runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-06:
Venstre er enig i, at der ikke kommer til at blive skabt nogle nye job som følge af det her tiltag.
Så den effekt, hr. Hans Andersen taler om nu, med, at nogle kommer i arbejde i et akutjob, er altså, at de får et job frem for nogle andre, som også er jobsøgende.
Er det den effekt, som Venstre ikke er villig til at stemme imod?
Er Venstre ikke villig til at stemme imod, at regeringen favoriserer nogle bestemte jobsøgere på bekostning af nogle andre, så de, der bliver favoriseret, får et job frem for nogle andre, fordi de favoriserede har et statstilskud med fra det offentlige?
Er det det, som Venstre ikke kan finde ud af at stemme imod?
Hans Andersen (V), 2012-11-06:
Angående det her forslag blev beskæftigelsesministeren spurgt i går om effekten af det.
Og effekten skal så måles på antallet af jobopslag.
Men hvad er den reelle effekt?
Er der nogen ledige, der kommer i job på baggrund af det her?
Ja, der er nogle stykker.
Det vil vi da ikke forhindre.
Vi synes, at det er fantastisk, hvis der er nogle udfaldstruede ledige, der kommer i job på baggrund af det her.
Det er jo godt.
Altså, det her forslag er jo ikke dumt eller tudetosset, vi synes bare ikke, at det gør den afgørende forskel.
Det, der gør den afgørende forskel, er nye job – det er nye job.
Men vi vil da ikke stille os hindrende i vejen for det.
Hvis regeringen mener, at det her er det væsentligste forslag til den her gruppe mennesker, vil vi da ikke stå i vejen for det.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-11-06:
Forslaget vil bruge 115 mio. kr. på at sende et signal, der ikke kommer til at hjælpe på nogen som helst måde.
Det er virkeligheden.
Så er det da mærkeligt, at Venstre ikke kan stemme imod, at regeringen bruger 115 mio. kr. på at sende et signal om, at den gerne vil gøre noget for de ledige, altså selv om Venstre har erkendelsen af, at det ikke kommer til at hjælpe på nogen som helst måde.
Hvordan kan man lade være med at stemme imod det, medmindre det er, fordi man har et eller andet forkromet taktisk, strategisk projekt, som betyder mere end det politiske indhold?
Hans Andersen (V), 2012-11-06:
Nye job, siger man.
Den her debat har jo skabt helt nye ord.
Det hedder nye akutjob, men det er ikke nye job ifølge statsministeren.
Det er nye jobopslag på Jobnet.
Hvis man sidder og følger debatten, kunne man jo godt for 10 dage siden have fået den opfattelse, at der var nogle nye job på vej, hvis man var ledig.
Men det er jo ikke det, der er tale om.
Der er bare tale om, at nogle jobåbninger bliver præsenteret på en anden måde.
Man henvender sig til arbejdsgivere og siger, at nu skal de være opmærksomme på, at vi har en gruppe af ledige, der er ved at falde ud af systemet.
Jeg synes, det er fantastisk, at der er nogle af dem, der er ved at falde ud af dagpengesystemet, der får et job.
Men den største mulighed for det består jo i, at vi får skabt nogle nye job – reelle nye job, således at de ikke står til at falde ud af dagpengesystemet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2012-11-06:
Jeg kender ikke et menneske, der har søgt en stilling og har gjort sig tanker om, om det her nu er et nyt eller et gammelt job.
Det er jo fuldstændig pløk ligegyldigt, om det er et nyt, eller om det er et gammelt job for den person, der står til at miste dagpengeretten.
For den person er et job et job.
Der får man en løn, og man får mulighed for at genoptjene sin dagpengeret.
Det der er jo ren Djøf-snak – det er ren Djøf-snak – altså om det er nye eller gamle job.
Ja, selvfølgelig skal vi skabe nye job.
Det er det, vi sidder og gør i forbindelse med finanslovforhandlingerne.
Det er jo det, vi taler om i forbindelse med de forhandlinger.
For de mennesker, der den 1.1.2013 står over for at miste dagpengeretten på grund af Venstres dagpengereform, er det jo fuldstændig ligegyldigt, om det er et nyt eller et gammelt job.
