runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2016-04-21:
Tak, og tak til ministeren.
Jeg må sige, at jeg er et stort spørgsmålstegn, men måske kan ministeren hjælpe mig.
Det var en lov, der blev vedtaget i 2010, hvor den dengang borgerlige regering og det borgerlige flertal indførte et optjeningsprincip i forhold til retten til at få udbetalt børnecheck.
Dengang sagde den tidligere socialdemokratiske regering, da De Konservatives forslag skulle behandles, at det kunne man ikke, fordi det ville være i strid med traktaten at vedtage noget sådant.
Til det hævdede Venstre sammen med de andre borgerlige partier, at det ikke ville være i strid med traktaten.
Der var ingen problemer med at gøre det og indføre lige nøjagtigt det, som Dansk Folkeparti foreslår her, nemlig at man ikke skal kunne medregne perioder, man har opholdt sig i de andre EU-lande.
Men nu får vi så at vide, at sådan noget, som Dansk Folkeparti foreslår her, kan vi ikke.
Det ville være i strid med traktaten.
Hvordan hænger det sammen?
Alt det med børnecheck og dagpenge tager vi senere.
Det, ordføreren står og erkender, er, at Venstre tog fejl i 2010, da Venstre sad i regering.
Venstre tog fejl i den diskussion.
Kan vi så ikke bare erkende, at hele det show, som Venstre opførte i 2014, netop var et show, der i virkeligheden handlede om at fremstille sig, som om man var vældig EU-kritisk, fordi man nu så småt var på vej ind i en valgkamp til EU-Parlamentet?
Kan vi ikke bare lige holde det der så?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-04-21:
Jamen det mener Venstre og regeringen jo heller ikke længere.
Der har været en proces, og EU-jura kan som al anden jura være kompliceret.
Men jeg tror også, at man skal se helt fundamentalt på spørgsmålet om arbejdskraftens fri bevægelighed.
Altså, Venstre er tilhængere af arbejdskraftens fri bevægelighed, og derfor anerkender vi jo også, at eksempelvis sådan noget som dagpenge er noget, man skal have mulighed for at optjene, selv om man arbejder i forskellige lande.
Så er børnechecken jo lidt en mærkelig størrelse, for er det en ren velfærdsydelse, eller er den relateret til, at man arbejder?
Oprindelig var det jo i virkeligheden et skattefradrag, man fik, som så senere blev konverteret til et tilskud, så derfor er børnechecken ikke helt så ren som dagpengene, og derfor var der forskellige vurderinger af, hvad der kunne lade sig gøre, og hvad der ikke kunne.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-21:
Tak, og tak til ordføreren.
Nu skal mit spørgsmål ikke udlægges, som om vi støtter Dansk Folkepartis forslag.
Det skal jeg nok vende tilbage til.
Men jeg synes, der skal være noget rimelighed i argumentationen.
For som jeg læser Dansk Folkepartis forslag, foreslår de jo ikke andet end det, som Venstre selv gennemførte i 2010, da Venstre sad i regering sammen med De Konservative.
Der indførte man et optjeningsprincip for at få ret til børnecheck, som gik ud på, at man skulle opholde sig her i landet i 2 år ud af de seneste 10 år for at få ret til børnecheck.
Der var mange, der kritiserede det for, at det ville være i strid med EU-retten.
Oppositionen gjorde det, regeringens egne embedsmænd, viste det sig, havde advaret imod det, men Venstre afviste blankt, at der var noget problem, hvad EU-retten angik.
Nu stiller Venstres ordfører sig sammen med beskæftigelsesministeren op og siger, at man ikke vil støtte Dansk Folkepartis forslag, fordi det vil være imod traktaten.
Så spørger jeg bare: Hvordan hænger det sammen?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-04-21:
Jeg er enig i, at når man tilslutter sig en retsakt, er man forpligtet af den.
Men dermed jo ikke sagt, at man en dag ikke kan fortryde.
Vi kan også fortryde hele vores EU-samarbejde.
Vi kan træde helt ud af EU.
Altså, vi er stadig en suveræn nation, som kan beslutte os for at træde ud af EU-samarbejdet, og for den sags skyld også delvis, men det ville da få nogle voldsomme konsekvenser.
Og hvis man bare gjorde det på den her måde, som jo er i klokkeklar strid med EU-retten, så ville det få nogle voldsomme konsekvenser.
