runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-05-29:
Det kan jo ikke undre, at man kan blive lidt forvirret, for man bliver beskyldt for mange ting.
Hr. Lars Løkke Rasmussen beskyldte os før for, at vi bare havde taget deres politik og gennemført den, og det var så godt nok.
Nu bliver vi beskyldt for, at det ikke er det, vi har gjort alligevel, og det er jo fuldstændig rigtigt.
Vi fører absolut ikke borgerlig økonomisk politik, vi fører faktisk slet ikke borgerlig politik.
Vi har afskaffet grænsebomme; vi har skabt en fair og robust udlændingepolitik, som adskiller sig fra den, de borgerlige ville føre; vi har gennemført en vækstplan, og jeg har ikke set noget sted, hvor de borgerlige har foreslået en lignende plan; vi har gennemført en SU-reform, som adskiller sig temmelig markant fra den SU-reform, som blev foreslået før valget.
Så det kan godt være, at de hedder det samme, men indholdet er markant forskelligt, og det synes jeg er godt.
Jeg synes også, det er godt, at vi har fået fin opbakning til at gennemføre de her ting sammen med oppositionen, og det har jeg også kvitteret for indtil flere gange i dag.
Sidste eksempel er folkeskolen.
Vi har fremlagt vores bud på en folkeskole, og man kan da roligt sige, at vi bestemt ikke er enige, og det må nok betyde, at det ikke er den blå folkeskole eller den gamle sorte folkeskole, men at det er vores måde at udvikle folkeskolen på.
Så der er masser af forskelle i dansk politik, og sådan skal det selvfølgelig også være.
Lars Barfoed (KF), 2013-05-29:
Der er jo dem, som siger, at det ikke er til at se forskel på den tidligere regering, VK-regeringen, og den regering, vi har nu.
Det begrunder man med, at regeringen på en række områder, i hvert fald når det gælder den økonomiske politik, realiserer de planer, som VK-regeringen havde, men som Socialdemokratiet og resten af regeringspartierne var så optaget af at bekæmpe under valgkampen.
Men én forskel er der, og den er, at den her regering har en meget mere ansvarlig opposition.
For hver gang det viser sig, at regeringen ikke kan komme igennem med de planer, vi havde om en SU-reform, kontanthjælp, lavere selskabsskatter, lavere personskatter og en begrænset stigning i de offentlige udgifter, så har regeringen heldigvis en ansvarlig opposition, den kan gå til.
For Enhedslisten, som er regeringens parlamentariske platform, vil jo ikke være med.
Det er en kæmpe forskel.
Det vil det her land komme til at glæde sig over, men når det så endelig er, man bruger Enhedslisten, hvad bruger man så Enhedslisten til?
Så bruger man Enhedslisten til at gennemføre en reduktion af forsvarschefens muligheder for at lede forsvaret.
Man fjerner Forsvarskommandoen, alt sammen i samarbejde med Enhedslisten, som er det parti, der er mest fjendtligt over for vores forsvar overhovedet.
Det synes jeg er skammeligt, ikke mindst fordi vi andre har været med til at gennemføre et forsvarsforlig med store besparelser i forsvaret.
Så kunne man også godt have taget en sidste tørn med os i stedet for at gå til Enhedslisten og reducere forsvarschefens ledelsesbeføjelser.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-05-29:
Jamen det er det stadig.
Jeg tror, de fleste i det her lokale er enige om, at det allerbedste er, hvis det enkelte menneske kan forsørge sig selv og sin familie.
Det giver værdighed, og det betyder, at man bliver en del af arbejdsfællesskabet.
Der er intet, der betyder mere for regeringen, end at vi skaber flere arbejdspladser.
Næ, der hvor tingene skiller, er dybest set, at man åbenbart ikke hos Liberal Alliance både kan kæmpe for, at vi skaber flere arbejdspladser, og så samtidig kan have en menneskelig sympati med de mennesker, der står til at have opbrugt deres dagpengeret.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-05-29:
Men det handler jo dybest set om, at regeringen er mere bekymret for tonen, end for de mennesker, det handler om.
Det er det, vi skal gøre op med, så det bliver en fast norm, at man tjener sine penge ved arbejde og dermed giver værdier videre til kommende generationer.
