runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Rod (RV), 2014-04-10:
Vi har en række lands- og landsdelsdækkende undervisningstilbud, som gør en stor forskel for de børn, der er døve og hørehæmmede, døvblinde, synshandicappede eller fysisk handicappede.
Og vi vil rigtig gerne have noget mere af den viden fra institutionerne ind i vores almindelige skoler.
Med det her forslag foreslår vi så, at kommunalbestyrelserne skal have mulighed for at overtage de lands- og landsdelsdækkende tilbud.
Lovforslaget indeholder en masse tekniske regler om det praktiske i forbindelse med en sådan overtagelse – hvad der gælder for bygninger og medarbejdere osv. – men det vigtige for mig er formålet med lovforslaget, nemlig at vi sikrer en stærkere sammenhæng mellem specialundervisningen og den almindelige undervisning.
Vi skal fortsat have stærke lands- og landsdelsdækkende tilbud, samtidig med at vi skal blive bedre til at skabe læringsmiljøer for alle børn i den almindelige undervisning.
Derfor skal vi også måle succesen på, at vi lykkes med begge dele.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-04-10:
Da vi har en række tilhørere i dag, vil jeg bare sige, at det her er et godt eksempel på det samarbejdende folkestyre, for alle Folketingets partier er sammen om det her.
Normalt hører man måske ofte, at vi bare er uenige og ikke kan finde ud af noget som helst her i salen, men det kan vi faktisk.
Vi arbejder rigtig meget sammen, og det her er et eksempel på dette.
Aftalen går egentlig meget enkelt ud på, at vi skal sikre, at den viden, der er i specialinstitutioner, ikke går tabt.
Det gør vi så, ved at en eller flere kommuner kan overtage det fra regionerne.
Hensigten er, at der så bliver et tættere samarbejde mellem kommunernes almindelige undervisning i folkeskolerne og den specialundervisning – den meget specialiserede specialundervisning – som er nogle enkelte steder rundtomkring i landet.
For Dansk Folkeparti er det jo afgørende, at vi har den specialundervisning, og at vi fortsat sikrer den.
Det er undervisning til døve, synshandicappede, hørehæmmede, og det er også til børn, der har svære motoriske forstyrrelser, eller som har en hjerneskade.
Så er det også vigtigt at sige, at man ikke bare kan overtage sådan en institution.
Det kan kun ske hvert fjerde år.
Alt i alt skal jeg ikke uddybe det, som Venstres og Socialdemokraternes ordførere har sagt fra talerstolen.
Vi bakker fuldt op om det, og vi står ved aftalen og er egentlig forholdsvis fortrøstningsfulde, trods det at der har været enkelte kritiske røster fra høringsorganer som Danske Handicaporganisationer, men der kunne vi jo se i høringssvarene, at det til dels også er blevet indarbejdet i lovforslaget.
Så Dansk Folkeparti siger ja til lovforslaget.
Annette Lind (S), 2014-04-10:
For os Socialdemokrater er det helt afgørende at sikre viden og de nødvendige tilbud på det specialiserede undervisningsområde, og det er det, som lovforslaget i dag handler om.
Men jeg vil egentlig gerne starte et lidt andet sted.
For nogle år siden, da strukturreformen blev diskuteret, var Socialdemokraterne bl.a. bekymrede for det specialiserede område, og det var en af de tungtvejende grunde til, at vi ikke stemte for reformen.
Derfor er jeg også glad for, at regeringen gennemførte en evaluering af kommunalreformen for at se nærmere på arbejdsdelingen mellem kommuner, regioner og staten på bl.a. det specialiserede områder.
Evalueringen viste, at der var en række udfordringer med organiseringen af området med hensyn til ansvarsfordeling og videreudvikling af tilbuddene.
Derfor er det også rigtig godt og fornuftigt, at der er indgået en bred aftale blandt Folketingets partier om en justering af reformen, hvor vi netop retter op de steder, hvor der er problemer.
Så tilbage til lovforslaget i dag.
Med det her lovforslag etableres en ny national koordinationsstruktur, der skal give Socialstyrelsen en ny rolle for at sikre, at der er de fornødne tilbud inden for området.
Kommunerne får mulighed for at overtage de regionale og landsdelsdækkende undervisningstilbud, der styrker sammenhængen mellem den almindelige undervisning og den mere specialiserede specialundervisning.
