runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Ravn (S), 2014-11-20:
At foreslå, at Danmark skulle oprette lejre for flygtninge i Kenya og nævne det som et nærområde til Syrien, må stå for Dansk Folkepartis egen regning.
Det, der er vigtigt for mig og for regeringen, er, at vi både yder en stor hjælp i nærområderne, hvilket vi gør – den er blevet intensiveret gennem tiden – og vi gør det på ordentlig vis med hensyntagen til og respekt for internationale konventioner, med respekt for mennesker på flugt.
Men vi er også realister, pragmatikere; vi er også klar over, at vi ikke i Danmark kan tage imod et utal af flygtninge, men bliver nødt til at sætte en overlægger så godt, som vi overhovedet kan.
Det gør vi med lovforslaget her, L 72.
Det er bestemt ikke en minimal løsning, som ordføreren hævder.
Det er et godt, gennemarbejdet forslag, som altså tager højde for den aktuelle alvorlige situation, vi står i, og endnu en gang – lad mig understrege det – endnu en gang flugter med internationale konventioner, med medmenneskelighed og også med pragmatisme.
Pia Kjærsgaard (DF), 2014-11-20:
Nu taler vi meget om syrere, men der er jo et meget, meget stort problem i forhold til hele udlændingepolitikken, og grundlæggende skulle hele systemet laves om, for vi har et elendigt system.
Vi burde lave hele systemet om, men det tror jeg ikke lige er regeringens intention.
Det, regeringen vil nu, er at komme med en eller en minimal løsning, for i løbet af x antal måneder er der et folketingsvalg på vej, og så forsøger man sig med det her.
Jeg tror, det bliver udhulet i allerhøjeste grad.
Lad os vente, til den radikale ordfører kommer på talerstolen, så tror jeg, vi får at vide, hvad det i virkeligheden drejer sig om.
Men det, der jo bare er med Kenya, som lige blev nævnt, er, at vi har nævnt det eksempelvis i forbindelse med Somalia.
Så jeg synes, man skulle gøre alvor af det.
Men der er desværre ikke – og jeg har oplevet det år efter år, og jeg har været i den her debat siden sidst i firserne – nogen regering, og slet ikke den her regering, der har været eller er indstillet på at sende dem hjem igen, sådan som ordføreren ofte har sagt, og som det er blevet fremhævet i den her debat.
Troels Ravn (S), 2014-11-20:
Det er bestemt ikke mit ærinde at være nedladende, men det er måske mere sådan en tanke i forhold til netop nærområder, fordi man så nævner Kenya som et nærområde til Syrien, som Dansk Folkeparti har gjort.
Altså, mig bekendt ligger Kenya ikke i nærområdet til Syrien.
Det, der er det grundlæggende vigtige i det her, er, at vi også i Danmark påtager os et ansvar for at støtte i nærområderne, samtidig med at vi også på ordentlig vis tager hånd om de asylansøgere, der kommer til Danmark, hvor vi har et uafhængigt nævn, Flygtningenævnet, der jo afgør, om man kan få opholdstilladelse eller ej.
Ligeså er det med lovforslaget her sådan, at vi efter 1 år vurderer, om der er mulighed for, at man kan rejse hjem, hvilket i de bedste af alle verdener, hvis det kunne lade sig gøre, var den bedste løsning.
Det er det, vi gerne vil sikre med forslaget her man kan gøre, såfremt ifald forholdene er til det.
Så lad mig sige om integration, at det jo er vigtigt, at vi får nogle ordentlige integrationsforløb for de her mennesker, mens de er her – at man ikke bare skal sidde i et asylcenter, men at man har mulighed for at bruge de ressourcer, som man nu er i besiddelse af.
Det tænker jeg da også at Dansk Folkepartis ordfører er enig med mig i.
Det, der så er sagen her, er, at regeringen har en dialog med Kommunernes Landsforening om, om vi kan lave nogle fleksible løsninger også i den her situation, som er gode løsninger i situationen.
Karina Adsbøl (DF), 2014-11-20:
Jeg forstår ikke, hvad ordføreren mener med den rigtige asylpolitik.
Det er jo sådan lidt forvirrende, for Det Radikale Venstre mener jo, at alle har krav på familiesammenføring.
Er det så også Socialdemokraternes opfattelse?
Så kan det være, at ordføreren vil uddybe det med, hvor mange midler kommunerne får, lidt mere, for det tror jeg der er rigtig mange borgmestre der venter på derude i forhold til at klare asylansøgerpresset, og i forhold til at de mangler boliger, så man kan sikre, at asylansøgerne også har en bolig at bo i.
