runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Bramsen (S), 2016-05-18:
Tak for det.
Lad mig gøre det helt klart: Kvinder og unges frihedsrettigheder vægter højere for Socialdemokratiet end ekstreme forkynderes ret til at holde radikaliserede prædikener.
Vi vil gå langt for ytringsfriheden
, men når valget står mellem at beskytte kvinders og børns ret til et liv uden vold og social kontrol i dybt radikaliserede miljøer, og når det står mellem at beskytte danskerne mod den grusomme terror, som vi alt for mange gange har set radikaliserede stå bag, så stiller vi os ikke på de radikaliseredes side. Vi forsvarer kvinders og børns ret til at leve uden kulturel og social tvang.
Vi forsvarer vores demokrati og trygheden i vores samfund først og fremmest.
Det er også derfor, at vi er så optaget af at få sat ind over for de radikaliserede miljøer, uanset hvilken form for religion de er pakket ind i.
Dette er, uagtet om det sker i det religiøse rum, i boligområder, i skoler, fængsler eller andre steder.
Vi er helt med på, at der ikke findes en hurtig løsning til at bekæmpe radikalisering.
Det kræver en hel palet af både hårde og bløde redskaber.
Den handleplan, der blev vedtaget i januar måned sidste år på tværs af et meget bredt udsnit af partier, er værd at nævne.
Men fordi de radikaliserede miljøer hele tiden udvikler sig, skal indsatsen gøre det samme.
Ikke mindst er vi fra Socialdemokratiets side bekymrede for den hastighed, hvormed radikaliseringen foregår på nettet, hvor propagandaen spredes i meget vidt omfang.
Lad mig gøre det klart, så der ikke er nogen misforståelser: Vi Socialdemokrater er til alle tider optaget af balancen mellem retssikkerhed på den ene side og danskernes sikkerhed på den anden side.
Politisk kan vi diskutere, hvor balancepunktet ligger, men den socialdemokratiske grundholdning er fuldstændig klar: Kan vi beskytte danskerne mod de grusomheder, vi har set i eksempelvis Paris eller Bruxelles, og kan vi forhindre terroristerne i at dræbe tusindvis af uskyldige, som det er sket, og som vi desværre også har set eksempler på med angrebet i København, kan vi forhindre, at kvinder og børn og unge udsættes for overgreb, så er det vores pligt at gøre det.
Et overgreb er et for meget.
Ligesom vi i Socialdemokratiet altid har bekæmpet den negative sociale arv, bekæmper vi også den negative kulturelle arv.
Det kræver, at vi blander os og ikke fornægter, hvad der sker om ørerne på os.
Vi kan ikke løse problemet fra politisk hold og fra Christiansborg alene.
Vi skal have kommuner, lokalsamfund, skoler og institutioner med.
Kun hvis vi står sammen mod radikaliseringen, kan vi bekæmpe den.
Det danske fællesskab, der har kæmpet og vundet så mange kampe gennem tiden, kan også være inde over religiøse mørkesyn.
Men vi kommer altså heller ikke uden om, at kampen kun vindes, hvis vi både bruger de hårde og de bløde virkemidler i kampen mod de radikaliserede kræfter.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-18:
Tak for ordet, og tak til De Konservative for at rejse debatten.
Det er en meget relevant debat.
Jeg kan også allerede nu røbe, som hr. Naser Khader læste op, at Dansk Folkeparti støtter det forslag til vedtagelse, som er lagt frem.
Vi synes, der er nogle gode takter i det, som peger fremad.
Det, jeg vil sige lidt om, er de igangværende forhandlinger om bekæmpelse af radikalisering, som jo foregår i regi af Kirke- og Kulturministeriet, og som handler om bekæmpelse af radikalisering i en række miljøer i Danmark.
Der lægger vi fra Dansk Folkepartis side vægt på at kriminalisere de dele af islam, som udgør et stigende problem i Danmark.
Lidt firkantet sagt kan man sige, at vi skal tage lovreligionen ud af islam.
Vi vil klart kriminalisere religiøs undervisning, vejledning, rådgivning og læring i stening, vold mod børn og kvinder, pædofili, opbyggelse af parallelle retssystemer osv.
