runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Adelsteen (DF), 2012-05-22:
Det synes jeg jo er dejligt at høre, for det giver netop den åbning i forhold til forslaget, at det ikke bare er et spørgsmål om at fjerne.
Der kan være nogle steder, hvor det giver mening, og jeg synes også, at der er givet nogle eksempler, hvor det kan give mening.
Men jeg er nu ganske villig til at fjerne dispensationsmuligheden; det skal jeg ærligt indrømme at vi er i Dansk Folkeparti, for i bund og grund har vi en ligebehandlingslov.
Så er der nogle eksempler, hvor man siger: Her kunne man måske gøre noget.
Men der er altså også givet dårlige eksempler eller i hvert fald eksempler, hvor jeg også synes at man er gået over stregen, og hvor det netop giver god mening.
Så jeg synes, det er positivt, at ordføreren i hvert fald åbner op for, at man måske kunne debattere det videre.
Fatma Øktem (V), 2012-05-22:
Med hensyn til om det er en særlig sag, vil jeg gerne sige, at den konkrete dispensation til KU er jeg heller ikke enig i.
Men jeg vil sige, at det, det handler om i dag for mig og for Venstre, er ikke at diskutere sagen ved Københavns Universitet eller Aarhus Universitet.
Jeg synes snarere, vi skal tale om, om der skal være mulighed for at søge om dispensation i særlige sager.
Vi ser gerne, at det ikke kun er en ressortminister, der tager beslutningen, men at ressortudvalgene kan være med, når dispensationssagerne finder sted, så der er en bredere politisk opbakning til det.
Jeg hørte ikke rigtig spørgsmålet i det, hr. Simon Emil Ammitzbøll sagde, men jeg er da helt enig i, at det ikke handler om, at vi skal give mulighed for at diskriminere.
Det handler om, at vi skal give mulighed for i helt særlige situationer kun at handle til fordel for borgeren.
Det her handler jo i bund og grund om det.
Pia Adelsteen (DF), 2012-05-22:
Men så er spørgsmålet jo, om netop sådan en bonusordning er det, der har haft effekten, eller om det er et spørgsmål om at få kvinder til at søge stillingerne – såre simpelt.
Vi ved jo alle sammen, at der er en eller anden form for barriere.
Altså, når der er en jobannonce har kvinder en tendens til at sige, at hvis der er ti krav, skal vi i hvert fald kunne de ni af dem, før vi søger stillingen, hvor mænd siger, at kan vi halvdelen, kan vi nok godt lære resten.
Så derfor er der allerede der en barriere, som jeg bare tror er måden, vi er på eller sådan noget.
Jeg ved egentlig ikke, hvad det er, der gør det, men det er der, og det ved vi.
Men det, som undrer mig lidt, er, at når ordføreren nu meget kort definerer, hvad fuld ligestilling er, nemlig at vi har lige muligheder, så vil jeg godt vide, hvor det er, man ikke har lige muligheder, når man søger en stilling ved Københavns eller Aarhus universiteter, når man er kvinde kontra mand.
Hvor er det, mulighederne er forskellige?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-05-22:
Nu skal hr. Simon Emil Ammitzbøll passe på, for hvor mange sager er der blevet ført om kønsidentitet?
Virkelig ingen, virkelig ingen.
Så hvis man mener, der er et problem, tror jeg, at det bedste, man kan gøre for at forebygge det, vil være at indføre det i lovgivningen, sådan at der kan føres sager på den konto.
Ellers kommer der ikke nogen sager frem, fordi der ikke er nogen kønsidentitet i ligebehandlingsloven.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-22:
Jeg forstår det sådan, at svaret er nej.
Skulle det vise sig, at der er et problem, er vi altid villige til at se på de reelle problemer, der eksisterer.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-05-22:
Nu har vi ligebehandlingsloven her og Ligebehandlingsnævnet, og jeg vil bare sige, at det er meget få sager, hvor transpersoner har fået opfyldt deres krav, og nogle gange hører det under ligestillingsloven og andre gange under ligebehandlingsloven.
Derfor kan det være fuldstændig uretfærdigt, i forhold til hvad det er for en lov, der skal bruges for at sige til folk, at kønsidentitet skal være med, sådan at det er det, man direkte kan behandle det under.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-22:
Bare lidt drilsk: Kan hr. Arbo-Bæhr nævne et konkret eksempel, hvor det har været et problem, at loven ikke har været, som Enhedslisten ønsker?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-05-22:
Jeg har stillet to ændringsforslag til lovforslaget.