Jeg hørte ikke Venstre komme med et eneste bud på, hvad der skal ske for de her mennesker, andet end at Venstre åbenbart vil skabe optimisme i erhvervslivet.
Hvad betyder det?
Hvad er det konkret for den familie, der står over for at miste dagpengeretten?
Det her er jo kynisk, vil jeg sige til Venstre.
Det er rent spin.
Det er ren taktik.
Hvad med at sætte menneskene i centrum i stedet for?
Hans Andersen (V), 2012-11-06:
Som jeg også lige har sagt, så handler det her jo om, at hvis vi faktisk ville noget sammen her i Folketinget, så kunne vi skabe noget optimisme og noget gejst hos det private erhvervsliv, der skal skabe de job, der gør, at de ledige faktisk kan få job – altså at der bliver skabt nye job.
Det her handler alene om, at nogle job bliver opslået på www.jobnet.dk med en særlig mærkat, hvor der står akutjob.
Der er jo ingen nye job i det her forslag – ingen nye job i det.
Og finansministeren tvivler så meget på det, at finansministeren er i færd med at prøve at skabe nye initiativer.
Jeg tror bare, at vi stille og roligt skal blive enige om, at det her kan hjælpe nogle, men det her gør ikke den afgørende forskel.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2012-11-06:
Akutjobaftalen er jo et udtryk for Danmark, når Danmark er bedst.
Her går arbejdsgivere sammen med regeringen, kommunerne og regionerne for at løfte i flok og hjælpe de mange mennesker, som er kommet i klemme på grund af Venstres egen aftale om at halvere dagpengeperioden.
Fællesskabet skal løfte os videre.
Det er Danmark, når Danmark er bedst.
Det kan man faktisk opsummere i en enkelt sætning: Her er taktik og spin og skakspil om magten blevet vigtigere end det enkelte menneske.
Bare et eneste bud på, hvad den familiefar skal stille op med situationen.
Hans Andersen (V), 2012-11-06:
Venstre vil ved tredjebehandlingen af det her lovforslag stemme gult.
Det er et lovforslag, som man hverken kan være for eller imod.
Det kommer næppe til at hjælpe, men det sender et pænt signal til dem, som risikerer at falde ud af dagpengesystemet.
Det er vanskeligt at se, hvordan akutjobaftalen skal gøre en afgørende forskel.
Da vi blev præsenteret for aftalen, fortalte statsministeren, at der ville blive skabt 12.500 nye akutjob.
Beskæftigelsesministeren har dog siden både her i salen og i samråd præciseret, at der ikke er tale om nye job.
Der er alene tale om et forsøg på at synliggøre allerede eksisterende job ved en ny type jobopslag på Jobnet, der skal favorisere de udfaldstruede frem for andre ledige.
Derfor er det tvivlsomt, om aftalen gør noget ved det samlede udbud af job.
Beskæftigelsesministeren har i øvrigt tilkendegivet, at man ikke vil måle succesen på, hvor mange der rent faktisk kommer i job på baggrund af aftalen.
Succesen beror udelukkende på, hvor mange jobopslag der bliver lavet efter akutjobskabelonen, men ikke på, hvem der besætter jobbene, eller om de overhovedet bliver besat.
Ministeren kan altså ikke redegøre for den langsigtede effekt af forslaget, og der er ingen, der ved, om akutjobopslagene vil blive brugt efter hensigten.
Ministeren kan heller ikke svare på, om akutjobopslagene vil blive brugt efter hensigten, og det er måske årsagen til, at det også er svært at svare på, om de ledige faktisk kommer i job på baggrund af det her lovforslag.
Så det er meget svært at se den egentlige effekt af aftalen, og regeringens egen tro på aftalens virkning er efterhånden også lidt sparsom.
F.eks. har finansministeren været ude at sige, at akutjobaftalen er fuldt, helt dækkende, men på trods af det er der jo så åbenlyst arbejdet videre med nye initiativer sammen med Enhedslisten i forhold til de ledige, der er udfaldstruede.
