runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2015-12-04:
Først vil jeg gerne takke for tilslutningen til lovforslaget.
Regeringen ønsker at gøre det billigere og lettere at drive virksomhed i Danmark.
Derfor er jeg også glad for, at vi som en del af finanslovsaftalen mellem regeringen, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti har aftalt at annullere den tidligere regerings reklameafgift, inden den træder i kraft.
Ophævelse af reklameafgiften medfører, at der nu skabes sikkerhed for virksomhederne for, at afgiften ikke indføres.
Det vil komme erhvervslivet og særlig den grafiske branche til gode.
Det skyldes jo – ud over måske truslen om afgiften – den store udvikling, der har været inden for digital markedsføring og muligheder for mere målrettet reklameomdeling.
Og i sit stille sind kan man som borgerlig Venstreskatteminister i hvert fald også glæde sig over, at den her sag er endnu et eksempel på, at når vi opfinder nye mærkelige skatter og afgifter, er de svære at få til at fungere efter hensigten.
Vi kan jo, hvis vi ligesom kigger tilbage også på noget af det, som den tidligere VK-regering fandt på, f.eks. en fedtskat, en forsyningssikkerhedsafgift og en lang række ting, konstatere, at det ikke lykkedes at administrere de nye skatter.
Det har ikke virket efter hensigten, og de er enten ikke blevet til noget eller er blevet rullet tilbage, og det tror jeg er en vigtig lektie at tage med sig, altså at vi ikke skal finde på nye skatter og afgifter.
Det er ikke mit ønske som skatteminister.
Mit ønske er at afskaffe skatter og afgifter.
Derfor er jeg også glad for, at vi her i dag kan afskaffe reklameafgiften, også selv om den aldrig nogen sinde har været trådt i kraft.
Jeg ser selvfølgelig frem til den videre behandling af lovforslaget og de spørgsmål, som Folketingets partier måtte have.
Hvis jeg skal knytte en enkelt bemærkning til den debat, der har været, ud over det jeg har sagt, så drejer det sig om det her ønske om en ja tak til reklamer-ordning, og det ønske kan jeg jo godt forstå.
Som jeg er blevet oplyst, undersøgte Erhvervs- og Vækstministeriet i 2012 muligheden for at indføre en ja tak til reklamer-ordning, og i den forbindelse var Erhvervs- og Vækstministeriet i kontakt med Europa-Kommissionen, der var af den opfattelse, at ordningen ville være i strid med EU-retten, da den ville begrænse udenlandske supermarkedskæder i at reklamere over for danske forbrugere.
Derfor er det altså ikke den her regerings politik at indføre en ja tak til reklamer-ordning.
Hvis der er nogle af Folketingets partier, der ønsker, at man spørger Europa-Kommissionen igen – der kan selvfølgelig være sket noget i løbet af de sidste 4 år; det tror jeg dog ikke – så er jeg sikker på, at mit ministerium eller Erhvervs- og Vækstministeriet igen vil tage en kontakt og få det undersøgt.
Men jeg tror ikke, at lovgivningen har ændret sig, og derfor vil sådan en ordning sandsynligvis være i strid med EU-retten, og derfor er det heller ikke regeringens politik at indføre den.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-04:
Jeg ville ønske, at vi ikke skulle stå der med hatten i hånden og spørge Europa-Kommissionen om noget, som overhovedet ikke er deres anliggende, nemlig hvordan vi indretter vores miljøbeskyttelse her i Danmark; hvad danske forbrugere kan forvente.
Hvorfor skal EU blande sig i det?
Det er da lige præcis den slags detailregulering, som gør, at mange danskere bliver så trætte af det der EU.
Hvorfor synes ministeren, det er rimeligt, at EU skal blande sig i, om vi indfører en ja tak-ordning her i Danmark?
Karsten Lauritzen (V), 2015-12-04:
Jeg tror, at Enhedslisten nogle gange vel også er glade for, hvad man kommer frem til i EU.
Jeg noterer mig, at når det handler om grøn vedvarende energi og klima, er man meget glad for Det Europæiske Fællesskab og for, at vi arbejder aktivt sammen om det.
Jeg tror, at det at være en del af EU er at være en del af et fællesskab på godt og ondt.
