runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2013-01-30:
Jeg vil gerne tilbage til det sidste, statsministeren sagde, altså at det handler om fakta.
Og det er ikke, fordi jeg synes, det er en specielt værdig diskussion eller værdig argumentation fra statsministerens side, men er statsministerens svar, når man fortæller omverdenen om, hvad der har reddet dansk økonomi, at early retirement ikke er efterløn, selv om det er det for alle i den danske debat.
Man kan tage vismændene her i Danmark – for dem er early retirement altså efterløn.
Det er et lidt tyndt forsvar, al den stund førtidspension, vil jeg sige til statsministeren – jeg var selv med til at forhandle det på plads, for Venstre er nemlig altid med, når det gælder reformer, modsat statsministeren, da statsministeren var i opposition – gav 100 mio. kr.
Så selvfølgelig er det da efterløn.
Jeg ved jo, at statsministeren er meget god til engelsk, og selvfølgelig er det da, når man taler i Davos og står og roser sig af, hvor stærk dansk økonomi er, og nævner early retirement, efterløn, for det er det, efterløn betyder på engelsk.
Så er mit spørgsmål bare: Er statsministeren stolt over, at Danmark har lavet en efterlønsreform?
Kan statsministeren bekræfte, at hun gik til valg på at rulle dagpengereformen tilbage?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-01-30:
Jeg tror, det, der er rigtig vigtigt i den her debat, er, at Venstre får sine fakta gjort korrekt.
Jeg har talt om førtidspensionsreformen, jeg har talt om skattereformen, jeg har talt om kontanthjælpsreformen, vores skolereform.
Jeg synes egentlig, det ville klæde Venstre at få deres fakta gjort korrekt.
Før havde hr. Claus Hjort Frederiksen, tidligere finansminister, ikke opfattet, at jeg ikke havde talt om en dagpengereform, og påstod, at det var nogle af de reformer, jeg havde nævnt i Davos.
Det passer ikke, og det ville klæde Venstre at få styr på fakta!
Peter Christensen (V), 2013-01-30:
Det er det bestemt ikke, vi glæder os til forhandlingerne om folkeskolen.
Men nu handler debatten om, at statsministeren lige har været i Davos og stået og pralet med bl.a. efterlønsreformen, og jeg kunne godt tænke mig at vide, om statsministeren ærgrer sig over, at statsministerens egen plan »En Fair Løsning« ikke blev til noget.
Der var jo ikke meget svar på det, som det handlede om, og som statsministeren gerne vil have det til at handle om, nemlig at early retirement sandelig ikke var efterløn, og at statsministeren ikke har stået og rost efterlønsreformen i Davos.
Derfor kan jeg da bare gentage spørgsmålet: Hvordan vil statsministeren oversætte ordet efterløn til engelsk?
Jeg ved jo, at statsministeren er kyndig i det sprog.
Oven på en lidt uværdig argumentation fra statsministerens side synes jeg måske, at det ville være passende at oversætte det for mig.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-01-30:
Svaret er nej.
Det, jeg opfatter som uværdigt, er, at Venstre kun er optaget af det, der skete for halvandet år siden, og er i gang med at skrive historie om Venstres tid i regering i stedet for at anerkende, at man efterlod nogle store, uløste problemer.
Der var ikke to streger under facit, der var ikke tale om, at regningen var betalt, der var tværtimod en situation, hvor man år for år ikke kunne finde ud af at overholde budgetterne, og hvor konkurrenceevnen raslede ned.
Der var ikke styr på tingene.
Det skal også lige bemærkes, at mellem 150.000 og 170.000 private arbejdspladser var forsvundet ud af landet.
Det er vi meget stolte af, og hvis jeg ikke skulle fortælle om det på et møde i Davos og heller ikke gøre opmærksom på, hvad vi egentlig kan, og hvad vi vil i Danmark, så synes jeg egentlig ikke, at jeg ville løse min opgave som statsminister.
Peter Skaarup (DF), 2013-01-30:
Det tror jeg vi har sagt mange gange.
Det er f.eks. det faktum, at vi har svært ved at gøre så meget – det er specielt også noget, regeringen mener – ved social dumping, altså hvor vi får østeuropæisk arbejdskraft til Danmark, som beskyttet af EU's regler faktisk har fri adgang til det danske arbejdsmarked.
Det er jo et kæmpeproblem og et problem, som statsministeren og statsministerens parti i øvrigt burde forholde sig meget mere intenst til.