Det er små forslag, men vigtige forslag.
Det er ændringsforslag, som indarbejder kønsidentitet som et selvstændigt antidiskriminationsgrundlag.
Kategorien understreger, at transpersoner ikke er en seksuel minoritet, idet kønsidentiteten bør anskues adskilt fra personens seksualitet.
Ej heller er transpersoner dækket af begrebet køn, idet transkønnethed ikke udgør et selvstændigt køn, men derimod en identitetskategori.
Ved tidligere fremsættelse af lignende krav er dette blevet afvist med henvisning til, at transpersoner er beskyttet af den eksisterende lovgivning.
Men Enhedslisten anser det for at være utilstrækkeligt, ikke mindst fordi de få prøvede sager har været ført under helt forskellige lovgivninger.
Dette burde bevise, at retsstillingen for transpersoner er præget af tilfældighed, som det f.eks. også er blevet forklaret i høringssvaret fra LGBT.
Indføjelsen af kønsidentitet bør ske for at bringe Danmark på linje med andre europæiske lande, der allerede har indføjet kønsidentitet i deres antidiskriminationslovgivning, og for at følge den aktuelle udvikling i EU-lovgivningen, hvor man i Europa-Parlamentets ligestillingsdirektiv og i parlamentets asyldirektiv har indføjet kønsidentitet som diskriminations- og forfølgelsesårsag.
Desuden har EU's menneskerettighedskommissær, Thomas Hammarberg, i 2010 anbefalet alle Europarådets medlemslande at implementere kønsidentitet som en selvstændig kategori i relevante nationale lovgivninger.
Når de andre folketingsmedlemmer, lige med undtagelse af Enhedslisten, stemmer imod, tror jeg faktisk det kun skyldes en ting, nemlig at det er meget svært for folketingsmedlemmer at blive klogere.
Derfor vil jeg godt give dem god tid til at tænke sig om.
Jeg kan oplyse om, at vi i næste samling vil stille et lignende ændringsforslag til alle antidiskriminatoriske lovgivninger som f.eks. ligebehandlingsloven og ligestillingsloven.
Så kan man tænke over det.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-22:
Jamen så blev det jo afsløret: Det handlede jo ikke om at spare, det handlede om at give til nogle andre.
Altså, give, give, give er det, man vil herindefra, men spareiveren er ikke særlig stor, når det kommer til stykket, åbenbart heller ikke fra hr. Søren Espersens side.
Mere har jeg sådan set ikke at tilføje i den sag.
Søren Espersen (DF), 2012-05-22:
Jamen nu kommer der en hel masse andre spareting ind i det, som man kunne indføre.
Det er i øvrigt sådan, at vi senere i dag skal behandle et beslutningsforslag fra Liberal Alliance med en samlet udgift på omkring 16-17 mia. kr., som vi skal finde, så de har masser af penge at bruge af.
Men her kommer der altså nogen, der siger: Kan vi ikke godt få lov til at betale noget mindre?
Det er nogle penge, som man kunne give til nogle andre, f.eks. til nogle sociale institutioner, til nogle væresteder osv. Var det alligevel ikke noget, der var værd at overveje?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-22:
Jeg synes, at Folketingets partier skulle tage den kendsgerning, at Danmark igennem de seneste 20-25 år relativt set er blevet et land, der er blevet fattigere, alvorligt, og at vi på grund af den politik, som skiftende regeringer har ført, både borgerligt ledede og socialdemokratisk ledede regeringer, også står dårligere.
Den udfordring tager man overhovedet ikke seriøst.
Det, som man til gengæld gør, er, at man godt vil lade, som om man gør noget.
Når det er billigt, når det er gratis, når det ikke koster noget, kan Folketinget stort set godt samles om at lave noget, der er et symbolpolitisk tiltag, men når det gør ondt, så kniber det med initiativlysten.
Hvis man syntes, det var så godt med en nedgang på 5 pct., så kunne man jo overveje at lade antallet af alle offentligt ansatte og alle offentlige overførsler blive skåret ned med 5 pct. Lad os dog alle være i samme båd, hvis det er det, man vil.
Så vil vi have sparet 32 mia. kr., og så vil vi jo være nået et godt stykke af vejen med hensyn til at få fjernet det underskud, som hr. Søren Espersen bl.a. har stået bag.
