runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2009-10-22:
Lovforslaget er jo et forslag til en række ændringer af udlændingeloven.
Dels indbefatter det, at Danmark gennemfører forordningen om et fællesskabskodeks for visa – det, der populært hedder visumkodekset – dels indbefatter lovforslaget til ændring af udlændingeloven en bemyndigelsesbestemmelse, hvorefter integrationsministeren kan fastsætte nærmere regler for studieaktivitet for udenlandske studerende, der er meddelt opholdstilladelse med henblik på at deltage i en professionsbachelor- eller erhvervsakademiuddannelse.
Visumkodekset samler alle eksisterende Schengenregler og retsakter vedrørende betingelser og procedurer for udstedelse af visa i én retsakt, og det er jo i sig selv positivt.
Formålet er at øge gennemsigtigheden i og overblikket over de eksisterende regler.
Venstre støtter selvfølgelig denne gennemsigtighed og disse regelændringer.
Vi finder det positivt, at der skabes klarhed over det samlede regelsæt, og vi er glade for, at der med visumkodekset indføres en øvre grænse for sagsbehandlingstiden.
Vi har i Venstre altid fundet det paradoksalt, at offentlige myndigheder sætter tidsfrister og deadlines, når de kræver noget af borgerne, men når borgerne kræver noget af myndighederne, er makssagsbehandlingstid en by i Rusland – populært sagt.
I Venstre vil vi da også gerne understrege, at vi i Danmark faktisk allerede har et rigtig velfungerende visumsystem, hvor ni ud af ti visumansøgninger behandles inden for 5-9 hverdage.
Det er altså hovedsagelig i de lidt mere komplicerede sager, hvor man vil opleve forbedringer som følge af visumkodekset, men det er selvfølgelig også positivt.
Det er da også glædeligt, at resten af Schengenlandene nu indfører de regler, som vi allerede har i Danmark, hvor der er krav om begrundelse for afslag på visum, og hvor der gives mulighed for at klage over afslag.
Det er dejligt at kunne konstatere, at EU har rettet ind efter dansk forbillede.
I forhold til lovforslagets anden del er vi i Venstre enige i, at der skal føres kontrol med udenlandske studerende, der har fået opholdstilladelse med det formål at studere i Danmark, men som reelt ikke studerer.
Danmark skal være attraktivt for udenlandske studerende, men systemet skal ikke misbruges af folk, der rent faktisk ikke studerer.
Det er et voksende problem, at udenlandske studerende eksempelvis arbejder i Danmark i stedet for at studere, og vi har jo et par aktuelle eksempler med bl.a. kinesiske studerende, som illustrerer dette.
I Venstre mener vi derfor, at det er fornuftigt at føre kontrol med studieaktiviteten blandt udenlandske studerende, og vi har tillid til, at ministeren vil forvalte den bemyndigelse, vi nu giver hende, på fornuftig vis.
Vi vil dog som altid følge udmøntningen af bemyndigelsen nøje.
Vi er også glade for, at Integrationsministeriet såvel som Undervisningsministeriet har tilkendegivet, at de løbende vil overveje, om der er behov for, at reglerne om studieaktivitet skal ændres.
Så samlet set støtter Venstre lovforslaget om ændringer af udlændingeloven som her fortalt.
Helge Sander (V), 2009-10-22:
Jeg vil naturligvis gerne takke for den positive modtagelse.
Det er klart, at det i lyset af, at vi taler om afbureaukratisering og regelforenkling, naturligvis er noget, der tiltaler os alle sammen.
Og da det jo også er en lettelse og noget, der gør det mere enkelt for dem, det nu vedrører, er det et lovforslag, som jeg håber at vi meget hurtigt kan få igennem Folketinget.
For så vidt angår de par ting, der blev nævnt, bl.a. fra Socialdemokratiets og Enhedslistens ordførere, så vil jeg, som det også blev foreslået, gerne give tilsagn om, at vi følger det op i udvalgsbehandlingen.
Det gælder bl.a. Håndværksrådets spørgsmål om muligheden for klageadgang, for det er faktisk sådan, at der i dag ikke er en sådan mulighed, og det vil vi så forsøge at forbedre med de omlægninger, der kommer her.
