runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2012-11-14:
Vi har sat en ambition om, at vi skal bringe Danmarks antal af hjemsendelser på niveau med de andre nordiske lande.
Hvorfor gør vi det?
Det er, fordi det, der er sket tidligere, ikke har været tilfredsstillende.
Derfor har vi sat en anden ambition, og den ambition er, at vi skal på niveau med de andre nordiske lande.
Hvis nu hr. Jan E. Jørgensen havde været en del af forligskredsen, havde vi jo skullet mødes og følge op på det.
Og derfor havde hr. Jan E. Jørgensen jo også haft mulighed for at øve indflydelse på aftalen.
Men det vil man ikke, man løber fra ansvaret og også fra regningen.
I den tidligere regerings egen 2020-plan udskrev man jo en regning, som man ikke betalte, der svarer til op mod 150 pladser i kriminalforsorgen – den løb man også fra.
Nu er der altså et bredt flertal af partier her, som tager ansvar, og som sikrer, at de mange problemer, som kriminalforsorgen har stået over for i de seneste år, forhåbentlig bliver løst.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-11-14:
Det er 52 om året, hvor vi i Danmark får sendt 2 hjem; altså 2 i Danmark, 52 i Norge.
Hvor langt væk fra de 52 vil ministeren bevæge sig, før han er tilfreds?
Morten Bødskov (S), 2012-11-14:
Jamen det er en ambitiøs aftale, der er lavet.
Hr. Jan E. Jørgensen kan ikke finde en aftale, som eksempelvis er lavet under den tidligere regering, hvor det, der står i den her aftale, er gengivet.
Det kan simpelt hen ikke lade sig gøre.
Det er det, der er i aftalen, og det er meget ambitiøst, og det er jeg som sagt meget tilfreds med at et bredt flertal i Folketinget har bakket op om.
Misforstå mig ikke, men jeg ser i øvrigt det her – og sådan tror jeg måske også at folk, som lytter lidt til debatten, oplever det – som sådan lidt af en dårlig undskyldning for, at Venstre nu så ikke er med i aftalen.
Altså, virkeligheden er jo den, at man er løbet fra ansvaret, man er løbet fra regningen, og man vil ikke hjælpe de fængselsansatte, som hver eneste dag kæmper en hård kamp for at sikre, at kriminalforsorgen kommer til at hænge bedre sammen.
Det er jo det, der er virkeligheden bag de spørgsmål, der nu stilles i dag.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-11-14:
Jeg kan så omvendt konstatere, at regeringen siger, at man gerne vil sende udlændinge til afsoning i hjemlandet, i stedet for at de skal sidde og afsone i Danmark.
Man siger, at man er ambitiøs, man siger, at man gerne vil på niveau med de andre nordiske lande, men man tør ikke regne med, at det rent faktisk sker.
Man er så uambitiøs, at man end ikke tør sætte et måltal på to personer eller tre personer eller fire personer.
Man håber, tror, satser, regner med, drømmer om, men man tør ikke sætte tal på, hvor mange man får hjemsendt, og man tør ikke regne med, at det rent faktisk lykkes.
Der er jo ikke nogen idé i at sætte måltal op, hvis det ikke har nogen konsekvenser, at man ikke når målet.
Jeg er enig i, at man selvfølgelig ikke skal sætte et mål så højt, at man ikke tror, at man kan nå det, man skal sætte et realistisk mål, så det giver mening.
Det er jeg helt enig i.
I aftalen kan vi også læse, at man skriver, at der skal tages hensyn til, at der er forskellige regler for prøveløsladelse.
Morten Bødskov (S), 2012-11-14:
Tak for det, formand.
Når nu hr. Jan E. Jørgensen spørger så interesseret, vil jeg naturligvis gerne uddybe de gode tiltag, som er indeholdt i den nye flerårsaftale for kriminalforsorgen, som jeg håber det altså er gået op for folk at partiet Venstre har valgt ikke at tage et medansvar for.
For som det går fremgår af aftalen, er det forventningen, at et markant større antal indsatte vil blive sendt til afsoning i hjemlandet, i takt med at de nye EU-regler på området bliver implementeret.
Herudover indeholder aftalen også en række tiltag, der skal forstærke hjemsendelsesindsatsen yderligere.