Og ville det være i dansk interesse, at de andre medlemsstater opførte sig lige så uansvarligt, som Dansk Folkeparti lægger op til at Danmark skal gøre?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-04-21:
Ligesom jeg gerne selv vil spares for at se en afklædt Jan E. Jørgensen, skal jeg nok spare beskuerne for at se det samme i mit tilfælde.
Men jeg vil bare spørge ordføreren, om ordføreren så er enig i det, som Rebecca Adler-Nissen, som er lektor i statskundskab på Københavns Universitet, sagde som kommentar til justitsministerens udsagn, nemlig at: Derfor må man sige, at grundlæggende set så fanger bordet rent politisk, hvis vi tilslutter os en retsakt.
Citat slut.
Er ordføreren enig i det?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-04-21:
Jeg synes ikke, hr. Kenneth Kristensen Berth refererer redeligt.
Jeg synes ikke, det er en ordentlig måde at referere justitsministeren på, for det, justitsministeren sagde i næste sætning, var følgende: »Konsekvenserne kan derimod blive store eller små.
Det ved vi ikke, for det vil i sidste ende være op til EU-Domstolen«.
Altså, det er klart og tydeligt, at det vil være en overskridelse af EU-retten, og at det vil få konsekvenser for Danmark.
Men selvfølgelig kan man da gøre det, ligesom hr. Kenneth Kristensen Berth også kan vælge at tage alt tøjet af og stille sig nøgen op i Folketingssalen.
Det er ikke svært, det kan han bare gøre, men det vil få nogle konsekvenser.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-04-21:
Jo, men det, vi fra Dansk Folkepartis side ønsker med det her forslag, er jo at teste justitsministerens udsagn fra den 2. december, dagen før danskerne skulle stemme om retsforbeholdet, hvor justitsministeren sagde til Information, og nu citerer jeg: »Det er ikke svært at gå ned i Folketinget og vedtage en lov med 90 mandater bag sig og sige, at man nu trækker suverænitet tilbage.
« Det er ikke svært, sagde han.
Så hvis ordføreren er så optaget af den problemstilling, som ordføreren siger han er, hvorfor i alverden stemmer ordføreren så ikke for det her forslag og dermed viser, at det, som ordførerens partifælle, justitsministeren, tilkendegav i Information, også er det rigtige?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-04-21:
Først og fremmest har jeg jo i det her spørgsmål tillid til, at regeringen rent faktisk godt kan køre den her sag.
Jeg synes egentlig, at det pres, man var med til at lægge, og hvor man stod last og brast med briterne i spørgsmålet om indeksering af børnechecken, viste, at det godt kan lade sig gøre.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-21:
Det er vel ikke så usikkert, hvad der kan ske.
Der kan ske det, at vi får EU-Domstolen på nakken, men så har vi da været med til at rejse en diskussion om de principper, vi gerne vil arbejde efter i EU.
Større er faren vel ikke.
Men jeg forstår ikke, hvad ordføreren har sin optimisme i.
Det havde den tidligere socialdemokratiske beskæftigelsesminister, fru Mette Frederiksen, ikke.
Hun ville ikke engang, som Enhedslisten foreslog, gøre det samme som finnerne, sådan at vi fuldstændig stod last og brast med den finske regering i det, som de havde gjort deroppe.
Det ville man ikke engang fra den tidligere socialdemokratiske regerings side.
Der fik vi den samme sang: Vi snakker lidt med Kommissionen.
Altså, hvordan vil ordføreren sikre at der kommer ligestilling mellem herboende arbejdere og udenlandske arbejdere, når det drejer sig om opnåelse af ret til dagpenge?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-04-21:
Nej, det synes jeg ikke er rimeligt, og det synes jeg heller ikke jeg har givet udtryk for.
Det, jeg har givet udtryk for, er, om vi tror, vi har mulighed for at løse den udfordring ved at ændre noget og påvirke de andre lande, påvirke EU-systemet og ændre EU-rettens betingelser for det her, eller om det står mål med at trække suverænitet tilbage og så placere os i en situation med stor usikkerhed om, hvad det egentlig vil betyde.
Det er det, jeg har forholdt mig til.
Jeg tror rent faktisk, det godt kan lade sig gøre at forhandle os vej til bedre aftaler på det her område.
