runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2014-11-26:
Ja, men nu består det sociale sikkerhedsnet så i, at i forhold til samboende, hvor den ene tjener 50.000 kr. eller 40.000 kr., skal kæresten fortsat kunne få kontanthjælp.
Det er så regeringens svar.
Altså, jeg har hørt den tidligere beskæftigelsesminister gentagne gange argumentere for, hvorfor vi skulle have gensidig forsørgerpligt.
Og så skulle vi have løst det problem, der var, nemlig skattespørgsmålet.
Så havde vi kunnet holde fast i, at der ikke skal være forskelsbehandling, i forhold til om man er gift eller samboende.
Det synes jeg man skulle have gjort, og det beklager jeg regeringen ikke holdt fast i.
Men hvad er regeringens svar til de kontanthjælpsmodtagere, som nu skal i arbejde, og som kan konstatere, at det bedre kan betale sig at blive hjemme, fordi man ophæver den gensidige forsørgerpligt?
Morten Østergaard (RV), 2014-11-26:
Jamen som jeg også har svaret tidligere, skal man jo se tingene i sammenhæng.
De her reformer bidrager samlet set til at øge beskæftigelsen med 30.000 personer i 2020, herunder med et godt bidrag fra kontanthjælpsreformen, fordi vi giver unge en solid tilskyndelse til at være i uddannelse eller i arbejde frem for at være på kontanthjælp.
Men det forhindrer da ikke mig i også at have holdninger til, hvordan sikkerhedsnettet skal indrettes, og det er jo der, hvor vi med vores finanslovspartnere blev enige om at lave en pakke til de dårligst stillede ledige, dem i kontanthjælpssystemet.
Og et af elementerne, som jeg også har nævnt tidligere, er eksempelvis, at unge, som får den her lavere ydelse, ikke længere bliver modregnet, hvis de lejer et værelse ud, så de kan blive boende i deres lejlighed.
Jeg ved ikke, hvad Venstre mener om det, men jeg synes, det er fuldt ud rimeligt, og jeg har ingen problemer med både at gå ind for reformer og et ordentligt socialt sikkerhedsnet.
Jamen svaret er da forhåbentlig det samme, uanset om man er en del af regeringen, eller man er en del af Venstre, nemlig at det ikke er et valg, nogen skal træffe, om de har lyst til at være på kontanthjælp, eller de har lyst til at være i arbejde.
Det er det, vores fælles beskæftigelsesreform handler om, hvor vi jo netop har fjernet en række regler og til gengæld øget kommunernes tilskyndelse til at interessere sig for, hvad der er den korteste vej for de ledige, de har med at gøre.
Og jeg håber, vi snart bliver færdig med forhandlingerne om det her refusionssystem, sådan at det kan blive sat i værk.
Men det ændrer jo ikke på, at uanset hvem man er, skal man altså stå til rådighed for arbejdsmarkedet, hvis man vil have overførselsindkomster i Danmark – ellers hører alting op.
Altså, synes man, at hvis ikke det kan betale sig, skal man bare lade være?
Det tror jeg ikke man gør, og derfor må man vel også sammen med os glæde sig over, at langt de fleste af dem, der har en svag tilskyndelse til at være i arbejde, rent faktisk er det.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-11-26:
Partiet Venstre tror på et begreb, der hedder motivation.
Jeg ved ikke, om ministeren også mener, at det, at man motiveres til at gøre noget, øger sandsynligheden for, at man gør det.
Det er den helt basale logik, som vi bekender os til.
Men det er jo en interessant debat, som næsten antager en religiøs karakter her i Folketingssalen.
Ligegyldigt hvilke spørgsmål vi stiller ministeren, i forhold til hvad man vil gøre, og om man mener, man har gjort nok, så får vi det samme svar: Der er ikke mere at komme efter.
Men jeg tænker, at som repræsentant for det intellektuelle Danmarks sådan ubetingede epicenter må ministeren vel have overvejet, om der er andet, man kan gøre.
Er der andre ting, man kan sætte i værk for at få flere danskere til at komme i arbejde og få et job?
Det synes jeg kunne være interessant at få et svar på.
