runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-03-04:
Til det der med tillægsord og ordet naiv vil jeg sige, at jeg vitterlig mener, det er naivt at tro, at man kan løse så alvorligt et problem, som det er, at der findes miljøer, hvor ekstremistiske holdninger om stening af kvinder og om, at det er okay at bruge vold, at slå børn, er udbredte.
Jeg mener vitterlig, det er naivt at tro, at man kan løse de problemer ved at lukke en bygning, for der er intet, der forhindrer de mennesker, som prædiker det had, i at gå to huse længere ned ad vejen og prædike det samme had.
Til gengæld er jeg meget glad for, at Østjyllands Politi af egen drift vil tage sagen op i forhold til de her imamer og undersøge, om deres udtalelser er strafbare, altså om de kan retsforfølges, om det kan betragtes som opfordring til vold.
Handling skal der nemlig til, vil jeg sige til hr. Peter Skaarup.
Der skal handling til.
Der skal ikke bare være fine ord og tomme meldinger som f.eks., at man lader, som om man løser nogle problemer ved at rive et hus ned.
Nogle af de handlinger, som de ønsker og efterspørger, har jeg læst op i min tale i dag.
En imam kan gå 100 m ned ad vejen og lave sig en ny forening eller lade være med at lave en forening og bare sige: Skal vi mødes hjemme hos mig og prædike det samme had?
Altså helt ærligt, det er naivt, og det er for vigtig en problemstilling til, at man kan tillade sig at være så naiv.
Hvad skal der gøres?
Som jeg sagde i min tale, synes jeg, at noget af det vigtigste, vi kan gøre for at understøtte den her frihedskamp, er at lytte til de – synes jeg – meget stærke stemmer, som kæmper den her kamp hver eneste dag, og noget af det, de peger på, er tidlig oplysning, og det er støtte og hjælp og veje ud til de unge mennesker, som faktisk kæmper de her kampe.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-03-15:
Det var et meget langt svar på et meget simpelt spørgsmål, og jeg spørger igen, jeg prøver en gang til.
Jeg forholdt mig ikke til alt det, ordføreren var inde på, men jeg vil bare gerne vide: Hvis Enhedslisten helt selv kunne bestemme, hvad skulle ydelsen så være?
Kan vi ikke få et helt konkret bud, i stedet for at det bliver alt det her væveri, hvor man hellere vil tale udenom end at svare meget konkret på de spørgsmål, som folketingsmedlemmerne stiller?
Finn Sørensen (EL), 2016-03-15:
Jeg har sådan set svaret på det spørgsmål tidligere på dagen.
Lige i øjeblikket beskæftiger vi os med at bekæmpe en yderligere forringelse for nogle af de mennesker, der har det sværest i det her samfund.
Så har jeg påpeget tidligere på dagen – og jeg vil gerne gentage det her – at det første, der skal ske i forhold til de sociale ydelser i det her land, herunder folkepensionen, er, at de bliver reguleret på lige fod med lønudviklingen, så de kan indhente det ret store efterslæb, de har opnået, siden man indførte den her såkaldte satspuljeregulering.
Så skal vi have afskaffet den helt igennem uretfærdige og asociale forringelse af overførselsindkomsternes regulering, som blev indført med skattereformen i 2012.
Det er de to første skridt, vi ville tage på det her område, hvis vi kunne få lov til at bestemme.
Men desværre står vi jo nogenlunde alene med det i Folketinget; der får vi ikke nogen hjælp fra Dansk Folkeparti.
Jeg forstod ikke rigtig den der med at scanne medisterpølsen.
Altså, det tror jeg alle mennesker kan lære, hvis de ellers er fysisk eller psykisk i stand til at møde op på en arbejdsplads.
Hvis vi fordeler den velstand, der er i det her land – som er et af verdens fem rigeste lande; det er vistnok nr. 5 – så er der ikke nogen, der behøver at arbejde mere.
Tværtimod.
Så er der god basis for at nedsætte arbejdstiden.
Pernille Bendixen (DF), 2016-03-15:
Jamen det er jo fint, at man kan nå så langt, altså til en slags fælles forståelse, og så kommer den her del med arbejdsmarkedet
Tror ordføreren virkelig på det?
Det er den ene ting, og den anden ting er, at det her koster noget.
