runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2013-06-03:
Jeg tror ikke, det er nogen hemmelighed, at der i Enhedslistens optik er mange dårlige ting ved de lovforslag, som vi behandler i dag, men jeg vil alligevel sige til den socialdemokratiske ordfører, at det, som jeg er mest forundret over, er, at Socialdemokraterne med de her to lovforslag siger ja til at belønne eliten i ekstremt høj grad.
Når man siger ja til at fastholde 1,08-reglen og man samtidig laver et SU-system, som straffer dem, der tager mere end 2 års pause, når man indfører en bonusordning til dem, der kan færdiggøre deres studier hurtigere end på normeret tid, og når man hæver fribeløbet, som jo gavner dem, der har overskud til at arbejde ved siden af, så belønner man i den grad eliten. Kan fru Mette Reissmann ikke forklare mig, hvordan de her to lovforslag hjælper de børn, som kommer fra hjem, hvor der ikke er masser af penge og ikke er masser af bogreoler?
Mette Reissmann (S), 2013-06-03:
Jeg vil starte med at sige i forhold til 1,08-reglen, som fastholdes, at det jo skulle skabe et mindre incitament til at gå hurtigere i gang.
Der har været et fåtal af studerende, der har anvendt lige præcis muligheden for at gå i gang før på deres uddannelse.
Det er ca. 500 ud af de knap 60.000, der blev optaget sidste år, som har anvendt den.
Jeg synes ikke, det direkte bærer præg af noget, som handler om elite eller elitært optag på vores uddannelsesinstitutioner.
I forhold til SU vil jeg sige, at det jo lige præcis handler om, at vi ønsker at skabe en økonomisk baggrund, så alle unge mennesker, der ønsker at få en uddannelse, uanset deres sociale opvækst og uanset deres forældres økonomiske råderum er i stand til at få en uddannelse.
Døren står åben, og vi har jo bl.a., som fru Rosa Lund nævner, gjort det muligt at kunne arbejde lidt mere.
Nu er det jo ikke sådan, at det er tvangsudskrivning til at skulle arbejde mere.
Tværtimod giver det mulighed for, at unge mennesker i løbet af deres ferier kan tage lige nøjagtig det ekstra arbejde, som opfylder det økonomiske behov, som de måtte have.
Uffe Elbæk (RV), 2013-06-03:
Ikke overraskende støtter Radikale Venstre regeringens to lovforslag, som vi diskuterer her i dag.
Det, som de to lovforslag er svaret på, kan man sige, er jo to store udfordringer i samfundet.
Den ene er, at vi ser studerende tage for lang tid om at gennemføre deres uddannelse.
Det vil sige, at de ikke gennemfører den på normeret tid, de gennemfører på langt mere end normeret tid.
Den anden store udfordring er: Er der jobs til de studerende, når de forlader deres studier?
Derfor har vi været nødt til at gå ind og finde ud af at støtte op omkring erhvervslivet og dermed jobskabelsen i Danmark i kraft af den store »Vækstplan DK«, hvormed man bl.a. har skullet skaffe økonomiske ressourcer også til det her område.
Derfor synes vi jo af gode grunde i Det Radikale Venstre, at det på alle måder er lykkeligt, at vi har nået et så bredt forlig.
Jeg må også sige, at der i diskussionerne i forligskredsen er blevet diskuteret meget nuanceret, og jeg tror, at alle partier, der står bag forliget, kan se sig selv i det resultat, der ligger nu.
Og det synes jeg på alle måder er prisværdigt.
Det er vel at mærke, kan man sige, en kombinationsløsning, vi står med her. Det er et meget komplekst lovforslag, der ligger, og det er summen af de enkelte tiltag, der skaber det endelige resultat. De ordførere, der tidligere har været heroppe, har også meget fint gennemgået, hvad der ligger i de enkelte elementer i lovforslagene, så det skal jeg ikke gentage her.
Men Det Radikale Venstre støtter på alle måder lovforslagene, som de ligger, fordi de som sagt sikrer fremdrift i studiemiljøet og de sikrer, at der er job til de studerende, når de er færdige og forlader uddannelsen.
Rosa Lund (EL), 2013-06-03:
Jeg kan forstå og er utrolig glad for, at Det Radikale Venstre er meget optaget af, at vi har lige adgang til uddannelse i Danmark, og at Det Radikale Venstre med en radikal minister i spidsen er meget optaget af regeringens målsætning om, at 60 pct. af en ungdomsårgang skal have en videregående uddannelse.
