løfte til borgerne.
Den anden del af pengene kommer nemlig fra energiafgifterne, og skattestoppet siger meget klart og tydeligt, at hvis man forhøjer en energiafgift, jamen så skal pengene bruges til at sænke en anden skat, så de penge, der kommer fra energiafgifterne, kunne altså ikke være brugt til andet end at sænke skatten på arbejde.
De kunne altså ikke være brugt til velfærdsforbedringer.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-10-05:
Når jeg tager ordet, er det såmænd ikke for at starte debatten.
Jeg synes, at der til hr. Lars Barfoed skal lyde et helt officielt velkommen i kredsen af skatteordførere.
Jeg håber, at vi får en konstruktiv og saglig debat og indimellem også kan skændes lidt.
For det hører jo med til skatteområdet.
Velkommen i kredsen, vil jeg sige til hr. Lars Barfoed.
Lars Barfoed (KF), 2007-10-05:
Det har i en række år været en vigtig målsætning for Det Konservative Folkeparti, at vi skulle have skatten på arbejde sænket.
Og hvorfor har det nu været det?
Dette er igen forudsætningen for, at vi har råd til at fastholde og udbygge vores velfærd.
Derfor er vi i Det Konservative Folkeparti meget tilfredse med de forslag, som der nu mellem et flertal af Folketingets partier er en aftale om at gennemføre.
Jeg skal ikke gå i detaljer med forslagenes elementer.
Andre har gennemgået dem, og de har også været til debat tidligere i sidste samling.
Jeg skal bare konstatere, at der næste år er betydelig færre, der kommer til at betale mellemskat.
Det er vi glade for.
Vi er også glade for, at der er sat en prop i for antallet af topskatteydere, så antallet af topskatteydere ikke stiger i fremtiden.
Det vil gøre en markant forskel i de kommende år, at der er færre, der betaler topskat i Danmark.
Finansieringen hænger også meget fornuftigt sammen.
Ikke mindst står det med den finansiering, der er lagt op til, soleklart, at vi ikke tager penge fra noget, der kunne have været mere velfærd for borgerne.
Som andre har været inde på, sker finansieringen ved indeksering af energiafgifterne og ved en ændring af arbejdsmarkedsbidraget.
Det sidste betyder, at der i det her er en betydelig bedre social profil, end hvis vi ikke havde ændret på reglerne.
Det Konservative Folkeparti er som sagt tilfreds, og vi ser frem til et godt og forhåbentlig også hurtigt udvalgsarbejde, så skatteborgerne til januar kan se på deres skattekort, at skatten på arbejde er sænket.
Poul Erik Christensen (RV), 2007-10-05:
Jeg vil også gerne indlede med at byde hr. Lars Barfoed velkommen blandt skatteordførerne.
Jeg er glad for at få en markant konservativ i gruppen, fordi der jo er mange lighedspunkter mellem De Radikales ønsker om skattepolitik og det, som Det Konservative Folkeparti giver udtryk for.
Så velkommen i gruppen af gode kolleger.
Det er jo sådan, at når skatteministeren inviterer til en ny første behandling, så kan man som ordfører godt få følelsen af at blive inviteret til andendagsgilde med dovent øl.
Alligevel synes jeg, at lovforslaget skal have et par ord med på vejen, specielt fordi jeg i min første ordførertale for nogle uger siden var markant kritisk over for det fremsatte forslag.
I min ordførertale udsatte jeg at tage stilling til, hvordan Det Radikale Venstre ville stemme, når lovforslaget skulle til sidste behandling.
Vi ønskede at afvente høringssvarene for derefter nærmere at vurdere, om finansieringen nu også var reel.
Det Radikale Venstre havde ønsket sig mere i det lovforslag, der er fremsat.
Vi havde ønsket os færre fingeraftryk fra Dansk Folkepartis side, og vi havde ønsket, at man havde sænket skatten mere på arbejde, således at arbejdsudbuddet var blevet yderligere øget.
Vi ville også gerne have sikret, at der var både hænder og økonomi til den nødvendige velfærd.
Oven i det ville vi gerne have gavnet miljøet.
Det er jo egentlig elementer, der indeholdes i dette lovforslag, men det er for tyndt.
Det er ikke godt nok, det er ikke langsigtet nok, og det er ikke længerevarende nok.
De meget kritiske høringssvar ændrede ikke opfattelsen af, at vi syntes, at forslaget ikke var godt.
Og vi har endnu ikke fået dokumentation for, at finansieringen er i orden.
Derfor må jeg desværre meddele, at Det Radikale Venstre vil stemme imod lovforslaget.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-10-09:
Jeg vil egentlig godt følge op på skatteministerens svar, for der er jo noget principielt i det, når man ændrer reglerne.
