runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-09-13:
Det er sådan, at når Venstre indgår en aftale, står vi ved den både på godt og ondt.
Vi har jo så i vores finanslovudspil, som hr. Dennis Flydtkjær meget loyalt refererer, præcis fremlagt finansiering til at fjerne en række afgifter, som vi mener er skadelige for dansk økonomi, og som, hvis de blev afskaffet, ville gøre det danske skattesystem og den danske økonomi endnu bedre.
Det er korrekt, at det er fedtafgiften, og det er muligheden for fortsat at kunne udstationere danske medarbejdere på gunstige skattevilkår.
Det er såmænd også en lempelse af beskatningen i forbindelse med generationsskifte, som blev strammet kort før jul.
Så der er en række områder, hvor vi i Venstre har prioriteret at vi mener at der er brug for at sænke skatter og afgifter i Danmark.
Og det mener jeg jo i allerhøjeste grad er ærlig politik.
Vi laver aftaler med regeringen.
Noget er godt, noget er bestemt knap så godt, men når vi laver vores finanslovudspil, kan vi lægge vores egen politik åbent frem, og det har vi så gjort på de her punkter.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-09-13:
Nu har Venstre jo allerede om dele af skattereformen sagt, at det faktisk ikke er Venstres politik, og at man ønsker at omgøre det, hvis man får muligheden for det.
Lige nu behandler vi L 194, som rummer en indkomstregulering af børnechecken for 44.000 danskere.
Er det en del af den politik, som Venstre helst så omgjort, men som Venstre om lidt agter at stemme for?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-09-13:
Det er klart, at det er et af de forslag, som vi har været skeptiske over for.
Det har vi af flere grunde, både fordi det isoleret set giver en højere beskatning af den sidst tjente krone – og hele formålet med skatteaftalen er jo fra Venstres side at sænke skatten på arbejde og gøre det mere attraktivt at yde en ekstra indsats – og fordi der også er den forskelsbehandling, som forslaget lægger op til, i forhold til om man er gift eller samlevende.
Der glæder det mig, at regeringen har lyttet og igangsætter et arbejde for at undgå, at den forskelsbehandling mellem ægtefæller bare skal komme automatisk, og at man – forhåbentlig – grundigt vil undersøge, om ikke det kan lade sig gøre at finde en mere hensigtsmæssig måde at gøre det på, når man fra regeringens side har det ønske at lave en regulering – her bør der ikke være forskel på, hvorvidt man er gift eller ej.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-09-13:
Forslaget om at indkomstregulere børnechecken skal jo kradse et par hundrede millioner kroner ind til skattereformen.
Har Venstre egentlig en forventning om, at det vil gøre det?
Tror Venstre, at en forøgelse af marginalskatten, som er et resultat af, at man indkomstregulerer børnechecken, vil give flere penge i statskassen – i det her tilfælde de 200 mio. kr., som regeringen forudser det vil give – eller tror Venstre ikke, at det er tilfældet?
Simon Kollerup (S), 2012-09-13:
Jeg skal sådan set bare høre, om Venstres skattestop, som vi nu forstår at Venstre stadig væk går ind for, med en række afvigelser igennem historien, hvor man har siddet i regering, kun gælder, når man sidder i regering, eller om det også gælder for Venstres skattepolitik, når man er i opposition.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-09-13:
Jeg tror, at hr. Jesper Petersen måske har misforstået skatteaftalen lidt, for de afgiftsstigninger, der kommer, vedtager vi i dag.
Derfor vil et skattestop fra en Venstreledet regering bygge oven på det skattesystem, der er gældende den dag, der forhåbentlig er en borgerlig-liberal skatteminister i det her land igen.
Så vil man ikke se tiltag, som den her regering ellers ynder, nemlig at øge skatter og afgifter.
Det er jo såre simpelt.
Det er velkendt.
SF må jo så lære at forstå, at sådan har skattestoppet været i 2001, og at sådan er det i 2012.
Jesper Petersen (SF), 2012-09-13:
Vi kan jo tolke historielektionen så langt, at hr. Torsten Schack Pedersen tilsyneladende giver mig ret i, at man altså brød skattestoppet, da man med genopretningspakken undlod at regulere personfradraget og dermed hævede skatterne betragteligt.
Det var jo det, der skete der, og det var det, der førte til, at det endegyldigt faldt fra hinanden.
