runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2013-06-27:
Hvis vi skulle ende med at blive støtteparti for en Venstreledet regering, forventer jeg ikke, at vi skal fremsætte beslutningsforslag her i Folketingssalen om forhandlinger om de her vækstrater.
Så er det noget, vi vil tage ved forhandlingsbordet.
Vi forventer så sandelig at blive inviteret.
Sådan er det jo forskelligt, hvilken position man har, når man støtter en regering, men sådan arbejder vi.
Jeg vil gerne fortsætte fra før, for Dansk Folkeparti gik til valg på, at der skulle være en vækst på 0,8 pct., og dengang var der flere fra ordførerens parti, som sagde, at det ville være en massakre.
Hvad er det, der har gjort, at i 2014 kan en vækst på 0,4 pct., som korrekt i årene fremover bliver øget, godt lade sig gøre?
Vi ved, at der er kommuner, der har problemer med overhovedet at nå op på deres driftsloft.
Ude i kommunerne har de simpelt hen ikke den likviditet, der skal til, for at de kan udføre det, som vi jo faktisk pålægger dem.
Vi ved jo alle sammen, hvad der sker på socialområdet, hvor vi laver en kontrolkampagne og andet, fordi der nu skal anbringes flere børn, altså de børn, der har behov for det – og det er vi fuldstændig enige i i Dansk Folkeparti – for vi ved jo også, at der følger udgifter med, og det er jo på kommunalt niveau.
Det er jo derfor, at Dansk Folkeparti har sagt, at en vækst på 0,4 pct. også er for lidt i 2014.
Den burde have været på 0,8 pct.
John Dyrby Paulsen (S), 2013-06-27:
Så det synes jeg egentlig at der er taget hånd om.
Og det er også vist meget klart i aftalen, at man er opmærksom på det her.
Så vil jeg godt lige vende tilbage til det her med de 0,8 pct. og 0,4 pct.
Altså, det er da lidt underligt, at når vi snakker om de aftaler, den nuværende regering har indgået, så synes Dansk Folkeparti, at det væsentligste er, at vi får diskuteret og afklaret det her.
Det har jeg respekt for.
Men når Dansk Folkeparti så forventer at støtte – forhåbentlig om mange, mange år – en Venstreledet regering, så er det ligegyldigt, at Venstre vil have nulvækst i den offentlige sektor.
Det behøver vi ikke at snakke om.
Det kan vi sådan tage inde bag lukkede døre.
Jeg synes ærlig talt, at Dansk Folkeparti burde forsøge at hjælpe os andre med at få Venstre ud af busken, for det er der i høj grad behov for.
Frank Aaen (EL), 2013-06-27:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstod, hvad man vil stemme til selve aktstykket i Finansudvalget.
Jeg vil i hvert fald sige, at hvis det er sådan, at man mener, at aktstykket er for ringe, så stil da et ændringsforslag.
Det er man jo frit stillet til fra Dansk Folkepartis side, altså at stille et ændringsforslag til det her beslutningsforslag.
Hvis man så skal sige 0,8 i stedet for 0,2, bliver det jo nok vedtaget, mon ikke?
Så hvad med at vise lidt mere mod end bare at stemme gult.
René Christensen (DF), 2013-06-27:
For at vende tilbage til beslutningsforslaget, som vi har på dagsordenen her i dag, så vil jeg starte med at sige til Enhedslisten, at vi er meget glade for, at beslutningsforslaget er fremsat, for det giver netop mulighed for, at vi kan debattere det her i Folketingssalen og ikke kun i Finansudvalget.
Så vi anerkender fuldt ud, at den mulighed er til stede.
Samtidig må vi også sige, at vi fuldt ud anerkender, at regeringen og KL har indgået en aftale inden for de rammer, der har været til stede.
Og vi anerkender også, at i den aftale, der ligger, ligger der faktisk nogle ret gode ting, også omkring børneområdet og andre områder.
