Thomas Jensen (S), 2011-12-21:
Både Socialdemokraternes ordfører og regeringspartierne lytter selvfølgelig.
Det er netop derfor, at vi har vedtaget et ændringsforslag, der gør, at virksomhederne får et halvt år til at gennemføre investeringer i de her NOx-reducerende teknologier.
Så der bliver bestemt lyttet, må jeg sige til fru Ellen Trane Nørby.
Men spørgsmålet er, om fru Ellen Trane Nørby har kigget på det scorecard, som VK-regeringen efterlod.
Man sendte 175.000-190.000 arbejdspladser ud af Danmark.
Så synes jeg nok, at det er lidt småpatetisk, at man nu begynder at kere sig så meget om de danske arbejdspladser.
Vi kan godt tage branche for branche, hvor fru Ellen Trane Nørby har været med til at sende arbejdspladser ud af Danmark.
Med indførelsen af den her afgift gør vi jo egentlig det samme, som VK-regeringen gjorde med skattereformen, forårspakke 2.0, nemlig at lægge en afgift på, fordi vi gerne vil have virksomhederne til at ændre adfærd, så de får reduceret deres NOx-udledning.
Det er egentlig bare det samme, vi gør.
Det er også det, der er kommet frem under behandlingen af det her lovforslag.
Der er et potentiale for at reducere det yderligere.
Vi havde en lang debat om luftforureningsafgiften under førstebehandlingen, og der var også nogle pæne træfninger under andenbehandlingen.
Desværre har debatten omkring det her lovforslag været præget af dommedagsprofetier og forkerte beregninger.
Lad os tage et eksempel, som også hr. Torsten Schack Pedersen nævnte under sin ordførertale.
I Jyllands-Posten har man de seneste par dage kunnet læse, at det her lovforslag i gennemsnit vil medføre en afgiftsstigning på op imod 1.000 kr. årligt for fjernvarmekunder.
Der blev nævnt et eksempel med en ekstraregning på 787,50 kr. årligt for en almindelig husstand i Brønderslev.
Men varmeregningen for en almindelig husstand vil i gennemsnit stige med 125 kr. årligt.
Eksemplet fra Brønderslev med en stigning i varmeregningen på 787,50 kr. viste sig at være baseret på en forkert afgiftssats.
Jeg vil gerne have lov til bruge lidt tid på at præcisere forslagets formål samt konsekvenserne heraf.
Det her forslag har to overordnede formål, nemlig at reducere udledningen af NOx og sikre finansiering til de af regeringen højt prioriterede områder på finansloven for 2012.
Ud over at være skadeligt for miljøet er NOx uhyre skadeligt for menneskers sundhed.
Et forsigtigt skøn siger, at den her afgiftsforhøjelse alene vil medføre, at 75 menneskeliv færre vil gå tabt hvert år.
Regeringens afgiftsforhøjelse indebærer, at de samlede NOx-udledninger fra stationære anlæg falder med en tredjedel, at det faktiske energiforbrug falder, og at der udledes færre drivhusgasser.
En miljøafgift vil afspejle skadesomkostningen ved forureningen, så forureneren betaler for de skader, som påføres samfundet.
De virksomheder, som belastes mest som følge af det her forslag, er derfor også de virksomheder, som forurener mest.
Og det er så mit håb og min forventning, at de virksomheder nedbringer forureningen både af hensyn til de ansattes beskæftigelse og af hensyn til forureningens ofre.
Det er ikke grebet ud af luften, at erhvervene har mulighed for at reducere NOx-udledningerne.
Den nuværende NOx-afgift har haft meget stor virkning på udledningerne af NOx.
Det har vist sig, at det har været muligt at gennemføre markante reduktioner med langt færre omkostninger end ventet for de virksomheder, som forurener.
Og mine forventninger til NOx-reduktionspotentialet er derfor baseret på erfaringer fra introduktionen af NOx-afgiften, som den tidligere regering gennemførte, erfaringer fra udlandet, herunder Sverige, og så også driftsøkonomiske analyser.
Regeringspartierne ønsker sammen med Enhedslisten at føre en ambitiøs miljøpolitik, herunder at sikre en renere luft.
NOx-afgiftsforhøjelsen er et element i den her ambition.
Og så må jeg endnu en gang påpege, at den samlede finanslov skal ses under et, ligesom det var praksis under den tidligere regering.
Den samlede finanslov fremmer vækst og beskæftigelse.
Det skønnes, at der kommer en øget beskæftigelse som følge af regeringens kickstart på 9.000 personer i 2012 og 12.000 personer i 2013.