Men det skal vi nok præcisere i de svar, vi giver i udvalget.
Til slut har jeg lyst til at sige, at de områder, som det her især berører – det overrasker måske nogle – f.eks. omfatter gaffeltruckførere og social- og sundhedsassistenter, som faktisk er topscorerne.
Det spænder meget, meget bredt, og derfor er jeg glad for, at der er så god udsigt til, at vi hurtigt kan få foretaget den her ændring.
Rasmus Prehn (S), 2009-10-22:
Fra socialdemokratisk side har vi også læst det her lovforslag med stor interesse.
Vi synes, der er flere elementer, der trækker i en god og rigtig retning.
Der er ikke nogen tvivl om, at det på en række af de her områder giver god mening at overlade mere kompetence til kommunalbestyrelserne selv.
Det har været et mantra fra Socialdemokratiets side i lang tid, at det er positivt, hvis vi kan lade byrådene bestemme noget mere selv, så lad os gøre det.
Med hensyn til det her med at håndtere mere materiale elektronisk, er der jo ikke nogen tvivl om, at det er den vej, udviklingen går, så det er positivt, og det er rigtigt set, at det er den vej, man skal arbejde.
Vi har dog fra socialdemokratisk side læst høringssvarene, og vi kan se, at der er visse grupper, som er lidt skeptiske over for, at man måske lægger alt over på it-systemer, når det rent faktisk er sådan, at der stadig væk er grupper, der ikke har adgang til nogen af de her ting.
Der har vi så med stor glæde læst de bemærkninger, som ministeren også har, hvor der jo bliver lagt op til, at det er noget, man skal huske på at tage hånd om, så der ikke er nogen, der bliver sat uden for.
Altså, hvis der er ældre, der ikke har adgang til it, hvis der er handicapgrupper, som har svært ved at bruge nogen af de her ting, er det selvfølgelig noget, der skal tages højde for.
Men igen har vi også fra socialdemokratisk side tillid til, at det, at man i kommunalbestyrelsen får frihed til at bestemme mere selv, vil gøre, at man finder ud af at håndtere det på en god måde.
For selvfølgelig har man det sådan i en kommunalbestyrelse, at man gerne vil have, at borgerne bliver delagtiggjort i de informationer, man har, så det er vi sikre på sker.
Med hensyn til de her helt konkrete forslag, der jo handler om, at man i byrådene kan dele sine informationer elektronisk, at man ophæver formkrav i forhold til de oplysninger, man har fra kommunen, så man f.eks. ikke partout skal lave en annonce, men bare kan lægge det på nettet, og med hensyn til den særlige stedfortræderordning er det positive forslag, sådan som vi ser det fra socialdemokratisk sige.
Ligefrem at kalde det afbureaukratisering synes jeg måske lige er at tage munden for fuld, og det vidner måske også lidt om, hvilken panik der er i regeringen for at få alt til at lyde som afbureaukratisering, når så små forslag som det her bliver til afbureaukratiseringsforslag.
Men nuvel, lidt har også ret, og det trækker i den rigtige retning.
Vi vil stille et par opklarende spørgsmål og følge det her lovforslag.
Det ligger os meget på sinde at tage højde for, at der ikke er nogen, der bliver kørt ud på et sidespor i forhold til at få informationer, og det vil vi være helt sikre på, før vi endeligt tilkendegiver, om vi stemmer for det her.
Men som udgangspunkt er vi positive.
Per Clausen (EL), 2009-10-22:
Nu er det jo ikke første gang, vi diskuterer mad i børnehaver her i Folketinget.
Enhedslisten har gennem en lang årrække stillet forslag om, at en sådan ordning skulle indføres i vores vuggestuer, børnehaver og skoler.
Helt tilbage under SR-regeringen frem til 2001 fik vi også indført et forsøg, som viste, at det var en rigtig god idé at indføre en sådan ordning.
Man havde indtryk af, at den nye VK-regering efter 2001 viste særlig stor interesse for at finde de små fingeraftryk, som Enhedslisten havde sat på politikken i Danmark under SR-regeringen, og få dem udslettet så hurtigt som muligt.
Det var selvfølgelig kedeligt og trist.
