runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2010-05-25:
I Dansk Folkeparti ser vi mange perspektiver i, at så meget af det offentliges administration og kommunikation med borgere og virksomheder foregår digitalt.
Det vil på lang sigt skabe grundlag for store gevinster gennem rationaliseringen af arbejdet.
Derfor kan vi også bakke op om, at regeringen arbejder videre med at styrke den digitale kommunikation, sådan som det er lagt op til, når der skal laves en ny digitaliseringsstrategi.
Men det er også vigtigt, at der fortsat er gode, troværdige og velfungerende muligheder for de borgere og virksomheder, som ikke kan eller ikke ønsker at kommunikere digitalt.
For de borgere, som ønsker hjælp til at bruge de digitale løsninger, skal der være god mulighed for det.
Som sagt bakker Dansk Folkeparti op om, at regeringen arbejder videre med udviklingen af digitaliseringen inden for det offentlige, men vi vil også kraftigt opfordre til, at der udvises forsigtighed, i forhold til at nye systemer ikke tages i brug, før de er nøje gennemtestet, og ikke før man kan være fuldstændig sikker på, at systemet vil fungere fra dag et og med det samme være en reel forbedring både for borgere og for myndigheder.
Vi kender alle eksempler på det modsatte, og mest aktuelt er jo nok den meget dårlige start, som den digitale tinglysning har fået.
Det er en pinlig sag, som har kostet tusindvis af borgere både tid og penge, og en sådan sag skal vi under ingen omstændigheder have gentaget.
Det betyder også, at offentlige hjemmesider i så vid udstrækning som muligt skal konstrueres, så de gøres tilgængelige for borgere med særlige behov, f.eks. blinde eller svagtseende eller andre borgere, som ikke kan bruge en konventionel hjemmeside.
Det lægger Dansk Folkeparti meget vægt på, og vi forventer da også, at regeringen giver sit tilsagn til, at der sikres en bredde i, hvilke grupper der har mulighed for at benytte det offentliges hjemmesider, og at det simpelt hen er noget, der tænkes ind i digitaliseringsstrategien.
Endelig vil jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti ser frem til, at arbejdet med digitaliseringsstrategien også bliver en lejlighed til at arbejde videre med implementeringen af den politiske aftale om åbne standarder.
Det er et område, som vi i Dansk Folkeparti interesserer os meget for, og vi er meget tilfredse med den aftale om åbne standarder, som alle Folketingets partier indgik tilbage i januar.
Michael Aastrup Jensen (V), 2010-05-25:
Nu vil jeg normalt ikke være grov, men når fru Hanne Agersnap nu prøver at gå den modsatte vej, vil jeg sige, at hele konklusionspapiret reelt handler om de to standarder.
Lad os nu lade være med at prøve at stikke blår i øjnene.
Det er det, hele diskussionen, hele debatten, som nu har varet i rigtig mange år, faktisk alle de år jeg har været it-ordfører, har handlet om, så lad os nu lade være med at prøve at gøre det til noget andet, end det er.
Det drejer sig simpelt hen om, at der er nogle, som ønsker, at vi kun skal vælge én standard, mens andre mener, at vi ønsker at vælge to standarder.
Det er det, hele diskussionen går på.
Så kan man bruge alle de forskellige begreber, alle de forskellige interesseorganisationer og lignende, man kan prøve at kaste dem ind i debatten og prøve at gøre den mudret, men det er ikke det, den handler om.
Jeg står fast på, at vi fra Venstres side ønsker en reel valgmulighed, og derfor bakker vi op bag konklusionspapiret, for det åbner fuldstændig op for det, og det går vi selvfølgelig varmt ind for.
Hanne Agersnap (SF), 2010-05-25:
Jeg bliver helt nervøs for, at hr. Michael Aastrup Jensen ikke kender punkt 9 i den aftale.
Den har intet med de to standarder og gøre, og jeg vil gerne lige læse det punkt op: Parterne er enige om, at staten i sin fremadrettede indkøbspolitik for software skal fremme konkurrencen ved bl.a. at tage hensyn til den bekymring, Konkurrencestyrelsen rejser i sin rapport.
Citat slut.
Der er så refereret til et bestemt kapitel i rapporten.
Det har intet med de to standarder at gøre, det har noget at gøre med den slags indkøbsaftaler, man laver, og jeg håber, at det næste svar vil tage hensyn til dette punkt 9.