Søren Espersen (DF), 2012-05-22:
Jeg synes, at det er meget arrogant at sige, at 1-1,5 mio. kr. bare er sådan nogle symbolske småpenge.
Jeg tror, at der vil være mange sådan væresteder, sociale institutioner rundtomkring i København, der vil være interesseret i at høre, at det betragter Liberal Alliance altså bare som sådan noget fuldstændig ligegyldigt symbolpolitik, og at hvis ministrene var skåret ned til 19, så havde det været helt anderledes, og der havde været helt anderledes større beløb at spare.
Nu er det jo, som det er, og jeg synes, at det er nogle bortforklaringer.
Når en regering kommer med åbent og ærligt ansigt og beder befolkningen, om ikke man godt kan få lov til at gå ned i løn, så sætter Liberal Alliance sig bare imod.
Det synes jeg ikke er nogen ordentlig forklaring.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-22:
Der er nogle, der sidder og taler om, at de er pengene værd.
Det er nu ikke derfor.
Jeg vil først og fremmest sige, at jeg egentlig troede, at Dansk Folkeparti var til stede ved førstebehandlingen, for der fremgik det jo af min ordførertale, hvorfor det var, at Liberal Alliance ikke er tilhænger af det pågældende lovforslag. Jeg fortalte også allerede dengang, at vi jo heller ikke støttede forslaget, da den daværende VK-regering kom med et lignende forslag.
Vi synes ikke, at lønniveauet er det største problem.
Vi synes, det største problem er, at politikerne herinde har en for stor tendens til at lave særregler for deres løn- og ansættelsesforhold i øvrigt.
Det er ikke lønnen i sig selv, der er problemet.
Hvis man gerne vil spare pengene, synes jeg da, at statsministeren skulle være blevet ved de 19 ministre i stedet for at udvide med 4.
For vores skyld kunne hun sådan set have taget 7 mere med i købet, så havde man sparet rigtig mange penge.
Så hvis der er et ønske i Folketinget om at spare rigtig mange penge og ikke et eller andet lille plat symbolsk beløb, er vi friske, og det håber jeg at Dansk Folkeparti vil hjælpe os til, når der kommer en borgerlig regering efter næste valg.
Søren Espersen (DF), 2012-05-22:
Jeg tager egentlig ordet her i et forsøg på at lokke Liberal Alliance herop for at forklare deres stilling.
Det her er et underligt forslag, for det er sådan en regering, der kommer, ligesom den tidligere regering gjorde, og beder om, om man ikke godt kan få lov at gå ned i løn, og om man ikke godt kan få lov at få skåret 5 pct. af sin løn i de næste 3 år, fordi vi er i krise og det er det rigtige at gøre.
Det gjorde den tidligere regering, det gør den nye regering også, al ære for det.
Jeg har sådan lige regnet ud, at det er noget med 40.000-50.000 kr. pr. minister pr. år, og det er noget med 1-1,5 mio. kr. –
jeg er ikke ret god til hovedregning, men deromkring.
Der kommer regeringen og spørger, om den kan få lov til at spare de penge for staten, og om den kan få lov til at gå ned i løn.
Så meddeler Liberal Alliance bare sådan ganske kynisk og koldt: Vi indstiller lovforslaget til forkastelse ved tredje behandling.
Det kunne være interessant at høre, hvorfor skatteyderne ikke må få lov til at spare 1-1,5 mio. kr.
Jeg ved, at man er utrolig meget optaget af borgernes penge, så kunne vi få en forklaring på det?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-22:
Jeg ved ikke, om det her er et led i Det Radikale Venstres lange march mod venstre, altså ikke partiet Venstre, men mod venstrefløjen.
For man argumenterer for, at der overhovedet ikke er forskel på private og offentlige virksomheder og institutioner.
Altså, det giver jo ikke mening, og det går jeg ikke ud fra at ministeren mener på et hvilket som helst område, hvis det er det.
Man argumenterer for, at det, at staten giver en pose penge med, for at der gøres noget bestemt, ikke har nogen effekt på, hvem der vælges blandt ansøgerne.
Og man argumenterer for, at mænd skal diskrimineres.
Det er tre meget overraskende synspunkter, vil jeg sige til ligestillingsministeren.