På den anden side bekræftede det os i, at de aftryk, vi havde sat, havde bevirket et rigtigt indhold og en rigtig god kvalitet, og at det vel var derfor, de skulle fjernes.
Det skete så også i forbindelse med forsøget med mad til børn.
Men det blev vi så ved med at foreslå igen og igen.
Det var nok ikke, fordi vi stillede forslaget mange gange, men fordi den debat, der var ude i befolkningen, pegede på, at der her var et stort behov, og presset blev så stort, at Venstre under sidste valgkamp lovede, at nu skulle børnene få et måltid mad i børnehaverne.
Det betød, at der blev gennemført et makværk af en lov, som betød, at rigtig mange vuggestuebørn i stedet for det sunde måltid mad, de i forvejen fik, skulle have en færdigsmurt madpakke, der havde ligget på køl i dagevis, for så kunne der nemlig blive råd til, at børnehavebørnene kunne få en fabriksfremstillet madpakke i stedet for forældrenes madpakker.
Det har ført til mange protester mod loven, og regeringen har altså nu følt sig presset til en lille ændring, en udsættelse.
Det, der er problemet, er jo, at uanset om man udsætter en dårlig lov eller lader den træde i kraft med det samme, mangler der de elementer, som er afgørende.
Der mangler de penge, der skal til, hvis personalet i vuggestuer og børnehaver skal have mulighed for at lave et godt måltid mad i institutionen sammen med børnene, sådan at det også bliver et led i det pædagogiske arbejde.
For der er jo, så vidt vi ved, ingen andre end måske ministeren, der mener, at det er et fremskridt, hvis en madpakke smurt samme dag af forældrene erstattes af en madpakke, der er smurt flere dage forinden på en eller anden virksomhed.
Vi vil ikke forhindre, at man udsætter den her lov, og derfor vil vi ikke stemme imod lovforslaget, men vi vil sådan set heller ikke medvirke til at tage noget ansvar for, at man gennemfører den her dårlige lov på et senere tidspunkt, så vi vil undlade at stemme.
Vivi Kier (KF), 2009-10-22:
Nu er det jo ikke i dag, vi skal diskutere selve ordningen med et sundt frokostmåltid til alle vores børn i daginstitutioner; den debat har vi taget tidligere, og vi har også vedtaget loven.
Det, vi står og forholder os til i dag, er alene en udskydelse af ikrafttrædelsestidspunktet for den her sund frokostmad-ordning.
En udskydelse af tidspunktet har været et ønske fra KL, Kommunernes Landsforening, og vi Konservative vil meget gerne imødekomme det ønske.
For mig er det vigtigt, at det, når ordningen træder i kraft, bliver en ordning med stor tilfredshed for både børn, forældre og personale lige fra start.
Så vi kan klart støtte lovforslaget om at udskyde ikrafttrædelsestidspunktet.
Orla Hav (S), 2009-10-22:
Jeg skal beklage, at der er lidt længere ude fra Ridebanen, end jeg havde regnet med.
I sidste samling havde Folketinget en stor debat om at sikre børn og unge et sundt måltid mad i forbindelse med deres hverdag i pasningsordninger landet over.
Regeringen og folketingsflertallet var meget skråsikre, med hensyn til at de havde modellen for, hvordan en sådan ordning skulle gennemføres.
Forældrene skulle blot betale, kommuner og institutioner skulle blot have besked om, at efter dette havde man sig så at rette.
Alle, der fulgte den efterfølgende debat, må konstatere, at de betænkeligheder, vi bl.a. fra Socialdemokraternes side havde, til fulde blev indfriet.
Virkeligheden er jo som bekendt alle tings prøve, og regeringens fremgangsmåde bestod ikke prøven.
En af landets journalistklubber har en pris for »Et godt indfald, der får et skidt udfald«, og her må vi sige, vi har en værdig kandidat til prisen.
Så må jeg sige, at det er klædeligt, at Venstres tidligere ordfører på sagen og nu minister tager konsekvensen af skråsikkerheden og egenrådigheden, som tidligere herskede om forslaget.
Fra Socialdemokraternes side vil vi gerne fastslå, at det er en god og en rigtig idé at sikre børn et sundt og ordentligt måltid mad i forbindelse med deres hverdag.