Michael Aastrup Jensen (V), 2010-05-25:
Efter hr. Per Clausens spørgsmål havde jeg håbet på, at vi ikke skulle til at være it-nørder i denne diskussion, men det skal vi åbenbart, og fair nok med det.
Det vil jeg da gerne, så kan alle de få, der lytter og ser med nu, skifte over til en anden kanal, mens vi er it-nørder.
Situationen er jo den, at der reelt er to kontorsoftware på markedet i dag.
Der er Open Office, som bliver brugt rigtig meget, og så er der MS Office.
De to forskellige dokumentstandarder, som de har som kerne, dvs. ODF og OOXML, er jo anerkendt som åbne formater af ISO, og derfor er de jo fuldstændig åbne standarder.
Så er der al mulig anden snak om den ekspertgruppe, som vi jo alle sammen har sagt vi skal have nedsat, og som skal gå de to standarder og også andre standarder for den sags skyld igennem.
Hanne Agersnap (SF), 2010-05-25:
Det gør jeg også, og jeg vil høre, om det også gælder punkt 9 i konklusionspapiret, som handler om, at fremtidige aftaler skal tage højde for den vældig gode rapport fra Konkurrencestyrelsen, der bl.a. siger, at entrepriseaftaler, hvor man køber langt mere, end man har brug for, eller hvor der er koblet mange forskellige produkter ind i aftalen, er konkurrencehæmmende frem for selectaftaler, når vi nu skal bruge de nørdede udtryk.
Jeg vil gerne høre, om Venstre bakker fuldstændig op om den anbefaling, som også står i punkt 9 i konklusionspapiret, af at foretrække selectaftaler frem for entrepriseaftaler.
Michael Aastrup Jensen (V), 2010-05-25:
Men det er jo en fuldstændig teoretisk og – undskyld, jeg siger det – lidt ligegyldig diskussion efter min overbevisning, for vi har en situation, hvor der er programsoftwaremuligheder, og de forskellige dokumentstandarder, det dokumentsoftware har som kerne, er åbne eller bliver åbne i kommende versioner.
Så det bliver en fuldstændig teoretisk diskussion, som hr. Per Clausen måske gerne vil have, men som jeg ikke ønsker.
Den kan vi tage i it-ordførerkredsen, når vi mødes regelmæssigt, så kan vi lege it-nørder der.
Jeg synes hellere, vi skal glæde os over, at digitaliseringen er i højsædet, ikke mindst efter regeringens mange gode initiativer på området.
Per Clausen (EL), 2010-05-25:
Jeg synes, det er mærkeligt, at en liberal politiker som hr. Michael Aastrup Jensen alligevel skal bruge 15-20 sekunder på at redegøre for, hvorfor et kommunalt fællesskab nok alligevel er værre end et privat monopol, inden han når frem til den tanke, som er ganske rigtig for en liberal politiker, nemlig at monopoler altid er af det onde.
Jeg har bare et spørgsmål mere til hr. Michael Aastrup Jensen, og jeg stiller ikke nogen indviklede spørgsmål, så han behøver slet ikke at bruge alle de der mærkelige forkortelser.
Han kan bare svare bekræftende på, om hr. Michael Aastrup Jensen mener, at når man laver nye aftaler og genforhandler aftaler i staten, er det klart, at det skal sikres, at der er tale om åbne standarder, i overensstemmelse med det konklusionspapir, som vi har aftalt i fællesskab i Folketinget.
Michael Aastrup Jensen (V), 2010-05-25:
Den var tværtimod værre, end den er i dag, så jeg ser det heldigvis sådan, at vi går bedre tider i møde.
Men derudover vil jeg sige, at for en god liberal er intet monopol, uanset om det er privat eller offentligt, en god ting.
Konkurrence er altid bedre.
Hvad angår den sidste del af spørgsmålet, nemlig om åbne standarder, vil jeg sige, at jeg ikke vil gå ind i en diskussion, som tidligere har været andre steder i den her bygning, om, hvilke krav man skal stille, men kun sige, at vi har lavet et konklusionspapir, som jeg bakker varmt op om, og som hele Folketinget står bag, om udnyttelsen og brugen af åbne standarder.
Og jeg synes ikke, vi lige pludselig skal bruge diskussionen om digitalisering i den offentlige sektor til en debat om, om OOXML og ODF nu er åbne standarder eller ej, som det hurtigt kan ende med, hvis vi fortsætter ud ad det spor, som hr. Per Clausen er ved at anlægge.
