runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-11-17:
Ja, den fejl kan jo være sket på mange måder.
Der kan have været brugt et forkert link, og der kan være andre forklaringer på det.
Der er et antal af mine medarbejdere, der har adgang til at opdatere.
Når jeg selv gør det helt personligt, sker det i mit eget navn, og hvis det er nogle af mine medarbejdere, er der en parentes bagefter, hvor der står »Opdateret af redaktionen«.
Det, der sådan set er det centrale, er, at straks vi blev opmærksomme på det her, blev det fjernet.
Det skete ikke på baggrund af nogen henvendelser fra hverken hr. Holger K. Nielsen eller pressen eller andre, men på eget initiativ, og det er jo i overensstemmelse med de holdninger, jeg har givet udtryk for.
Hvad der forklarer, at der ikke længere er en grund til at stemme på SF, svæver så i det uvisse.
Jeg går ud fra, at det også er et udtryk for, at man har lavet en fejl.
Den 9. november står der, at dagens gode grund er, at man skal stemme på SF, fordi de ikke vil stramme kravene for familiesammenføring.
I dag er den grund væk, og der må så være nogle i SF og nærmeste omegn, hr. Holger K. Hansen eller nogle medarbejdere, der har tænkt: Det var vist et falsk anbringende, vi førte frem om, at man ved, hvor vi står i udlændingespørgsmålene; det var en fejl, og det undskylder vi mange gange.
Holger K. Nielsen (SF), 2010-11-17:
Ja, Nielsen.
Jo, men det her er mere end en tanke, det er det jo.
Det er jo ikke sådan, at en sådan video med grove bagvaskelser af Danmarks Radio kommer flyvende ned fra himlen.
Sådan er det jo ikke, vel?
Det er et udtryk for, at der i partiet Venstre og tilsyneladende også i Statsministeriet hos statsministeren selv er en fantastisk interesse for, hvad det er, medierne beskæftiger sig med, en fantastisk interesse i at forsøge at styre medierne og i det her tilfælde en fantastisk interesse i at bagvaske Danmarks Radio, fordi man har en eller anden tro på, at hvis man gør det, danser medierne efter statsministerens pibe.
Det har vi set masser af eksempler på, og derfor er det her jo mere end en tilfældighed.
Det er jo netop, fordi det er et emne, som man interesserer sig meget for.
Så er der sket en lille teknisk fejl, som man har opdaget, og det er o.k
Men jeg synes bestemt, det må give anledning til nogle større overvejelser hos statsministeren.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-11-17:
Jamen jeg kan da høre, at det giver anledning til mange overvejelser hos hr. Holger K. Nielsen.
Hvis det ikke er nogen tilfældighed, det er sat på, så er det nok heller ikke nogen tilfældighed, at det er taget af.
Det, man kan konstatere, er, at der har ligget et klip i, tror jeg, 20 minutter, og da vi blev opmærksomme på, at det lå der, blev det taget af på vores eget initiativ.
Det var ikke, fordi hr. Holger K. Nielsen eller nogen andre sagde, at der var et problem, men fordi vi selv blev opmærksomme på, at der var et problem.
Fejlen kan være opstået mange steder, men det må selvfølgelig oplagt være sådan, at den, der har lagt det på, har set den pågældende YouTube-video, for ellers ville det link jo ikke kunne være der.
Men om der ved en fejl er lavet copy-paste af det link og det skulle have været noget andet eller sådan noget, er jo ikke til at vide, og det er heller ikke det afgørende.
Det afgørende er det holdningsmæssige, og det har jeg svaret på.
Det blafrer så lidt i vinden, hvordan holdningerne i øvrigt befinder sig i SF, når vi snakker Facebook, for det er da interessant, at man har en hjemmeside, hvor man dag for dag fører gode argumenter frem for at stemme på SF – hver dag på nær lige præcis den 9. november.
Jeg skulle have holdt folketingsvalget den dag, for da var der ingen god grund til at stemme på SF.
I en periode var det sådan, at dagens gode grund var, at SF var garanten for at sige nej til stramme familiesammenføringsregler.
Så blussede der en debat op, så gik der et par dage, så var det taget af, og sådan er det vel.
Man må vel indrømme sine fejl.