Fra socialdemokratisk side har vi selvfølgelig bidt mærke i høringssvarene fra bl.a. Danske Handicaporganisationer, ligesom vi har mødtes og talt med forskellige organisationer, mens lovforslaget har været undervejs.
Vi mener dog, at der er fundet en rigtig god model, som kan sikre den nødvendige specialviden og det nødvendige antal pladser inden for de mere specialiserede områder.
Det er selvfølgelig noget, vi fortsat vil følge meget tæt, og som jeg startede med at sige, ligger det os netop meget på sinde at sikre det specialiserede område.
Karina Adsbøl (DF), 2014-04-10:
Tak for det, formand.
Dansk Folkeparti har rejst denne forespørgselsdebat med ordlyden: »Vil ministeren redegøre for, om kommunerne lever op til intentionerne og lovgivningen i Barnets Reform?«
Det har vi gjort, fordi vi er bekymrede.
Vi er bekymrede for, at udsatte familier og børn ikke får den hjælp, de har brug for.
Ministeren har også selv udtalt, at der er udfordringer på området, og til Altinget.dk har ministeren sagt, at han vil have mere evidens på området, at der mangler kvalitet, og at det vigtigste er at finde løsninger.
Og jeg er fuldstændig enig med ministeren i, at det er vigtigt at finde løsninger.
Vi ved fra vores nabolande, at obligatorisk familierådslagning og netværksmøder virker; her afdækker man familiens og netværkets ressourcer.
Færre børn bliver anbragt uden samtykke.
I 2012 traf kommunerne 347 afgørelser uden samtykke.
Ankestyrelsens undersøgelse fra 2011 viser mangel på handleplaner og mangel på børnefaglige undersøgelser.
Praksisundersøgelsen viser desuden, at kommunerne i 62 pct. af sagerne ikke har overholdt regler og praksis.
De hyppigste årsager til, at sagsbehandlingen ikke følger alle lovkrav, er, at kommunen ikke udarbejder en børnefaglig undersøgelse, at handleplanen ikke er udarbejdet, før kommunen træffer en afgørelse, og at kommunen ikke indhenter samtykke fra alle relevante parter i sagen.
Det første år efter oprettelsen af Ombudsmandens Børnekontor modtog de 520 klager, og de 56 henvendelser kom direkte fra børnene eller de unge selv.
Vi er bekymrede over alle de henvendelser, vi får omkring dette, også over det, medierne skriver.
Forleden bragte BT en artikel, hvori formanden for Trillingeforældreklubben siger, at det er meget almindeligt, at kommunerne ikke hjælper, før det er gået galt.
I en artikel i Avisen.dk forleden dag omtales en ny undersøgelse, der viser, at offentligt ansatte i vid udstrækning holder mund om kritisable forhold på jobbet, og at dette også gælder socialrådgivere, der bl.a. sidder med tunge børnesager med stor mediebevågenhed; de kan have tendens til at klappe i om forhold, de ikke synes er i orden.
Formanden for Dansk Socialrådgiverforening, Majbrit Berlau, siger til Avisen.dk., og jeg citerer: »Det er i hvert fald ikke sådan, at man uden betænkeligheder ytrer sig.
Men hvis det handler om generelle forhold, hvor man for eksempel ikke kan forsvare det faglige niveau eller nedskæringer.
Der møder jeg socialrådgivere, som ikke tør sige det højt«.
Jeg ved, at vi fra Folketingets side lovgivningsmæssigt har forbedret indsatsen gennem disse mange år, men jeg oplever desværre også, at lovgivningen ikke altid fungerer i praksis.
Socialministeren sagde forleden i nyhederne – jeg tror, det var omkring integration han udtalte sig – at det ikke er tid til mere snak, der skal handling til.
Og det vil jeg også gerne høre ham sige på socialområdet.
Jeg ser frem til debatten.
Tak for ordet.
Benny Engelbrecht (S), 2014-04-10:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi ikke skal skabe en incitamentsstruktur, hvor det er sådan, at der er kommuner i dette land, som kan have et problem i forhold til potentielle oversvømmelser, og som siger til deres borgere: Går den, så går den!
Hvis der sker en stormflodsskade og vi ikke har gjort den nødvendige forebyggende indsats, så er der bare en stormflodsordning, der går ind og dækker det.
Det må være grundprincippet, at vi altså skal sikre os, at man foretager de nødvendige forebyggende tiltag.