Og der må vi sige, at i forhold til servicerammen og anlægsrammen synes vi altså, som jeg også stillede spørgsmål til finansministeren om, at vi i Folketinget er nødt til at kigge på det.
Den udvikling, der sker i kommunerne nu, er markant, i forhold til hvad vi har set, hvis vi ser 20 år tilbage.
Kommunerne udvikler sig voldsomt i disse år.
Det, vi kan se, er, at der er kommuner, der mister op imod 1.000-1.500 borgere om året, og derved mister de deres bloktilskud.
Det er det problem, der er ude i kommunerne.
Ja, det er selvstyre, men det er jo selvstyre med armene omme på ryggen.
Derfor synes vi, at når vi nu har det her til debat i dag, vil vi sige, at fra Dansk Folkepartis side havde vi gerne set, at væksten havde været større i det offentlige, 0,8 pct.
Jeg kan også se, når jeg kigger på beslutningsforslaget, at Enhedslisten vil have den meget højere.
Det er vi nu ikke helt enige i, vi mener, at 0,8 pct. ville være ganske udmærket, i forhold til at kommunerne kunne køre videre.
Vi er sådan set også enige i, at kommunerne har et rationale.
Dog må vi sige, at i forhold til de 12 mia. kr., som er lagt ud, og som netop også har været debatteret, tror jeg nok, jeg kan sige, at de frugter, der er tilbage ude i kommunerne og regionerne, nok ikke er dem, der hænger lavest.
Efterhånden skal de altså op at stå lidt på nogle taburetter for at nå de her frugter.
12 mia. kr. er et meget, meget stort beløb, der er udmøntet, og når man kigger på de initiativer, der ligger til det, er det lidt samtale og lidt mere finden ud af, hvordan man gør det lidt bedre ude i kommunerne.
Men 12 mia. kr. er jo altså et meget, meget stort beløb.
Så hvad beslutningsforslaget angår, vil Dansk Folkeparti stemme hverken for eller imod, for vi er sådan set enige i intentionerne om, at den rammeaftale, der er lavet, er for lav.
John Dyrby Paulsen (S), 2013-06-27:
Jeg tror nu ikke, Enhedslisten og mange andre vil være enige i, at Enhedslisten ikke har indflydelse, det kan man jo se på finansloven.
Det kan godt være, at Enhedslisten gerne vil have endnu mere indflydelse, det har man en vis forståelse for, men der er man jo nogle forhandlingspartnere, der skal finde hinanden.
Lad mig nu skære det fuldstændig ud i pap, for det, der er afgørende her, er jo i virkeligheden, hvad man vil bruge den offentlige sektor til: Det, vi vil, er at modernisere den offentlige sektor, bruge pengene i den offentlige sektor til at forbedre velfærden, forbedre kvaliteten, forbedre nogle af de ting og de velfærdstilbud, danskerne har.
Det, Konservative vil, er jo at hive pengene ud af den offentlige sektor, og det giver nogle problemer, bl.a. inden for ældreområdet.
Der er det, vi stadig må bede om, at Venstre og Konservative forklarer, hvor det helt konkret er, de her penge skal findes henne, når man nu vil hive pengene ud.
For det har nogle konsekvenser, og sådan er det.
Mike Legarth (KF), 2013-06-27:
Regeringen siger jo selv – altså, regeringen siger selv – at den kan finde 12 mia. kr. ved moderniseringer i den offentlige sektor fra nu og frem til 2020, 12 mia. kr. Og det koster 11 mia. kr. at fortsætte med den vækst, altså holde sig på nulvækst pris- og lønfremskrevet, så man kan købe de samme varer og have det samme antal personer ansat.
Det vil koste 11 mia. kr. frem mod 2020.
Men regeringen har jo selv peget på, hvor pengene skal komme fra, så hvis den vil, kan den bruge de penge.