Det var engang socialdemokratisk politik, hvad er der sket med det?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-05-29:
Jeg skal bare understrege, at det ikke er, fordi jeg pikeret over det, Liberal Alliance har sagt.
Jeg synes, det siger meget mere om Liberal Alliance end om noget som helst andet.
Det, Liberal Alliance siger, er, at de tusindvis af mennesker, som står til at have opbrugt deres dagpengeret, og som med rette er bekymrede for, hvordan de skal få deres økonomi til at hænge sammen, klynker.
Det er det, Liberal Alliance siger.
De klynker.
Jeg kunne aldrig drømme om at beskrive mennesker, som står med et virkeligt problem, på den måde, men det kan Liberal Alliance, det er forskellen.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-05-29:
Jeg kan forstå på statsministeren, at man er lidt pikeret over, at min partifælle, hr. Joachim B. Olsen, har sagt, at hver gang der er nogen, der klynker, så kommer der en socialdemokrat med en check.
Til det er der jo kun en ting at sige: Så lad dog være med at komme rendende med de checks!
Lad dog være med at udskrive de flere skatter og flere udgifter til hårdtarbejdende danskere, og lad dog være med at stå og påstå, at Liberal Alliance ikke bekymrer sig for familierne, for hvis der er noget, vi gør, så er det netop det.
Vi vil jo skabe en politik, hvor der er tryghed for, at man fortsat kan have et arbejde.
Vi vil føre en politik, hvor vi ikke skal se passivt til, at børn i generation efter generation efter generation vokser op i familier, hvor man er finansieret af offentlig forsørgelse i stedet for via et arbejdsliv.
Vi bekymrer os om familierne.
Hvornår begynder regeringen at gøre det?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-05-29:
Jeg har egentlig meget svært ved det.
Den her debat understreger virkelig, hvor svært Venstre egentlig synes det hele er, for man har jo ikke fået fremlagt en vækstplan.
Man siger godt nok, at man har fremlagt en vækstplan, men det må være inde i Venstres hoveder, for der er ikke nogen, der kan vise, at der har været en tung vækstplan, og i hvert fald ikke en, der var på mere end 90 mia. kr.
Jeg har i hvert fald ikke set den.
Venstre har ikke givet et bud.
Så det er selvfølgelig lidt irriterende for Venstre, at vi så kommer til at gøre det først.
Så er vi glade for, at Venstre vil være med.
Jeg synes, at vi har skabt en vækstplan, som er utrolig god for Danmark, og jeg kan egentlig også høre, at det synes Venstre også.
Så hvor er surheden?
Hvorfor være sur over, at vi har lavet en vækstplan sammen?
Hvorfor kalde det en fin lille plan, når Venstre ikke tilnærmelsesvis har foreslået noget, der var lige så stort?
Det er en god plan.
Det er godt for Danmark.
Det handler ikke om arbejdsudbud, som tidligere reformer har gjort.
Det handler
dybest set om at gøre Danmark klar til at gribe opsvinget.
Jacob Jensen (V), 2013-05-29:
Er det ikke korrekt, at stort set en tredjedel, præcis 42.000 af de 150.000 private job, man opererede med i vækstplanen, som regeringen nu har adopteret, stammer fra reformer, som VK-regeringen fik vedtaget?
Genopretningspakken var regeringspartierne dengang imod.
Tilbagetrækningsreformen var man imod.
Skatteaftalerne for 2007 og 2009 kaldte man hånligt en rødvinsreform.
Er det ikke korrekt?
Og er det ikke også korrekt, at man var imod en lavere selskabsskat?
Man var imod boligjobordningen?
Heldigvis kom det med, ikke i det omfang vi havde håbet, men det kom med.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-05-29:
Kære statsminister.
Som jeg hørte statsministeren tidligere på dagen, sagde statsministeren, at hun elskede den offentlige sektor, og at den gerne måtte blive større.
Hvad er det så, der er gået galt i det tid, statsministeren nu har været statsminister?
For den offentlige sektor er blevet reduceret med 32.000 mennesker, og det vil sige, at der bliver mindre at elske for statsministeren, selv om det er et mærkeligt kærlighedsliv, jeg troede, at man elskede sine børn og sin mand, men nu er det den offentlige sektor, og det skal være statsministeren tilladt.
