runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2008-06-10:
Jeg forstod på hr. Lars-Emil Johansen, at han sagde, at man nogle gange skulle smøre lidt tykt på for at få sit budskab igennem, og det var så det, som hr. Lars-Emil Johansen havde gjort i den pågældende tale.
Men kan man så også tage det som udtryk for, at hr. Lars-Emil Johansen så også anerkender, at den tale, som hr. Lars-Emil Johansen holdt, ikke er i overensstemmelse med sandheden?
For det må vel være det, der er pointen.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2008-06-10:
Jeg har ikke talt om, at min lærer fortalte mig, at det ikke gjorde noget, at man ikke var i overensstemmelse med sandheden.
Det har jeg absolut ikke talt om.
Man kan sagtens smøre lidt tykt på med penslen, når man maler, uden at komme væk fra virkeligheden, og det er lige præcis det, jeg har gjort.
Martin Henriksen (DF), 2008-06-10:
Så giver det jo slet ikke nogen mening, for hr. Lars-Emil Johansen sagde jo i svaret på det spørgsmål, der blev stillet før mit, at han lige havde gjort lidt ekstra ud af det, at han lige havde skruet lidt ekstra op for charmen i den tale for at få sin pointe igennem.
Nu kan jeg så forstå, at det ikke var det, som hr. Lars-Emil Johansen har gjort alligevel.
Så jeg vil bare høre, om hr. Lars-Emil Johansen rent faktisk står ved det billede, som hr. Lars-Emil Johansen tegner, nemlig at danskerne har undertrykt Grønland.
Det står han altså ved?
Lars-Emil Johansen (SIU), 2008-06-10:
Jeg står ved, hvad jeg har sagt.
Jeg står også ved, hvad jeg har sagt i dag.
Jeg vil gerne opfordre Dansk Folkeparti til også at lytte til, hvad jeg har sagt i dag, og ikke bare til, hvad jeg har sagt tidligere.
Jesper Langballe (DF), 2008-06-10:
Jeg hæftede mig også ved den der parole, som hr. Lars-Emil Johansen har overtaget fra sin lærer, om, at man skal smøre lidt tykt på.
Når man i en negativ omtale af andre mennesker følger den parole, så er man jo ganske enkelt det, der på dansk hedder en bagvasker.
Kan hr. Lars-Emil Johansen ikke godt følge mig, når jeg siger, at hr. Lars-Emil Johansen jo egentlig har gjort det til en dyd at bagvaske og bagtale Danmark?
Det er jo ikke bare det, der bliver sagt her i Folketinget, men det er jo langt, langt værre, når hr. Lars-Emil Johansen udtaler sig om danskerne og Danmark hjemme i Grønland.
Så er der jo ikke grænser for den ondskab, Danmark har gjort sig skyldig i over for Grønland.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2008-06-10:
Nu ved jeg ikke, hvor tæt hr. Jesper Langballe følger mine taler i Grønland i Landstinget.
De allerfleste af mine taler foregår på grønlandsk, men jeg har gjort mig den ulejlighed at sørge for, at de artikler, jeg skriver, også kan læses på dansk.
Jeg synes, at det ville være en god idé, også for Dansk Folkeparti, som har så mange meninger om Grønland, at sørge for, at deres synspunkter også udkommer på grønlandsk, for vi er jo i et rigsfællesskab, hvilket man så tit understreger.
Jeg drømmer ikke om at ville såre eller bagvaske andre folk.
Det, jeg har gjort, er, at jeg har kritiseret forhold, der har eksisteret og til dels stadig væk eksisterer.
Det glæder mig meget, hvis det her medvirker til, at Dansk Folkepartis syn på andre folk kan blive bedre, så man bliver opmærksom på, at man ikke sårer andre mennesker, andre folkeslag, med den kritik, man fremsætter.
Jeg beklager, hvis jeg har såret danske borgere med de udtalelser, jeg er kommet med, men det har ikke været hensigten.
Eva Kjer Hansen (V), 2008-06-10:
Jeg synes, det er rigtigt godt at høre, at hr. Ole Vagn Christensen i den grad bakker op om, at vi har en innovationslov, og at der er økonomiske midler til rådighed for netop at sikre en udvikling, så landbruget hele tiden kan være på forkant.
Jeg begriber så ikke, at hr. Ole Vagn Christensen - jeg ved ikke for hvilken gang - nu gentager kritikken af sammensætningen af det nye udvalg.