Det koster penge, og de penge skal komme et sted fra.
Hvor mange timer skal de arbejdende folk så arbejde mere for at finansiere den stadig stigende økonomiske byrde, som de her mennesker er?
Finn Sørensen (EL), 2016-03-15:
Jamen der er sandelig god grund til at skælde ud, hvis det er sådan, ordføreren opfatter det.
Jeg synes nu, det er en rimelig saglig og præcis kritik, jeg kommer med, af det her lovforslag, men det er jo smag og behag.
Men man bryder sig på den fløj åbenbart aldrig om, at nogen ligesom siger sandheden om, hvad det reelle formål og dagsordenen i det her lovforslag er.
Så jeg synes, jeg gør mig umage for at forklare, hvorfor jeg er modstander af det.
Enhver fugl synger med sit næb, og jeg prøver at sige tingene så klart og tydeligt, som jeg kan.
I forhold til spørgsmålet om indvandreres repræsentation i kontanthjælpssystemet er det korrekt, at de er overrepræsenteret, og det gælder jo ikke kun de ægtepar, vi taler om.
Der er så to tilgange til det spørgsmål.
Den ene er at straffe de mennesker ved at tage kontanthjælpen fra dem.
Den anden er at spørge sig selv, om man mon ikke som samfund gør et eller andet forkert, siden det forholder sig sådan.
Måske er vi rigtig dårlige til at hjælpe de mennesker ind som en del af vores samfund, og måske er der noget retorik, der gør, at vi spænder ben for os selv, hvis vi ellers overhovedet har den hensigt, at de skal integreres i vores samfund.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-03-15:
Tak for det.
Ordføreren undgik jo meget smart at svare på det, min kollega spurgte om.
Hvis Enhedslisten kunne bestemme, hvad ydelsen skulle være, hvad skulle den så ligge på?
Hvis Enhedslisten havde chancen for selv at fastsætte det niveau, hvad ville det så være?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-15:
Hold da op en omgang pladder som sædvanlig fra Socialdemokraternes ordfører på det her område!
Det synes Socialdemokraterne jo rent faktisk også – eller har I også glemt det?
Har I rent faktisk glemt, at I selv synes, økonomiske incitamenter virker?
Ellers havde I vel ikke i stedet for kontanthjælp indført uddannelseshjælp – en langt ringere ydelse i hvert fald i kroner og øre i forhold til kontanthjælp for unge under 30, som ikke har nogen uddannelse?
Kom nu ind i kampen, hr. Leif Lahn Jensen.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
Jeg er fuldstændig enig: Økonomiske incitamenter virker, hvis de kan virke, hvis de giver folk en mulighed.
Til det med de ydelser til de unge dengang i forbindelse med kontanthjælpen vil jeg sige: Husk nu på, at det var unge, der var uddannelsesparate.
De var ikke aktivitetsparate, de var uddannelsesparate.
Det vil sige, at de godt kunne.
Det, som Dansk Folkeparti rører ved her, er aktivitetsparate.
Det svarer til, at hvis Dansk Folkeparti skulle gøre det med det her lovforslag, som vi gjorde dengang med de unge – hvor det rent faktisk virkede, og hvor der var rigtig mange unge, der gik fra kontanthjælp til uddannelse; det virkede meget bedre end det, man gjorde 00'erne – så skulle de fjerne alle aktivitetsparate og kun berøre de jobparate.
Men det gør Dansk Folkeparti ikke, for så drejer det sig kun om 5.000 mennesker, og så kan man ikke få 16 kr. til skattelettelser.
På den måde er Dansk Folkeparti jo sådan et eller andet sted købt.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-15:
Det ville klæde Socialdemokraterne at holde sig til det konkrete.
Det kan godt være, man siger, at for en vis gruppe vil de økonomiske incitamenter virke, hvis folk er ressourcestærke.
Men så forklar mig lige, hvorfor det er, at ordføreren og Socialdemokratiet også går ind for forældrepålæg, hvor det er sådan, at hvis man som forældre ikke lever op til det her forældrepålæg om, at man f.eks. skal sende sine børn i skole, så bliver man trukket i børnechecken.
Det, jeg ellers har hørt kritikken af netop forældrepålægget være, er, at man skærer ned i børnechecken hos nogle, som rent faktisk er ressourcesvage.