Men hvad er det, der er gået galt for statsministeren, når nu kærligheden ellers var kastet på den offentlige sektor?
Det synes jeg at vi har brug for at få at vide nu.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-05-29:
Som vi også har sagt mange gange, vil vi netop bruge det her arbejde, som vi nu har bedt Carsten Koch om at tage sig af, til at lede op til et sådant kommissorium.
Folk, der har fulgt debatten i de sidste 18 måneder, kan jo næppe være i tvivl om, at der er rigtig mange forskellige ideer til nye dagpengesystemer.
Vi har fagbevægelsen, som har haft deres holdning, vi har haft arbejdsgiverne, og her på Christiansborg har vi konstant en diskussion om det.
I den situation synes jeg da, at det er en rigtig god idé at lade det arbejde, som vi i forvejen har bedt Carsten Koch om at tage sig af, lede op til et kommissorium for en diskussion om dagpengene.
Men jeg synes da ikke, at man kan have fulgt debatten i de sidste 18 måneder og så være i tvivl om, at der er nogle udfordringer i vores dagpengesystem.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-05-29:
Det tror jeg faktisk ikke jeg synes var et svar.
Jeg er helt med på, at regeringen mener, at der er nogle indfasningsproblemer – man kan sige, at det jo er helt åbenlyst, for der er 30.000, der står til at falde ud af systemet nu – men når man nedsætter en dagpengekommission, må det jo være, fordi man mener, at der er nogle mere permanente problemer med dagpengesystemet.
Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren igen, og det er ikke til hele beskæftigelse systemet, men til dagpengesystemet: Hvad er det for nogle permanente problemer, regeringen ser i dagpengesystemet, der gør, at man har nedsat en kommission?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-05-29:
Jeg synes, at det er blevet tydeligt i debatten om dagpengene, at der er mange holdninger i den diskussion.
Der har været mange holdninger til en 4-årig og en 2-årig dagpengeperiode.
Men jeg synes også, at den diskussion, vi har haft i de sidste 18 måneder, understreger, at vi har nogle paradokser på det danske arbejdsmarked.
Vi har en situation, hvor arbejdsgivere bliver ved med at sige, at de leder efter arbejdskraft og ikke kan finde nok arbejdskraft, og hvor der er nogle arbejdsløse, der rigtig gerne vil have et arbejde.
Og noget tyder på, at der for de arbejdsmarkedsparate ledige, altså de ledige, der er tættest på arbejdsmarkedet, er en eller anden form for mismatch på det danske arbejdsmarked.
Det synes jeg at vi som ansvarlige politikere bør kigge på, og det er altså det, vi er gået i gang med nu.
Under krisen var der rigtig mange mennesker, som oplevede, at de mistede deres job.
Det var job, der forsvandt ud af Danmark, og som sådan set er rigtig svære at få tilbage.
En socialdemokratisk ledet regering skal have ét sigte, og det er at få nogle af de job tilbage.
Derfor har vi sat gang i en temmelig stor, synes vi, vækstplan, som sikrer, at når konjunkturerne vender, er vi i Danmark parate til at gribe det opsving.
Jeg ville synes, det var forfærdelig ærgerligt, hvis konjunkturerne vendte og vi så havde hverken arbejdsudbuddet eller rammerne for vores virksomheder eller produktiviteten til at kunne gribe det opsving.
Så vores vækstplan er et meget stort bidrag til, at vi også kan indfri målsætningen om, at vi skal skabe flere arbejdspladser i Danmark.
Vi har jo den målsætning, at vi skal have 150.000 flere arbejdspladser, og det ville ikke kunne lade sig gøre uden vores »Vækstplan DK«.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-05-29:
Tak for det.
Regeringen mener jo, at der er nogle problemer med dagpengereformens indfasning, men regeringen mener tilsyneladende også, at der er nogle mere grundlæggende og permanente problemer med det dagpengesystem, vi har, for ellers ville man næppe have nedsat en kommission til at vurdere dagpengesystemet.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-05-29:
Som jeg opfatter det, er det et meget gennemarbejdet lovforslag, som vi i øjeblikket behandler i Folketinget.
