runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2016-01-20:
Jeg vil først og fremmest sige til ministeren, at jeg ikke beskylder nogen for noget.
Jeg prøver at finde ud af, hvad der er op og ned i de her sager, fordi der er nogle borgere, der er blevet ramt.
Og det, der er i det, er så, at man fra en kommunes side siger, at man simpelt hen ikke kan betale de penge tilbage, fordi det vil være ulovligt.
Så er det bare, at jeg ganske enkelt spørger ministeren: Er det ulovligt, hvis en kommune vælger at tilbagebetale borgerne de ydelser, som man uretmæssigt har frataget dem?
Det er bare det, jeg spørger om.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå det.
Det er simpelt hen for at få klarhed over det her med, at man henviser til, at sagerne er forældede.
Der er jo rigtig mange af de her sygedagpengesager, der er lukket, også før 2012, som man vælger at tage som skæringsdato.
Så det er simpelt hen for at få klarhed over det, for der er forskellige udmeldinger på det her område.
Og jeg synes, at man skylder borgerne et svar: Kan de forvente at få de penge tilbage, som de uretmæssigt er blevet frataget, eller kan de ikke?
Karen Ellemann (V), 2016-01-20:
Jeg tror, det er vigtigt at være meget præcis her.
Det, der så starter en diskussion, er, om der så som følge af den dom, der vedrører én person, er nogle kommunale forpligtelser.
Så det der med bare at skære alle over en kam skal man jo være varsom med.
Det er sådan set det, kommunens arbejdsmarkedsudvalg starter med at diskutere, og det tager økonomiudvalget så videre.
Og på det fællesmøde, som jeg refererede til i min forrige besvarelse, og som er blevet afholdt mellem økonomiudvalget og arbejdsmarkedsudvalget, har man truffet den beslutning, at man vil indstille til byrådet, at de nu tager fat i statsforvaltningen og beder statsforvaltningen om hjælp i forhold til diskussionen om forældelsesfrist.
For kommuner har en generel forpligtelse til at handle økonomisk forsvarligt, og det indebærer altså også en pligt til at udvise ansvarsbevidsthed i de økonomiske anliggender, så der ikke påføres en kommune udgifter, der kunne være undgået.
Det må være specifikt i forhold til den her diskussion også.
Jeg kan bekræfte, at jeg har en ambition om en afklaring i forhold til det fremadrettede tilskud før august.
Grunden til, at jeg nævnte august, var, at i august sidste år lavede vi aftalen om regionernes økonomi for 2016. Lad os gå til det, som egentlig er vigtigt i det her, og det er – det mener jeg i hvert fald som indenrigsminister – at det jo er en styrke, at vi i Danmark gør det på den måde, at vi lægger mange opgaver ud til kommunerne og regionerne, så man netop tager det ansvar lokalt, at man løser opgaverne tæt på borgerne og ud fra en lokal prioritering.
Og det er vigtigt at få sagt her, at regionerne modtager omkring 3 mia. kr. årligt i bloktilskud og kommunale bidrag til netop at løse de regionale udviklingsopgaver.
Så er der i forhold til det, som jo er spørgsmålet omkring privatbanerne, faktisk et årligt investeringstilskud på omkring 100 mio. kr. fra Transport- og Bygningsministeriet til den løbende vedligeholdelse af banerne.
Derudover er der altså også fri låneadgang til investering i privatbanerne.
Så det, der er vigtigt at få gjort tydeligt her, er, at regionerne altså har ansvaret for at foretage de prioriteringer inden for de samlede midler, de har til de udviklingsopgaver, de har.
Kim Christiansen (DF), 2016-01-20:
Jamen tak for svaret, om end jeg ikke synes det var særlig uddybende.
For Region Sjællands vedkommende skal man jo allerede i maj måned tage stilling til det trafikkøb, man vil gøre næste år, i forhold til den kontrakt, man har med Movia.
Så kan jeg også lige supplerende spørge ministeren i forhold til det her ønske, regionerne har, om, at det ikke skal være antal skinnekilometer, der er afgørende for at få tilskud.
I dag står der i bekendtgørelsen, at det skal være antal skinnekilometer i drift, og det er jo nok så væsentligt, fordi regionerne selvfølgelig ikke bare skal have tilskud til en bane, som de så bare nedlægger, og så vælger at køre bus for pengene.
