runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2011-04-29:
Jamen jeg har sagt det klart og tydeligt i min ordførertale: Socialdemokraterne støtter ikke salg af boliger i ikkeudsatte boligområder, og det er jo dem, fru Anita Knakkergaard taler om.
Det er jo der, Dansk Folkeparti vil støtte et salg og dermed også putte pengene over i statskassen.
Socialdemokraterne vil slet ikke være med til det, og derfor synes vi heller ikke, at den finansieringsmodel, ordføreren taler om, er fornuftig.
Vi vil kun være med til positive salg i de områder, hvor det kan være med til at skabe en bedre balance i beboersammensætningen, nemlig i udsatte boligområder.
Så vi vil slet ikke gå ind på det, som Dansk Folkepartis ordfører støtter op om.
Thomas Jensen (S), 2011-04-29:
Tak til fru Anita Knakkergaard.
Nu er det jo sådan, at Dansk Folkeparti har støttet regeringen i mangt og meget, især i det her ideologiske felttog imod den almene sektor, hvor man især har støttet salget af rigtig gode almene boliger i de områder, hvor der ikke er nogen problemer.
Nu hører vi så fra talerstolen, at Dansk Folkeparti har fået nogle ting med i det her lovforslag, bl.a. en evalueringsordning.
Det er jo ganske godt, for sådan en evalueringsordning kan måske også bruges til at spørge: Er der dele af det her, vi skal begrave og afskaffe igen?
Så har jeg bemærket, at hos et af de andre partier, som har været med til at få det her er vedtaget, nemlig Det Radikale Venstre, har finansordføreren udlovet rødvin til bl.a. Dansk Folkepartis ordfører, hvis der bliver solgt mere end ti almene boliger efter den nye ordning, efter vedtagelsen af det lovforslag, vi er ved at behandle nu.
Mit spørgsmål til Dansk Folkepartis ordfører er så: Hvis det viser sig, at den radikale finansordfører får ret og der ikke bliver solgt ti almene boliger efter den her lov, sådan at Dansk Folkepartis ordfører ikke får rødvin af den radikale finansordfører, vil Dansk Folkeparti så i evalueringen arbejde på, at man afskaffer den del af salgsordningen, som vedrører de gode, velfungerende almene boliger?
Anita Knakkergaard (DF), 2011-04-29:
Nu har jeg ikke hørt, at den radikale ordfører har lovet mig rødvin, men det kan da godt være, og jeg vil da se frem til det, hvis han vil give en gang rødvin.
Det tvivler jeg på.
Men jeg synes sådan set, det er godt.
Det er altså nogle værktøjer, vi giver boligorganisationerne og kommunen, og det er afdelingerne, der beslutter, om de vil sælge.
Det er op til lejerne at beslutte, om de vil sælge.
Det er et udmærket værktøj.
Hvis der bliver tab på dem, må vi jo gribe ind.
Thomas Jensen (S), 2011-04-29:
Nu er det jo ikke bare nogle instrumenter, der bliver indført.
Det er også nogle instrumenter, som har en effekt – en effekt, som også har en ideologisk karakter, nemlig at der, ved at man sælger gode, velfungerende almene boliger, så bliver færre boliger til de folk, som ikke har så mange penge og ikke har mulighed for at købe.
På den måde er Dansk Folkeparti jo endnu en gang med til at bakke op om regeringens politik, der går ud på at skabe mere frihed for de få velbjærgede og mindre frihed for de folk, der ikke har så mange penge at gøre godt med her i tilværelsen.
Så det her har jo nogle ideologiske konsekvenser.
Mit spørgsmål til Dansk Folkepartis ordfører er helt konkret: Hvis nu det viser sig, at det her er en fiasko, hvorfor mander Dansk Folkeparti sig så ikke op og kræver, at man i forbindelse med den evaluering, som Dansk Folkeparti selv har fået med i lovforslaget, afskaffer den del, der har det ideologiske sigte, nemlig at sælge ud af de gode almene boliger?
Anita Knakkergaard (DF), 2011-04-29:
Jeg tror, at der gennem salg vil ske det, at der kommer nye penge ind, så der kan bygges nye boliger.
Så det er jo egentlig noget vrøvl, hr. Thomas Jensen siger.
Der gives også mulighed for, at almene lejere kan få lov til at eje deres egen lejlighed.
Det har vi aldrig være kede af, det var derfor vi gik med i forsøgsordningen.