Det var da oplagt her, når nu vinduet er åbnet af den britiske premierminister, David Cameron, at sige: Jamen her har Danmark også et problem.
Vi har måske 60.000 østeuropæere i Danmark, der udkonkurrerer dansk arbejdskraft på lønnen.
Det er da et gigantproblem, og det må også være et gigantproblem for en statsminister, der meget gerne vil have flere danskere i beskæftigelse.
Her var det da oplagt at sige: Hov, lad os da så lægge det ind sammen med de britiske ønsker og få vurderet, hvad Danmark kan kræve, i stedet for bare at bøje nakken og sige o.k., vi kan ingenting gøre.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-01-30:
Jeg mener bestemt ikke, at EU på alle områder er perfekt.
Det skal også understreges, at vi selvfølgelig respekterer de danske undtagelser, det siger sig selv.
Men min grundholdning er, at et lille land som Danmark får langt mere indflydelse på resten af Europa – og dermed også på forhold, der påvirker os selv og påvirker danskerne selv – ved at indgå i et stærkt, forpligtende samarbejde på mange af de områder, hvor der bliver samarbejdet i øjeblikket.
Og forpligtende betyder jo netop, at man i fællesskab har nogle love og regler, og at de love og regler også skal overholdes af landene.
Så jeg er meget spændt på at se, hvad briterne egentlig vil.
Hvad er det, de vil ud af?
Er det det sociale Europa?
Hvad er det, de vil ud af?
Jeg må sige, at jeg står næsten lige så uforstående over for, hvad Dansk Folkeparti egentlig vil med Europa, og har endnu ikke forstået, hvad det er, Dansk Folkeparti vil ud af.
Det er muligt, det er det sociale Europa, altså lønmodtagernes beskyttelse og vores mulighed for at gå imod social dumping, men så synes jeg egentlig, at Dansk Folkeparti skulle sige det klart og tydeligt.
Vi er i en situation, hvor vi med fuldt åbne øjne og masser af debatter i Folketinget, i Europaudvalget, og hvor vi ellers diskuterer EU, diskuterer de her ting jævnligt.
Danmark har en fastkurspolitik i forhold til euroen; vi har en anden interesse i euroen end briterne, som ikke har en fastkurspolitik.
Og på den måde er vi jo nok lidt tættere på de beslutninger, der træffes omkring både euroen og Europa, end briterne er.
Nu har briterne så valgt en ny vej, og vi ved jo stadig ikke helt, hvad den indebærer.
Altså, hvad er det, de gerne vil genforhandle, hvad er det, de gerne vil ud af?
Det ved vi reelt ikke, ligesom vi heller ikke ved, hvad Dansk Folkeparti gerne vil ud af.
Men det er jo så en anden snak.
Jeg kan desværre ikke stille spørgsmål i den her sammenhæng.
Men jeg mener, det stadig er i dansk interesse at fastholde EU som et fælles, forpligtende samarbejde.
Det er bestemt ikke perfekt – det siger sig selv – men det er et samarbejde, hvor vi alle sammen ikke alene har de rettigheder, men også de pligter, der følger af at have et fælles forpligtende samarbejde mellem 27 lande.
Peter Skaarup (DF), 2013-01-30:
Jeg synes egentlig, det er lidt ærgerligt, at statsministeren ikke vil gå ind på den tankegang, at det faktisk kunne være en god idé, hvis man kunne bygge bro mellem det, som dem, der er meget skeptiske over for EU mere magt til Bruxelles, har af holdninger, og så dem, der gerne vil have det bestående EU eller endnu mere EU.
Og jeg tror faktisk godt, at jeg kunne være med til at snakke med dem, der er totalt imod EU og sige: Jamen her gør vi trods alt et forsøg på at lægge den suverænitet tilbage til nationale parlamenter, som man mener der er overført for meget af fra de nationale parlamenter til Bruxelles.
Så hvorfor egentlig ikke gøre det samme som briterne?
Altså med helt fuldstændig friske øjne, fordomsfrie øjne, vurdere – sådan som briterne nu er i gang med: På hvilke områder er det, at det er gået for langt?
Og det er så mit spørgsmål til statsministeren, for der må vil også være områder for statsministeren, hvor EU har tiltaget sig meget mere magt, også over danske forhold, end godt er.
Det var jo i sandhed en meget skelsættende tale, som den britiske premierminister, David Cameron, kom med i sidste uge, og også en tale, der – selv om nogle måske har syntes, de ville gøre lidt grin med den og være sådan lidt nedvurderende i forhold til den – har sat gang i debatten på godt og ondt i forskellige lande og selvfølgelig også i Danmark.