Jeg tænker bl.a. her på en ny taskforce – den har vi kaldt Task Force Hjemsendelse – og på, at vi har fået konkrete måltal på arbejdet med sagerne, altså behandlingen af sagerne, når det handler om hjemsendelse til strafafsoning.
Herudover er det som nævnt ambitionen at få et hjemsendelsesniveau, der svarer til niveauet i de andre nordiske lande, og som jeg nævnte for lidt tid siden, er det min klare forventning, at de tiltag, der nu iværksættes med aftalen, vil medvirke til, at langt flere udvisningsdømte vil blive overført.
Jeg skal bare endnu en gang ærgre mig over, at partiet Venstre ikke vil være med til at løse de problemer, som har ophobet sig i kriminalforsorgen gennem de seneste mange år.
Anders Samuelsen (LA), 2012-11-14:
Er ministeren enig i vismændenes konklusion, der går på, at effekten af erhvervsinvesteringer, herunder en nedsættelse af selskabsskatten, er langt større end effekten af offentlige investeringer?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-14:
Anerkender ministeren, at østarbejdere og andre udenlandske arbejdstagere bidrager positivt til væksten og velstanden i Danmark?
nr. S 407
Inger Støjberg (V), 2012-11-14:
Nu er det jo i dag sådan, at barselsorloven er fleksibel.
Men det, som regeringen lægger op til med øremærkningen, betyder jo, at det vil blive fleksibilitet med pisk.
For vil man ikke rette sig efter det, som regeringen her har lagt op til, jamen så forsvinder den del af barselsorloven.
Altså, den form for fleksibilitet tror jeg de fleste vil sige nej tak til.
Men det, som jeg spurgte ministeren om, var jo, om man også kan forestille sig, at der kunne være andre typer job, der er så specielle, at man ikke kan finde nogen barselsvikar.
For det er jo det, som videnskabsministeren siger, når han siger, at ministerhvervet er sådan lidt specielt, og at man jo ikke bare lige ansætter en barselsvikar.
Kan ministeren komme i tanke om andre typer job, der er så specielle, at man ikke vil kunne finde en barselsvikar?
Mette Frederiksen (S), 2012-11-14:
Jamen jeg vil gerne igen understrege, at den fleksibilitet, der er i de gældende barselsregler, er en fleksibilitet, der gælder alle, der er omfattet af dem.
Det betyder, at det er familierne selv, der tilrettelægger deres barselsorlov, og det gælder for ministre lige så vel som for alle andre.
Regeringens holdning er selvfølgelig, at hvis de regler på et tidspunkt bliver lavet om, så vil alle jo også være omfattet af de regler, nøjagtig som det gælder i dag.
Inger Støjberg (V), 2012-11-14:
Er ministeren enig med videnskabsministeren, som har udtalt til Ekstra Bladet den 4. november i år, at »ministerhvervet er lidt specielt«, og at »man ansætter jo ikke lige sådan en barselsvikar«, og at dette derfor skulle være grunden til, at ministre ikke skal følge samme barselsregler som resten af befolkningen?
Mette Frederiksen (S), 2012-11-14:
Jeg synes, det er en forkert præmis at sige, at det at indføre rettigheder for en gruppe er det samme som at tvinge dem.
For det vil forhåbentlig aldrig blive sådan, at en mand eller en kvinde i Danmark tvinges til at holde orlov.
Det, man kan diskutere, er, hvad der eksempelvis kan udløse barselsdagpenge, og hvordan ugerne kan fordeles.
Jeg er ikke tilhænger af, at man siger til danske mænd, at de skal gå på barsel i et bestemt antal uger, og det har jeg i øvrigt heller ikke hørt andre ytre ønske om.
Inger Støjberg (V), 2012-11-14:
Jamen det er jo interessant.
Ministeren sagde ordret, at der ikke er noget ønske om at tvinge nogen til at tage barselsorlov.
Vil det sige, at den øremærkede barselsorlov, som der var lagt op til i regeringsgrundlaget, hermed er aflyst – ja eller nej?
Mette Frederiksen (S), 2012-11-14:
Altså, hvis det her vedrører nogle udtalelser fra en anden minister, så synes jeg, at man skal rette spørgsmålet til vedkommende minister.
Lad mig så bare understrege: Jeg synes ikke, der er nogen grund til at blande nogen pisk – hvad dette begreb så end måtte betyde – ind i barselsorloven.