Så der er jo flere ting, der skal løses.
Så jeg ser frem til ordførerens svar på mit spørgsmål.
Troels Ravn (S), 2014-11-20:
Ja, svaret på det sidste spørgsmål er klart ja, og det har jeg jo nævnt nu flere gange, altså at vi i forbindelse med finansloven finder yderligere midler, fordi det er så vigtigt, at kommunerne kan løse den her opgave på ordentlig vis.
Og ordførerens første spørgsmål har jeg jo også været inde på og svaret på: Med forslaget her skal vi understøtte og sikre, at vi har den rigtige asylpolitik.
Det er sådan set det, det i al sin enkelhed handler om.
Derfor burde vi kunne få også de borgerlige partier til at støtte op om forslaget.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-11-20:
Mit spørgsmål går i retning af at finde ud af, hvor omfangsrigt det her forslag i virkeligheden er, og om Socialdemokratiet er enig i den udlægning, som Radikale Venstre, altså regeringspartneren, har af omfanget af det her forslag.
Altså, den radikale ordfører har sagt, at: »Regeringen har taget de tiltag, som vi mener, kan begrænse tilstrømningen en lillebitte smule. I hvert fald i et lille stykke tid, så kommunerne kan få lidt luft.
Det er meget muligt, at familierne kommer på et senere tidspunkt, men så har kommunerne lige fået lidt luft, så de kan håndtere situationen«.
Troels Ravn (S), 2014-11-20:
Men lovforslaget her, L 72, giver vi mulighed for en midlertidig opholdstilladelse på 1 år.
Og det er jo netop, for at vi efter 1 år kan vurdere, om situationen i hjemlandet har ændret sig på en sådan vis, at man kan rejse hjem.
For målet er, at man skal kunne rejse hjem, når forholdene er til det.
Det her er ikke udtryk for magtarrogance.
Naturligvis læser vi høringssvarene, og vi vurderer også nøje, om vi kommer i konflikt med eksempelvis konventioner på området.
Vi kunne aldrig drømme om at fremsætte et lovforslag, hvor vi kommer i konflikt med konventioner.
Sagen er jo også i forhold til Venstre, at naturligvis skal vi kunne drøfte de her ting, men jeg synes, det er pinligt, at man forsøger at slå politisk plat på en alvorlig situation.
Sandheden er jo, at Venstre ikke er kommet med ét eneste forslag til en ændret asylpolitik.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2014-11-20:
Jamen det er da udtryk for en utrolig magtarrogance, at man ikke kan få lov til at foretage en ordentlig folketingsbehandling, men skal bebrejdes, at man godt vil vide, hvad forslaget handler om, inden man tager stilling til, hvad der skal stemmes.
Det her lovforslag er en gang lovsjusk, og ordføreren kan jo ikke engang svare på, hvor hjemmelen er i menneskerettighederne til at splitte en familie ad.
Men så vil jeg stille et andet spørgsmål, når man nu er så begejstret for midlertidig opholdstilladelse på 1 år, som efter vores ordførers udsagn – hvilket jeg er enig i – giver en masse bureaukrati: Er ordføreren ikke enig i, at hvis vi skal kunne hjemsende asylsøgere eller afviste asylsøgere eller dem, hvis sag er genoptaget, og som har fået flygtningestatus, så kræver det en aftale med en stabil regering, hvor der er lov og orden og retssikkerhed?
Tror hr. Troels Ravn virkelig, at det kan komme i stand på 1 år?
Og tror han virkelig, at man kan nå at få indgået en aftale med et land inden for 1 år?
Det er fuldstændig ude i hampen.
Troels Ravn (S), 2014-11-20:
Der er ikke tale om lovsjusk.
Og det er helt sikkert, at vi også i det fortsatte arbejde med lovgivningen her skal sikre, at man eksempelvis kan svare på de spørgsmål, der bliver stillet på ordentlig vis.
Og det vil vi også sikre i udvalget.
Det her er ikke udtryk for lovsjusk.
Med hensyn til høringssvarene vil jeg sige, at det er rigtigt, at der er organisationer, der udtrykker kritik.
Der må jeg bare sige, at den lytter vi selvfølgelig til.
Og jeg må også bare sige tydeligt og ærligt, at vi ikke er enige.
Vi mener ikke, at lovforslaget her er i strid med internationale konventioner – Børnekonventionen, menneskerettighederne eller andre konventioner.