Der ikke nogen problemer i, at vi ændrer reglerne.
Det er vi nødt til, fordi markederne har udviklet sig på en anden måde, og det at være børsnoteret eller ikkebørsnoteret er ikke de eneste muligheder.
Man kan så at sige finde nogle mellemformer, som vi bare i Danmark kalder at være ikkenoteret, men det er i virkeligheden næsten det samme som at være børsnoteret.
Så jeg er enig i, at vi er nødt til at finde nogle regler, der passer.
Det, der sker, er jo i virkeligheden, at man siger, at de gode regler, vi har indført for børsnoterede aktier, har vi jo indført for at forhindre en spekulationsmulighed.
Det er jo fornuftigt nok.
Hvorfor siger man så ikke: Ville det ikke være mere fornuftigt at tage de regler og overføre dem til det, vi kalder »optaget til handel på et reguleret marked«, som skatteministeren rigtigt siger stort set er det samme som at være børsnoteret?
Der behøver ikke at være den store forskel, så vi kunne lige så godt udbrede reglerne til det.
Og hvad ville det i givet fald koste?
Ja, det ville jo ikke koste mere, det ville formentlig koste væsentlig mindre end det, der er lagt op til her, og som skatteministeren selv kalder et meget lille beløb.
Så ideen er jo i virkeligheden mere principiel.
Er det ikke et spørgsmål om, at når nogle aktier bliver det, man næsten kunne betegne som børsnoterede, så skal de regler, der gælder for børsnoterede aktier på skatteområdet, også gælde de aktier?
Kristian Jensen (V), 2007-10-09:
Jeg må lige igen minde om, at det, vi snakker om her, er, at vi fremrykker et tabsfradrag.
De tabsfradrag, man ellers ville kunne modregne i senere aktiegevinster, får man nu en mulighed for at modregne med det samme.
Så det er sådan set en fremrykning af et skattefradrag og så det efterfølgende likviditetstab eller rentetab set fra statens side, som defineres her.
Det er ikke et spørgsmål om, hvorvidt man får et højere eller mindre skattefradrag, men et spørgsmål om fremrykning af skattefradraget.
Jeg mener ikke, at vi skal lave en forringelse af vilkårene for de personer, der har selvstændig virksomhed drevet som et i dansk forstand klassisk unoteret aktieselskab.
Den eneste vej frem er så at lave ensartede skatteregler, som jeg i øvrigt mener at virksomheder ville have betjent sig til at få, hvis ikke vi havde gennemført loven her.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-10-09:
Skulle vi ikke én gang for alle være enige om, at det brede flertal i Folketinget har gennemført MiFID-direktivet.
Det er fornuftigt, og det er der behov for.
Skatteministeren rører så ved det, som i virkeligheden er kernen: Hvorfor definerer vi ikke, hvad det vil sige at være optaget på et reguleret marked?
Det fremgår også af høringssvarene.
Og svaret er vel i virkeligheden, at det giver nogle problemer at definere det, og det giver også nogle låsemuligheder, hvis vi går ind og definerer det.
Men sandheden er vel, at vi på et eller andet tidspunkt rent praktisk bliver nødt til at definere det, fordi der vil være nogle forskellige opfattelser af, hvornår det er optaget til handel, og hvornår det ikke er på det regulerede marked.
Vi bliver under alle omstændigheder nødt til at lave den definition, så sandheden er vel i virkeligheden, at vi skylder os selv i hele praksisfeltet at finde ud af: Hvornår er det optaget til handel, hvornår er det ikke optaget til handel, hvornår er markedet reguleret, og hvornår er det ikke reguleret?
Men det er da ikke noget argument for at give en skattelettelse til dem, der i forvejen er aktieejere, det kan jeg da ikke se.
Vi er da nødt til at tage tyren ved hornene og sige: Nu tager vi de problemer, der måtte komme, og så prøver vi at løse dem face to face.
Morten Homann (SF), 2007-10-09:
Bare lige for god ordens skyld: Det er fuldstændig korrekt, at et stort set enigt Folketing bakkede op om regeringens indstilling til MiFID-direktivet.
Derfor sagde jeg også i mit ordførerindlæg, at jeg synes, at mange af de tilpasninger, der ligger i det her forslag, er helt rimelige og fornuftige, og dem kan vi kun tilslutte os.
Det er de ting, som handler om MiFID-direktivet.
Nu vælger regeringen så foranlediget af denne diskussion, men ikke som en nødvendig konsekvens, at foreslå noget andet.
Den foreslår, at vi udvider adgangen til fradrag for tab på aktier.
Det er jo ikke en nødvendig konklusion.
Det fremgår også af bemærkningerne til lovforslaget, at det ikke er nødvendigt.