Men det bakker Socialdemokraterne jo også op om, så kom nu med det: I bakker rent faktisk op om, at økonomiske incitamenter virker.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
Det har jeg jo også sagt.
Jeg har sagt, at vi bakker op om dem, når de virker.
Men vi ved alle sammen godt, bare vi tænker os lidt om, at det ikke virker at tage penge fra folk, der er syge, og så tro, at de kommer i arbejde.
Bliver et sygt menneske rask af, at man tager penge fra den syge?
Det tror Dansk Folkeparti da ikke selv på.
Jeg er bare nødt til at sige det: Her har jeg foran mig stående, at 24.000 mennesker berøres af det her, og 16.000 af dem er aktivitetsparate.
Men de 16.000 kan ikke arbejde, fordi der er et eller andet med dem, og det er da klart, at det ikke virker.
Hvordan skulle det dog kunne det?
Finn Sørensen (EL), 2016-03-15:
Tak til ordføreren for endnu en engageret tale.
Jeg vil gerne udtrykke min glæde over det gode samarbejde, vi har haft i den her sag.
Jeg tror også, vi vil have det helt frem til tredjebehandlingen.
Jeg synes, ordføreren har gjort det smaddergodt – engageret, konkret og sagligt.
Jeg synes, det er godt.
Jeg er nødt til at stille et spørgsmål, som jeg tror ordføreren godt har gættet kommer.
Når nu vi er så enige om at kritisere det her lovforslag for alle dets skadelige virkninger, hvorfor kan vi så ikke også blive enige om at love alle de mennesker, der bliver ramt, og alle dem, der bliver ramt fremover, at så snart vi får flertallet, så snart vi får magten, hvad vi får efter næste valg, så afskaffer vi den her lovgivning?
Ville det ikke være rigtig godt, hvis vi i oppositionen kunne tage hinanden i hænderne og sige: Ja, det gør vi?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
Det er jeg heller ikke et sekund i tvivl om at vi godt kan.
Det, vi skal huske på, er, at sidste gang vi var i regering, afskaffede vi sådan set de fattigdomsydelser sammen.
Når jeg står her i den her sag, er det rent faktisk, fordi vi mener, at det her er et kæmpeproblem, og jeg er ikke et sekund i tvivl om, at når – og det sker forhåbentlig, inden det her går helt galt – vi kommer til igen, begynder vi også at snakke om, hvad det er, der skal ske.
Det kommer vi selvfølgelig til at gøre med Enhedslisten, for jeg tror ikke et sekund på, at Dansk Folkeparti er klar til det.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-15:
Jeg har svaret meget konkret: Vi skal have afskaffet satspuljereguleringen, og vi skal have afskaffet den forringelse, der blev indført med skattereformen i 2012, og som har medført, at kontanthjælpsmodtagere, folkepensionister og dagpengemodtagere halter yderligere bagefter, og at de kommer til at betale ca. 30 mia. kr. til skattelettelser, der især går til nogle af dem, der er bedst stillet i det her land.
Det er jo kommunen, der afgør det, og reglerne er fuldstændig klare – det er ikke nogen gyldig grund til ikke at tage et anvist arbejde, at manden siger, at det må man ikke.
Altså, det er helt indlysende.
Den paragraf kan jeg i hvert fald ikke finde i bekendtgørelsen om rådighed, så det problem løser kommunen.
Men nu vi er ved det her med etniciteten, hvordan har hr. Ib Poulsen det så med, at to tredjedele af de enlige forsørgere, der bliver ramt enormt hårdt af det her, er af etnisk dansk oprindelse?
Er det så også en meget vigtig faktor, vi skal have med ind i debatten, eller interesserer hr. Ib Poulsen sig kun for den del, der har en ikkedansk baggrund?
Det fremgår jo klart af regeringens egne bemærkninger til det, for man tror ikke på, at det fører til flere i arbejde at tage nogle penge fra kontanthjælpsmodtagere.
Nu tror jeg ikke, at det er ret mange.
Det har vi jo forsøgt at få opklaret, vil jeg sige.
Jeg har så ikke kunnet få svar på, hvor mange det er.