Morten Østergaard (RV), 2014-11-26:
Nu flyver der jo mange ord frem og tilbage, og vi var inde på det med korttidshukommelsen, så derfor vil jeg lige repetere det, jeg var inde på tidligere.
Vi afventer en rapport fra Carsten Koch-udvalget, der handler om de ikkearbejdsmarkedsparate ledige.
Vi er i gang med forhandlingerne om det her refusionssystem, der skal gøre, at kommunernes tilskyndelse øges, i takt med at vi afbureaukratiserer indsatsen.
Og der er givetvis masser af andre ting, man kan gøre i de kommende år.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi ønsker, at der er flere i job og færre på forsørgelse.
Det prøver vi at håndtere på den korte sigt ved at holde hånden under beskæftigelsen – og heldigvis kan vi se, at den stiger – og samtidig forsøger vi inden for ansvarlige rammer at lave reformer, uden at det sociale sikkerhedsnet eroderer væk.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-11-27:
Jeg synes, det er ærgerligt, vi ikke kan have en diskussion om det, vi snakker om i dag, som handler om Luxembourg – om bl.a. at lukke Luxembourgfinten.
Men jeg må genopfriske hr. Dennis Flydtkjærs hukommelse, for DONG-salget var ikke til afstemning i Folketingssalen.
Det var det i Finansudvalget.
Så der var ikke nogen, der skulle stemme om salget af DONG i Folketingssalen.
Men lad nu det ligge.
Mit spørgsmål er, og det svarede hr. Dennis Flydtkjær ikke på: Hvis der ikke snart kommer en aftale på EU-plan, hvad vi selvfølgelig håber der gør, er det så ikke bedre, at Danmark går foran og i det mindste sikrer, at vores egen lovgivning ikke kan misbruges via sådan en antimisbrugsklausul eller omgåelsesklausul?
Vil DF stemme for det?
Er det ikke bedre end ingenting, at vi i det mindste beskytter vore egne skatteborgere?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-11-27:
Det begynder at blive lidt morsomt med hr. Dennis Flydtkjærs bemærkninger om, at der tilbage i januar overhovedet ikke foregik nogen diskussion om skattelykonstruktioner eller andet.
Det husker jeg da at vi havde bredt og levende i Folketinget.
Og der var også en bred tilkendegivelse af, at det brød vi os egentlig ikke om, hverken hvis det var Goldman Sachs, eller hvis det var danske pensionskasser.
Dengang gik debatten jo også lidt på, om det ville være bedre, hvis det udelukkende var danske pensionskasser.
På forsiden af Politiken i dag er der jo netop et eksempel med ATP, som siger, at de simpelt hen ikke kan investere alle de her flere hundrede millioner uden at gå via en skattelyskonstruktion.
Og hele den her diskussion er jo også blevet genaktualiseret på grund af Luxembourgafsløringerne.
Det er derfor, vi tager fat på den igen.
Det er derfor, SF fremsætter et forslag om at lukke Luxembourgfinten.
Så mit første spørgsmål er: Hvis der ikke kommer en international aftale i EU inden for meget kort tid og SF's forslag bliver fremsat i salen, vil hr. Dennis Flydtkjær og DF så stemme for, at vi får indført en omgåelsesklausul i dansk skattelovgivning?
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-11-27:
Det er jo helt korrekt, at der var en kæmpe debat både herinde og i den danske befolkning, da man havde salget af DONG.
Det er sådan set ikke det , der er oppe nu – om man havde en debat eller ej – men det, jeg bare undrer mig over, er, at SF jo sad med skatteministerposten på det tidspunkt og valgte at sælge DONG til et selskab, der opererer i et skattely.
Man har sådan set haft tre skatteministre i den tid, man sad i regering, som ikke fik lukket det her hul.
Så er det jo lidt en nem omgang efterfølgende at hejse flaget i en forespørgselsdebat og så kræve, at den regering, som man stadigvæk støtter, skal lade være, efter at man faktisk selv har haft tre skatteministre, som ikke har ladet være.
Man endte i øvrigt også med at stemme ja til forslaget her i Folketinget, som solgte DONG til selskaber, som opererer i skattely.
Nu sidder Lisbeth Bech Poulsen og ryster på hovedet, men det gjorde man.
Hele SF's gruppe stemte ja til salget her i Folketingssalen.