Vi skal altså forstå det nye skattestop – eller forsøget på at genoplive det – sådan, at på trods af at man siger, at der er skattestop, vil man alligevel ad flere omgange hæve afgifter.
Det er bare meget fint at få slået fast.
Det er sådan noget, man går og siger, men når det kommer til stykket, har man alligevel tænkt sig at gennemføre afgiftsstigninger.
Jeg synes jo, det er udmærket i den her sammenhæng, fordi det fører til, at nogle danskerne med lave lønninger kan opleve at få mere ud af deres indsats på arbejdsmarkedet.
Men det er jo bare en smule forløjet, hvis man, når man siger, at der er skattestop, og at man ikke vil have, at afgifterne stiger, så alligevel har tænkt sig at gøre det ad flere omgange, hvis man skulle få muligheden for det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-09-13:
Det er godt, at vi kan få lidt historiegennemgang her.
Det synes jeg der er noget der tyder på at der er behov for.
Da VK-regeringen trådte til den 27. november 2001, blev der indført et skattestop.
Så kom der ikke nye forslag fra skatteministre og finansministre, der øgede skatter og afgifter.
Der lå så allerede vedtagne skatte- og afgiftsstigninger, som bl.a. trådte i kraft den 1. januar 2002.
Det var, havde jeg nær sagt, fortidens synder, og til det måtte den daværende VK-regering sige: Fint, det er vedtaget, det er sket.
Skattestoppet gælder, når vi har magten, altså når vi har mulighed for at sætte os for bordenden.
Men de ting, der er vedtaget, kommer.
Måtte der, som der jo givetvis vil være i forbindelse med den her skatteaftale, som nu i dag vedtages – ikke bare aftales, men vedtages – komme en række stigninger i nogle punktafgifter i fremtiden, ja, så vil de, ligesom der var skattestigninger fra 2000, der trådte i kraft den 1. januar 2002, blive gennemført, hvis ikke man foretager sig noget.
Så det er det, der vil være tilfældet.
Venstres skattestop bygger oven på det skattesystem, der er gældende, den dag der forhåbentlig snart kommer en ny borgerlig regering.
Jesper Petersen (SF), 2012-09-13:
Hr. Torsten Schack Pedersen vender hele tiden tilbage til 2009.
Der skete jo også ting i den tidligere regerings levetid i årene efter det.
Der var f.eks., så vidt jeg husker det, genopretningspakken, hvor man – og jeg tror, at hr. Torsten Schack Pedersen vil bruge udtrykket som en tyv om natten – pludselig i nogle år ville lade være med at regulere f.eks. personfradraget og på den måde hæve skatterne betragteligt for almindelige lønmodtagere.
Også der blev skattestoppet brudt.
Det blev det gang på gang, og det blev simpelt hen pinligt til sidst for Venstre at tale om det, så gennemhullet som det var.
Det forsøger man så alligevel at genoplive nu.
Vi må så prøve at få lidt hold på, hvad det betyder.
Det indebar også, at der ikke var nogen indeksering af afgifter.
Det er jo så vedtaget med den her skattereform, at det kommer man til at skulle gøre igen i nogle år fremover, nemlig indeksere afgifter, som vi har aftalt, for i fællesskab at kunne finansiere lettelser til bl.a. lavtlønnede danskere.
Men kan man regne med, at skattestoppet så ikke gælder de par gange, hvor – ja, de høje magter forbyde det – en eventuel Venstreregering igen skulle have statsmagten, altså at man så alligevel vil lave de afgiftsforhøjelser, der er aftalt her?
Gennemhuller man det skattestop, man påstår at have, igen?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-09-13:
Det, der sådan er lidt underligt, er, at den skattereform, der var i 2009, var fuldt finansieret, og det kan jeg så forstå at man godt vil anerkende nu.
Nu vil man godt anerkende, at skattereformen var fuldt finansieret.
Det havde man svært ved tidligere fra Socialdemokratiets side, og jeg glæder mig da over, at den erkendelse så er indtruffet.
Så kan vi jo diskutere politik ud fra de præmisser, og det ser jeg sådan set frem til.
Men lad mig bare slå fast, at det, Venstre i dag siger om skattestoppet, er det samme, som vi har sagt tidligere.
Det kan godt være, det er et problem for Socialdemokratiet, at der er sikkerhed hos danskerne, når det gælder Venstres skattepolitik.