Vi har Offentlighedskommissionen, som har set på alle aspekter af det her spørgsmål.
Der er nogle udvidelser, der er andre indskrænkninger, som tager hensyn til den moderne verden, vi lever i, og det mener jeg fuldt ud man kan stå på mål for.
Men jeg har også brugt dagen i dag til at notere nogle ting.
Jeg har f.eks. noteret, at der altså bliver meget at gøre for Dansk Folkeparti, hvis de får flertal efter næste valg, for selskabsskattelettelserne er man imod.
Jeg går ud fra, at man vil have dem hævet efter et valg og går til valg på at hæve selskabsskatten.
Offentlighedsloven er man imod. Hvis vi får vedtaget den, så skal man jo også gå til valg på at få ændret den.
Skatteaftalen, som vi har vedtaget, er man imod.
Jeg går ud fra, at man skal gå til valg på at ændre den.
Så jeg synes, det er interessant, at Dansk Folkeparti på den her måde skiller sig så markant ud fra de partier, som man egentlig gerne vil støtte i en regering, og jeg ser meget frem til, hvordan Dansk Folkeparti ender med at stykke deres valggrundlag sammen, for i hvert fald de her tre ting må være noget man går til valg på at få ændret.
Peter Skaarup (DF), 2013-05-29:
Det er fuldstændig rigtigt, at der har været et langvarigt arbejde i den her kommission, men det er jo også rigtigt, at nogle af de partier, der sidder i regeringen, hvis ikke dem alle sammen, har været dybt kritiske over for den offentlighedslov, der lå på bordet og var ved at blive gennemført i sidste regeringsperiode.
Nu gennemfører man så alligevel det, man var imod, og kan ikke nævne et eneste sted, hvor det vil være en kæmpe fordel for regeringen at have det frirum, som man har talt om skulle være en fordel – ikke et eneste eksempel har man kunnet nævne på det.
Kunne statsministeren måske her i dag fortælle om et eksempel, hvor det er meget vigtigt, at man har lukket af for offentligheden, for det er jo det, der sker?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-05-29:
Jeg synes, det er utrolig vigtigt, at vi har en solid offentlighedslov i Danmark.
Danmark er et stærkt demokrati.
Vores debat her i dag viser det også.
Det er også derfor, at når man ændrer en offentlighedslov, skal man stå på temmelig fast grund.
I den situation er jeg fuldstændig klar til at stå på mål for, at vi opdaterer vores offentlighedslov, sådan at den kommer til at passe med de nye tider.
Der er også øget offentlighed og bedre mulighed for at søge aktindsigt i den nye offentlighedslov, og jeg synes alt i alt, det er en balanceret lov, som jo ikke er noget, vi har siddet og fundet på en eftermiddag, men som netop bygger på Offentlighedskommissionens arbejde.
Peter Skaarup (DF), 2013-05-29:
Jeg blev så glad, da statsministeren trådte til og i åbningstalen kunne sige, at nu havde vi fået en statsminister til alle danskeres gavn.
Statsministeren ville være statsminister for hele Danmark, blev der sagt for næsten 2 år siden.
Nu står vi så lang tid efter og skal bedømme, om det så rent faktisk har holdt.
Lige nu er vi i en situation i Folketinget, hvor en meget vigtig lov, som angår alle danskere, nemlig spørgsmålet om offentlighed i forvaltningen, skal vedtages eller ikke skal vedtages.
Vi ser så en situation, hvor regeringspartierne, bl.a. justitsministeren, nu forsøger at bosse sig igennem, også over for en række partier i Folketinget, der er dybt kritiske over for den såkaldte offentlighedslov – hvis man kan kalde den det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre statsministeren fortælle Folketinget, om det harmonerer, altså det, at man gerne vil være statsminister for hele Danmark, og så at man prøver på at køre en lov igennem, der har stor betydning for danskernes mulighed for at søge aktindsigt og offentlighed i forvaltningen.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-05-29:
Men jeg vil sige til hr. Jacob Jensen, at der jo ikke er noget nyt i, at en regering bygger på nogle af de ting, som den tidligere regering har gjort.
Det gjorde den tidligere regering jo også.
De byggede jo også videre på pinsepakkerne og alle de andre ting, som de i øvrigt havde tordnet imod før valget.