Jeg har ingen problemer med at sige, at der lå et klip i 20 minutter, og det blev taget af på eget initiativ, ligesom der altså på hjemmesiden med dagens grund til at stemme på SF lå et antal sager, som nu også er pillet af.
Holger K. Nielsen (SF), 2010-11-17:
Spørgsmålet lyder: Finder statsministeren det i orden, at han som pressens minister på sin Facebookprofil kører grove beskyldninger imod Danmarks Radio om bl.a. licensfinansieret manipulation?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-11-17:
I bemærkningerne til det lovforslag , der i 2002 indførte skattefradraget for de arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer, står der: »For det tredje vil ordningen have samfundsøkonomiske fordele, idet der både spares penge til behandlingen af de pågældende, og ventelisterne forkortes til gavn for de grupper i samfundet, der ikke kan betale sig fra en behandling på et privathospital eller ikke har en arbejdsgiver, der vil betale for en sådan behandling.«
Mener ministeren ikke, at det er problematisk, at fradraget på de arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer koster staten omkring 700 mio. kr. om året i tabt skatteprovenu, når hverken ministeren eller Sundhedsministeriet kan dokumentere, at indførelsen af skattefradraget har nedbragt ventetiden på behandling?
Magnus Heunicke (S), 2010-11-17:
Tak for svaret.
Det er jo rart at få uddybet, hvad der egentlig menes.
Det er første gang, jeg har hørt denne forklaring, og jeg tror, det er første gang, vi i Danmark får det så klart forklaret, så jeg vil tillade mig at spørge: Er det at forstå således, at det et højere udbytte, regeringen vil hive hjem fra DSB, når ministeren siger, man vil tilbagetage forhøjede kontraktbetalinger?
Thomas Jensen (S), 2010-11-17:
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at den nye boligaftale følger anbefalingerne fra regeringens eget rådgivende udvalg, som siger, at staten skal påtage sig et ansvar ved at afsætte statslige midler og ikke lade lejerne selv betale hele regningen for ghettoindsatsen med lejernes opsparede midler i Landsbyggefonden?
Benedikte Kiær (KF), 2010-11-17:
I de seneste 4 år, fra 2007 til 2010, har regeringen afsat ikke mindre end 754 mio. kr. til forskellige former for indsatser, som i høj grad også har gavnet indsatsen mod ghettoer.
Vi har i et godt samarbejde med de andre satspuljepartier i gennemsnit afsat knap 190 mio. kr. årligt til denne her indsats.
Nu har vi så helt i overensstemmelse med Landsbyggefondens formål sikret, at der i de kommende 6 år kan gennemføres omfattende fysiske fornyelser for 21 mia. kr.
Vi har sikret, at der er afsat næsten 1,8 mia. kr. til en boligsocial og forebyggende indsats i de udsatte områder i de kommende 4 år.
Så jeg mener helt klart, at vi har en udmærket balance i tingene.
Thomas Jensen (S), 2010-11-17:
Nu nævner ministeren et tal på 754 mio. kr. med alt godt fra havet af forskellige projekter og tiltag i forhold til den almene sektor og ghettoindsats.
Jeg vil bare lige understrege over for ministeren, at vi tidligere har diskuteret det, og at en lang række af de her indsatser er der ikke blevet fulgt op på.
Det er det, der har karakteriseret regeringens indsats på ghettoområdet i hele regeringsperioden fra 2001 og frem til nu.
Det er sådan, at der er blevet talt meget pænt om, at man ville gøre en masse, man har sat nogle små projekter i gang, men når jeg sagligt har stillet spørgsmål til ministeren og fået svar på, hvad erfaringerne er, om man har fulgt op på indsatserne, og om der er noget, man vil bruge fremadrettet, så har det bedrøvelige svar desværre gang på gang inden for mange områder været, at det er der ikke vidensmæssigt samlet op på.
Man ved ikke, hvad det har medført, og på den måde er der mange af pengene, der er blevet klattet væk, desværre.
Når ministeren så her i dag står og siger, at man har brugt en masse penge, og at nu skal lejerne bare betale gildet de næste år med den nye boligaftale, så vil jeg godt henvise til den programbestyrelsesrapport, som jeg tidligere har nævnt her i dag, som hedder »Fra udsat boligområde til hel bydel«, hvori der på side 24 står, og jeg citerer: »Regeringen bør bidrage økonomisk til den fysiske omdannelse af udsatte boligområder …«
Det blev direkte anbefalet til regeringen, og alligevel får vi en boligaftale her i 2010, hvor det er lejerne, der skal betale hele festen.