Jeg vil gerne spørge hr. Uffe Elbæk
: Giver de her to lovforslag en mere lige adgang til uddannelse, eller giver de en mere ulige adgang til uddannelse?
Da SF i sin tid sagde ja til 1,08-reglen, var det med det udgangspunkt, at det var for at undgå SU-besparelser.
Nu står vi så og behandler to lovforslag, som både indeholder 1,08-reglen og SU-besparelser.
Kommer der yderligere SU-besparelser, som SF lægger stemmer til?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-06-03:
Jeg synes absolut ikke, der er nogen grund til, at der skal spares yderligere på SU.
Jeg synes, vi har fået strikket noget sammen, som er langtidsholdbart nu.
Og man kunne sige: Hvorfor skal det være så svært at få merit nogle steder?
Der er mange ting, som enten ikke giver mening, eller som de studerende og eleverne selv har efterspurgt, hvor de siger: Jamen vi bliver ufrivilligt forsinket.
Det drejer sig om bachelorhegn, merit, forskellige fag, praktikophold osv., og der synes jeg, at vi med det fokus, vi har haft på, hvor vi kan finde flest mulige penge for at løse flest mulige af de studerendes problemer, sådan som de opfatter dem, er kommer godt igennem med det.
Så er det rigtigt, at SU'en bliver reguleret mindre end før, og jeg synes, vi har fået skruet noget sammen, der er rigtig holdbart og fremtidssikret, så vi også har milliarder til i fremtiden at få endnu flere uddannet.
For vi har et efterslæb blandt nogle af dem, der slet ikke får en uddannelse, og det er også det, jeg glæder mig til at vi skal diskutere, altså hvordan vi kan få uddannelse til alle dem, der ikke har nogen.
Lars Dohn (EL), 2013-06-03:
Den 1. september 2011, 14 dage inden befolkningen gik til valg, sagde den daværende uddannelsesordfører, fru Nanna Westerby: Hvis man skærer i SU'en, er der selvfølgelig færre unge, der har mulighed for at tage en uddannelse, og hvis SF kommer i regering, vil vi ikke være med til at forringe SU'en.
Så var det jo, SF kom i regering, og nu sidder man fra en regeringsplads og accepterer at medvirke til SU-besparelser.
Er der sket en ændring i SF's grundlæggende holdning, i forhold til at SU-besparelser har en social slagside i uddannelsessystemet?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-06-03:
Til lige det konkrete eksempel med den ordfører, som ikke er i Folketinget nu, vil jeg sige, at vores grundlæggende synspunkt om, at vi skal have et SU-system, der tager hånd om alle, så ingen får forringet deres muligheder for at tage en uddannelse i det her land, er bibeholdt med den her aftale, og derfor kan vi stå inde for den.
Jeg vil godt herfra sige, at det da ikke var nogens første valg at gå ind og skære i SU'en.
Det, vi startede med at se på, var, hvor vi kan løse flest mulige problemer og samtidig få så mange penge i kassen som muligt.
Fordi der var rigtig mange barrierer i uddannelsessystemet, var der rigtig meget at tage af, og det er jeg rigtig glad for, og det er der, vores fokus til at starte med har været.
Så er det rigtigt, at SU'en er blevet reguleret på samme måde som de øvrige overførselsindkomster.
Det er jo en lang diskussion, men nu kan man sige, der i det mindste er lighed, og at det samme princip gælder for alle overførselsindkomster, altså at de bliver reguleret på samme måde.
Der er også nogle ting, som jeg synes der er en rimelighed i, og der vil jeg gerne fremhæve et eksempel.
Når man bor hjemme, har man indtil nu fået SU i forhold til, om ens forældre var skilt, uanset at f.eks. moren er blevet gift igen og har fået en bedre økonomi end naboen inde ved siden af, hvor forældrene ikke er skilt, men måske er lavtlønnede.
Sådan nogle ting er der også kommet ind i det.
Så der er taget og givet lidt, og jeg synes, vi fint kan stå inde for det, der ligger på bordet i dag.
Nu har vi lavet så stor en reform med så mange deltagende parter, og jeg havde også gerne set, at Enhedslisten var en del af det, men det er en meget bred reform, den er stor, den tager højde for, at vi heldigvis har stærkt stigende udgifter til SU, for det er jo udtryk for, at mange flere tager en uddannelse, så den stigning ser vi gerne vi bibeholder.
