Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-07-03:
Jeg vil gerne starte med at sige, at Enhedslisten er voldsomt bekymret for konsekvenserne af den her såkaldte integrationsydelse.
Jeg mener sådan set, at navnet er dybt misvisende, for der er absolut ingenting, der tyder på, at den her ydelse vil skabe bedre integration, tværtimod.
Med loven her får flygtninge og i øvrigt også danskere, som har været ude at rejse i en periode, en markant lavere ydelse at leve for.
Højrefløjen har to argumenter.
Dels tror de, at den her ydelse vil have en afskrækkende effekt, altså at færre flygtninge vil søge beskyttelse her i Danmark, og dels mener de, at den vil få flere flygtninge i arbejde. Lad mig starte med den der afskrækkende effekt.
For det første synes jeg faktisk, at det er ret pinligt, at regeringen og højrefløjen reagerer på det faktum, at vi ikke siden anden verdenskrig har oplevet så mange mennesker være på flugt, bl.a. fra den brutale Islamisk Stat i Syrien, ved at forsøge at gøre alt, man overhovedet kan, for at undgå, at de mennesker søger beskyttelse her i Danmark.
Man forsøger simpelt hen at skræmme dem væk.
For det andet er der absolut ingen dokumentation for, at den der skræmmekampagne virker.
I 00'erne indførte VKO-flertallet starthjælpen.
Alligevel fulgte antallet af flygtninge, der kom til Danmark, udviklingen i resten af Europa.
Det vil sige, at når antallet af flygtninge steg i Europa, steg det også i Danmark, og når antallet af flygtninge faldt i Europa, faldt det også i Danmark.
Højrefløjens myte om, at flygtninge sidder og studerer reglerne for børnepenge og kontanthjælp og folkepension, før de sætter sig ned i en faldefærdig båd i Middelhavet vel vidende, at der er stor risiko for at drukne, for at miste livet, er der absolut ingen dokumentation for.
Så er der regeringens andet argument, nemlig at de her lave ydelser vil få flere flygtninge i arbejde.
Rockwool Fonden har undersøgt konsekvenserne af starthjælpen tilbage i 2009, og den kom frem til, at omkring 9 pct. flere kom i arbejde, mens resten bare blev fattigere.
Ikke mindst børnene blev ramt.
Rockwool Fonden skriver bl.a., og jeg citerer: »Konklusionen er, at der er udtalte sociale problemer blandt de berørte personer, hvis levevilkår præges af relativ og for nogles vedkommende absolut fattigdom.
Hvad opnår man?
Man opnår større sociale problemer som følge af fattigdommen.
Regeringen siger, at formålet er integration.
Det dummeste, man kan gøre, hvis man gerne vil integration, er at isolere mennesker i fattigdom.
Det er det, man gør med det her lovforslag.
Det er sådan set
ikke så underligt, at det skaber fattigdom, for prisen på vinterstøvler og på mad og på husleje og på varme og på medicin og på hyttetur i folkeskolen og på bleer er præcis den samme for flygtninge, som den er for os, der er født og opvokset her i Danmark.
Selv hvis man er fløjtende ligeglad med de mennesker, det her kommer til at gå ud over, selv hvis man er fløjtende ligeglad med de børn, som kommer til at vokse op i fattigdom her i Danmark, må jeg bare sige, at det ikke virker, hvis formålet er integration, tværtimod.
Det skaber større problemer, og det er ikke bare et problem for den enkelte flygtning.
Det er et problem for hele det danske samfund.
Så har jeg godt hørt højrefløjen sige, at det jo bare er det samme som SU.
Den sammenligning giver simpelt hen ikke mening.
Hvis man er på SU, har man mulighed for at få adgang til et studielån, man har mulighed for at arbejde ved siden af, man har adgang til billigere kollegieboliger, man får rabat på den kollektive transport osv. osv.
Sammenligningen med SU giver ingen mening.
Et andet element i lovforslaget her er, at man skal belønnes, hvis man består danskprøve 2, for så får man altså de her ca. 1.500 kr. mere at leve for.
Jeg er sådan set enig i, at det er fantastisk vigtigt at lære det danske sprog så hurtigt som overhovedet muligt.
Det er fuldstændig afgørende for integrationen.
Men der er kæmpestore problemer med det her sprogkrav.
For det første ved vi jo godt alle sammen, at rigtig mange flygtninge kommer med voldsomme traumer, som gør det svært for dem bare lige at sætte sig ned og lære et nyt sprog.
Og for det tredje kan man ikke som flygtning gå hen til et dansk sprogcenter og sige: Jeg vil gerne ind på dansk, niveau 2.
Sprogcenteret skal vurdere, hvor man skal placeres, og hvis man bliver placeret på dansk, niveau 1, og det er der mange, der gør, så har man altså ikke mulighed for at hoppe hen på toeren. Det vil sige, at for rigtig mange flygtninge vil det der med, at så kan man bestå en toer og få 1.500 kr. mere om måneden, reelt ikke være en mulighed.
Som sagt er vi i Enhedslisten dybt bekymrede for konsekvenserne af det her lovforslag.
Jeg synes sådan set i øvrigt også, at det er urimeligt, at man har førstebehandlingen, før man har haft en fase med høring af de relevante parter.
Jeg synes, det er en uskik, som ikke klæder den nye regering.