runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-01-15:
Tak for det.
Jeg synes, det er forkert, når udenrigsministeren siger, at vi i Enhedslisten lever i en anden verden.
Jeg synes faktisk, at vi forholder os til realiteterne.
Realiteterne er jo bl.a., at man løste problemet i Libyen på en meget dårlig måde.
Man valgte at bryde FN-mandatet fra NATO's side, hvilket har ført til, at konflikten nu har spredt sig til Mali.
Det synes jeg er et spor, der skræmmer.
Derfor er vi også skeptiske over for at gå ind i nye krigseventyr.
Vi vurderer, hvad vi synes vil være bedst.
Jeg kunne godt tænke mig at høre fra udenrigsministerens side, hvorfor Danmark ikke har hjulpet de vestafrikanske lande tidligere, men nu reagerer på en fransk henvendelse om hjælp til troppetransport m.v. Ligeledes kunne jeg godt tænke mig at høre, om det er sådan, at Frankrig mangler flykapacitet og hjælp til troppetransport.
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-01-15:
Det er, fordi udenrigsministeren sagde, at det nok var Danmarks store engagement i Sahelområdet, der gjorde, at franskmændene havde spurgt, om vi havde lyst til at bidrage med troppetransportfly.
Jeg vil så bare spørge udenrigsministeren, om det kunne tænkes, at det sådan set er, fordi det danske flyvevåben faktisk er ganske, ganske dygtigt og derved faktisk også har erfaringerne med at flyve transportfly, herculesfly, i Afghanistan, hvor der også er højrisiko nogle af de steder, hvor der skal landes, og kunne det ikke også tænkes, at det havde en vis indflydelse på, at Frankrig henvender sig til Danmark for at spørge, om vi kan stille transportkapacitet til rådighed.
Villy Søvndal (SF), 2013-01-15:
Man kan desværre sige, at der er rigeligt med konflikter i den her verden til, at der er plads til alle, og derfor er det også, at vi er med en række af de steder, hvor det brænder på i verden, for at være med til at sikre mennesker frihed, som de ellers ikke ville have.
Det betyder ikke, at jeg synes, at alt, hvad vi har gjort, er rigtigt, og det tror jeg også at alle ved, men vi kan sagtens finde rum til de ting, vi gerne vil.
Men jeg synes på den anden side, at det er uhensigtsmæssigt, at en formel betragtning om, om det er en EU-ledet aktion, er afgørende for, om Danmark kan deltage eller ej, i stedet for at vi kan foretage den vurdering, der hedder: Hvor vil Danmark gerne deltage?
uanset om det er EU-ledet eller ej.
Søren Espersen (DF), 2013-01-15:
Så det vil sige, at Danmark altså godt kan deltage i militære operationer, også hvor andre EU-lande er engageret, uden at være medlem af EU's forsvarssamarbejde.
Er det ikke korrekt?
Er det i virkeligheden ikke sådan – det viser jo f.eks. tingene i Det Indiske Ocean ved Afrikas Horn og nu også her i Mali – at det er fuldstændig bimlende ligegyldigt, om vi er medlem af EU's forsvarssamarbejde eller ej, fordi vi frit kan deltage i de operationer, som vi vil, og at det er ren ideologi, når Danmark skal med?
Er det ikke korrekt?
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-01-15:
Men det betyder ikke, at vi blindt gør alt, hvad FN siger.
Vi tager politisk stilling til det og vurderer, om vi finder det fornuftigt.
Jeg synes ikke, det er fornuftigt, at Danmark støtter Frankrig militært.
Vi skal huske, at Danmark ikke kommer til at være en del af en FN-ledet operation; det kommer til at være en franskledet operation, som Danmark opererer under.
Det synes vi er forkert.
Vi synes, at Danmark burde bruge sine ressourcer anderledes og hjælpe humanitært.
Vi er bange for, at Frankrig kommer til – med den kolonihistorie, med de økonomiske interesser, de har – at eskalere konflikten i området.
Det er dybt problematisk og vil være til skade for den civilbefolkning, som vi påstår at ville hjælpe.