Vi ønsker at straffe, udvise og fratage statsborgerskab for de imamer, der overtræder lovgivningen, og vi har jo desværre set eksempler på, som det var fremme i TV 2's dokumentarudsendelse, der i høj grad handlede om, hvor radikaliserede nogle miljøer i Danmark er, at det simpelt hen ikke har været muligt med den nuværende lovgivning at komme efter de religiøse forkyndere, der er i de pågældende moskeer.
Det vil være et vigtigt skridt for at bekæmpe de radikaliserede grupperinger i Danmark.
Så ønsker vi også en liste over personer, som skal stoppes ved grænsen, og som skal nægtes visum, hvis de ønsker at komme ind i Danmark, de såkaldte hadprædikanter, selv om volds- og terrorprædikanter måske er en mere passende betegnelse.
Vi håber, at vi også snart kan lande en aftale og efterfølgende udmønte det i lovgivning, så vi sikrer, at der findes nogle bedre redskaber til at afvise nogle af de folk, som ønsker at komme ind i Danmark, eksempelvis med den begrundelse, at de forstyrrer den offentlige orden herhjemme.
Dybest set handler det her jo om, at vi har religionsfrihed i Danmark, som det står skitseret i grundlovens § 67, men vi har jo også en grænse for religionsfriheden.
Intet må foretages eller læres, som strider imod sædeligheden eller forstyrrer den offentlige orden, og der er jo en paragraf der, som handler om, at der er grænser for religionsfrihed.
Den del af paragraffen har vi ikke udmøntet endnu.
Så vil vi også fra Dansk Folkepartis side fratage en række trossamfund deres anerkendelse af deres godkendelse, så de mister skattefordele og vielseskompetence.
Foreninger, hvori der prædikes vold og had mod Danmark, danske værdier, demokrati osv., skal miste tilskuddet, og de skal miste deres skattefordele, hvis de har sådan nogle, og vi skal naturligvis også se på forbedringer af hjælpen til unge piger og drenge, som er udsat for social kontrol.
Det er noget af den sociale kontrol, som udgår fra de her meget radikaliserede miljøer.
Endelig skal vi i en ny antiradikaliseringsplan have fokus på radikalisering i moskeerne – hvilket er med i forhandlingerne – i skolerne, i ghettoerne, i indvandrerbanderne, på internettet osv. Tak for ordet.
Marcus Knuth (V), 2016-05-18:
Tak for den dejlige introduktion.
De radikaliserede miljøer i Danmark er som gift for vores samfund.
I de miljøer huserer personer, som aktivt modarbejder det samfund, som vi gennem generationer har opbygget i fællesskab.
Det er personer, som prædiker terror, sharia og stening, og som giver tvivlsomme råd til svage sjæle, der søger råd og vejledning.
Det er personer, der bidrager til parallelle samfund i samfundet, og som bevidst forsøger at holde folk ude på et sidespor langt væk fra det, vi kalder succesfuld integration.
Det er en stærkt utilfredsstillende udvikling, som kun bliver værre, hvis vi ikke handler nu.
Derfor er Venstre også meget tilfredse med, at vi har fået et politisk flertal, der smøger ærmerne op og tager fat om de nye udfordringer, som trænger sig på.
Det er et politisk flertal, som har vist sig handlekraftigt, og som er klar til at tage fat der, hvor skoen trykker.
Det er i den grad nødvendigt at tage hårdt fat, når det kommer til de grupper, vi taler om.
I bedste fald modarbejder de det samfund, som vi alle sammen tror på, og i værste fald udgør de en risiko for landets sikkerhed.
Blandt de tiltag, som regeringen og Venstre allerede har sat i værk, er indførelse af en offentlig national sanktionsliste over religiøse forkyndere, der fremover skal kunne nægtes indrejse i Danmark, hvis de udgør en trussel mod den offentlige orden.
Det gør vi, fordi vi ganske enkelt ikke vil finde os i, at man går og spreder hadbudskaber og opfordrer til ting, der taler direkte imod de demokratiske principper, som samfundet er bygget på.
