runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2011-03-15:
Nu må man jo ikke klappe i Folketingssalen, men det var lige før, det krævede klapsalver, da den her ordførertale røg ud over rampen, for man må sige, at Socialdemokratiet jo ikke har ført den her politik indtil nu.
Vi har ikke hørt, at der er blevet sagt: Vi vil tre gange så meget som det, der ligger her nu.
Jeg synes, vi har hørt gang på gang, at man vil mere, men gøre det mere fleksibelt, man vil også landbruget, og man vil holde igen, men nu kommer det rigtigt frem: Det, man vil her og nu, er, at man vil køre på, ikke med hundrede procent mere, nej, to gange så meget.
Det er jo altså voldsomt, hvad man lægger op til.
I det, der er lagt op til her, er der for at få de 50.000 ha kigget på 7.300 km.
Nu bliver der snakket om 20.000 km, hvor man vil udlægge de her randzoner.
Så kan vi jo spørge: Hvordan vil man finansiere den her kompensation, når man kommer op på så store arealer?
Vi snakker altså pludselig om noget, der hedder 150.000 ha, der skal pilles ud af god dansk landbrugsjord, og det vil jeg gerne lige spørge ordføreren om.
For det er nu engang det der med, at økonomien ikke helt hænger sammen.
Hvordan vil man kompensere for de kæmpe arealer, som man her lægger op til at man gerne vil fjerne?
Ole Vagn Christensen (S), 2011-03-15:
Jeg sagde helt klart, at i de oplæg, som vi har lavet, skal borgerne have adgang til arealer, som borgerne betaler for, og det betyder jo helt klart, at der selvfølgelig skal være tale om en kompensation, eller hvordan man nu vil bruge det udtryk.
Det kunne jo også godt være, at man ved nogle fornuftige omlægninger kunne finde frem til, at det her faktisk, altså økonomisk og beskæftigelsesmæssigt, var en forretning.
Jeg er ikke helt sikker på, at man er i besiddelse af den nødvendige faglige viden om landbruget i Dansk Folkeparti, men jeg tror, at landbruget selv er det, og det er derfor, vi ønsker at have en dialog.
Per Clausen (EL), 2011-03-15:
Mit spørgsmål tager afsæt i den kendsgerning, at da »Grøn Vækst«-aftalen blev indgået, blev den indgået mellem partier, der havde flertal i Folketinget.
Det har de ikke mere, og på baggrund af Liberal Alliances udtalelser i dag kan man vel konstatere, at regeringens sædvanlige støttepartier ikke ligefrem står i kø for at bakke op om det her forslag.
Jeg vil godt spørge fødevareministeren, om han mener, at det er så vigtigt at komme igennem med de elementer, der indgår i det her lovforslag, at han er indstillet på at forhandle med Folketingets øvrige partier for at sikre, at der kan komme et flertal bag lovforslaget – et flertal, som jo ikke har været til at finde i dag.
Villum Christensen (LA), 2011-03-15:
Det kan der vist ikke være ret mange meninger om.
Selvfølgelig skal vi passe alt det, vi kan, på vores natur, og overbringe den renere, end den har været.
Men det, jeg sagde før, var, at vi også vil have sikkerhed for, at de initiativer, vi sætter i gang, virker, og det er jo det, der er hele humlen.
Jeg tror ikke, at jeg kan huske noget lovforslag, hvori der er så meget usikkerhed, som vi ser her, på stort set samtlige parametre, uanset hvilket sted man kigger hen.
Vi griber ind i rigtig, rigtig mange ting, og fagkundskaben har i hvert fald efterladt rigtig mange hvis’er, inden vi når i mål med den her lovgivning.
Så det væsentlige er altså, at vi vil have sikkerhed for, at det virker.
Tage Leegaard (KF), 2011-03-15:
Jeg synes ikke, jeg fik svar på spørgsmålet.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om Liberal Alliances synes, at vi skal aflevere en renere og bedre natur og større diversitet til vores efterkommere end det, som vi overtog.
Villum Christensen (LA), 2011-03-15:
Nu er vi ikke med i »Grøn Vækst«, som ordføreren sikkert ved, men vi har den holdning, som også andre har givet udtryk for her fra talerstolen, at når man skal lave så indgribende ting med så mange rådighedsindskrænkninger, som der her er tale om, i forhold til et erhverv, så vil vi ikke gennemføre en lovgivning, uden at det sker i tæt samarbejde med det pågældende erhverv.