Christian Friis Bach (RV), 2013-01-15:
Vi har efter min viden ikke modtaget en konkret forespørgsel på en udsending af den karakter, men vi yder jo et bidrag både direkte til Mali og til løsning af den humanitære situation omkring Mali og et bidrag igennem FN's samlede nødhjælpsfond, den centrale nødhjælpsfond CERF, som også har ydet bidrag til løsning af den humanitære situation i og omkring Mali.
Der udmønter FN jo de midler efter prioriteringer og principper for den humanitære indsats og til de organisationer, som står bedst rustet til at løse opgaven på stedet.
Der er danske organisationer, der arbejder i og omkring Mali, og i hvilket omfang de fremadrettet skal inddrages i at løse de humanitære opgaver er klart noget, vi ser på, men vi har ikke modtaget en konkret forespørgsel af den karakter, som ordføreren spørger om.
Villum Christensen (LA), 2013-01-15:
Tak for det.
Jeg har ikke den store ambition om at forlænge debatten voldsomt, men når man hører debatten, synes jeg alligevel, at det er tankevækkende, hvor mange ord der kan bruges på at diskutere, om den hjælpende hånd i form af et transportfly er militær eller humanitær hjælp.
Jeg synes, at det må være indlysende for enhver, at de to ting er utrolig vanskelige at skille ad i sådan en konkret situation som den her.
Der er også flere, der har været inde på, at det simpelt hen ikke giver mening.
Når vi siger ja til den her beslutning, er det, fordi det hviler på et klart mandat fra FN, og fordi der er blevet bedt om det, selv om vi ikke, som flere også har været inde på, kan vurdere behovet, og fordi vi er af den opfattelse, at det her simpelt hen er udtryk for rettidig omhu i en situation, som den vi har fået beskrevet.
Jeg vil ikke forlænge debatten, men støtte de mange synspunkter, som rigtig mange har givet udtryk for, hvis vi nu trækker den sidste taler fra.
Søren Espersen (DF), 2013-01-15:
Jeg vil bare spørge udenrigsministeren om, hvordan han tror det kan være, at Frankrig beder om hjælp militært fra et EU-land, der ikke er medlem af EU's forsvarssamarbejde.
Villy Søvndal (SF), 2013-01-15:
Jeg tror, det skyldes, at Danmark har den rolle, vi har haft i Sahelregionen i mange år.
Vi er jo ikke alene til stede i Mali, vi er også til stede i nabolandene, og jeg tror, at Danmark på den måde anses for at være et land, der har hjulpet i området, og som har en troværdig profil.
Jeg kan godt forstå, at franskmændene har et ønske om ikke at bære den her byrde alene – jeg synes, det er forståeligt, at de tager hovedbyrden, hele historien taget i betragtning osv. – og jeg tror, det skyldes, at de anser Danmark for en god allieret, som man gerne vil have støtte fra i den her situation.
Christian Juhl (EL), 2013-01-15:
Så vil jeg gerne spørge den fungerende formand, hvordan man skal gøre opmærksom på det, altså ud over at man kan rejse sig op, når man endelig skal have ordet.
Nå, man skal trykke på knappen for anden gang, det havde jeg slet ikke forstået, det har jeg aldrig gjort før.
Nå, lad os komme tilbage til det seriøse og alvorlige.
En ting er at stoppe en krig, en anden ting er offensivt at gå ind og smadre modstanderen helt, sådan at de er fuldstændigt ude af Mali.
Vi vil gerne være med til at stoppe krigen.
Derfor snakker vi om fredsbevarende styrker, som kan lukke af og sige: Hertil og ikke længere, nu skal vi have gang i den politiske løsning.
Det her er en offensiv krig, hvor man bomber, og hvor man ifølge Human Rights Watch også bomber civile, endda børn.
Det vil sige, at vi kommer ud i de samme dilemmaer, som vi har været i tidligere.
Så kan man råbe nok så højt fra ministrenes side om, at det er for galt og uansvarligt.
Så vil jeg gerne svare på det spørgsmål om Afghanistan.
Hvis man lytter lidt bredere end til efterretningstjenesten, f.eks. til »Debatten« i går aftes med udviklingsministeren og forfatteren Carsten Jensen, kan man høre, at der rent faktisk er flere syn på de spørgsmål, også fra folk, der har rejst i landet, der kender til landet, der har snakket med folk længere ude i landet end ved de militære forlægninger.
Og der vil man have et mere nuanceret billede, end forsvarsministeren har af det spørgsmål.