Så alt i alt kan Venstre ikke lægge stemmer til et forslag til 115 mio. kr., som hverken regeringen selv eller andre kender effekten af.
Aftalen er jo hverken god nok eller ambitiøs nok, og i Venstre vil vi fortsat arbejde for en decideret erhvervsskattepakke, hvor forholdene forbedres for dansk erhvervsliv, for kun på den måde kan danske virksomheder få troen og optimismen tilbage, så de får lyst til at skabe nye danske arbejdspladser.
På den anden side er vi jo naturligvis ikke i tvivl om, at regeringen har gjort det så godt, som den nu kan, og det er svært at være imod, at man forsøger at gøre noget, og hvis regeringen tror på, at den her ordning vil hjælpe en lille smule, vil vi ikke stå i vejen for det.
Bjarne Laustsen (S), 2012-11-06:
Jamen det er dog utroligt, at Venstres ordfører ikke engang er i stand til at svare på, hvem det er, der har ført samfundet ud i et morads med et tab på 170.000 arbejdspladser, halveret dagpengeperioden og fordoblet genoptjeningsperioden – man står med 20.000 mennesker.
Venstre sagde dengang, at det ikke ville komme til at ske, fordi effekterne af lovforslaget ville blive helt anderledes.
Regeringen har lavet en aftale sammen med arbejdsgiverne, det er da fantastisk, og så vil Venstre ikke være med.
Hvad er Venstres svar så?
Udover at man i Venstre ikke vil vedkende sig, at det er Venstres politik, der har ført til, at vi står i den her situation, vil man heller ikke engang tage et medansvar, således at de 20.000 mennesker ikke falder ud af dagpengesystemet.
Hvad er i det hele taget Venstres svar?
Er man fuldstændig ligeglad med de arbejdsløse?
Hans Andersen (V), 2012-11-06:
Jeg er bestemt ikke ligeglad med de ledige.
Den bedste måde at hjælpe dem på er sådan set ved at skabe nogle nye job i det her land.
Beskæftigelsesministeren har ikke kunnet svare konkret på spørgsmål om, hvad effekten vil være, altså hvor mange der reelt ville få job på baggrund af det her.
Men hr. Bjarne Laustsen har åbenbart den opfattelse, at det her løser alle problemer, og det er da noget nyt.
For det svar har vi ikke kunnet få fra beskæftigelsesministeren.
Christian Juhl (EL), 2012-11-06:
Nu er det jo ikke sådan, at jeg har siddet her uafbrudt, mens den borgerlige regering har været her – heldigvis, kan man næsten sige – men jeg må sige, at det, så vidt jeg husker, også var sådan under den tidligere regering, at der var adskillige lovforslag, der blev vedtaget, og hvor der blev givet pænt væk til arbejdsgiverne, også uden at man vidste, om det var noget, der havde en effekt.
Der blev der også givet præmier for dit og for dat. Men der var noget andet, jeg godt kunne tænke mig at høre, nemlig hvad det er, der ud over den der løse snak, der er om, at vi skal skabe en bedre stemning, sådan at der er noget arbejde, der bliver sat i gang – som for mig at se jo er noget, der er så luftigt, at det ikke nytter noget, at man hænger sin hat på det, især ikke, hvis man er arbejdsløs og man nu er ved at falde ud – så er Venstres og hr. Hans Andersens bud til de arbejdsløse, som fra nu af og frem til i løbet af det næste år står til at falde ud i forhold til a-kassen.
Hvad skal de gøre?
Hans Andersen (V), 2012-11-06:
Nej, jeg har det udmærket med DA og med de offentlige arbejdsgivere.
Altså, der er her tale om, at der er blevet indgået en aftale, som handler om, at der er nogle job, der bliver slået op på Jobnet, med en mærkat, der hedder »akutjob«.
Så er der en præmie til de private arbejdsgivere, der ansætter nogle af de ledige, der er udfaldstruede, i en længere periode.
Det er jo sådan, ordningen er skruet sammen.
Men hvis man havde troet på, at det her var noget, der løste alle problemer, jamen så ville vi jo heller ikke have haft nogen problemer med at få et svar på, hvad effekten af det her er, altså hvor mange det reelt set er, der kommer i job på baggrund af det her forslag.