For det er jo netop udtryk for, at vi vil have noget mere dynamik, og at vi vil håndtere udfordringen på innovationsområdet, at jeg foreslår, at vi nu laver en anden sammensætning og opererer med ét udvalg frem for som hidtil to.
Og jeg forstår slet ikke, hvad hr. Ole Vagn Christensens begrundelse er.
Det er, som om han vil bevare bare for at bevare - og ikke skabe mulighed for at få en bedre koordination, få mere synergi og få et bedre samspil mellem det, der sker på de forskellige områder.
Det er jo netop det, der er hele formålet med nu at lave ét udvalg, nemlig at man får tænkt mere på tværs, og at vi bruger den gode erfaring, vi har høstet gennem de senere år, og sørger for at få det optimale ud af innovationsmidlerne.
Jeg skal sige, at det er fuldstændig skævt at kritisere repræsentationen for lønmodtagersiden.
Det ved hr. Ole Vagn Christensen også godt.
Jeg lægger stor vægt på, at lønmodtagersiden er repræsenteret.
Og jeg synes, de gør et rigtig godt arbejde.
Jeg kan så også forstå, at hr. Ole Vagn Christensen synes, det er kritisabelt, at jeg ikke længere vil have personligt udpegede medlemmer af udvalget, men at det nu bliver organisationsrepræsentanter.
Det har jeg valgt, fordi jeg bl.a. synes, at der skal være plads til repræsentanter for de regionale vækstfora, som jeg betragter som vigtige medspillere til at sikre udviklingen over hele landet.
I forhold til det konkrete spørgsmål om besparelser kan jeg sige, som jeg gjorde under samrådet og ved tidligere debatter, at innovationsloven selvfølgelig indgår i analyserne af den erhvervsstøtte, vi giver.
Giver den mening?
Dér indgår innovationsloven på lige fod med alle andre love.
Der er overhovedet ikke taget beslutning om besparelser eller ej.
Jeg synes, at vi her har et lovforslag, der netop moderniserer hele arbejdet med innovationsloven.
Så skal jeg, ligesom jeg begyndte, slutte af med at takke hr. Ole Vagn Christensen for - trods alt - at have et vældigt engagement i, at vi selvfølgelig skal sikre innovation.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-06-10:
Tak for svaret.
Jeg må sige, at det jo er helt utroligt at høre, at for at inspirere til, at man kan tjene penge, uden at det koster noget på bloktilskuddet, skal vi garantere et bloktilskud på 3,2 mia. kr. hvert eneste år fremover.
Nu kan jeg forstå, at det overhovedet ikke skal være udtryk for noget behov længere.
Det udbetales ikke ud fra, at der er behov for 3,2 mia. kr.
Det er et beløb, man tilfældigvis historisk er nået op på, og så skal vi nu sige, at det beløb - altså de samme penge, vi regulerer det jo hvert år til et højere beløb - vil vi fremover give, uanset hvad der i øvrigt sker i Grønland.
Det er jo en ny måde at definere det på.
Derfor er jeg enig med statsministeren i, at det her er en historisk beslutning, at det er en milepæl i samarbejdet mellem Grønland og Danmark, og derfor er mit afsluttende spørgsmål, som jeg må stille i denne runde, bare: Når det her er så afgørende og så anderledes end den situation, vi har i dag, hvorfor er det så kun i Grønland, at man må stemme om det?
Kan vi ikke i Danmark få lov til at få en folkeafstemning, hvor befolkningen kan tage stilling til, om de her meget markante historiske ændringer i forholdet inden for rigsfællesskabet skal træde i kraft?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-06-10:
Det første, hr. Thulesen Dahl siger, er, at bloktilskuddet ud i al fremtid vil være 3,2 mia. kr. om året.
Det er jo ikke korrekt.
Det er en kendsgerning.
Det andet er jo, at når vi har sagt, at det er det grønlandske folk, der træffer beslutning om Grønlands fremtid, ville det jo være ulogisk at lægge det ud til en folkeafstemning i Danmark.
Søren Espersen (DF), 2008-06-10:
Statsministeren siger selv og henviser i øvrigt også til, hvad hr. Niels Helveg Petersen siger, nemlig at når man når frem til det sted, hvor bloktilskuddet er i nul, kan Grønland jo selv vælge, om man vil have selvstændighed.
Det er faktisk interessant, fordi jeg synes, det måske er noget, man kan bruge konstruktivt i den her debat i dag.
