runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2007-02-22:
Jeg skal ikke trætte Tingets ærede medlemmer med at bruge tid på at forklare de tekniske ting i forslaget.
Der er dog en lille ting, jeg lige vil hejse flaget for, og som vi vil gøre en del ud af at undersøge under udvalgsbehandlingen.
Det drejer sig om hele spørgsmålet om, hvorvidt de her tilslutningsledninger til havvindmølleparkerne skal laves af luftbårne eller nedgravede kabler.
Vi ved jo, det er en del dyrere at grave kabler ned.
Spørgsmålet er, hvor meget dyrere det er, og hvilke områder de her kabler kommer til at gå igennem.
Der har jo allerede nu rejst sig en vis diskussion lokalt om det, og det er selvfølgelig noget, som vi vil undersøge undervejs i lovgivningsprocessen.
På linje med de øvrige ordførere kan vi tilslutte os lovforslaget, der, så vidt vi kan gennemskue det noget tekniske forslag, vil føre til et mere gennemskueligt og også mere effektivt afregningssystem.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-02-22:
Nu er det svært at få den store principielle debat om dette lovforslag.
I Det Konservative Folkeparti sætter vi selvfølgelig stor pris på, at der er en række forenklinger og præciseringer af den nuværende lov om tilskud til elproduktion, og på den baggrund kan vi naturligvis støtte lovforslaget.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-02-22:
I SF kan vi også tilslutte os L 126.
Det kan vi i øvrigt også med L 125, hvor jeg desværre ikke var til stede under førstebehandlingen inden frokost.
Med hensyn til L 126 er det jo nogle relativt tekniske ændringer, men et af områderne, nemlig industriel kraft-varme er jo i høj grad interessant.
Så jeg ville egentlig gerne spørge ministeren, om der også er planer om en bedre udnyt telse af industriel kraft-varme, og om ministeren også vil give et bud på, hvor stor kapacitet vi stadig væk har, som vi ikke udnytter i vores almindelige varmesystem.
Tina Petersen (DF), 2007-02-22:
Vi har et lovforslag i dag, som skal ændre tilskuddet til elproduktionen, som det fremgår af det ovennævnte.
Teksten i forslaget drejer sig om, at man skal ændre en allerede eksisterende tilskudsordning fra at være løbende til nu at kunne gives som et engangsbeløb.
Der ændres altså ikke ved tilskuddets størrelse, men det drejer sig om en omlægning, som samtidig giver et større incitament til at overgå til en elproduktion på markedsvilkår.
Den omlægning vil hverken stille de industrielle kraft-varme-værker bedre eller dårligere.
Formålet er at forenkle systemet administrativt, men også med hensyn til tilsynet med elproducenterne.
Kl.13.05
Det gøres ved, at Energinet.dk fremover varetager den administrative kontrol og opdaterer oplysninger om, hvordan alt skal foregå på bedste vis.
Der er også en del af EU’s kraft-varmedirektiv, som implementeres i lovgivningen.
Det drejer sig om direktivets krav til kraft-varmeproduktionen, og den skal foregå så effektivt som overhovedet muligt.
Som det her lovforslag foreligger, kan Dansk Folkeparti tilslutte sig det.
Jeg kan ikke lade være med at kommentere Socialdemokratiets tale, for jeg tror faktisk, at alle inklusive Dansk Folkeparti er indstillet på, at vi skal have flere vindmølleparker her i Danmark.
Jeg håber sandelig, at det er det, der er fremtiden.
Lars Christian Lilleholt (V), 2007-02-22:
Dette er også et meget teknisk forslag, som handler om at lette adgangen til udbetaling af tilskud til elproduktion fra de industrielle kraftvarme-værker.
Der sker ikke ændringer i tilskuddenes størrelse, men udelukkende i måden, hvorpå man kan udbetale beløbene til kraft-varme-værkerne.
Det er faktisk hovedindholdet i det her lovforslag.
Der er også nogle ting omkring Energinet.dk, der får nogle nye beføjelser og nye muligheder for at kontrollere udbetalingen af tilskud.
Per Clausen (EL), 2007-02-22:
Jeg synes faktisk, det indeholder i hvert fald to-tre positive ting, som vi godt vil kvittere for, selv om der selvfølgelig på de områder også kunne være mulighed for, at man gik videre.