Og det er godt.
Det er også derfor, vi synes i Dansk Folkeparti, at det er yderst relevant, at vi her i Folketinget hører statsministeren om, hvad det giver anledning til.
Skiftende statsministre har jo faktisk ønsket – det har de i hvert fald sagt – at der skulle bygges bro mellem det, man har kaldt jasiden og nejsiden i Danmark.
Det er jo sådan, at den danske befolkning er ret uenige om, om vi skal have meget mere EU, eller vi skal have meget mindre EU.
Jeg tror, at statsministeren og regeringen skulle have valgt den linje, og det kunne jeg jo så opfordre statsministeren til, og spørge, om statsminiseren vil, altså anlægge den linje, hvor man – i lighed med hvad den britiske regering og det britiske konservative parti gør nu – undersøger, om EU faktisk er gået for langt på nogle områder.
Og om der er brug for at tage noget af suveræniteten tilbage til det britiske parlament, det danske Folketing og de andre nationale parlamenter, i stedet for hele tiden at ændre vedtægterne, kan man sige, for klubben med henblik på at overføre mere magt til den centrale klub i Bruxelles.
Kunne det ikke være en vej at gå?
Statsministeren har jo selv sagt, da hun trådte til, at hun ville være statsminister for hele den danske befolkning.
Mon ikke det kunne være en idé så at lytte lidt til, hvad dem, der er meget skeptiske over for EU, siger, og det er jo sådan cirka halvdelen af den danske befolkning.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-01-30:
David Cameron holdt den 23. januar sin, må jeg nok sige, længe ventede tale om Storbritanniens fremtid i forhold til EU.
Cameron fremsatte i talen som partiformand, som jeg har forstået det, et ønske om, at man skulle genforhandle det britiske EU-medlemskab, og gav et løfte om at afholde en folkeafstemning i næste valgperiode, hvis han genvinder magten.
Jeg vil gerne klart sige, at regeringen ønsker, at Storbritannien skal forblive medlem af EU.
Vi har mange synspunkter tilfælles med briterne, vi føler os meget tæt på briterne og har et ubrydeligt venskab med briterne, men jeg må så også sige, at i forhold til EU er vores tilgang en noget anden end den, briterne har valgt.
For regeringen ønsker, at Danmark skal være så tæt på kernen i EU som overhovedet muligt, og det er jo ikke den britiske vej.
For mig ændrer det selvfølgelig ikke på alt det, vi har sammen med briterne.
Men vi har ikke valgt at bede om en genforhandling.
Vi har tværtimod i de situationer, hvor det har været muligt, valgt at være tæt på kernen i Europa og også gøre vores indflydelse gældende.
Peter Skaarup (DF), 2013-01-30:
Hvad er regeringens holdning til den britiske premierminister, David Camerons, længe ventede tale om forholdet mellem Storbritannien og EU, og er statsministeren indstillet på, at regeringen følger de kommende forhandlinger mellem den britiske regering og EU tæt, med det formål at vurdere, om Danmark kan have gavn af at overveje samme model som Storbritannien?
Mie Bergmann (RV), 2013-01-31:
Jeg står her i stedet for ordføreren for Radikale Venstre, fru Liv Holm Andersen, som desværre er forhindret i dag.
Radikale Venstre mener, at det skal være den absolut sidste udvej, når der anvendes tvang, herunder bæltefiksering.
Jeg ved fra min egen erfaring fra Socialudvalget i Skanderborg Kommune, at der kan være forskel på, hvordan man indrapporterer, hvad der er sket, og hvornår der er sket tvang.
Men lige med hensyn til det her område, som er inden for regionen, kan der absolut ikke herske nogen som helst tvivl om, hvornår der skal indrapporteres eller ej.
Så de tal må være absolut sammenlignelige regionerne imellem.
Der skal også altid arbejdes for, at man nedbringer perioden for tvangsfiksering.
Liselott Blixt (DF), 2013-01-31:
Jamen jeg takker, og jeg håber på, at vi alle sammen kommer til en god høring og alle sammen kan lære noget af det, og også, at ministeren kan lære noget af det, at udvalgene osv. kan lære noget af det, altså så vi får samlet det bedste af det bedste og får lavet en psykiatri, som vi alle kan være stolte af.
Det vil tage meget lang tid at skulle fortælle, hvad vi fik ud af den.