For det er jo altså ikke det, der er ideen med – det går jeg ud fra at ministeren er enig med mig i – at man får et tilskud til at drive lokalbaner for; tanken er vel dybest set, at man skal drive lokalbaner.
Det håber jeg da meget vil blive præciseret i den aftale, man laver.
Men hvornår kan regionerne forvente en afklaring?
Ministeren siger august, men jeg frygter bare for banernes fremtid.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-01-20:
Endnu en gang tak for spørgsmålet.
Jeg er meget enig med spørgeren i, at det er meget, meget vigtigt, at der er lokal opbakning.
Det er faktisk hele forudsætningen for den grønne omstilling rundtomkring i Danmark, at der er lokal opbakning.
Men jeg mener faktisk, at vi har tilstrækkeligt med redskaber i værktøjskassen i forhold til at skabe rammer for lokale initiativer.
Den grønne ordning, værditabsordningen og andre tiltag gør, at der rent faktisk i dag er rimelig mange muligheder.
Det, som det handler om for os at se, er, at det sikres, når der opstilles vindmøller, at man gør det på en måde, så man sikrer, at der er lokal opbakning, og finder de placeringer, som generer omgivelserne mindst muligt.
Malte Larsen (S), 2016-01-20:
Tak for svaret.
Jeg kunne som sagt rigtig godt tænke mig, at vi samarbejdede om at få, som der var tidligere, tilbage i 1980'erne, nogle ordninger og incitamenter, således at folk lod det gro nedefra.
Kunne man forestille sig, at der f.eks. blev større økonomiske incitamenter til lokalområderne for at få opstillet vindmøller?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-01-20:
Vi drøfter løbende og har gjort det senest med energiaftalen for 2012, om der er de rigtige redskaber i værktøjskassen.
Det er vores vurdering, at det ikke er et spørgsmål om at finde yderligere muligheder for at tilgodese lokalsamfund med lokal støtte osv.
Det, det handler om, er at finde steder, hvor møllerne kan placeres, så de generer naboerne mindst muligt.
Malte Larsen (S), 2016-01-20:
Mange tak for denne oplysning også.
Når jeg spørger, er det jo, fordi det er mit indtryk, at kommunerne rundtomkring stadig væk har svært ved at få de her projekter gennemført og sikret den lokale opbakning.
Bare for Østjylland kan jeg da nævne, at både Odder, Norddjurs og Randers Kommuner har haft så store problemer med områder, som egentlig var udlagt, og hvor investorer gerne vil investere i vindmøller, at de ikke bliver gennemført eller i hvert fald udskudt temmelig længe.
Jeg mener, at ministeren og spørgeren her – altså mig – kunne have en fælles interesse i at sikre, at der var en større lokal opbakning.
Og jeg har fantasi til at forestille mig, at man rent faktisk får nogle incitamenter i redskabsskuffen, som er så stærke, at folk måske vil tigge og plage om at få lov til at få vindmøller op i deres nærområde.
Jeg tror, at de fleste egentlig har et blik for, at vindmøller er en rigtig god idé, men det skal bare ikke lige være der, hvor man selv bor.
Jeg er godt klar over de gældende ordninger, men de opfattes altså i lokalområderne som en eller anden blanding af blodpenge og andre fæle ting, som gør, at der alligevel er modstand mod det.
Det opfattes ikke positivt nok, og derfor spørger jeg ministeren en gang til, om ikke vi måske i fællesskab kunne få yderligere redskaber op af værktøjskassen.
Jens Joel (S), 2016-01-20:
Hvad agter regeringen at gøre for at realisere projektet Maabjerg Energy Concept, der kan skabe op mod 1.000 arbejdspladser omkring Holstebro, inden den 1. april, hvor projektet ellers mister sine knap 300 mio. kr. i EU-støtte?
Jeg læser spørgsmålet op.
Det lyder som følger: Hvad agter regeringen at gøre for at realisere projektet Maabjerg Energy Concept, der kan skabe op imod 1.000 arbejdspladser omkring Holstebro inden den 1. april, hvor projektet ellers mister sine knap 300 mio. kr. i EU-støtte?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-01-20:
Regeringen har med vækstudspillet fra november besluttet at gennemføre en analyse, der skal se på mulighederne for produktion af såkaldte avancerede biobrændstoffer, herunder biobrændstoffer baseret på halm.