Det har vi jo set bl.a. i hele diskussionen om indeksering af børnechecken, og det er det synspunkt, vi står på.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-21:
Jeg vil også gerne finde ud af, hvor stor en udfordring ordføreren egentlig synes det er.
Men lad os bare først tage spørgsmålet om 12 måneders medlemskab af en a-kasse, hvor der skal være betalt kontingent som en af betingelserne for at få dagpenge.
Synes ordføreren, det er rimeligt, når udenlandske arbejdere i kraft af EU-reglerne og lige nøjagtig det sammenlægningsprincip, som vi diskuterer her, kan komme her til landet og opnå dagpengeret efter få ugers arbejde, hvor man har 10 timers arbejde om ugen?
Synes ordføreren, det er rimeligt?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-04-21:
Jeg forstår godt henvisningen til den pågældende udtalelse, og den udtalelse er jeg fuldstændig enig i, hvis man i øvrigt er parat til at leve med de konsekvenser, der er af ens beslutning.
Her går vi efter målet, og jeg er overbevist om, at vi her har et fælles mål.
Og min vurdering er, at vi bedst når målet ved at videreføre de konstruktive forhandlinger, jeg har oplevet vi har haft i den periode, jeg nu har haft ansvaret for det.
Jeg tror på, at vi kan finde tilfredsstillende løsninger på de udeståender, vi har på dette område.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-04-21:
For det første kom Dagpengekommissionen jo med en række forskellige forslag til, hvordan det kunne gøres.
Men jeg er helt enig med Dansk Folkepartis ordfører i, at der, hvor der skal sættes ind, er, at vi ændrer reglerne inden for EU-systemet og inden for EU-retten.
Det er der, hvor der for alvor skal sættes ind.
Vi er af den holdning, at det at trække suverænitet tilbage på det her spørgsmål ikke står mål med den udfordring, det reelt er.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-04-21:
Det er jo meget godt at have ambitionen om, at alt bliver godt, men når det handler om EU, synes jeg ikke, vi har for vane at iagttage, at alt også bliver godt.
En af årsagerne til, at vi har fremsat det her forslag, er jo sådan set, at ministerens kollega, justitsminister Søren Pind, har tilkendegivet, at det ikke er svært at gå i Folketinget og vedtage en lov med 90 mandater bag sig og bagefter sige, at man nu trækker suveræniteten tilbage.
Det sagde ministeren, dagen før vi skulle til afstemning om retsforbeholdet, og derfor er det jo meget relevant at teste det.
Når der nu er et område, som alle her i Folketingssalen er enige om at der er et problem med, så vil det jo være meget nærliggende bare at gøre, som Søren Pind anviser, og så trække suveræniteten tilbage.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-04-21:
Mange tak.
Jeg vil starte med den lidt overraskende udmelding, at jeg er ærgerlig over, at det her beslutningsforslag er blevet genfremsat.
Og det er jeg, fordi jeg synes, vi har brug for at kvalificere den her debat på en helt anden måde.
Der er en rigtig, rigtig god del af beslutningsforslaget, som handler om, at vi skal have undersøgt, hvad de direkte sammenhænge er.
Ikke sammenhængen mellem bilkørsel og hash i blodet, for det er der ikke noget, der hedder, men imellem bilkørsel og spor eller koncentrationer af THC i blodet.
Og grunden til, at det er så nødvendigt at få det her nuanceret, er jo, at vi i øjeblikket i Folketinget også er i gang med at forhandle om medicinsk cannabis.
Men det havde da været ønskeligt, at vi havde taget en bredere snak om det her og faktisk havde fået kvalificeret beslutningsforslaget fra starten.
Med hensyn til den del af det, der især drejer sig om behovet for at blive klogere på, hvilke trafiksikkerhedsmæssige konsekvenser en vis koncentration af THC i blodet har, er vi fuldstændig enige i.
I forhold til ændringerne hvad angår straf, synes vi, det er meget, meget svært at være så specifik, som man er i beslutningsforslaget.
Derfor er jeg også rigtig, rigtig glade for de toner, jeg kan høre fra mange andre ordførere, også ordføreren for Venstre, som jeg i øvrigt synes lavede en rigtig, rigtig grundig og fin gennemgang af den beretning, der blev lavet på et tidligere tidspunkt.
Hvis den beretning kan danne udgangspunkt for det videre arbejde, hvad ministeren også har givet udtryk for, så synes vi, at det er en mere rigtig vej at gå end at få det her beslutningsforslag igennem.