Det første, jeg vil fremhæve, er bagatelgrænsen vedrørende de såkaldte minikraftværker, hvor man i det her forslag siger, at man ikke vil gå ind og foretage en bedømmelse eller pålægge PSO-betalinger; det får man altså præciseret.
Vi synes måske i virkeligheden, at man skulle gå længere ad den vej og gøre sig nogle overvejelser om, hvordan man kunne give et større supplement til mennesker, der faktisk i en vis udstrækning forsøger at være selvforsynende med energi.
Det er ikke, fordi vi har de store forventninger om, at der kan laves noget om i det her lovforslag, det er jo forhandlet på plads, men vi vil alligevel benytte udvalgsarbejdet til at rejse nogle spørgsmål.
Det andet, jeg vil sige, og som vi også er meget positive over for, er ændringen af forbrugerrepræsentationskravene i elforsyningsloven, hvor der gives en længere frist, sådan at man får en mulighed for at igangsætte en ordentlig valgprocedure.
Hvis man skal have en forbrugerrepræsentation, er det vigtigt, at der er tid til at lave den slags ting ordentligt og grundigt, og vi synes faktisk, at den smule forbrugerindflydelse, der er tilbage på det her område, er vigtig at bevare.
Vi vil nok også i udvalgsarbejdet rejse nogle enkelte andre problemstillinger med hensyn til, hvordan man gennemfører de her valg, fordi det er vores klare opfattelse, at den meget lille interesse for at deltage i valghandlingen nogle steder er udtryk for, at elselskaberne måske i virkeligheden heller ikke er så forfærdelig interesserede i at få en ordentlig proces.
Så det kan godt være, man skal have indarbejdet nogle minimumskrav, der skal opfyldes, til, hvordan sådanne valg skal foregå, i stedet for i meget stor udstrækning at overlade det til elselskaberne.
Men det, at vi godt kan finde på nogle andre ting, som burde være løst i forbindelse med den her lov, skal ikke forhindre, at vi også støtter det element.
Den dobbeltafregning lyder næsten sympatisk, for det betyder vel, at det, som Keld Albrechtsen kæmpede for dengang i forhandlingerne, nemlig at man skulle betale stort set det hele for på den måde at forhindre, at der skete sådan en afståelse, i nogle tilfælde er sket i praksis.
Der er selvfølgelig ikke nogen grund til at rette op på, hvis nogle af Enhedslistens ønsker er blevet til virkelighed.
På den anden side vil jeg godt sige, at hvis Enhedslistens politik sætter sig igennem tilfældigt og vilkårligt, fordi der er nogle tekniske mangler i lovgrundlaget, skal det ikke forhindre os i, at vi godt kan stemme for lovforslaget.
Enhedslisten vil altså støtte det her lovforslag, men alligevel forbeholde os ret til at rejse et par spørgsmål i løbet af udvalgsarbejdet.
Så kan det jo være, at det også på et eller anden tidspunkt kan blive taget med i nogle af de forhandlinger, der foregår mellem de særligt udvalgte partier i Folketinget.
Arne Toft (S), 2007-02-22:
Jeg er i det store og hele enig med Venstres ordfører.
Det er et administrativt og teknisk forslag.
Den store ændring kom med vedtagelsen af L 50 i 2003.
Her afskaffede VK-regeringen og Dansk Folkeparti produktionstilskuddet til nye industrielle kraft-varme-anlæg.
Det var en lov og en aftale, som blev til uden vores medvirken, og også uden at regeringen ønskede, at vi skulle deltage.
Vores dagsorden var dengang at videreføre et tilskudssystem til elproduktion, som også er et led i den danske energipolitik, der medfører en udnyttelse af alle energiressourcer bedst muligt.
Men det skal ikke være med til, at vi ikke er positive over for det forslag her.
Det støtter vi, i og med at vi også kan se, at det kan give en lettelse for elproducenterne.
Jeg vil godt afslutningsvis sige, at det kan være hårdt en gang imellem, når man føler, at aftaler ikke bliver overholdt, men det er også hårdt, når man har aftaler, og jeg vil godt opfordre energiministeren til at skubbe på, så aftalen om vindmølleparken af 29. marts 2004 bliver effektueret.
Jeg tror, at det også er et ønske ministeren har, og hvis vi kan være med til at skubbe lidt på, tror jeg også, den kommer i gang, og at vi får den gennemført så hurtigt som muligt.