Derfor skal vi jo ikke stå og snakke om, hvornår vi skal lave det om igen.
Det her skal være fremtidssikret, det skal være holdbart, det skal sikre, at der også i fremtiden er økonomi til at få uddannet endnu flere, end vi ser lige nu.
Der har været meget fokus på de universitetsstuderende, og der er rekordoptag på universiteterne, men vi har også en kæmpe opgave i at få uddannet endnu flere inden for de mellemlange uddannelser og i at få endnu flere igennem en ungdomsuddannelse, og der synes jeg den store opgave ligger nu.
Så nej, vi har ikke nogen planer om at gå ind og skære noget sted, for det her skal holde i mange, mange år fremover.
Mette Reissmann (S), 2013-06-03:
Jeg hører nu igen, at fru Rosa Lund taler de såkaldt svage studerende ned i stedet for at tale dem op.
Det synes jeg er rigtig ærgerligt, fordi der er simpelt hen ikke evidens for at fastslå, at SOSU-assistentens datter eller buschaufførens søn på grund af en dæmpet regulering af SU'en ikke kan fuldføre en uddannelse.
Det er der ganske enkelt ikke dokumentation for.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge om noget i forhold til størrelsen af SU'en.
Enhedslisten vil jo gerne have en SU, man kan leve af uden at skulle arbejde ved siden af.
Det kan selvfølgelig være, fordi Enhedslisten altid påstår, der ikke er nogen studiejob at få, så det derfor er meget let at sige sådan.
Jeg skal ikke kunne sige det.
Men i hvert fald har det som konsekvens, at der kommer en mængde studerende ud på arbejdsmarkedet, der ikke har erhvervserfaring og dermed måske ikke er arbejdsmarkedsparate til at tage en stilling.
Så derfor vil jeg spørge fru Rosa Lund: Hvornår har man nok SU?
Er det, som fru Rosa Lund selv foreslår, når man får 1.000 kr. mere om måneden, eller er det, som Enhedslistens hovedbestyrelse mener, 15.000 kr. mere om måneden?
Lars Dohn (EL), 2013-06-03:
Det er jo rigtigt, som ordføreren siger, at den daværende ordfører er røget til højre.
Det, jeg faktisk ville undersøge med mit spørgsmål, var, om SF som parti også er røget til højre.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-06-03:
Hvis vi skal sætte tingene lidt på spidsen her i dag, er det jo netop dem, der går på kandidatuddannelserne, som er – hvis man skal sige det firkantet – de langsomme i det her system.
Det gælder jo ikke på professionsuddannelserne, og det gælder ikke mange andre steder, hvor der ikke er mulighed for det, og hvor man ikke ser de her voldsomme forsinkelser.
De er måske lidt ældre, når de starter, men de gør også tingene færdige på den tid, det skal tage.
Det har ikke en selvstændig værdi, at man bliver forsinket.
Der kan være gode grunde til det, og det er der jo også plads til i dag – sygdom, graviditet osv. – men jeg tror, det er de færreste, som får et bedre speciale af, at det har taget 2-3 år, end at det har taget den normerede tid.
Og derfor synes jeg også, vi skal se på, at når de kan blive færdig i ordentlig tid på professionsuddannelserne og mange andre steder, skal man også kunne gøre det på universitetet.
Rosa Lund (EL), 2013-06-03:
Jeg er utrolig glad for, at fru Lisbeth Bech Poulsen bemærker, at den her reform og de her to lovforslag også handler om dem, som tager en erhvervsuddannelse, og dem, som går på en professionshøjskole.
Så vil jeg bare gerne spørge fru Lisbeth Bech Poulsen, hvorfor man så har lavet en reform, der tager udgangspunkt i, at man har gået i gymnasiet, og at man går på universitetet.
Hvis man går på en professionsuddannelse, er uddannelsen skruet sådan sammen, at man ikke har mulighed for at gøre den færdig hurtigere end på normeret tid.
Den er skruet sådan sammen, at det er svært at have et erhvervsarbejde ved siden af, fordi der er meget praktik.
De her to lovforslag tager jo udgangspunkt i, at man er universitetsstuderende.
Det samme gælder jo for det her krav om maks. 2 sabbatår, hvis man skal have det ekstra SU-år.
Nu er det jo sådan, at de fleste faglærte, som videreuddanner sig, gør det, efter at de har været et stykke tid på arbejdsmarkedet.