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at man på den måde prøver på at løbe fra de ting, man selv havde ansvaret for, da man sad i regering.
Nadeem Farooq (RV), 2014-11-27:
Tak til forespørgerne for at sætte fokus på dette vigtige tema om skattely.
Det er et tema, som jo er blevet aktualiseret efter de lækkede dokumenter fra PwC. Kampen mod skattely skal være stålsat og effektiv.
For Radikale Venstre og for regeringen er kampen mod skattely vigtig og således højt prioriteret.
Det er som led i den kamp mod skattely, at regeringen for få uger siden præsenterede en skattelypakke, der skal medvirke til at agere bolværk mod den internationale skatteunddragelse.
Skatteministeren har allerede været inde på elementer fra denne skattelypakke, så det vil jeg ikke gentage yderligere her, men det er vigtigt, at vi tænker tværfagligt og tværministerielt, hvis kampen mod skattely skal vindes set fra et dansk perspektiv.
Dertil er at sige, at vi selvfølgelig kan søsætte initiativer i Danmark, men den vigtigste indsats skal ske i internationalt regi.
Regeringen ser det her som en international opgave, der skal løses internationalt.
Det arbejder regeringen fokuseret og effektivt på i både EU og i OECD.
Både EU og OECD har vedtaget et såkaldt code of conduct, et adfærdskodeks, der anbefaler landene at være åbne og transparente.
Af anbefalingerne fremgår det bl.a., at indkomstopgørelserne skal ske efter internationalt anerkendte principper, og i den forbindelse skal jeg pointere, at aftaler om gensidig informationsudveksling spiller en vital rolle i kampen mod skattely.
Det understreger, at kampen mod skattely føres mest effektivt på internationalt plan, og der skal vi selvfølgelig bidrag med alt det, vi kan.
Vejen frem er således ikke at tænke i at opsige dobbeltbeskatningsaftaler med f.eks. Luxembourg.
Det, jeg noterer mig, er, at der er en velvillighed også fra Luxembourg til at få belyst de her ting og få udboret, hvad der er sket, og hvordan man fremadrettet kan komme videre i kampen mod skattely.
Det, der kan vise sig, er, at man fra Luxembourgs side har givet ulovlig statsstøtte, og det skal behandles som sådan, nemlig som ulovlig statsstøtte.
Kampen mod skattely handler om skatteborgernes retssikkerhed.
Det handler om at få de retmæssige penge ind i statskassen til fællesskabets bedste, men det handler også om virksomhedernes retssikkerhed.
Langt de fleste selskaber, herunder multinationale selskaber, spiller efter reglerne og med den fairness, der er påkrævet.
Multinationale selskaber i Danmark spiller en signifikant rolle for velstanden og jobskabelsen i den private sektor.
Kampen mod skatteunddragelse skal ske hånd i hånd med attraktive erhvervsvilkår, også for multinationale selskaber.
Radikale Venstre kan støtte forslaget til vedtagelse.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-11-27:
Nu er jeg jo ikke ekspert i, hvad der foregår på EU-plan, men så vidt jeg er orienteret, er der på næste Ecofin-møde netop noget om misbrugsklausuler.
Og som jeg har forstået det, er selv Luxembourg indforstået med, at man skal have indført det i EU-lovgivningen.
Så jeg tror faktisk, det kommer, hvilket jeg synes er positivt.
Så umiddelbart, indtil man har haft det her Ecofin-møde om 12 dage, synes jeg ikke, det giver voldsomt meget mening, hvis Folketinget skulle sige, at vi nu indfører det, for så 12 dage efter at finde ud af, at det bliver gjort internationalt.
Jeg vil også sige, at hvis man så vælger at gennemføre det på dansk plan, kan jeg ikke umiddelbart gennemskue, hvad det vil få af konsekvenser.
Hvad vil det f.eks. gøre ved investeringerne i Danmark?
Eller kan vi overhovedet gøre det i forhold til EU-retten, altså lave sådan noget her selv?
Det har jeg altså ikke gennemskuet lige nu, men jeg vil sige: Lad os nu vente og se, om man ikke løser det her på EU-plan eller OECD-plan, for det er nu der, jeg tror det rykker mest.
