runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karin Nødgaard (DF), 2013-02-05:
Der var mange elementer i det.
Jeg synes altid, at Dansk Folkeparti udviser en sund skepsis, og at vi har en positiv tilgang til tingene.
Jeg bryder mig faktisk ikke om udtrykket rulle tilbage, for vi står i nuet, og alt, hvad der sker fremover, bliver nye politiske initiativer på alle områder, og det er det, jeg synes er så vigtigt.
Jeg synes, at jeg i min tale har redegjort for, at der er nogle ting i det her forslag, som jeg faktisk synes er positive, og som jeg godt kunne forestille mig man kunne implementere, også den dag, hvor Dansk Folkeparti sidder som støtteparti eller sidder i regering.
Vi ved ikke, hvad fremtiden byder på, men jeg synes ikke, det er et skrækscenarie, hvis vi skulle få den store indflydelse, som fru Maja Panduro antyder.
Så vil jeg sige noget til det, ordføreren også var inde på i sin egen tale, nemlig hvad høringsparterne har sagt.
Jeg synes måske, at fru Maja Panduro f.eks. så lige skal prøve at læse Dansk Erhvervs høringssvar en ekstra gang, for det rummer måske ikke helt det, hun sagde.
Det er jo også en interesseorganisation på erhvervsområdet, og jeg synes, at de på en hel del områder ytrer skepsis over for det, der foregår her.
Maja Panduro (S), 2013-02-05:
Det er da rigtig nok, at det der med at forestille sig ting ude i fremtiden kan være meget hypotetisk.
Så jeg vil bare bede om et meget konkret og klart svar på dette spørgsmål: Såfremt der bliver stillet forslag om, at man igen skal have mindsteprocenter – lad os sige 20 pct. – for områder i en kommune, hvor der kun må være private aktører, og hvor der altså ikke må være noget offentlig tilbud på hjemmeplejen, vil Dansk Folkeparti så kunne støtte det?
Karin Nødgaard (DF), 2013-02-05:
Hvis man vil have klare svar, skal man også lige huske, at spørgsmålene bliver helt klare.
Dansk Folkeparti er meget optaget af, at vi har det frie valg, at det er borgeren, der er i centrum, og at det er dem, som har et behov, fordi der er en masse ting, de ikke selv kan mestre, som vi andre på dette tidspunkt i vores tilværelse godt kan mestre.
Men de fleste af os når forhåbentlig at blive gamle – alternativet er frygteligt at tænke på – og skal så også have hjælp fra andre, og der synes jeg, at det optimale må være, at det er dem, der kan yde den bedste kvalitet, som vi skal have fokus på.
Det kan både være det kommunale og det private, og det kan både være store og små private virksomheder – det synes jeg er utrolig vigtigt.
Så går jeg ikke så meget op i, om det er 18, 20, 22 pct., eller hvad det er.
Jeg synes, at vi fremover skal se på det, så det er borgeren, der er i centrum.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-02-05:
Jeg mærker ikke, jeg læser og er konkret, og jeg taler med de mennesker, det drejer sig om.
Jeg er bare så inderligt imod, at vi har kommunen som en mastodont.
Jeg vil gerne have muligheden for, at kommunens kvalitet kan blive bekræftet, ved at der er noget at sammenligne kommunen med.
Derfor burde vi også sørge for, at der er en stor palet af muligheder og mulighed for, at borgerne får en orientering, så de er klar over, hvad de kan eller ikke kan.
Men i dag bliver det her så lavet om, for jeg ved jo godt, at i Socialistisk Folkeparti ønsker man kommunen som det eneste sted, hvor ting gøres.
Eyvind Vesselbo (V), 2013-02-05:
Jamen jeg er da ikke i tvivl om, at man sagtens kan diskutere de her ting og ganske givet også på en lang række punkter være enige om noget.
Men så kræver det altså, at man, når der bliver stillet et seriøst spørgsmål, også svarer seriøst.
Nu gælder det ikke fru Anne Baastrup, men jeg stillede et spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører om de 132 mio. kr.
Det var et ærligt ment, seriøst spørgsmål.
Og jeg fik den opfattelse, at det bare er nogle, som bliver udbetalt til kommunerne efter kommuneaftalen.