Hvis man f.eks. er elektriker eller tømrer og så vil videreuddanne sig, når man har været et stykke tid på arbejdsmarkedet, altså når man har været på arbejdsmarkedet et par år, bliver man jo ramt af det her.
Så mit spørgsmål er: Hvis man går op i, at professionshøjskolestuderende og erhvervsskoleelever også skal have glæde – i gåseøjne – af de her forslag, hvorfor har man så lavet dem sådan, at de tager udgangspunkt i gymnasieelever og universitetsstuderende?
Er det så et ja til, at det giver en mere ulige adgang, eller ja til, at det giver en mere lige adgang?
Jeg er jo fuldstændig enig i regeringens målsætning om, at 60 pct. af en ungdomsårgang skal gennemføre en videregående uddannelse.
Derfor havde også håbet at se et SU-lovforslag fra regeringen, fra SU-forligskredsen, som sikrede en mere lige adgang til uddannelse og havde det som udgangspunkt og ikke det udgangspunkt, at de studerende skulle hurtigere igennem.
Jeg vil gerne spørge hr. Uffe Elbæk: Hvordan sikrer de her to lovforslag, vi behandler i dag, den lige adgang til uddannelse?
Uffe Elbæk (RV), 2013-06-03:
For det første forstår jeg simpelt hen ikke Enhedslistens måde at se på den her problemstilling på, for ambitionen må da være, at man som studerende gennemfører sit studie inden for normeret tid.
Til gengæld kan vi også se, at der er meget stor forskel på, på hvilke uddannelsessteder det lykkes at gennemføre på normeret tid, og på hvilke uddannelsessteder de studerende som sagt bruger betydelig mere tid på at gennemføre studiet.
Så det er et spørgsmål om en uddannelseskultur, der nogle steder er uhensigtsmæssig.
Det er jo det, vi i den her sammenhæng forholder os til, og vi prøver at gøre noget ved nogle af de barrierer, der er i uddannelsessystemet.
Så jeg synes, at vi inden for rammerne af den her lovgivning forholder os meget progressivt til problemerne.
Og som sagt bakker vi regeringen op på det her område.
Lars Dohn (EL), 2013-06-03:
Omkring det med job ved vi jo, at når man skærer drastisk i SU'en, milliardbeløb, så giver det et øget pres på de job, der er ude i Netto og andre steder.
Det vil sige, at vi får en gøgeungeeffekt, og vi får et større frafald af studerende.
Så det må vel betegnes som en negativ effekt.
Samtidig forstår jeg også, at ordføreren mener, at der i »Vækstplan DK« ligger i massevis af job.
Jamen som jeg tidligere har nævnt her, viser en meget venlig beregning af sænkningen af selskabsskatteprocenten, at det er 600 job.
Uffe Elbæk (RV), 2013-06-03:
Altså, nu bliver der jo ikke på den måde skåret i SU'en.
Det lyder meget dramatisk fra Enhedslistens side.
Hvis man kom i en situation, hvor der virkelig var tale om drastiske ændringer, så ville jeg da være spændt på, hvad det var for et ordvalg, Enhedslisten så ville bruge, for i det her tilfælde er det jo sådan, at der sker en svagere stigning i SU'en.
Der er selvfølgelig en verbal charme i at sige det på den måde fra Enhedslistens side.
Så jeg ser ikke problemet, og det gør Det Radikale Venstre heller ikke.
Hvis man overhovedet skal kommentere en problemstilling, som jeg tror at Enhedslisten og Radikale Venstre har fælles interesse i, så er det jo at sikre, at vi gør det bedre i forbindelse med nogle af de unge, som har svært ved at blive fastholdt i uddannelsessystemet.
Det er bare en problemstilling, som ligger ud over det, vi diskuterer i dag, og hvor man også kan diskutere socialpolitik og kulturpolitik på andre ministerielle områder.
Men inden for rammen af det, vi diskuterer i dag, vil jeg sige, at vi som sagt bakker regeringen op.
Lars Dohn (EL), 2013-06-03:
Altså, grunden til, at vi måske er lidt ude med riven i forhold til De Radikale, er jo, at både uddannelsesministeren og ordføreren, fru Lotte Rod, har været ude at sige, at der ikke skulle skæres.
Så derfor kunne man måske have andre forventninger til den politik, man vil føre. De der 150.000 arbejdspladser, der tales om i »Vækstplan DK«, er jo altså blevet betegnet som en steg i himlen, som har nogle himmelske forudsætninger.