Tage Leegaard (KF), 2011-03-15:
Jeg kunne godt tænke mig spørge ordføreren om, hvordan Liberal Alliance vil sikre, at vi afleverer et rent og pænt miljø til vores efterkommere.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvilke planer Liberal Alliance har for at sikre mangfoldighed og biodiversitet i naturen.
Villum Christensen (LA), 2011-03-15:
Nu skal jeg sådan set ikke bevæge mig ind på det niveau, som jeg hører der bliver lagt op til her, andet end ved at sige, at jeg synes, at det er rigtig, rigtig vigtigt i sådan nogle sager, der er så komplekse som den her, at vi også nu får overblik over, om det virker eller ikke virker.
Jeg synes, at der bliver brugt rigtig meget tid på at diskutere feel good frem for at gå ned i materien sammen med landmændene og finde ud af, om det her nu også virker eller ikke virker.
Og så har det altså ikke ret meget med sponsorvirksomhed at gøre, skulle jeg hilse at sige.
Bjarne Laustsen (S), 2011-03-15:
Jamen jeg undrer mig bare lidt, for som jeg husker det, var det altså sådan, at Ny Alliances miljøpolitik lå meget tæt op af Det Radikale Venstres miljøpolitik, som er betydelig grønnere end det, som vi hører Liberal Alliances ordfører udtrykke nu.
Hvis det var sådan, at det var Ny Alliance, man repræsenterede, ville man så kunne sige ja til det her?
For det er jo dér, tvisten er, det er dér, det begynder at blive interessant.
Eller er det simpelt hen bare, fordi man har fået nyt navn og nye sponsorer, at man har skiftet politik?
Villum Christensen (LA), 2011-03-15:
Nu føler jeg mig ikke forpligtet til at skulle redegøre for den partipolitiske historie over for den socialdemokratiske ordfører.
Vi vil være sikre på, hvad det er for en økonomi, der er i det.
Vi vil være sikre på, hvad det er for nogle områder, vi har med at gøre.
Jeg synes simpelt hen, der er alt for mange uafklarede forhold i det her, og det har vi også hørt fra denne talerstol tidligere.
Der er alt for mange hvis’er.
Vi ved faktisk ikke, om vi køber katten i sækken, som det vist blev udtrykt.
Bjarne Laustsen (S), 2011-03-15:
Jeg vil gerne spørge Liberal Alliances ordfører – er det ikke sådan, navnet er nu? – hvad der er sket med Liberal Alliances miljøpolitik, i forhold til dengang man hed Ny Alliance.
Er der sket et paradigmeskifte der, og hvis der er det, hvad er så årsagen til, at det rent faktisk er sket?
Villum Christensen (LA), 2011-03-15:
Vi synes ikke, at det på nuværende tidspunkt er rimeligt at beslaglægge over 2 pct. af det dyrkede areal uden at have ordentligt kortgrundlag, altså uden at have det administrative grundlag for hele projektet og dermed heller ikke have overblik over de miljømæssige konsekvenser.
Det, man med sikkerhed ved, er imidlertid, at vi gør indhug i et frit erhvervs muligheder for at producere.
Vi får en ny hær af administratorer og kontrollanter, som endog skal møde op på privat grund uden forudgående at give besked.
Vi ser her et fuldtonet indgreb i den private ejendomsret.
Vi ser her, hvorledes vi lægger en standard ned over vore åer og vandløb stort set uden mulighed for individuel stillingtagen til, om det virker, og om det overhovedet giver mening i de konkrete situationer.
I betragtning af, hvor mangfoldig vores natur er, er det lidt svært for os at forstå, at tilfældigt udvalgte standarder kan være en optimal løsning.
Vi synes, man skal vente, til kortmaterialet er udarbejdet, og at man skal tage individuelle hensyn, så de sårbare områder bliver taget ud af driften, og således at den enkelte landmand får fuld kompensation for det areal, som fratages ham, altså efter ekspropriationslovgivningen.
Vi synes, man skal gå meget mere målrettet til værks, gå efter overdrev, gamle vådområder og de marker, der udleder mest kvælstof.
Vi er ikke ret glade for standarder.
Vi kunne også forestille os etableringen af en jordfond eller en eller anden jordfordelingsfond, som kunne være et vigtigt redskab, når sådanne ordninger skulle implementeres.
Det var det.
Per Clausen (EL), 2011-03-15:
Nu ved hr. René Christensen jo godt, at jeg altid bestræber mig på at være så positiv, som det overhovedet er muligt, og det vil jeg selvfølgelig også gøre her.