Jeg vil gerne spørge fru Anne Baastrup, for det kan være, at jeg her kan få et svar, der er rigtigt: Er de her 132 mio. kr. nogle, som kommunerne får udbetalt fra staten i forbindelse med en aftale mellem staten og kommunerne, eller er det nogle, man får ved at gå ind og spare nogle penge på det her område?
Anne Baastrup (SF), 2013-02-05:
Nu ved hr. Eyvind Vesselbo godt, eller også vil jeg sige, at hr. Eyvind Vesselbo burde vide, at DUT-projektet er for viderekomne.
Og så springer man altså fra tue til tue med hensyn til, hvem der sparer hvad, og hvad der koster hvad.
Sådan er det.
Men jeg er helt sikker på, at et eller andet sted i et excelark vil man kunne finde den præcise beskrivelse af, hvad det så er, der holdes op imod hinanden.
Jeg vil sige til hr. Eyvind Vesselbo, at der er rigtig mange regnestykker i det samlede, udvidede totalrammeprincip.
Altså, hr. Eyvind Vesselbo har jo selv siddet i et parti, der var i regering på et tidspunkt, og har været involveret i de der diskussioner om, hvad noget kommer til at koste.
Eyvind Vesselbo (V), 2013-02-05:
Nu løber det løbsk for fru Anne Baastrup.
For hvad er det, både den socialdemokratiske ordfører og fru Anne Baastrup har stået og sagt?
Det er afbureaukratisering.
Nu står fru Anne Baastrup siger, at man laver et system, som er kompliceret, det drejer sig om DUT-systemet, og det ved vi alle sammen godt er ustyrlig kompliceret.
Det kalder fru Anne Baastrup en afbureaukratisering.
Så kom der simpelt hen ikke noget svar på, om de der 132 mio. kr. bliver udbetalt til kommunerne.
Kan fru Anne Baastrup fortælle mig, hvordan de bliver fordelt, hvis det er sådan, at det er nogle penge, som man tager fra statskassen og giver til kommunerne?
Hvor meget skal fordeles til én kommune og hvor meget til en anden kommune?
Det er et klart, seriøst spørgsmål, som jeg synes at vi har krav på at få svar på.
Finn Sørensen (EL), 2013-02-05:
Det skal ordføreren nok få svar på, når det bliver min tur.
Jeg vil benytte tiden til at spørge ordføreren, om ordføreren kan bekræfte, at hvis en kommune ønsker at fortsætte med den nuværende såkaldte godkendelsesordning, som ordføreren mener er den bedste, så kan kommunen gøre det – med den eneste forskel, at kommunen slipper for at skulle bruge penge og kræfter på at markedsføre de private udbydere, som man nu har godkendt.
Kan ordføreren bekræfte, at den mulighed ligger i forslaget?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-02-05:
Tak for det.
Det kan jo være, at fru Anne Baastrup ikke har haft tid til at læse høringssvarene, og det må vi så respektere, men jeg skal lige høre, om det slet ikke kan bekymre, når Ældre Sagen og Dansk Erhverv har så markante synspunkter om forringelser for deres medlemmer og hele det sæt af muligheder, som de ældre borgere faktisk har glæde af i dag.
Den forringelse er så markant, at de har haft behov for at skrive om det i et høringsnotat til os.
Har det overhovedet ikke gjort indtryk?
Maja Panduro (S), 2013-02-05:
Undskyld, jeg hørte det simpelt hen ikke.
Var det tillidsaftalen?
Anne Baastrup (SF), 2013-02-05:
For det første står jeg helt uforstående over for, at Venstres ideologiske kampagne for det totalt frie valg ikke tilgodeses via frit-valgs-beviset.
Det er jeg jo noget forbløffet over.
For det andet har ældre mennesker rent faktisk også muligheden for at vælge mellem kommunen eller et andet tilbud.
Det er jo det, der ligger i det.
Men de steder, hvor man ikke har noget andet tilbud – nu kommer jeg ind på Tove Larsens gamle kommune, jeg kunne garanteret også nævne andre små kommuner, som ikke har nogen mulighed for at levere et andet tilbud –
giver man så frit-valgs-beviset.
Så vi udvider i virkeligheden muligheden i forhold til gældende regler.
Benedikte Kiær (KF), 2013-02-05:
Jeg kan næsten forstå på ordføreren, at det er sådan en nyskabelse, altså det, at man indgår en aftale med kommunerne om afbureaukratisering, og at det, der kommer ud af den her afbureaukratisering, er noget, som kommunerne kan beholde.