Det har vi intet imod i Dansk Folkeparti.
Så jeg synes ikke, at det er op til os at beslutte det.
Det er op til boligorganisationen, det er op til kommunen, og sidst er det jo så afdelingen – altså lejerne – der beslutter, om de overhovedet vil være med til det.
Jeg synes, det er en udmærket ordning, og jeg tror ikke, at der vil blive solgt særlig mange boliger.
Men nu må vi jo vente og se.
Det er et værktøj, vi giver til kommunerne, og det er vi sådan set glade for at kunne give dem.
Hverken SF eller Socialdemokratiet var jo med, dengang vi lavede styringen af den almene sektor.
Man har ikke været med til noget som helst.
Den er de jo meget, meget glade for ude i de almene boligselskaber og også i kommunerne.
Så vi er fuldt ud tilfredse med det her.
Vi mente bare ikke, at det var nødvendigt at lave forsøgsordningen om, men nu er det gjort.
Lone Dybkjær (RV), 2011-05-02:
Som nogle ordførere allerede tidligere har nævnt, er det jo en sag, der har været diskuteret godt og længe, bl.a. på foranledning af SF, og derfor virker det lidt underligt, at DF absolut nu pludselig skal til at tage det her forslag frem.
Så det vil jeg sådan set ikke bruge meget mere tid på.
Jeg synes, at processen er godt i gang med det her forslag, og vi afventer nu, hvad der kommer frem, og vil diskutere det videre på det tidspunkt.
Line Barfod (EL), 2011-05-02:
Stalking er, som mange har været inde på, et ganske alvorligt problem for dem, der bliver udsat for det.
Så ligesom de øvrige ordførere forstår jeg simpelt hen ikke, hvorfor Dansk Folkeparti opretholder det her beslutningsforslag, når alle Folketingets partier er enige om, at der skal iværksættes tiltag.
De tiltag er iværksat, og der kommer til at ske noget på området.
Peter Skaarup (DF), 2011-05-02:
Der er jo ingen tvivl om, at det store problem for en, der er blevet udsat for trusler eller for stalking, er at bevise, at de handlinger, som den pågældende udsætter vedkommende for, er krænkende.
For, som det også blev diskuteret på høringen, vil mange mennesker jo sætte pris på at få blomster, men en, der vil være fri for at have kontakt med en bestemt person, har jo ikke nødvendigvis lyst til at få blomster fra den pågældende hele tiden og igen hver anden dag eller at få henvendelser, telefonopringninger, sms'er eller lignende.
Og det er det, der tænkes på her.
Det er muligt, at det ikke er blevet formuleret fuldstændig optimalt, men det er i hvert fald det, der tænkes på: at i forbindelse med de beviser, der skal til, skal barren sænkes for, hvad der kan bruges i retten.
Altså, man skal simpelt hen styrke lovgivningen på det her område, og det gør man altså også ved at lave en reel definition på stalking, der så bedre kan bruges af anklagemyndighederne i sager ved retten.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-05-02:
Så derfor giver det heller ikke mening at snakke om højere straffe på nuværende tidspunkt.
Jeg er optaget af, at det her hører op.
Når man lytter til ofrenes beretninger, kan man slet ikke forstå, at de i så mange år har måttet leve med den forfølgelse.
Det vigtige for mig er at sørge for, at det hører op.
Om det så er behandlingsdomme af en vis længde, der skal til, må vi jo så se på, når det her arbejde er afsluttet, for så har vi forhåbentlig nogle gode råd til, hvordan det kan lade sig gøre.
Men jeg kan ikke forstå, at vi rejser den diskussion her og nu.
for længst afgivet vores indstilling til, hvad der skal ligge i et lovforslag, og så er det for mig at se fuldstændig nytteløst at stå og tage det her endnu en gang.
Det er spild af Folketingets tid.
Peter Skaarup (DF), 2011-05-02:
Fru Karina Lorentzen Dehnhardt annoncerede, at der skulle skældes lidt ud på Dansk Folkeparti.
Jeg synes så ikke, der rigtig kom noget skældud – altså, de skældud, jeg er vant til at få, er lidt hårdere end det her.
Men o.k., der må vi så se, om det kan komme nu.