Og et af hovedformålene med Det Europæiske Fællesskab er jo at sikre lige konkurrence, og det er ud fra en betragtning om, at lige konkurrence gavner forbrugerne, det gavner borgerne, det skaber bedre priser.
Jeg skal jo ikke kunne sige, hvad der ligger til grund for den umiddelbare EU-vurdering, og om det vil være i strid med EU-retten, men der kan være nogle lighedshensyn i forhold til konkurrence, som kan spille ind.
Og jeg synes sådan set, at det er ganske fair, at EU blander sig i, hvordan vi indretter dele af vores danske lovgivning, hvis den fører til f.eks. mindre konkurrence.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-04:
Vi er selvfølgelig lidt off diskussionen.
Så må de forhindre os i ja tak-ordninger og forbud mod farlig kemi og alt det andet.
Det er kun, når det kommer til sådan noget som sociale rettigheder, at EU skal være slankere.
Ellers skal de bare blande sig.
Er det sådan, Venstre forstår et slankere EU?
Karsten Lauritzen (V), 2015-12-04:
Jeg tror, at de fleste grundlæggende bakker op om alle de gode ting, som vi står sammen om i fællesskabet, men nogle af de ting, der kommer fra Bruxelles, er man ikke enig i.
Og vi skal måske også være bedre til at forklare noget af det fra politisk side og påtage os det ansvar, der følger med der, og det gør vi gerne i Venstre.
Vi mener ikke, at EU skal kunne argumentere for alt med henvisning til fri og lige konkurrence eller arbejdskraftens fri bevægelighed.
Men jeg tror sådan set som sagt ikke, at vi har noget at udsætte på den pågældende vurdering af en ja tak-ordning.
Vi synes sådan set, at nej tak-ordningen er rigtig, rigtig fin, og den kan vi bruge fortsat.
Louise Schack Elholm (V), 2015-12-04:
Tak for det.
Det er, fordi vi mener, at det har en stor betydning, at vi får beholdt virksomhederne i Danmark.
Det er noget af det, vi er gået til valg på, og det vil vi gerne opfylde.
Vi har lagt op til en finansiering, hvor vi allerede på nuværende tidspunkt har sagt, at en del af det vil vi ændre.
Og jeg vil bare sige, at Venstre støtter lovforslaget med de fremsatte bemærkninger.
Merete Riisager (LA), 2015-12-04:
Det gør vi naturligvis, men når man laver afgifter, skal man altid overveje, hvor store skadevirkninger er for erhvervet i forhold til de miljømæssige fordele, der bliver, og der mener vi altså i forhold til NOx-afgiften, at der har været alt for store omkostninger for erhvervene.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-04:
Man kan sige, at der jo altid er nogle, der skal betale, og samfundsøkonomisk er det bare nogle andre, der kommer til at betale.
Jeg troede egentlig ikke, at det var Liberal Alliances politik, at når nogle forurener, er der andre, der skal betale regningen.
Merete Riisager (LA), 2015-12-04:
Det kommer jo igen også an på, hvad det er for nogle effekter, man kigger på.
Kigger man på den sundhedsmæssige effekt af den voldsomme hævning af NOx-afgiften, kan man, sådan som det også blev fremført af Dansk Folkeparti, se, at effekterne formentlig har været meget, meget små – altså som i meget små.
Derfor er det også rimeligt at sige, at hele formålet med at femdoble NOx-afgiften måske i mindre grad har været rettet mod det sundhedsmæssige og miljømæssige, men at det i højere grad har været at få penge i statskassen.
René Gade (ALT), 2015-12-04:
Der er allerede blevet sagt mange gode ting, der bekræfter os i Alternativet i, at vi på ingen måde kan bakke op om det her.
Det eneste, jeg egentlig vil sige her fra talerstolen, er, at det er en fundamental forskellig tilgang, vi har til det at bidrage til verden, som vi har i dialogen her i dag.
Vi har lige været inde i en EU-debat, hvor vi har set, at det egentlig mest handlede om at finde ud af, hvad man kunne nøjes med at bidrage med.