Der er jo intet nyt i, at en regering bygger på nogle af de ting, som er blevet besluttet før et valg.
Hvor er det nye i den sag?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Det, vi diskuterer, er, om vi i fællesskab har skabt en god vækstplan, som er god for at bringe Danmark videre, om vores SU-reform er fornuftig for at bringe Danmark videre, vores kontanthjælpsreform det samme, og om resten af vækstplanen er god for at kunne få løftet danske virksomheder og dermed danske job.
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Men det er alligevel lidt underligt, synes jeg, at en plan, som handler om at skabe flere arbejdspladser i Danmark, ifølge vismændene ender med at skabe et minus på 1.000.
Og så er statsministeren glad og stolt!
Altså, jeg tør slet ikke tænke på, hvad der skal til for at gøre statsministeren rigtig glad og stolt.
Hvor meget minus skal vi så have på arbejdspladserne, og hvor meget ekstra forurening skal vi have?
Finn Sørensen (EL), 2013-05-29:
Tak til ordføreren.
Jeg vil bare gerne have, at ordføreren bekræfter, at det var Enhedslisten, der sikrede et mandat i Europaudvalget, som gjorde, at den danske regering havde de bedste muligheder for at fungere i den mæglerrolle, som ordføreren efterlyser.
Regeringen ønskede et mandat, der gik ud på, at man kunne gå ned og undlade at stemme til den afgørende afstemning om, hvorvidt der skulle åbnes op for sanktioner mod Færøerne.
Regeringens vurdering var, at hvis man undlod at stemme, ville man på den ene side markere, at man ikke ville acceptere sanktioner mod en del af rigsfællesskabet, hvad regeringen jo også klart sagde, og at man på den anden side ved ikke direkte at stemme imod havde bedre muligheder for at bevare dialogen med de andre kræfter i EU, der gerne ville have sanktioner.
Jeg skal bare høre, om ordføreren vil bekræfte, at det var sådan, diskussionen lå.
Nu kan regeringen jo svare for sig selv, men i hvert fald vil jeg gerne fra Enhedslistens side lige have lov at understrege, at vores formål med den stillingtagen netop var at forbedre regeringens muligheder for at fungere i en mæglerrolle.
Det ser så ikke ud til at lykkes, men det er jo ikke nødvendigvis regeringens skyld.
Edmund Joensen (SP), 2013-05-29:
Nu er det selvfølgelig landsstyret på Færøerne, som forhandler og står for det her, så jeg kender ikke alle detaljerne i det.
Men så vidt jeg ved, har regeringen ikke det samarbejde med landsstyret om at finde en løsning på de her store problemer for hele rigsfællesskabet.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-05-29:
Jeg vil i den sammenhæng godt spørge, om hr. Edmund Joensen ved, om den danske regering har haft seriøse kontakter til Færøerne med henblik på at finde et fælles fundament for, hvad man skal gøre fra nu af for at få løst krisen.
Edmund Joensen (SP), 2013-05-29:
Jeg mener, at regeringen kan medvirke til, at vi får en løsning på problemet.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-05-29:
Det er også et spørgsmål om makrel- og sildekrisen.
Det er jo en virkelig ulykkelig situation, Færøerne er blevet bragt i.
Denne krise er jo også noget, der totalt set vil være til skade for Danmark.
Det er virkelig ulykkeligt.
Jeg er helt enig i, at regeringen har udøvet passivitet.
Man kan også sige, at den også i denne sag har siddet på hænderne.
Vi kan ikke så godt lave om på det, der er sket, men man kan jo se på, hvad regeringen kan gøre nu og i fremtiden, og der vil jeg godt spørge hr. Edmund Joensen, hvad hr. Edmund Joensen mener regeringen bør gøre fra nu af for at rette op på den her krise.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
Så vil jeg egentlig bare gerne som opfølgning spørge, om hr. Edmund Joensen føler, at fødevareministeren, som jo tilfældigvis også er socialdemokrat, så i forbindelse med de forhandlinger, der er i EU om den her sag, kan tages seriøst, når hendes egne partikollegaer i Parlamentet, som sådan set også har noget at skulle have sagt i den her sag, stemmer fuldstændig modsat, eller om det ikke på en eller anden måde giver et indtryk af, at man i hvert fald fra den danske regerings side står lidt på to isflager i en diskussion, hvor man jo egentlig burde have valgt side og have bakket fuldt og helt op om rigsfællesskabets indstilling til sagen.