Et eller andet sted tænker jeg: Hvis der skal være lige muligheder og jeg får penge for at ansætte en kvinde, men ikke for at ansætte en mand, er der så lige muligheder for den mand og den kvinde, der gerne vil have en stilling?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-05-22:
Liberal Alliance har fremsat et forslag til folketingsbeslutning, som opfordrer regeringen til at fremsætte lovforslag, der inden udgangen af 2012 undtager forlystelser fra bilag 1 i elafgiftsloven.
Det er vist temmelig indforstået snak, al den stund der i bilag 1 til elafgiftsloven er anført en række liberale erhverv, som betaler fuld elafgift ligesom husholdningerne.
Forlystelser er blandt de erhverv, som betaler de fulde afgifter.
Liberal Alliance mener, at den manglende afgiftsgodtgørelse er uforståelig, konkurrenceforvridende og en barriere for udviklingen af forlystelserne fremover.
Liberal Alliance angiver i bemærkningerne, at forlystelsesparker som Tivoli og Fårup Sommerland bør sidestilles med andre erhverv, hvad angår elafgifter.
Nu er det svært at se ud fra beslutningsforslaget, hvad Liberal Alliance egentlig vil, fordi der både tales om forlystelser generelt og forlystelsesparker mere specifikt.
Der er dog en betydelig forskel på de provenumæssige konsekvenser, men det bekymrer tilsyneladende ikke Liberal Alliance.
Undtages alene forlystelsesparker specifikt, angiver Liberal Alliance, at provenutabet er ca. 30 mio. kr. Undtages forlystelser generelt, er provenutabet efter Skatteministeriets beregninger ca. 110 mio. kr. Men begge dele er en dårlig idé, og det er der sådan fire hovedgrunde til: Det er både ud fra hensynet til konkurrenceforvridning, statsstøtte, miljøet og en ansvarlig økonomisk politik.
Hvis vi tager det første først: Hvis det kun er forlystelsesparker specifikt, der foreslås undtaget fra elafgift, bliver der tale om konkurrenceforvridning i forhold til andre forlystelser, der ikke undtages.
Det drejer sig bl.a. om biograf- og teaterforestillinger.
Hvis vi så kigger på statsstøtteproblematikken, vil enhver ændring af bilag 1 til elafgiftsloven skulle godkendes efter statsstøttereglerne, og det er meget svært at se, med hvilken begrundelse Kommissionen skulle godkende afgiftslempelser for forlystelsesparker specifikt.
det faktisk rimeligt, at de meget energiforbrugende forlystelsesparker og vandlande m.v. også bidrager til finansieringen af de omkostninger for miljøet, som deres energiforbrug fører med sig, og det gør de jo via elafgiften.
Til sidst vil jeg fremhæve provenuet, hvor det jo naturligvis er nemt at være talerør for Tivolis særinteresser og foreslå ufinansierede lettelser i skatter og afgifter til fordel for enkeltvirksomheder, men det er simpelt hen bare ikke ansvarlig økonomisk politik.
Jeg finder det derudover også tvivlsomt, at forslaget skulle give flere arbejdspladser og øgede indtægter i forlystelsesindustrien, sådan som Liberal Alliance ellers anfører.
Der er mange andre parametre i spil end netop elafgiften, når det drejer sig om at tiltrække turister.
På den baggrund afviser regeringen forslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-22:
Jeg glæder mig også til det fremadrettede arbejde, og jeg håber så også, at fru Fatma Øktem fik skrevet sig bag øret, at der jo er flere forskellige stykker i den dispensationsparagraf, og det er nok der, man kan gå ind at se på, om der er nogle, der er værre end andre, og lad os så tage dem ud, som handler om egentlig diskrimination, og beholde dem, der gør, at man godt kan lade et kvindekrisecenter være bemandet – så at sige – med kvinder.
Fatma Øktem (V), 2012-05-22:
Det er bare en enkelt lille kommentar til hr. Simon Emil Ammitzbølls tale.
Jeg vil gerne takke ordføreren for at have bragt det her meget relevante og aktuelle emne til debat i dag.
Vi var ikke enige, men jeg fornemmer, at Venstre og Liberal Alliance godt kan mødes, og jeg ser meget frem til det fremadrettede arbejde.
Så jeg glæder mig til det fremadrettede arbejde og takker ordføreren for debatten.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-05-22:
Vi ser sådan på det, at det må være et led i Liberal Alliances kamp for turismen i Danmark.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi faktisk også fra Venstres side ønsker, at turismeerhvervet bliver set som et vigtigt erhverv, et erhverv, som bliver prioriteret.