Men jeg vil da også sige, at jeg var med til at skrive den kronik.
Det, vi også ville med den, var at ruske op i noget.
Jeg tror, at også ordføreren ved, at når man skal det, må man godt en gang imellem provokere lidt. Vi har ikke sagt, at alt er dårligt i Danmark.
Vi har heller ikke sagt, at alt er godt i Italien og kan implementeres her.
Så kan de lære af hinanden.
Det er jo det, der er fidusen.
Jeg tror, at vi kan få utrolig meget ud af det, for det er måske ikke lige præcis, når folk skal fikseres eller udsættes for tvang, at vi har brug for mest hjælp herhjemme.
Det er nok ude i kommunerne og ude i distrikterne, derude, hvor det nære skal være.
Der var psykiatricentre, der havde åbent 24-7.
Der kunne man komme på alle tider af døgnet og få hjælp.
Jane Heitmann (V), 2013-01-31:
Jeg glæder mig personligt meget til, at vi skal have en diskussion med både de mennesker fra Italien og selvfølgelig også dem med alle spidskompetencerne inden for dansk psykiatri.
For jeg synes faktisk, at en af de ting, der har været udfordringen i forbindelse med psykiatrien i Danmark, er, at vi har masser af erfaringer, men ikke har været så gode til at trække det bedste ud af vores egne erfaringer og så holde fast i dem.
Så jeg vil godt kvittere over for formanden for initiativet.
Tak for det.
Det er naturligvis glædeligt, at vi her fra Folketingets talerstol oplever en sundhedsordfører, der kommer med en udstrakt hånd.
Der er jo flere ting i det her forslag til vedtagelse, som vi ikke sådan har været helt enige om, bl.a. har vi jo lagt vægt på en handlingsplan, som skulle være færdig med udgangen af 2013.
Der er bl.a. det her med måltal, der er at afsøge nye løsningsmodeller, men jeg synes da, at det, vi hører fra Folketingets talerstol, er interessant.
Jeg kan ikke umiddelbart lige se, hvordan vi skal nå hinanden, men jeg synes da bestemt, at ordføreren skal fortsætte i det her dialogiske spor.
Det er vi meget, meget glade for i Venstre, og vi sætter stor pris på, at vi kan have en fornuftig dialog.
Jeg hørte ordføreren sige i sin tale, at der naturligvis skal flere midler til psykiatrien.
Kunne ordføreren ikke lige uddybe det, og om det så indebærer, at psykiatrien nu kommer på finansloven.
Özlem Sara Cekic (SF), 2013-01-31:
Jeg starter lige med det første spørgsmål.
Ordføreren siger, at ordføreren er rigtig glad for, at jeg rækker hånden ud, men at hun ikke er sikker på, at vi kan nå hinanden.
Der er tre ting, der gør, at vi ikke kan nå hinanden: handlingsplan, måltal, nye løsninger.
Det kan godt være, det er, fordi jeg er så ung, men jeg kan ikke mindes, at man tidligere har nedsat et så omfattende udvalg, der skal komme med en handlingsplan.
Så den synes jeg er hjemme.
Det andet er måltal.
Vi har skrevet det i forslaget til vedtagelse, fordi jeg vidste, det var et ønske også fra Venstres side.
Vi kunne bede Psykiatriudvalget om at kigge på måltal, det synes jeg faktisk er en rigtig god idé.
Det er jo allerede med.
Så er der det tredje, og det er nye løsninger og løsningsmodeller, som ikke er med i forslaget til vedtagelse.
Det er den, jeg spørger om.
Lad os bare tage den med, for så er den jo også med, og så kan vi gøre det i fællesskab.
Jeg skal nok lade være med at sige, at vi vandt eller de vandt, for det er ikke det, der er afgørende for mig, men derimod hvad man kan gøre i forhold til den her gruppe borgere, som faktisk kræver handling.
Nu tror jeg ikke jeg har mere tid.
Jeg svarer på det næste næste gang.
Jane Heitmann (V), 2013-01-31:
Jeg kan faktisk slet ikke forstå den her polemik, for jeg skrev jo netop til ordføreren i går, at ordføreren og de øvrige partier var meget velkommen til at springe på vores forslag til vedtagelse, og der er lige præcis de tre hovedelementer, som ordføreren her har læst op, med.
Så jeg synes sådan set, at øvelsen er rigtig nem, og jeg synes, det er i orden, hvis ordføreren på vegne af regeringspartierne kan sige, at man faktisk godt vil være med på vores forslag til vedtagelse.