Så ved de, at vi ikke kommer som en tyv om natten med gode ideer, som da man lavede finanslovaftale med Enhedslisten og øgede skatterne med over 5 mia. kr.
Så er der en sikkerhed for, at danskerne ved, hvad der gælder, og ikke skal være bekymret for, hvornår glasdørene i Finansministeriet går op.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-09-13:
Det betyder ikke noget, det kan man sagtens finde ud af.
Det, vi gør i dag, når vi diskuterer Venstres skattestop, er jo også at prøve at få en afklaring af, hvad det er, Venstre mener.
For hvis Venstre synes, at skattestoppet er meget centralt, hvordan i alverden kunne skatterne så, da hr. Lars Løkke Rasmussen var statsminister, stige 137 gange, heraf 104 gange for erhvervslivet?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-09-13:
Jeg ved ikke, hvor mange gange vi har diskuteret forårspakke 2.0 her i Folketingssalen, men vi tager det gerne en gang mere.
I 2009 lavede VK-regeringen sammen med Dansk Folkeparti en fuldt finansieret skattereform.
Den erkendelse, at forårspakke 2.0 var fuldt finansieret, har jeg ikke tidligere mødt hos Socialdemokratiet, men det var jo bl.a., fordi finansieringen kom, ved at man hævede andre skatter og afgifter.
Vi sagde, det skulle være en skattereform, som isoleret set skulle sørge for, at skatten på arbejde kom ned, og så skulle den være fuldt finansieret.
Det sørgede vi for.
Og jeg må bare sige, at det er en overraskelse, at der i Venstres skattepolitik og den politik, der blev ført i 10 år, skulle være noget, der overrasker Socialdemokraterne.
Ja, det må vi jo så bruge mere tid på, men det ser jeg frem til.
Ja, det skattestop, som Venstre ønsker at genindføre, er det velkendte skattestop.
Det er, som det plejer.
Thomas Jensen (S), 2012-09-13:
Nu var hr. Anders Fogh Rasmussen jo en principfast statsminister og sagde meget konsekvent, at skattestoppet var defineret på samme måde, som om man var jomfru eller ej.
Det kunne jo sådan rimelig let afgøres, om der var skattestop eller ej.
Så mit spørgsmål er nu kort og klart: Er det skattestop, som Venstre nu går ind for, mest a la det, som Anders Fogh Rasmussen gik ind for i sin tid, eller er det det, som hr. Lars Løkke Rasmussen gik ind for i sin statsministertid?
Jonas Dahl (SF), 2012-09-13:
Jeg kan godt forstå, hr. Torsten Schack Pedersen har lidt svært ved at svare på spørgsmålet fra hr. Thomas Jensen, så vi skal gerne prøve en gang til: Jeg vil gerne høre, om ordføreren kan forklare, om det skattestop, som Venstre nu forsøger at definere, er det skattestop, som Venstre også vil indføre, hvis de – nu skal jeg lade være med at sige det, det er sikkert ikke lovligt at sige herinde – skulle vinde regeringsmagten efter næste valg.
Er det så de samme principper, som var gældende under hr. Lars Løkke Rasmussen, eller er det de samme principper, som var gældende under hr. Anders Fogh Rasmussen?
Thomas Jensen (S), 2012-09-13:
Jeg har et kort og klart spørgsmål til Venstres ordfører: Definerer Venstre det skattestop, som Venstre nu går ind for, på samme måde, som det blev defineret, da Anders Fogh Rasmussen blev statsminister i 2001?
Ja eller nej.
Jonas Dahl (SF), 2012-09-13:
Så når hr. Lars Løkke Rasmussen i sin tid som statsminister hævede skatter og afgifter 137 gange, var det bare en smutter, eller hvad?
Det var ikke en del af finansloven, det var noget, man besluttede andre steder.
Hvad er Venstres skattepolitik?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-09-13:
Ja, Venstre går ind for et skattestop.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-09-13:
Jeg synes, det er interessant at forfølge det her med Venstres skattestop, for det er ærlig talt lidt svært at forstå, hvad Venstre mener.
Som jeg har forstået det nu, var det skattestop, der gjaldt under Anders Fogh Rasmussen, så sandelig også det, der gjaldt i hr. Lars Løkke Rasmussens tid som statsminister.
Kan ordføreren så ikke være god at forklare mig, hvordan skatterne så kan stige 137 gange – og erhvervsskatterne for øvrigt 104 gange – i hr. Lars Løkke Rasmussens tid som statsminister?