Jeg synes, at man skal lytte til den tidligere konservative formand, Hans Engell, som har sagt, at det ikke kan passe, at 20 pct. af Danmarks befolkning – dem, der bor i almene boliger – skal stå for 100 pct. af den sociale indsats i Danmark.
Det er præcis det budskab, regeringen – bl.a. den konservative minister – ikke har lyttet til, ved at der ikke i den nuværende boligaftale er statslige kroner til at omdanne de her boligområder og renovere dem.
Det er udelukkende Landsbyggefondens midler, lejernes egne penge, der bliver brugt til det.
Det er at holde fest for lånte penge, vil jeg sige.
Mener ministeren, at pengene i Landsbyggefonden er statslige midler?
Er pengene i Landsbyggefonden statslige midler?
Benedikte Kiær (KF), 2010-11-17:
Først vil jeg sige til hr. Thomas Jensen, at det godt nok er noget af en skidt karakter, som hr. Thomas Jensen giver sit eget parti som satspuljeparti i forhold til de meget udmærkede projekter, som er blevet sat i gang gennem de seneste 4 år, nemlig at man har været fuldstændig ligeglad med at følge op på de her projekter og sådan set bare har klattet en masse penge væk.
Det synes jeg er lidt trist.
Jeg tror også, at der er rigtig mange, som er i gang med de her gode projekter – som er i gang stadig væk – som bliver rigtig kede af det, når de får at vide, at hr. Thomas Jensen mener, at det er at klatte med pengene.
Med hensyn til Landsbyggefonden synes jeg egentlig, at det er interessant, at hr. Thomas Jensen bliver ved med at tale om Landsbyggefonden, som om det er at stjæle lejernes penge, når hr. Thomas Jensens eget parti i sin tid både i 1999 og i 2001 har lagt op til, at Landsbyggefonden netop skal bruges til det, som Landsbyggefonden bliver brugt til i den her boligaftale, nemlig til renoveringer i udsatte boligområder, til nybyggeri og til en boligsocial indsats.
Så jeg synes, at hr. Thomas Jensen skulle kigge tilbage og se, at det faktisk er noget, som Socialdemokraterne førhen har støttet op om, og som jeg egentlig også har en forståelse af at Socialdemokraterne også fremadrettet vil kigge på.
Så skulle man lade være med at begynde at fravige den linje, man før har haft.
Thomas Jensen (S), 2010-11-17:
Jeg fik i hvert fald ikke noget klart svar på mit spørgsmål.
Er Landsbyggefondens midler statslige midler?
Det er ret let at svare på for ministeren.
Så får jeg en lang udenomssnak om fortiden.
Nu taler vi om de anbefalinger, der er givet fra regeringens eget udvalg, Programbestyrelsen.
Der skal afsættes statslige midler, for at den her indsats vil lykkes.
Man kan ikke gøre det for Landsbyggefondens midler alene.
Der skal statslige penge til.
Socialdemokraterne og SF har lyttet til anbefalingerne, og i vores finanslovforslag for 2011 afsætter vi en statslig milliard for at sætte turbo på den her indsats.
Når borgerne beboerdemokratisk derude beslutter sig for, at de gerne vil have renoveret, har vi lyttet til dem og sagt, at der selvfølgelig skal renoveres.
Det er dobbelt godt, dels bliver der bedre boliger, dels kommer der en masse mennesker i beskæftigelse.
Men der skal også følge statslige midler med, og det er det, jeg spørger om i dag: Tror ministeren virkelig, at man kan løse den her udfordring, uden at der kommer statslige midler med?
Der tror jeg at der er en begrebsforvirring hos ministeren.
Jeg tror, at ministeren har fået sådan et ejerskab over Landsbyggefonden, at Landsbyggefondens midler er statslige, og det er det, mit spørgsmål går på, og det vil gerne have et svar på i dag.