Nu har jeg så stillet nogle andre spørgsmål i løbet af dagen for at få opklaret, hvor mange der reelt er i den situation, som hr. Alex Ahrendtsen beskriver, men jeg synes ikke, at det er rimeligt over for den lavtlønnede, at der er arbejdsgivere, der spiser mennesker af med så lave lønninger, og jeg synes ikke, at det er rimeligt, at når den lavtlønnede bliver arbejdsløs, skal den lavtlønnede rammes af de ondskabsfulde regler, som man her lægger op til at gennemføre.
Jeg fornemmer, at ordføreren har et klart ønske om, at det skal gå sådan.
Men hvis det forholder sig på den måde, hvorfor kunne vi så ikke blive enige om at skrive i et fælles betænkningsbidrag, at det er det, vi lover de her borgere?
Er der ikke et stort behov for, at vi i fællesskab giver de mennesker et håb for fremtiden?
De er godt nok blevet ramt utrolig hårdt nu, men så snart vi får muligheden, fjerner vi den her lovgivning igen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-03-15:
Ordføreren synes, det er i orden, at der ikke er nogen forskel, og at det ikke skal kunne betale sig.
For at forsvare sig inddrager ordføreren så lønninger, som er forhandlet mellem arbejdsmarkedets parter, og det er jo lidt pinligt at skulle stå og lytte til Enhedslistens ordfører, når vi ved, at det jo er lønninger, der bliver forhandlet på arbejdsmarkedet.
Arbejdsmarkedet kan vi ikke blande os i, men det, vi har indflydelse på, er kontanthjælpen.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-15:
Ja, det, Folketinget har indflydelse på, er kontanthjælpen.
Det er fuldstændig rigtigt, og den indflydelse benytter hr. Alex Ahrendtsen og de andre borgerlige partier sig af til at sænke kontanthjælpen.
Kan vi ikke bare slå det fast?
Det er jo det, det drejer sig om.
Det er at ødelægge nogle økonomiske vilkår for nogle mennesker.
Det er det, det her lovforslag går ud på.
Så må jeg bare slå fast igen og igen, og vil hr. Alex Ahrendtsen og alle hans kollegaer ikke nok forholde sig til det: Den lavtlønnede, der går på arbejde hver dag – smører måske oven i købet leverpostejmadder, hvorfor har vi ikke fået den? – bliver jo ikke bedre stillet af, at naboen ovre på den anden side af gangen, som er arbejdsløs, får det værre.
Karina Due (DF), 2016-03-15:
Jeg vil gerne høre ordføreren, om han ikke får en lidt dårlig smag i munden, når han påstår, at det er svært at leve for den kontanthjælp, der vil blive fremover, når man tænker på, at vi har mange, mange tusinde pensionister i Danmark, som lever for langt færre penge.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-15:
Se, der er jeg jo helt enig med fru Karina Due i, at der er mange, mange tusinde pensionister i det her land, der har alt for lidt at leve for.
Derfor er jeg også så inderlig glad for, at det i første omgang lykkedes at stikke en kæp i hjulet på Dansk Folkepartis attentat på disse mennesker med forslaget om at forringe boligydelsen for pensionister, som vi blev præsenteret for sidst på året.
Men så skal jeg nok, når det sker, minde fru Karina Due om de ord, som fru Karina Due lige har sagt til mig.
Karina Due (DF), 2016-03-15:
Jeg vil prøve at gentage mit spørgsmål: Får ordføreren ikke en lidt dårlig smag i munden, når man bruger så meget krudt på at kæmpe en sag for nogle ganske få mennesker med den påstand, at de ikke kan leve for de penge, de får, når vi ved, at der er så mange tusinde pensionister, der lever for væsentlig mindre?
Pernille Bendixen (DF), 2016-03-15:
Mange tak for det.
Det virker, som om ordføreren har mere travlt med at skælde ud på alle os andre i stedet for ligesom selv at anvise, hvad man så forestiller sig kunne være en løsning på det her problem.
Det er den ene ting.
Og den anden ting er: Hvis ikke den ydelse, der er i det her forslag, er god nok, hvilken ydelse mener Enhedslisten så at man skal have, når man er på kontanthjælp?
Finn Sørensen (EL), 2016-03-15:
Altså, nu kæmper vi alle udsatte borgeres sag.
Det, vi beskæftiger os med her, er et lovforslag, der handler om at forringe vilkårene for kontanthjælpsmodtagere, og så forholder vi os til det, ligesom vi forholdt os til det forslag om at forringe boligydelsen for pensionisterne, som Dansk Folkeparti var med til at fremsætte i december.