Hvordan kan det lade sig gøre, når man har et skattestop?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-09-13:
Nu var det det samme skattestop, der var gældende fra 2001 til 2011, så jeg forstår ikke helt spørgsmålet, for at sige det mildt.
For Venstre stod vagt om et skattestop fra 2001 til 2011.
Det gav danskerne tryghed omkring skatter og afgifter.
Det betød, at man ikke skulle være bekymret, når døren til Finansministeriet gik op og der var indgået en finanslovaftale, for, at der så lå nye skatter og afgifter, som skulle finansiere dette eller hint.
Så jeg må gøre det meget klart, at der modsat hos så mange andre intet nyt er under solen.
Vi mener det samme om skattestoppet i dag, som vi gjorde før valget.
Så vil jeg følge op, hvor hr. Frank Aaen sluttede, for at tingene kan følges ad.
Jeg forstår jo godt hr. Frank Aaens spørgsmål og undren over Socialdemokratiet.
Lad mig bare tage den nuværende socialdemokratiske gruppeformand, hr. Henrik Sass Larsen, som den 27. august 2010 sagde: »Uligheden vil ikke stige under os, tværtimod«.
Altså, så kan jeg godt forstå, at hr. Frank Aaen undrer sig lidt.
Jeg kunne egentlig også godt fortsætte i sporet på anden vis.
Jeg skal bare høre, om den aftale, som regeringen har lavet sammen med Venstre og Konservative, betyder, at danskerne får flere penge mellem hænderne i form af ægte skattelettelser end det udspil, som regeringen selv lagde på bordet.
Se, jeg synes jo, det ville være rart, hvis Socialdemokratiet og SF ville prøve at være lidt konsekvente i beskrivelsen af VK-regeringens skattepolitik, for vi har i 10 år lagt øre til, at der blev givet ufinansierede skattelettelser, at bunden blev slået ud af dansk økonomi, og at det var fuldstændig uansvarligt at have et skattestop.
Det var simpelt hen årsagen til landets økonomiske problemer.
Og nu lyder budskabet så, at skatter og afgifter blev sat op.
Altså, jeg har svært ved at se, hvordan begge budskaber kan være korrekte på en og samme tid.
Så kunne Socialdemokratiet ikke bare tage at beslutte sig: Satte VK-regeringen skatter og afgifter op, eller udsultede man velfærdssamfundet og smadrede hele landets økonomi ved at have et skattestop?
Thomas Jensen (S), 2012-09-13:
Med hensyn til diskussionen om ulighed vil jeg bare sige, at den her skattereform jo ikke skal ses isoleret.
Siden regeringen tiltrådte for et lille år siden, er det jo gået sådan, at vi har afskaffet fattigdomsydelserne, og på den måde bidrager vi til at mindske uligheden.
Derudover iværksætter regeringen en lang, lang række tiltag, som giver folk bedre muligheder f.eks. for at få et arbejde, for at få en uddannelse, for at blive behandlet hurtigere og bedre i sundhedssystemet, og på den måde er vi med til at skabe en langt, langt bedre lighed.
Men det tager jo ligesom nogle år at rydde op efter Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti.
Når man ser på sådan en skattereform her, kan man jo vælge at se på et øjebliksbillede og sige: Uha, den giver så og så meget ulighed her og nu.
Omvendt er det nok mere sagligt at se på, hvordan den påvirker ligheden og uligheden ud fra det, der hedder et restlivsperspektiv.
Og når man ser på det, er det minimale ændringer, der sker med den her reform, for – og der kommer vi så til den sidste del af hr. Torsten Schack Pedersens spørgsmål, nemlig hvem der får skattelettelser – hvem får så noget ud af det her?
Det gør alle de øverste indkomstdeciler på nær den nederste.
Men når man ser det i et restlivsperspektiv, vil de folk, der er i de nederste indkomstdeciler, også i løbet af livet bliver løftet op og få en skattelettelse.
Benny Engelbrecht (S), 2012-09-13:
Som jeg tolker det, Dansk Folkepartis ordfører siger, er man sådan set enig i grundprincippet, hvad angår den her indtægtsregulering?
Men det betyder vel så strengt taget, at man er uenig med et andet oppositionsparti, nemlig Venstre, om det her princip.
For Venstres hr. Torsten Schack Pedersen har jo til Berlingske Tidende den 31. juli 2012 sagt, at V vil arbejde for at bevare en børnecheck til alle, hvilket er det modsatte af, hvad der siges her.