Det er sådan set noget, man yderligere vælger at sætte på.
Regeringen er i sin gode ret til at sige, at man vil give den her lettelse på 200 mio. kr. det første år og 50 mio. kr. det næste år, men det har strengt taget ikke noget med MiFID-direktivet at gøre.
Man kan diskutere, om man skulle drage nogle andre følger af det,
men det har strengt taget ikke noget med MiFID-direktivet at gøre.
Frank Aaen (EL), 2007-10-09:
Man kan jo spørge, om der er brug for aktionærer.
Vi talte lige om lønmodtagerkapitalen.
Der ligger 2.000 mia. kr. i lønmodtagerfonde, og det er alt rigeligt til at sikre, at vi har en produktion og kan investere i ny produktion, så der er ingen brug for aktionærer.
Aktionærer har kun én interesse, det er at skrabe mest muligt sammen til sig selv, og det vil vi meget gerne have erstattet af et mere socialt hensyn, som man godt kunne sikre via lønmodtagerfondene, nemlig at de, der har pengene, også bestyrer pengene ud fra sociale og fornuftige hensyn og ikke bare ud fra at berige sig selv på bekostning af beskæftigelsen, på bekostning af arbejdsmiljøforholdene og på bekostning af miljøet, som det desværre sker i dag.
Morten Homann (SF), 2007-10-09:
Det kan man jo tro.
Ministeren slår faktisk fast, at det her ikke har noget direkte med MiFID-direktivet at gøre, men det er klart, at det rejser nogle nye problemstillinger.
Man kan jo forestille sig, at det ikke er alle virksomhedsbestyrelser, der opfører sig, præcis som ministeren forventer det.
Hvis man alligevel har den frygt, som ministeren står med, kunne man jo også have valgt den modsatte løsning: at i stedet for, når man har to forskellige sæt skatteregler, at sænke dem til mindste fællesnævner, kunne man sådan set også være gået den anden vej og have sagt, at der ikke var nogen, der skulle slippe billigere.
Så uanset hvordan ministeren vender og drejer det, vælger man altså aktivt at give en skattelettelse til aktionærerne, samtidig med at man skal slås med næb og kløer for hver eneste krone, der skal gives til mere velfærd.
Det er jo i hvert fald en klar prioritering fra regeringens side, også selv om den er i skærende modstrid med de flotte ord, som kommer.
Frank Aaen (EL), 2007-10-09:
Det, der interesserer mig lidt, er, at ministeren nu siger, at det lovforslag, som til næste år koster 200 mio. kr. og i al evig fremtid koster 50 mio. kr. årligt, er en logisk følge af en anden lov, som alle partier lige fra SF til regeringspartierne stod bag, og som kun Enhedslisten stod uden for.
Det får mig til at spørge, om denne konsekvens af den lov, der blev vedtaget i sin tid, og som ministeren argumenterer så hårdt for, fremgik af lovforslaget, da det blev vedtaget i starten af 2007.
Kristian Jensen (V), 2007-10-09:
Jeg takker for tilliden til min gode hukommelse, men da det ikke var et lovforslag, som blev behandlet under Skatteministeriets ressort, må hr. Frank Aaen have mig undskyldt, at jeg ikke kan bemærkningerne til et lovforslag på en anden ministers område udenad, slet ikke et lovforslag, som er vedtaget i sidste folketingssamling.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-10-09:
Hvis vi nu skal kigge fremad, hvilket jeg kan forstå at fru Inger Støjberg meget gerne vil, vil jeg gerne spørge lidt ind til, hvorfor Venstre ikke - idet jeg går ud fra, at Venstre er enig med regeringen i denne her lov vil være med til at åbne op for, at også rekreative områder kan drives på økologisk vis.
Fra Socialdemokraternes side synes vi jo, det ville være ganske fornuftigt, at vi allerede nu, når vi nu er i gang med denne her modernisering af lovgivningen, åbner op for, at man også kan bruge økologimærket i forbindelse med rekreative områder.
Jeg kan se af kommentarerne til høringssvarene, at man sådan set ikke er så vild med det, og der vil jeg bare gerne høre, hvad Venstres begrundelse for det er.
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-10-09:
Så kan jeg næsten ikke lade være med at ønske hr. Ole Vagn Christensen velkommen til det 20. århundrede.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-10-09:
Jeg er glad for, at man agerer i forhold til det, man i 1999 lagde op til over for den socialdemokratiske regering.
Dengang sagde den daværende ordfører, at § 10 i loven skulle udgå.
Nu skal jeg fortælle, hvad der stod i § 10: »Ministeren for fødevarer, landbrug og fiskeri eller den, ministeren bemyndiger hertil, har til enhver tid mod behørig legitimation og uden retskendelse adgang til jordbrugsbedrifter eller andre virksomheder, som er autoriseret, anmeldt, godkendt eller underlagt kontrol i medfør af denne lov eller regler fastsat i henhold til denne lov.