Vi har også foreslået, at man skal have skærpet tilsyn med de friskoler, der har et demokratisk underskud, fordi vi ganske enkelt ikke vil finde os i, at børnene i de skoler skal påvirkes og udsættes for læring, der direkte modarbejder det menneskesyn, som man har i Danmark.
Derudover har vi indført en lang række initiativer, som skal skabe en mere dynamisk indsats mod radikalisering.
Der skal være større sammenhæng mellem den indsats, stat og kommune leverer, og der skal være tværgående samarbejde mellem myndigheder, både lokalt og nationalt.
Dertil kommer en række andre ting som et mentorkorps, en øget kamp imod onlineradikalisering, en ambition om at opkvalificere mere end 3.000 lærere og socialarbejdere, ansatte i jobcentre og andre, der skal have de fornødne redskaber, så de kan udgøre en vigtig bastion i miljøet, hvor de arbejder.
De initiativer, planer og ambitioner viser, at Venstre og regeringen er klar til at sætte alvorlig gang i processen og skrue op for kampen mod de radikaliserede grupper, som opererer i Danmark.
Naser Khader (KF), 2016-05-18:
Ordføreren roste Aarhusmodellen til skyerne.
Hvad er forskellen på Københavnermodellen og Odensemodellen og så Aarhusmodellen?
Hvad er det, der gør den unik og anderledes end de to andre modeller?
Christian Langballe (DF), 2016-05-18:
Jeg synes nu, at hr. Henrik Sass Larsen skal have ros for det forslag, han kom med.
Jeg synes, det er et glimrende forslag, og det minder jo altså også om vores eget.
Jeg synes bare, det er en mærkelig indfaldsvinkel at have til tingene.
Vi har lige hørt den radikale ordfører.
De siger hele tiden, at vi jo slet ikke kan klare noget selv i Danmark.
Vi kan faktisk lave en grænsekontrol i stedet for at vente på en eller anden international løsning.
Bare det med hensyn til EU, altså at de finder en løsning på, hvordan man sikrer Schengen – hvornår kommer den?
Jeg vil sige, at jeg der har mere tiltro til, at vi her i Folketinget kunne lave nogle løsninger, som virkelig gjorde, at vi værgede for os i Danmark, for jeg synes simpelt hen, at der kommer alt for mange.
Det kommer til at ødelægge Europa, for der kommer så utrolig mange, og det er der kommet igennem de sidste årtier.
Så jeg synes egentlig, at det her ikke bare drejer sig om Danmarks fremtid.
Det drejer sig faktisk også om Europas fremtid, som mange nede i EU åbenbart er ligeglade med.
Men det der med at vente på en international løsning – kan vi ikke gøre noget selv herhjemme?
Kan vi ikke værge for os?
Kan vi ikke sige, at Danmark er vores land, og at det har vi en pligt til at værne om?
Naser Khader (KF), 2016-05-18:
Jeg har ikke på noget tidspunkt sagt, at vi skal vente på internationale løsninger.
Det, jeg har sagt, er, at den måde, det foregår på i dag, ikke er fair, altså at nogle lande slipper, lukker deres grænser og ikke tager imod nogen, og så er der andre, rigtignok europæiske lande, der har taget imod rigtig mange.
Også Danmark.
Det antal, vi har taget, kan vi faktisk godt være bekendt.
Jeg tænker på, at der er nogle lande, der er større end os, som ikke har taget imod lige så mange, som vi har.
Det kan vi ikke blive ved med at gøre, og det er enormt vigtigt, at vi gør alt, hvad vi kan, for at reducere den tilstrømning.
Og vi har jo fra konservative side været med i næsten alle de forslag, der har været, om stramninger.
Så det er ikke, fordi vi siger, at nu læner vi os tilbage og venter på, at der kommer en international løsning.
Vi prøver også at begrænse det med de midler, vi nu har hertillands.
Christian Langballe (DF), 2016-05-18:
Men så har jeg et spørgsmål til forslaget.
Jeg synes, at det så absolut må være den bedste løsning.
Folk skal ikke bevæge sig over landegrænser for at nå et eller andet sted, hvor de så gerne vil være.
Men de er nede i nærområderne, og det er vel det, der er meningen, altså at de skal sendes tilbage og hjælpe med at genopbygge deres land.