Der synes jeg det er en helt relevant debat at tage, om der er kommuner i denne konkrete sag, som måske ikke har foretaget sig tilstrækkeligt.
Det er ikke alene en opgave, som vi kan løse og diskutere i Erhvervsudvalget, men heldigvis også i det udvalg, som hr. Jørn Dohrmann bl.a. sidder i, nemlig Miljøudvalget.
Jørn Dohrmann (DF), 2014-04-10:
Det lyder mest som sådan en gang sniksnak, fordi hvis man virkelig vil hjælpe de her folk, kan man gå ind og se, hvem det er, der har en godkendt bolig i sin kælder.
Det kan jo ikke være et problem.
Det er jo heller ikke et problem i andre sager, hvor man skal til at gøre skaden op, at diskutere, hvor meget der skal være omfattet.
Det kan give et arbejde i sig selv, men jeg mener da, at det bør være i alles interesse, ligesom det har været i Dansk Folkepartis interesse, at hjælpe de folk, der er kommet i klemme her.
Benny Engelbrecht (S), 2014-04-10:
Jeg vil i fremtiden foretrække, når hr. Flemming Damgaard Larsen forsøger på at citere mig for ting sagt fra Folketingets talerstol – jeg kan godt forstå, at hr. Flemming Damgaard Larsen tager hovedtelefoner på, så han bedre kan høre, for der er faktisk meget støj i salen igen – at han så citerer mig korrekt.
Og som sagt meget præcist har jeg på intet tidspunkt sagt, at man ikke kan henvende sig som borger.
Det vil jeg blot understrege endnu en gang.
Med hensyn til hvem der skal have æren for det stykke arbejde, som er blevet foretaget, vil jeg nu vove at komme med den simple påstand, at enhver, som har deltaget aktivt i dette arbejde, skal æres, som æres bør.
Bundlinjen er da i hvert fald, at vi har en aftale, som omfatter samtlige Folketingets partier.
Jeg er glad for, at hver eneste har deltaget aktivt i arbejdet med at få lavet en løsning, som ser god og fornuftig ud, men at vi samtidig har forpligtet os til, at der bliver foretaget en grundig evaluering af ordningen, for der har selvfølgelig været elementer af konkret sagsbehandling i lovforslaget.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-04-10:
Men lad det være!
Men jeg er også meget forundret over, at den socialdemokratiske ordfører fra talerstolen tager æren for alle de forbedringer, der er sket i lovforslaget.
Regeringen, og dermed Socialdemokratiet og Radikale, har fremsat et lovforslag, der var helt utilstrækkeligt.
De andre partier i Folketinget har gjort en kæmpeindsats for at forbedre lovforslaget, og det er lykkedes i nogen grad, ikke fuldt ud og ikke godt nok, men i nogen grad.
Hvorfor står den socialdemokratiske ordfører her og tager æren for noget, som de andre partier i virkeligheden skulle have æren for?
Benny Engelbrecht (S), 2014-04-10:
Jeg er utrolig glad for, at Folketingets formand for kort tid siden bad Folketingets medlemmer om at være mere stille, for det er ganske tydeligt, at hr. Flemming Damgaard Larsen ikke har haft mulighed for at høre, hvad det rent faktisk var, jeg sagde.
Jeg sagde lige præcis, at enhver borger til enhver tid har lov til at henvende sig til Folketinget, og det vil vi også lytte til.
Jeg vil gerne gentage det: Enhver borger i dette land har lov til at henvende sig til dette Folketing, og det vil vi gerne lytte til.
Men jeg advarede mod, at vi blander den lovgivende magt og den udøvende magt sammen; jeg går ud fra, at hr. Flemming Damgaard Larsen er klar over, hvad der står i grundloven, og at jeg ikke behøver at minde nærmere om det.
Men det var ikke en bemærkning, som var henvendt til borgerne i dette land.
Det var en bemærkning, som var henvendt til alle Folketingets medlemmer.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-04-10:
Jeg må sige, at jeg er noget rystet over den socialdemokratiske ordførers udsagn her.
Den socialdemokratiske ordfører ønsker ikke, at borgere, der er kommet i klemme i systemet, må henvende sig til Folketinget.
Den socialdemokratiske ordfører vil ikke have, at borgere, der kan konstatere, at lovgivningen ikke bliver administreret korrekt, må henvende sig til Folketinget.
Hvad er det for et syn at have?
