runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2015-04-17:
Alene i 2014 forårsagede 173 kabeltyverier forsinkelser for hele 1674 S-tog.
Og med 350.000 daglige passagerer i S-togene er det jo noget, der generer rigtig mange mennesker, som blot passer deres arbejde og deres hverdag.
Det er en problemstilling, vi må forholde os til politisk, og hvor vi bliver nødt til at sætte ind.
Jeg skal også sige, at i sidste uge behandlede vi jo et beslutningsforslag fra de borgerlige om at nedsætte tidsrammen for, hvornår man kan sende udlændinge til afsoning i hjemlandet, fra 6 måneder til 1 måned og med et ønske om at sende flere til afsoning i deres hjemland.
Og det forslag fra sidste uge vil naturligvis også være relevant for de kabeltyve, som ofte er udlændinge.
Men der er en helt særlig problemstilling i forhold til kabeltyvene.
For selv om det er en meget alvorlig forseelse, hvor tusindvis af borgere bliver forsinket og den offentlige trafik voldsomt forstyrret, så straffes kabeltyveri typisk efter straffelovens § 276, altså som simpelt tyveri.
Så er der en paragraf, man kan bruge, om omfattende forstyrrelse i driften af almindelige samfærdselsmidler, som det hedder, som har en strafferamme på op til 6 år, men det er en paragraf, som ofte ikke bliver anvendt.
Og dermed er det ofte omkostningsfrit for tyvene, for den straf, de kan imødese, er ikke specielt stor.
De domme, vi ser i dag, ligger typisk på omkring 4-5 måneders fængsel, og det er ikke hårdt nok, når man tager de samfundsmæssige konsekvenser i betragtning.
De milde domme betyder også, at når tyvene eksempelvis kommer fra Rumænien, skal de afsone deres straf her i landet.
Det er jo en win-win-situation for kabeltyvene, for hvis de slipper af sted med at stjæle kablerne, har de en vis indkomst ved at få dem omsat.
Så er de sluppet af sted med det.
Og hvis de rent faktisk bliver taget, er der udsigt til under ½ års fængsel, som skal afsones her i Danmark – what's not to like?
Derfor er der altså brug for, at vi straffer hårdere her.
Det er jo rigtig godt, men allerede nu ser det ud til, at den taskforce er ved at blive forsinket.
Den skulle afrapportere i april.
Det kommer den ikke til.
Det næste er, at den kommer til at afrapportere i maj ifølge den socialdemokratiske ordfører.
Det lugter allerede nu af syltekrukke, og det er selvfølgelig synd for de mennesker, som bliver ramt af de forsinkelser, der sker, når der stjæles kabler.
Jeg vil sige tak for debatten.
Jeg vil også sige tak for opbakningen fra de blå partier, som er kommet med den.
Vi ser frem til, at der kommer en god løsning om ikke i morgen, så måske på et eller andet tidspunkt.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-04-17:
Tak for det.
Jeg tror, vi alle har været irriteret, når vi har set historier i pressen om, at nogle havde fjernet kabler, hvilket betød, at ganske almindelige mennesker ikke kunne passe deres arbejde, ikke kunne komme af sted, og at den offentlige trafik på den måde blev stoppet.
Det er dårligt, det er tarveligt, og det forventer vi alle at der så bliver taget hånd om, fordi man jo af og til har fanget dem, der har gjort det.
Så kan man konstatere, at det sker der sådan set kun noget ved i begrænset omfang, og derfor vil jeg gerne rose Det Konservative Folkeparti for at have taget fat om det irriterende problem, det er, og hvor der åbenbart er fundet en praksis, der betyder, at man ikke idømmes nogen væsentlig straf, og som i hvert fald ikke betyder, at det er ret let som konsekvens af det at sende dem tilbage til deres hjemland til afsoning.
For det ville jo i virkeligheden være en straf, der betød noget, og som kunne afholde dem fra de her gentagne tyverier af kabler, som forstyrrer den offentlige ro og orden, hvis de vidste, at de skulle i et hjemlands fængsel til afsoning.
Vi har af og til fået synliggjort, hvad forskellen er på rumænske fængsler og danske fængsler.
Den er til at få øje på, og alene det ville derfor nok afskrække betydelig mere end så meget andet.
Derfor vil vi gerne sige herfra, at når nu regeringen i den her sag sidder på hænderne og venter på et eller andet, som måske kommer, måske ikke kommer, ja, så støtter vi i dag det konservative beslutningsforslag, B 91, til vedtagelse her i Folketinget.