Per Clausen (EL), 2010-05-25:
Hr. Michael Aastrup Jensen mente, at man kunne lære meget af KMD og monopolet i kommunerne.
Man kan vel ikke mindst lære, at private monopoler er en dårlig erstatning for kommunale fællesskaber.
Men det, jeg vil spørge hr. Michael Aastrup Jensen om, er en anden sag, nemlig de åbne standarder inden for statens område, hvor det ifølge hr. Michael Aastrup Jensen går rigtig godt.
Det er jo rart at høre, for hr. Michael Aastrup Jensen har sikkert direkte adgang til oplysninger, jeg ikke umiddelbart kan få.
Jeg vil spørge hr. Michael Aastrup Jensen, om det betyder, at når der indgås nye aftaler, og når aftaler genforhandles, så vil man altid sikre, at det bliver åbne standarder, og at det bliver en forudsætning for de nye aftaler, der indgås.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-05-25:
Da jeg ikke ønsker sådan for sjette, ottende, tiende gang i dag at gentage mig selv, vil jeg sige, at jeg tror, at mine standpunkter om, at vi skal gøre det bedre med hensyn til tilgængelighed, er klare nu.
Når det gælder it-kompetencerne, synes jeg, at vi skal se på, at der sådan er to strenge, vi skal følge.
Den ene er at fremme danskernes it-kompetencer.
Den anden er, som også flere af ordførerne var inde på, at vi også mestrer at forklare, hvad formålet med de nye servicer er: Hvorfor er det en fordel for borgerne at bruge den digitale løsning?
Der tror jeg at vi også skal sætte ind.
Yildiz Akdogan (S), 2010-05-25:
Jeg kan ikke forstå, hvorfor ministeren bliver ved med at snakke om abstrakte ting.
Det er jo et ganske konkret problem, hvis en borger ikke kan vedhæfte et dokument til en mail, især hvis den her borger skal benytte sig af mulighederne for digitalisering fra det offentlige og hente et dokument, udfylde det og så sende det til det offentlige.
Hvis borgeren ikke kan finde ud af det, er det jo et reelt problem.
Det er et meget konkret problem, og det er bestemt ikke et abstrakt problem.
Det er faktisk et meget jordnært problem, og det er også et demokratisk problem.
Men jeg vil egentlig høre: Ministeren siger, at vi skal gøre det endnu bedre og endnu skarpere, men i bund og grund er der ikke nogen klare målsætninger for, hvordan vi skal gøre det endnu bedre og endnu klarere og netop prøve at lave en målrettet indsats, hvor vi kan løfte de her områder.
Synes ministeren ikke, at det er vanskeligt?
Det vil så sige, at en borger med et synshandicap ikke kan benytte sig af den her side.
Synes ministeren ikke, at det er alvorligt nok, og synes ministeren ikke, at der bør fremsættes en meget mere målrettet og klar strategi for, hvad vi så skal gøre?
Er der ikke en ambition om, at fra f.eks. 2014 skal de her procenter nedsættes med 20 eller 50 pct.?
Har ministeren slet ikke sådan nogen visioner?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-05-25:
Jeg synes klart, at vi skal øge danskernes it-kompetencer, og jeg kan kun gentage, at det skal vi gøre på så faktuelt et grundlag som overhovedet muligt, så vi får en endnu stærkere og klarere profil af, hvad det er, danskerne reelt kan, og ikke sådan alt for abstrakte ting som f.eks. spørgsmålet om udbyttet af den hjemmeside, man senest var på.
Der føler jeg virkelig, at der kan være andre end borgerens egne kompetencer, der påvirker, om man havde et succesfuldt besøg på den seneste hjemmeside.
Så jeg synes, at vi skal gøre det endnu bedre og blive endnu skarpere, så vi kan indfri alles ambitioner om at få øget danskernes it-kompetencer.
Yildiz Akdogan (S), 2010-05-25:
Tak for det, hr. formand.
Jeg vil gerne fortsætte dér, hvor min kollega, fru Hanne Agersnap, slap.
Det er spørgsmålet om kompetencerne, fordi ministeren siger, at hun gerne vil fokusere mere på konkrete dagligdags ting og ikke på alle de her abstrakte ting.