Så der er ikke noget problem med at fortsætte med nulvækst.
Så skal den nuværende regering være heldig med, at den har et støtteparti, som ikke har nogen betydning og ikke selv synes, det skal have nogen betydning, fordi dets stemmer er fuldstændig ligegyldige.
De siger bare: Vi støtter den her regering, fordi der ikke er noget alternativ.
John Dyrby Paulsen (S), 2013-06-27:
Tak for det, formand, men med formandens tilladelse tror jeg, at jeg alligevel vil knytte et par kommentarer til det.
Det kunne f.eks. være, at Enhedslisten vurderer, at det alternativ, der er til den nuværende regering, er så uendeligt ringe i forhold til de muligheder, Enhedslisten har for at få indflydelse på den her regerings politik.
Altså, det, der er står tilbage, er jo, at De Konservative sammen med Venstre før valget aflyste krisen: Vi var gennem krisen, regningen var betalt.
Og hvor står man nu?
Nu støtter man Venstre, der vil have nulvækst i den offentlige sektor, men i øvrigt ikke kan forklare, hvordan det skal kunne lade sig gøre.
Ni ud af ti økonomer siger, at det ikke kan lade sig gøre, men man har alligevel ikke ønsket at forklare det.
Det kunne måske være en del af forklaringen på, hvorfor Enhedslisten gør, som de gør.
Mike Legarth (KF), 2013-06-27:
Før valget sagde man, at det ville være en massakre, at det ville være et blodbad, hvis væksten i det offentlige forbrug var på 0,8 pct. eller derunder – man syntes selv, at det skulle være på 1,4 pct.
Det var det, man gik til valg på, og det var det, man vandt valget på, og nu kan vi så se, at den reelle vækst i forbruget bliver 0,4 pct.
Hvorfor var det, at vi andre blev beskrevet som nogle, der ville udføre en massakre og et blodbad på den danske befolkning, når man nu selv leverer noget, der ligner, nemlig et tal på 0,4 pct.?
Til Enhedslisten, der har taget den her sag op i salen, vil jeg sige, at det kan jeg sådan set godt forstå at man gør, men jeg kan så ikke forstå deres reaktion.
Jeg kan ikke forstå, hvordan Enhedslisten med den retorik, man brugte dengang, hvor man jo appellerede til, at der skulle bruges endnu mere, stadig kan støtte regeringen.
Det er helt ubegribeligt, og man udstiller jo sig selv og sin totale mangel på politisk indflydelse.
Man sagde, at ikke engang 1,8 pct. var tilfredsstillende, men nu støtter man og synes, at det er helt fantastisk med 0,4 pct.
John Dyrby Paulsen (S), 2013-06-27:
Jeg kan bekræfte, at hvis man deltager i en finanslovsforhandling, har man lov til at lægge sine ønsker på bordet.
Men jeg kan ikke bekræfte, at hvis man i givet fald skulle stemme for et finanslovsforslag, ville det betyde, at man dermed skrev under på, at man havde fået alle sine ønsker opfyldt.
Det tror jeg ikke at der er nogen støttepartier der nogen sinde ville skrive under på.
Lars Dohn (EL), 2013-06-27:
Jeg spurgte finansministeren om kompetenceløftet og kom ikke så forfærdelig langt med det.
Det kan være, at Venstre er mere fremkommelige med hensyn til konkrete tal.
Der er over en 7-årig periode afsat 700 mio. kr. til kommunerne, 100 mio. kr. pr. år, og der er godt 50.000 lærere, så det her er et forholdsvis nemt regnestykke.
Det vil sige, at der er under 2.000 kr. til at lave et stort kompetenceløft pr. lærer pr. år, og til det løft skal kommunerne – det bliver de forpligtet til – dokumentere, at de har løftet de her opgaver: Linjefag, inklusion, klasseledelse, faglig opdatering, specialkompetencer osv.