Hvis ikke det er nok, er jeg overbevist om, at virkeligheden vil overbevise forsvarsministeren om noget andet i løbet af meget kort tid.
Nick Hækkerup (S), 2013-01-15:
Er det rigtigt forstået, at det, der skiller os, altså at Enhedslisten vil støtte, at vi stopper fordrivelse, at vi stopper fremrykkende islamister, er farven på hjelmene på de soldater, som gør den indsats?
Hvis det er FN's soldater i en fredsskabende operation, siger Enhedslisten, at så er det fint, så bare skyd løs.
Men hvis der er tale om franske eller danske soldater, som ikke har blå hjelme på, men som laver præcis det samme, må man ikke gøre det.
Er det sådan, man er solidarisk med folk i Afrika, som lider?
Er det virkelig Enhedslistens holdning til, hvordan man driver international politik?
Det er en uhørt kynisme – en uhørt kynisme – Enhedslisten lægger for dagen; det er en fuldstændig ligegyldighed over for en befolkning, som lider usigeligt i øjeblikket.
Villy Søvndal (SF), 2013-01-15:
Nu er det svært, for jeg er ude i noget nu, der hedder: gæt på franske motiver.
Men jeg er helt overbevist om, at det også har spillet en afgørende rolle, at franskmændene er helt sikre på, at vi har et dygtigt flyvevåben, som er i stand til med den præcision, der skal til, at flyve ting frem.
Nick Hækkerup (S), 2013-01-15:
Det er fantastisk, at man kan vælge sandhedsvidner efter, hvad det er, man ønsker at høre.
Altså, hvis et nok så utroværdigt bidrag kan tages til indtægt, bare fordi det udtrykker enighed med det, man i øvrigt har som selvstændigt synspunkt, stopper muligheden for den saglige debat.
Vi er selvfølgelig nødt til at læne os op ad dem, som faktisk har forstand på, hvad der foregår og er foregået i Afghanistan.
Så forstår jeg Enhedslisten derhen, at vi skulle indsætte en fredsbevarende styrke, som ligesom kunne slå pæle i der, hvor oprørerne var nået til.
Med andre ord er den situation, som vi har set over det sidste halve års tid eller længere, med, at al-Qaeda har en frihavn, et friområde, i hele det nordlige Mali, en situation, som er ønskværdig efter Enhedslistens opfattelse, en situation, som vi i Danmark ikke skal blande os i, selv om FN beder os om det, selv om det truer de helt basale menneskerettigheder i området, og selv om det også truer danske interesser på den lidt længere bane.
Og det gør det endnu mere uforståeligt, at Enhedslisten ikke vil være med på det beslutningsforslag, som ligger nu.
Christian Juhl (EL), 2013-01-15:
Til det sidste er det nu ikke svært at svare, at en løsning på det her problem er en FN-ledet fredsbevarende styrke og ikke en aktivistisk krig endnu en gang, ledet af et enkelt land eller en række lande, som er uden for FN's kontrol, når først de undervejs går i gang med at danne deres egen dagsorden.
Det er jo derfor, vi bruger så meget tid på at spørge: Hvad skal ske efter de 3 måneder?
Nu fik vi at vide, at der er noget, der hedder det snævre mål, og at der findes noget, der hedder det brede mål, og at Danmark faktisk også står bag det brede mål.
Hvis vi skal være med til at realisere hele FN's resolution, er det jo en ret omfattende aktion, vi går ind i.
Så er man jo næsten på Dansk Folkepartis grundlag, som netop består i at sige: Vi stopper ikke, før vi har elimineret al-Qaeda i Mali.
Det er forhåbentlig ikke regeringens dagsorden.
Jeg vil gerne vide: Er den smalle dagsorden at hjælpe Frankrig i en kort periode?
Sådan har jeg forstået det.
Findes der også en bred dagsorden om, at vi derefter fortsætter, men at regeringen først skal have formuleret, hvilket grundlag det skal ske på?
Eller er der mere præcise kriterier for, hvornår vi stopper, ud over kriteriet med de 3 måneder?
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-01-15:
Tusind tak.
Tak til ministeren.
Kunne ministeren uddybe, hvad Danmark helt konkret gør for at hjælpe de efter sigende 400.000 nødlidende flygtninge lige nu i Mali og i nabolandene?