Og på det her punkt er jeg helt uenig, når det bliver sagt, at vi ikke bare kan gå foran og have førertrøjen på og lade alle de andre konkurrenter udnytte nogle fordele miljømæssigt, fordi de får lov til at belaste miljøet på en måde, som økonomisk i en kortvarig periode er mere gavnlig for dem end det, vi giver de danske selskaber lov til.
Jeg synes simpelt hen, at det er helt forkert.
Præmissen er forkert.
Ved at vedtage et lovforslag som det her gør vi det, at det ikke bliver lige så interessant at udvikle nye teknologier.
Et af de områder, vi kunne være rigtig skarpe på i Danmark, og hvor vi har vist os at være rigtig skarpe, er, når vi udvikler nye teknologier, der fremmer den grønne omstilling.
Det er ikke, fordi vi skal indlægge benspænd for erhvervslivet, tværtimod.
Men jeg synes, det er forkert at gå ind og lave en dansk lovgivning, der formentlig, og nu gisner jeg, skal laves om, for at vi kan tilpasse os de krav, som vi om nogle ganske få år får fra FN og EU.
Det er på ingen måde det rigtige at gøre.
Jeg mener, at vi i Danmark har et ansvar, fordi vi er i en privilegeret situation.
Vi er netop blandt dem, der som nation kan tage førertrøjen på og vise, at vi har et overskud til at kunne tænke ud over, at hjulene skal løbe rundt.
Vi har et meget veludviklet velfærdssamfund, som vi har fået, fordi vi bl.a. er gået foran, og hvis vi går og venter på, at de lande, der lige nu knokler for at få deres økonomi til at hænge sammen, skal tage den førertrøje på, eller hvis vi forventer, at Kina eller USA eller andre nationer skal tage førertrøjen på, så kommer vi altså til at vente længe.
Vi har med vores veludviklede velfærdssamfund meget bedre forudsætninger for at tage den her førertrøje på, så det er en helt skæv retning at gå i.
Hvis vi ikke tror, at det er godt for vores erhvervsliv og for vores vækstmiljøer at investere i at udvikle ny teknologi, der gør, at vi kan overholde forordninger, som er blevet implementeret for netop at passe på vores klima, tager vi fejl.
Det er på alle måder godt at gå ind og udvikle ny teknologi på området, og hvis det er et problem i dag, så er jeg sikker på, at vi vil være en af de nationer, der kommer til at nyde rigtig godt af det om nogle år, når det bliver et krav til alle.
Så vi siger nej.
Per Husted (S), 2015-12-04:
Det er jo altid godt at tage det seneste regnskab frem, og jeg bliver nødt til at gentage og spørge ordføreren, om hun ikke vil acceptere den forudsætning, at den økonomiske situation, Danmark er i nu, er væsentlig bedre, end den var for 3-4 år siden, og at det selvfølgelig er forklaringen på, at det går så godt i den pågældende virksomhed.
Jeg glæder mig også over de investeringer, der er.
Men vi taler om en afgift, som rammer en enkelt virksomhed ekstraordinært hårdt.
Vi har en fagforening, vi har arbejdsgivere, der er gået ud og har sagt, at det er en af de ting, vi kan gøre for lige præcis at understøtte en stor virksomhed i Nordjylland, som jo ikke er det sted, det er nemmest at få nye virksomheder til.
Jeg forstår ikke helt, at ordføreren som nordjyde ikke kan acceptere den forudsætning, at vi er nødt til at gøre sådan nogle ting for at understøtte en virksomhed.
Vi er grundlæggende enige om, at miljøafgifter er rigtig gode til at få virksomheder og ikke mindst privatpersoner til at tænke nyt, men her taler vi om en enkelt virksomhed.
Det var mit spørgsmål, altså om ordføreren ikke accepterer, at det ikke er fair at bruge regnskaber på den måde, når der er sket meget siden.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-04:
Jo, og det ville jeg også synes var en god pointe, hvis jeg bare havde taget udgangspunkt i det seneste årsregnskab.
Det er jo ikke et enkelt års overskud eller regnskab, jeg kommenterer.
Det er en langsigtet investeringsplan, som Aalborg Portland kom ud med den 1. december 2014, hvor de sagde: Nu er vi så velkonsoliderede og så sikre på, hvad det er, vi kan gøre, at vi frem til 2019 investerer 6 mia. kr. bredt, 600 mio. kr. på at udvide fabrikken i Aalborg.