Så vil jeg sige til Venstres fru Birthe Rønn Hornbech, at jeg finder, det er uhyre problematisk, at et stort parti som Venstre ikke vil være med til at finde løsninger på de udfordringer, vi står med i forhold til det store antal af asylansøgere, men forsøger at slå politisk mønt på en krig i Syrien, Islamisk Stats hærgen i Irak og de store mængder af flygtninge og asylansøgere, som kommer op gennem Europa, hvilket selvfølgelig også får en afsmitning på Danmark.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2014-11-20:
Hr. Troels Ravn sagde i et indlæg til Venstres ordfører, at det var ærgerligt, at Venstre ikke bare lige kunne sige i dag, om man stemte for.
Der har Venstres ordfører jo klart givet udtryk for, at vi har mange ting, vi vil spørge om.
Sagen er jo, at det her er en gang lovsjusk.
Der er meget korte høringsfrister, så de kyndige organisationer ikke kan nå at svare ordentligt; der er en hastebehandling her i Folketinget, så vi ikke kan nå at finde ud af, hvad det handler om.
Men derfor må han jo også vide tingene selv, og derfor vil jeg godt spørge: Når det nu hævdes, at det er i overensstemmelse med konventionerne, hvordan stemmer det så med de høringssvar, der angiver, at konventionerne taler om familiens enhed?
Og hvis hr. Troels Ravn mener, at begrænsningen af familiesammenføringer ikke er konventionsstridig, hvorfor så ikke sige, at alle flygtninge det første år er afskåret fra familiesammenføringer?
Hvor er hjemmelen til den opfattelse af konventionerne, som hr. Troels Ravn giver udtryk for?
Troels Ravn (S), 2014-11-20:
Med lovforslaget her, L 72, får vi taget hånd om en stor udfordring i forhold til vores asyl- og udlændingepolitik.
Det skal der ikke herske usikkerhed om, og vi bilder ikke nogen noget ind.
Med hensyn til vores bagland – og det er ikke kun det socialdemokratiske bagland, men det er kommunerne som sådan – indeholder forslaget her også elementer, som gør, at de i kommunerne har mulighed for at kunne løse den her svære opgave på forsvarlig vis.
For det er meget, meget vigtigt for de mennesker, der kommer hertil i en svær situation, at kommunerne så også kan lave planer for helbredstest, integration osv.
Og der er grund til også her fra talerstolen i dag at rose de kommuner, der allerede er kommet i gang med opgaven, også det frivillige samfund derude, der i forhold til et aktivt medborgerskab løser en stor opgave.
Og det er det, vi med lovforslaget her, L 72, altså går ind og understøtter.
Morten Marinus (DF), 2014-11-20:
Tak for det.
Hr. Troels Ravn startede sin ordførertale med at sige, at verden er i brand.
Og jeg kunne jo næsten tilføje her: Og Folketingssalen blev fyldt med sang.
Det var selvfølgelig uheldigt, at vi måtte afbryde midt i hr. Troels Ravns ordførertale, men vi er jo kommet godt i gang igen og fik da også hørt hr. Troels Ravns ordførertale til ende.
Jeg er stadig væk lidt usikker på, om det her er godt nok.
Hr. Martin Henriksen spurgte jo lige, om ordføreren er enig med ministeren, når hun siger, at der er noget galt med asylsystemet i Danmark.
Vi hører jo socialdemokratiske borgmestre, der også mener, at der er noget galt med asylsystemet, som det er i dag, og den stramning, som regeringen mener de lægger frem nu.
Der er jo Socialdemokrater i baglandet, der også mener, at det ikke er godt nok.
Jeg skal selvfølgelig ikke blande mig i, hvordan man arbejder i Socialdemokratiet, men spørger man overhovedet borgmestrene ude på Vestegnen, som siger, at det her ikke er godt nok?
Troels Ravn (S), 2014-11-20:
Situationen er ikke, at regeringen på nogen som helst måde bilder befolkningen noget som helst ind – overhovedet ikke.
Med det her forslag, L 72, håndterer vi på en god, forsvarlig måde de udfordringer, vi står med i forhold til vores asylpolitik og det, at vi oplever et stigende antal flygtninge, der kommer til Danmark.
Netop ved at skelne imellem at være personligt individuelt forfulgt og at være generelt forfulgt har vi muligheden for at kunne lave en midlertidig opholdstilladelse på 1 år.
Efter 1 år revurderer vi situationen.