Astrid Krag (S), 2014-11-27:
Joh, og derfor bliver vi også her nødt til at have nogle internationale fælles mekanismer, for ellers vil det være som vand, der løber nedad, nemlig at så finder man altid et andet hul.
Og går vi flere årtier tilbage, havde vi en Venstreskatteminister, der sagde, at der ikke findes skattehuller, men der findes åndehuller.
Den slags tænkning er jo desværre den, der kan genfindes langt ind på gangene, også når vi snakker om rådgivere.
Så jeg mener, det må være åbenlyst, at vi skal gå efter international regulering, og så synes jeg også, det er rigtig fornuftigt at få en diskussion om, hvad det faktisk er for nogle standarder, der skal være for skatterådgivningen.
Det er jo også en del af skattelypakken.
Så jeg vil bare gentage her til sidst, hvis det er sidste gang, jeg har ordet, at jeg ser rigtig meget frem til de forhandlinger, som to ministre i regeringen har indkaldt til i næste uge.
Jamen det var jo lidt den samme ordveksling, som hr. Frank Aaen havde med Venstres ordfører, og jeg vil sige det sådan, at jeg også er meget stor tilhænger af, at man kan beslutte sig for, hvordan man vil gribe tingene an, i regioner og kommuner.
Det er jo et godt eksempel på det største anlægsprojekt i Danmark siden opførelsen af folkekirkerne i middelalderen.
Det synes jeg er rigtig fornuftigt at man gør.
Derfor vil jeg også sige, at det selvfølgelig skal undersøges, om det kan være lovligt at stille den slags krav.
Der er der jo altså – og det tror jeg egentlig også Venstres ordfører var inde på – behov for at kigge på, hvordan det her ser ud i forhold til udbudsdirektivet i EU og EU-reglerne, før man kan sige, om det vil være muligt for os at lovliggøre det her.
Men jeg synes jo sådan set, at det i vid udstrækning er rigtig fornuftigt, at man kan træffe den slags beslutninger i regioner og kommuner.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-11-27:
Men vi har i hvert fald ikke bedre værnsregler, end at finansministeren under DONG-sagen og Goldman Sachs-sagen for 11 måneder siden sagde: Vi kan ikke med loven i hånd bruge det, at de opererer via en skattelykonstruktion, til at sige nej til dem.
Det kan vi ikke.
Det er jo det, som vi også lidt diskuterer i dag.
Det virker, som om der er en bred interesse for, at vi skal kæmpe i EU og herhjemme – eller kommunerne, eller hvem der har lyst – for, at vi med loven i hånd kan sige, at ligesom vi stiller krav om certificeret træ, fair trade, økologi og alt muligt andet, så vil vi også gerne sikre, at skattekronerne, når vi handler med firmaer, bliver i lommen på borgerne.
I dagens Politiken på forsiden siger finansministeren igen: Det her er rigtig svært at komme uden om.
Det er svært at investere, hvis man vil være sikker på, at det ikke ender i skattelykonstruktioner.
Men det er jo det, vi gerne vil ændre.
Er fru Astrid Krag enig i det?
Jamen problemet er, at noget af det her jo ikke er i strid med reglerne, men at det er nogle lovlige skattehuller, som jeg i hvert fald i dag fornemmer at vi er enige om at vi ikke bryder os om – altså at man kan bruge kommanditselskaber til at gøre Danmark til et gennemstrømningsland, at man kan udnytte moder-/datterdirektivet, fordi vi ikke har en omgåelsesklausul osv. osv.
Derfor har jeg to helt konkrete spørgsmål til ordføreren
Frank Aaen (EL), 2014-11-27:
Konsekvensen af det, hr. Ole Birk Olesen sagde lige før, er, at skatteprocenten i Danmark skal være 0 eller 0,5.
0 eller 0,5 pct. er jo sådan set det laveste, man kan få på markedet.
Jeg går alligevel ikke ud fra, at Liberal Alliance går ind for det, men det er konsekvensen af synspunktet, som er i modsætning til det, vi andre har, nemlig at man skal sørge for dels at have et solidt skattesystem selv, dels at få internationale aftaler, som sikrer en retfærdig beskatning, uanset hvilket land man er i.
Så vil jeg bare spørge: Er det gået helt forbi hr. Ole Birk Olesen, at man godt kan presse selskaber?