Er det så statsministerens opfattelse, at når vi når dertil, at bloktilskuddet er i nul - og vil det også være Venstres opfattelse fremover, hvis den ulykke skulle ske, at statsministeren en dag ikke længere er statsminister - så må Grønland vælge selvstændighed eller deling af indtægterne?
Hvis vi er der, tror jeg, vi så småt kan begynde at tale om det.
Så er der en eller anden ting, som vi måske også kan være med til, hvis det altså er det, der er tanken.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-06-10:
Jeg tror ikke, at vi i dag skal foregribe den forhandling, der vil finde sted på det tidspunkt, hvor Grønland har fået så store råstofindtægter, at det grønlandske samfund økonomisk er i stand til at klare sig selv.
Jeg synes ikke, vi i dag skal tage stilling til, hvordan de forhandlinger skal foregå, eller hvad de skal ende med.
Min pointe er bare, at vi har udtrykt fuldstændig enighed, inklusive opbakningen fra Dansk Folkeparti, i det synspunkt, at det er det grønlandske folk selv, der træffer beslutning om, hvorvidt Grønland på et eller anden tidspunkt skal være selvstændig.
Det er næppe realistisk at forestille sig, at det er, før Grønland økonomisk er i stand til at klare sig selv.
Givet, at vi er enige om, at grønlænderne selv kan beslutte det, har vi jo også givet grønlænderne muligheden for at beslutte, at de derefter får 100 pct. af råstofindtægterne.
Det er jo sådan set det, der er afgørende i den her sag.
Men der er jo også mulighed for, at man beslutter at fortsætte rigsfællesskabet.
På hvilke vilkår det så skal foregå, nå ja, det må blive et resultat af de forhandlinger til den tid, og det kan jeg ikke forudsige i dag.
Søren Espersen (DF), 2008-06-10:
Nej, men det ville jo bare være interessant også vedrørende det lovforslag, der nu skal fremsættes.
Lovforslaget er jo ikke fremsat endnu.
Der ligger en betænkning, og så skal der fremsættes et lovforslag.
Så er jeg næsten sikker på, at vi ville være til at tale med om det her.
Jeg synes, det er væsentligt, at Folketinget står sammen om det her.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor statsministeren ikke på en eller måde kan sige, at det da er den måde, det skal ordnes på,
det vil jeg kunne løse, i stedet for at sige, at det jo er umuligt at sige, hvad der sker om så og så mange år.
Jeg synes, ideen er spændende.
Det var faktisk statsministeren selv, der på en eller anden måde fik den lanceret.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-06-10:
Nej, jeg vil nu holde mig til det, som jeg synes er det solide standpunkt i den her sag, nemlig at jeg tror, det er klogest, at vi i dag afstår fra at lægge bindinger på eller forudsætninger ind for de forhandlinger, der til sin tid skal finde sted.
Ingen ved, hvor mange år der vil gå, før sådan en forhandling skal finde sted; der kan gå mange år.
Det afhænger fuldstændig af, hvor store råstofindtægter det bliver muligt at finde for det grønlandske samfund.
Søren Espersen (DF), 2008-06-10:
Jeg siger tak, også for debatten.
I Selvstyrekommissionens betænkning fremgår det, at indtægter fra råstofudnyttelse tilfalder Grønlands selvstyre, som hr. Kristian Thulesen Dahl også citerede.
Det har forbavset os, ja, det har faktisk chokeret os, at samtlige øvrige medlemmer af den danske delegation, herunder de borgerlige regeringspartier, Venstre og Konservative, har kunnet acceptere det forhold om ejendomsretten og således klart ikke har handlet i overensstemmelse med Danmarks og det danske folks interesser.
Det burde jo være evident og klart, at Danmarks riges undergrund som en selvfølge tilhører Danmarks rige, og at alle borgere i rigsfællesskabet får del i de værdier, der måtte findes i undergrunden.
Sådan er det jo i øvrigt allerede i forbindelse med de værdier, som vi slæber op fra Danmarks undergrund i Nordsøen.
De fordeles jo solidarisk år efter år, i øvrigt både til Grønland og Færøerne, og det kommer jo altså til udtryk i de milliardstore subsidier.
Danmark har - det er vores holdning - til stadighed uegennyttigt og ihærdigt arbejdet på år efter år at forbedre forholdene i Grønland og for det grønlandske folk.