Men det har vi jo ikke fået.
Christian Juhl (EL), 2012-11-06:
Nu skal vi jo ikke glemme, at det sådan set er V, K, O og Radikale Venstre, der i forhold til det med at skulle forklare sig her har den tungeste byrde at bære; det er dem, der har lavet hele miseren.
Det var dem, der, ved at de i 2010 vedtog denne lov, har kastet de arbejdsløse ud i de store problemer, der er nu.
Hvis det nu forholder sig sådan, at det er en erkendelse, som man kunne komme frem til, så må det vel også forholde sig sådan, at man vil kunne komme frem til den næste erkendelse, nemlig en erkendelse af, at det var en lov, som var forfærdelig, og som snarest muligt skal laves om, når situationen nu er, som den er.
Har ordføreren nogen tillid til arbejdsgiverne?
For når arbejdsgiverne lover regeringen, at de vil skaffe nogle job, og man siger, at man ikke stemmer for lovforslaget, betyder det så ikke også, at man dermed siger, at man ikke har nogen tillid til arbejdsgiverne, når de lover den slags ting, for det er tom snak?
For så kan jeg jo næsten også være enig med ordføreren i det; det er da spild af penge at hælde 115 mio. kr. i lommen på arbejdsgiverne og lokke dem med dem.
Så var det måske bedre, at vi brugte pengene på de arbejdsløse.
Men er der tale om, at der her er et tillidsproblem i forhold til arbejdsgiverne?
Er det det, der er galt?
Det vil jeg spørge hr. Hans Andersen om.
Hans Andersen (V), 2012-11-06:
Jeg synes, det ville klæde Folketinget og Folketingets medlemmer, at sætte den her akutjobpakke ned på det niveau, den hører til på.
Den her akutjobpakke løser jo ikke alle problemer, den løser heller ikke alle problemer for de ledige, vi har.
Den laver nogle jobåbninger på Jobnet, som man, hvis man er udfaldstruet, har fortrinsret til, hvis det handler om det offentlige område.
Det er jo godt nok.
Spørgsmålet er så bare, om den reelt gør en forskel, og det er jo det spørgsmål, vi har stillet, men vi har ikke fået noget svar, og det er derfor, vi stemmer gult i dag.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-11-06:
Det er jo sådan, at man godt kan køre med det lange lys altid og kun kigge langt frem – det er så åbenbart det, Venstre gør – men en gang imellem skal man jo se på det, der ligger lige for ens fødder, det, der er lige for.
Ordføreren blev spurgt før, hvad han ville svare den familiefar fra en vestjysk kommune med en borgerlig Venstreborgmester, når den familiefar spørger om, hvad han skal gøre efter den 1. januar.
Hvad er hans tilbud, når nu Venstre kun kører med langt lys og overhovedet ikke ser, hvad der ligger lige for?
Hans Andersen (V), 2012-11-06:
Tak for det.
Vi har sådan set spillet ud med et finanslovforslag, der i den grad kunne skabe optimisme, ny vækst og nye job i Danmark, der kunne være en langt bedre løsning end den her løsning, som jo åbenlyst ikke er fuld, hel og dækkende mere, men som alene handler om at slå nogle job op på Jobnet.
Vi er sådan set optagede af, at både kontanthjælpsmodtageren, den ledige, der har været dagpengemodtager i 18 måneder, og den ledige, som står til at falde ud af dagpengesystemet, bliver hjulpet bedst muligt, ingen tvivl om det.
Det er vi enige i.
Nu kommer regeringen med et lovforslag og siger, at det her er en hel og fuldt ud dækkende løsning.
Det sætter vi spørgsmålstegn ved.
Og på den baggrund finder vi ikke, at vi kan støtte det, men vi vil heller ikke stå i vejen for, at det her initiativ bliver taget.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-06:
Kan ordføreren ikke sådan helt enkelt forklare den kontanthjælpsmodtager, som i dag er arbejdsløs, hvorfor det er vigtigere, at den person, der er på vej ud af dagpengesystemet, kommer i arbejde, frem for at en person på kontanthjælp kommer i arbejde?