Pernille Skipper (EL), 2015-04-17:
Jeg vil starte med at sige, at Enhedslisten heller ikke kan støtte det her beslutningsforslag.
Vi er sådan set enige i intentionen og i, at det, at der bliver stjålet så mange kabler fra de danske tognet, er et problem, og at det er et problem, fordi det er tyveri og det koster penge, men at det også er et problem, fordi der er mennesker, der faktisk bliver generet af det i deres hverdag, når de skal til og fra arbejde f.eks. Og derfor vil vi også gerne rose regeringen for at have nedsat den taskforce, som forhåbentlig kan komme med nogle nye og kloge forslag.
For man må nok sige, at der ikke er meget nyt i beslutningsforslaget fra højrefløjen, som tror, at man kan fikse alle problemer med truslen om straf.
Og hvis der i forvejen er straf i forhold til et problem, tror højrefløjen, at man kan løse det ved at hæve straffen, og det er altså ikke effektivt.
Det er måske også lidt naivt at tro, at mennesker, der kommer fra lande i Østeuropa, og som lever i fattigdom og lever et kriminelt liv, holder op med at begå kriminalitet, fordi de bliver truet med en lidt længere straf.
Det er meget sjældent det, der har en egentlig præventiv effekt, selv om eksistensen af straf i sig selv selvfølgelig et eller andet sted har det.
Derudover er vi i Enhedslisten heller ikke enige i, at det at stjæle kabler er lige så grov en forseelse, som meget, meget grov vold eller voldtægt f.eks. er.
Og det er jo det, man fra konservativ side vil hæve straffen for kabeltyveri til, altså samme niveau som nogle virkelig alvorlige personfarlige forbrydelser.
Så der opstår en uligevægt i vores straffelov, hvis man sådan bare på må og få begynder at hæve straffen, fordi der måske har været en sag i pressen, som man gerne vil virke handlekraftig i forhold til.
Enhedslisten mener, at vi skal undersøge, om kravene til skrothandlere måske kan skærpes, så de i højere grad skal dokumentere, at det kobber, de opkøber, ikke er stjålet.
For grunden til, at der er nogle, der stjæler kabler, er jo sådan set, at de kan sælge dem igen og få penge for dem.
Derudover ser vi som sagt også frem til resultatet af den taskforce, som er blevet nedsat af transportministeren.
Enhedslisten kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-04-17:
Tak for det.
Jeg er her på vegne af SF's retsordfører, fru Karina Lorentzen Dehnhardt.
De Konservative vil skærpe strafferammen for tyveri af ting, der tjener til driften af almindelige samfærdselsmidler, heriblandt kabeltyveri.
Omfanget af kabeltyverier har de seneste år været stærkt stigende.
I 2012 var der 52 tilfælde, og i 2014 steg tallet til 173 tilfælde, hvor det påvirkede 1.674 tog og kostede i alt 5,4 mio. kr.
SF anerkender, at vi i Danmark har et problem med kabeltyveri, som i den grad skaber gener for de danske togpassagerer.
Ud over at kabeltyvene forsinker de 350.000 passagerer, der dagligt kører med tog, er de også medvirkende til, at togbilletterne bliver dyrere.
I SF er vi derfor enige i, at der skal gøres noget.
Og vi ved også, at problemet bliver taget alvorligt.
Banedanmark prioriterer indsatsen mod kabeltyve højt, og de er med en række initiativer i gang med at nedsætte mængden af tyverier.
De har bl.a. opsat overvågningskameraer på udvalgte strækninger og er i gang med at udskifte kobberkablerne til de langt mindre attraktive aluminiumskabler.
Men ud over Banedanmarks initiativer må der gøres mere for at stoppe denne udvikling.
I SF mener vi dog ikke, at højere straffe er løsningen på problemet.
Dem, der begår tyveri, er typisk ikke den hårde kerne af kriminelle.
Man kan derfor frygte, at en strafferamme på helt op til 6 år kan medvirke til, at vi får nogle kriminelle ud af fængslerne, som er blevet endnu mere kriminelle, end de var, da de blev dømt.
Det er jo ingen hemmelighed, at fængsler kan være en rugekasse til hårdere kriminalitet, og det vil derfor på ingen måde gavne vores samfund på længere sigt blot at hæve strafferammen.