Tror Venstre på, at man ude i kommunerne – Venstre er jo også et stort kommuneparti – kan løfte den opgave på mindre end en dag?
Man får altså ikke en kursusdag for 2.000 kr. pr. lærer.
Tror Venstre virkelig på det?
John Dyrby Paulsen (S), 2013-06-27:
Nej, det kan jeg ikke.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-06-27:
Det er jo meget underholdende at skulle have de her debatter igen og igen mellem regeringen og regeringens støtteparti om de økonomiske forudsætninger for samfundet og for de aftaler i øvrigt, som regeringen indgår med regeringens støtteparti.
For det forholder sig jo sådan, at de fleste forventer, at senere på året vil regeringen igen indgå en finanslovsaftale med Enhedslisten, og i den finanslovsaftale kan man jo, hvis man har magten til det, hvis man har lysten og viljen til det, afsætte 1 mia. kr. eller 5 mia. kr. eller 10 mia. kr. mere til kommunerne.
Så hvis man ikke gør det og alligevel stemmer for finanslovforslaget, er man vel selv ude om, at de penge, man efterlyser i kommunerne, ikke er der.
Så er det, der foregår her i dag, vel bare tom snak.
Kan Socialdemokraternes ordfører ikke bekræfte det?
John Dyrby Paulsen (S), 2013-06-27:
Jeg tror, at man skal se det her i den sammenhæng, som der også gives udtryk for i aftalen, nemlig at det jo er op til de enkelte kommuner at udnytte de muligheder, der ligger i de aftaler, der er, til at flytte rundt på nogle ressourcer, så man samlet set får et bedre tilbud.
Men det er jo stadig op til kommunerne at fastlægge, hvordan de samlet set synes at det tilbud, de skal give til deres borgere og deres borgeres børn, skal kvalitetssikres og eventuelt kvalitetsforbedres.
Men jeg må stadig fastholde, at det altså er op til kommunerne.
Rosa Lund (EL), 2013-06-27:
Så tror jeg, at jeg vil spørge på en lidt anden måde.
Kan Socialdemokraterne garantere, at det ikke går ud over kvaliteten af de pasningstilbud, vi har i dag, til børn, der går i skole, altså fritidstilbuddene, efter skole-tilbuddene, at der frigøres, som det hedder, 1,2 mia. kr.?
John Dyrby Paulsen (S), 2013-06-27:
Jeg har ikke andet svar end det, finansministeren gav.
Jeg er ikke og i virkeligheden, hvis jeg skal være helt ærlig, nok i endnu mindre grad end finansministeren i stand til at gå ned i detaljen og sige, nøjagtig hvordan det kommer til at forme sig.
Så skal man jo i den sammenhæng også huske, at det her aktstykke ikke er et, der i detaljer fastlægger, hvad kommunerne nøjagtig skal bruge deres økonomiske midler til, og hvordan de skal fastlægge deres budgetter.
Det er i høj grad op til kommunerne.
Vi har altså stadig kommunalt selvstyre i Danmark.
Rosa Lund (EL), 2013-06-27:
Jeg vil gerne lidt væk fra det her spørgsmål om, hvad Venstre skal gøre og ikke skal gøre, selv om vi selvfølgelig er mange, der savner klare svar på det.
Jeg prøvede at få et svar ud af finansministeren, og Socialdemokraternes ordfører sagde, at han var meget enig med finansministeren, så nu prøver jeg at få et svar ud af Socialdemokraternes ordfører.
Når man frigør 1,2 mia. kr. fra fritidstilbuddene, altså de pasningstilbud, der er til skolebørnene, hvilken konsekvens får det ifølge Socialdemokraterne så for de fritidshjem og skolefritidsordninger, som vi har i dag?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-06-27:
Kan Socialdemokraternes ordfører ikke bekræfte, at hvis man synes, at der er for få penge til kommunerne, kan man i en finanslovsaftale afsætte flere penge til kommunerne?