Uanset det vil jeg spørge fru Karina Lorentzen Dehnhardt: Vi er enige om sigtet, nemlig at der skal ske en definition af stalking, og at der skal laves en særlig antistalkinglov, men ud over det, er der vel ikke noget i vejen for, at vi allerede nu kunne tilkendegive, altså meddele omkring os, at strafniveauet på det her område simpelt hen bare er for lavt?
De straffe, der gives, er jo ikke nogle, der aftvinger respekt overhovedet, og kombineret med behandlingsstraffe ville det være noget, der kunne komme til at virke over for dem, der gentagne gange forfølger andre mennesker på den måde, som stalking er udtryk for.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-05-02:
Jeg bliver nok også nødt til at samle bolden op efter fru Karen Hækkerup her og skælde Dansk Folkeparti lidt ud, for allerede i 2009 fremsatte vi jo et forslag om lige præcis at kriminalisere stalking.
Og det ærgrer mig da, at vi ikke er kommet længere, end vi er på nuværende tidspunkt, men jeg er også glad for, at vi faktisk er enige om nu, at der skal en kriminalisering til, at der kommer til at ske noget, og at det oven i købet kommer til at ske ret hurtigt: Allerede i næste samling vil der komme et lovforslag, som retter op på de her skævheder.
Derfor synes jeg ærlig talt, at Dansk Folkeparti burde have trukket det her forslag, i respekt for at vi faktisk alle sammen, inklusive Dansk Folkeparti, har siddet på et møde og givet udtryk for, hvad det er, vi mener der skal gøres.
Vi – flere af os, der er til stede her i salen – deltog jo i en høring lige præcis om stalking, og der lærte vi bl.a., hvor godt det vil være, at der kommer en hurtig reaktion.
Det er faktisk afgørende for, om stalkingen holder op.
Vi har også hørt på, at det faktisk ikke i mange tilfælde nytter særlig meget at straffe.
Der var en kvinde, der kunne berette om, at hendes stalker havde været sat ind i en periode, men havde genoptaget stalkingen efterfølgende, og derfor er det altså afgørende, at vi også stiller op med de nødvendige behandlingsmuligheder, når vi vælger at straffe på det her område.
Det var også i høj grad et ønske fra ofrenes side at blive anerkendt som ofre, og det handler om adgang til erstatning, psykologhjælp og bistandsadvokat.
Så jeg synes bestemt, der er nogle områder at tage fat på.
Ofrenes beretninger er grufulde, og man kan jo slet ikke forstå, at det kan lade sig gøre at forfølge et andet menneske på den måde, uden at politiet skulle kunne have redskaber til at gribe ind på nuværende tidspunkt.
Jeg er glad for, at vi alle sammen har sikret, at det nu faktisk også bliver til virkelighed, nu kommer vi faktisk det skridt videre, og det kommer oven i købet i politisk henseende til at ske meget hurtigt.
Karen Hækkerup (S), 2011-05-02:
Jeg kommer til at tænke på, når hr. Peter Skaarup taler om, at vi skal have længere straffe, at så må der være noget konsekvens, for hvis der skal flere mennesker længere tid i fængsel, må man bygge nogle flere pladser.
Vi står lige nu og mangler over 200 fuldtidsfængselspladser.
Et af de andre lovforslag, vi behandler her i Folketinget lige nu, og som Dansk Folkeparti vil stemme for, er, at man skal løslades på halv tid.
Det vil sige, at så kan man få en kæmpe lang straf ved domstolene, men hvis man opfylder noget for noget-ordningen, kan man komme ud efter halv tid.
Jeg synes, at det var mere reelt, at man gav den straf, man syntes folk skulle have, at man sørgede for, at der var de pladser, der var brug for, at man sørgede for, at der var den behandling for de mennesker, som har behov for den, og at man sørgede for at tage hånd om ofrene.
Jeg synes, at Dansk Folkepartis retspolitik bliver meget skinger, når man taler om at forhøje straffe, samtidig med at man sætter folk ud, og så fremsætter man forslag, der allerede er vedtaget.
Jeg synes ærlig talt, at det er noget fjolleri.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2011-05-02:
Det er jo klart, at i de tilfælde, hvor der er tale om trusler eller decideret vold, hvad der også kan være i forbindelse med stalking, så er der en mulighed for at gribe ind allerede i dag.
Men vi har netop hørt på selve høringen, at straffene ikke altid er særlig afgørende for, om selve stalkingen køre op.
Det kan være behandling af gerningsmanden, der er det.