Ligeledes kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren om, hvad Danmark har modtaget af forespørgsler om hjælp.
Har vi modtaget nogen konkrete forespørgsler fra FN, fra organisationer om at hjælpe, og har vi imødekommet dem på nogen måde?
Christian Friis Bach (RV), 2013-01-15:
Der er en FN-appel, og der har Danmark bidraget med 62 mio. kr. til humanitær bistand til flygtningene i og omkring Mali sidste år kanaliseret gennem FN's Flygtningehøjkommissariat og UNICEF, FN's børneorganisation.
Det er et solidt bidrag.
I 2013 står vi klar igen, hvis behovet er der, og det tyder alt jo desværre på at det er.
Så vi reagerer på FN's appeller i forhold til den humanitære situation og katastrofe, der udfolder sig i og omkring Mali, og vi har ydet et solidt bidrag.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-01-15:
Tak for det.
Det er jo godt, at Danmark støtter FN-indsatsen økonomisk i forhold til den humanitære hjælp.
Har Danmark tilbudt anden hjælp?
Har vi eksempelvis tilbudt at sende det internationale beredskab
Vi har en kapacitet til at lave nødhjælpslejre, altså lejre for nødhjælpsarbejdere, ledelsesteam osv., i forhold til de flygtningelejre, som bliver bygget op i Mali og i nabolandene.
Er det noget, Danmark har tilbudt FN, og er det noget, regeringen har overvejet at gøre for at komme den humanitære katastrofe i forkøbet?
Christian Friis Bach (RV), 2013-01-15:
Tak for det.
Der er selvsagt i denne debat meget fokus på den militære operation og den usikre situation i Mali.
Men varig fred og stabilitet i Mali og i Sahelregionen som sådan skabes ikke kun med militære midler, og der vil Danmark også bidrage til at finde langvarige løsninger på den kritiske situation, Mali befinder sig i.
Derfor har vi, som udenrigsministeren beskrev det, taget del i Sahelinitiativet sidste år, som betyder, at der afsættes 125 mio. kr. over 5 år til konfliktforebyggelse med særlig fokus på civilsamfundet, til sikkerhedssektorreformer og kampen mod organiseret kriminalitet, til grænsebevogtning og indsatser i forhold til antiradikalisering.
Derfor har vi allerede ydet et solidt bidrag til den humanitære udfordring, der er skabt for lokalbefolkningen i regionen, hvor 400.000 mennesker er på flugt fra kamphandlinger og tørke.
Jeg har selv for knap et år siden besøgt flygtningelejrene i Burkina Faso, og den danske regering ydede allerede sidste år 62 mio. kr. til den humanitære indsats for flygtninge, internt fordrevne og udsatte lokalsamfund i Mali, Burkina Faso og Niger.
Og vi står klar til også i 2013 at yde et solidt bidrag.
Danmark har været aktiv med landeprogrammer i Mali, Burkina Faso og Niger i en årrække.
I Mali har vi været til stede med et dansk udviklingssamarbejde siden 2007, og det samarbejde fortsætter vi.
På grund af militærkuppet har vi suspenderet bistanden, der kanaliseres gennem statslige strukturer, men vi fastholder vores engagement med et fleksibelt og effektivt landeprogram og forventer en samlet udbetaling fra landeprogrammet i de kommende år på 175-200 mio. kr. Så Danmark yder en solid indsats, når det gælder det humanitære, altså udvikling og sikkerhed i Mali og i regionen.
Det er det lange, seje træk, der skal til, og det er det lange, seje træk, som Danmark vil bidrage til.
Tak for ordet.
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-01-15:
Det andet spørgsmål er så ovre i den lidt mere, kan man sige, fremadrettede afdeling.
Ved udenrigsministeren, om der er nogle overvejelser i NATO i forhold til, at man på sigt skulle gå ind og gøre det her til en NATO-mission?
Villy Søvndal (SF), 2013-01-15:
Det er jeg ikke bekendt med.
Jeg tror stadig væk, man skal have for øje i det, der udspiller sig lige nu, at vi er i en mellemfase, indtil vi får det afrikanske styrkebidrag, AFISMA, på plads.
Det arbejdes der på på højtryk i øjeblikket, men indtil det opnås, er der brug for stabilisering af situationen, og det er den stabilisering, som franskmændene efter en anmodning fra den maliske præsident er gået i spidsen for, og som vi så bidrager til.