Det kan man vel kun finde rimeligt, når de nu kommer til Danmark for at begå kriminalitet, men reelt set vil det være at forskelsbehandle, og man vil gå imod et lighedsprincip, hvor straffen for udenlandske statsborgere vil være meget mere indgribende end straffen for danske statsborgere.
Vi kan af disse grunde derfor ikke støtte forslaget.
Derimod synes vi i SF, at vi skal vente på konklusionerne fra den taskforce, som regeringen nedsatte i slutningen af 2014 med henblik på at finde løsninger til bekæmpelse af kabeltyveri.
Afrapporteringen skulle komme her i denne måned, og forhåbentlig kommer de frem til nogle brugbare analyser og får inspiration fra udlandet, som vi kan benytte til at sætte helt rigtigt ind i bekæmpelsen af kabeltyveri.
Vi ser nemlig hellere, at vi bruger den nyeste og bedste viden, der er, til at løse problemet.
SF kan ikke støtte forslaget.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-04-17:
Jeg har sådan set ikke været fuldkommen afvisende over for, at man kunne kigge på strafferammerne eller lignende, jeg siger bare, at jeg gerne vil have et gennemarbejdet forslag, hvor man ikke kun fokuserer på straf og straf og straf, for nej, jeg tror ikke, at straffen altid er det afgørende.
Jeg tror ikke altid, at man sidder som kriminel og laver en større komparativ analyse over de forskellige straffesystemer rundtomkring i Europa.
Og frem for alt til det sidste om hjemsendelse: Det går vi altså også ind for fra radikal side, det at man arbejder for at få flere sendt hjem, og det har regeringen også har arbejdet intensivt på.
Det giver sådan set god mening, for det sparer selvfølgelig nogle danske skattekroner, men det gør også, at man som kriminel i højere grad kan komme videre med sit liv.
Mai Mercado (KF), 2015-04-17:
Så har jeg bare et enkelt åbent spørgsmål til sidst, for jeg ved jo, at Det Radikale Venstre også er styret eller i hvert fald lader sig inspirere af incitamenter, altså adfærdspåvirkning.
Tror hr. Jeppe Mikkelsen ikke, at man vil tænke sig om en ekstra gang, hvis man kommer til Danmark som rumænsk kriminel, hvis man rent faktisk har i udsigt, at man dels bliver hjemsendt til afsoning og dels får en straf, som altså er mere end bare 3-4 måneder, inden man går ud og klipper kabler over?
Martin Geertsen (V), 2015-04-17:
Jo, men hvis det er sådan, at justitsministeren har hørt efter, hvad fagforeningsmanden sagde på TV 2 News her til morgen, så kan det jo undre så meget desto mere, at regeringen ikke aktivt vil gå ind og også sætte kroner og øre på de ting, som vi rent faktisk kan blive enige om.
For jeg tror ikke, Claus Oxfeldt udelukkende mener, at man bare skal sætte initiativer i værk; jeg tror sådan set også, at han vil være optaget af at få sat nogle kroner og øre på det og få et økonomisk fundament.
Det, der undrer mig, er, hvorfor vi ikke også kan tage den diskussion nu og sammen blive enige om, hvordan vi skal sikre, at der på baggrund af den situation, vi har nu – i al almindelighed i forhold til terror – ikke er andre områder inden for politiet, som må lide.
Jeg forstår det stadig væk ikke, justitsminister.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-04-17:
Jeg må være svar skyldig.
Jeg kender ikke præcis til tidsplanen for den arbejdsgruppe, som sidder i øjeblikket.
Jeg håber, de bliver færdige hurtigst muligt.
Det tror jeg at vi alle sammen gør.
Der er ikke noget med, at vi sidder i regeringen og på grund af interne uenigheder forsinker deres arbejde.
Det synes jeg er meget spekulativt.
Peter Christensen (V), 2015-04-17:
Jamen vi har jo en situation, hvor Folketinget skal træffe en beslutning uden at kende problemets omfang, og jeg synes, det er mærkeligt, at regeringen både er vred og forarget over, at Folketinget beder om en redegørelse, som i øvrigt ikke kommer, selv om et flertal i Folketinget har bedt om den, at ministeren synes, det er helt utilstedeligt, at vi spørger, hvad den konkrete udfordring egentlig er for dansk politi som følge af terrorangrebet, og starter debatten i dag med at sige: Ja, naturligvis har det nogle konsekvenser.
Så spørger jeg helt fredeligt: Hvad er omfanget af de konsekvenser?