Vi vil altså opfordre meget til, at ministeren følger op på det her – og det regner vi også med at han gør – så der kan blive indkaldt til møder, og vi kan komme videre med at få beretningen effektueret.
Villum Christensen (LA), 2016-04-21:
Vi er selvfølgelig enige med forslagsstillerne i, at det skal sanktioneres, hvis man kører i bil, mens man er påvirket af hash.
Vi er også enige i, at den nuværende nulgrænsepolitik i visse tilfælde kan have utilsigtede og for den sags skyld også særdeles vidtrækkende konsekvenser for den enkelte, hvis man frakendes kørekortet ubetinget i 3 år for kørsel med hash i blodet.
Og det kan faktisk ske, uden at man reelt behøver at være i en tilstand, hvor man på nogen måde er til fare for trafikken.
Der er tale om en sådan meget sort-hvid betragtning, kan man sige, i de regler, der ligger nu, og det synes vi naturligvis kalder på at overveje alternative løsningsmodeller, hvilket jeg forstår på ministeren netop indgår som element i beretningen fra sidste år.
Vi ser derfor frem til, at regeringen kommer i arbejdstøjet på det her område og får undersøgt mulige tolerancetærskler, eventuelt ved at skæve til udenlandske erfaringer, således at vi får en mere nuanceret lovgivning på området.
Så vi deler altså ideen bag beslutningsforslaget og antager, at arbejdet allerede er i gang eller kommer det meget snart.
Men samlet set
vil jeg lige som Enhedslisten sige, at vi synes bedre om beretningen end om de konkrete elementer i forslaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-04-21:
I færdselsloven skal vi opsætte nogle bestemmelser og have nogle strafferammer, som gør, at de mennesker, der sætter sig ud i en bil – og dermed jo potentielt udgør en fare for alle os andre – gør det på forsvarlig vis.
Det betyder også, at man ikke skal være påvirket, og det skal man ikke være af lovlige stoffer som medicin eller alkohol, og det skal man heller ikke være af ulovlige stoffer som hash, heroin eller andet.
Så man skal ikke køre bil i påvirket tilstand, og det er det formål, straffeloven skal varetage.
Hvad der så skal være lovligt og ulovligt, og hvordan man i øvrigt bekæmper det, må man gøre på anden vis.
For ellers kan man sige, at det vel ikke er sådan, at dem, der ryger hash, og som har kørekort, sætter vi hårdere ind over for for at få dem ud af et misbrug, end dem, som ryger hash, men ikke har et kørekort.
Det synes jeg ikke rigtig giver den helt store mening.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-21:
Jeg vil gerne takke ordføreren for bemærkningerne og for henvisningen til den ret brede beretning, der blev lavet, og som jeg faktisk syntes var et rigtig, rigtig godt udgangspunkt for, at der skulle ske noget, og nu vil jeg senere komme op og selv redegøre for, hvorfor jeg har genfremsat det her beslutningsforslag.
Jeg vil bare høre ordføreren, som jo var lidt inde på det, om det var korrekt opfattet, at det her med at føre hashpolitik må man gøre andre steder, det skal man ikke gøre inden for trafikområdet.
Var det korrekt opfattet, at ordføreren sagde, at det ikke er her, vi skal have et moralsk standpunkt for det ene eller det andet eller diskutere, om det er lovligt eller ulovligt, for vi ved alle sammen, hvad status quo er, og her skal vi se på, hvad der er relevant for trafiksikkerheden?
Kim Christiansen (DF), 2016-04-21:
Nej, det er ikke et opgør med nultolerancen
, fordi det øjeblik vi får undersøgt det her og måske bliver klogere på, hvornår man er påvirket, og hvornår det har en indvirkning på evnen til at føre motorkøretøj, så er det der, hvor den grænse så bliver sat, og der gælder nultolerancen fra.
Man skal ikke køre i påvirket tilstand.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-21:
Det er jo lige nøjagtig det, det handler om, nemlig hvordan vi måler det her, og hvordan vi så, i forhold til hvordan THC opfører sig, ved, hvad tidsrammen er for, at det klinger af, om jeg så må sige.
Det er der, jeg siger, at hvis man nu kommer frem til, at det er rigtig nok, at efter 2 døgn er personen ikke længere påvirket, så kræver det jo et opgør med nultolerancepolitikken, for det kan stadig væk konstateres i kroppen, men jeg hører ordføreren lidt, som om at det vil man under ingen omstændigheder.