Så jeg er ikke bekendt med det, nej.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-01-15:
Noget, der undrer mig, er, at i det beslutningsforslag, der er fremsat, står der, at Frankrig ikke ved, hvor lang tids varighed deres militære intervention kommer til at have.
Fra dansk side siger vi så, at vi vil være der i 3 måneder.
Ved Danmark noget, som Frankrig ikke ved?
Er der en grund til, at vi siger 3 måneder, eller er det hevet op af hatten?
Ligeledes kunne jeg godt tænke mig at høre
: Hvad er succeskriteriet for den danske deltagelse?
I debatten her i dag har der fra de forskellige partiers side været nævnt forskellige succeskriterier.
Man vil hjælpe civilbefolkningen, man vil bekæmpe al-Qaeda i Vestafrika og få dem fjernet, man vil blive ved med at kæmpe, indtil de fjernet.
Hvad er baggrunden?
Hvornår har vi fået succes, hvornår stopper vi krigen?
Nick Hækkerup (S), 2013-01-15:
Det var to gode spørgsmål.
Til det første om, om Danmark ved noget, som Frankrig ikke ved, vil jeg sige: Det gør vi helt sikkert, det går bare ikke på spørgsmålet om den militære indsats i Mali.
Der tror jeg Frankrig ved mere, end vi ved.
Når vi har sagt 3 måneder, er det jo præcis for at kunne give det her klarhed i forhold til Folketingets beslutning.
Når Frankrig henvender sig til os og spørger, om vi vil være en del af den her internationale indsats, og vi svarer positivt ved at sige ja, er det kun fair, hvis vi over for os selv og Folketinget siger, at det gør vi så i 3 måneder.
Så håber vi da på, at der er situationen sådan, at der ikke er behov for det mere.
Er det ikke situationen, ligger der jo samtidig i Folketingets beslutning, at så må vi diskutere sagen igen her i Folketinget.
Men det, som Folketinget beslutter i dag, er at udsende herculesflyet i op til 3 måneder.
Så går jeg til spørgsmålet om succeskriterierne.
Hvad er det, der i virkeligheden er succeskriteriet, og hvad er det, Frankrig vil opnå?
Jamen sådan som vi lægger beslutningen frem i dag, er det snævre danske i beslutningsforslagets indlagte succeskriterium at deltage i operationen på en ordentlig, relevant og god måde med vores herculesfly.
Derudover ligger der så FN-resolutionen, som angiver en lang række andre succeskriterier for den indsats, som Frankrig og vi nu er en fælles del af.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-01-15:
Ja, ja, man skal lige være hurtig.
Er det sådan, jeg skal forstå ministeren?
Vi har en målsætning om at hjælpe Frankrig, men ellers er det uspecifikt, hvad målsætningen for Danmark er.
Når jeg synes, at det her er relevant, er det, fordi jeg er uenig i ministerens vurdering af, at man overholdt FN-mandatet i Libyen.
Jeg mener, at vi brød FN-mandatet, og jeg mener, at det valg om at bryde FN-mandatet er en af de grunde til, at vi nu lige præcis har en konflikt i Mali.
Vi har en konflikt, fordi nogle af dem, der befandt sig i Libyen med våben i hænderne, er draget til Mali.
Det er dybt problematisk.
Derfor frygter jeg selvfølgelig også, at det her bliver en langvarig konflikt, der breder sig ud i regionen.
Der er mit spørgsmål så: Kan vi få en forsikring om, at Danmark stopper sit militære engagement efter 3 måneder, eller vil vi se en kontinuerlig militær indsats fra dansk side i Afrika?
Peter Skaarup (DF), 2013-01-16:
Spørgsmålet er bare, om vi skal gøre det let for de kriminelle at smule hash ind, ved at vi har forholdsvis lempelige straffe.
Jeg har set på nogle strafudmålinger.
De nævnes bl.a. i den bog, der hedder »Kronvidnet«, som et fremtrædende bandemedlem har været med til at skrive, efter at han så er trådt ud af bandemiljøet, og hvori han fortæller, at lige præcis hash er interessant, fordi man altså giver forholdsvis lave straffe for det.