Jeg er dybt rystet over det.
Kan ordføreren prøve at argumentere lidt bedre for, hvorfor borgerne ikke må henvende sig til Folketinget?
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-04-10:
Tak, hr. formand.
Jeg synes jo, at hr. Benny Engelbrecht i og for sig har ganske ret i en pointe – og det vil jeg da gerne kvittere for – nemlig det med, at vi egentlig ikke har en tradition for at sagsbehandle her i Folketinget.
Men det er så bare sådan, at i takt med at man kommer længere og længere ind i en meget kompliceret lovgivning, hvor der findes en lang række forskellige sikkerhedsmæssige aspekter set i forhold til folks policer på de ejendomme, de har, kommer man jo ikke udenom, at der også er nogle eksempler, hvor forskellige kommer i klemme i systemet.
Derfor kan det ikke undgås, at vi også nogle gange kommer til at tage udgangspunkt i nogle af de sager, som vi har oplevet som politikere, og det synes jeg egentlig ikke at der er specielt meget forkert i.
Nogle folk har en af kommunen godkendt kælder. Den er godkendt til beboelse, det står i deres BBR, det er en del af deres beboelse, det er ikke et depotrum, men beboelse.
Mener ordføreren ikke, at det er et grundlæggende problem, når vi nu har vedtaget denne aftale, hvori vi siger, at de som udgangspunkt skal sidestilles med alle andre i almindelige forsikringspolitiske spørgsmål, at der altså er et hul i lovgivningen her, hvor ganske få grundejere kommer i klemme, nemlig dem, der har offentligt godkendt beboelse under terræn?
Christian Juhl (EL), 2014-04-10:
Jeg prøver lige en gang til.
Hvis nu Danmark kunne lave en relativt billig indsats ved at hjælpe og ved at samarbejde med tredjeverdenslande, som står over for en industrialisering, og det så viser sig, at vi på kloden, også i Danmark, slipper for en forurening, ville det så ikke være alle pengene værd alligevel?
Det er måske endda billigere end den indsats, vi er nødt til at gøre i Danmark for at følge med klimakravene, hvis vi også hjælper tredjeverdenslandene med at løse deres, og dermed kommer vi hurtigere til målet, ved at vi samarbejder, frem for at vi bare siger, at det må de da selv om.
Det er jo også danske borgere, der har gener af de klimaproblemer, der vil opstå i løbet af de kommende år, selv om de kommer fra andre lande.
Benny Engelbrecht (S), 2014-04-10:
Det vil kræve, at man lavede en dispensation fra den praksis, der er.
Det er jo sådan, at når man har en forsikringspolice, fremgår det af den, at i tilfælde af stormflod dækker forsikringen ikke.
Gældende lov er, at man ikke dækker beboelsesarealer, som ligger under terræn.
Der dækker man ikke, hvis der sker skader på løsøre.
Så regelgrundlaget for det her har været fuldstændig klart.
Så spørgsmålet, som hr. Jørn Dohrmann stiller, er altså, om man så kan lave en undtagelse, der betyder, at man med tilbagevirkende kraft kan sætte dette ud af kraft – i øvrigt på en måde, så vi ikke ved, hvor mange skader det ville omfatte, og hvor stor en omkostning det ville være.
Det ville i øvrigt under alle omstændigheder være ekstremt svært at opgøre det, al den stund at det her er skader, der skete i december måned.
Det er meget svært her i april at opgøre, hvad der stod i den pågældende kælder på det tidspunkt, og hvilken skade der er sket i forbindelse med det.
Så det er under alle omstændigheder meget vanskeligt at begynde at opgøre det nu.
Jørn Dohrmann (DF), 2014-04-10:
Jeg vil gerne spørge om, hvorfor de her folk skal efterlades i et tomrum.
Jeg vil spørge hr. Benny Engelbrecht, om man ikke kan afsætte en sum til de her folk.
Hvis man ikke er helt klar over, hvor mange det drejer sig om, kan man så ikke afsætte 10 mio. kr. for at hjælpe de her folk i stedet for at sige, at det kigger vi på senere?
Det ved vi jo godt er det, politikere normalt gerne vil gøre, fordi det er en slags syltekrukke.
De har jo betalt til forsikringer for de her kælderrum.
Man har jo godkendt dem i BBR.