Jeg vil sige, at det, der er problemet med det her lovforslag, er, at vi ikke har nogen sikkerhed for, at det får de positive konsekvenser, fordi vi jo meget nemt risikerer, at de energiafgrøder, energipil, der nogle steder kan være nyttige, faktisk bliver plantet et helt andet sted, hvor det er stærkt skadeligt i forhold til biodiversiteten.
Derfor er lovforslaget endnu ikke af en sådan kvalitet, at det kan sikre, at der kommer et samlet positivt resultat.
Men jeg er enig med hr. René Christensen i, at de redskaber, der indgår i lovforslaget, skruet sammen på den rigtige måde kan give en positiv effekt.
Og det er jeg også slemt nødt til at sige, for ellers kunne hr. René Christensen og andre jo finde eksempler på beslutningsforslag, som Enhedslisten har fremsat om etablering af dyrkningsfrie randzoner.
Så det er ikke, fordi vi er imod, at det kan være en anvendelig metode.
René Christensen (DF), 2011-03-15:
Ja, det er jeg meget enig med ordføreren i.
Men det var mere, fordi det, når man hørte ordførerens tale, alligevel lød lidt negativt, i hvert fald til at starte med.
Der blev rådet lidt bod på det til sidst.
Ordføreren har ret i, at der er ting, der kan stride mod hinanden, men man må også erkende, at lige meget hvad vi gør, gør vi også noget, der på den ene eller anden måde er positivt i forhold til de tiltag, der ligger her – i forhold til natur, hvis man tager den kasket på, men så sandelig også i forhold til udledningen af bl.a. pesticider, kvælstof og fosfor.
Det er jo det mål, vi også har med det her, i vores vandmiljøplaner og andet.
Så jeg vil bare sige i forhold til den retorik, der blev brugt, og de ord, der blev brugt, at det her jo er positiv lovgivning i forhold til miljø og natur.
Per Clausen (EL), 2011-03-15:
Det spændende er jo, at når man vil opnå mere end ét formål ad gangen, vil de med tiden stride lidt mod hinanden.
Hvis det handler om at fjerne, opsuge kvælstof, er energipil jo en fantastisk plante – det er der ingen tvivl om, det er rigtigt – men hvis det handler om at skabe biodiversitet og mere natur, er energipil en rigtig dårlig plante.
Af den grund bliver det også sådan lidt underligt, når det her lovforslag – også fra Venstres ordførers side – ligesom præsenteres, som om det her handler om at skabe mere natur.
For det kan godt være, at hvis vi gør det her mest fornuftigt i forhold til at reducere kvælstofudledningen, står vi tilbage i den situation, at vi har skabt mindre natur ved det her forslag end de 50.000 ha, man snakker om.
Det må man så skaffe på en anden måde, og det kan også godt være, at man ved at gøre det på en anden måde kan sikre mere natur og af en højere kvalitet.
Så jeg er ikke negativ med hensyn til at indgå i en drøftelse af det her lovforslag og de ting, der kan komme i forlængelse af det.
Jeg siger bare, at der er meget, vi skal have kigget på, og meget, vi skal have justeret.
Henrik Høegh (V), 2011-03-15:
Når et lovforslag skal gennemføres, kræver det jo, at der er et flertal, og det er selvfølgelig ministerens opgave at sikre, at der er et flertal bag det lovforslag.
Bente Dahl (RV), 2011-03-15:
Tak for det.
Ministeren nævnte i sin redegørelse, at der er mange modsatrettede interesser i forbindelse med lovforslaget her, hvilket ikke mindst kommer til udtryk i høringssvarene.
Jeg vil derfor gerne høre, om det er grunden til, at ministeren har indføjet et afsnit med ministerbeføjelser.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi i Det Radikale Venstre altid er skeptiske over for love med ministerbeføjelser.
Hvorfor er det nødvendigt at indføje en sådan bemyndigelse i denne lov?
Er det de modsatrettede interesser, der ligger til grund for det?
Erling Bonnesen (V), 2011-03-15:
Tak for det.
YJ-ordningen er en selvfinansieret ordning, hvortil Fødevareministeriet har ydet statsgaranti for lån til yngre jordbrugere.
Ordningen har eksisteret siden 1967, og formålet med den har været at øge antallet af yngre jordbrugere og lette førstegangsetablering på en landbrugsbedrift.
Men tiden er løbet fra ordningen.