Hvad er egentlig svaret? vil jeg spørge ministeren om.
Mette Frederiksen (S), 2015-04-17:
Lad mig starte med at svare i den rækkefølge, spørgeren spørger.
Jeg er enig med Oxfeldt i, at det her kræver en langsigtet løsning.
Det har regeringen jo via forhandlingsbordet forsøgt at få på plads.
Det ønskede man ikke i den borgerlige opposition.
Når det ikke kan lade sig gøre, går vi til model B, og det er at få afsat penge her og nu, og så forventer vi at lave en god flerårsaftale til efteråret.
Kan vi garantere jødernes sikkerhed?
Til det vil jeg sige, at det er der ikke nogen af os der kan – desværre.
Og det mest ulykkelige i det her er sådan set, at vi igen i Europa er en situation, hvor Europas jøder er i fare.
Men det, vi kan, er at gøre os så umage, som det overhovedet kan lade sig gøre, med den fysiske sikring – det er derfor, vi gerne vil sikre bl.a. synagogen og Carolineskolen bedre – og med et stærkt politimæssigt beredskab og så selvfølgelig vores efterretningsarbejde.
Ingen kan desværre garantere noget for nogen, men vi kan gøre os umage, og vi kan sikre et højt beredskabsniveau, og det er det, vi ønsker.
Det tror jeg sådan set ikke vi er uenige om, og så meget desto mere var det måske på tide at komme lidt væk fra den her diskussion og så få tingene til at virke ude i virkeligheden.
Martin Geertsen (V), 2015-04-17:
Hvis justitsministeren hører en aggressiv tone, er det måske, fordi det, vi skal høre på, er stærke sager.
Så sent som på et samråd i september måned spurgte vi jo den daværende justitsminister: Er det sådan, at PET har fuldstændig styr på jødernes sikkerhed?
Ja, var svaret.
Har politiet behov for flere ressourcer?
Nej, var svaret.
Så det er sådan set ikke os, der har været besværlige at trække til truget.
Det har sådan set i den her sammenhæng været regeringen.
Må jeg ikke stille justitsministeren to spørgsmål, og jeg vil gerne fortsætte i fagforeningssporet, vil jeg sige til fru Pernille Skipper.
Hvilke bemærkninger og hvilken holdning har justitsministeren til, at Claus Oxfeldt her til morgen på TV 2 News siger, at der er behov for en langsigtet løsning?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Vil det aktstykke, som også er til diskussion i dag, garantere jødernes sikkerhed i København?
Mette Frederiksen (S), 2015-04-17:
Det er fuldstændig korrekt.
Det, vi diskuterer i Folketingssalen i dag, er, om aktstykket, fremsat af regeringen, kan vedtages eller ej.
Og vi er nu – og det er i al respekt for Enhedslisten, at jeg siger det her – i den vel lidt bemærkelsesværdige situation, at det er Enhedslisten og SF, der klart og utvetydigt har tilkendegivet, at man ønsker at afsætte flere penge til dansk politi til det danske terrorberedskab og til beskyttelse af danske jøder modsat en samlet blå, borgerlig opposition, som ikke ønsker at støtte det pågældende aktstykke.
Jeg tror ikke, det er, fordi Enhedslisten grundlæggende har ændret sit syn på dansk politi.
Jeg tror, det er, fordi man selvfølgelig fra Enhedslisten og SF's side kan se, at dansk politi har behov for flere ressourcer i en rigtig svær situation for det danske samfund og for vores danske jøder.
Pernille Skipper (EL), 2015-04-17:
Fordi det er en meget forvirrende debat, så ved jeg ikke engang længere rigtig, hvor jeg skal stå henne, for jeg kan ikke finde ud af, hvad der foregår, hvis jeg skal være helt ærlig.
Jeg vil starte med at sige, at jeg synes, det er interessant, at den konservative ordfører mener, at en fagforeningsformand har mere styr på, hvad der skal til af midler i politiet, end ledelsen af politiet selv.
Det er bare det eneste, jeg vil sige.
Der sker sjove ting i dag, det gør der.
Så vil jeg spørge justitsministeren, for vi hørte fra hr. Peter Skaarup, at det, vi diskuterede i dag, var, om det var nok: Kan ministeren bekræfte, at det, vi diskuterer i dag, er, om de bevillinger, der er på vej igennem finansloven, skal stoppes, så de bliver nul, eller de faktisk skal have nogle penge i politiet til at beskytte det jødiske mindretal og til at sørge for, at politiet faktisk kan få udbetalt overarbejdstimer, så det holder op med at gå ud over det almindelige politiarbejde, at der har været et frygteligt angreb i København?
