Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-05-30:
Forud for folketingsvalget sagde regeringen, at vi ønsker to ting vedrørende flygtningepolitikken: For det første at indgå en hurtig aftale med henblik på at skabe visse forbedringer af forholdene for afviste asylansøgere, specielt for familier med børn, og for det andet at indgå en langsigtet aftale om den danske asylpolitik med udgangspunkt i en undersøgelse af, hvordan man tilrettelægger asylpolitikken i andre lande.
Det første af disse punkter er gennemført.
Det andet af disse punkter arbejder vi med.
Den 16. januar i år indgik regeringen og Dansk Folkeparti en aftale om vilkårene for asylansøgere.
Asylaftalen er opdelt i to dele, dels en række punkter, som kan gennemføres umiddelbart uden at ændre gældende lovgivning, og som indeholder de forbedringer af vilkårene, som regeringen foreslog før og under valgkampen, dels nogle hensigtserklæringer, der rækker endnu videre, og som på længere sigt kan indgå i de kommende drøftelser om asylpolitikken.
I overensstemmelse med det, regeringen sagde før valget, indebærer asylaftalen først og fremmest, at afviste asylansøgere, familier med børn, efter en konkret vurdering kan få tilbud om at bo i en særlig bolig uden for asylcentrene.
Det er naturligvis afgørende, at udflytningen er til familiens og særlig børnenes bedste.
I tillæg hertil indgår det så også i aftalen, at myndighederne øger fokus på asylansøgernes illegale arbejde, f.eks. sort arbejde, ved bl.a. at styrke kontrolindsatsen og informationsindsatsen.
Og regeringen har forstærket indsatsen for at opnå en tilbagetagelsesaftale med de lande, som for tiden ikke vil modtage egne statsborgere ved tvangsmæssige udsendelser.
For så vidt angår indholdet af en langsigtet aftale om asylpolitikken, er det regeringens hensigt at afvente resultatet af det udredningsarbejde om vilkårene for asylansøgere i andre lande, som Integrationsministeriet har iværksat.
Vi forventer, at undersøgelsen af vilkårene i andre lande vil være færdig her til efteråret.
Det svarer fuldstændig til det, som vi sagde før valget.
Regeringen har med andre ord til punkt og prikke overholdt det, som vi sagde før valget i 2007.
Vi har indgået en aftale, som indebærer en række konkrete forbedringer af vilkårene for asylansøgere og især for børnefamilierne, og jeg fornemmer da også, at der er bred opbakning til de forbedringer hele vejen rundt i Folketinget.
Det var det, vi sagde før valget, nemlig at det også var det, vi ønskede.
Og så har vi igangsat, om jeg så må sige, et internationalt udredningsarbejde, som skal indgå i grundlaget for kommende drøftelser med Folketingets partier om mulighederne for at opnå en langsigtet aftale om dansk asylpolitik.
Se, når jeg før valget sagde, at der var behov for en sådan undersøgelse af, hvordan man tilrettelægger asylpolitikken i andre lande, så var det jo, fordi der under valgkampen blev skabt en ganske betydelig usikkerhed om dansk asylpolitik, bl.a. fordi Socialdemokraterne under valgkampen begyndte at slingre i den sag.
Under valgkampen sidste efterår spillede Socialdemokraterne og De Radikale ud med et forslag om, at asylansøgere skal have en generel adgang til at arbejde i Danmark.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til igen i dag at slå fast, at det fortsat er regeringens helt klare holdning, at afviste - altså afviste asylansøgere, dem, som ikke opfylder kriterierne for at få flygtningestatus i Danmark, altså afviste asylansøgere, ikke skal have adgang til at arbejde i Danmark.
Sådan sagde vi også før valget.
Det er sagt klart og tydeligt.
For det er altså sådan, at hvis man får afslag på asyl, så medfører det en pligt for asylansøgeren til at udrejse af Danmark igen.
Det medfører ikke en ret til at arbejde her i landet.
Jeg vil sige, som jeg også sagde før valget, at hvis afviste asylansøgere får ret til at arbejde i Danmark, så vil det være regler, der er langt mere vidtgående end de regler, der gælder for asylansøgere i andre sammenlignelige europæiske lande.
Det ville være mere vidtgående end noget andet sted, og Danmark ville derfor ganske enkelt blive en flygtningemagnet i Europa.
Hvis vi gennemførte det, som Socialdemokraterne og De Radikale foreslog under valgkampen, så ville det betyde en tilbagevenden til 1990’ernes løsagtige danske udlændingepolitik, en udlændingepolitik, der betød, at Danmark var ved at blive løbet over ende på en sådan måde, at kommunerne ingen chance havde for at gennemføre en ordentlig integrationspolitik.
Der kom ganske enkelt for mange til landet, alt for mange til, at vi kunne klare opgaven.
Det var det, befolkningen gjorde op med ved valget i 2001, og det burde Socialdemokraterne have lært af, men det har Socialdemokraterne tilsyneladende ikke, og derfor slingrede de i valgkampen.
Det var grunden til, at jeg så sagde: Jamen lad os nu få det klarlagt, lad os gennemføre en undersøgelse af, hvordan reglerne er i andre lande, så også Socialdemokraterne kan se, at hvis man gennemfører det forslag, der blev fremlagt i valgkampen, så vil det være mere vidtgående end i de europæiske lande, vi sammenligner os med, og Danmark vil blive en flygtningemagnet.
Det er baggrunden for forslaget, og det er baggrunden for, at en sådan undersøgelse nu er sat i gang, og vi regner med, at den kommer til efteråret.
Og så lad os snakke om den langsigtede asylpolitik der på et ordentligt oplyst grundlag.
Regeringen har konsekvent ført en fast og fair udlændingepolitik, hvor vi begrænser tilstrømningen til Danmark som følge af asyl og familiesammenføring.
En stram udlændingepolitik hører uløseligt sammen med en succesfuld integrationspolitik.