Og synes ministeren ikke, at det er et problem, at 41 pct. af den danske befolkning ikke vil have mulighed og gavn af netop en digitaliseringsstrategi?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-05-25:
Jeg synes ikke, udgangspunktet er, om jeg har lyst til at ændre målestokken.
Jeg er bestemt ikke begejstret for de tal, der ligger på tilgængelighed.
Jeg kan kun gentage, at det må vi alle sammen gøre bedre.
Hanne Agersnap (SF), 2010-05-25:
Man skal jo altid passe på, når man vil ændre sin målestok, hvis man ikke bryder sig om resultaterne.
Ikke at jeg vil sige, at det ikke kan måles på en anden måde, men jeg mener jo nok, at vi har regnet med de resultater fra It-barometeret de foregående 4 eller 5 år, hvor det har været målt.
Så kan jeg jo blive nervøs, når ministeren anerkender, at det på tilgængelighedsområdet, hvor der sidst i 2007 og så igen nu er blevet målt, er blevet dårligere, at der er en større procentdel af de målte hjemmesider, der ikke lever op til tilgængelighedskravene.
Vil man så også ændre målestokken der?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-05-25:
Jeg tror, jeg formulerede det sådan, at det handlede om udgangspunktet for at vurdere danskernes it-kompetencer.
Jeg synes f.eks. ikke, at begrebet it-analfebtisme er retvisende eller særlig charmerende for danskerne.
Det er der, vi ikke er helt enige, men vi har alle tilkendegivet vigtigheden af at få fremmet danskernes kompetencer.
For at få det bedst tænkelige grundlag for det synes jeg, det er vigtigt, at vi måler på, hvad det er, danskerne reelt kan, som f.eks. hvor meget vi bruger netbank – altså fuldstændig pragmatiske dagligdags ting.
Det skal mere være det end de lidt abstrakte ting, som jeg gerne indrømmer at vi i dag måler på It-barometeret.
Jeg synes simpelt hen, vi skal optimere og få en mere præcis og skarp måling af danskernes reelle it-kompetencer, så vi også ved, hvor det er, vi skal sætte ind.
Hanne Agersnap (SF), 2010-05-25:
Når man lytter ministerens opsummering, bliver der tydeligt sagt, at det område, hvor vi måske ikke er enige, er vurderingen af befolkningens it-kompetencer.
Jeg bemærkede det også tidligere, så jeg vil bare spørge helt præcist: Er det rigtig forstået, at ministeren ikke regner med resultaterne fra It-barometeret, som ministeriet selv står for og har gjort det gennem de seneste 4 år?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-05-25:
Til spørgsmålet om at fremme danskernes it-kompetencer vil jeg sige, at det er en helt naturlig del af strategien.
Angående refleksionen om at blive involveret er jeg glad for den løbende dialog, vi allerede har i ordførerkredse, og selvfølgelig vil vi også komme til at drøfte det her i det regi.
Morten Østergaard (RV), 2010-05-25:
Det er jeg også meget tilfreds med, for så vidt angår selve dokumentstandarderne.
Men jeg synes, vi mangler et stykke – og det kan ministeren så tage med som en opfordring – når det handler om grænsefladerne, altså når systemerne skal tale sammen og der slet ikke er dokumenter involveret.
Det andet spørgsmål, jeg godt ville stille, var: Ministeren har tidligere på et samråd medgivet, at det kunne være fornuftigt med et kapitel om borgernes it-kompetencer i den nye strategi, og det vil jeg da bede ministeren om at bekræfte i dag.
Afslutningsvis kan vi formentlig regne med, da der er mange partier, der står bag, at det her forslag til vedtagelse bliver vedtaget, og det handler jo om, at Folketinget opfordrer regeringen til at inddrage Folketingets partier for at sikre opbakning til strategien.
Der vil jeg bare spørge, om ministeren allerede nu kan sige, hvordan det arbejde vil blive tilrettelagt i processen med den nye strategi.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-05-25:
Jeg synes, vi har beskrevet meget godt i det konklusionspapir, vi er fælles om, hvad det er for politiske ambitioner, vi har inden for området, og jeg er som nævnt rigtig glad for, at vi også lytter til et ekspertudvalg, så vi får den størst tænkelige sagkyndighed frem i den her sag.
Morten Østergaard (RV), 2010-05-25:
Tak til ministeren for at kvittere for debatten.