Vi støtter forslaget.
Pernille Frahm (SF), 2007-02-23:
Det var godt, at jeg fik lidt tid til at komme herop.
Jeg ligger meget på linje med den foregående ordfører.
Jeg tror, vi alle sammen er meget påvirkede af de fortvivlede eksempler, vi har set fra plejehjem og bosteder her på det sidste, som er lavet med skjult kamera.
Der er jo ikke nogen, der kan undgå at blive påvirket af det og føle afmagt og vrede og desperation og have den oplevelse, at nu må vi gøre noget.
Så tror jeg, at man i regeringen har siddet og tænkt de samme ting med, at nu må der gøres noget, og så sidder vi med det her – det er »noget« – og så skal vi gøre det.
Det er lidt ærgerligt, at man laver den kortslutning, at man tror, man kan løse alverdens problemer, ved at man laver en yderligere centralisering og kræver endnu flere mapper udfyldt, endnu flere skemaer udfyldt, endnu flere varme hænder gjort kolde.
I SF er vi meget utilfredse med den måde, man skubber ressourcer på; man påvirker medarbejdernes arbejdsindsats, så den fra at handle om den direkte kontakt med brugere, beboere osv. i stadig stigende grad handler om at udfylde skemaer, evaluere, krydse af i dokumenter, som så bliver sat ind på hylden, og som guderne må vide hvor mange virkelig får glæde af i den sidste ende.
Så er der det med politikeres deltagelse i tilsynet.
Der kan jo godt være argumenter for, at man i langt højere grad skal have et fagligt tilsyn, i det omfang man skal have et tilsyn.
Men jeg synes, det er forkert fuldstændig at tage politikerne ud af tilsynet; at give mulighed for at gøre det.
Jeg synes, det netop er meget vigtigt, at politikere er en del af det her, og at man måske i langt højere grad burde tænke politikeres opgaver om, sådan at politikere også en gang imellem følte sig forpligtede til at komme ud i den virkelighed, vi administrerer.
Måske kunne en slags praktik for MF’ere gavne lidt på, hvordan vi behandler den offentlige sektor herindefra.
Martin Lidegaard (RV), 2007-02-23:
Det forslag, vi har her, er i bedste fald overflødigt og i værste fald direkte skadeligt.
Det udspringer af en tv-udsendelse om Fælledgården, der viste nogle ganske horrible forhold for beboerne på det plejehjem.
Det var noget, der rystede os alle sammen.
Så udarbejder man et lovforslag, hvor man oven i en i forvejen meget detaljeret lovgivning om, hvor tit og hvordan der skal føres tilsyn, nu vil presse yderligere cirkulærer og skemaer ned over hovedet på både kommunerne og medarbejderne.
Derfor får det her lovforslag som konsekvens, at i stedet for at bruge mere tid og flere ressourcer på at pleje de ældre skal vi nu bruge mere tid og flere ressourcer på at udfylde flere papirer, sende flere skemaer og efterretninger ind, som alligevel aldrig bliver læst.
Det kan vi ikke støtte i Det Radikale Venstre – vi er faktisk lodret imod og kan derfor ikke støtte forslaget.
Tom Behnke (KF), 2007-02-23:
Vi vil bestemt ikke på nogen måde forhindre, at man kan lave nogle studier eller eksperimenter.
Det, jeg gav udtryk for, var, hvad der er vores udgangspunkt i den her position.
Og det, som fru Lise von Seelen skitserer her, kan vi jo godt køre parallelt med.
Jeg ved ikke helt, hvorfor det ene skulle forhindre det andet.
Vores udgangspunkt er, at når man taler om de egentlige tilsyn, som har behov for at blive bedre nogle steder – bestemt ikke alle steder; der er mange, mange steder, hvor det fungerer ganske fint – så skal det blive bedre. Og det er ikke vores opfattelse, at det bliver bedre, hvis kommunalpolitikerne er med på selve tilsynet.
Vi mener heller ikke, at det forhindrer en god dialog, at politikerne ikke er med på selve tilsynsbesøget.
Politikerne kan jo komme dagen før, dagen efter, de kan komme der så ofte, de har lyst til det.
Og man kan jo sagtens diskutere og tale med både personale og beboere om: Hvad er det, der sker her, hvordan er forholdene, hvordan er tilfredsheden, hvordan er kvaliteten?