For det første er antallet af ansøgere faldet drastisk.
I begyndelsen af 1980'erne var der ca. 800 ansøgere årligt, i 2010 blev der kun indgivet 44 ansøgninger.
Og for det andet er ordningen ikke gearet til tider med store økonomiske udsving, som vi har oplevet nu de seneste år.
Præmiesatsen reguleres årligt og har til formål at sikre, at YJ-ordningen er selvfinansieret af brugerne.
Præmien er konstant for hver enkelt meddelt lånegaranti, når den først er ydet, og det betyder, at nye ansøgere er alene om at udligne stigende tab på ordningen.
I lyset af den nuværende udvikling vil det betyde, at præmien med tiden vil stige så meget, at ordningen bliver stadig mindre interessant for nye ansøgere.
Der er altså efterhånden meget få brugere af ordningen, og ordningens indretning betyder, at den kun vil få færre brugere i den nærmeste fremtid.
En afskaffelse af ordningen giver derfor god mening, og det skal også ses i sammenhæng med den liberalisering af landbrugsloven, som vi gennemførte sidste år.
Jeg har med tilfredshed noteret mig, at fødevareministeren vil undersøge mulighederne for at indføre en hjælpeordning under landdistriktsprogrammet, og på den baggrund støtter Venstre forslaget.
Henrik Høegh (V), 2011-03-15:
Jeg kan kun takke for tilkendegivelsen – tak for det.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-03-15:
Det er sådan set ikke et direkte spørgsmål, men måske i højere grad en tilkendegivelse over for ministeren.
Jeg kan forstå, at der er opstået en diskussion om, hvorvidt der er flertal for de her ting, og derfor vil jeg egentlig gerne tilkendegive over for ministeren, at Kristendemokraterne støtter forslaget, og at der efter min hovedregning dermed også er flertal for det.
Dermed ikke være sagt, at der ikke kan være ting under udvalgsarbejdet, som det er klogt og nødvendigt at kigge på – det er vi selvfølgelig åbne over for.
Men blot en tilkendegivelse over for ministeren om, at Kristendemokraterne støtter forslaget.
Henrik Høegh (V), 2011-03-15:
Med »Grøn Vækst« besluttede vi at hjemtage alle de landdistriktsmidler, vi overhovedet kunne – både dem, der kræver lidt medfinansiering, og dem, der kræver meget medfinansiering.
Så hele kassen bliver tømt, kan man sige, i søjle 2 under den her finansiering.
Og som jeg sagde, er det enten via den kasse eller de uforbrugte midler under artikel 68, at det her bliver finansieret.
Kristen Touborg (SF), 2011-03-15:
Tak for svaret.
Ellers var der jo muligheden for, at man kunne hæve bidraget fra den direkte støtte, som overføres til landdistriktsmidlerne.
Det er jo op til regeringen, om de vil det.
Henrik Høegh (V), 2011-03-15:
De kompensationer her er en del af det budget, der er lagt for »Grøn Vækst«, og det finansieres bl.a. ved de 13,5 mia. kr., som vi hjemtager i landdistriktsstøtte og ved nogle uforbrugte midler under artikel 68.
Så de er en del af den samlede finansiering, der blev lagt op til med »Grøn Vækst«- forslaget.
Jeg kan skriftligt svare på, om det er i den ene eller den anden blok; det kan jeg ikke huske her på stående fod, men de er en del af det samlede budget.
Kristen Touborg (SF), 2011-03-15:
Ministeren svarede ikke på de to spørgsmål, jeg stillede.
Det kunne der jo være to grunde til: Enten er det, fordi ministeren ikke ønsker at svare på dem, eller også er det, fordi ministeren sad og snakkede med den konservative ordfører.
Jeg foretrækker at tro, at det er det sidste, der er tilfældet.
Men nu får ministeren i hvert fald muligheden igen.
Det ene spørgsmål har ministeren faktisk svaret på, for det var det sidste, hr. René Christensen spurgte til, altså om spørgsmålet om kompensation er afklaret.
Men jeg går ud fra, at det skal være på plads, inden vi laver en tredjebehandling.
Men det andet, jeg spurgte om, var, om den kompensation, som skal betales landmændene via landdistriktsstøtten, skal finansieres ved, at man overfører flere midler fra den direkte støtte, eller skal tages ud af de landdistriktsstøttemidler, der er der nu.
For det er jo ikke helt ligegyldigt for dem, der er modtagere.