Men der, hvor vi jo mangler en definition, er, når det f.eks. handler om, at en person sender 100 breve til en anden person, som vedkommende ikke ønsker – eller sender sms’er om, at vedkommende har overvåget den anden: Jeg ved, hvor du var klokken dit og dat; der så jeg, at du mødtes med den og den, som havde det tøj på.
Det kan være ubehageligt og intimiderende, og det er faktisk ikke ulovligt på nuværende tidspunkt.
Det er jo det, vi i SF har ønsket skulle blive kriminaliseret, så politiet får nogle muligheder for at skride ind på et tidligere tidspunkt og give et tilhold.
Det var også en del af vores forslag, at man på en eller anden måde skulle kunne skride ind med et tilhold på et tidligere tidspunkt.
Det gør i virkeligheden også, at man får sat skred i sagen, så stalkeren måske hurtigere kan få en behandlingsdom, som er det, der sikrer, at stalkingen hører op.
Karen Hækkerup (S), 2011-05-02:
Så kan man jo begynde at regne baglæns.
Hvor mange års mindre efterløn skal der være råd til, hvis vi skal have det her dna-register?
Peter Skaarup (DF), 2011-05-02:
Jeg tror altså, at fru Karen Hækkerup lider lidt af en erindringsforskydning.
Den høring blev etableret, efter at Dansk Folkeparti bad om, at det kom på dagsordenen i Folketingets Retsudvalg, og vedtaget blev den så – tror jeg – med Socialdemokraternes, De Radikales og SF's støtte, alle partiers støtte.
Alle var enige om, at det var en god idé at få belyst de her ting på foranledning af et forslag fra Dansk Folkeparti.
Men uanset det vil jeg sige, at når jeg taler om strafferammer, taler jeg jo om, at det ene ikke behøver at udelukke det andet.
Men for at de kan behandles, kræver det jo ofte, at der falder en dom, og at der er en konkret straf.
Det kan både være med polititilhold og i en længere periode, end det er tilfældet i dag.
Det skal kræve mindre, kan man sige, at få etableret det polititilhold, og det skal også være sådan, at den fængselsstraf, der i de grove sager bliver givet, bliver meget længere, end det er tilfældet i dag, hvor nogle får en meget kort fængselsstraf med det resultat, at de kommer ud igen og fortsætter deres forfølgelse.
Så det handler også om straf, det handler om længere straffe for dem, der udsætter andre mennesker for forfølgelse.
Kim Andersen (V), 2011-05-02:
Det er et rigtig godt spørgsmål, som man siger, når man ikke rigtig ved, hvad man skal svare.
Jeg kan ikke svare præcis på spørgsmålet om, hvor mange penge det er.
Jeg har hørt, at beløbet løseligt er i milliardklassen, men det er selvfølgelig også et spørgsmål om afgrænsning, altså hvor meget drift man indregner, og i hvor mange år frem.
Jeg ved det ikke, men det, jeg i hvert fald har fået at vide og har erfaret igennem de dokumenter, jeg har læst i forbindelse med det her problems behandling og det her forslags behandling, er, at det er meget, meget store beløb, og at det er vedvarende beløb, altså år efter år.
Karen Hækkerup (S), 2011-05-02:
Det er jeg meget tryg ved.
Jeg ville heller ikke synes, det var særlig liberalt, hvis vi i Danmark skulle have et dna-politi, der skulle stå side om side med grænsebommene og udtage kindskrap ved den tyske grænse eller ved Øresundstoget.
Det havde set mystisk ud, hvis man på den måde havde sagt, at alle udlændinge, der kommer ind i landet, skulle aflevere en dna-prøve.
Så jeg er sådan set meget tilfreds med, at Venstre ikke vil være med til, at turister og andre godtfolk, der har lyst til at besøge vores land, skal aflevere kindskrab på vejen ind.
Jeg vil gerne spørge til det med økonomien, for Venstres ordfører nævner, at det jo vil koste mange penge at etablere et system som det her.
Hvor mange penge præcis taler vi egentlig om?
Kim Andersen (V), 2011-05-02:
Vi har i Venstre, havde jeg nær sagt, naturligvis den opfattelse, at politi og anklagemyndighed skal have tidssvarende og bedst mulige inden for rimelighedens grænser virkemidler og hjemler til at kunne opklare forbrydelser, og for svære forbrydelser, hård kriminalitet, skal man naturligvis være indstillet på at give inden for retssamfundets rammer nødvendige, vidtgående beføjelser.