Jeg er meget, meget glad for, at vi i Danmark – i modsætning til mange andre lande – har gode barselsvilkår, og det synes jeg vi skal vedblive med at have.
Den ro og den stabilitet, det giver, at man i Danmark kan være relativ lang tid væk fra arbejdsmarkedet efter en fødsel, er på mange måder noget, der er et enormt gode.
For det er klart, at hvis man holder en barsel, som familien er glad for – hvad enten det er manden eller kvinden, der holder denne barsel, eller hvordan man nu fordeler den imellem sig – så vil det være sådan, tror jeg, at man vil være en bedre arbejdskraft, når man vender tilbage til arbejdsmarkedet, end hvis man tvinges tilbage efter ganske kort tid.
Så jeg synes, der er grund til at prise sig lykkelig over de barselsregler, vi har.
Inger Støjberg (V), 2012-11-14:
Det her er jo ved at udvikle sig til et maratonløb i at tale udenom, vil jeg sige til ministeren.
Jeg beder slet ikke om ministerens holdning til barselsorlov og mænd sådan helt generelt.
Det, jeg beder ministeren om, er helt konsekvent og kort og godt at svare på: Hvilket signal synes ministeren det sender, når ministerens egne kollegaer ikke tager barselorlov, samtidig med at man som regering tuder folks ører fulde med, at man vil øremærke en del af barselorloven til alle andre?
Hvilket signal sender det?
Nu behøver ministeren så ikke komme med en eller anden meget, meget lang sang om, at det er godt, at flere fædre tager barselorlov, for det er jeg sådan set fuldstændig enig i.
Det er vi i Venstre sådan set enige i, men vi vil bare ikke tvinge nogen til at gøre det.
Det vil jeg ikke, og det ønsker Venstre ikke at gøre.
Men det er ene og alene signalet, det handler om.
Man vil tvinge alle andre mænd til det, men ministerens egne mandlige kollegaer i regeringen vil ikke tage barselorlov.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-14:
Jamen jeg vil gerne sige, at regeringen på intet tidspunkt har sendt det signal, at danske fædre skal gøre noget bestemt i forhold til deres børn.
Det har vi i øvrigt heller ikke gjort, hvad angår de mødre i Danmark, der har små børn.
Det blev sagt lidt mere bestemt fra spørgerens side.
Jeg tror, at det, der er vigtigt i den her diskussion, er, at man ikke blive så forskrækket over, at både mænd og kvinder kan tage barselsorlov.
Det er allerede udbredt i mange danske familier i dag.
Vi kan se, at især inden for nogle områder tager mændene i stigende grad barselorlov, og jeg tror ikke, man skal være så forskrækket over det, for der er mange mænd, der er glade for at gå på barselsorlov, ligesom der selvfølgelig er rigtig mange kvinder, der er glade for at gå på barselorlov.
Jeg tror, det handler om, at både danske mænd og danske kvinder i modsætning til tidligere har et meget lige ønske om at være en integreret del af deres børns liv, og det kan selvfølgelig udforme sig på forskellige måder.
Men jeg deler ikke forskrækkelsen over, at også mænd går på barselsorlov.
Inger Støjberg (V), 2012-11-14:
Det er jo selvfølgelig meget interessant at høre ministerens udlægning af det.
Der ligger jo nogle noget mere harske udlægninger, kan man sige, fra ligestillingsministeren, hvori det siges meget klart.
Men også fra ministerens egen partifælle hr. Rasmus Horn Langhoff, der jo bl.a. til Nordjyske Stiftstidende den 23. oktober sagde, har sagt, at det handler om øremærket barsel, og der er jo heller ikke på noget tidspunkt fra regeringens side lagt skjul på, at vi taler om 3 måneder.
Men det er selvfølgelig meget interessant at høre ministerens udlægning af det her, det var bare ikke det, jeg spurgte om.
Det, jeg spurgte om, var, hvilket signal beskæftigelsesministeren mener det sender, når regeringens mandlige ministre ikke vil afholde barsel i 3 måneder.
Det har man ellers tudet alle andre danskeres ører fulde med at de skal gøre.
Hvilke signaler sender det?
Mette Frederiksen (S), 2012-11-14:
Hvis jeg lige må starte med at redegøre for, hvad det er, regeringen ønsker, så fremgår det af regeringsgrundlaget, at vi ønsker at øremærke en del af barselsorloven til fædrene.