Det er et erhverv, som i 2010 omsatte for over 68 mia. kr., og der er mere end 100.000 ansatte i turismeerhvervet i Danmark.
Når jeg nærlæser beslutningsforslaget, stiller jeg mig selv det spørgsmål, hvad en forlystelse er, for i bemærkningerne fokuseres meget på forlystelsesparker, men selve forslaget går jo altså på, at det er forlystelser, der skal fritages for elafgift.
Betyder det så, at biografforestillinger, teaterforestillinger eller andet, der forlyster, skal fritages for elafgift?
Det synes jeg ikke er særlig klart i forslaget.
Samtidig vil jeg også sige, at bare mine eksempler her med biografer, teatre eller andet, der forlyster, viser, at det kan være ret vanskeligt at afgrænse, hvad der præcis skal fritages for elafgift.
Vi mener i Venstre, at vi kan styrke dansk turismeerhverv på en anden måde.
Jeg har før, når vi har diskuteret turismeforslag, nævnt her fra talerstolen, at vi jo kunne få ryddet op i det vidtforgrenede system, der i dag udgør Danmarks turisterhverv.
Vi har rigtig mange aktører: Vi har centrale og decentrale aktører, og vi har private aktører.
Det kunne måske være relevant, at vi fik samlet dem i et fagligt organ.
Vi kunne også se på, hvordan vi laver en bedre sammenhæng mellem turismeerhvervet og de relevante uddannelsestilbud, så vi rent faktisk får uddannet nogle folk, som på alle niveauer kan understøtte det, som vores turister efterspørger, den service, som vi som turister efterspørger.
Det har jeg også sagt tidligere, og det holder jeg stadig væk fast i ville være en bedre idé end at lette elafgiften.
Nej, de vælger rejsemål efter, hvad rejsens samlede værdi er.
Det vil sige, at der er masser af turister, der gerne vil komme til lande, hvor forlystelserne eller restauranterne eller hotellerne sammenlignet med andre lande er forholdsvis dyre, for hvis der er god service, god kvalitet og gode oplevelser, er turisterne villige til at betale for det.
Samlet set mener vi fra Venstres side, at vi kan udvikle turisterhvervet på en anden måde end ved at fritage forlystelserne for elafgift, og man kan, som det også er fremgået af min tale, forstå, at Venstre ikke kan støtte forslaget.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-05-22:
Jeg synes, at man skal huske på, at vi har en lov, der hedder ligebehandlingsloven.
Som udgangspunkt siger man, at o.k., så ansætter man en kvinde, lad os sige, at det er en kvinde.
Så er der en mand, der bliver valgt fra.
Hvis han synes, at han er blevet forfordelt – det er det, hr. Simon Emil Ammitzbøll siger, – er det jo diskrimination.
Hvad skal han så gøre?
Så skal han anklage forhåbentlig inden for ligebehandlingsloven.
Det kan man godt gøre, selv om dispensationen bliver brugt.
Det er selvfølgelig højtlønnede mennesker, og det er også sjovt, at så vælger man mændene fra.
Ja, ja, hør lige her.
Om dem, der søger en professorstilling, siger hr. Simon Emil Ammitzbøll, at så står de bagest i køen.
Det tror jeg ikke de gør.
Folk, der søger en rektorstilling, tror jeg ikke er dem, der står bagest i arbejdsløshedskøen – bare for at komme med det som eksempel.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-22:
Det kom vi jo ikke meget videre af, ud over at der var en indirekte indrømmelse af, at yderliggående socialisme handler om resultatlighed og ikke om lige muligheder.
Det synes jeg sådan set er fint, så er vi tilbage ved udgangspunktet.
Der er jo kun to muligheder.
Enten går man ind for, at der skal være lige muligheder, og det er det, jeg prøver at argumentere for, eller også vil man gerne diskriminere det ene køn frem for det andet, fordi man ønsker, at det skal være et bestemt køn, der skal have stillingen.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-05-22:
Jeg tror, at jeg bliver nødt til at forklare Simon Emil, at han siger – det har han sagt tidligere – at ligestilling har vi i Danmark.
Sådan er det jo.
Jeg bliver nødt til at rette dig: Der er ikke ligestilling i Danmark.
Der er heller ikke ligebehandling.