Man skal være hjertelig velkommen, og det ville glæde mig meget, hvis vi kan enes om lige præcis fremadrettede løsningsmodeller, en handlingsplan, der er færdig inden 2013, og måltal.
Men der var noget, jeg ikke fik svar på.
Ordføreren nævnte i sin tale, at der selvfølgelig skulle flere midler til psykiatrien, og så spørger jeg bare stilfærdigt, om det så betyder, at psykiatrien nu kommer på finansloven.
Özlem Sara Cekic (SF), 2013-01-31:
Det er rigtigt, at ordføreren sendte mig en mail for at høre, om vi kunne være med på forslaget til vedtagelse.
Så gjorde jeg det i mellemtiden, at jeg arbejdede videre med teksten og svarede tilbage, at måltal, handlingsplan ligesom var placeret i regi af regeringens psykiatriudvalg.
Det beklager jeg, og derfor siger jeg: Så lad os tage det med nu.
Jeg er rigtig ked af, at det ikke kom med første gang, men vi kan jo få det med nu.
Det er vel ikke tiden, der adskiller os, vi har masser af tid, for jeg skal hente børn meget senere.
Det andet var, at ordføreren spurgte, om psykiatrien skal komme på finansloven.
Jeg er rigtig glad for, at ordføreren fra Venstre mener, at psykiatrien skal på finansloven.
Jeg har ikke hørt det tidligere, så hvis det er Venstres holdning, vil jeg rigtig gerne høre om det, men det kan jeg jo tage bagefter.
Vi har jo allerede sat 200 mio. kr. af til psykiatrien via finansloven.
Er det nok?
Det tror jeg ikke.
Jeg tror faktisk, der skal flere midler til.
Regeringen har jo også skrevet ret tydeligt, at man vil prioritere sundhed, så det håber jeg man også kan få gjort noget ved.
Benedikte Kiær (KF), 2013-01-31:
Det, der bliver sagt af SF's ordfører, lyder spændende.
Hun har lovet psykiatrien et par milliarder kroner; lad os se, om de så nu kommer trillende.
Jeg tror det næppe.
Men jeg vil egentlig høre SF's ordfører i forhold til det her med nonstimulirum, isolationsrum.
Her kan jeg huske tilbage fra dengang, hvor en tidligere sundhedsminister, nemlig Jakob Axel Nielsen, kom med forslaget om, om man ikke skulle se på det, og om man ikke skulle se på nogle af de erfaringer, de havde gjort i de andre lande, at ordføreren meget direkte meldte ud, at Jakob Axel Nielsen egentlig egnede sig bedre som transportminister end som sundhedsminister.
Så jeg vil egentlig høre ordføreren, hvad ordføreren mener den nuværende sundhedsminister egner sig bedre til, og om ordføreren også mener, at det for alvor ser håbløst ud, når den nuværende sundhedsminister har været ude at foreslå de her nonstimulirum.
Özlem Sara Cekic (SF), 2013-01-31:
Jeg kan rigtig godt lide, at vi bruger humor, når vi diskuterer; jeg bryder mig bare ikke om manipulation.
Det synes jeg er rigtig vigtigt lige at slå fast.
For det, jeg faktisk siger i Ugeskrift for Læger, er: Jeg synes, det for alvor ser håbløst ud, hvis psykiaternes bud på, hvordan man kan nedbringe brugen af tvang, er en ny form for tvang.
Det, jeg hører sundhedsministeren sige, er, at psykiatriudvalget kan kigge på det, og at de kan komme med noget her.
Jeg har mange holdninger til psykiatri, men jeg vil også, når psykiatriudvalget kommer med deres holdninger, kigge på: Hvad er det, der kan lade sig gøre?
Hvad er det for en politisk drøftelse, vi skal have efterfølgende?
Så tror jeg, det er svært at foreslå, at sundhedsministeren skal være trafikminister.
Grunden til, at jeg dengang sagde det om Jakob Axel Nielsen, var, at han jo var tidligere trafikminister.
Men da var jeg måske lidt for kæk.
Benedikte Kiær (KF), 2013-01-31:
Han var transportminister.
Men jeg vil egentlig gerne høre, hvad der har ændret sig, for det, Jakob Axel Nielsen som sundhedsminister fremførte, var netop nogle af de samme tanker om, hvorvidt man ikke skulle kigge på nogle af de erfaringer, der var fra andre lande, og se, om man kunne gøre brug af dem.