Vi kommer til at ansætte flere mennesker, og nogle af de penge og udbygningen af fabrikken skal også bruges til at nedbringe vores energiforbrug, for det er økonomisk sund fornuft for os selv.
Derfor mener jeg ikke, det bare er et enkelt års overskud.
Det er en langsigtet investeringsplan, som de har lagt frem.
Der var bekymringer, da vi forhandlede finansloven for 2012, men der synes jeg bare, at den langsigtede investeringsplan har vist, at virksomheden og fabrikken godt kan trives, selv om de skal betale for den sundheds- og miljøpåvirkning, som deres udledning betyder.
Per Husted (S), 2015-12-04:
Jeg vil tillade mig at citere direkte fra Aalborg Portlands egen hjemmeside.
Den ser jeg som en lidt mere pålidelig kilde end en avisartikel.
Direktør Michael Lundgaard Thomsen fra Aalborg Portland siger: »Vi tror nu på, at der kommer bedre konkurrencevilkår for energiintensiv produktion i Danmark, og vi vil derfor trykke på knappen for igangsættelse af en række investeringer i de kommende år.«
Han kæder jo de investeringer sammen med den her afgiftslettelse.
Det bliver lidt ordkløveri.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-04:
Men jeg tror ikke, at en virksomhed ville gå ud med en langsigtet investeringsplan for over et år siden, fordi man havde en forventning om, at på et eller andet tidspunkt ville regeringsmagten måske skifte, og måske ville Socialdemokratiet lægge stemmer til – måske, måske.
Det er jo ikke den måde, man lægger langsigtede investeringsplaner for 6 mia. kr. frem på.
Men jeg kan bare høre og acceptere, at vi er uenige.
Jeg kan bare ikke se, hvad der har været anderledes, da Socialdemokraterne støttede op om det i forbindelse med finansloven for 2012.
For dengang fik vi jo at vide, at det hele ville lukke og slukke, og i dag ser vi, at det går fint.
Så jeg kan faktisk ikke forstå, hvad der har ændret sig, i hvert fald i negativ retning.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-12-04:
Alt, der forbedrer virksomhedernes konkurrenceevne; alt, der gør det muligt at investere i vækst og arbejdspladser i Danmark; alt, der kombinerer den grønne omstilling med det at investere i arbejdspladser, kan Det Konservative Folkeparti støtte.
Derfor var vi også glade, da vi indgik en finanslovsaftale med regeringen, som jo betyder, at vi får sat NOx-afgiften ned til 5 kr. pr. kilo udledt NOx.
Det synes vi er passende.
Vi ville godt have haft det ned på 0 kr., men af sådan forskellige finanslovspolitiske årsager landede vi på de 5 kr.
5 kr. svarer til den afgift, der var, da vi sidst havde en VK-regering, og det betyder alt andet lige, at virksomhederne, forbrugerne, husholdningerne sparer 700 mio. kr. i 2017.
Halvdelen af dem kan direkte relateres til virksomhederne, som får forbedret deres konkurrenceevne.
Ikke bare den meget omtalte virksomhed Aalborg Portland, som mange nordjyske politikere har talt om i dag, men også mange andre danske virksomheder får gavn af, at vi får sat afgiften ned til 5 kr.
Det kan være de berømte gartnerier, men det kan også være Holmegaard Glasværk i Næstved, og det kan være rigtig mange andre virksomheder, som på den måde får sikret deres konkurrenceevne.
Ved at man får sænket omkostningerne, kan man så investere ikke bare i medarbejdere, men også i innovation og ny teknologi, som betyder, at man kommer til at miljøforurene mindre og også på sigt kommer til at udlede mindre NOx.
Men det nytter jo ikke noget at betragte Danmark som sådan en isoleret ø.
Jeg synes, at vi skal føre en meget restriktiv politik på området, så derfor skal vi også skærpe vores foranstaltninger i forhold til virksomhederne, så de investerer i energiforanstaltninger, som jo betyder, at man kommer af med NOx'en på en anderledes måde – i hvert fald så der bliver udledt meget mindre.
Men man investerer i noget teknologi, som gør os til first in class på energiudledningsområdet og samtidig gør, at virksomhederne er konkurrencedygtige.