Og hvis man indgår en finanslovsaftale uden at afsætte flere penge til kommunerne, har man således selv godkendt den lave pengeoverførsel til kommunerne?
Camilla Hersom (RV), 2013-06-27:
Borgerne kan frit vælge, siger hr. Anders Samuelsen.
Er hr. Anders Samuelsen bekendt med, at der findes mange områder af landet, hvor folk ikke kan få adgang til en praktiserende læge, fordi der ikke er nogen praktiserende læge, som ønsker at slå sig ned der?
Det handler om store dele af det, vi kalder for Yderdanmark eller Vandkantsdanmark eller andre udtryk.
Det handler også om storbyer som Aalborg.
Der kan folk ikke få en læge.
Det er jo det, det her lovforslag også skal være med til at sikre.
Der kan systemet, som det er i dag, ikke levere.
Mener hr. Anders Samuelsen ikke, at vi i et land som Danmark, hvor vi betaler nogle af verdens højeste skatter, faktisk har en forpligtelse til at sikre, at alle mennesker selvfølgelig kan få lægehjælp, hvis der behov for det?
Hvis det her var en sag, hvor der var skyggen af tvivl om udfaldet, ville det jo være en anden diskussion.
Pointen er, at der ikke er skygge af tvivl om udfaldet.
Og de jurister, vi vil sætte til at varetage den her sag på Danmarks vegne, er jo forpligtet af deres faglighed og af sandheden.
De kan jo ikke stå og lyve i retssalen.
Karsten Lauritzen (V), 2013-06-27:
Først og fremmest vil jeg takke formanden for at få ordet her i dag, det er jeg meget taknemlig for.
Så vil jeg godt benytte lejligheden til at stille den radikale ordfører et spørgsmål.
For den radikale ordfører lægger sig jo i slipstrømmen på den socialdemokratiske ordfører i forhold til spørgsmålet om, om det er legitimt at have det politiske synspunkt, at man vil have en sag prøvet ved Domstolen.
Fru Camilla Hersom fremstiller det, som om man er uskyldig, før man er dømt.
Det er ikke tilfældet ved en almindelig dansk domstol, og det er heller ikke tilfældet ved EU-Domstolen.
Anerkender ordføreren ikke det grundlæggende princip, at det er fuldstændig politisk legitimt at sige: Der er nogle vurderinger, men vi vil godt have testet de vurderinger ved Domstolen?
Anerkender den radikale ordfører ikke det synspunkt, og anerkender den radikale ordfører ikke også det synspunkt, at nogle gange hænder det, at Europa-Kommissionen taber en sag ved Domstolen?
Camilla Hersom (RV), 2013-06-27:
Jamen der er ikke noget, der ændres, ved at hr. Jan E. Jørgensen laver en parallel til en privat borger, der har fået lov til noget, for vi har ikke fået lov.
Det er det, der er hele pointen her.
Der er ikke noget med, at vi kan hævde, at det er passeret, og at man stiltiende eller aktivt eller på nogen som helst anden måde har givet os lov fra EU's side.
Det har man ikke.
Der er ingen, der før for ganske kort tid siden har opdaget – heller ikke danskerne selv – at det var i strid med EU-lovgivningen.
Det var jo ikke sådan i forbindelse med det oprindelige mandat for 20 år siden, at der blev lagt afgørende vægt på snus.
Man lægger jo, som hr. Jan E. Jørgensen helt sikkert ved, vægt på en række forskellige forhold, når man skal forhandle et direktiv.
Der var ikke afgørende vægt på snus for 20 år siden.
Så heller ikke det andet argument om bristede forudsætninger holder.
Der er ingen juridiske argumenter!
Det er det, der er sagens kerne.
Det her er først og fremmest skadeligt og pinligt for Danmark.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-06-27:
Jamen så vil jeg gerne bringe nogle andre juridiske argumenter på banen.