Jeg har nogle enkelte spørgsmål.
Der bliver jo så nu refereret til Højhastighedskomiteen, og det er godt.
Men en af de ting, som der er meget fokus på dér, er jo tværoffentlig samordning og udvikling af fælles standarder.
Jeg vil høre, om ministeren er enig i, at vi i den nye strategi er nødt til at have sat særlig fokus på hele spørgsmålet om åbne grænseflader, som jo også lå i det oprindelige beslutningsforslag om åbne standarder.
Hele muligheden for, at systemerne kan spille sammen, er i dag præget af, at der er købt alt for proprietært ind, og det betyder, at man ikke bare frit, uanset om man er kommune eller stat og ønsker andre leverandører, kan udnytte de muligheder, der er, for at digitalisere enkelte services, eller hvad man nu måtte ønske.
Er ministeren enig i, at vi er nødt til i en ny strategi at sætte meget konkret fokus på, hvordan vi skaber en situation, hvor der er en langt større grad af åbenhed i grænsefladerne i de offentlige it-systemer?
Jesper Langballe (DF), 2010-05-25:
Jeg vil da udtrykke min glæde over, at jeg kan høre, at ministeren virkelig tager den her sag med underlødige agenter, der lokker unge mennesker hertil under falske forudsætninger, dybt alvorligt.
Så vil jeg gerne spørge rent opklarende: Problemet er stort, kan man vel godt sige, men hvor udbredt er det?
Altså, er det sådan, at der er tale om en generel kritisabel adfærd, eller er det sådan, at det er nogle få brodne kar inden for uddannelsesinstitutionerne, som når op på sådan nogle tal som f.eks. 46 pct. frafald for udenlandske studerende?
Det er jo klart, at det er fuldstændig uacceptabelt, men kan ministeren sige noget om udbredtheden af det?
Tina Nedergaard (V), 2010-05-25:
Jeg er helt klart af den opfattelse, at det altså er uddannelsesinstitutionernes ansvar.
Hvis jeg laver en positivliste, som staten så ligesom skal give sit stempel, så udelukker jeg også pr. definition nogle, som måske kunne være rigtig, rigtig gode, men som, fordi de ikke har været igennem min meget fine, lange bureaukratiske proces for at blive godkendt, så altså pr. definition ikke duer.
Det er jeg ikke så vild med.
Jeg synes simpelt hen også, at det er for centralistisk.
Det, jeg synes er supergodt ved det, vi faktisk samlet set er nået frem til her, er, at det entydigt placerer ansvaret hos uddannelsesinstitutionen.
Uddannelsesinstitutionerne har værktøjerne til at leve op til lovgivningen.
Det kan vi jo se, for der er rent faktisk uddannelsesinstitutioner, som overhovedet ikke har de her problemstillinger.
Der er jo altså nogle, der godt kan finde ud af at operere – det er faktisk klart flertallet – efter nogle fornuftige ledelsesmæssige retningslinjer, de selv har, men hvis jeg laver en bureaukratisk positivliste, så udelukker det altså potentielt rigtig, rigtig dygtige agenter, som institutionerne måtte ønske at bruge.
Christine Antorini (S), 2010-05-25:
Jeg er nødt til at sige, at når der på baggrund af en række samråd med den tidligere undervisningsminister – og jeg tilgiver den nuværende undervisningsminister, for det har kørt under den tidligere undervisningsminister – og fordi der har været tilsyn med skærpende bemærkninger, blev lovet, at man fik udarbejdet nationale retningslinjer, så er det altså ikke tilfredsstillende, at de ikke ligger der endnu.
Og der har været god tid til at udarbejde dem, for de skulle have ligget der i august sidste år.
Så kan man være nok så grundig, men man kan også gøre noget for at speede en proces op, for det er vigtigt, at de er der.
For dem er der så en negativliste.
Hvorfor ikke gøre som i Holland, for det er jo det, som Socialdemokraternes forslag er inspireret af?
Der har man en positivliste, der godkender man de agenter, som uddannelsesinstitutionerne må bruge.
Det betyder også, at uddannelsesinstitutionerne ikke selv kommer i klemme, fordi der rent faktisk har været en godkendelsesprocedure.
Tina Nedergaard (V), 2010-05-25:
Allerede i oktober 2008 udsendte danske erhvervsskoler et sæt etiske retningslinjer for erhvervsakademiers udbud af uddannelser til udenlandske studerende.