Jeg tror ikke, de havde gjort noget ulovligt, men de begyndte bare at betale skat.
Eller når vi nu har LEGO oppe, vil jeg sige, at det, at der kom et pres for, at LEGO ikke skulle samarbejde med Shell på grund af deres meget risikable olieefterforskning, fik LEGO til at lade være med at samarbejde med Shell.
Altså, man kan jo både med lovgivning og politisk presse ting igennem, hvad jeg kan forstå er uden for Liberal Alliances måde at tænke på.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-11-27:
Til det sidste må jeg sige, at det er min klare forventning – og det var også, hvad skatteministeren sagde – at der kommer en omgørelsesbestemmelse fra EU.
Og jeg må sige, at jeg mener, det er mest hensigtsmæssigt, at vi dér spiller i fællesskab i Europa.
Med hensyn til det, der ligger om kommanditselskaber, i forhold til at der skal være en større åbenhed om de reelle ejere, vil jeg sige, at det er et af de udspil, som regeringen har bragt på banen, og som vi fra Venstres side allerede har sagt at vi ser positivt på.
Vi er optaget af at få lukket skattehuller, og at vi gør det vanskeligt for folk, der har et ønske om at undslå sig for at betale dansk skat, for vi synes, det kun er rimeligt, at når man opererer i Danmark, betaler man den skat, man skal i Danmark, og det er ikke fair over for de borgere og virksomheder, der overholder reglerne, at der er nogen, der snyder på vægten og ikke bidrager.
Det er både urimeligt over for ens medmennesker, men det er også unfair konkurrence over for de virksomheder, der overholder reglerne.
Frank Aaen (EL), 2014-11-27:
Jeg synes for det første, at vi har et fint samarbejde med regeringen og regeringspartierne om at sætte hårdere ind over for skattely.
Jeg kan ikke lade være med at stille det spørgsmål, om ikke også det så var lidt dumt at sælge aktierne i DONG til et skattely, og om ikke også det er lidt ærgerligt, at et – kan vi kalde det for et halvoffentligt pensionsselskab? – nærmest offentligt pensionsselskab som ATP, for det er underlagt almindelig lovgivning, også investerer i DONG-aktier via skattely.
Det vil jeg godt have en kommentar til.
Men mit egentlige spørgsmål er: Når en region nu siger, at den gerne vil have, at det er lovligt at kunne nægte at indgå aftaler om levering af varer og ydelser, med henvisning til at det pågældende selskab er baseret i et skattely, er Socialdemokratiet så enig i, at det da selvfølgelig skal være muligt for en region og en kommune at afvise selskaber, der er baseret i skattely?
Jamen tak for, at vi dog er enige om, at sådan bør det være.
Jeg tog det også som et tilsagn om, at hvis der skulle være nogle EU-regler, der forhindrer det, så vil vi prøve at få lavet de EU-regler om.
Men det kan godt vise sig at være meget tungt at få den slags regler lavet om, hvis de er, som jeg er bange for de er.
Derfor vil jeg gerne spørge: Skal vi så ikke bare indføre den regel i Danmark, altså sige, at regioner og kommuner selvfølgelig må afvise at handle med selskaber, der er baseret i skattely?
Så må EU jo komme og sige, at det må vi ikke.
Det vil da være en spændende debat, hvis EU på den måde kommer og siger: I skal handle med skattelylande.
Skal vi ikke bare gøre det?
Astrid Krag (S), 2014-11-27:
Jeg vil sige, at i udgangspunktet vil jeg vil nok altid henholde mig til, at den lovgivning, vi lægger frem her i Folketingssalen – som regeringen lægger frem – altså ikke skal være noget, man lægger frem, vel vidende at det ikke er lovligt.
Derfor løber vi jo med jævne mellemrum ind i at have behov for vurderinger af lovmedholdenheden i forhold til EU-reguleringen.
Så det vil jeg ikke synes giver så meget mening at gå ind i, men det kan være, at ministeren kan fortælle lidt mere om, hvorvidt der er nogle drøftelser om det her på EU-niveau, enten når han får ordet eller siden hen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-11-27:
Tak for det.
Det er lidt i forlængelse af hr. Frank Aaens spørgsmål.