Jeg vil godt lige prøve at høre ordføreren, om hun ved, hvad gensidighedsaftalen er for noget, og kan forklare mig lidt om den.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-02-05:
Ja, men jeg har ikke sagt, at det var et problem.
Finn Sørensen (EL), 2013-02-05:
Nej, jeg synes måske bare, at ordførerens fremstilling af, hvad mulighederne er, var lidt ensidig, fordi lovforslaget jo netop bygger på, at kommunerne kan fortsætte med den nuværende model, hvis de ønsker det.
De kan også bruge de andre nye muligheder, der kommer her.
Så man kan vel ikke stå herindefra og sige, at det kommer til at foregå, nøjagtig som ordføreren siger det kommer til at foregå.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-02-05:
Når man får en melding fra en meget stor kommune om, at de nu udbyder hele hjemmeplejeområdet i en stor klump, og de meddeler, at hvis firmaer skal byde ind, så skal de have en egenkapital eller en omsætning på omkring de 12 mio. kr., så blinker mine lamper allerede der.
Og hvis den kommune allerede nu er inde og analysere sig frem til, at det er den vej, de vil gå, så kan jeg bare se, hvor mange der kommer i slipstrømmen af det.
Så er vi fuldstændig væk fra, at der var en lille åbning, der måske kunne være god, og så er vi fuldstændig væk fra, at man er inde og tænke på borgerens ønsker og kvaliteten af det tilbud.
Fru Anne Baastrup skal forstå, at Venstre ønsker borgerens behov i centrum – at den enkelte borger er det væsentlige, og det er ikke kommunen som en kasse med offentlige tilbud.
Tværtimod har vi en borger her, som har et behov.
Borgerne vurderer selv, hvad de gerne vil have hjælp til, og hvem de gerne vil have til at gøre det.
Og ja, det betyder, at de har nogle muligheder inden for de godkendte firmaer, men der skulle gerne være mange af dem.
Anne Baastrup (SF), 2013-02-05:
Så vil jeg godt bede fru Anne-Mette Winther Christiansen om at beskrive, hvad der så ligger i fritvalgsbeviset.
Hvad er Venstres fortolkning heraf?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-02-05:
Fritvalgsbeviset er nu blevet lavet på en måde, så kommunen ikke har en forpligtelse til at orientere om, hvilke mange muligheder der kunne være i denne kommune eller i nabokommunen for den sags skyld.
Der er ikke behov for en orientering af og en vejledning til borgeren.
De kan lægge det helt væk, for hele det administrative bøvl gider man ikke mere.
Oven i købet er der så også kommet en melding om, at vi så også lige nedlægger den portal, der var på internettet.
Nej, man er afleveret i et eller andet slaraffenland, men så har man kun én chance, hvis der er nogen, der kan hjælpe en til at finde ud af, hvad et cvr-registreret firma egentlig er.
Anne Baastrup (SF), 2013-02-05:
Jeg vil godt have helt klarhed over, hvad det er, Venstre mener.
Venstre foretrækker, at kommunerne bruger al deres energi på at lave udbudsmateriale for så at stå i en situation, hvor der ikke er nogen, der kan byde, ud over en enkelt, som plejer at byde.
Det er altså Venstres ambition at bruge 132 mio. kr. på, at kommunerne skal forpligtes til at lave et udbud, som ingen reagerer på.
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Eyvind Vesselbo (V), 2013-02-05:
Jeg vil godt takke for det meget, meget klare svar, nemlig at der ikke er nogen dokumentation for de 132 mio. kr.
Ordføreren sagde helt ordret – og det kan man jo høre, hvis man igen lytter til det, der bliver optaget: Det er vores vurdering.
O.k., det her er en vurdering, det er ikke en konkret beregning af, hvad der sker.
Så det vil altså sige, at tallet lige så godt kan være 110 mio. kr. eller 70 mio. kr.
Hvordan er det så, de kommuner, som går i gang med det her, skal kunne bruge et beløb, som man vurderer til at være 132 mio. kr., men som ikke nødvendigvis er 132 mio. kr.?
Hvordan skal de kalkulere med det beløb og lave budgetter ud fra noget, de ikke ved om holder?
Maja Panduro (S), 2013-02-05:
Taget i betragtning, at spørgeren selv er byrådsmedlem, synes jeg, at der udvises en rimelig vild mangel på respekt for aftaler, man indgår med landets kommuner.