På samme måde udskyder vi også familiesammenføring, og efter 10 måneder kan man så søge om familiesammenføring, og situationen kan vurderes.
Det er på en god, en ordentlig måde, hvor vi også tager hensyn til konventioner, tager hensyn til de her flygtninge, som står i en svær situation, på en håndfast, men ordentlig måde.
Martin Henriksen (DF), 2014-11-20:
Jeg synes, at ordføreren skal svare på spørgsmålet.
Det, jeg spurgte om, var, at da regeringen lancerede sit udspil, sit forslag på udlændingeområdet, gav regeringen befolkningen det indtryk, at det gjaldt et flertal, at ambitionen fra regeringen, det, der var formålet for med forslaget, var, at stramningen skulle gælde et flertal af dem, der kom hertil fra Syrien, eller som flygtede som krigsflygtninge fra Syrien, men så står vi tilbage med et forslag, som reelt kun rammer et mindretal.
Hvordan har den socialdemokratiske ordfører det med det, altså, at man bilder befolkningen en ting ind og siger, at der rammer et flertal, og så står vi med et forslag, som rammer et mindretal?
Det synes jeg altså at ordføreren skal svare på.
Så kunne jeg også godt tænke mig at høre, om ordføreren er enig med ministeren, som – sådan som jeg forstod det – gav Dansk Folkeparti ret i, at grundlæggende har vi et problem med asylsystemet, for det nuværende asylsystem understøtter sådan set et system, hvor en masse kriminelle tjener penge på at smugle mennesker til Europa, herunder til Danmark.
Er ordføreren enig i det?
Og hvis ordføreren kunne svare på det første spørgsmål, ville det også være glimrende.
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-20:
SF's ordfører forudsætter, at en asylansøger rejser til Danmark på et fuldt ud oplyst grundlag, med hensyn til hvad vilkårene er.
Det tror jeg ikke er tilfældet.
Jeg tror tværtimod, at man får at vide, at der er gode vilkår.
Der er nogle menneskesmuglere, der videreformidler, at her har man let ved at få asyl, her er der gode vilkår, og at det generelt er en stor og omfangsrig velfærdsstat.
Det er det, der er tilfældet.
Når man vedtager lovgivning, der giver mulighed for at bo og arbejde uden for centrene, kan det hurtigt omsættes til en ret til det, og det tror jeg altså har en betydning for nogle, og at det er derfor, de har valgt at søge til Danmark.
Jeg har også set enkelte asylansøgere udtale i medierne, at det var derfor, de tog til Danmark.
Så vilkår betyder selvfølgelig noget.
Så kan vi her i Folketingssalen være uenige om, hvor meget det betyder, men skal vi ikke alle sammen være enige om, at det betyder noget?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-11-20:
Det kan jo smutte.
Det kan også ske for mig en gang imellem.
Det, jeg spurgte om, var: Hvordan i alverden kan det blive en tiltrækningsfaktor, når betingelsen er, at man skal samarbejde om sin hjemsendelse?
Altså, betingelsen er, at man skal sendes hjem.
Hvordan i alverden kan det være en tiltrækningsfaktor, hvis det betyder, at man, når man benytter sig af tilbuddet om at bo og arbejde uden for centeret, skal sendes hjem?
Jeg synes bare, at Venstre skulle holde op med at rejse rundt med sådan falske forklaringer og sætte et billede op for hele verden af noget, som i virkeligheden ikke rigtig holder.
Det er egentlig bare det, jeg prøver at få ordføreren til at anerkende.
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-20:
Det kan jeg godt bekræfte.
Jeg har sagt, at regeringen har et medansvar for det, og jeg har sagt, at regeringens lempelser af politikken har haft en betydning.
Det er vi meget ærlige om, men vi er altså også ærlige om, at vilkår betyder noget.
Så må jeg faktisk være ærlig og sige, at jeg i min iver for at sige det første har glemt, hvad ordføreren spurgte om.
Så jeg tror, at jeg må afslutte min bemærkning her og svare på det i det andet spørgsmål fra SF's ordfører.
Martin Henriksen (DF), 2014-11-20:
Jeg går ud fra, at hr. Troels Ravn kan bekræfte, at den oprindelige intention fra regeringens side faktisk var, at lovforslaget skulle omfatte et flertal af de flygtninge, der kom fra Syrien.
Så står vi så med et lovforslag, som reelt omfatter et mindretal.