Den foreslåede udskydelse af tidspunktet for ikrafttræden synes vi lyder fornuftigt og viser respekt for den virkelighed, som gælder i institutioner og kommuner og blandt forældre.
Gradvis indførelse er også o.k. for os, det giver tid til overvejelser om fremgangsmåde.
Det er personale og kommune, der bedst kan vurdere planen og dens praktiske gennemførsel.
Det er ligeledes fint, at man kan differentiere, for nogle institutioner har allerede i dag en madordning, og dette er indregnet i forældrebetalingen.
Det håber vi ministeren vil svare på allerede i dag.
Bliver procentsatsen for forældrebetalingen det, der tidligere har været omtalt, nemlig 28 pct., eller bliver det de 30 pct., som var med i fremsættelsestalen 9. oktober 2008?
Vi håber, at ministeren yderligere vil sikre, at den samlede økonomi passer til den virkelighed, den skal udleves i.
Det er en god idé eventuelt at tage forhandlinger med KL herom.
Har ministeren intentioner herom?
Så deler jeg SF's syn på, at hele tænkningen i lovforslaget gennemsyres af regler for betaling.
Det var klædeligt, om det var børnenes, forældrenes og institutionernes virkelighed, man tog udgangspunkt i.
Men jeg anerkender selvfølgelig, at pengene også skal passe.
Til sidst vil jeg gerne have lov til at undre mig over, at private pasningsordninger ikke er omfattet af loven.
Har børn i private ordninger slet ikke behov for et sundt måltid mad?
Ofte er en privat ordning jo et alternativ, som forældre må ty til, fordi der ikke er plads til barnet i et offentligt tilbud, hvilket jo ikke ændrer barnets behov.
Men vi støtter som sagt, at man får tid til at tænke sig lidt om.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-10-22:
Da vi i sin tid så og hørte, at regeringen ville fremsætte forslag om daginstitutionsmad, blev vi egentlig i SF positivt overraskede.
Vi har selv arbejdet for i flere år at indføre skolemad til alle børn i folkeskolen, fordi vi mener, at der er tale om et sundhedsfremmende og forebyggende og lighedsskabende tiltag, som kunne være en flot velfærdsydelse i et velfærdssamfund.
Vi har ikke tidligere foreslået daginstitutionsmad, idet vi har ment, at maden til skolebørnene måtte komme i første række.
Men hvis vi skal tilbage til sagen, så hilste vi i hvert fald regeringens kovending i forhold til daginstitutionsmad velkommen, det vil sige, kun indtil vi læste selve lovforslaget.
Loven om daginstitutionsmad var underfinansieret, den skulle indføres i stor hast og uden tilstrækkelig fokus på kvalitet, pædagogik og de helt nødvendige anlægsudgifter for kommunerne, som måtte blive en konsekvens af den her lovgivning.
Derfor stillede vi mange udvalgsspørgsmål, vi kaldte i samråd, og vi formulerede mundtlige § 20-spørgsmål i salen, og hele tiden fik vi svaret, at det var en helt fin aftale, regeringen havde med KL om iværksættelsen af daginstitutionsmaden; at der ikke var noget at komme efter i forhold til vores skepsis og kritik.
Men der var altså noget at komme efter, og i dag er vi her jo for at tage konsekvensen af en forhastet lov med en dårlig proces.
Social- og indenrigsministeren har fundet ud af sammen med KL at udskyde ikrafttrædelsen, at finde flere penge og har dermed givet kommuner, institutioner, personale, børn og forældre et pusterum og en chance for at gøre tingene på en ordentlig måde.
Vi sagde, at det var en nødvendighed med en anden procedure for indførelsen af det her forslag, og tak for, at der trods alt er blevet lyttet.
Vi er stadig ikke voldsomt glade for en lov, der taler mere om, hvordan man hæver taksterne på forældrebetaling i landets daginstitutioner, end den taler om, hvordan man på en pædagogisk god måde serverer sund mad af høj kvalitet for landets yngste borgere.
Vi er stadig ikke imponerede af, at en væsentlig stigning i forældrebetalingen rundtomkring er regeringens svar på, hvordan man får en bedre balance mellem familie- og arbejdsliv.