Vi gør det, fordi mange danske fædre ønsker at gå på barsel og det derfor vil være naturligt, at en del af barselsorloven selvfølgelig går til mændene.
Vi gør det selvfølgelig også ud fra et almindeligt ønske om at fremme ligestillingen mellem kønnene i Danmark.
Inger Støjberg (V), 2012-11-14:
Hvilket signal mener ministeren det sender, når regeringens mandlige ministre ikke afholder barsel i minimum 3 måneder, sådan som regeringen ellers ønsker at alle øvrige danske fædre skal?
Mette Frederiksen (S), 2012-11-14:
Jeg tror, jeg bliver nødt til at udfordre præmissen, for jeg har ikke noget ønske om at tvinge nogen på barselsorlov.
Ifølge den gældende barselslovgivning er det sådan, at en kvinde har pligt til at være væk fra arbejdsmarkedet i en kort periode umiddelbart efter fødslen, og det følger i øvrigt EU-reglerne på området.
Derudover synes jeg, det er vigtigt, at vi har en barselslovgivning i Danmark, der er sådan indrettet, at familierne kan vælge at tage den barselsorlov, som de ønsker.
Det ændrer selvfølgelig ikke noget ved, at der allerede i dag er uger, der er reserveret både til den ene og den anden, men vi ønsker altså at gå længere ad det spor.
Jeg har ikke forholdt mig til signalerne i ministres valg af barselsorlov, og jeg tror heller ikke – i modsætning til spørgeren – at man vælger sine barselsvilkår med det ønske at sende et signal.
Men hvis det ønskes drøftet med de pågældende, så må man jo næsten spørge dem om det, for jeg kan ikke redegøre for, hvad der ligger til grund for mine kollegaers valg af barselsorlov.
Det er noget, der relaterer sig til mange andre spørgsmål.
Afholdelse af barselsorloven og indholdet af barselsorloven er selvfølgelig en central del af vores familie- og arbejdsmarkedspolitik, men der er nu altså også mange andre elementer, der er lige så afgørende.
Igen vil jeg sige, at hvis det er spørgsmål, der relaterer sig til regler for ministres barsel, så er det statsministeren, der er den ressortmæssigt ansvarlige minister.
Fatma Øktem (V), 2012-11-14:
Det er sidste spørgsmål, ikke?
Når jeg stiller det spørgsmål, er det, fordi ministeren også tidligere – jeg sad lige og hørte sidste spørgers spørgsmål og ministerens svar – kom ind på, hvorfor en øremærkning af barsel kunne være godt, og det handlede om ligestilling og om barnet.
Jeg har også læst flere artikler, hvor ministeren gentagne gange nævner, at det er godt for barnet at være sammen med faderen, og at det handler om ligestilling i hjemmet og på arbejdsmarkedet.
Det undrer mig lidt, at man så ikke vil rette en henvendelse for at sikre, at ministrenes børn også kan få lov til at være sammen med deres far, at ministrenes kærester og koner også kan få den ligestilling i hjemmet og på arbejdsmarkedet.
Så nu spørger jeg igen: Hvis man absolut vil lave den ændring med øremærket barsel, som man jo gerne vil, agter ministeren så at henvende sig til statsministeren, så det bliver sikret, at det også kommer til at gælde ministrene?
For der er vel også noget signalværdi i, at det, man kræver af danskerne, også er noget, man selv lever op til.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-14:
Jamen det er jo et spørgsmål, jeg allerede har svaret på.
Altså, som reglerne er i dag, fastsættes ministres brug af barsel via statsministeren.
For ministre betragtes ikke, som spørgeren også lige har redegjort for, som lønmodtagere i almindelig forstand, og derfor er de ikke omfattet af den almindelige lovgivning på området. Hvad angår det udvalgsarbejde, der er ved at blive igangsat Beskæftigelsesministeriets regi, er det sådan, at man vil kigge på de barselsregler, der gælder for lønmodtagerne i bred forstand.
Ministre er dermed ikke omfattet af det.
Fatma Øktem (V), 2012-11-14:
Jamen så vil jeg stille det samme spørgsmål til ministeren: Vil beskæftigelsesministeren bede det udvalg – som ministeren oplyste er blevet nedsat, og som skal kigge på ændringerne i den nuværende barselsordning – om at komme med nogle retningslinjer, der også kommer til at handle om de mandlige ministre?