Det går jeg ud fra ordføreren er fuldstændig enig med mig i.
Og så er det jo naturligt, at det, man flygter til, er et land, der er i nærheden, sådan at forudsætningen ligger der, nemlig at man faktisk skal tilbage igen.
Det, man gør lige i øjeblikket, er jo egentlig bare at gøre flygtninge til indvandrere fra dag et, og så fortsætter vi jo med alt det her med masser af integrationsplaner, som der har været gennem årene.
Naser Khader (KF), 2016-05-18:
Derfor synes jeg, at det internationale samfund har svigtet i forhold til Syrien.
Når man ikke beskytter dem, flygter de ud af landet.
Og jeg mener, det er vigtigt at holde fast i, at de bliver i nærområderne, og mange af dem er blevet i nærområderne.
Men det, der står i forslaget, er Algeriet og Libyen.
Det er 3.000 km derfra.
Og Libyen er efterhånden ved at blive overtaget af Islamisk Stat.
Er der nogen, der har spurgt Algeriet og Libyen, om de har lyst til at åbne nogle flygtningelejre for de syriske flygtninge?
Jeg tror, at vi skal satse på nærområderne, i forhold til de lande hvor der er borgerkrig, og ikke på lande, der ligger langt væk fra dem, selv om man har samme hudfarve.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-18:
Tak for det.
I forhold til den løsning, som Det Konservative Folkeparti forestiller sig, må man jo sige, at det vil kræve en af to ting, enten at Danmark træder helt ud af det fælleseuropæiske samarbejde på det område, herunder Dublinforordningen, eller at man gør det her via en EU-løsning.
Hvilken af de veje er det, at hr. Naser Khader ønsker at gå?
Martin Henriksen (DF), 2016-05-18:
Hvis nu man antager, at Venstre og Dansk Folkeparti havde kunnet blive enige om et regeringsgrundlag, hvor der her var med i, så ville der jo nok være – det er ikke noget, jeg skal afgøre – en god sandsynlighed for, at Dansk Folkeparti så ville være gået med i regeringen. Vi havde også andre emner oppe at vende, eksempelvis en revision af de internationale konventioner, som der ganske enkelt ikke kunne blive enighed om.
Så man skal jo være enige om et regeringsgrundlag, hvis man vil gå i regering sammen, men selv hvis man blev enige om et regeringsgrundlag, ville det, hvis vi nu leger med den hypotese, stadig væk være en mindretalsregering, som skulle gå ud og finde flertal for sin politik i Folketinget.
For Socialdemokraterne har meldt ud, som de har, folk fra Venstre har meldt ud, som de har, Konservative har meldt ud, som de har, og Liberal Alliance har meldt ud, som de har, men det bliver ikke fulgt op i Folketingssalen, og det er jo dybest set det, der er problemet.
Men vilkårene er sådan her i parlamentet.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-18:
Jamen det var bare ikke svar på mit spørgsmål.
Mit spørgsmål var: Har man tænkt sig at gøre det uden om EU og dermed også træde ud af Dublinforordningen, eller har man tænkt sig at gøre det via EU og dermed bede det danske folk om at ophæve vores undtagelse på det område?
Der bliver hr. Naser Khader altså nødt til at svare på det meget præcise spørgsmål.
Naser Khader (KF), 2016-05-18:
I december måned kom vi med vores forslag til, hvordan vi godt kunne tænke os at asylpolitikken blev i fremtiden.
Det var vi ude at foreslå, og så har vi et ønske om, at man fra regeringens side undersøger, om det kan lade sig gøre rent juridisk.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-18:
Tak for det, og også tak for debatten.
Flere har her fra talerstolen sagt, at forslaget ikke kan gennemføres, og det er for så vidt rigtigt nok, for der er ikke flertal for forslaget, og på den måde kan det godt blive lidt tungt at få det gennemført, før flertallet er på plads som det første.
Men hvis der var flertal for forslaget, ville Folketinget jo pålægge regeringen at søge at gennemføre en politik, hvorefter flygtninge, der spontant kommer til Danmark, enten sendes tilbage til lejre i nærområdet eller til lejre i andre lande, som mod betaling vil modtage flygtninge, og der vil så være tale om en total omlægning af dansk asylpolitik.