Henrik Høegh (V), 2011-03-15:
Det ene er det, jeg omtalte, nemlig spørgsmålet om den nøjagtige bredde på bræmmerne, for der skal vi have det nøjagtige antal kilometer.
Der er til gengæld ikke beføjelser med hensyn til, at det her lovforslag handler om maks. 50.000 ha.
Det andet område er det, der handler om, hvilke planter der kan blive tale om til energiformål.
Med den store udvikling, der er i forskningen vedrørende bioteknologi, og hvad man i øvrigt kan udnytte af biomasse til energi, tror jeg, det ville være forkert i dag at lægge sig fuldstændig fast på, hvad der kan blive tale om, med hensyn til hvilke afgrøder man kan bruge som energiafgrøder.
Bente Dahl (RV), 2011-03-15:
Tak for det.
Ja, det er muligt, det handler om afgrøderne, men jeg kan prøve at læse op fra fremsættelsestalen.
Der står: »Fødevareministeren vil endvidere konkret kunne undtage arealer, hvor udlægget af randzoner vil ramme enkelte lodsejere uforholdsmæssigt hårdt, f.eks. på arealer med særlige højværdiafgrøder, væksthuse, forsøgsanlæg eller lignende.«
Der må mit spørgsmål være: Hvordan definerer ministeren uforholdsmæssigt hårdt?
Hvordan kan man definere det begreb?
Henrik Høegh (V), 2011-03-15:
Det er rigtigt, at der var en mere.
Jamen det ene vedrører jo næsten direkte bebyggelse. Det andet kan jo vedrøre en beplantning, som man siger i dag har et sådant formål, at det faktisk ikke ville gavne miljøet yderligere at kræve den her beplantning ryddet for at have en åben randzone.
Så det er de to eksempler, jeg kunne komme i tanker om.
René Christensen (DF), 2011-03-15:
Det bliver meget kort.
Jeg vil sige, at ordføreren jo kom ind på det her til sidst.
Der bliver talt meget om den her natur, og der kan jeg da kun bekræfte, at vi fra Dansk Folkepartis side heller ikke opfatter, at der skal stå energipil langs alle danske vandløb, men kan ordføreren ikke også se det positive i, at kvælstof, pesticider og fosfor kommer væk fra vandmiljøet?
Man må jo sige, at der er nogle steder, hvor de ikke har de store fede jorder, og der må man jo sige, at energipil vil være et rigtig godt alternativ og også være med til at fjerne noget af det kvælstof, som ellers ville komme ud i vores vandmiljø.
Så det her er jo ikke sort-hvidt.
Og derfor – som jeg også gjorde opmærksom på i min ordførertale – skal vi lave noget lovgivning her, som også er fleksibel.
På nogle jorder vil det at plante energipil faktisk være en stor gevinst for miljøet og i særdeleshed for vandmiljøet.
Henrik Høegh (V), 2011-03-15:
Jeg tror, det, som hr. René Christensen viste et eksempel på heroppe fra talerstolen med den flotte håndtegning, er det, der i fagsproget bliver kaldt et dobbeltprofilvandløb.
Det må vi kigge på under udvalgsarbejdet.
Hvis den der dobbeltdobbeltprofil kun i ekstreme situationer er vandførende, nogle få dage om året i ekstreme regnsituationer, men ellers har den normale vandløbsprofil og stort set ikke bliver ændret, er det klart, at det i forbindelse med bræmmer på 10 m vil betyde, at vi må vurdere det her og se, om det er en mulighed.
Det kan jeg ikke svare nøjagtig på i dag, men jeg er med på, at det er en af de ting, der skal vurderes.
René Christensen (DF), 2011-03-15:
Jeg takker selvfølgelig for, at ministeren er positiv over for at kigge på det her, og det vil vi selvfølgelig tage imod i forbindelse med det arbejde, der skal i gang, inden vi skal tredjebehandle lovforslaget.
Den anden ting, jeg vil spørge ministeren om, er vedrørende de her kompensationsbeløb, som flere også har spurgt ind til.
Kan ministeren allerede i dag komme lidt tættere på, hvornår man forventer at vi kan melde klart ud til de landmænd, som står i den situation nu, at de skal regne på, hvad det her vil komme til at koste for deres bedrift i forbindelse med de arealer, som bliver pillet ud her?
Hvornår kan vi håndfast sige, at det er det her beløb, vi kører med?
Det, en tidligere ordfører sagde om de 1.600 kr. og 2.600 kr. – afhængig af om arealerne bliver brugt eller ej – var fuldstændig korrekt.