Benedikte Kiær (KF), 2010-11-17:
Jeg synes, at det er lidt ..., og det vil jeg så ikke sætte ord på, med hensyn til hvad hr. Thomas Jensen mener, at jeg tænker og tror, og hvilket ejerskab jeg tror der er, eller hvilke begreber jeg gør mig om ting.
Det vil jeg sådan set undlade at komme ind på og lade det stå der.
Med hensyn til at der skal bruges statslige midler i den indsats, der skal være i nogle af de udsatte boligområder, i ghettoområderne, har jeg fremhævet over for hr. Thomas Jensen, at der kommer statslige midler til nogle af de her sociale ting, til et strategisk samarbejde fremadrettet og til en lang række andre områder.
Det, hr. Thomas Jensen gerne vil have, som jeg kan høre det, er, at man skal bruge ekstra statslige midler, milliarder af kroner, til renoveringer.
Der må jeg blot henvise hr. Thomas Jensen til, at vi sådan set har stået i en af de værste globale økonomiske kriser nogen sinde siden 1930'erne, og vi er sådan set ved at slikke sårene efter den.
Hvis hr. Thomas Jensen ikke har lagt mærke til det, så er vi faktisk i en situation, hvor riget fattes penge.
Med hensyn til det forslag, som Socialdemokraterne er kommet med, og som hr. Thomas Jensen henviser til, så er det jo, at man altid som opposition er i den gunstige situation, at man kan bruge penge, som man egentlig ikke har.
Hvis man ser på hele det forslag, som er kommet fra Socialdemokraterne, er det jo underfinansieret.
Thomas Jensen (S), 2010-11-17:
Ja, det er jo nærmest som at bokse i en dyne at stille spørgsmål til ministeren i dag, for man får ikke svar på de spørgsmål, man stiller.
Det er ret klart, at der sidder en masse lejere i de almene boliger og undrer sig over, at de, som udgør 20 pct. af den danske befolkning, skal varetage hundrede procent af den sociale indsats –
citat fra Hans Engell, tidligere konservativ partiformand.
Det er det budskab, der er værd at lytte til, for der bliver nemlig indirekte sagt, at staten også bør påtage sig et ansvar og finansiere noget af det her.
Men ministeren undskylder sig med, at man er ved at slikke sårene efter den store økonomiske krise.
Jeg håber nu, at regeringen er trukket i arbejdstøjet og sørger for, at vi kommer ud af krisen, og en del af det, der kan hjælpe os ud af krisen, er jo netop, at man fra statslig side påtager sig et ansvar for, at der bliver sat gang i beskæftigelsen i den private sektor, og samtidig sørger for at afsætte statslige midler til at renovere almene boliger for, så der kommer gang i beskæftigelsen.
Derfor er mit spørgsmål for tredje gang i dag: Er Landsbyggefondens midler statslige midler?
Benedikte Kiær (KF), 2010-11-17:
Jeg må sige til hr. Thomas Jensen, at jeg også nogle gange føler, at jeg bokser i en dyne, når jeg skal gentage nogle svar.
Jeg har fremhævet, at den sociale indsats i de udsatte boligområder selvfølgelig også sker for statslige penge, ligesom kommunerne også tager deres del af ansvaret.
Hvad angår renoveringer, så kan man ikke bruge penge, man ikke har, og det er jo ligesom essentielt, hvis man skal bruge penge, at man sådan set også har dem og kan vise, hvorfra man kan få dem.
Derfor er det jo også fornuftigt, at vi går ind og sikrer, at Landsbyggefonden også får mulighed for at gøre det, der sådan set ligger i det, der er meningen med Landsbyggefonden, nemlig at kunne bruge penge fremadrettet, og her altså ekstra midler i de kommende år til en gedigen renoveringsindsats.
Og det har vi jo også fremhævet i boligaftalen – en ganske glimrende boligaftale – at vi skal mødes for at se på, om vi sådan set får klaret den venteliste, der er, og også får set på, om de intentioner, vi har med aftalen, også bliver fulgt.
Holger K. Nielsen (SF), 2010-11-17:
Finder statsministeren det i orden, at han som pressens minister på sin Facebookprofil kører grove beskyldninger imod Danmarks Radio om bl.a. licensfinansieret manipulation?
Bertel Haarder (V), 2010-11-17:
Indførelse af skattefradraget har for det første sikret, at alle i en virksomhed bliver dækket af en sundhedsforsikring, hvor det tidligere kun var ledende medarbejdere.