Det fremgår af bogen, at der eksempelvis i en af de sager, der bliver omtalt der, er blevet givet 1 års fængsel for indsmugling af et meget stort antal kilogram hash til Danmark.
Tilsvarende kan vi se, at man på den svenske side giver omkring 4-6 års fængsel for nogenlunde det samme.
Hvis ministeren nu var bandemedlem, hvor ville han så vælge at lægge vægten henne?
Ville han så ikke vælge at lægge vægten på Danmark, hvor straffene er forholdsvis korte, og hvor man i øvrigt kan blive løsladt efter at have afsonet en forholdsvis lille del af straffen.
Det kunne godt være, det var det, han ville gøre, og det er i hvert fald det, banderne gør.
Morten Bødskov (S), 2013-01-16:
Regeringen har allerede fokus på området.
Regeringen har løftet indsatsen mod den organiserede kriminalitet, særlig den, der er tilknyttet rocker- og bandemiljøet, til et niveau, den aldrig har været på tidligere.
Og den episode, som hr. Peter Skaarup hentyder til, viser jo lige nøjagtig også, hvad det er, der er kernen i et effektivt samarbejde: Det er for det første et effektivt samarbejde og et tæt samarbejde med vores nabolande; det er et politi, der samarbejder på tværs af grænser på baggrund af efterretninger.
Det er det, der er vejen frem.
Jeg tror altså ikke, vil jeg sige til hr. Peter Skaarup
– når man har bare lidt på fornemmelsen, hvad det er for nogle typer, der står bag noget af det, vi taler om her – at de går så meget op i, om der er ens strafferammer i Danmark, Norge og Sverige.
Det tror jeg altså ikke, hvis jeg skal være helt ærlig.
Det, jeg tror de er nervøse for, er, at der er en målrettet efterforskning, og at risikoen for at blive opdaget er markant.
Og den er også til stede.
Altså, regeringen er allerede i gang.
Og en af de første gerninger, som jeg selv tog fat i som justitsminister, var som sagt at lave en bred aftale i Folketinget, hvor også Dansk Folkeparti er med, så indsatsen mod rocker- og bandekriminalitet og dermed den organiserede kriminalitet er løftet til et niveau, den ikke har været på tidligere.
Så der er ingen grund til overhovedet at anklage regeringen for, at den indsats og de initiativer, der er taget, ikke er seriøse.
Hvis man gør det, skyder man sig selv i foden, i og med at man selv er med i den aftale, vi har lavet om det.
Når Danmark nu er transitland, tror jeg faktisk også, det hænger sammen med den geografiske placering.
Det er jo sådan, at hvis man gerne vil til Norge eller til Sverige, hvis man kommer fra Sydeuropa, skal man jo igennem Danmark.
Hvis hr. Peter Skaarups argumentation skulle holde vand, og det var højere straffe, der så at sige afholdt personer fra at begå den her form for kriminalitet, kan jeg ikke rigtig forstå, hvorfor de så vil til Sverige og vil til Norge.
Det ser regeringen jo også på bl.a. i den strategi, der ligger i form af den nye Taskforce Pusher Street, hvor både indsatsen mod bagmændene, dem, der handler med det, og mod dem, der efterspørger det, er tænkt ind i en samlet ny strategi, som i øvrigt også er løftet ganske meget.
Peter Skaarup (DF), 2013-01-16:
Jeg er fuldstændig enig med justitsministeren i, at der foregår meget godt arbejde fra politiets side og fra toldernes side, men det er dog sådan, at folk, der har forstand på de her ting, siger, at det for banderne er relativt omkostningsfrit, når det handler om indsmugling af hash, fordi man lige præcis der kan se nogle forholdsvis lave straffe i Danmark.
Og det vil sige, at når Danmark bruges som transitland, har det betydning, at straffene er forholdsvis lave.
Man kan sammenligne flere af de her sager og konstatere, at straffen i Danmark nok ligger på cirka en fjerdedel af straffen i Sverige, og det har stor betydning for de kriminelle, der jo koldt og kynisk beslutter sig for, hvor de kan tjene flest mulige penge med den mindst mulige risiko.
Der har man altså valgt hashmarkedet som et interessant marked.
Og jeg efterlyser, at regeringen tager det her seriøst i stedet for bare at henvise til, hvad der er sket i fortiden.