Altså, hvis det her havde været en sag imellem en borger og en myndighed og borgeren gennem 20 år havde fået at vide, at han godt måtte sælge snus i sin butik, at det var tilladt, og han så pludselig fik at vide, at det var det altså ikke alligevel, så er der jo tale om en begunstigende forvaltningsakt, som man ikke kan trække tilbage.
Det er et juridisk argument.
Så nævnte jeg argumentet om hævd før, men så er der også det juridiske argument, der hedder bristede forudsætninger.
Altså, hvis Danmark har tiltrådt en aftale og den er blevet tiltrådt under den forudsætning, at vi fortsat kan opretholde salg af løs snus i Danmark, og det så senere viser sig, at den forudsætning ikke holder, den forudsætning er bristet, så er der jo en ny situation, hvilket giver grundlag for at genforhandle aftalen og dermed sige, at direktivet så må ændres.
Hvis direktivet virkelig betyder, at Danmark ikke har lov til at have salg af løs snus, og det vil vi gerne have lov til, for det synes vi er fornuftigt, så skal det direktiv da ændres.
Camilla Hersom (RV), 2013-06-27:
Lovforslaget sigter jo på netop at implementere direktivet korrekt.
I det eksisterende tobaksvaredirektiv er salg af løs snus forbudt.
Derfor er vi nødt til at ændre vores praksis.
Og det er ikke korrekt, at det er blevet bekræftet i EU-systemet gennem 20 år, at det måtte vi gerne.
Det er jo det, der er hele pointen.
Man fejlfortolkede direktivet fra dansk side – så kan man undre sig over, at det har kunnet lade sig gøre i 20 år, men det har det altså kunnet – så opdagede man fejlen, og da landets ypperste jurister i Juridisk Specialudvalg så gav sig til at granske sagen, måtte man konstatere, at der var tale om en fejl.
Der er ikke tale om nuancer, der er ikke tale om tvivl, der er ikke tale om, at man har diskuteret frem og tilbage: Det er en fejlfortolkning, man nu er blevet opmærksom på.
Det kan undre, at det ikke er sket før, og det tror jeg alle beklager.
Vi havde selvsagt gerne været den her sag foruden.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-06-27:
Jeg ville egentlig have stillet et spørgsmål til hr. Jens Joel, men jeg kan forstå, at fru Camilla Hersom er enig med hr. Jens Joel, for han sagde i sit indlæg, at det her lovforslag jo ikke handler om, om vi skal kunne sælge snus i Danmark eller ej.
Og så er der altså noget, jeg ikke forstår, for det er jo det, der står på dagsordenen at lovforslaget handler om, nemlig forbud mod salg af løs snus og lignende tobaksprodukter i Danmark.
Det er vel det, det handler om.
Og så får man det til at lyde, som om det handler om, om vi fortsat skal være medlem af EU, om vi bakker op om EU osv.
Det er ikke det, jeg tager stilling til.
Jeg tager stilling til, om det fortsat skal være lovligt at sælge snus og lignende tobaksprodukter i Danmark.
Som jeg har forstået på debatten, har vi altså gjort noget i god tro i over 20 år, og vi har fået bekræftet af EU-systemet, at det måtte vi godt.
Det er i hvert fald den forståelse, der har været.
Det er da også et juridisk argument.
Hr. Lars Barfoed nævnte ordet hævd og fik så at vide, at det ikke er et juridisk argument.
Det er det da.
Det står i Danske Lov af 1683, at hvis man har gjort noget i 20 år, har man vundet hævd.
Så det er da i høj grad et juridisk argument.
Er hævddelen af det ikke noget, som man i regeringspartierne mener er juridisk gangbart?
Camilla Hersom (RV), 2013-06-27:
Tak for det.
Jeg er både EU-ordfører og sundhedsordfører for mit parti, men det her lovforslag handler jo om meget, meget mere end spørgsmålet om snus.