For det andet har fradragsmuligheden for sundhedsforsikringerne ført til, at der spares sygedage, altså at der spares sygefravær, og det giver penge i de offentlige kasser og gavner også de virksomheder, som derved oplever færre sygedage.
Derudover vil der i en del af disse tilfælde være tale om, at medarbejderne trækker sig ud af den offentlige kø og i stedet for selv får betalt en operation, hvilket jo er til fordel ikke kun for samfundet, som så ikke skal betale de pågældendes operationer, men også for dem, der står bagefter vedkommende i køen, for så rykker de jo alle sammen frem.
Når man ser det under et, så viser beregninger, at der er meget, der tyder på, at man sparer, altså at det sparer samfundsmæssigt, at man har dette fradrag for sundhedsforsikringer.
Men én ting er jo ikke belyst tilstrækkeligt, og det er, hvad den konkrete virkning er på ventelisterne.
Og det er det arbejde, som nu efter aftale med Rigsrevisionen bliver sat i gang, ved at en forsker bliver sat til at gøre sig klog på det; det er jo ikke let, og det er også derfor, det ikke er sket endnu.
Men selvfølgelig kan man belyse det, og det vil nu ske.
Liselott Blixt (DF), 2010-11-17:
Mange tak.
Jeg vil fortsætte, hvor den forrige spørger slap.
I Dansk Folkeparti glæder vi os over de 41 mia. kr., som nu kommer regionerne og borgerne til gode, ved at vi får nogle rigtig gode sygehuse.
Men det bekymrer også Dansk Folkeparti at se, at der er en region, der måske kommer til at lide mere nød end andre, og derfor vil jeg da spørge ministeren, om ministeren mener, der er en sammenhæng mellem sygehusenes standard og den dødelighed, man ser på sygehusene.
Bertel Haarder (V), 2010-11-17:
Jeg håber ikke, at den højere dødelighed i den sjællandske region, altså den kortere levealder i den sjællandske region, kan tilskrives fejl og mangler i det sjællandske sygehusvæsen – det håber jeg bestemt ikke.
Skulle det være tilfældet, skal vi jo igen, hvis vi må for formanden, udråbe et stort hurra for alle disse mange, mange millioner, som nu bliver bevilget til glæde for de sjællandske borgere.
Jeg forstår godt spørgsmålet, men jeg håber også, spørgeren forstår svaret.
Liselott Blixt (DF), 2010-11-17:
Jamen vi råber da helt bestemt også hurra en gang imellem, specielt fordi 41 mia. kr. er mange penge til området, men derfor skal vi da tage os af alle borgere i alle regioner, så man får den samme behandling, uanset hvor man bor i landet.
Region Sjælland er den region, der har den største dødelighed på sygehusene.
Det er den region, der har en sundhed, der er lavere end i andre regioner, og hvor man ikke lever lige så længe som i andre regioner.
Og man har svært ved at tiltrække de læger, der er brug for.
Det vil sige, at får man ikke de midler til at restaurere eller renovere sygehuse som dem i Nykøbing Falster, Slagelse og Holbæk, vil det måske være sværere at tiltrække lægerne.
Der kunne jeg da godt tænke mig at høre, hvad ministeren mener man kunne bruge netop for at tiltrække lægerne og øge sundheden i regionen.
Bertel Haarder (V), 2010-11-17:
Der er ingen tvivl om, at de nye attraktive hospitalsfaciliteter, vi får, også på Sjælland, vil tiltrække læger.
De vil sikre, at det bliver udfordrende og spændende, at der bliver et spændende kollegialt samarbejde på de sjællandske sygehuse.
Og når man skal se på det med specielt sjællandske briller, bliver det jo ikke dårligere af, at man er nabo til et ganske stort og kraftigt sygehusvæsen, nemlig hovedstadens sygehusvæsen.
Det bliver det jo ikke dårligere af, og det bliver det heller ikke vanskeligere af, når det gælder at rekruttere dygtige læger.
Det er jeg sikker på bliver et større problem andre steder i landet.
Liselott Blixt (DF), 2010-11-17:
Jeg tror nu nok, det er det, Region Sjællands borgere vil være urolige over, nemlig at deres nærmeste sygehus på et tidspunkt hedder Rigshospitalet, og at det er Hovedstadens Sygehusfællesskab, der skal tage sig af deres sygdomme.