Men er det nogle tal, vi kan regne med, eller hvornår kan vi få nogle rigtige tal på bordet, så vi kan sige, at det er sådan, det kommer til at se ud i fremtiden?
Henrik Høegh (V), 2011-03-15:
Jeg tror, jeg skal undlade at give garantier for, hvornår EU er færdig med den her notifikation.
Vi presser på alt det, vi kan, for at få det her igennem, og ansøgningen er sendt osv., men jeg kan i dag ikke give en nøjagtig dato.
René Christensen (DF), 2011-03-15:
Det, jeg vil spørge ministeren om, er det, jeg har været inde på, om at gøre det her lidt fleksibelt i forhold til nytænkning, som vi på nuværende tidspunkt ikke ved om skal komme, altså det, jeg var inde på vedrørende de her miljøtiltag, man kunne lave i selve randzonerne omkring vandløbene.
Vi skal selvfølgelig diskutere det her mellem første og tredje behandling, men jeg vil høre ministeren, om ministeren er enig i tankesættet om, at vi også skal se fremad og kigge på de løsninger, der er på de afvandingsproblemer, som landbruget har givet udtryk for flere gange der er i forbindelse med vandhandlingsplanerne, og at man kunne bruge de her randzoner positivt, så landmændene kan få løst det problem, så de kan få afvandet deres arealer.
Hvis det er sådan, at der er kommuner, der insisterer på, at de meget, meget gerne vil ud at rense vandløbene op, så er der ingen tvivl om, at vi vil kigge meget velvilligt på det – altså, hvis det er det, der er udfordringen.
Det skal dog siges, at der stadig, selv om man planter energiafgrøder, skal være en bræmme på 2 m på begge sider af vandløbet; den må ikke opdyrkes med energiafgrøder.
Men hvis der skulle være udfordringer i forhold til materiel eller andet – det kan også være forskelligt, hvilket materiel man bruger – så er vi meget, meget velvillige til at kigge på, at kommunerne selvfølgelig skal kunne komme til med deres materiel for at kunne oprense de såkaldte vandløb.
Bente Dahl (RV), 2011-03-15:
Problemstillingen kommer ind, fordi der i lovforslaget lægges op til, at der skal åbnes op for dyrkning af energiafgrøder på randzonearealerne, og det er i den forbindelse, at forskellige kommuner påpeger, at det måske bliver umuligt at vedligeholde vandløbene.
Jeg vil gerne have ordføreren til at afkræfte villigheden til at dispensere, fordi der jo med dispensationerne lægges det uklare moment ind i implementeringen af loven, hvordan den skal håndhæves – derfor vil jeg gerne have det afklaret.
René Christensen (DF), 2011-03-15:
Jamen vedligeholdelse af vandløb synes jeg ikke ligger så meget inden for den lovgivning her.
Det, vi snakker om her, er jo randzoner i forhold til det, der ligger ude på siderne.
Det er jo sådan, at vi allerede i dag har en bræmme på 2 m, og den bræmme bliver ved med at være der.
Jeg mener ikke, at det hører ind under vandløbsvedligeholdelse, det ligger et andet sted.
Men vi har meget stort fokus på den her vedligeholdelse af vandløb, og det er også derfor jeg netop nævner det med mini ådalene, som i mange tilfælde er blevet gravet, for at nogle afvandede produktionsarealer fortsat skal kunne virke.
Bente Dahl (RV), 2011-03-15:
Tak for det.
Jeg vil spørge Dansk Folkepartis ordfører om næsten det samme, jeg spurgte Venstres ordfører om, nemlig om Dansk Folkeparti er villig til at dispensere, når nu nogle kommuner siger og påpeger, at det er vanskeligt, måske umuligt, at vedligeholde vandløb.
Er Dansk Folkeparti villig til at dispensere?
Ole Vagn Christensen (S), 2011-03-15:
Pengene ligger mange steder.
I forbindelse med den dialog, vi gerne vil have med landbruget, tror vi, at man kan finde de nødvendige løsninger.
For mit vedkommende tror jeg på, at man er i stand til med nye afgrøder og med forskellige – hvad hedder det? – nye tiltag inden for landbrugsproduktionen også at formå at skabe et bedre økonomisk grundlag, selv om man går ind på de her ordninger.
Men det kræver selvfølgelig, at den faglighed, der er nødvendig, for vi kan nå den løsning, er til stede i landbruget.
Og det tror vi på at den er.