Kirsten Brosbøl (S), 2013-12-13:
Socialdemokraterne mener fortsat, at vores uddannelser skal have en sådan kvalitet, at de kan berige og flytte det enkelte menneske og sætte det i stand til at udfolde sit fulde potentiale, og at al uddannelse – også universitetsuddannelserne – skal gøres tilgængelig for alle, der har evnerne og viljen til at dygtiggøre sig til gavn for sig selv og for fællesskabet.
Vi har jo nu ad flere omgange mødtes her i salen til forespørgsler, der kredser om kvalitet i vores uddannelser.
Det vidner om, at det er et spørgsmål, der optager os alle.
Det er godt, og jeg hilser endnu en gang debatten velkommen.
For der er fortsat udfordringer med kvaliteten nogle steder i uddannelsessystemet: For få undervisningstimer, utilstrækkelig forskerdækning af undervisningen, for lav studieintensitet, for højt frafald, og uddannelser, hvor for stor en andel af dimittenderne har svært ved at finde arbejde efter endt uddannelse.
Men det spørgsmål, forespørgerne i dag beder os om at forholde os til, dækker for mig at se over en forestilling om, at kagen smager af mindre, når flere inviteres til at dele.
Den præmis køber jeg ikke.
For os er der ingen modsætning mellem uddannelse for de mange og uddannelse af høj kvalitet.
Vi insisterer på, at det er muligt at byde flere studerende velkommen på vores uddannelser, samtidig med at vi højner kvaliteten.
Ved en tidligere forespørgsel så sent som i foråret 2012 tilkendegav alle Folketingets partier da også her i salen, at der var bred opbakning til regeringens målsætning om, at 25 pct. af en ungdomsårgang skal have en lang videregående uddannelse – så langt, så godt.
Der er som nævnt god grund til at se kvaliteten efter i sømmene.
For socialdemokraterne handler et kvalitetsløft i uddannelserne om konkrete, mærkbare forbedringer for dem, som har deres gang på vores uddannelsessteder.
Kvalitet handler om at blive uddannet til både livet og arbejdslivet.
Det handler om almen dannelse og om høj faglighed – så der er nogle ting, der går igen fra Venstres ordførers definition – og om at tilegne sig de nødvendige kompetencer til at få et job bagefter.
Det handler om at skabe sammenhæng og fjerne barrierer i uddannelserne, så det er overskueligt og muligt for de studerende at sammensætte den uddannelse, de ønsker.
Det handler om at motivere og dygtiggøre både de talentfulde unge fra boglige såvel som ikkeboglige hjem.
Det handler først som sidst om at få alle med potentiale med, uanset baggrund, så danskerne bliver bedre uddannede og kan skabe en bedre fremtid for sig selv og for fællesskabet.
Vi har gennemført og vil fortsat gennemføre en lang række tiltag, der vil forbedre kvaliteten af vores uddannelser.
Der er mange flere ting, man kunne nævne.
Det seneste skud på stammen er det Kvalitetsudvalg, som ministeren har nedsat.
Udvalget skal give os et afsæt for at diskutere, hvordan vi kan sikre, at alle studerende bliver udfordret til at udfolde deres fulde potentiale.
Udvalget skal bl.a. se på, hvordan der kan sikres højere faglighed, frigøres mere tid til undervisning, og hvordan uddannelsesforløbene kan gøre de studerende endnu mere klar til arbejdsmarkedet.
Jeg ser meget frem til at tage fat på forhandlingerne i de relevante forligskredse, når vi ser, hvad Kvalitetsudvalget kommer med af anbefalinger.
Og må jeg så til sidst sige, at alle Folketingets partier jo stod bag den akkrediteringslov, som vi vedtog tidligere på året, og jeg vil gerne citere en lille passage fra bemærkninger til den.
»Kvalitet og relevans af de videregående uddannelser i Danmark skal være højere og leve op til internationale standarder.
Danmark er et videnssamfund, og det er afgørende, at uddannelsernes kvalitet løftes for at matche kompetencebehovet i den private og offentlige sektor.
Det er regeringens målsætning, at 60 pct. af en ungdomsårgang skal gennemføre en videregående uddannelse i 2020, heraf 25 pct. en lang videregående uddannelse.
Målsætningerne skal nås uden at gå på kompromis med uddannelsernes kvalitet og relevans.«