Jeg tror, der er mange folk derude, der siger, at når det er godkendt i kommunen, i BBR, hvorfor kan de så ikke også få hjælp, når regeringen har indvilliget i at ville lave noget på det her område, hvor vi alle sammen har presset på for, at der skulle ske noget.
Der er kommet forbedringer, men hvorfor vil man ikke give dem muligheden for at få de sidste med?
Er det bare en speciel taktik fra regeringens side, at tiden bare skal trækkes ud her?
Benny Engelbrecht (S), 2014-04-10:
Men jeg må igen minde om, at samtlige af Folketingets partier, herunder hr. Hans Christian Schmidts parti, Venstre, den 26. marts – det er ikke særlig længe siden – indgik en aftale, hvor der netop udtrykkeligt står, at spørgsmålet om kældrene er et spørgsmål, som vi har tænkt os at håndtere i forbindelse med den efterfølgende evaluering.
Hans Christian Schmidt (V), 2014-04-10:
Jeg skal ikke belære ordføreren om noget, men jeg skal bare minde ordføreren om, at fordi man er mange om at lave noget, behøver det ikke at være godt.
Jeg har aldrig holdt nogen af jer ansvarlige for det, jeg har også påtaget mig mit ansvar for det, vi har lavet, men vi har her fundet ud af, at vi har begået en fejl, og det kan dette Folketing ikke tage sig sammen til at sige til de mennesker, der får deres økonomi smadret, fordi de bor i en kælder.
De har betalt de forsikringer, der skulle være, de har garderet sig alt, hvad de kunne, men fordi der tilfældigvis ikke står noget om kældre, men det kun er al anden slags helårsbeboelse, så bliver de straffet og får hele regningen i dag.
Det skal vi leve med, når vi om et øjeblik trykker på den grønne knap.
Benny Engelbrecht (S), 2014-04-10:
Så skal jeg lige minde hr. Hans Christian Schmidt om, at det er en ordning, som har eksisteret siden 1991 – også med støtte fra Venstre.
Først vil jeg tilkendegive, at jeg i forhold til hr. Skibbys bemærkninger om arbejdet synes, at det jo tydeligt har vist sig, at der, når vi lægger os op ad forsikringspraksis på en række områder, også kan være et efterfølgende behov for, at vi meget nøje følger med i, om den forsikringspraksis eventuelt måtte udvikle sig.
Derfor vil der også både i det umiddelbare udvalgsarbejde og i det efterfølgende, f.eks. i forbindelse med høringen, pågå en vigtig opgave for os i Erhvervsudvalget med at holde øje med, hvordan den praksis udvikler sig, for det vil jo også påvirke de beslutninger, vi har lavet i forbindelse med lovforslaget. Når det er sagt, spørger hr. Skibby også til det med beboelse.
Jeg synes bestemt, det er noget, vi skal uddybe i forbindelse med den nærmere udredning, som skal ske fremadrettet for at lave en eventuel yderligere justering af loven, for jeg mener faktisk, at det er afgørende, at vi får set på, hvorfor der er kommuner, der måske i større omfang end andre har tilladt, at man godkender beboelse i lavtliggende områder, hvor der er en risiko.
Det er et problem, og det bliver vi nødt til at uddybe nærmere.
Hans Christian Schmidt (V), 2014-04-10:
I hvor høj grad man ønsker at tage en debat med kommunerne om, hvordan de godkender boliger til beboelse, vil jeg slet ikke komme ind på i dag, i hvor høj grad vi ønsker at hjælpe dem med en kælder, som er blevet ramt, har vi også været inde på, og det har også været sådan, at det kan vi altså ikke finde et flertal for, så det ligger der også.
Men vi er nødt til at holde helt fast i, at det, når det drejer sig om de mennesker, hvis kældre her er blevet ramt, bare er sådan, at man ikke får noget feel good, når man om et øjeblik stemmer.
Det er altså mennesker, der ikke har haft en chance for at forberede sig på det her, de har ikke haft en chance for at tage nogle forholdsregler, der gjorde, at de undgik at få regninger på 100.000 kr., 200.000 kr., 300.000 kr.
Vi kunne med et fingerknips have sagt: Godt, har I fået godkendt jeres kælder til at bo i, og lever I der med jeres familie, så skal I selvfølgelig behandles som alle andre, der har en helårsbeboelse.
Men vi ønsker helt eksplicit at ramme dem, der bor på den måde.