Nu er man så ved at udarbejde et revideret sæt retningslinjer.
Vi har simpelt hen ikke været tilfredse med det, der har været leveret, og fordi der på det her område er to væsentlige hensyn, ligger det os meget på sinde, at de nye retningslinjer er vandtætte, når de fremlægges, så de altså er fremtidssikrede og vi ikke skal igennem det her igen.
For jeg medgiver, at det selvfølgelig ikke er tilfredsstillende, at der, når man bliver opmærksom på et problem af denne karakter, så går en betydelig tid, inden man er færdig.
Men det er altså udtryk for grundighed i ministeriet.
Christine Antorini (S), 2010-05-25:
Hvis vi lige skal have lidt fakta på bordet, så lovede den tidligere undervisningsminister, at de nationale retningslinjer skulle være klar allerede for et år siden, i august sidste år.
Da jeg bad om en status fra Undervisningsministeriet på viften af initiativer oven på de temmelig skandaløse sager, der havde været inden for dele af uddannelsesverdenen, i forhold til hvad der var tilbudt eller ikke tilbudt unge, der kom fra andre lande, sagde man, at de var på vej, og at man ville love, at de var klar i sommeren 2010, altså med et års forsinkelse.
Jeg kunne ikke helt forstå på det, som undervisningsministeren sagde, om de nu var blevet lavet, eller om vi stadig væk skal vente på, at de er der, her i 2010.
Hvad skyldes den forsinkelse?
Christine Antorini (S), 2010-05-25:
Det er ganske svært at forstå, at det her skulle være en hetz mod rygere.
Det, vi taler om her, er børn.
Jeg må forstå det sådan, at Dansk Folkeparti mener, at det er en hetz mod børn, når vi politisk tager ansvar for, at vi ikke synes, at børn skal ryge.
Det er det, som beslutningsforslaget går ud på.
Jeg vil også minde Dansk Folkeparti om, at det jo er derfor, vi politisk har vedtaget aldersgrænser for, hvor gammel man skal være som barn, før man må købe alkohol og cigaretter.
Det er jo simpelt hen, fordi vi politisk tager ansvar for, at det er børn.
Det er ikke noget med at hive ansvaret ud af hænderne på forældrene, det er at supplere med at sige, at forældrene har en særlig forpligtelse til at beskytte børn, så de lever et sundt liv.
Og tobak er noget af det mest skadelige, børn kan blive udsat for, især hvis de selv starter med at ryge i en alt for tidlig alder.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-05-25:
Så kan jeg forstå det sådan fra, at man fra fru Christine Antorinis side ikke vil respektere, hvis det er sådan, at forældrene sender deres barn hen på en efterskole, hvor det er, at man kan ryge, selv om det nu er det, som forældrene prioriterer, nemlig at deres søn Mads skal have lov til at ryge, det skal han hjemme, og det skal han også oppe på efterskolen.
Men når det så er sagt, må jeg sige, at jeg bare synes, at hvis det er sådan, at Socialdemokraterne virkelig går ind for det her med, at man skal lave et totalforbud alle de steder, hvor det er, at der kommer børn, jamen så skal man også til at lave det på ungdomsklubber, i fodboldklubber og i håndboldklubber – i alle mulige idrætsforeninger.
Hvorfor så ikke tage den hele vejen, når nu det er sådan, at Socialdemokraterne alligevel er i gang med den her hetz mod rygerne?
Christine Antorini (S), 2010-05-25:
Vi er ikke i tvivl om, at der er rigtig mange forældre, der tænker utrolig meget på, hvad der sker, når de sender deres barn på efterskole, fordi de desværre også har hørt det, som er veldokumenteret, nemlig at alt for mange børn starter med at ryge, bl.a. når de går på efterskole.
Derfor vil jeg godt bruge anledningen til at sige tak til de mange – flere og flere – efterskoler, der laver nogle endda meget strikse rygeregler, hvor de fuldstændig forbyder det, ikke bare på efterskolen, men også i elevernes fritid, mens de er på efterskolen, og som oven i købet kræver, at der kommer en underskrift fra forældrene på, at forældrene respekterer det, når det er, at eleverne er hjemme.
Det synes vi er rigtig fint, for det viser den respektfuldhed, der skal være over for et problem, som er meget alvorligt og sundhedsskadeligt, nemlig rygning, når man er barn.