For hvis vi opfatter os selv som sådan en lukket ø, hvor man bare kan udlede en masse NOx i f.eks. Polen og bare kan producere dernede, så flytter danske virksomheder jo bare produktionen til f.eks. Polen.
Der er der ikke de samme restriktioner, og da NOx'en jo ikke kender nogen som helst grænser, så har det ikke nogen som helst effekt, at man bare flytter produktion og vækst ud af det danske samfund.
Forhåbentlig kan vi i næste omgang gøre det, at vi får den sat ned til 0 kr., samtidig med at vi har en offensiv miljø- og klimapolitik, som stadig væk stiller skrappe krav til virksomhederne i Danmark.
Så Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-04:
Jeg synes simpelt hen, det er imponerende, hvordan De Konservatives ordfører hele tiden kan støtte klimafjendtlige, miljøfjendtlige tiltag og så sige: Men vi er meget opsatte på at understøtte den grønne omstilling.
Jeg ved ikke, om der sådan er to fløje i De Konservative, der skal tilgodeses på samme måde.
Men jeg vil gerne stille et spørgsmål, som jeg stillede til fru Merete Riisager.
Mener hr. Brian Mikkelsen som god borgerlig, at enhver skal svare sit?
Mener hr. Brian Mikkelsen, at man skal betale de omkostninger, som man påfører, ud fra forureneren betaler-princippet?
For på et tidspunkt kommer regningen jo.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-12-04:
Udgangspunktet for dansk energi- og miljøpolitik har i en menneskealder været sådan, at først har man et princip om, at forureneren betaler, men der er jo en del udgifter, som samfundet betaler.
Lad os tage et andet erhverv, som ikke har været så omdiskuteret andet end af en enkelt ordfører, som jeg tror har nævnt det i dag.
Det er gartnerierne på Fyn, som også i min tid blev meget, meget diskuteret af meget ihærdige fynboer.
Det er klart, at man ikke bare kan pålægge gartnerierne på Fyn alle omkostningerne på miljø- og klimaområdet, for så har vi ikke nogen gartnerier på Fyn.
Så har vi ikke nogen gartnerier, så har vi ikke nogen arbejdspladser på Fyn, så har vi ikke nogen eksport fra gartnerierhvervet.
Så det er en fælles omkostning, som samfundet er med til at påtage sig.
Så derfor kan man ikke simplificere det ved at sige, at forureneren betaler.
Nej, man kan sige, at samfundet er med til at tilskynde til, at man forurener mindre, ved at stille nogle skrappe miljø- og klimakrav, som så betyder, at vi kan nærme os det, at vi udleder f.eks. mindre NOx.
Sidst, da vi havde 5 kr. i afgift – det var i VK-regeringens tid – havde vi en megaambitiøs klima- og miljøpolitik, og det lykkedes jo alt sammen, selv om afgiften kun var på 5 kr.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-04:
Det var faktisk undertegnede, der nævnte de fynske gartnerier, så på den måde er jeg jo enig i, at man kan komme til at stå i det dilemma, at man bliver nødt til at slække på nogle miljø- og klimakrav, hvis ambitionen er at holde på et bestemt erhverv.
Der er en helt klar udfordring med de fynske gartnerier, og det har SF aldrig negligeret.
Jeg mener bare, at set i lyset af at f.eks. Aalborg Portland – nu bruger jeg det eksempel igen, de er jo omdrejningspunktet i det her, og det er også en virksomhed, vi er meget glade for i Nordjylland – har kunnet vise, at de kan investere, udbygge, ansætte flere på trods af det, der er sket, er det så ikke rimeligt, at de betaler den omkostning, for det koster jo noget at udlede NOx?
Brian Mikkelsen (KF), 2015-12-04:
Jeg ved jo ikke, hvad alternativet er, og jeg vil meget nødig diskutere enkeltvirksomheder herfra, men alternativet til, at man ikke havde så stor en NOx-afgift, kunne jo være, at man havde lavet et endnu større investeringsprogram på Aalborg Portland, i forhold til de tal der har været nævnt her, både med hensyn til arbejdspladser og investering i ny teknologi.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-04:
Anerkender Liberal Alliances ordfører princippet om, at forureneren betaler?