Så man kan spørge, om det her er et område, hvor Dansk Folkeparti, hvis der skulle ske et regeringsskifte, vil sluge nogle kameler – eller i hr. Dennis Flydtkjærs tilfælde må der vel snarere være tale om at sluge myrer – for at få lavet en aftale.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-09-13:
Det, der spørges til, er altså, om vi vil rulle den indtægtsregulering, som der er nu, tilbage?
Vi har sådan set hele tiden sagt, at vi i udgangspunktet synes, at det, at man laver en indtægtsregulering af børnechecken, er positivt, men forudsat, at man kan gøre det på et ordentligt grundlag.
Og det er jo netop det, der er problemstillingen i det her, fordi det rammer vidt forskelligt, alt efter om man er gift eller man er ugift.
Selv i forhold til dem, der er ugift, rammer det vidt forskelligt.
Det er jo rent lovsjusk, og der har vi sagt, at så skal man da vente med at indføre den her lov, til man har fundet en løsning på det problem.
Den skal først implementeres i 2014, så der er jo god tid til at få kigget på det her og til at få fundet en teknisk løsning, inden man gør noget.
Så vidt jeg husker, er det indimellem sådan, at der bruges en del millioner kroner på nogle systemtilretninger, som man går i gang med nu, det er naturligt nok, hvorefter man, når man så finder en ny løsning, igen kan bruge et par millioner på at lave systemtilretninger.
Det er da spild af gode skattekroner.
Så var det da bedre, at man ventede, til man havde fundet en positiv løsning på det, og så kunne man indtægtsregulere på det tidspunkt, hvis det kan lade sig gøre.
Benny Engelbrecht (S), 2012-09-13:
Det er altid lidt uklart, hvor finansieringen kommer fra, når vi taler om Dansk Folkeparti, fordi man jo ikke fremlægger nogen separate finanslovforslag, ligesom andre partier gør.
Derfor spørger vi selvfølgelig også lidt ind til, hvad Dansk Folkepartis holdning er på skatteområdet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-09-13:
Nej, jeg mener faktisk ikke, det giver et A-hold og et B-hold, for ved at man laver en privat sundhedsforsikring, trækker man jo nogle mennesker væk fra de offentlige sygehuses venteliste.
Og hvem kommer det til gavn?
Det gør jo bare, at vi generelt får en kortere venteliste, som gør, at også dem, som ikke har en forsikring, kan komme hurtigere til.
Jeg tror ikke, det bliver bedre af, at vi har et sundhedssystem, hvor alle skal vente i lige lang tid, for det betyder, at ventetiden er meget længere, end den ville være med de her arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer.
Jeg kan ikke huske tallene i hovedet nu, for det er jo ikke lige en del af den her skattereform, men jeg kan huske, at der kom beregninger fra bl.a. Forsikring & Pension, da vi behandlede lovforslaget tilbage i december måned, som viste, at det faktisk har rigtig mange positive effekter for samfundsøkonomien, fordi det offentlige simpelt hen sparer de her udgifter.
Annette Lind (S), 2012-09-13:
Nu vil Dansk Folkeparti jo gerne tale den lille mands sag.
Mener ordføreren ikke, at det giver et A-hold og et B-hold?
Og hvor skal finansieringen komme fra?
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-09-13:
Så det er noget, vi helt sikkert vil være positive over for at genindføre.
Men jeg kan som sagt ikke svare for resten af den borgerlige fløj, hvis flertallet skulle skifte.
Men Dansk Folkeparti går ind for at genindføre den del af det.
Annette Lind (S), 2012-09-13:
Jeg vil gerne spørge til de arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer.
Er det sådan, hvis nu der kommer en borgerlig regering, at Dansk Folkeparti vil genindføre skattefritagelse for arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer – ja eller nej?
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-09-13:
Altså, finansieringen, når man laver sådan nogle aftaler, kommer selvfølgelig an på det flertal, der er, for man skal have 90 mandater, og det har vi ikke nu.
De andre elementer, jeg nævner, ville også bidrage godt til det.
Men det er klart, at det er op til det flertal, der er på det tidspunkt, hvordan man kan blive enig om finansieringen.
Men jeg er ret overbevist om, at ved at sænke ulandsbistanden til det, FN anbefaler, er vi altså kommet et godt stykke ad vejen til at få finansieret nogle afgiftsnedsættelser.