Man er så ude i mange kommuner rent faktisk allerede gået i gang med at se på, hvordan man helt konkret kan gøre det her, hvordan man kan fjerne kræfter fra papirarbejde, bøvl og dokumentation over til rent faktisk at yde en service for borgerne, sådan som vi alle sammen, tror og håber jeg, allerhelst vil.
Det ved jeg at man f.eks. er begyndt på i Holbæk Kommune, som har en borgmester, der er fra samme parti som spørgeren.
De kommer fra noget af alt det bøvl, papirarbejde og dokumentation, som spørgerens eget parti indførte på det her område, fordi man havde nogle meget, meget bestemte holdninger til, hvordan tingene skulle være, frem for at lade det være op til sund fornuft og pragmatisme.
Derfor har vi jo nu lavet en aftale med alle landets kommuner, som vi har givet hinanden håndslag på, og i den kommuneaftale står der, at det er vores fælles vurdering, at det her faktisk kan frigive 132 mio. kr. i kommunerne til en bedre service.
Det er vel at mærke 132 mio. kr., som vi ikke, sådan som den tidligere regering ellers yndede, kommer og tager fra kommunerne, men som de kan bruge på en bedre service for deres borgere.
Eyvind Vesselbo (V), 2013-02-05:
Jeg har et helt konkret spørgsmål.
Det er mindre håndgribeligt.
Men det, jeg spørger om her, er meget håndgribeligt.
Kan ordføreren forklare mig, hvor de der 132 mio. kr. kommer fra?
For jeg har prøvet at få det undersøgt og har spurgt ministeren ad ved en tidligere lejlighed, og der har jeg ikke kunnet få noget svar på, om man kan dokumentere, hvor de kommer fra.
Har ordføreren et notat, som klart dokumenterer, hvor de der 132 mio. kr. kommer fra?
Maja Panduro (S), 2013-02-05:
Jeg tror nu nok, at den her virksomhed, i tilfælde af at en borger har brug for mere hjælp, også vil have et incitament til at melde det ind.
Men ellers har borgeren jo heldigvis den mulighed, netop når han eller hun selv har kunnet vælge den pågældende udbyder, også at fravælge vedkommende igen.
Og så er det stadig væk sådan, først og sidst, at det er kommunen, som har ansvaret.
Jeg tror faktisk, det her vil være en model, som ikke alene er mindre bureaukratisk, men også mere smidig for borgeren.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-02-05:
Det var så dejligt, at det var kommunerne, der havde ansvaret for kvalitetssikringen via det, at de jo også var inde at godkende firmaerne og havde den der tætte kontakt.
Borgeren bliver nu sluppet fri med et fritvalgsbevis, og firmaet har lyst til at fortsætte med at eksistere, fordi det har fået nogle gode kunder.
Derfor kunne man måske godt forestille sig, at firmaerne ikke er så hurtige med lige at sende en klar melding ind, når der er noget, der ændrer sig i borgerens behov for hjælp, for de kunne jo miste en kunde.
Maja Panduro (S), 2013-02-05:
Der ligger jo ikke nogen ændringer i lovforslaget her i dag, i forhold til at kommunerne har en forpligtelse til at føre tilsyn med den service, der bliver ydet, ligesom det også er kommunernes ansvar, at det bliver gjort.
Sådan var det før, og sådan kommer det også til at være fremover.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2013-02-05:
Når nu det er sådan, at en mindre, privat leverandør, som er hyret på et fritvalgsbevis, skal informere kommunen eller myndighederne om ændringer i modtagerens behov for hjælp, så har leverandøren ikke ligesom et reelt incitament til at informere om ændringer, for så risikerer firmaet jo at miste en kunde.
Kunne ordføreren prøve at forklare, hvordan vi sikrer, at den informering kommer til at ske?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-02-06:
Jeg vil helst ikke svare på, hvorvidt Dansk Folkeparti skal etablere en videokonference med parlamentet i Kosovo om nogle spørgsmål i den forbindelse.
Men jeg kan konstatere, at de spørgsmål, som vi drøfter her i Folketingssalen i dag, fuldstændig klokkeklart hører under selvstyrelovens forvaltning, som varetages af Grønlands parlamentarikere, og derfor er statsministeren i sin gode ret til at svare Folketingets partier, som hun har gjort, i forhold til besvarelse af de her spørgsmål.