Jeg kan fuldt ud tilslutte mig det indlæg, der var fra den socialdemokratiske ordfører, og de bemærkninger, han er kommet med undervejs.
Sagen er, at hvis lovforslaget, L 189, bliver stemt ned lige om lidt, så sætter det Danmark i en utrolig penibel situation.
Der er ingen tvivl om, at vi i Danmark har tolket en del af tobaksvaredirektivet forkert.
Det er beklageligt, men det bedste, man kan gøre, når man opdager en fejl, er som bekendt at rette den.
Situationen er ikke, sådan som det er blevet fremført, at vi tidligere har haft lov eller tilladelse til at sælge snus.
Situationen er, at vi har levet skjult og godt med vores egen fejlfortolkning af direktivet, og vi skal nu som land forholde os til, hvordan vi reagerer, når landets fremmeste eksperter er fuldstændig enige om, at Danmark har tolket direktivet forkert.
Danmark har en interesse i, at den fælles lovgivning, vi sammen med andre lande vedtager i EU, bliver implementeret og overholdt.
Derfor skal vi selvfølgelig også selv overholde reglerne.
Hvis Venstre og Konservative som angivet vælger at stemme imod dette lovforslag, så går de imod denne tradition, og de skader Danmark.
Vi vil blive tvunget til at tage en retssag ved EU-Domstolen, hvor Danmark vil starte med at erklære sig skyldig, for der findes ikke argumenter for det modsatte.
Jeg synes, man bør overveje, hvordan det stiller os i samarbejdet.
Jeg synes, man bør overveje, hvordan vores samarbejdspartnere i EU vil reagere på dette, og hvordan vi ville vurdere andre landes ageren, hvis de gjorde ligesom os.
Tænk, hvis alle, der opdagede, at de havde fejlfortolket og misforstået lovgivningen og implementeret den forkert, frem for at rette ind og acceptere, at de kunne tage fejl, ville prøve det ved en domstol først.
Så ville vi ikke nå særlig langt med det europæiske samarbejde.
Jeg vil spørge Venstre og Konservative, om de er ved at bakke ud af deres opbakning til EU.
Jeg synes, partierne skylder befolkningen en forklaring her fra talerstolen på deres ageren i denne sag.
Og det er altså specifikt Venstre og Konservative, som jeg mener vi kunne forvente mere af i denne sag.
Jeg er klar over, at der er partier, som synes, det er fint, at vi gør alt, hvad vi kan, for at spænde ben for udviklingen i EU, men er det her Venstre og Konservatives holdning?
Jeg vil opfordre partiernes ordførere til at komme på talerstolen og til at redegøre for både deres holdning og deres argumenter for, at Danmark skal gennemføre denne retssag.
Det må være det mindste, vi kan forlange af partier, der bejler til regeringsmagten, og som gerne vil forvalte ansvaret for Danmark.
Jens Joel (S), 2013-06-27:
Jeg er ikke jurist, men det er klart, at hvis vi får forkastet det her lovforslag i dag, er vi jo tvunget til at gå ind i en dialog med Domstolen om, hvordan vi sikrer det, for jeg hører også, at hr. Lars Barfoed er interesseret i, at vi kommer til at leve op til EU-retten.
Det eneste argument, jeg måske tror at jeg hørte fra hr. Lars Barfoed, og det kan jeg så måske give den credit for, var, at man åbenbart efter 20 år, hvor man har gjort noget forkert, skulle have vundet hævd på det.
Hvis det er det, hr. Lars Barfoed mener vi skal drage til Domstolen med som et primært juridisk argument, synes jeg måske, at det er lidt tvivlsomt, men det er fair nok, hvis det er højrefløjens bud på, hvorfor vi skal have lov til det her: Vi har i 20 år taget fejl, ergo er det blevet så almindeligt, så vi mener, at det også skal være lovligt fremover.