Vi er stadig bekymrede for de anlægsudgifter, der med den her lov pålægges mange kommuner.
Men vi er godt tilfredse med, at regeringen trods alt har lyttet til kommunernes bøn om hjælp til at gøre tingene, om ikke optimalt, så i hvert fald bedre end i det oprindelige forslag.
SF forholder sig derfor positivt til forslaget, men vi kommer aldrig til at juble over den her lovgivning, som har større fokus på nye indkratningsmuligheder for de fattigste kommuner end på en god, sund mad med pædagogiske muligheder.
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-10-22:
Som hr. Erling Bonnesen så godt fortalte, handler det her lovforslag om udskydelse af ikrafttrædelsestidspunktet for ordningen om et frokostmåltid i daginstitutioner, som blev vedtaget sidste efterår.
Ændringen består i, at ikrafttrædelsestidspunktet ændres fra den 1. januar 2010 til den 1. januar 2011.
Samtidig gør man ikrafttrædelsestidspunktet mere fleksibelt, da de kommuner, der tilbyder et sundt måltid mad i daginstitutionerne, allerede i løbet af 2010 får udbetalt deres forholdsmæssige del af bloktilskuddet.
Derudover er finansieringen af ordningen ændret, da der i kommuneaftalen for 2010 er blevet aftalt, at kommunerne får 400 mio. kr. ekstra til at få indført ordningen.
Det er alt sammen ændringer, som Dansk Folkeparti kan støtte, og derfor stemmer vi ja til forslaget.
Erling Bonnesen (V), 2009-10-22:
Da Venstres ordfører på sagen ikke havde mulighed for at være til stede, har jeg lovet at læse hendes tale op.
Den lyder således: Lovforslaget ændrer loven om frokostordningen, således at ordningen ikke skal indføres fra den 1. januar 2010, men i stedet skal indføres imellem den 1. januar 2010 og den 1. januar 2011.
Frokostordningen blev aftalt i forbindelse med finansloven for 2008, hvor Venstre, De Konservative, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance besluttede at indføre en frokostordning i daginstitutionerne.
Tanken var at sikre alle børn et sundt måltid mad i daginstitutionerne.
Regeringen indgik på den baggrund en aftale med KL, Kommunernes Landsforening, om indførelsen af et sundt frokostmåltid i daginstitutionerne.
Frokostordningen skulle starte den 1. januar 2010.
Selv om kommunerne indgik en aftale, som de var tilfredse med og mente at de kunne honorere, har vi siden konstateret, at mange kommuner oplevede problemer med at kunne nå at implementere ordningen.
Vi har derfor lyttet til kommunerne, og i forbindelse med kommuneaftalen for 2010 aftaltes det derfor at udskyde den seneste ikrafttrædelsesdato med 1 år, og det er baggrunden for dette lovforslag.
For at sikre at kommunerne kan leve op til aftalen om at sikre et sundt frokostmåltid for børn i daginstitutioner, har vi oven i købet givet dem et ekstra årligt tilskud til ordningen på 400 mio. kr.
Det er dog ikke en del af dette lovforslag.
På den baggrund forventer vi, at kommunerne lever op til aftalen om at sikre børnene et sundt frokostmåltid i daginstitutionerne.
Karen Ellemann (V), 2009-10-22:
Lad mig starte med at kvittere for den utrolig positive modtagelse, som det her forslag har mødt fra samtlige partiers side.
Det er præcis også i den ånd, det er sendt af sted, netop med ønsket om, at kommunalbestyrelserne i højere grad får lige præcis de kompetencer til at offentliggøre og tilrettelægge arbejdet ude lokalt i kommunalbestyrelserne, sådan som de mener det bedst giver mening.
Jeg har også lyttet til de kommentarer og bekymringer, der kan være i forhold til borgere, som af en eller anden grund kan have vanskeligt ved at få materialet elektronisk.
Og det er jo klart, at enhver kommunalbestyrelse selvfølgelig også skal overveje, hvordan man i så fald måske kan kombinere offentliggørelsen af kommunens oplysninger ved f.eks. også at fremlægge det i papirform på bibliotekerne eller på ældrecentrene osv.
og selvfølgelig også på rådhuset
Så alt i alt vil jeg blot takke for den positive modtagelse, og jeg ser frem til at modtage de spørgsmål, der måtte være, i udvalgsarbejdet.