Martin Henriksen (DF), 2013-02-06:
Det vidner jo lidt om, at SF er ude på et skråplan, når fru Pernille Vigsø Bagge i sit svar til mig begynder at tale om problemer eller ikke problemer i Venstres folketingsgruppe.
Hvad har det at gøre med det, jeg spørger om?
Det har intet med det, jeg spørger om, at gøre.
Der bliver sagt, at det er politiske drillerier.
Det kan da godt være, at SF vurderer, at de spørgsmål er politiske drillerier, og så er der nogle andre politikere i Folketinget, der vurderer, at de ikke er politiske drillerier, og at det faktisk er ret relevant.
Jeg har lige stillet spørgsmål – jeg kan godt se, at jeg måske skal overveje, om jeg skal trække dem – om situationen i Kosovo.
Jeg er ikke sikker på, at Danmark har nogen retlig interesse i forhold til situationen i Kosovo, men jeg skal måske etablere en videokonference med det relevante udvalg i det kosovanske parlament for at få svar på mine spørgsmål.
Helt ærligt, kan ordføreren ikke se, at det er et skråplan?
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-02-06:
Jeg synes jo, at det brev, som statsministeren oversendte den 28. januar, hvori statsministeren afviser at svare på spørgsmål, som Danmark ikke har en retlig interesse i at få besvaret, rejser spørgsmålet om, hvad det så generelt er, man kan få besvaret.
Umiddelbart ville jeg ikke sige, at Danmark kunne have en retlig interesse i, hvordan humanitære ngo'ers arbejdsvilkår var og er i Irak, men alligevel svarede den daværende regering rent faktisk på spørgsmålet.
Så jeg vil godt bede fru Pernille Vigsø Bagge om at uddybe, hvad det er, statsministeren mener, når statsministeren siger, at man generelt ikke vil svare på spørgsmål, som ikke har retlig interesse for Danmark.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-02-06:
Som det første kan jeg godt forstå, at fru Gitte Lillelund Bech drager Iraksituationen ind i det her spørgsmål, for det er jo meget, meget relevant for den her debat – eller er det?
I hvert fald kan vi konstatere, at Danmark deltog i en angrebskrig i Irak med et meget lille flertal i det her Folketing bag og med de fatale følger, der også har været i den sag.
I forhold til den nærværende sag står SF last og brast med den selvstyrelovgivning, vi har været med til at vedtage i det her Folketing.
Det kan jeg konstatere at Venstre har utrolig svært ved.
Jeg er ked af, at jeg ikke fik lejlighed til at stille fru Gitte Lillelund Bech spørgsmålet om, hvorvidt der er andre i Venstres folketingsgruppe, altså andre end fru Birthe Rønn Hornbech, der bakker op om selvstyrelovgivningen.
Jeg vil ikke stå her og gøre rede for statsministerens tanker om, hvad hun har tænkt sig at svare på spørgsmål, hun bliver stillet i fremtiden, men jeg konstaterer, at statsministeren er i sin gode ret til at lade selvstyrelov være selvstyrelov og dermed lade det forvaltningsretlige ligge hos de grønlandske parlamentarikere.
Hvad er det, det her handler om?
Det handler jo om mange ting, men det handler i hvert fald bl.a. om, at Dansk Folkeparti jo er fuldstændig konsistent i sin modstand mod selvstyreloven, at Dansk Folkeparti i 2009 kom i et eklatant mindretal, da selvstyreloven blev vedtaget af et meget stort folketingsflertal.
Det kan godt virke, som om Dansk Folkeparti på en eller anden måde her synes, at det kunne være sjovt med noget, der ligner en omkamp eller et eller andet.
Det synes vi i SF er en rigtig dårlig idé.
For vi støtter helhjertet op om selvstyrelovgivningen og dermed om Grønlands ret til at bestemme, hvad det er, grønlænderne også skal leve af i fremtiden, også hvis det omfatter storskalaprojekter.
Så kommer der en diskussion om nogle spørgsmål, som statsministeren ikke vil svare på.
Men som statsministeren her på talerstolen har redegjort rigtig fint for, så går de spørgsmål, der kræves svar på, ud over selvstyrets egen forvaltning og egne ansvarsområder.
Vi skal ikke blande os i forvaltningen af selvstyreloven, når vi nu engang har vedtaget den lovgivning her i Folketinget, og det støtter vi i SF varmt op om.