Hvordan har den socialdemokratiske ordfører det med, at man faktisk spiller ud i offentligheden, at nu kommer man med et tiltag, som omfatter et flertal, altså en stramning, som rammer flere eller omfatter flere, og det, vi så står og behandler i dag i Folketingssalen, er et lovforslag, som reelt går ind og rammer et mindretal.
Hvordan hænger det sammen?
Troels Ravn (S), 2014-11-20:
Jeg siger, at hovedformålet med lovforslaget her er, at vi hurtigt, effektivt og på ordentlig vis kan tage hånd om de mennesker, der kommer hertil fra en alvorlig situation præget af krig og rædsler.
Vi kan ikke vide, hvilken effekt lovforslaget her helt præcis får.
Det må man være ærlig og sige.
Men det er vores bedste overbevisning, at det naturligvis får en effekt.
Det er også vores bedste overbevisning, at vi med lovforslaget her netop kan tage toppen.
Vi har nogle tal, der siger, at der kan komme 20.000 asylansøgere i løbet af 2014.
Formentlig vil omkring 6.000, hvis det tal holder, så skulle komme ud i kommunerne og få midlertidigt ophold, og det stiller kommunerne i en situation, hvor vi naturligvis fra regeringens side skal understøtte, at man kan løse opgaverne ordentligt.
Og det er det, vi gør med forslaget her.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-11-20:
Det er jo lidt sjovt, hvis De Radikale i virkeligheden godt kan gennemskue, hvad det her handler om, mens Socialdemokratiet ikke kan.
Det kan selvfølgelig skyldes, at Socialdemokratiet ikke rigtig vil fortælle befolkningen, hvordan det faktisk er med det her forslag, og hvor lidt det betyder.
Det betyder så, at der i givet fald, hvis det er det tal, som blev nævnt her, er 6.000 mennesker, som så venter 10 måneder på at søge familiesammenføring.
Så vil jeg igen spørge Socialdemokratiets ordfører, om han er enig med Radikale Venstre, når Radikale Venstre mener følgende: »Højest sandsynligt vil de her mennesker få deres familier hertil med mindre, at der bliver fred i Syrien inden for et år, og det skal man være en meget stor drømmer for at tro, at det sker –
det vil sige, at familierne højest sandsynlig vil komme hertil
... så det er ikke for at afholde syrernes familier fra at komme til Danmark, at vi har lavet de her ændringer i loven, det er alene for at kommunerne lige kan snappe efter vejret og følge med i den meget markante stigning i flygtningetallet, vi har set hen over sommeren«.
Er Socialdemokratiets ordfører enig i det?
Karina Adsbøl (DF), 2014-11-20:
Ja, jeg bliver sådan lidt forvirret, når jeg hører ordførerens tale fra talerstolen.
Skal det forstås sådan, at ordføreren ligesom De Radikale mener, at det her lovforslag ikke er en reel stramning?
Ordføreren siger ligesom, det handler om at give kommunerne noget luft.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, hvordan ordføreren vil sikre, at kommunerne kan håndtere det her asylansøgerpres.
Skal det forstås sådan, at regeringen simpelt hen vil give flere midler til kommunerne til at håndtere asylansøgerpresset derude?
Troels Ravn (S), 2014-11-20:
At vi vil håndtere udfordringerne, efterhånden som de opstår, også økonomisk, er vel også et udtryk for ansvarlighed.
Det er vel også udtryk for ansvarlighed, at vi i forbindelse med finansloven har fundet de nødvendige midler og ligesådan også friholder kommunerne for økonomisk belastning i forbindelse med at løse den her opgave.
Det er måske i virkeligheden det vigtigste grundlag for, at vi netop kan løse opgaven på ordentlig vis.
Så til det med tilstrømningen.
Vi håber da alle sammen på – det er jeg sikker på også Venstres ordfører gør – at vi i morgen kan vågne op til en ny og bedre verden uden krig og ufred.
Det kan vi ikke sige noget om.
Vi håber naturligvis også med lovforslaget her at kunne tage toppen af tilstrømningen.
Vi ved det ikke.
Heller ikke i sammenhæng med, hvad det betyder, at Middelhavet her i efteråret er sværere at passere, at nogle grænseovergange er lukkede osv. osv.
Det ville være useriøst ikke at erkende, at der er en række faktorer og elementer i det her, som vi ikke på forhånd kan vide noget om, men vi kan sige helt præcist, at med lovforslag nr. L 72 tager regeringen fat om de udfordringer, der er, på en ordentlig måde, både i forhold til det medmenneskelige og i forhold til internationale konventioner.