Mette Frederiksen (S), 2015-04-17:
Men det er vel sådan set heller ikke rimeligt, at der bliver fremført direkte usandheder i diskussionen i Folketingssalen.
I al respekt for den konservative ordfører: Vi foreslår en merbevilling på 100 mio. kr. fra de generelle reserver på finansloven og så 50 mio. kr., som vi tager fra opsparingen fra politiet.
Det vil sige, at langt hovedparten af de midler, vi ønsker at tilvejebringe til et forhøjet terrorberedskab, kommer fra finansloven og dermed ikke fra dansk politi.
Så lad os lige få fakta på plads.
Måske skyldes den lidt aggressive tone fra nogle af ordførerne, at man måske i virkeligheden har en dårlig sag i den her diskussion.
Vi har behov for et forhøjet terrorberedskab.
Vi er villige til at afsætte pengene.
Vi mangler bare en blå opposition, der i øvrigt i lighed med SF og Enhedslisten sørger for, at de her penge kommer på plads.
Mai Mercado (KF), 2015-04-17:
Jeg oplever, at regeringen er langt fra befolkningen i det her.
Det er, som om man er i en osteklokke, man ikke rigtig vil ud af, for det, der jo er faktum her, er, at man i høj grad efter et ganske alvorligt terrorangreb i Danmark beder politiet om selv at finansiere en stor del af den regning, der ligger.
Og så må jeg bare sige, at vi fra vores side hele tiden har stået fast på, at vi ønsker at give flere midler.
Man må bare konstatere, at regeringen ikke har været villig til at ville kigge på noget uden for politiets område.
Mette Frederiksen (S), 2015-04-17:
Rent faktisk er det spørgsmål uhyre interessant, for jeg bliver nødt til at sige, at det rum, hvor jeg oplever den mindste tillid til dansk politi, jo er i Folketingssalen.
Det er jo det stik modsatte, jeg oplever ude blandt den danske befolkning.
Så sent som i dag har tidligere overrabiner Lexner i et læserindlæg i Berlingske Tidende takket dansk politi for den indsats, man gør, bl.a. i Krystalgade omkring synagogen.
Overalt hvor jeg kommer som landets justitsminister, er der en fantastisk opbakning fra den danske befolkning til et dansk politi, der har vist sin styrke, sin klogskab, sit engagement og sin empati i forbindelse med et terroranslag.
Det sted i Danmark, hvor jeg oplever mindst tillid til dansk politi, er i Folketingssalen og fra en borgerlig opposition – det er ikke fra den danske befolkning.
Mai Mercado (KF), 2015-04-17:
Det her er jo en vældig interessant, for ministeren siger jo meget klart, at med den ramme, der er lagt frem, kan det ikke garanteres, at man kommer til at tage sig af de henvendelser, som er vigtige for borgerne.
Når man vælger ikke at afsætte flere midler til eksempelvis flere betjente – der er jo kommet 500 færre betjente siden 2011 – kan det jo i sidste ende betyde, at borgerne ikke længere har tillid til vores politi.
Og der synes jeg bare, det er meget voldsomt, at justitsministeren vælger at gamble med hele opfattelsen af vores politi.
Vi ser en formand for Politiforbundet, som i morges siger, at selv den bevilling, som regeringen lægger frem, på ingen måde er nok til at sikre, at man kan udføre sit arbejde og samtidig sikre Danmark imod terror.
Så mener justitsministeren, at vi vil opleve et fald i tilslutningen til politiet?
Mette Frederiksen (S), 2015-04-17:
Vi kan have alle de politiske uenigheder, vi vil, men det er ikke rimeligt at sige, at regeringen ikke svarer på spørgsmål, når man som hr. Peter Skaarup både har siddet ved forhandlingsbordet i Justitsministeriet, har fået svar på alle de spørgsmål, Peter Skaarup har stillet, og efterfølgende har stillet spørgsmål i Folketingets Finansudvalg og har fået svar på alle de spørgsmål, man har stillet.
De svar er givet.
Men det, vi diskuterer i dag, er det aktstykke, der foreligger, der tilvejebringer flere ressourcer til dansk politi og til det jødiske mindretal, hvad angår fysisk sikring af lokaliteterne.