Det har Socialdemokraterne tidligere udtalt sig positivt om, og derfor burde man kunne støtte forslaget.
Det samme burde Venstre kunne, da der også er flere Venstrefolk, der har været ude at udtale støtte til forslaget.
De har i hvert fald udtalt sig meget positivt om de tanker, der ligger i beslutningsforslaget.
Men det er der desværre ikke, som det ser ud på nuværende tidspunkt.
Det er sådan, at nogle gange går asylstrømmen lidt op, og andre gange går den lidt ned.
Nogle gange er der en regering, som gennemfører nogle lempelser, som medfører, at der kommer flere mennesker til Danmark, og andre gange er der en regering, som med forskellige partier i Folketinget gennemfører nogle stramninger.
Det er så heldigvis den periode, vi er inde i nu.
Det er bestemt positivt, men helt grundlæggende kører man jo med den asylpolitik, som man har haft igennem årtier, og den virker ganske enkelt ikke.
Skal vi omlægge dansk asylpolitik, skal vi jo starte et sted, og det starter selvfølgelig med, at man træffer en politisk beslutning om at gå en ny vej.
Nu vil man i en ny retning.
Men flere partier vil ikke følge op på deres egne meldinger i pressen, og derfor må man stille spørgsmålet, hvorfor de kommer med de meldinger, når de ikke vil følge dem op med konkret handling i Folketingssalen.
Det er nu engang her og selvfølgelig også ved politiske forhandlinger rundtomkring, at man har mulighed for at gøre sin indflydelse gældende.
Men man skal altså også være parat til at stemme for den politik, som man melder ud i offentligheden, ellers kan det godt gå lidt trægt med at få den gennemført.
Dansk Folkeparti vil blive ved med at tage sager op for at søge at forpligte partierne til at følge de udmeldinger, de er kommet med i pressen.
Jeg tror, det var tilbage i 2013 eller 2014, at vi sagde, at vi mener, at man skal omlægge dansk asylpolitik, så flygtninge skal transporteres til lejre og centre i andre lande, hvor der selvfølgelig er ordnede forhold, og der skal der så passes på dem, indtil de ikke længere har krav på beskyttelse.
Det kan så jævnføres med FN's flygtningekonvention.
Men man kan ikke sige, at fordi de har krav på beskyttelse, er det lig med en opholdstilladelse og permanent tilværelse i Danmark.
Vi håber selvfølgelig, at vi på et senere tidspunkt kan få opbakning til at arbejde hen imod en omlægning af dansk asylpolitik, for vi tror i Dansk Folkeparti på, at det vil vores børn og børnebørn sætte stor pris på.
Det var ordene.
Dan Jørgensen (S), 2016-05-18:
Grunden til, at det er en lille smule underligt og bizart, er, at hr. Martin Henriksen er medlem af det største borgerlige parti i Danmark, og at Dansk Folkeparti har valgt at stå uden for en regering, fordi man påstår, at det giver større indflydelse, end hvis man var med i en regering.
Hvis Dansk Folkeparti havde været med i en regering, kunne det her have været en del af regeringsgrundlaget.
Så skulle hr. Martin Henriksen ikke have haft et stort flertal med Socialdemokratiet og alle mulige andre uden om regeringen – så kunne det have været regeringens politik.
Hvorfor pålægger hr. Martin Henriksen, som jo kan skalte og valte med regeringens liv, ikke bare regeringen at gøre det her, hvis det er så vigtigt for hr. Martin Henriksen?
Naser Khader (KF), 2016-05-18:
Der er lige udkommet en ny bog, der hedder »Kampen om konventionerne«.
I den er der en diskussion blandt juristerne, blandt andre den unge Gammeltoft-Hansen, om, at det med at sende folk til nærområderne og kun at ville give asyl fra flygtningelejrene godt kan lade sig gøre inden for konventionens rammer.
Det, vi godt kunne tænke os, er, at regeringen undersøger, om det virkelig kan lade sig gøre inden for konventionens rammer.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-05-18:
Jeg synes, det er vigtigt at bemærke, at jeg hverken kritiserer Odenseeller Københavnermodellen.