Er det virkelig De Radikales ambition, at de 600 arbejdspladser, der skabes ved at sænke selskabsskatten, så skal finansieres af uddannelsessøgende?
Uffe Elbæk (RV), 2013-06-03:
Til det formål har man så også fra det her område været i stand til at bidrage positivt.
Så vi ønsker som sagt både fremdrift for de studerende i studierne, og vi ønsker fremdrift ude på arbejdsmarkedet.
Og det synes Radikale Venstre at de to lovforslag, vi diskuterer i dag, er med til.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-06-03:
I Danmark har vi verdens bedste SU-system.
Når man fortæller ude i verden, at vi har fri adgang til uddannelse og får SU oveni, vækker det ofte begejstring og misundelse.
Vi ønsker ikke, det skal være størrelsen på forældrenes pengepung, der afgør, om man får en uddannelse.
Det SU-system har vi bevaret, og alle har stadig økonomisk støtte, samtidig med at der er fundet 2 mia. kr.
Flere og flere unge skal nemlig have en uddannelse, og det skal vi finde penge til.
Med de reformer, vi behandler i dag, sikrer vi den store fælles kasse 2 mia. kr. årligt, som skal sikre, at der også er råd til uddannelse i fremtiden.
Det har vi først og fremmest gjort ved at gøre det nemmere for de studerende at komme hurtigt igennem uddannelsessystemet.
Inden SF gik i gang med arbejdet om ændringer af universitetsloven og SU-loven havde vi – og det har vi stadig – tre sigtelinjer, og de er: Reformerne skal have en social balance, reformerne må ikke forringe de studerendes mulighed for at gennemføre en uddannelse, og der skal være plads til forsinkelser.
Alle kan jo – og det har vi også diskuteret meget i kredsen – opleve både negative og positive ting i deres liv, f.eks. graviditet, sygdom osv., og det skal der være plads til.
Med den her reform stiller vi højere krav til uddannelsesstederne, men det gør vi også til de studerende.
Udgifterne til SU er stærkt stigende og tak for det, for det er jo netop et udtryk for, at flere uddanner sig, og vi skal uddanne endnu flere i fremtiden.
Besparelserne skal da også ses i lyset af, at den her regering har brugt knap 6 mia. kr. ekstra på uddannelse end den tidligere regering, og vi bliver ved med at skulle bruge flere penge for at få uddannet langt flere i fremtiden.
Nu har den her debat jo handlet meget om folk, der læser på universitetet og akademikere, men det handler også rigtig meget om dem, der går på professionsuddannelserne, og dem, der går på en erhvervsuddannelse, de mange ufaglærte, vi skal have gjort til faglærte.
Og jeg er også glad for, at når vi har taget de her diskussioner, har vi en gang imellem bredt det her uddannelsesperspektiv lidt mere ud, for vi skal have løftet langt flere.
På den baggrund er jeg tilfreds med, hvordan den her store og brede reform, er landet.
Per Clausen (EL), 2013-06-03:
Det er jo rigtigt, at vi snakker om at skaffe 700 mio. kr. ved hjælp af effektiviseringer.
De 700 mio. kr. kan man jo dele ud på forbrugerne, så alle får deres andel, eller også kan man vælge at give dem udelukkende til de store virksomheder.
Jeg siger bare, at når hr. Jørn Dohrmann støtter, at de effektiviseringer udelukkende går til de store virksomheder, så er det jo forbrugeren, der betaler; så er det den almindelige forbruger, der betaler, fordi man så kommer til at betale en større andel af vandregningen.
Det er vel kendsgerningen, uanset hvordan man vender og drejer det her.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2013-06-03:
Jeg kan forstå, at der er mange herinde i dag, der gerne havde set, at der var blevet fundet en forhandlingsløsning – det tror jeg vi alle sammen er enige om.
Men når nu det skulle være, undrer det mig lidt, at De Konservative sådan er hoppet med op på den høje hest.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
De regionsklinikker, som er oprettet rundtomkring i landet, er jo netop blevet til, fordi man ikke har kunnet nå til enighed med lægerne om at få nogen til at overtage et ydernummer f.eks. i Region Sjælland eller i Region Nordjylland.
Det jo lige præcis det, der er udfordringen.