Situationen er lige nu, at Dansk Folkeparti ikke vil stemme for det aktstykke og dermed ikke vil sikre, at der kommer flere penge til terrorbekæmpelse.
Peter Skaarup (DF), 2015-04-17:
Selvfølgelig vil Dansk Folkeparti stemme for enhver bevilling af flere penge til politiet.
Men det, vi diskuterer i dag, er jo, om den bevilling, regeringen foreslår, er nok.
Når jeg så står her med et svar fra ministeren, der siger, at forbruget frem til den 3. maj på grund af terrorangrebet var 27 mio. kr. alene til løn, så spørger jeg ministeren, om ikke det tal formentlig er væsentlig højere, og det vil ministeren ikke svare på her i Folketinget, men svaret får vi så på skrift.
Mette Frederiksen (S), 2015-04-17:
Jeg kan sagtens bekræfte, at det kostede mange penge med afholdelsen af et klimatopmøde, hvad angår dansk politi, og at det koster mange penge at have et beredskab som det, vi ser her nu.
Det helt konkrete tal op til dags dato skal jeg have lov at svare på skriftligt, for vi skal sørge for, at det bliver afrundet på den helt korrekte måde.
Men kan Dansk Folkeparti, når jeg nu har ordet, bekræfte, at man, som tingene står lige nu, ikke har tænkt sig at stemme for, at dansk politi får flere penge.
Det synes jeg måske man skylder dem, der lytter til diskussionen.
Jamen jeg vil sige til hr. Peter Christensen, at det jo er en dynamisk størrelse, for der er jo ingen i dansk politik, der vil kunne forudse, hvor længe vi skal køre med et forhøjet sikkerhedsberedskab.
Det, dansk politi gør, som er klogt og fagligt funderet, er jo at overveje situationen dag for dag, og så længe der er behov for et øget beredskab, er der behov for flere ressourcer.
Men Venstre glemmer jo at svare på, hvorfor man ikke bare stemmer for det aktstykke, og så kan man jo fremsætte beslutningsforslag om at tilføre flere penge.
Det kan man jo gøre.
Men der er jo intet i den langsigtede diskussion, der bør afholde nogen fra at vedtage aktstykket, for sagen er, at mens vi står og snakker, mangler dansk politi penge.
Peter Skaarup (DF), 2015-04-17:
Jeg kunne godt tænke mig at bede justitsministeren bekræfte de tal, der ligger for forbruget af midler, da der var klimatopmøde i København.
Da var det sådan, at der blev lavet et aktstykke i Folketinget i forbindelse med det, og det var i 2009, hvor politiet fik tilført 615 mio. kr.
Kan ministeren også bekræfte, at alene i perioden fra den 14. februar, hvor terrorangrebet fandt sted i København, frem til den 3. marts udgjorde de samlede merudgifter bare til løn 27 mio. kr. for politiet?
Kan ministeren bekræfte det tal, og kan ministeren fortælle Folketinget, hvad det tal er i dag?
For nu er der gået 1 ½ måned mere, siden det tal var aktuelt.
Det er et meget højt tal, og jeg går ud fra, at ministeren er enig i det.
Kan vi få svar på, hvad det tal er i dag?
Preben Bang Henriksen (V), 2015-04-21:
Det er blot en kvittering over for ministeren.
Jeg er utrolig glad for, at ministeren er opmærksom på det her problem.
Det er ikke bare et problem, der relaterer sig til en bestemt side af Folketingssalen.
Det er bredt, lige fra Enhedslisten til Venstre, bl.a. gennem borgmesteren i Aalborg, at det her opfattes som et kolossalt problem.
Det kan jeg rolig sige.
Der er 218 foreninger, der nyder godt af SIFA's aktiviteter, SIFA's uddelinger, og det er man simpelt hen nødt til at sætte pris på.
Der uddeles for over 3 mio. kr. om året, så jeg kvitterer for, at ministeren er fuldt opmærksom på de problemer.
Jeg har bare en bøn, for én ting er at sige, at SIFA TV Bingo kan fortsætte, men vi skal passe på med, at det, der beror på frivillighed, ikke ender i så meget administration, at det simpelt hen ikke kan lade sig gøre.
For at sige det rent ud har det faktisk kørt eksemplarisk i, ja, jeg ved ikke hvor mange år, til glæde for idrætsforeningerne og idrætsudøverne.
Men en kvittering for, at ministeren er fuldt opmærksom på problemet.
Det er faktisk rigtig stort lokalt.
Tak for det.