Og af den grund vil det være etisk uantageligt, hvis Danmark ikke skulle få andel i værdierne i tilfælde af, at de umådelige råstofindtægter findes.
På mange områder har vi ydet en stor indsats; jeg fik en oplysning om, at Thorkild Kjærgaard, som er museumsinspektør i Nuuk, kunne fortælle, at ud af 200 inuitdialekter er der kun den grønlandske tilbage som skriftsprog, og at det skyldes danske forskeres interesse i at bevare det sprog.
De andre er uddøde.
Vi agter ikke under nogen omstændigheder at tilskynde til eller medvirke til at indskrænke det danske rige og vil ikke medvirke til at overdrage statens ejendomsret til dele af det danske rige.
Kun i tilfælde af, at det grønlandske folk efter en folkeafstemning har besluttet, at man ønsker en løsrivelse fra det danske rige, vil vi som nævnt acceptere, at det sker.
Jeg skal sige til slut, at debatten har været underlig.
Jeg synes ikke, der har været en vilje til reel debat.
Det har i høj grad været Dansk Folkeparti, der har ført debatten videre.
Det ser jeg egentlig som et tegn på, at de andre partier, specielt Venstre og Konservative, faktisk ikke rigtig ønsker den her debat.
De synes, det er en kedelig debat, fordi de godt ved, at de har en rigtig elendig sag.
Jeg synes, at den lov, der kommer, som det ligger nu, bliver en skadelig lov i forhold til forholdet mellem Danmark og Grønland.
Da vi ikke selv får mulighed for at stemme her i Danmark, vil jeg egentlig i al beskedenhed opfordre det grønlandske folk, de dele af det, som ønsker et fortsat trygt sammenhold mellem Danmark og Grønland, til at stemme nej ved folkeafstemningen, når den kommer i november måned.
Det er den eneste måde, hvorpå man kan sikre, at samhørigheden mellem dansk og grønlandsk stadig vil komme til at fungere, også i fremtiden.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-06-10:
Jeg føler næsten trang til at undskylde over for hr. Søren Espersen, at jeg tager ordet nu.
Hr. Søren Espersen har på forhånd konkluderet, at han ikke ønsker denne debat.
Men jeg tror ikke, at der er så meget at være flov over i forbindelse med den her debat, slet ikke set i lyset af, at et enigt Folketing med undtagelse af Dansk Folkeparti mener, at det her er en god aftale.
Det, jeg egentlig godt vil spørge hr. Søren Espersen om, er, om hr. Søren Espersen ikke finder det positivt med Dansk Folkepartis udgangspunkt, at bloktilskuddet, ved at man låser det fast, ikke kan stige i fremtiden.
Det har jo været Dansk Folkepartis ønske i flere år enten at båndlægge midler eller at reducere bloktilskuddet, og derfor må Dansk Folkeparti vel egentlig være glad for, at man med den her beretning sikrer, at bloktilskuddet ikke stiger i fremtiden.
Søren Espersen (DF), 2008-06-10:
Det er jo en underlig ting at diskutere.
Selvfølgelig er det da dejligt, at bloktilskuddet ikke stiger.
Det er jo i øvrigt pris- og lønreguleret.
Det er da skønt nok.
Men det er jo ikke en måde at forklare på, at man med et pennestrøg forærer rigets undergrund væk til Grønlands selvstyre, bare fordi vi ved, at bloktilskuddet så ikke stiger fra 3,2 til 3,4 mia. kr. næste år.
Det er ikke en måde, jeg synes er fair at diskutere på.
Det er ingenting, det er peanuts, det er ligegyldigt.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-06-10:
Der er, som også statsministeren var inde på, stadig væk noget modsætningsfyldt i, at man anerkender, at Grønland har ret til selvstændighed, hvis grønlænderne ønsker det, og dermed også får højhedsretten og dermed rettighederne til undergrunden, men jeg er da glad for, at hr. Søren Espersen anerkender og er glad for, at bloktilskuddet i fremtiden ikke vil stige, således at Grønland i fremtiden selv skal finansiere de opgaver, som Grønland i fremtiden overtager.
Det er jo nyt i forhold til den nuværende ordning, hvor bloktilskuddet følger de opgaver, som Grønland overtager fra Danmark.
Er det ikke korrekt?
Søren Espersen (DF), 2008-06-10:
Jo, men var årsagen til, at man besluttede den her meget, meget vidtrækkende sætning i betænkningen - og det er det, som Det Konservative Folkeparti har været med til at indføre - at indtægter fra råstofudnyttelsen i Grønland tilfalder Grønlands selvstyre, at vi så var sikre på, at bloktilskuddet ikke steg?