I analysen vil der blive set på rammebetingelserne for at skabe et gunstigt klima for etablering af produktion i Danmark under hensyntagen til, hvad der gavner Danmark samlet set i forhold til vækst, beskæftigelse og samfundsøkonomi.
Analysen vil fokusere på mulighederne baseret på private investeringer samt eventuelle EU-tilskud.
Interessenterne bliver inddraget løbende i analysearbejdet.
Hvad angår MEC, er det korrekt, at de har fået tilsagn fra EU om produktionsstøtte under nærmere betingelser.
En af disse betingelser er, at MEC skal have påbegyndt en produktion af avancerede biobrændstoffer inden en nærmere fastsat dato.
Da området er vanskeligt for alle virksomheder inden for dette pionerområde, og da det har vist sig sværere at få påbegyndt en produktion af avancerede biobrændstoffer end først antaget af EU, har EU tidligere besluttet at udskyde denne frist til juli 2017.
EU har oplyst, at denne dato vil kunne udskydes yderligere til juli 2020.
Malte Larsen (S), 2016-01-20:
Jeg siger også tak.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-01-20:
Tak for spørgsmålet, og velkommen til hr. Malthe Larsen her i Folketinget.
Jeg ser frem til et godt samarbejde.
Der findes allerede i dag fire ordninger, som er med til at sikre opbakning til udbygningen med vindmøller på land.
Det drejer sig om værditabsordningen, køberetsordningen, den grønne ordning og garantifonden.
Efter værditabsordningen har en opstiller af en vindmølle pligt til at betale for et værditab på fast ejendom som følge af opstilling af vindmøllen.
Køberetsordningen går ud på, at opstilleren af en vindmølle har pligt til at udbyde mindst 20 pct. af ejerandelen i vindmøllen til den købeberettigede kreds af personer.
Garantifonden er oprettet med henblik på at støtte finansiering af lokale vindmøllelavs forundersøgelser m.v. i forbindelse med opstilling af vindmøller.
De fire ordninger blev evalueret i 2011, og der blev fulgt op på evalueringen i 2013 med en række ændringer af loven.
Jeg finder, at de eksisterende ordninger er gode til at sikre opbakning fra befolkningen, og jeg ser derfor ikke behov for yderligere tiltag.
Jeg kan i øvrigt nævne, at planlægningen for vindmøller på land og støjreglerne for vindmøller er meget væsentlige for at skabe rammer, der sikrer opbakning til opstilling af møller på land.
Planloven hører under erhvervs- og vækstministeren og administreres af kommunerne, mens reguleringen af vindmøllestøj varetages af miljø- og fødevareministeren.
Malte Larsen (S), 2016-01-20:
Det er jo nyt for mig.
Jeg glæder mig til at prøve, hr. minister.
Har ministeren overvejet yderligere tiltag for at sikre en større folkelig opbakning til opstilling af vindmøller på land, og i givet fald hvilke?
Rasmus Prehn (S), 2016-01-20:
Mange tak til ministeren for det svar.
Jeg vil sige, at jeg oprigtigt glæder mig over, at skatteministeren på samme måde som jeg selv ser det her som et problem og er villig til at tage handling på det og få ryddet op, så man ikke skal have det pjat med, at der er egnsteatre, som skal sidde og tænke på at betale selskabsskat, samtidig med at de har rigeligt at gøre med at tænke på at give borgerne gode kulturelle oplevelser.
Så det er jeg rigtig, rigtig glad for.
Altså, ministeren giver udtryk for, at det er en regel, som man åbenbart har vedtaget i 2002, og nu her mange år efter begynder man så at plage livet af de her teatre med den regel.
Og tilsyneladende i nogle dele af landet mere end i andre.
Når jeg har været inde og søge på Infomedia for at se, hvordan omfanget af det her problem er, er det navnlig i Nordjylland, at man åbenbart har mødt den oplevelse hos SKAT, at man skal betale selskabsskat.
Er det lidt af en rodebutik, der sker hos SKAT i øjeblikket, eller har ministeren en bedre forklaring?
Karsten Lauritzen (V), 2016-01-20:
Jeg tror, det her er udtryk for, at skattereglerne kan være komplicerede.
Der kan også være noget historisk i det.
Jeg har dykket lidt ned i det, som følge af at hr. Rasmus Prehn har stillet spørgsmålet, og der kan jo være nogle historiske årsager.