For det her med reduktion i brugen af tvang er jo noget, vi alle sammen – og det hører jeg jo også her i Folketingssalen – har et stort fokus på; det er noget, vi virkelig ønsker at få nedbragt.
Det, som jeg hørte den tidligere sundhedsminister Jakob Axel Nielsen sige, var, at vi måske burde se på det, hvorpå SF's ordfører, som også var psykiatriordfører dengang, hårdt og brutalt skød det ned netop med udtalelsen om, at han nok mere skulle holde sig til at være transportminister, for det egnede han sig bedre til.
Jeg vil egentlig gerne helt stille og roligt høre SF's ordfører – og det er ikke manipulation – hvad der har ændret sig, siden dengang Jakob Axel Nielsen kom med det her stilfærdige forslag, til nu, hvor den nuværende minister også helt stilfærdigt har sagt: Skal vi se på det?
Jane Heitmann (V), 2013-01-31:
Tak for det.
Jeg synes jo, at jeg bliver nødt til dels selvfølgelig at komme med et spørgsmål til DF's ordfører, dels naturligvis lige kommentere den socialdemokratiske ordførers udfald.
Jeg ved jo ikke, hvad den socialdemokratiske ordfører har hørt eller ikke har hørt, men det er da klart, at jeg synes, at det i den grad er en gave, at man har mulighed for at rejse ud i verden og se, hvad der rører sig, samle nogle ting op og tage dem med hjem.
Det er klart, at det er meget, meget vanskeligt at tage ud i verden og opleve nogle ting og så implementere det direkte i vores danske måde at tænke på.
Det, man skal, er, at man jo skal rejse ud.
Det, jeg har kommenteret i forhold til SF's ordførers bemærkninger om § 71-udvalgets rejse, er jo lige præcis omkring den her kronik, som en del af medlemmerne af § 71-udvalget har skrevet.
Der noterede jeg mig jo bare, at jeg via pressen har konstateret, at formanden for Dansk Psykiatrisk Selskab har været ude at rette en meget skarp kritik.
Men jeg synes, det er glædeligt, og jeg vil godt rose formanden for det.
Formanden kunne måske ganske kort fortælle, hvad man rent faktisk fik ud af den rejse.
Liselott Blixt (DF), 2013-01-31:
Jeg er så rigtig ked af, at SF ikke kunne være med på det forslag til vedtagelse, som vi fremsatte, og som nok var det første, der blev sendt ud.
Her siger vi netop, at der skal afsøges nye løsninger og løsningsmodeller.
Det ligger lige til højrebenet, når vi taler om tvang, at det ikke blot drejer sig om at få nogle isolationsrum eller nonstimulirum, men at vi kigger på nye løsninger.
Det er så noget af det, som jeg synes er rigtig vigtigt i vores forslag til vedtagelse.
Benedikte Kiær (KF), 2013-01-31:
Så vil jeg bede ordføreren om at læse den handlingsplan, der kom fra VK-regeringen i 2009.
I øvrigt synes jeg, det er trist, at ordføreren mener, at alt det arbejde, som satspuljeordførerne gennem tiden har foretaget, bare er lappeløsninger, og jeg vil også fortælle ordføreren, at der har været indgået aftaler med både regioner og kommuner om foråret, hvor man blev enige om, hvad det var for nogle tiltag, man gerne ville sætte i værk på det psykiatriske område.
Det lyder fra regeringspartiernes ordførere, som om der intet er sket i 10 år inden for psykiatrien, og det er jo usandt.
Det ved ordføreren udmærket godt.
Så vil godt spørge ordføreren, hvem det egentlig er, der har ansvaret for, at der er blevet nedlagt sengepladser, fordi vi hører jo hele tiden, at det er den tidligere regering, der har nedlagt sengepladser.
Der vil jeg egentlig også spørge, nu når ordføreren selv stiller op til et regionsvalg: Hvem er det egentlig, der nedlægger sengepladser?
Jeg ved, at ordføreren selv har siddet i et regionsråd.
Hvor er det egentlig, beslutningen bliver taget?
Og jeg vil også der spørge ordføreren, om der i den tidligere regering, VK-regeringen, er blevet sat penge af specifikt øremærket til ekstra sengepladser.
Hvem er det, der egentlig har ansvaret for at nedlægge sengepladser, og er der ikke blevet sat penge af specifikt til at oprette sengepladser under VK-regeringen?