Hans Andersen (V), 2012-11-06:
Vi synes, at hvis det her lovforslag kan hjælpe nogle stykker af de udfaldstruede i job, er det jo udmærket.
Vi siger bare, at det her absolut ikke vil gøre den afgørende forskel, og at det her lovforslag er blevet solgt på, at man nu skaber 12.500 nye job.
Det er der jo ingenlunde tale om.
Det er 12.500 nye jobåbninger, som alle kan søge.
Men vi vil ikke stå i vejen for, at man vedtager det her lovforslag, og derfor har vi valgt at stemme gult.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-06:
Det er vi vel alle sammen herinde.
Når nu ordføreren rigtigt siger, at der ikke er et eneste nyt job i det her, og man bruger 115 mio. kr. på det her forslag, uden at der bliver skabt nye job, og der er en diskrimination i det, for der er nogle, der får en forrang, fordi arbejdsgiveren får 25.000 kr., hvis arbejdsgiveren vælger en arbejdsløs, hvad er det så, der gør, at Venstre har så svært ved at stemme nej til det her?
Man siger selv, at der ikke er nye job i det, man anerkender, at der er en diskrimination i det og en forfordeling af kontanthjælpsmodtagere og andre, der har mistet deres dagpengeret, i det her lovforslag, hvad er det så, der gør det så svært for Venstre at stemme nej?
Jan Johansen (S), 2012-11-06:
Det svar, Venstre og ordføreren giver hele tiden, skaber jo ingen ting for de her mennesker.
Danmark har krav på et svar fra landets største parti, som har været med til at sætte dagpengeperioden ned fra 4 til 2 år, som har skabt den situation, de her mennesker står i, og ikke gjort noget, dengang de sad i regering.
Hvorfor råber Venstre ikke bare det, de egentlig mener, ud til befolkningen, til de danskere, der er ved at falde ud af systemet?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-11-06:
Det lyder jo fantastisk ædelt, når ordføreren siger, at Venstre ikke vil stå i vejen for, at der er nogle, der vil tage initiativ til at hjælpe dem, der står over for måske at miste deres dagpenge efter den 1. januar.
Det siger jo noget om, hvor vi har Venstre.
Jeg tænker bare lige 2 år tilbage, da havde vi en statsminister, der erklærede, at krisen var slut, vi havde et flertal i Folketinget, der besluttede at afkorte dagpengeperioden, fordoble genoptjeningskravet, men nu står vi så i den situation, at krisen ikke er slut, og på grund af den beslutning, der blev taget dengang, har vi tusindvis af borgere i det her land, som har betalt deres skat, gået på arbejde, passet, hvad de skulle, som står over for at miste deres dagpenge efter den 1. januar.
Så melder Venstre ud: Vi stemmer gult, vi vil ikke stå i vejen.
Hvornår tager Venstre ansvar?
Hans Andersen (V), 2012-11-06:
Nu kan jeg forstå på hr. Jan Johansen, at hr. Jan Johansen sådan set ved, hvad Venstre mener.
Det ved jeg ikke om hr. Jan Johansen ved.
Det, jeg kan sige, er, at hvis vi skal nedbringe ledigheden i det her land, så handler det om at skabe noget vækst, så handler det om at skabe nogle nye job.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at der så nu er det her konkrete lovforslag om at slå nogle flere job op med en særlig mærkat på Jobnet.
Ja, det kan få nogle i job – det er det, jeg lytter mig til – nogle.
Jeg synes bare ikke, det er det afgørende forslag.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-06:
Det der lover ikke godt for de jyske mødre, hvis det er en konkret erfaring, at ens mor taler ned til en.
Det håber jeg da ikke at der er ret mange mødre der gør, og det tror jeg i øvrigt heller ikke at der er ret mange mødre der gør.
Altså, i forhold til det konkrete job, hvor der tilsyneladende har været en kort ansøgningsfrist, har jeg forstået, at den ansøgningsfrist er ændret.