Man kunne starte med at bytte rundt på den måde, som regeringen gjorde det på.
Man valgte jo i december måned angående den afgift, som trådte i kraft den 1. januar, at sige, at man hævede afgifter på nødder, sodavand og is for at finansiere en højere ulandsbistand, man fjernede kontanthjælpsloftet osv.
Her ville Dansk Folkeparti da gerne have gjort det omvendt.
Man kunne starte med at sætte ulandsbistanden ned til 0,7 pct. igen, som bl.a. FN anbefaler, man kunne starte med at indføre kontanthjælpsloftet osv.
Det kunne klart finansiere, at man rullede det tilbage igen, som regeringen indførte tilbage i december måned.
Jacob Bjerregaard (S), 2012-09-13:
Nu er det jo sjældent, at Dansk Folkeparti selv fremlægger finanslovforslag, så det var rart at få bare en smule indsigt i det.
Mener ordføreren, at Venstre, Dansk Folkepartis samarbejdspartner, overholder skattestoppet?
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-09-13:
Jeg tror ikke, det kommer som nogen stor åbenbaring, når man siger, at der er forskel på de partier, der sidder i Folketinget.
Dansk Folkeparti er ikke enig med de andre partier på den borgerlige fløj om alt.
Vi har hele vejen igennem sagt, at vi ikke har noget imod, at man indtægtsregulerer børnechecken, hvis man gør det på en fornuftig måde.
Det er jo det, der er problemstillingen i det her: Det rammer vidt forskelligt.
Som jeg sagde i min ordførertale, er det sådan, at hvis man er et ugift par, hvor det er manden, der har indtægten, så bliver man ikke modregnet, men hvis man er et ugift par, hvor det er kvinden, der har indtægten, så bliver man modregnet.
Det er altså tydeligt for enhver, at det både er kønsdiskrimination og rent sjusk, at man på den måde laver et angreb mod ægteskabet, hvor dem, der er gift, altid bliver modregnet, mens der er tilfælde, hvor dem, der er ugift, ikke bliver modregnet.
Det er det, der er vores store anke i forhold til den her del af lovforslaget – det er den forskel, der er med hensyn til, hvordan det rammer, alt efter om man er ugift eller er gift.
Thomas Jensen (S), 2012-09-13:
Nu begynder det at blive interessant, hvad Dansk Folkepartis holdning er til skattestoppet.
Det er jo sådan, at ifølge den definition, som hr. Anders Fogh Rasmussen indførte i 2002, var man enten jomfru eller ikke jomfru, i forhold til om man overholdt skattestoppet eller ej.
Nu har vi så set, at hr. Lars Løkke Rasmussen i den korte periode, hvor han var statsminister i Danmark, hævede skatter og afgifter 137 gange med Dansk Folkepartis accept.
Mit spørgsmål er så: Hvis Venstre genindfører skattestoppet, i Venstres egen forståelse af skattestoppet, vil Dansk Folkeparti så acceptere, at der vil komme 137 afgiftsstigninger, eller med andre ord en afgiftsstigning om ugen, og ramme danskerne?
Er det det, Dansk Folkeparti vil acceptere, selv om der er skattestop?
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-09-13:
Jeg synes, det faktisk er tydeligt i den situation, vi er i lige nu, at der netop er brug for et skattestop, fordi folk har brug for at have tillid til, hvad de har af økonomi; tillid til, at skatter og afgifter ikke stiger; tillid til, at varerne ikke bliver dyrere hele tiden.
Folk sparer simpelt hen for meget op, men vi har brug for at sætte gang i væksten, ved at folk bruger nogle penge.
Det, at skatter og afgifter hele tiden stiger, gør det naturligt, at folk ikke tør bruge de her penge.
Jeg synes, at et skattestop ville være supergodt, fordi det ville give noget tillid.
Det synes jeg man skulle gøre i en krisetid i stedet for at indføre en skattereform.
Jeg vil sige, for at svare direkte på spørgsmålet, at jeg tror, mange af de der skatte- og afgiftsstigninger, som hr. Thomas Jensen nævner, netop var en del af den skatteomlægning, der kom i 2009.
Det er meget naturligt, at der vil være nogle skatte- og afgiftsstigninger i den periode, hvor man forhandler om en skattereform, netop fordi man nogle gange hæver en afgift for at finansiere, at man sænker en anden afgift.