Merete Riisager (LA), 2015-12-04:
Afskaffelse af NOx-afgiften har været en høj politisk prioritet for Liberal Alliance, lige siden den forrige regering femdoblede afgiften.
Alle Liberal Alliances forslag til finanslov og vores samlede økonomiske 2025-plan har adresseret den erhvervs- og konkurrenceskadelige afgift.
Derfor er vi naturligvis tilfredse med, at regeringen har holdt sit valgløfte og med dette lovforslag tager, hvad der forhåbentlig er første skridt mod en afskaffelse af NOx-afgiften.
Det er ingen hemmelighed, at vi i Liberal Alliance gerne ser alle afgifter nærmere efter i sømmene med henblik på mulige reduktioner.
I lighed med en lang række høringssvar havde vi gerne set en total afskaffelse af NOx-afgiften, og vi noterer os, at dette da også er regeringens ambition.
Vi ser allerede nu frem til næste etape, der eventuelt kunne tages i forbindelse med justeringer af PSO-afgiften, som jo er nært forestående.
Når jeg besøger særlig de fynske gartnerier, er det helt tydeligt, at NOx og PSO er de største bekymringer.
De energitunge virksomheder er presset på deres eksistens som direkte følge af afgifterne, og derfor er vi glade for, at netop disse imødekommes med muligheden for at blive forbrugsregistrerede for afgifter på samme vilkår, som er gældende for varmetyper.
Den likviditetsfordel, som eksempelvis gartnerierne opnår herved, vil være en kærkommen og fair håndsrækning.
Alt i alt er det altså et rigtig fornuftigt forslag, der levner et lille rum for yderligere forbedringer, der kan foretages ved en anden lejlighed.
Liberal Alliance støtter forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-04:
Nu er NOx jo også en rigtig skadelig ting, også for sundheden.
Vi lytter jo f.eks. også nogle gange til fynske gartnerier.
Det skal altid være en afvejning.
Men da vi – og det var under en SF-skatteminister – indførte den her afgift, var der jo rigtig meget ballade om den.
Jeg blev da også selv i tvivl.
Ville det betyde enden på en meget, meget stor og vigtig virksomhed eller ej?
Og der må jeg bare sige, at den dag, hvor højrefløjen ville fremsætte et forslag om at afskaffe den her i Folketingssalen – det er et halvt år eller et år siden – var de her tal kommet lige præcis dagen før.
Så selvfølgelig er det ikke et resultat af afgiften, men de tal kom altså et godt stykke tid efter, at virksomheden havde fået den her afgift.
Per Husted (S), 2015-12-04:
Man kan sidde og kigge på et resultat for en virksomhed og tage et enkelt år.
Så var vi i det år, du henviser til, efter afgiften i den dybeste krise, vi overhovedet kan forestille os.
Jeg synes simpelt hen ikke, at det er helt i orden at stille det op på den måde, netop fordi der jo er andre ting, der spiller ind, end lige den her afgift.
Det kan man også se på deres bundlinje.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-04:
Jeg kan til en vis grad godt forstå, at vi havde den her diskussion, da den tidligere regering indførte den her NOx-afgift, altså en frygt for, hvad der ville ske med nogle af de her virksomheder, som har et stort udslip af NOx.
Og der var det jo i høj grad Aalborg Portland, der også blev tænkt på.
Men jeg synes, det er underligt, at vi har den i dag, fordi, som jeg nævnte før, for 1 år siden – det var faktisk på min fødselsdag, den 1. december 2014 – var der i alle de store aviser og i Nordjyske, den vigtigste avis, en stor historie om, at Aalborg Portland ville investere 6 mia. kr. i alt og alene bruge 600 mio. kr. på at udvide fabrikken i Aalborg plus ekstra ansatte – selv om de få år tidligere havde sagt, at de truede med at lukke.
Og de 600 mio. kr., som de ville investere i fabrikken, skulle bl.a. bruges til at nedbringe fossile brændsler og andet udslip og forurening.
Derfor må jeg bare sige, at det, vi er blevet gode til i Danmark, jo er at tjene penge og vækste, samtidig med at vi er i front.
Så er det her ikke et eksempel på, at det kan lade sig gøre – plus at NOx altså er rigtig skadeligt for os alle sammen?