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-20:
Men jeg vil godt sige, at nu har jeg selvfølgelig kun siddet i Folketinget i 7 år, men det er meget usædvanligt, at man ikke har taget stilling til de økonomiske konsekvenser, og at man vil håndtere dem, som de opstår.
Det er meget usædvanligt, og det illustrerer jo med al tydelighed, at det her er et ikkegennemarbejdet lovforslag, som vi ikke ved hvad konsekvenserne er af.
Ordføreren må da i hvert fald kunne sige og kunne bekræfte, at vi ikke ved, hvad de økonomiske sagsbehandlingsmæssige konsekvenser af lovforslaget er, for det står jo sort på hvidt på side 19.
Troels Ravn (S), 2014-11-20:
Lovforslaget her er gennemarbejdet, og som jeg har sagt en række gange, tager vi her med lovforslaget hånd om en svær situation.
Der er også afsat penge, nu senest også i forbindelse med finansloven, hvor der er afsat 2 ½ mia. kr., og hvor der eksempelvis også er afsat et stort trecifret millionbeløb til kommunerne, sådan at man kan løse opgaven.
Det er sådan set det, der er det vigtige i det her.
Det er igen et eksempel på, hvor gennemarbejdet lovforslaget er.
Der er ikke noget odiøst i, at vi ikke helt præcist kan forudse eller udtale os helt sikkert om, i hvilket omfang det her lovforslag vil få effekt og på hvor mange, men skønsmæssigt mener vi, at hvis vi når op på et tal – og det kan altså være svært, det skal jeg sige – på omkring 20.000 asylansøgere, så vil omkring de 6.000 komme ud i kommunerne.
Og det er derfor, at vi skal være på forkant, så vi kan løse opgaverne derude forsvarligt.
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-20:
Og tak for ordførertalen.
Jeg vil gerne rose ordføreren for at sige ret klart, at vi ikke ved, hvad lovforslaget kommer til at betyde.
Det var jo den pointe, jeg på Venstres vegne havde, at det selvfølgelig var okay, vi kan jo ikke vide det præcist, men en eller anden indsigt i, hvad et lovforslag kommer til at betyde, hvem der får hvilken status, hvornår vi kan sende nogen tilbage, bliver vi nødt til at have.
Jeg vil godt følge op på nogle af de andre spørgsmål, vi har haft, bl.a. spørgsmålet fra fru Birthe Rønn Hornbech, der nævner, at der er nogle ting i det her forslag, der ikke er gennemarbejdet.
Hvis man ellers læser forslaget og kommer frem til side 19, vil man se i de økonomiske konsekvenser, at man skriver, at en eventuel merudgift til Flygtningenævnet i 2015 ud over de aftalte bevillinger på finansloven for 2015 vil blive håndteret, når de konstateres.
Vil ordføreren ikke give mig ret i, at det er en meget, meget usædvanlig formulering i et lovforslag, hvor man normalt plejer at tage stilling til de økonomiske konsekvenser?
Kan ordføreren bekræfte den meget usædvanlige formulering?
Troels Ravn (S), 2014-11-20:
Det kan være sådan, at der er dele af landet, hvor der er ro og fred, og hvor forholdene er af en karakter, så man kan sende hjem.
Det er også derfor, at vi med lovforslaget her går ind og skelner mellem individuelt forfulgte og generelt forfulgte, også med Somalia i hukommelsen, hvor det faktisk viste sig relativt hurtigt, at man godt kunne sende hjem på baggrund af, at der var generelle forhold, der gjorde det.
Det er ikke noget, vi fra politisk side skal gøre.
Det ansvar vil vi naturligvis også leve op til, når og såfremt mennesker skal sendes hjem igen.
Pernille Skipper (EL), 2014-11-20:
Det var sådan set det, jeg spurgte ind til.
Hvad betyder alvorlige og skrøbelige og uforudselige forhold egentlig i praksis?
Troels Ravn (S), 2014-11-20:
Det betyder naturligvis også, at vi ikke sender mennesker hjem til forhold med krig og rædsler og konflikt.
Det er jo også derfor, at vi har Flygtningenævnet, som uden om det politiske niveau vurderer de her sager.
Det er klart, at der skal vi overholde de konventioner, som gælder internationalt, og samtidig også være os vores ansvar bevidst.
Vi kunne aldrig drømme om at sende mennesker hjem til områder, hvor der er krig og ufred, når de først er kommet hertil og har fået ret til ophold.