Det kan man jo sagtens tale om, sideløbende med at man altså har nogle tilsyn, som kigger på selve indholdet.
Vi er enige med ministeren i, at kommunalpolitikerne ikke skal være med på selve tilsynene, men at det er vigtigt, at kommunalpolitikerne – sideløbende med tilsynene – har en god dialog med de forskellige plejehjem, plejeboliger, centre osv.
Det er helt afgørende.
Men med hensyn til selve tilsynsopgaven, selve det at føre tilsynet, er vi enige med ministeren i, at det ikke bør ledsages af politikere.
Lise von Seelen (S), 2007-02-23:
Jeg vil gerne stille hr. Tom Behnke et spørgsmål til den del af lovforslaget, der handler om, at de kommunale politikere skal isoleres fra tilsynet.
Det, jeg vil spørge ordføreren om, er: Hvis vi nu skal sikre, at vi får en bedre indsats over for de ældre – vi deler fuldstændig det synspunkt, at der er behov for, at vi kigger på det, også på indholdssiden – mener ordføreren så ikke, at det er rigtigt, hvad jeg sagde før i min ordførertale, altså at sådan en uvildig tilsynsenhed vil koste nogle penge at etablere, og vil ordføreren være med til at finde de penge, så de ikke skal tages ud af den omsorg, som der er så hårdt brug for udeomkring på plejehjemmene?
Pia Kristensen (DF), 2007-02-23:
Jeg vil sige til det, fru Lise von Seelen sagde, at vi skal have et udvalgsarbejde om det, og der synes jeg vi skal stille nogle spørgsmål til ministeren og så drøfte, hvad vi skal gøre for at komme videre.
Men jeg synes, vi skal gemme det til udvalgsarbejdet og så få det afdækket.
Lise von Seelen (S), 2007-02-23:
Det glæder mig meget, for jeg hører fru Pia Kristensen sige – det sagde hun også i ordførertalen – at man ønsker sådan et uvildigt tilsyn.
Det er også det, der fremgår af lovforslaget.
Så derudaf laver jeg den kobling, at vi her taler om, at vi er flere, der mener, at hvis vi skal gennemføre det her på den rigtige måde, uden at det skal gå ud over den daglige pleje og omsorg ude på plejehjemmene, skal vi finde nogle penge til det.
Martin Lidegaard (RV), 2007-02-23:
Det hørte jeg godt.
Jeg vil bare være sikker på, at hvis ikke der bliver tilført ressourcer under udvalgsbehandlingen, stemmer Socialdemokraterne imod forslaget.
Lise von Seelen (S), 2007-02-23:
Det, vi taler om her, er, hvad det er for nogle ting, vi gerne vil bringe med ind for at kvalificere såvel lovforslaget som tilsynet over for de ældre.
Nu går vi ind i det her arbejde, og vi håber da meget at vinde gehør for vores synspunkter, således at vi netop også kan få afsat de midler, det vil koste, så det ikke skal tages ud af de ressourcer, som er så mangelfulde ude på plejehjemmene og i ældreboligerne, for de har ikke noget at rutte med derude.
De har faktisk ikke penge tilovers, de mangler penge hver dag til bedre omsorg og bedre pleje, så vi kan ikke tage dem derfra.
Tom Behnke (KF), 2007-02-23:
Lovforslaget har til formål at styrke og stramme op på kvaliteten af de kommunale tilsyn på plejehjem og i plejeboliger m.v. og opfølgningen på tilsynene.
Formålet med lovforslaget er altså at sikre, at de kommunale tilsyn berører alle væsentlige forhold på plejehjemmene og i plejeboligerne, så der skabes et godt grundlag for den systematiske opfølgning på, om plejehjemmenes og plejeboligernes indsats er tilfredsstillende, og om de ældre får den hjælp, de har behov for.
Lovforslaget forbedrer dermed de ældres retssikkerhed.
Det er altså et spørgsmål om, at indholdet i kvaliteten i tilsynene har været svingende fra kommune til kommune.
Der er dermed også behov for, at tilsynene er mere systematiske, således at der kan følges op på dem.