Der må man sige, at det nok er den længste vej fra Nakskov til Rigshospitalet, hvis det er den vej, man skal.
Det nærmeste sygehus, som skal være akutsygehus, er Nykøbing Falster Sygehus.
Det er det sygehus, som har den største dødelighed, og det sygehus, som så ikke kan blive renoveret nu, fordi der ikke er blevet givet penge nok til den region.
Det kunne jo være, man måske skulle have bygget lidt mindre i Region Midtjylland og i stedet for have tilgodeset en region som Region Sjælland.
Det kunne jeg da godt tænke mig at høre hvad ministeren havde af kommentarer til.
Bertel Haarder (V), 2010-11-17:
Jeg tror ikke, det vil være tilrådeligt, hvis jeg står her og antyder, at der bør flyttes penge fra Region Midtjylland til Region Sjælland – så tror jeg, at jeg får problemer.
Andre regioner synes også, der skal flyttes noget til dem, og man har faktisk også nogle problemer i Region Midtjylland.
Der havde man også nogle større ønsker, og der har man i meget høj grad også problemer med at få driften til at hænge sammen.
Så jeg tror ikke, løsningen er, at jeg her i Folketingets spørgetime annoncerer, at nu skal vi da vist file lidt på Region Midtjylland til fordel for Region Sjælland.
Det ville være en helt uholdbar måde at gøre det på.
Heldigvis er forholdene så forskellige i de forskellige regioner, at det, der eventuelt skal ske af tilpasninger, nok er noget, der skal afhænge af præcis de forhold, der er i den enkelte region.
Per Clausen (EL), 2010-11-17:
Jeg deler helt ministerens opfattelse af, at der ikke er nogen grund til, at han og Venstre bliver mere upopulære i Vestjylland, end man er i forvejen.
Men sagen er vel, at hvis regeringen havde leveret de milliarder, som man førte valgkamp på at man ville levere til nye sygehuse, og som er cirka dobbelt så mange, som man har leveret, så ville man have haft langt større mulighed for at bevæge sig ud i nærheden af, at der måske også lød hurraråb i den vestlige del af landet.
Men det var ikke så meget mit ærinde her, jeg synes bare, det skulle bemærkes, inden ministeren nu fuldstændig går til af begejstring – jeg tør næsten ikke tænke på, hvor begejstret han har været under valgkampen, hvor han førte valgkamp på at bruge dobbelt så mange penge, som han kom til at bruge.
Det må alligevel have været helt fantastisk.
Nej, mit spørgsmål til ministeren handler om, at vi jo inden for den seneste måned i to omgange har oplevet, at det er blevet afsløret, at undersøgelser for brystkræft på private klinikker i hovedstadsområdet mildt sagt har en meget, meget vaklende kvalitet.
Det vil der så vistnok her i anden omgang blive taget hånd om, også fra Sundhedsstyrelsens side, mens ministerens oprindelige synspunkt nok var, at det var noget, regionen måtte tage sig af.
Men Sundhedsstyrelsen er jo reaktiv og griber ind, hvis man bliver opmærksom på, at der er alvorlige problemer, og det er man så blevet opmærksom på at der er nu.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge ministeren om i den sammenhæng, er: Når ministeren nu ser det her, altså gentagne eksempler på dårlige undersøgelser på de private klinikker, er han så helt sikker på, at det er så klogt, at han er fuldstændig afvisende over for at få lavet en undersøgelse af, om det, at flere og flere behandlinger og undersøgelser foregår på private klinikker og sygehuse, faktisk ender med at påføre det offentlige sygehusvæsen ekstra udgifter, fordi de fejl, der sker i den private sektor, efterfølgende repareres i den offentlige sektor?
Jeg har spurgt til det nogle gange, så derfor er spørgsmålet formentlig ikke helt overraskende for ministeren.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, om de eksempler, vi nu har, på gentagne fejl, alvorlige fejl, som jo ud over at have meget, meget alvorlige menneskelige omkostninger også får nogle økonomiske omkostninger for det offentlige, ikke kunne få ham til at overveje, om der måske var grund til også at inddrage det element i sin analyse.