Altså, helt ærligt, jeg kan ikke forstå, at hr. Per Ørum Jørgensen ikke kan se, at det ikke har spor med hinanden at gøre.
Det her er da det afgørende, og det der med, at bloktilskuddet ikke stiger, er ærlig talt ikke noget, vi har spekuleret på i 2 min.
Jeg mener ikke, vi nogen sinde har diskuteret det i Selvstyrekommissionen, så har det i hvert fald været på et tidspunkt, hvor jeg lige har været gået ud for at trække lidt frisk luft.
Det var der nemlig ofte grund til.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2008-06-10:
Jeg vil gerne sige, at der mangler en pengestrømsanalyse af, hvor de her 4.000 mio. kr., som hr. Kristian Thulesen Dahl refererer til, helt eksakt havner.
Jeg går ud fra, at det er det der 3,2-milliarder-kroners bloktilskud plus statens egne udgifter i Grønland til fiskeriinspektion og rigsombud og den slags.
Men der mangler en pengestrømsanalyse, der giver et klart billede af, hvad det er, der sker.
Det eneste, vi får belyst, er, hvad Danmark giver.
Det, vi aldrig har fået belyst, er, hvad Grønland giver.
For Grønland giver et eller andet sted også en del værdier til Danmark - måske ikke i kroner og øre lige så tydeligt som på finanslovens konto vedrørende Grønland, men i hvert fald værdier, der er til at tage og føle på.
Og den profit, der dannes i Grønland, havner altså uden for Grønland.
Det er ikke nogen hemmelighed, det ved mange mennesker, der har med Grønland at gøre.
Men dokumentationen vil vi først have, i det øjeblik vi har en pengestrømsanalyse, der indbefatter alt, hvad Grønland også skaber af værdier for Danmark.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-06-10:
På finansloven og de ting, der følger efter, bevilger de danske skatteydere ca. 4.000 mio. kr. hvert år, altså 4 mia. kr. hvert år, til det grønlandske samfund.
Hr. Lars-Emil Johansen holder en tale, hvor han siger, at der forsvinder milliardbeløb ud af Grønland hvert eneste år til danske firmaer, danske arbejdspladser, danske opsparinger, millionærboliger i det sydlige Europa og lignende luksus, mens de grønlandske arbejdere må kæmpe mod mindstelønninger, der knap nok kan brødføde deres egne familier.
Er det et korrekt og fair billede af den situation, vi har p.t., før Selvstyrekommissionens arbejde bliver bragt i spil?
Er det fair at tegne det billede over for de danske skatteydere, der altså sender 4 mia. kr. til hjælp til Grønland af sted hvert eneste år?
Kristen Touborg (SF), 2008-06-10:
Det er rigtig forstået, at SF går ind for folkeafstemninger i en række sammenhænge.
Jeg går ud fra, at det, hr. Søren Espersen tænker på, kunne være i sammenhæng med en EU-beslutning.
Der er vi meget tilhængere af en folkeafstemning.
Men i situationen her, hvor det er et spørgsmål, om Grønland vil have selvstændighed eller ej, mener vi ikke, at Danmark kan blande sig i, hvorvidt man vil det fra Grønlands side.
Hvis grønlænderne ønsker en suveræn stat, kan grønlænderne beslutte det, uanset hvad en eventuel dansk folkeafstemning ville indebære.
Søren Espersen (DF), 2008-06-10:
Altså, Folketinget skal jo formodentlig vedtage en grønlandsk selvstændighed.
Det er hr. Kristen Touborg vel også enig i.
Men når der er tale om så langtrækkende konsekvenser, altså måske ophævelsen af et rigsfællesskab, der har eksisteret i næsten 300 år, er det så ikke rimeligt, at det danske folk også får lov til at være med til at bestemme, om det er en god idé eller ej, eller skal man bare sådan med et pennestrøg i Folketinget vedtage det?
Kristen Touborg (SF), 2008-06-10:
Hvis det grønlandske folk efter en folkeafstemning beslutter, at man vil have fuld suverænitet, fuld selvstændighed, har jeg meget vanskeligt ved at se, med hvilket formål der skulle holdes en folkeafstemning i Danmark.
Jeg går ud fra, at end ikke Dansk Folkeparti ville modsætte sig, hvis et flertal i Grønland ønskede selvstændighed, at man så fik det.