Jeg er da helt enig med ordføreren i, at man selvfølgelig altid skal sørge for, at der er kontinuerlighed i det, patienterne oplever.
Jeg har også godt set, at der f.eks. i Region Sjælland har været utilfredshed, men det skyldes jo lige præcis det problem, at de praktiserende læger ikke har medvirket til at sikre, at en af deres gode kolleger ville bosætte sig i lige præcis det område.
Hvad vil De Konservative dog gøre ved det, hvis ikke de vil være med til det her lovforslag?
Jørn Dohrmann (DF), 2013-06-03:
Jamen det giver jeg ikke hr. Per Clausen ret i, for man skal også se det sådan: Hvor dyrt har det været at anlægge det?
Altså, vi ved jo alle sammen godt, at hvis du skal lægge ét rør ned til én virksomhed, koster det en eller anden sum, men hvis du derimod skal ud at lægge 600 rør ned, for at komme hen til mange flere forbrugere og for at få den samme mængde, så er det et dyrere anlæg.
Så derfor kan man sige: Hvad kom først, hønen eller ægget?
Derfor mener jeg, at det, der er målet her, er at finde frem til, at prisen ikke bliver dyrere for den enkelte forbruger, men at vi finder nogle penge, som er effektiviseringer, et eller andet sted, som gør, at den her regning kan blive betalt, så den enkelte forbruger ikke mærker, at det er blevet dyrere.
For det skulle det ikke ende med, det skulle jo gerne ende med, at det blev billigere.
Så det er vigtigt for Dansk Folkeparti at sige, at det her helst skulle kunne måles på, at den enkelte forbruger ikke har fået en dyrere regning.
Benedikte Kiær (KF), 2013-06-03:
Nu bor jeg i Helsingør, så jeg ved nok lidt mere om, hvordan det var, end ordføreren ved, og det kan jeg også høre.
De praktiserende læger var faktisk i huset i forvejen, og så kom regionen ind med deres sundhedstilbud i samme hus.
Det, som de praktiserende læger ikke ville, var at arbejde under de vilkår.
De mente, at bemandingen i sundhedshuset ikke stemte overens med det, som sundhedshuset egentlig skulle lave, hvilket ville betyde, at de ville blive belastet.
Det viste sig også efterfølgende, at regionen ikke havde bemandet sundhedshuset med læger, der havde de rette kompetencer til at tage sig af alle de mennesker, der kom i sundhedsklinikken, hvilket betød, at man havde lavet om på lægedækningen i sundhedshuset.
Så lægerne havde faktisk ret i deres bekymringer.
Det er bare så ærgerligt, at man ikke anerkender, at de egentlig havde ret i de anker, de havde, og så sørgede for at få sat et samarbejde op igen.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-06-03:
Det er korrekt, som ordføreren siger, at lægerne måske nok virker lidt faste i kødet, men jeg vil da sige som socialdemokrat, at hvis der er nogen, som jeg også oplever være meget faste i kødet er det Det Konservative Folkeparti i deres forsvar for konservatisme i sundhedsvæsenet.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, for ordføreren taler rigtig meget om ligeværdigheden i praksisplanudvalget: Hvis vi nu forestiller os, at der er ligeværdighed og der er lighed i, hvem der synes hvad, hvor bevæger vi er så hen?
Benedikte Kiær (KF), 2013-06-03:
Jeg synes, at det var et lidt mærkeligt spørgsmål, jeg lige fik fra ordføreren.
Jeg sagde, at man jo kunne hegne det ind, sådan at i de tilfælde, hvor man ikke kunne finde en læge til et område og havde problemer med at lave en lægedækning, kunne man bruge de her muligheder, der var.
Man kunne have brugt undtagelsesbestemmelsen, og der havde lægerne så ikke deres vetoret, eller når det var i sager, hvor man egentlig havde mistanke om, at der var sket noget, der ikke var hensigtsmæssig hos en praktiserende læge, så havde man heller ikke den vetoret, man har i dag i samarbejdsudvalgene.
Det var sådan set noget, man kunne hegne ind.
Så mener jeg faktisk, at det er vigtigt, at læger og region og kommune er enige om, hvordan man skal tilrettelægge samarbejdet, for jeg mener faktisk, at det er væsentligt med et ligeværdigt samarbejde, hvor man er enige om, hvilken retning man egentlig skal henimod.
Jeg mener faktisk, at det er til gavn for patienterne, at man alle er med i beslutningen, at man alle kan tage et medejerskab.