Så er der jo ikke ret meget at snakke om.
Kim Christiansen (DF), 2016-04-21:
Det er jo en vanskelig diskussion, for jeg tror da, at alle, der bliver stoppet og bliver konstateret positive, vil hævde, at det i hvert fald er 8-14 dage siden, de overhovedet har været i nærheden af hash sidst – og det kan jeg da godt forstå.
Så det, vi gerne vil være med til, er at se på, om man kan måle det her på en bedre måde, men vi vil ikke være med til at give mildere straffe til folk, der ryger hash, frem for folk, der er blevet taget for spiritus.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-21:
Okay, den sidste bemærkning fra hr. Kim Christiansen beroligede mig lidt, fordi jeg ville jo egentlig benytte lejligheden til at spørge: Hvad så, hvis det nu lykkes os at overbevise Dansk Folkeparti om, at man en uge eller 14 dage, efter man har røget en joint til en fest eller sådan noget, altså ikke er påvirket, når man kører?
Hvad vil man så sige?
For det kan jo stadig væk konstateres i kroppen, og så er det jo i strid med nultolerancepolitikken, så har man været nødt til at bløde op.
Vi snakkerikke om, at man rent faktisk kører i påvirket tilstand, lige efter man har røget eller den tid efter, hvor man er påvirket af at have røget, eller hvad man nu har gjort.
Det er jo ikke det, vi snakker om.
Vi snakker om de tilfælde, hvor der efter en uge eller 14 dage, hvad ved jeg, stadig væk kan konstateres THC i blodet, men hvor det er helt oplagt, at man jo ikke er påvirket, og at man udmærket kan køre bil og dermed f.eks. også passe sit arbejde.
Kim Christiansen (DF), 2016-04-21:
I den afgivne beretning, sidst vi behandlede det her, B 14, var Dansk Folkeparti jo også en del af de partier, som selvfølgelig gerne vil være med til at kigge på, om vi dømmer nogle folk uhensigtsmæssigt.
Det skal man så passe på ikke at opfatte, som om vi vil gå på kompromis med den nultolerance, vi selv har været med til at indføre, for det vil vi ikke.
Men vi vil gerne være med til at undersøge ting og forsøge at se, om man kan blive klogere på det her problem, også i forhold til, som jeg tror jeg også sagde, da det her blev behandlet sidst, at der jo så er et problem i forhold til de tilfælde, hvor cannabis f.eks. indgår i medicinsk behandling.
Derfor er Dansk Folkeparti åbne over for at kigge på, om videnskaben kan gøre os klogere lige nøjagtig på det her område. Men vi støtter ikke beslutningsforslaget i forhold til lavere straf osv., fordi der skulle være sådan nogle særregler for hashrygere frem for folk, der har drukket en øl eller to for meget.
Der mener vi at nultolerancen er gældende.
At vi så kan få videnskaben til at kigge på, om man kan blive bedre til at spore ting i blodet og tidsbestemme det osv., er vi selvfølgelig åbne over for.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-04-21:
Jeg tror, det er vigtigt at holde fast i her, at vi jo ikke skal lave narkolovgivning igennem færdselsloven.
Det har vi også diskuteret tidligere.
Som jeg ser det, er det, hvis man ønsker at bekæmpe narkokørsel, ikke praktisk muligt at fravige nultoleranceprincippet, og det er derfor, vi bakker det op.
Men jeg har jo også gjort klart, at vi gerne møder op til diskussioner med de andre ordførere og transportministeren, såfremt der bliver indkaldt til de drøftelser.
Det kan jeg så forstå på transportministeren at der vil blive, og så kan vi jo tage debatten om det dér.
Og hvis man derudover i udvalgsarbejdet kan blive klogere på, hvordan sammenhængen er mellem brug af hash og misbrug af andre stoffer, vil jeg sige, at jeg gerne deltager i drøftelser, som kan gøre os alle sammen klogere.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-21:
Med fare for at lyde sådan lidt christiansborgteknisk for dem, der skulle følge med her, vil jeg alligevel bare gerne lige kommentere det, ordføreren siger.
Når jeg har genfremsat det her forslag, som blev fremsat under den tidligere SF-retsordfører, er det jo, fordi den beretning, som jeg syntes var så fin, og som fik så bred opbakning, var baseret på det her beslutningsforslag.