Mette Frederiksen (S), 2012-11-14:
Jeg tror, der kan være behov for at understrege, at den ressortmæssigt ansvarlige minister for ministres brug af barsel er statsministeren.
Så spørgsmål, der relaterer sig til det, bør rettes til statsministeren.
Inger Støjberg (V), 2012-11-14:
Nu er det selvfølgelig ikke mig, der vurderer den slags, men jeg vil tro, at ministeren ikke bliver betragtet som den bedste kollega i ministerkollegiet.
For ministeren er indtil videre løbet fra at forsvare to af sine kolleger, der har gjort det stik modsatte af, hvad regeringen ellers har lagt op til.
Det kan jeg forstå at ministeren ikke vil i dag.
Det gælder både en socialdemokratisk minister og en radikal minister.
Men den slags må man jo klare internt efterfølgende.
Når det er sagt, vil jeg jo gerne vide, hvad det er, der er så forskelligt ved at være videnskabsminister i forhold til at være sundhedsminister.
For videnskabsministeren siger, at man ikke sådan lige kan ansætte en barselsvikar, så han kan tilsyneladende ikke gå på barsel.
Sundhedsministeren var nemlig på barsel fra den 12. januar til den 10. april, altså tæt på 3 måneder.
Hvad er forskellen på de to ministerier?
For jeg kan forstå, at det er så specielt et hverv at være lige præcis videnskabsminister, at man ikke kan gå på barsel, men hvis man er sundhedsminister, så kan man godt.
Fatma Øktem (V), 2012-11-14:
Mange tak.
Jeg kan forstå, at ministeren sætter lighed mellem modernisering og tvang, for når man går ind og piller ved noget, der netop er så fleksibelt, at familierne selv kan vælge, og gør det til en indirekte tvang for fædrene, så er det lidt sjovt, at ministeren i dag kalder det for modernisering.
Når jeg stiller det her spørgsmål til ministeren, er det, fordi jeg også har stillet statsministeren et spørgsmål i januar måned, hvor jeg spurgte, om man ville efterleve, at mandlige ministre allerede nu kan tage øremærket barsel.
Jeg fik det svar fra statsministeren, at barselslovgivningen ikke gælder ministre, da ministre ikke er lønmodtagere i barselslovgivningens forstand, og at regeringen ikke har fastlagt nogen særlige retningslinjer for ministres barsel.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren i dag, om ministeren vil bede udvalget om at arbejde med retningslinjer, der gør, at det, man kræver af danskerne, også er noget, man kræver af ministrene.
Vil ministeren tage det med i overvejelserne om det arbejde, der skal laves i det udvalg, ministeren lige har nævnt er nedsat?
Mette Frederiksen (S), 2012-11-14:
Som jeg lige har redegjort for, står der i vores regeringsgrundlag, at vi ønsker at modernisere de nuværende regler for barselsorloven, og det gør vi med det klare udgangspunkt, at det er rigtig vigtigt for danske familier, at der er en god barselsorlov i Danmark.
Jeg tror, at alle os, der har benyttet os af den, sætter meget, meget stor pris derpå, og sådan skal det også vedblive med at være i fremtiden.
Det eventuelt at øremærke en del af barselorloven yderligere end det, der allerede gælder i dag – der er jo en øremærkning i barselorloven i dag – synes vi er noget, der kræver en meget grundig overvejelse.
Derfor nedsættes der et udvalg, der skal se på bl.a. sammenhængen mellem overenskomsterne og barselsorloven.
På baggrund af det tager regeringen stilling til, hvordan den fremtidige barselslovgivning skal se ud.
Fatma Øktem (V), 2012-11-14:
Mange tak.
Spørgsmålet lyder således: Agter ministeren at rette henvendelse til statsministeren med henblik på at sikre, at mandlige ministre også bliver omfattet af en fremtidig ordning om øremærket barsel i barselslovgivningen?
Agter ministeren at rette henvendelse til statsministeren med henblik på at sikre, at mandlige ministre også bliver omfattet af en fremtidig ordning om øremærket barsel i barselslovgivningen?