Det har jo vist sig, at det ikke har kunnet stoppe alle former for radikalisering eller forhindre nogle i at tage af sted, eksempelvis til Syrien, som jihadister.
Men man har gjort en kæmpestor indsats for at mindske problemerne.
Det er derfor, at jeg opfordrer til, at vi styrker sådan nogle initiativer og øger indsatsen fremadrettet.
Naser Khader (KF), 2016-05-18:
I forhold til talsmanden, som jeg kender, er det rigtigt nok, at han har været talsmand for Grimhøjmoskeen i 3 dage, men han er kommet i den moské i mange år.
Det har været hans primære moské – sammen med faren – så Grimhøjmoskeen er en del af hans udgangspunkt.
Så når man siger, at han kun har været talsmand i 3 dage, er det ikke ensbetydende med, at han kun har haft relationer til moskeen i 3 dage.
Det er udgangspunktet, og det var derfor, han havde svært ved at tage afstand fra stening, og det kan man altså ikke forsvare.
Vil ordføreren ikke give mig ret i, at han har været der i mange år og ikke kun de 3 dage?
René Gade (ALT), 2016-05-18:
Det ved jeg rent faktisk ikke, men jeg går ud fra, at det er helt korrekt, når ordføreren fortæller det.
Det, jeg ved, er, at jeg og Alternativet tager fuldstændig afstand fra stening og andre middelalderlige tilgange.
Det, jeg kunne forestille mig, at den føromtalte mand har været ude i, er en eller anden teoretisk forklaring af, hvorfor det er, man i nogle kulturer og inden for nogle religioner har skrifter, der beretter om noget, som andre efterlever i dag, også selv om det er rigtig, rigtig mange år siden.
Jeg skal ikke vurdere, om vedkommende har forklaret det ret godt, men jeg kan fortælle, at det på ingen måder harmonerer med Alternativets holdninger.
Naser Khader (KF), 2016-05-18:
Jeg har diskuteret det med den pågældende og understreget, at der ikke er noget, der hedder »men« og »måske«, og at man i teorien godt kan gå ind for stening.
Enten er man for stening eller også man er imod, og det er enormt vigtigt at understrege.
Jeg vil gerne spørge til noget, som en af ordførerens kollegaer, nemlig hr. Rasmus Nordqvist, har været ude og sige for nylig, altså at de der imamer og islamister også har nogle ressourcer.
Hvad er det for ressourcer, de har, som vi godt kan drage nytte af i det danske samfund?
René Gade (ALT), 2016-05-18:
Nu ved jeg ikke, hvilke imamer der bliver talt om.
Hvis det er ekstremistiske og meget radikaliserede imamer eller præster fra en hvilken som helst religion, der forkynder noget sådant, så er det ikke ressourcer, som vi i Alternativet vil se som positive ressourcer.
Så hvad for nogle det skulle være ved jeg ikke.
Hvis det generelt er talsmænd for holdninger, som vi ikke sympatiserer med i Alternativet, så kan det da godt være, at der er et eller andet, vi kan se en fornuft i, og som man kunne kalde en ressource.
Men når det drejer sig om dem, vi taler om i dag, altså de radikaliserede og de ekstreme imamer, ser vi ingen ressourcer i de ytringer, de kommer med.
Jeg står i Alternativet, fordi det, jeg mener, er helt i overensstemmelse med de værdier, Alternativet bygger på, og den politik, som vi har.
Alle, der skal stille op for Alternativet, skal kunne spejle sig i dem, og alle, der er i Alternativet, skal kunne se vedkommende som repræsentanter for netop dem.
Derfor kunne jeg da forestille mig, at der var rigtig, rigtig mange mennesker, som ikke ville blive valgt som egnede til at kunne stille op for Alternativet, og som også bare ved at deltage i de debatter, vi har i Alternativet, kunne sige, at hold da op, her passer man overhovedet ikke ind, netop hvis det er ekstreme eller undertrykkende holdninger.
Det, vi står og diskuterer i dag, er jo netop ekstremisme og radikalisering, og der er ikke rigtig noget af det, der harmonerer med Alternativets værdier.