Vi står ved, i modsætning til bl.a. partiet Venstre, som jeg desværre ikke har kunnet få lejlighed til at stille spørgsmål til, den selvstyrelov, vi selv har vedtaget i det her Folketing med et meget stort flertal.
Og det synes jeg egentlig er noget af det, som debatten her i dag også handler om.
Martin Henriksen (DF), 2013-02-06:
Tak for det.
Jeg synes, det er utrolig arrogant af regeringspartierne og regeringen, at man nægter at svare på spørgsmål.
Jeg synes altid, at Socialistisk Folkeparti har været et parti, der har råbt op om demokratiske principper og om, at man selvfølgelig skal have svar på de spørgsmål, man stiller.
Nu har de så en helt ny kurs fra SF's side og fra regeringens side.
Jeg synes, at vi må appellere til, at Socialistisk Folkeparti så at sige tænker sig om en ekstra gang og stiller sig selv spørgsmålet, om man virkelig kan være tjent med at være en del af en regering, som nægter at svare på de spørgsmål, som folketingsmedlemmerne stiller.
Det handler ikke om, hvorvidt kompetencen er i Grønland eller i Danmark.
Det handler om det helt grundlæggende, det helt principielle, nemlig at når et folketingsmedlem vurderer, at noget er relevant at få at vide, så kan et folketingsmedlem stille et spørgsmål, og så får folketingsmedlemmet selvfølgelig svar fra ministeren.
Det jo sådan set også på baggrund af det, man har politiske diskussioner og drøftelser i Folketingssalen og i det offentlige liv generelt.
For er der ikke noget principielt forkert i den vej, som regeringen er slået ind på her?
Er der ikke en lille rød lampe, måske et gult lys, der lyser et eller andet sted for fru Pernille Vigsø Bagge?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-06:
Jeg giver altid gerne kaffe!
Jeg tror, det principielle i det her er, at de danske parlamentarikere skal føre parlamentarisk kontrol med den danske regerings arbejde, og at de grønlandske parlamentarikere skal føre parlamentarisk kontrol med den grønlandske regerings arbejde.
De konkrete spørgsmål omhandler den grønlandske regerings arbejde, ergo føres den parlamentariske kontrol ikke af os her i Folketinget, men den føres i stedet for af de grønlandske parlamentarikere.
Det er den kompetencefordeling, vi har vedtaget med selvstyreaftalen, det er den kompetencefordeling, der er gældende, og det er den fortsat, så vidt jeg ved.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-02-06:
Jamen det her handler slet ikke om, hvorvidt man kan finde en måde at lave en videokonference på – det kan også være, at Det Radikale Venstre vil give kaffen til det, når vi mødes og diskuterer via en videokonference.
Det handler helt, helt principielt om: Er det Folketingets medlemmer, der selv vurderer, hvad der er interessant for Folketingets medlemmer at stille spørgsmål om?
Jeg kan i hvert fald fornemme af det, hr. Jeppe Mikkelsen her svarer, at der er noget tvivl om rækkevidden af regeringens, af statsministerens, brev.
Jeg tror, at Folketinget bliver nødt til at forholde sig til, om man vil acceptere den rækkevidde, der i hvert fald kan ligge i statsministerens brev.
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-02-06:
Jeg kan forsikre fru Pernille Vigsø Bagge om, at Venstre bakker fuldt op om selvstyreloven.
Det ville fru Pernille Vigsø Bagge også se, hvis hun havde læst aviserne de sidste 14 dage.
Jeg kan så også konstatere, at fru Pernille Vigsø Bagges parti åbenbart ikke bakker op om regeringens holdning til nultolerancepolitik, når det gælder udvindingen af uran og sådan noget lignende.
Det har jeg kunnet læse i avisen.
Men det er sådan set ikke det, spørgsmålet handler om.
Spørgsmålet handler om det mere parlamentariske, det handler om, om regeringen med henvisning til, hvorvidt spørgsmål er af retlig interesse for Danmark eller ej, kan afvise at svare på spørgsmålene.
Og der kom jeg med et eksempel for at tage noget, som netop ikke havde med Grønland at gøre, for at sige: Jeg har behov for at vide, hvordan SF læser det brev, som statsministeren har skrevet, for at vide, hvad vi fremadrettet kan få svar eller ikke få svar på fra regeringen.