Hvis jeg var begyndt at ændre i beslutningsforslaget, var der jo nogle – jeg siger ikke, at de ville gøre det – der kunne sige, at hey, det var ikke det B-forslag, som vi afgav beretning om.
Så nogle gange bliver man jo nødt til at genfremsætte et beslutningsforslag, der ikke bliver direkte til lov, men som kan pålægge regeringen at rykke for, at der sker noget.
Så det er baggrunden for, at jeg har genfremsat præcis nøjagtig det samme beslutningsforslag, som blev fremsat sidste år.
Men jeg er også enig i, at beretningen udgør et rigtig godt udgangspunkt.
Så nu har vi også hørt fra ministeren i dag, at der kommer til at ske noget.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-04-21:
Det er et af de punkter, jeg har haft intense drøftelser om både med kommissæren og med ministerkollegaerne, og jeg har foreløbig kunnet iagttage, kan vi sige, at der ikke rigtig er sket mere i forhold til den verserende sag, som der henvises til.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-04-21:
Tak til ministeren for de ord, selv om ministeren ikke kan støtte vores forslag.
Men det kommer måske i virkeligheden ikke så meget bag på mig.
Men jeg vil godt spørge ministeren i forhold til hans udtalelser til Politiken den 20. april 2016.
Der siger ministeren, at der bør være en mulighed for en karensperiode af en vis størrelse, hvor man kan stille krav om, at nogen skal have arbejdet i f.eks. et par måneder, sådan som vi har det i Danmark nu.
Og grunden til, at jeg stiller det spørgsmål, er jo, at der verserer en sag mod Finland, som Kommissionen har anlagt.
I Finland har de jo de her 4 uger, som det skal være, og vi har så vores regler i Danmark, og så er spørgsmålet til ministeren: Er der grund til den optimisme, som ministeren anlægger?
Eller er der ikke snarere grund til, at vi trækker suveræniteten tilbage på det her område og siger: Vi vil i Danmark have lov til at stille de krav og regler op, som vi gør, og som vi vil gøre i fremtiden, for at modvirke den her spekulation i sociale ydelser?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-21:
Det tror jeg godt at fru Lisbeth Bech Poulsen ved jeg ikke kan svare på, sådan lige med et skud fra hoften.
Det vil jeg være nødt til at skulle slå op, men det kan fru Lisbeth Bech Poulsen sikkert gøre selv, hvis hun har behov for de tal.
Vi har den holdning, at der bør være en meget lav tolerance over for stoffer i blodet i forbindelse med bilkørsel.
Her har vi så indført en nultolerancegrænse, og det er svært for os umiddelbart at se begrundelsen for at gå den anden vej og være sådan mere tolerant på det her område.
Men som sagt kan vi godt tage en diskussion om det, og der skal selvfølgelig være en eller anden konsistens i vores retssystem og de straffe, som folk får.
Men det er jo den forskel i forhold til alkohol, at hash er et ulovligt stof.
Derfor har vi sat det i kategori med andre stoffer, som også er ulovlige, og hvor vi har indført en nultolerancegrænse.
Det synes jeg egentlig giver udmærket mening.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-21:
Altså, først vil jeg sige, at det her forslag jo blev fremsat første gang for halvandet år siden.
Så blev det genfremsat før jul.
Men der var en meget bred opbakning fra Folketingets partier, ikke alle, men mange, til at kigge på det her.
Ordføreren siger, at man ikke skal køre bil, når man er påvirket.
Det er vi jo alle sammen enige om.
Jeg synes, det er et totalt stråmandsargument.
Der er ingen her, der synes, at vi stadig væk skal leve med, at flere hundrede mennesker om året dør eller kommer til skade i trafikken, først og fremmest når der har været tale om alkoholpåvirkning.
Det, vi gerne vil kigge på, er, hvordan det kan sikres, at 2.000 mennesker ikke får frataget deres kørekort – rigtig mange af dem kan måske miste deres job eller deres læreplads – på baggrund af det her, selv om de ikke nødvendigvis har været påvirket.
Det er jo det, det handler om.
Vi skal vel hverken føre hashpolitik, narkopolitik eller moralpolitik i forbindelse med færdselsloven.
Her skal vi kigge på, hvordan vi sikrer, at trafikken er så sikker som muligt.