Men det illustrerer jo bare, at vi har nogle komplicerede skatteregler.
Man kan så vælge at acceptere det, eller også kan man vælge at forenkle, og mit udgangspunkt vil være det sidste.
Men ellers har jeg sådan set ikke så meget andet at tilføje end det, jeg har svaret tidligere.
Rasmus Prehn (S), 2016-01-20:
Jeg tror, ministeren har fuldstændig ret i, at det er usædvanlig kompliceret, hvis det tager fra 2002 og så til i dag, før man overhovedet opdager, at man har ændret praksis på det her område, og at der så er forskel fra en landsdel til en anden.
Det virker helt fjollet.
Der vil jeg gerne igen understrege min tilfredshed med og taknemmelighed over, at skatteministeren siger, at vi skal have kigget på det her og have ryddet op i det.
Det kan ikke være rimeligt, at et egnsteater skal betale den her selskabsskat.
Det er jeg rigtig glad for, og jeg tror heller ikke, det her problem skyldes noget partipolitisk.
Jeg tror, det simpelt hen er et spørgsmål om noget bureaukratisk rod, der er opstået, og jeg ville blive rigtig glad, hvis ministeren ville rydde rigtig godt og grundigt op i det her, så man ikke skal sidde og være i tvivl om det ude på teatrene.
Karsten Lauritzen (V), 2016-01-20:
Jamen den opfordring vil jeg gerne tage til mig.
Men jeg vil godt kvittere for, at der er blevet spurgt og at spørgsmålet er blevet rejst, så sagen er landet på mit bord og vi så i fællesskab kan finde en løsning, der er fair og rimelig for både landets teatre og landets skatteydere i øvrigt.
Rasmus Prehn (S), 2016-01-20:
Men jeg glæder mig over og vil gerne takke skatteministeren for, at det forhold, at jeg har bragt det her spørgsmål op – i øvrigt på foranledning af Nordjyske Stiftstidendes rigtig fine journalistik – nu medfører, at en anden god nordjyde, nemlig skatteministeren, vil sørge for, at man får en oprydning i det her.
Måske er der ovenikøbet tale om en gedigen olfert til det her system, så vi slipper for at ryste i bukserne over, at man skal betale selskabsskat ude på teatrene.
Så tusind tak for det.
Malte Larsen (S), 2016-01-20:
Har ministeren overvejet yderligere tiltag for at sikre en større folkelig opbakning til opstilling af vindmøller på land, og i givet fald hvilke?
Jens Joel (S), 2016-01-20:
Tak for det.
Der er ingen tvivl om, at det er ekstremt vigtigt for os i Socialdemokraterne at sikre arbejdspladser i hele landet, og det kan virkelig mærkes i Vestjylland, hvis man kan realisere et projekt, som kan skabe de her omkring 1.000 arbejdspladser i Holstebroområdet.
Derfor kan jeg sådan set godt forstå, at man i Vestjylland er en lille smule, hvad kan jeg sige, utålmodig med at få nogle klare svar.
Jeg må også sige, at jeg ikke synes, at Venstre leverer her, eller man leverer rettere sagt måske endda lidt for meget.
Man leverer en helgardering.
Altså, Venstres gruppeformand og Venstres ordfører på området siger i lokalmedierne, at man støtter det.
Man kan jo ikke investere efter en helgardering, og derfor synes jeg også, at det er rigtig vigtigt, at vi nu får et svar på, om regeringen faktisk har tænkt sig at træffe en beslutning inden den 1. april, hvor tilskudsmuligheden bortfalder.
Det er jo i hvert fald det indtryk, man kan få, når man kigger i dagens udgave af Dagbladet Holstebro-Struer, hvor der står, at der vil blive truffet en politisk beslutning inden udgangen af marts.
Jeg vil høre, om ministeren kan bekræfte det, som faktisk var nyt for mig, da jeg læste dagens avis, hvor der ikke desto mindre står, at der vil komme en politisk beslutning inden udgangen af marts.
Kan ministeren bekræfte det?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-01-20:
Tak for spørgsmålet.
Spørgerens eget parti har været i regering i godt og vel 3 år.
I hele den periode var der også en diskussion om Maabjerg, og man kan jo egentlig med den iver, som spørgeren har, undre sig over, at spørgeren så ikke tidligere har sørget for at få skaffet de rette rammebetingelser, hvis det havde så høj politisk prioritet.