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Lise von Seelen (S), 2007-02-23:
Hvis hr. Martin Lidegaard havde lyttet til min ordførertale, ville han have hørt, at jeg jo netop sagde, at jeg i lovforslaget manglede, at der var økonomi til at danne de her enheder, som kunne udøve det uvildige tilsyn, som kunne være en forbedring for de ældre, og det er jo nogle af de ting, vi vil bringe med ind i behandlingen af lovforslaget.
Hans Andersen (V), 2007-02-23:
Jeg vil meget gerne være med til at drøfte, hvordan vi forbedrer mulighederne over for gravide misbrugere, uanset om det er alkohol- eller det er stofmisbrug.
Det har vi sat i værk i enighed i efteråret med en række midler, både til lokale projekter, til opstramning af lovgivningen i forhold til kommunerne og her konkret med en rettighed til de gravide stofmisbrugere.
Jeg vil meget gerne være med til det, og jeg kan forstå, at det bliver endnu lettere, for Socialdemokraterne har jo flyttet sig på det her punkt, meget kraftigt endda – for vi skal meget få år tilbage, hvor det her ikke var en mulighed, vi kunne opnå i hvert fald så bred støtte til her i Folketingssalen.
Så det glæder mig meget, at Socialdemokraterne er kommet på andre tanker.
Mette Frederiksen (S), 2007-02-23:
Jeg er selvfølgelig rigtig glad for, at hr. Hans Andersen vil være med til at følge op på området.
Men hvis vi er enige om her i Folketinget, at fostre, der bæres af en gravid kvinde med et misbrug, har meget, meget ringe forudsætninger for at starte livet på samme vis, som alle mulige andre børn har, og at det derfor er nødvendigt at skærpe indsatsen, således at den stofmisbrugende kvinde, der er gravid, er sikker på at få et behandlingstilbud og mulighed for at blive tilbageholdt med tvang, hvorfor skal vi så ikke, når vi nu har de her lovforslag på bordet, sikre, at det også gælder ved alkoholmisbrug?
For sagen er jo den, at det kan medføre lige så store – og i nogle tilfælde endnu større – skader på børn, hvis det er et alkoholmisbrug, som den gravide har undervejs i graviditeten.
Hvorfor tager vi så ikke det afgørende skridt nu og siger, at det, vi vil sikre som Folketing, er, at det ufødte barn kan være sikker på, at dets mor kan komme i et ordentligt behandlingstilbud undervejs i graviditeten, ligegyldigt hvilket misbrug det er?
Hans Andersen (V), 2007-02-23:
Jeg glæder mig over, at Socialdemokraterne nu begynder at tale om at bruge og give de rettigheder til de gravide misbrugere, uanset om man er stofmisbruger eller man er alkoholiker.
Jeg deltog i forhandlingerne i efteråret, hvor vi i satspuljekredsen blev enige om at give det her tilbud, denne rettighed, og vi blev enige om på sundhedsområdet at sige til kommunerne: I kan også give denne mulighed til gravide alkoholmisbrugere.
Det er sådan set aftalen, og så vil jeg meget gerne være med til at følge op på det her, altså: Hvordan går det med de her tilbud?
Hvad er resultaterne af de projekter, vi sætter i gang, ikke kun over for stofmisbrugere, men jo også over for kvinder, som har et alkoholmisbrug, som desværre går ud over deres børn?
Mette Frederiksen (S), 2007-02-23:
Som ordføreren også var inde på i sin tale, bliver der faktisk hvert år i Danmark født ret mange børn – i hvert fald ca. 400 børn – med hjerneskader, misdannelser eller abstinenser på baggrund af misbrug undervejs i moderens graviditet, og det er jo på alle mulige måder en ganske forfærdelig start for de her børn.
Derfor er det også godt, at kommunerne nu får pligt til at sikre behandlingstilbud og også at kunne tilbageholde den gravide, når det gælder stofmisbrug.
Men hvis ordføreren er så optaget af lige præcis den her gruppe børn, vil ordføreren så også være med til at sikre, at der kommer til at gælde de samme rettigheder for misbrugere, der eksempelvis har alkohol som problem, så vi sikrer, at ligegyldigt hvilket misbrug din mor har, er du som barn sikker på, at kommunen tilbyder din mor behandling på en ordentlig måde?
Hans Andersen (V), 2007-02-23:
Med dette lovforslag forbedrer vi nu indsatsen over for de mest udsatte børn og unge og familier og udvider de lovgivningsmæssige rammer for at yde en tidlig indsats.