Så har jeg meget vanskeligt ved at se ideen i, at vi skulle holde en folkeafstemning i Danmark, som uanset resultatet og udfaldet alligevel ikke ville have nogen indflydelse.
Søren Espersen (DF), 2008-06-10:
Nu bemærkede jeg, at den konservative ordfører brugte udtrykket, at det her er en god økonomisk aftale, og at han også sagde, at man i den konservative gruppe er meget tilfreds med den økonomiske aftale.
Nu har vi jo begge to - den konservative ordfører og jeg selv - siddet i den samme gruppe under Selvstyrekommissionen, nemlig den, der havde med økonomi at gøre, og derfor er jeg lidt i tvivl om, hvad det var, der skulle være så godt for Danmark ved den her aftale, og det er jeg da sikker på at hr. Per Ørum Jørgensen kan forklare mig.
Jeg kender godt det gamle jyske udtryk, at hvad der er sparet, er tjent, men det er ikke min opfattelse af tingene her, at der ligger noget ud over en besparelse til den danske statskasse - der ligger ikke noget ud over en besparelse - og det er egentlig det jeg vil bede om en bekræftelse på fra den konservative ordfører, nemlig: Det, Danmark får ud af det her, er, at vi sparer, er det korrekt?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-06-10:
Nu brugte hr. Søren Espersen tidligere i sin ordførertale ordet unfair.
Jeg vil sige, at vi har lavet en fair aftale, når det gælder de økonomiske relationer.
Hvad angår bloktilskuddet, synes jeg, det er fair, at der modregnes i bloktilskuddet, som vi fra konservativ side ikke har noget problem med at udbetale til Grønland.
Vi har ingen problemer med at udbetale bloktilskuddet til Grønland, idet Grønland er en del af rigsfællesskabet.
Der er en fair modregning, når det gælder indtægter fra undergrunden, og den dag, hvor bloktilskuddet så er i nul, finder der en forhandling sted, hvor man bl.a. også skal forhandle de økonomiske relationer.
Og det synes vi er rigtigt, fordi det jo er et scenarie, der rykker 20, 30 eller måske 40 år frem i tiden, og der er det fornuftigt, at de politikere, der på det tidspunkt har ansvaret, træffer den beslutning ud fra den verden, de lever i på det tidspunkt.
Søren Espersen (DF), 2008-06-10:
Den konservative ordfører kan i hvert fald godt bekræfte, at Dansk Folkeparti i syv finanslove har stemt for bloktilskuddet til Grønland; det synes jeg vi i hvert fald skal have helt på det rene, når det bliver sagt.
Vi vil gerne betale bloktilskud til Grønland; Dansk Folkeparti har altså i høj grad været medvirkende til, at det er sket.
Men jeg synes ikke, der bliver svaret på mit spørgsmål.
Er det eneste, Danmark i virkeligheden får ud af det her, hvis olien virkelig springer - det er det, vi taler om - en besparelse?
Og er det ikke også - det er det ene af det, og det skal jeg altså have et svar på - kun besparelser, vi får?
Og er det ikke korrekt, at Danmark derudover, hvis der ikke findes olie, for tid og evighed har bundet sig til at betale - løn- og prisreguleret - 3,2 mia. kr. til Grønland hvert år, uanset hvad der ellers er af indtægter i Grønland, uanset hvordan Grønland ellers udvikler sig?
Er det ikke korrekt?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-06-10:
Hr. Søren Espersen forsøger at få det, at man anbefaler, at vi fortsat betaler 3,2 mia. kr. årligt i bloktilskud, til at være en dårlig forretning for Danmark.
Hr. Søren Espersen skal jo samtidig huske at sige, at det tidligere var således, at når Grønland overtog et sagsområde, steg bloktilskuddet også tilsvarende med den omkostning, som det sagsområde havde.
Det er ikke længere tilfældet.
Nu sætter man en prop i bloktilskuddet, og derfor lever vi i kommissionen også op til, at rettigheder og pligter følges ad.
Et af formålene - og det tror jeg er meget vigtigt både fra grønlandsk og dansk side - er, at Grønland på en fornuftig og afbalanceret måde bevæger sig i retning af en stadig større selvbærende økonomi.
Det tror jeg er vigtigt, og det drejer sig jo ikke bare om olie.
Det drejer sig også om turisme og en masse andre tiltag, der skal sikre, at man når dertil.