Mette Frederiksen (S), 2012-11-14:
Jeg tror i virkeligheden, der er blevet blotlagt en mere grundlæggende uenighed her, for jeg vil sige, at når voksne mennesker i Danmark drager nytte af barselsorloven, så håber jeg da, at det er ud fra et ønske om at være på barsel og ikke ud fra, hvilke signaler man måtte have behov for at udsende.
Altså at man går på barselorlov ud fra det behov og det ønske, man måtte have som familie, og ikke ud fra et ønske om at sende specifikke signaler, hvad de end måtte handle om.
Men deri er der så måske en uenighed.
Inger Støjberg (V), 2012-11-14:
Jeg mener, at det at sende signaler sådan set også er en del af det at være politiker.
Og når regeringen nu er så forhippet på at gennemføre en tvungen barselsorlov, synes jeg sådan set, det er ret og rimeligt, at vi, der er imod en tvungen barselsorlov på op til 3 måneder – altså øremærket for mændene – spørger ind til de signaler, som regeringen sender.
Det har jo i dag ikke på nogen måde været muligt at få ministeren til at svare på hverken de to skriftlige spørgsmål, der er blevet sendt ind, eller de indtil videre fem mundtlige spørgsmål, som jeg har stillet.
Så jeg vil sige, at det sidste her blot skal opfattes som en kommentar og ikke som et spørgsmål, for jeg forventer ikke noget som helst svar på baggrund af den attitude, ministeren har vist i dag.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-14:
Jeg har det sådan, at barselsorloven er rigtig vigtig af mange grunde.
Det er den af hensyn til det lille barn, det er den af hensyn til mænd, det er den af hensyn til kvinder, det er den af hensyn til den måde, sammenhængen mellem familie og arbejdsliv er på, og det er den af hensyn til ligestillingen og indsatsen for det.
Hvordan man i forhold til de nuværende regler ønsker at indrette sig, er der ikke nogen lovgivningsmæssige begrænsninger på andet end det, jeg allerede har redegjort for.
Der er uger, der i dag reserveres moren, og der er uger, der i dag reserveres faren.
Det, jeg kan redegøre for, er, hvordan lovgivningen er, og den giver altså muligheder for, at man sammensætter den barselsorlov, man mener er den rigtige.
Det gælder for ministre som for alle andre.
Karsten Lauritzen (V), 2012-11-14:
Hvad vil ministeren gøre for at forhindre, at medlemmer af serbiske asylansøgerfamilier går under jorden og dermed forhaler hjemsendelsesprocessen efter endt sagsbehandling som beskrevet i Politiken i sidste uge, den 9. november 2012?
Pernille Skipper (EL), 2012-11-14:
Jeg har svært ved at forstå det, for når ministeren udtaler sig om ikke at ville indgå et forlig – og vi kan vel være enige om, at det at indgå forlig er et meget sædvanligt udfald af en civil retssag i Danmark – forstår jeg det sådan, at ministeren dermed siger, at det er vigtigt, at vi får afklaret, hvorvidt der er nogen, der har handlet ansvarspådragende.
Vi kan vel være enige om, at vurderingen af, om der er tale om forældelse, er en vurdering, som retten foretager, inden den går i gang med at vurdere, om der er nogen, der har handlet ansvarspådragende.
Så jeg har meget svært ved at forstå, at ministeren – med øje for det principielle i denne sag – ikke vil undlade at nedlægge påstand om forældelse, så vi netop kan få den afklaring.
Jeg kunne godt tænke mig, at ministeren svarer på, om det ikke er principielt vigtigt at få en sådan afklaring.
Nick Hækkerup (S), 2012-11-14:
Nej, det er det jo ikke, for ønsket om en åben og retlig vurdering af sagen er jo – i den karakter, det har her, nemlig et erstatningssøgsmål – en opgørelse af, om de betingelser, der er, for at man er erstatningsansvarlig, er til stede.
Noget af det er f.eks., om der er handlet ansvarspådragende.
Noget andet er, om der er årsagssammenhæng, om der er adækvans osv., og en af tingene er selvfølgelig også – sådan som Tinget her har besluttet – at kravene ikke er forældede.
Derfor får vi – når retssystemet vurderer det på den måde, som der er lagt op til – en åben og retlig vurdering af, om danske soldater, den danske stat, har handlet ansvarspådragende og på en måde, så der skal betales erstatning i sagen.