Mere kan jeg ikke sige om det, for jeg er ikke ansvarlig minister for det, men det er selvfølgelig noget, der kan undersøges.
Jeg tror, at det, det er vigtigt at holde fast i, når vi taler om akutjob, er, at et arbejde er et arbejde.
Forleden dag hørte jeg en diskussion om, at et akutjob som bartender, der var opslået, ikke skulle være godt nok, og det er jo så i den anden grøft.
Jeg synes, det er fint, hvis de akutjob, der opslås, har en bredde og en variation, for det ved jeg at gruppen af langtidsledige også har.
Der er mange forskellige kvalifikationer og mange forskellige typer af mennesker.
Det ændrer selvfølgelig grundlæggende ikke på, at de almindelige spilleregler på arbejdsmarkedet skal overholdes, det siger sig selv.
Inger Støjberg (V), 2012-11-06:
Jo, men beskæftigelsesministeren må dog give os ret i – nu er der flere, der har nævnt det – at det da er useriøst at slå et job op, der har en ansøgningsfrist på 2 dage
Det giver da i hvert fald benævnelsen akutjob en helt ny mening.
Det er da rimelig akut, hvis man har en ansøgningsfrist på 2 dage.
Lad mig så bare lige sige: Jeg mindes faktisk ikke, at der er så mange mennesker, der er blevet talt så meget ned til, som beskæftigelsesministeren har gjort i dag.
Det er hele striben; alle, der bare tillader sig at rejse sig op og stille kritiske spørgsmål til beskæftigelsesministeren, bliver der talt ned til, som kun ens egen mor kan.
Altså, først vil jeg egentlig sige, at jeg ikke synes, ministeren gav fru Tina Nedergaard et reelt svar på det spørgsmål, som fru Tina Nedergaard stillede.
Dernæst vil jeg sige, at man jo sådan set kan være enig med ministeren i noget af det, ministeren siger, bl.a. at langtidsledige ofte mister modet på at søge job.
Det er et reelt problem, og det er også et problem, som vi anerkender i Venstre.
Det ene er det, hr. Bent Bøgsted nævnte.
Det var et job, der blev opslået i Finansministeriet med en ansøgningsfrist på 2 dage.
Det andet job er et job, der er blevet opslået i dag.
Det er nemlig som formand for Natur- og Miljøklagenævnet.
Altså, ærlig talt, hvad er det for nogle langtidsledige, der skal søge de her job?
Jeg tør godt vædde på, at der ikke er langtidsledige, der går ud og søger et job som det, der er blevet opslået i dag, som formand for Natur- og Miljøklagenævnet.
Det er da at gøre grin med de langtidsledige at lave en ordning, hvor man slår sådan nogle job som de her op.
Det eneste, det hjælper på, er da, at der kommer mange jobopslag.
Det er det eneste, det overhovedet hjælper på, vil jeg sige til ministeren.
Det hjælper da ikke de langtidsledige.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-06:
Man skal jo lige anstrenge sig lidt for at følge Venstres logik i det her spørgsmål.
Det er derfor, jeg kniber øjnene en lillebitte smule sammen, for jeg skal kunne følge med.
Jeg tror, Venstres ordfører havde en hård times tid heroppe på talerstolen.
Venstres ordfører siger jo meget – synes jeg – pragmatisk og ordentligt, at den her aftale nok vil kunne hjælpe nogle.
Det her vil nok kunne hjælpe nogle langtidsledige.
Hvorfor stemmer man imod et lovforslag, der hjælper nogle langtidsledige?
Så kan det godt være, at man kunne ønske sig mere.
Sådan er det som regel, når man er i opposition, for så kigger man på regeringen og siger: Vi vil gerne have endnu mere, eller vi vil gerne bruge flere penge, eller vi vil gerne bruge et eller andet.
Det tilkendegiver hr. Christian Juhl i hvert fald.
Man kan altid sige noget, efter at man gjort har op, at man vil stemme det ene eller det andet.
Men hvorfor stemmer man ikke for?
Hvis Venstres ordfører står på talerstolen og siger, at det her vil kunne hjælpe nogle mennesker, endda nogle langtidsledige, så stem dog for.