Men lad mig sige det med det samme.
Det her forslag kan vi ikke støtte.
Vi må sige, at Dansk Folkepartis tanker om, at regeringen skal pålægges at komme med et forslag, som medfører, at alle nyfødte børn i Danmark og alle udlændinge, som tager ophold her i landet, skal registreres i et centralt dna-profil-register, med henblik på at en sådan dna-profil vil afsløre gerningsmanden til en forbrydelse og rense uskyldige for mistanke, synes vi simpelt hen er for stort et apparat at etablere i forhold til det problem, i de enkelte tilfælde ganske alvorlige problemer, men dog i den store samme sammenhæng et relativt begrænset i antal, som forslaget tager sigte på at løse.
Der er ganske enkelt for os at se ikke proportionalitet i det her forslag.
Det er jo i forvejen sådan, at politiet efter de nuværende regler kan udtage og opbevare en dna-prøve fra en person, som selv ønsker at afgive en sådan prøve med henblik på at rense sig fra en mistanke.
Der er domsafsigelser fra Storbritannien, som giver baggrund for at hævde og fastholde, at her er et problem.
Endelig må vi sige, at der vel ved ethvert register og særlig sådan et som det her er ganske principielle spørgsmål og overvejelser omkring afgrænsningen af det, opbevaringen af det, den tid, hvori materialet skal opbevares, hvem der har tilgang til oplysningerne.
Det vil jo på sigt og i de forkerte hænder være helt fantastisk værdifulde oplysninger, og i de forkerte hænder også frygtelige oplysninger, som man kan forestille sig kan bruges til mange forfærdelige ting.
Der er ingen grund til, når ikke der er et berettiget behov, at løbe sådan en risiko.
Hvor mange alvorlige forbrydelser i det her land er det, der ikke bliver opklaret?
I hvert fald på sigt bliver jo de 99,9 pct. opklaret alle sammen.
Så hvad er det egentlig for et problem, vi taler om?
Dertil skal vi så lægge, at det vil koste meget, meget store beløb at etablere et sådant register og hertil årlige udgifter også af betragtelig størrelse, penge, som kunne være brugt til mange andre ting, til uddannelse, til sociale formål, til kriminalitetsforebyggelse osv.
Alt det fører altså til, at vi bliver nødt til at sige til Dansk Folkeparti, at vi ikke synes, at der er proportionalitet i det, og vi må, som vi har gjort tidligere, sige nej tak til forslaget.
Lars Barfoed (KF), 2011-05-02:
Jeg tror under alle omstændigheder, at der vil være en række momenter, der vil indgå i en sådan samlet vurdering af, hvornår sådan nogle registre er i overensstemmelse med vores internationale forpligtelser eller ikke er det.
Nu har jeg forstået det her beslutningsforslag således, at det angår en obligatorisk registrering, og det er det, jeg har forholdt mig til.
Peter Skaarup (DF), 2011-05-02:
Jeg vil lige tilføjende sige, at det tror jeg også vi skal få gjort, fordi det, som domstolene udtaler sig om, er vel det forhold, at en sigtet har været ked af, i og med at vedkommende ikke har været dømt, at være optaget i registeret, og derfor har man så lavet den regel om, at man skal slette de pågældende efter 10 år.
Men det er jo ikke på samme måde i forhold til domfældte eller på samme måde i forhold til dem, der frivilligt lader sig optage i det her register.
I Dansk Folkeparti ser vi nogle store fordele, ved at lade f.eks. alle nyfødte være optaget i registeret også på frivillig basis, for det betyder jo, at man kan udelukke dem, der er optaget i registeret, hvis de er uskyldige, fra kriminelle handlinger, og i og med at relativt mange formentlig vil være i et sådant register, vil man meget nemt kunne udelukke rigtig mange i en given sag om voldtægt eller drab, der har fundet sted.
På samme måde, hvis der f.eks. er tale om en naturkatastrofe som tsunamien i Thailand i sin tid og andre steder, kan man også på forhånd meget hurtigt udelukke en hel masse mennesker fra at være dem, der er omkommet i den givne situation.
Jeg kan ikke lade være med lige at starte med at sige til den spørger, der var på før: Jamen det ville da også være forfærdeligt, hvis vi ud over at sænke den kriminelle lavalder og genindføre grænsekontrollen sikrede, at der kom et dna-register.