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2009-10-22:
Det fremsatte lovforslag løser tre problemer, som er blevet mere og mere presserende på grund af øgede informationsmængder og øget brug af elektronisk formidling.
Det første er, at et flertal i kommunalbestyrelsen gives mulighed for at beslutte, at sagsmateriale alene formidles til medlemmerne elektronisk mod at godtgøre medlemmernes udgifter til det fornødne it-udstyr eller at stille det til rådighed.
Jeg har selv været med i en tid, hvor vi kunne få byrådsmateriale frem med posten i brevform; så kom tiden, hvor det blev til en pakke, så blev pakken så stor, at den ikke kunne komme igennem brevsprækken, og til sidst fik vi en ekstra skraldespand.
Med det, der ligger her, har vi altså virkelig noget, der rationaliserer arbejdsgangene.
Det andet er, at den kommunale styrelseslovs formkrav til offentliggørelse af visse kommunale oplysninger ophæves.
Offentliggørelse vil derfor alene kunne ske på kommunens hjemmeside, og det letter administrationen.
Men samtidig gives den enkelte kommune også fuld frihed til at vælge netop den publiceringsmetode, den finder mest formålstjenlig, og det giver trods alt kommunalt selvstyre, for her kan man også vælge, at de gamle, der ikke har muligheden for at gå på internettet, kan blive informeret separat.
Det tredje er ophævelse af kravet om indenrigs- og socialministerens dispensation til udvidet adgang til at indkalde stedfortrædere til kommunalbestyrelsen, det vil sige for mindre end 1 måned.
Jeg har selv siddet mange gange og ønsket, at man lige kunne blive lettet, for man kunne jo ikke komme nogen steder i vigtige forhandlinger.
Med lovforslaget foreslås endvidere, at både de regionale og kommunale budgetforslag og de vedtagne budgetter skal offentliggøres, hvilket styrker nærdemokratiet.
I dag findes der i styrelsesloven og regionsloven kun regler om, at det vedtagne budget skal være tilgængeligt for kommunens og regionens beboere, og denne del af lovforslaget sikrer således en åbenhed, således at borgere, presse og andre interessenter har mulighed for at få oplyst grundlaget for de budgetforhandlinger og andre forhandlinger, man kører med i kommunerne.
Forslaget vedrørende kommunalbestyrelsernes og regionsrådenes arbejdsvilkår sikrer derfor både administrative lettelser og besparelser for kommuner og regioner, og vi kan derfor støtte forslaget.
Flemming Bonne (SF), 2009-10-22:
SF er som udgangspunkt positiv over for dette lovforslag.
Efter nu gennem flere år at have været vidne til en massiv statslig detailstyring af kommunerne er det jo i virkeligheden positivt, at jeg for første gang i de 2 år, jeg har siddet herinde, nu oplever, at der er en tiltro til, at de ude i kommunerne kan noget selv, og de kan meget ude i kommunerne.
De er i hvert fald i stand til at tilrettelægge den måde, de vil foretage information på, og de er også i stand til at håndtere en situation, efter at formkravet til offentliggørelse af kommunale oplysninger osv. er ophævet, og de kan selvfølgelig også selv finde ud af, hvornår der er brug for at indkalde en stedfortræder.
Jeg undrer mig lidt over – men det er nok, fordi jeg stadig er så ny herinde – at man skal lovgive på sådan nogle områder.
Det er helt andre forslag, der skal til for at lette kommunernes situation, efter at regeringen nu i årevis har tonset nye regler ud i hovedet på dem.
Til gengæld vil jeg gerne kvittere for, at regeringen nu endelig kommer med et forslag, som vi kan sige styrker det kommunale selvstyre en anelse, om end det er i meget beskedent omfang.
Vi ser frem til, at der kommer flere lovforslag af samme skuffe.
Det skal selvfølgelig også sikres, at de byrødder, der har det lidt vanskeligt med it-teknologien, er i stand til at få de oplysninger, de skal bruge.
Vi går til udvalgsarbejdet med en positiv indstilling og i forventning om, at vi får fundet løsninger på de sidste to problemstillinger, jeg nævnte.