På tilsvarende måde har ministeren eller den, ministeren bemyndiger dertil, adgang til bedrifternes og virksomhedernes regnskab, forretningsbøger m.v., herunder også materiale, der opbevares i elektronisk form.
Hvor havde kontrollen så være henne?
Og hvor havde den succes været henne, som vi har i dag?
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-10-09:
Ja, nu er det jo altid et spørgsmål om, hvordan man læser Bibelen, og jeg kan så forstå, at hr. Ole Vagn Christensen læser Bibelen som … ja, nu må man vel ikke bruge sådan nogle udtryk her fra Folketingets talerstol.
Vi var rent faktisk dem, der fik den allerallerførste økologilov, og det er jeg stolt over som Venstremand.
Jeg synes, det er fantastisk, at vi i Danmark var de første med en økologilov.
Dermed heller ikke være sagt, at der ikke er nogen ting, der kunne ændres på de 20 år.
Det er jo også det, der er sket.
Derfor har vi lagt det her frem, og det er jeg utrolig glad for.
Jacob Jensen (V), 2007-10-09:
Jo, men der må vel være nogle, der investerer et eller andet sted, siden vi har så mange penge, som hr. Frank Aaen henviser til.
Man kan altid diskutere, hvor meget eller hvor lidt vi har, men principielt skal der vel være nogle, som investerer i virksomheder, som kan give et afkast, så vi har penge til velfærd og andre ting.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-10-09:
Det gør jeg, for det er jo dejligt at høre, at Venstre har ændret signaler i forhold til den lov, som vi vedtog i 1999, nemlig økologiloven.
På det tidspunkt reagerede man imod, at der skulle indføres skrappere kontrolforanstaltninger, men heldigvis var vi i den situation, at et flertal herinde - også bestående af De Konservative var enige om, at sådan skulle tingene ikke være.
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-10-09:
Når vi i dag førstebehandler lovforslag nr. L 15, økologiloven, gør vi det, fordi regeringspartierne ønsker at styrke økologien.
Der er stigende efterspørgsel efter økologiske produkter, og derfor er det naturligvis meget vigtigt, at lovgivningen følger med tiden.
Derfor bliver økologiloven moderniseret nu.
Hovedelementerne i den gældende lov videreføres, men de økologiske producenter i primærproduktionen får en mere moderne og en mere forenklet lov at producere ud fra.
Et håndgribeligt eksempel på, at den her lov er en fordel for både producenter og forbrugere, er, at der strammes op over for dem, der ikke har orden i sagerne.
Når en økologisk producent har snydt med sin produktion, får han med den nye lov frataget sin autorisation og kan ikke fortsætte med at producere økologiske produkter i op til 5 år, heller ikke i en ny selskabskonstruktion.
Netop det viser jo, at producentinteresser og forbrugerinteresser kan gå hånd i hånd, for det handler om troværdighed, troværdighed over for forbrugerne, men i høj grad også over for de mange andre producenter, der jo netop efterlever loven.
Lovforslaget forenkler på mange måder den nuværende lov.
Førhen skulle man kende både til selve loven og til bekendtgørelsen for at få alle regler med, men nu er bekendtgørelsesstoffet blevet en del af selve loven.
Det er en stor fordel for de økologiske producenter.
I det hele taget er den her modernisering og forenkling af økologiloven et meget vigtigt skridt med hensyn til troværdigheden, for troværdigheden skal være i højsædet, når vi taler økologi.
Det skal være sådan, at når man som forbruger køber et økologisk produkt, er man sikker på, at alle regler for produktionen er opfyldt.
Det skal ganske enkelt være en forudsætning for økologien og for, at økologien kan bevare den troværdighed og det omdømme, som den har nu.
I Venstre støtter vi den positive udvikling, der er omkring økologien, og der er ingen tvivl om, at de moderniseringer og de forenklinger, der ligger i L 15, fortsat vil være med til at styrke den udvikling.
Derfor støtter Venstre lovforslaget.
Kristian Jensen (V), 2007-10-09:
Vi er måske en anelse uden for lovforslagets indhold, men jeg håber, at jeg med formandens tilladelse bare må opfordre hr. Frank Aaen til enten under udvalgsbehandlingen af dette lovforslag eller på alm. del at stille spørgsmålet om, hvorledes skattebetalingen har været for rederierne henholdsvis før og efter tonnageskattens indførelse, og så vil hr. Frank Aaen se, at der ikke er tale om promilleniveau, men at der er tale om, at der er en klar stigning i skattebetalingen fra rederierhvervene, efter at tonnageskatten blev indført.