Uanset at vi har en ligestillingslov eller en ligebehandlingslov, er der uligheder, uligheder mellem mænd og kvinder f.eks., også inden for etnicitet, seksualitet osv.
Så derfor tror jeg, at vi skal gøre noget for det køn, som bliver undertrykt.
Det kan jo ikke være rigtigt, at hvis man ser på tallene for rektorer eller lektorer på universiteterne, kan man se, at kvinderne er underrepræsenteret i allerhøjeste grad.
Er det, fordi de har lavere uddannelse?
Nej, det er det ikke.
Hvorfor er det så?
Hvad tror Simon Emil, det er?
Det kan selvfølgelig være strukturelt, sådan at man kan vælge dem fra.
Kvinderne er lige så kloge som mændene, så derfor synes jeg, atvi i stedet for at snakke om diskrimination skal gøre alt, hvad vi kan, sådan at vi får ligestilling i det her land.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-05-22:
Man kan sige, at der faktisk alligevel var en lille overraskelse i hr. Jørgen Arbo-Bæhrs tale, nemlig, at – hvad kan man kalde det? – meget venstreorienteret socialisme nu går ud på lige muligheder og ikke resultatlighed.
Det er jo helt spændende, hvis vi skal til at se det.
Det er jo faktisk en omdefinition af, hvad socialisme og kommunisme – og hvad det er, Enhedslisten ellers går rundt og dyrker – går ud på.
Så det synes jeg da er interessant rent filosofisk.
Rent konkret skal jeg bare spørge: Det, Enhedslisten mener med ligestilling, er det i virkeligheden at fremme kvinder fremfor mænd?
For det lyder sådan, når det bliver konkret.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-05-22:
I 2009 og 2010 var det sådan, at der blev givet dispensation fra ligebehandlingsloven til Københavns Universitet og Aarhus Universitet, så universiteterne kunne indføre særlige bonusordninger til fakulteter, der ansatte kvinder i forsker- eller lektorstillinger eller i professorater.
Liberal Alliance ønsker med dette beslutningsforslag at ophæve disse dispensationer, og det kommer nok ikke som nogen stor overraskelse, når jeg kan oplyse, at Enhedslisten ikke kan støtte dette forslag.
Det er vigtigt for Enhedslisten, at alle har lige muligheder i samfundet, og at man ikke forfordeles på baggrund af køn, etnicitet, seksualitet, handicap osv.
Derfor syntes vi dengang, det var fint – og det synes vi stadig – at man har udnyttet artikel 3 i EU-direktivet, det omarbejdede kønsligestillingsdirektiv, som giver medlemsstaterne mulighed for at benytte sig af nogle foranstaltninger, der indfører nogle specifikke fordele, så det køn, der er underrepræsenteret, kan få lige muligheder for at få ansættelse i f.eks. forsker- eller lektorstillinger på universiteterne.
Det er faktisk også en del af ligebehandlingslovens § 13.
Endelig flugter det fint med Enhedslistens vurdering af, hvad der er den manglende ligestilling på arbejdsmarkedet, hvor vi ser de ofte usynlige samfundsmæssige strukturer som hæmmende for, at der kan indføres reel lighed.
Det er f.eks. et spørgsmål om, at man ansætter dem, som ligner en selv, altså den såkaldte Rip, Rap og Rup-effekt.
Og derfor mener vi også, det ville være en rigtig dårlig strategi at stemme for Liberal Alliances forslag her i dag og dermed ophæve universiteternes dispensationer.
Vi skal lovgivningsmæssigt gøre alt, hvad vi kan, for at agere fødselshjælpere i forhold til at opnå ligestilling; vi skal ikke bremse processen op, hvilket ville være konsekvensen af dette forslag.
Dispensationerne til universiteterne er blot et ud af de mange værktøjer, der er i forhold til at opnå ligestilling på arbejdsmarkedet, og det er slet ikke nok i sig selv.
Vi stemmer derfor imod Liberal Alliances forslag.
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-05-22:
Jamen altså, det er jo sådan, at der er to køn, der sidder i bestyrelser, mænd og kvinder.
Når jeg går ind for, at der skal være en bredere repræsentation – dvs., at flere kvinder skal ind – så betyder det også pr. automatik, at flere mænd skal ud.
Det synes jeg ikke er noget problem, for jeg går ind for, at der skal være en bred repræsentation.
Derfor synes jeg, det er i orden, at mændene kommer ud og giver plads til de dygtige kvinder.
Nu blev der helt stille.