For der er jo en stigende interesse fra kommuner og regioner for at stille nogle krav, som de er usikre på om de kan få lov at stille i dag.
Og hvis fru Astrid Krag kan huske den DR-udsendelse, der var for et par uger siden, var der en borgmester fra Gribskov med.
Der var et eksempel på, at velfærdsudlicitering var gået til et selskab i en skattelykonstruktion.
Jeg ved ikke, om borgmesteren i Gribskov er blevet klogere, eller hvad der er sket – det skal jo altid være tilladt – men han mener i hvert fald i dagens Politiken, at man skal stille nogle krav.
Han skriver: »Kapitalfonde kan altså i stigende grad stå bag de firmaer, som leverer omsorg, pasning og pleje af danskerne.
Det skærper behovet for, at vi på nationalt plan tager politisk stilling til, hvilke krav vi vil stille til kapitalfondenes engagement i den offentlige velfærd.«
Det var jo sådan lidt i forlængelse af det, hr. Frank Aaen også sagde i form af eksemplet med Region Syddanmark.
Der er altså en stigende interesse, selv fra borgerlige borgmestre, som udliciterer, for, at vi politisk skal gøre det muligt at stille krav.
Så vil fru Astrid Krag kommentere det?
Astrid Krag (S), 2014-11-27:
Jamen som jeg også var inde på i min tale, forstår jeg den danske skattelovgivning sådan, at der faktisk allerede i dag er nogle forskellige værnsregler.
De er måske ikke branchespecifikke, så det retter sig ikke særligt imod at sikre et værn mod spekulation inden for velfærdsydelser, som er det, jeg hører SF's ordfører er optaget af, men sådan set mod brancher generelt.
Det kunne da være, det var relevant at få oversendt en oversigt til Skatteudvalget over, hvad det egentlig er for nogle værnsregler, vi har.
For som jeg forstår det, har vi bedre værnsregler end f.eks. Sverige, hvor man jo også i det program har kunnet høre om, hvordan en svensk kapitalfond spekulerer i reglerne og byder ind på velfærdsydelser, og at det har haft en masse negative konsekvenser.
Det ville jeg faktisk synes ville være ret relevant at få oversendt til udvalget, altså hvad det så er for nogle værnsregler, vi har.
For jeg synes i hvert fald, det er rigtig godt, hvis vi er bedre rustet til at modstå den slags spekulationer, end man har været det i Sverige.
Benny Engelbrecht (S), 2014-11-27:
Principielt er jeg jo optaget af, at skattelylande ikke skal være skattelylande længere, al den stund at hele pointen i det arbejde, som vi foretager, jo skal være det, at vi slipper for, at man kan foretage skatteunddragelse, især skatteunddragelse, som eventuelt måtte foregå på noget, der ligner et retmæssigt grundlag.
Men principielt må jeg så også bare understrege, at jeg mener, at et gennemstrømningsselskab i Luxembourg qua de ting, jeg allerede har været inde på, er noget, som gør, at man ikke kan slippe for en beskatning i sidste ende.
Jeg synes, at det lige er værd at få slået fast, at det ligger der jo et sagskompleks på, som ikke er afsluttet, for en række store multinationale virksomheders vedkommende.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-11-27:
Jeg kan forstå på regeringen og skatteministeren, at man er modstander af selskaber, der opererer fra skattely, og så vil jeg bare høre, om skatteministeren ikke kan genopfriske vores hukommelse: Hvorfor var det sådan en fantastisk idé, at man solgte dele af DONG til selskaber, der netop opererer fra skattely?
Jeg synes, at skatteministeren – meget belejligt – ikke kom ind på, hvorfor det var en helt fantastisk idé at sælge dele af DONG til et selskab i skattely, men det kan man måske følge op på i anden runde.
Men mens debatten kørte og vi var nogle, der prøvede på at få det stoppet, gjorde finansministeren meget ud af at sige, at det her simpelt hen var det bedste for Danmark.
Jeg vil sådan set
lige høre, om skatteministeren stadig væk står ved, at det var det bedste for Danmark, at man solgte dele af DONG til et selskab i skattely, når man nu står i dag og siger, at man faktisk er modstander af selskaber i skattely.