Det er korrekt, at vi i løbet af de kommende måneder forventer at have færdiggjort det arbejde, således at vi på en eller anden led kan sikre, at vi får truffet beslutning om, om der skal skabes de her rammer eller der ikke skal, og hvad det koster.
Jens Joel (S), 2016-01-20:
Det er jo i hvert fald et ærligt svar, at det er der ikke taget stilling til.
Så vil jeg spørge ministeren, om han er enig i, at hvis man skal have lavet den her løsning, så den kan træde i kraft den 1. januar, og Folketinget skal have vedtaget det en måned før, sådan at man kan følge regeringens egen intention om, at erhvervsskatter skal træde i kraft den 1. januar med en måneds varsel, og man forud for det skal have en lovbehandling, ender det jo også med, at vi er nødt til at have en PSO-aftale i løbet af sommeren senest.
Kan ministeren bekræfte det?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-01-20:
Jeg kan sige, at regeringen arbejder for, at vi har en ordning klar den 1. januar 2017.
Jeg er også enig med spørgeren i, at det vil være hensigtsmæssigt, at den er i orden og på plads i god tid inden den 1. januar 2017.
Men der er tale om, at vi skal finde en løsning på et beløb i størrelsesordenen på den anden side af 8 mia. kr., og det kan jeg oplyse spørgeren om at man ikke bare gør fra den ene dag til den anden.
Jens Joel (S), 2016-01-20:
Det er jeg rigtig glad for, og der skal lyde en opbakning og et løfte om en konstruktiv tilgang fra Socialdemokratiets side i forhold til at løse det her problem.
Jeg er jo bare lidt bange for, at den der meget store PSO-opgave, som har ekstremt stor betydning for virksomhederne, indimellem bliver gidsel i et spil mellem Dansk Folkeparti og Liberal Alliance og regeringen, som af hensyn til sine støttepartier ikke kan få løst det her problem, som desværre ikke, ligesom skattereformen, bare kan udskydes hele vejen igennem regeringsperioden.
Vi er jo nødt til at erkende, at det her er lidt mere akut, og derfor håber jeg, at ministeren kan bekræfte, at man regner med at løse det her til tiden, uanset om man kan få enighed om en skattereform eller ej.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-01-20:
Jeg deler ikke spørgerens sådan lettere mystiske forestillinger om, hvordan den her opgave skal håndteres.
Vi tager den faktisk i regeringen rigtig, rigtig seriøst.
Jeg håber også, at spørgerens parti vil indgå i drøftelser om, hvordan vi får skabt den rigtige løsning fra den 1. januar 2017.
Det her er så alvorlig en opgave, at vi ikke bare kan drille hinanden i Folketinget med den.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-01-20:
Hvad er regeringens holdning til Maabjerg Energy Concepts projekt om produktion af 2. generations bioætanol på basis af halm m.v., og hvad vil regeringen konkret gøre for at fremme projektet, før Maabjerg Energy Concepts tilsagn om EU-støtte bortfalder i marts måned?
Kim Christiansen (DF), 2016-01-20:
Mener ministeren at det er rimeligt, at der ikke er en afklaring på regionernes økonomi efter 2016 i forhold til tilskudsordning til drift og vedligehold af lokalbanerne?
Tak for det.
Jeg skal gøre mit yderste for at holde tiden.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at der ikke er en afklaring på regionernes økonomi efter 2016 i forhold til tilskudsordning til drift og vedligehold af lokalbanerne?
Karen Ellemann (V), 2016-01-20:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kigger op på formanden og tænker: jeg vil nu rejse mig og tage ordet.
Tak for det.
Regionerne er kommet med et ønske om at få ændret i bloktilskudskriteriet, det bloktilskudskriterium, der netop afspejler antallet af kilometer privatbanespor.
Konkret ønsker de, at kriteriet bliver fastfrosset, sådan at regionernes tilskud ikke bliver påvirket, hvis en region skulle beslutte at lukke en bane.
Når man fremkommer med sådan et ønske, skal man naturligvis også have et svar på det, og det er sådan set også et svar, vi fra regeringens side gerne vil give regionerne.
I første omgang har vi i august måned sidste år givet regionerne klare økonomiske rammer her for året 2016 – vi er i januar måned nu.