Edmund Joensen (SP), 2013-05-29:
Det undrer mig meget, at man har stemt for en boykot, som man har gjort.
Det kan jeg ikke forstå at man kan stå inde for i et rigsfællesskab.
Undskyld mig.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
Jeg havde egentlig regnet med, at jeg skulle spørge hr. Sjúrður Skaale om det her, men jeg har ikke rigtig set ham endnu, og han plejer altid at være på talerstolen før hr. Edmund Joensen.
Derfor vil jeg spørge hr. Edmund Joensen om det:
De danske socialdemokratiske medlemmer af Europa-Parlamentet stemte for at sanktionere Færøerne, og det harmonerer jo ikke helt med det, som bl.a. fødevareministeren har forsøgt at indikere i Folketinget.
Derfor vil jeg bare spørge hr. Edmund Joensen, hvordan han har det med, at regeringen reelt set har nogle repræsentanter siddende i Europa-Parlamentet, som stemmer på linje med EU for sanktioner, og at vi samtidig har en regering, der består af det samme parti, og som i hvert fald forsøger at mægle i den her sag.
Edmund Joensen (SP), 2013-05-29:
Jeg kan først svare på spørgsmålet, når jeg ved helt præcis, hvad der bliver spurgt om.
Men jeg kan godt sige, at jeg ville ønske, den danske regering havde gjort mere, og jeg synes også, den danske regering har gjort for lidt i forbindelse med sagen med EU.
Jeg synes, at den danske regering burde have haft en slags mæglerrolle i den her sag og sørget for, når forhandlingerne kørte fast, at man fortsatte forhandlingerne.
I vores del af verden snakker vi sammen, og vi forhandler.
Vi boykotter ikke hinanden på den her måde.
Det er en uciviliseret måde at løse tingene på.
Jo, jeg er helt enig.
Danmark burde have stået mere på Færøernes side, for vi har jo en klar afgørelse fra det færøske Lagting om, hvad man ville gøre i dette tilfælde.
Det er der, hvor f.eks. makrellens biomasse vokser med 40 pct., den feder sig op, og derfor synes man, at man er berettiget til en større andel.
Men det, vi har været vidne til, er det modsatte, nemlig at EU og Norge tildeler sig 90 pct. og siger: Kære venner, kom til forhandlinger, vi skal lave en aftale mellem alle kyststaterne.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-05-29:
For det første tror jeg ikke, at jeg brugte ordene, jeg elsker den offentlige sektor.
Men jeg holder af den offentlige sektor, og jeg mener sådan set, at der ikke bør være nogen modsætning mellem at have en stærk offentlig sektor, som løser de opgaver, vi gerne vil have den til, og så have en stærk privat sektor.
Som Palle Simonsen meget klart sagde for mange år siden
Det er, at den private sektor er for lille.
Og det er rigtigt.
Det er det, der er udfordringen.
Edmund Joensen (SP), 2013-05-29:
Jeg vil bare sige tak til Enhedslisten for den indsats, altså at forsøge at finde en løsning, hvis det var sådan, hr. Finn Sørensen mente sit forslag.
Og så har jeg været ked af, at han ikke fik opbakning, så vi kunne få det gennemført.
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Nu kan man jo godt indgå aftaler, selv om man ikke er helt enig om, hvor fantastisk gode de er, og derfor er det måske ikke så bemærkelsesværdigt, at statsministeren taler om en stor og flot vækstplan og Venstres formand taler om en fin lille plan.
Men er det den plan, som ifølge vismændene koster 1.000 arbejdspladser i 2015?
For så synes jeg måske, at begge betegnelser er misvisende.
Og er det den plan, der fører til øget forurening, øget CO2-udslip, på trods af at statsministeren her i dag gentagne gange har sagt, at nu skulle man sætte miljøet i centrum?
For hvis det er karakteristisk for en fin lille plan, tør jeg slet ikke tænke på, hvor galt det går, når Venstre kommer igennem med en stor flot plan.