Lovforslaget består af tre dele: En udvidelse af reglerne for særlig støtte til udsatte gravide; en forbedring af mulighederne for at fastholde gravide stofmisbrugere i behandling under graviditeten; og en indførelse af retten for børn og unge til selv at medbringe en bisidder til møder med kommunen.
Her taler vi om rådgivning, underretningsforpligtelse, undersøgelse af forholdene i hjemmet m.m.
Før i tiden kunne kommunen eksempelvis ikke iværksætte undersøgelser af familien, før barnet var født.
Med dette lovforslag udvider vi de såkaldte børneregler, øger den tidlige indsats og forbedrer dermed forholdene for børn, der desværre kan have brug for at blive anbragt umiddelbart efter fødslen.
Forslagets anden del giver den gravide stofmisbruger mulighed og ret til at indgå en kontrakt om at blive tilbageholdt i døgntilbuddet.
Forslaget skal ses i sammenhæng med de øvrige tilbud og initiativer på området, og på den måde har vi en mulighed for at sikre, at disse børn ikke fødes med abstinenser eller skader som følge af moderens stofmisbrug.
Forslagets tredje del handler om at give børn og unge ret til en bisidder.
Med en bisidderordning for de udsatte børn og unge styrker vi kontinuiteten for dem og forbedrer deres muligheder for et godt møde med det offentlige.
Bisidderen mener vi ikke skal være en professionel fra kommunen, men derimod en, som børnene selv vælger, således at det er en tillidsperson, de allerede kender, som dermed kan give barnet en tryghed ved et møde med det offentlige.
I Venstre finder vi den tidlige indsats over for udsatte børn meget vigtig, og med de tre forslag her vil vi gerne bakke op om det, og dermed kan vi støtte lovforslaget.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-02-23:
Jeg kan kun sige til fru Lise von Seelen, at der altid følger penge med, når vi stiller nye krav til kommunerne, og det er simpelt hen ikke til at komme uden om.
Det skal kommunerne nok sørge for.
Tit og ofte har vi også nogle meget drøje forhandlinger, og det er jo simpelt hen en aftale, vi har, at når der bliver stillet nogle nye krav, følger der også penge med, hvis det i øvrigt medfører ekstra udgifter.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik dermed til anden behandling.
Afstemning
Lise von Seelen (S), 2007-02-23:
Jamen jeg må konstatere, at ministeren slet ikke har den samme tillid til dialog mellem mennesker med hensyn til dem, der skal løse opgaven, som vi Socialdemokrater har.
Men jeg vil gerne flytte mig – nemlig hen til at nævne, at ministeren roser os for at have ændret holdning, have flyttet os i vores synspunkter, og jeg ville også gerne kunne rose ministeren.
For hvis nu vi skal etablere en særlig enhed – og det koster selvfølgelig nogle penge at etablere den – så vil jeg gerne kunne rose ministeren for også at have flyttet sig, for at gøre noget helt nyt og sige, at når vi giver kommunen og ældreplejen en ny opgave, så får de også pengene med til det.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-02-23:
Dér er der – havde jeg nær sagt – frit slag med hensyn til gode ideer a la dem, fru Lise von Seelen er inde på.
Men hvad man så i øvrigt vil lave af besøg og dialog og arrangementer er helt op til den enkelte kommunalbestyrelse.
Lise von Seelen (S), 2007-02-23:
Det er godt nok ikke meget tillid, de lokale politikere får tildelt her af ministeren.
Ministeren siger, at de lokale politikere ødelægger tilsynene, og at man har prøvet at have dem med.
Det er godt nok hård kost.
Først vil jeg sige, at det, vi anbefaler her, har vi ikke prøvet før.
Vi har ikke prøvet at have lokale politikere med som tilforordnede til tilsyn på ældreboliger og i plejehjem; det har vi ikke prøvet før.
Derfor er det ikke det samme som det, der er i den nugældende lov.
Det er klart, at når du er tilforordnet, har du en meget mere ydmyg rolle, og du har i højere grad en rolle, du er tilknyttet.
Men selvfølgelig vil det give en enestående mulighed for, at der kan opstå dialog.
Har ministeren virkelig ikke mere tillid til de kommunale politikere, til, at det ville de godt kunne håndtere?
Vi kunne i hvert fald prøve at lave nogle studier i, hvad der ville ske, når de kan håndtere det.