Og der vil selvfølgelig komme en afklaring af regionernes økonomi for 2017 inden budgetlægningen for 2017.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-01-20:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan bekræfte, at vi satser på at have en ordning klar inden den 1. januar 2017.
Og til spørgsmålet om, hvorvidt det her skal kædes sammen med øvrige spørgsmål omkring skatter, kan jeg oplyse, at det er der ikke taget stilling til.
Jens Joel (S), 2016-01-20:
Tak for det.
Man må i hvert fald gå ud fra, at regeringen arbejder på at overholde EU-lovgivningen og den aftale, man har indgået med EU.
Så den 1. januar 2017 burde være en rimelig fast dato.
Derimod virker det, som om det er temmelig svævende med regeringens skattereform, i forhold til om man kan få enderne til at nå sammen i sit parlamentariske grundlag.
Derfor spurgte jeg helt banalt, og så talte ministeren faktisk meget, meget længe uden at svare på det helt enkle spørgsmål: Kan man forestille sig en PSO-løsning uafhængigt af skattereformen?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-01-20:
Det er derfor, det er helt afgørende for regeringen, at vi får det undersøgt helt til bunds, at vi altså får undersøgt: Kan det her lade sig gøre?
Hvad er de samfundsøkonomiske konsekvenser?
Hvilke konsekvenser har det for prisen på benzin og diesel?
Kan det lade sig gøre at skabe de rette rammevilkår?
For os er det helt afgørende at få det her undersøgt til bunds, og det er derfor, vi har valgt at få det her analyseret rigtig, rigtig grundigt, inden der træffes en politisk beslutning.
Som spørgeren så rigtigt antyder, er vi godt i gang med arbejdet.
Der har i dag været møde med interessenterne, og det er jo et led i hele det her, at vi sikrer, at vi får et så godt grundlag som muligt.
Spørgeren må da også være interesseret i, at vi sikrer os, at vi har et ordentligt grundlag.
I modsætning til den tidligere regering har vi valgt at sætte turbo på det her arbejde.
Den tidligere regering havde jo flere år til at løse det her.
Det har været på dagsordenen længe, Maabjerg energianlæg og andre har presset på i årevis for at få skabt rammer for det her, og vi har så valgt at nedsætte et udvalg, som er i gang med at arbejde på det og sikre, at vi forhåbentlig inden for de kommende måneder får et beslutningsgrundlag.
Jens Joel (S), 2016-01-20:
Jeg bliver ærlig talt lidt bekymret over den her gåen som katten om den varme grød.
Skal man have analyseret det her til bunds, kan man så ikke sige, om det nås inden den 1. april?
Altså, før jul sendte ministeren et brev til Energiudvalget, hvor han skrev, at man ønskede at afvente EU's beslutning om byrdefordelingen i den ikkekvotebelagte sektor, som jo først kan forventes i løbet af året.
De må gå ud fra at kunne få et svar på, om de kan regne med den, eller om ministerens embedsmænd, som de har mødtes med i dag, ikke har talt på vegne af ministeren.
Tak for det.
Jeg læser spørgsmålet op: Har regeringen også udskudt løsningen af PSO-problemet, eller forestiller ministeren sig, at PSO'en kan ændres uafhængigt af skattereformen?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-01-20:
Tak til spørgeren.
Der skal findes en PSO-løsning, som er klar til den 1. januar 2017.
Europa-Kommissionen har således givet Danmark indtil udgangen af 2016 til at finde en løsning på PSO-problemet.
Der arbejdes målrettet på at finde en hensigtsmæssig løsning på det diskriminationsproblem, som Europa-Kommissionen har fremlagt.
Dette er ikke nogen nem opgave.
PSO-ordningen udgør en væsentlig økonomiske størrelse, og der er mange ting at tage hensyn til i forbindelse med en ændring af ordningens indretning.
Det er derfor vigtigt, at kommende løsningsmuligheder analyseres grundigt, så vi kan finde den løsning, som tilgodeser Danmarks interesser bedst muligt og samtidig løser diskriminationsproblemet.
Jeg vil gerne understrege, at regeringen ønsker at træffe det bedste valg for Danmark, danske virksomheder og danskerne.
Den grønne omstilling skal ske på en omkostningseffektiv måde, som er fornuftig set i forhold til udviklingen i Danmark og verden omkring os.
Regeringen arbejder fortsat på at finde en løsning, som kan træde i kraft fra den første januar 2017.