Det ville da være helt forfærdeligt, hvis det skete,
Eller kunne det i virkeligheden være meget fornuftigt?
Kunne man ikke tænke sig, at det kunne være meget fornuftigt at gennemføre de tre ting?
En af dem er jo så er blevet gennemført.
Derfor vil jeg spørge justitsministeren: Ville det egentlig ikke være i orden i forhold til den dom og den konvention, som ministeren nævner, at man udvidede dna-registeret ved at optage dem, der frivilligt gerne vil indgå i det, altså nyfødte og udlændinge, der kommer til landet?
Lars Barfoed (KF), 2011-05-02:
Jeg kan høre, at fru Karen Hækkerup hører ting, som ikke bliver sagt.
Jeg har jo forklaret, hvordan regeringen ser på det her.
Vi kan ikke gå ind og gennemføre noget, som er i strid med konventioner.
Det gjaldt i øvrigt ikke sænkelsen af den kriminelle lavalder; det er ikke i strid med nogen internationale aftaler.
Karen Hækkerup (S), 2011-05-02:
Jo, men da man sænkede den kriminelle lavalder, gjorde man det jo også, på trods af at FN frarådede at gøre det, og så fandt man alligevel en løsning.
Så regeringen og Dansk Folkeparti er jo kendt for at finde løsninger, hvor man fifler lidt og hiver lidt i hjørnerne, og så finder man en måde, hvor Dansk Folkeparti og regeringen i fællesskab kan blive enige.
Jeg forstod ministerens svar sådan, at ministeren faktisk ikke vil give en garanti for, at en af de betalinger, man ville være villig til at give Dansk Folkeparti for at få Dansk Folkeparti til at lægge stemmer til afskaffelse af efterlønnen, ikke godt kunne være, at vi eksempelvis skal til at have dna-register i Danmark.
Det var sådan, jeg hørte ministeren; der er ikke nogen garanti for, at det her ikke kan være en del af prisen.
Lars Barfoed (KF), 2011-05-02:
Det er jo altid interessant med politiske forhandlinger.
Og endnu mere interessant ville det jo være, hvis de forhandlinger altid blev ført fra Folketingets talerstol.
Sådan er det imidlertid ikke, og nu er det sådan, at Socialdemokratiet selv deltager i de forhandlinger, som finder sted i øjeblikket, og derfor går jeg også ud fra, at Socialdemokratiet følger med i forhandlingernes forløb.
Men med hensyn til den konkrete sag vil jeg bare sige, at regeringen har den holdning, som jeg har tilkendegivet, til det her forslag, og det ændrer sig jo ikke ved, at der føres forhandlinger.
Som jeg nævnte, har vi en konvention her, som under alle omstændigheder stiller sig i vejen for, hvor langt man ville kunne gå i retning af at lave sådanne registreringer.
Det er helt bortset fra, at det er meget dyrt, så det ville jo også stride imod behovet for at reducere de offentlige udgifter.
Karen Hækkerup (S), 2011-05-02:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Jeg var meget tilfreds med, hvad ministeren sagde, og jeg synes, det lød fornuftigt.
I den forbindelse har jeg et spørgsmål.
Der bliver givet lidt på værdierne, og så tager man lidt på økonomien.
Det ville blive en samlet afvejning af, om de synes, de har fået nok.
I den forbindelse blev bl.a. ønsket om grænsebomme fremsat.
Nu har vi tidligere set, at eksempelvis finansloven havde den pris, at den kriminelle lavalder skulle sænkes.
Så vi har set de her handler tidligere.
Derfor vil jeg bare spørge: Kan ministeren afvise, at man fra regeringens side vil gå ind på, at prisen for at få Dansk Folkeparti til at ville afskaffe efterlønnen er, at Danmark nu skal kendes som det land, hvor man bliver mødt med grænsebomme, når man kommer, og hvor man i øvrigt skal afgive et kindskrab, når man sidder i Øresundstoget og kører over broen?
Lars Barfoed (KF), 2011-05-02:
Nu skal man jo passe på med, hvad man siger fra Folketingets talerstol, hvis man ikke er sikker på det.
Men det er klart, at der er forskel på obligatorisk registrering og så registreringer, som man frivilligt indlader sig på.
Men en nærmere belysning af det sådan rent juridisk vil jeg bede om bliver foretaget under udvalgsbehandlingen.