Det kunne man godt sige nogle ord om, der gør, at det kunne blive lidt ophedet, så det vil jeg lade være med. Men man skal huske, at de mennesker er forsikret, de har betalt, hvad de skulle, alt er i orden, men kun fordi vi ikke har valgt at lade dem være omfattet, får de ikke nogen penge og skal betale det hele selv.
Benny Engelbrecht (S), 2014-04-10:
Som jeg sagde, har regeringen fremsat et forslag om, at man skulle ændre stormflodsloven, og søgt at få et bredt flertal med alle Folketingets partier.
Der er blevet arbejdet og arbejdet med det her forslag i udvalgsarbejder, i forhandlingsmøder, og ikke en eneste gang har jeg set hr. Hans Andersen være til stede ved et af disse møder.
Så hvordan hr. Hans Andersen kan have nogen som helst idé om, hvor meget vi har knoklet med det her, har jeg måske lidt svært ved at se.
Hans Andersen (V), 2014-04-10:
Tak for det.
Altså, ordføreren står sådan set her og bekræfter forløbet, og jeg glæder mig over, at vi har kunnet flytte Folketingets partier, inklusive regeringen, men man kan sige, at det har krævet en overordentlig stor kamp, f.eks. fra Folketingets partiers side.
Men den største kamp er sådan set blevet udkæmpet af dem, som har stået i deres huse og har brækket gulvene op, og som har kunnet konstatere, at enten måtte de gå fra hus og hjem, eller også måtte Folketinget gå ind og hjælpe dem, og jeg glæder mig over, at vi er kommet så langt.
Benny Engelbrecht (S), 2014-04-10:
Der har været et forløb, hvor vi har fået en klar tilkendegivelse fra regeringen om, at man ville ændre stormflodsloven, sætte et arbejde i gang i forhold til det, og søge at lave en bred aftale i Folketinget, som omfatter alle partier.
Hans Andersen (V), 2014-04-10:
Tak for det.
Det er sådan en sag, hvor vi har været ude på en lang rejse, og den er jo ikke slut endnu.
Det drejer sig jo om borgere, der er blevet ramt af stormfloden.
Det første signal, der blev sendt fra regeringen, var, at regeringen ville overveje at dække den ekstra husleje, borgerne ville få, når de flyttede ud af deres hus og skulle bo i en skurvogn.
Det var det signal, der blev sendt i starten af januar, da man ligesom skulle reflektere over, hvordan man nu skulle håndtere det her, og det siger jeg bare, for at vi lige minder hinanden om, hvordan det her forløb nu er foregået.
Nu er vi så endt med en aftale, hvor vi sådan set har rykket det, fra at det kun dækkede en ekstra husleje, til at familierne kan komme videre.
Benny Engelbrecht (S), 2014-04-10:
Men hr. Hans Kristian Skibby har jo helt ret i, at det er udsædvanligt, at man har relativt mange BBR-godkendelser i forbindelse med ejendomme, hvor en del af beboelsen ligger under terræn.
Men det, vi også må konstatere, er, at loven er meget klar, det er forsikringspolicerne i øvrigt også, og har været det siden 1991, i forhold til, at det, der ligger under terræn, altså ikke er dækket, når det gælder løsøre.
Og det er, for at man skal forhindre og undgå og forebygge, at det her sker.
Derfor er spørgsmålet jo i virkeligheden, om der er kommuner, som har været for rundhåndede med at godkende det her, og som ikke har foretaget en tilstrækkelig forebyggende indsats.
Det synes jeg vi skal have uddybet, ikke mindst i den høring, som vi kommer til at lave.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-04-10:
Jo, men det er jo myndighederne i kommunen, der har givet folk den her BBR-godkendelse.
Jeg tror, hr. Benny Engelbrecht deler min tillid til og respekt for BBR-systemet, og det er jo noget, man bruger ved alle køb og salg af fast ejendom i Danmark.
Det er noget, man bruger, når man kommer som køber til en ejendom og siger: Hvad er det for en ejendom, jeg er ved at købe?
Det har betydning for en ejendoms værdi, hvorvidt man kan få lov til at bruge sin kælder til beboelse eller ej.
Der synes jeg måske Socialdemokraterne og hr. Benny Engelbrecht burde reflektere lidt mere over, ikke kun hvad der sker fremadrettet, men også hvad der er sket, for der er jo nogle borgere her, som kommer i klemme rent økonomisk.