Steen Gade (SF), 2011-01-27:
Tak for det.
Vi har inden for de sidste uger fået to rapporter, en fra Danmarks Miljøundersøgelser og en fra GEUS, som viser, at vi på meget væsentlige områder i Danmark har en klar tilbagegang på biodiversitet.
Rapporten fra GEUS viser, at vi nu også ser nogle af de giftstoffer i grundvandet, som bruges massivt i landbruget, og som vi ikke havde regnet med at se i grundvandet.
Der, hvor fokus så er, er, hvordan vi lever op til det vandrammedirektiv, som vi gik med til i år 2000.
Det var i år 2000, og i dag er det år 2011.
Siden år 2000 har embedsmænd i Landbrugsministeriet og i Miljøministeriet systematisk arbejdet på at lave det grundlag for, hvordan Danmark skulle implementere det her – i 10 år har man arbejdet på det.
Når man så får lidt modstand, fordi man ikke har gjort noget i tide – og det er jo det, der desværre er realiteten i de her 10 år – så udsætter man det, og mens man udsætter det, finder man ud af, at man også vil underminere det.
Det er jo sådan set det, der reelt er illustreret i dag, det står sådan set i regeringspartiernes og Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse, godt nok i form af fine ord, nemlig det med at »kvalificere grundlaget yderligere«, og at der skal være vandløbsvedligeholdelse.
Det betyder vel, at man skal skærpe vandløbsvedligeholdelsen i forhold til det, der var vedtaget.
Der er det med ålegræsværktøjet, der er det eneste, vi har, og som vi videnskabeligt har brugt i alle årene, mens vi har arbejdet med det her, og det er jo, om man kan se, om man kan finde nogle andre måder at måle på, som man så ikke rigtig ved noget om.
Der er det med baseline, og det betyder, at man vil sammenligne nogle andre lande med, hvad Danmark allerede foretaget.
Men det er jo ikke sådan, man efter min opfattelse kan arbejde seriøst i et land.
Det, der skal stå i fokus, er natur- og vandkvalitet.
Foruden det, vi har diskuteret om kvælstof, som er en landbrugsdiskussion, og som man altså er ved at løbe fra, er fosfordiskussionen jo også en landbrugsdiskussion.
Og her har jeg heller ikke forstået, at man overhovedet ikke kigger på det der med dræn.
Hvis vi gjorde det, var vi nået langt længere.
Men det andet er så det åbne land, og her har vi den ubehagelige ting, at kommunerne, når vandplanerne ikke er vedtaget, så heller ikke for alvor går i gang med deres planlægning.
Sådan er det, og derfor har vi jo på det her punkt haft et vakuum i 4-5 år.
Connie Hedegaard kiggede på det i 2006, men så ved jeg ikke, om der er sket noget siden.
Det er jo sådan noget, der gør, at vi i dag har fået en henvendelse fra de virksomheder, som arbejder med miljøteknologi på vandområdet, for de holder ikke til, at det hele bliver udsat og udsat.
Så sidder vi jo her og har en kerne af virksomheder, som kom i gang, fordi det danske Folketing i slutningen af 1980'erne tog sig sammen med at lave den vel skrappeste regulering omkring en vandplan, nemlig vandmiljøplan I, og nu står de og risikerer, at yderligere udsættelser er på dagsordenen.
Jeg synes faktisk, der er en rimelig stor alvor her i dag.
Det, man selvfølgelig skal, er jo at gøre noget af det, vi foreslår.
Vi skal lave lokale kvoter i stedet for det der monstrum, som regeringen var i gang med.
Vi skal bygge på naturtiltag lokalt, og det er også at gå ind for det med dræn og lave løsninger og samarbejde med landmænd i lokalområder, altså et lokalt samarbejde om at lave løsninger, hvor vi inddrager landbruget.
Noget af det værste, der er sket for dansk landbrug, er, at man har haft et VKO-flertal, som ikke har holdt ved, hvad angår deres mål.
I dag står man sådan set måske og får rigtig meget i nakken.
Og derfor foreslår vi en kommission, så man kan se, hvordan man får landbrugets økonomi til at kunne spille sammen med de nødvendige tiltag, så man får en natur- og miljøindsats, der kan hænge sammen med, at der også er økonomi i erhvervet.