Så vi slås for alle de udsatte, og så får man ikke nogen dårlig smag i munden.
Susanne Eilersen (DF), 2016-03-15:
Tak for det.
Nu kunne jeg forstå på ordføreren, da ordføreren fik præsenteret spørgsmålet om, at 84 pct. af de ægtepar, hvor både mand og kone er på kontanthjælp, har en anden etnisk baggrund, at han er fuldstændig ligeglad med, hvem der får kontanthjælp.
Så vil jeg høre, om ordføreren også er fuldstændig ligeglad med, om alle disse folk reelt står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren ville svare på det her spørgsmål om, hvorvidt han er ligeglad med, om folk reelt står til rådighed for arbejdsmarkedet, da det er kommet frem i en tv-udsendelse i sidste uge, at mange kvinder med anden etnisk baggrund af deres mænd bliver nægtet at gå på arbejde.
Så jeg vil gerne have et svar fra ordføreren på, om han er ligeglad med, om folk, der er på kontanthjælp i Danmark, reelt står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Finn Sørensen (EL), 2016-03-15:
Nej, det er jeg selvfølgelig ikke ligeglad med.
Faktum er, at ca. 70 pct. af alle kontanthjælpsmodtagere og mere end det ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det har kommunerne vurderet.
Der er vi jo nødt til som lovgivere at have tillid til kommunernes vurdering af det.
Vi kan desværre ikke påtvinge dem en anden vurdering.
Men vi kan som sådan ikke sætte spørgsmålstegn ved de enkelte vurderinger.
Så er det rigtigt, at det er et problem, hvis der er nogle mænd, der nægter deres koner at tage et arbejde.
Men nu kender jeg jo kontanthjælpsreglerne, og jeg ved, hvor skrappe de er.
Det er meget enkelt: Står man ikke til rådighed for arbejdsmarkedet, hvis kommunen vurderer, at man kan arbejde, får man frataget kontanthjælpen.
Det er ikke nødvendigt at lave det her lovforslag for at gøre det.
Ib Poulsen (DF), 2016-03-15:
Hvis 84 pct. af de ægtepar, der er på kontanthjælp, er af ikkevestlig oprindelse, så har vi jo set, som det blev sagt, at de faktisk ikke står til rådighed, for i den kultur, de kommer fra, nægter manden dem at komme på arbejde.
Nu tror jeg nok, at det er sådan, at det er mig, der stiller spørgsmål, og så skulle vi gerne have ordføreren til at svare på dem – det kniber jo så lidt i dag.
Det er vi helt enige om, det synes jeg er rigtig godt, og det er jo herindefra, vi kan lovgive og bestemme, at de skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Så vil jeg gerne spørge hr. Finn Sørensen, hvordan han vil være med til at løse, at vi får de her kvinder, som går hjemme og bliver nægtet at komme på arbejde, ud på arbejdsmarkedet.
Det må man da have et bud på, når man er så meget imod det lovforslag, der er fremsat.
Har man ikke noget bud på det ...
[Lydudfald].
Finn Sørensen (EL), 2016-03-15:
Jamen vi har hver især lov til at sige det, vi vil.
Og der må jeg bare sige til hr. Ib Poulsen, at det jo ikke kan løses gennem lovgivning, det kan det ikke.
Det er sådan med den lovgivning, at ansvaret for at tage stilling til borgernes rådighed er placeret i jobcentrene, så enkelt er det.
Og loven er fuld af klare regler om, hvad der skal til for at stå til rådighed, og de mange, mange sanktioner, som folk kan blive ramt af.
Det er jo en pudsig interesse, der er for den etniske sammensætning af den gruppe kontanthjælpsmodtagere, som er ægtepar.
Det er en forbløffende interesse, der pludselig er dukket op her i afslutningen af forløbet.
Det skulle vel ikke være sådan en eller anden slags halvkvalt undskyldning for, at det er i orden at skære ned på deres livsbetingelser?
Er det det, der stikker bag sådan et spørgsmål?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
I øvrigt tak for rosen før.
Det er ret stort, at Finn Sørensen og Enhedslisten roser en socialdemokrat, det er jeg glad for.
Når man hører de dundertaler og det, jeg har kørt, og også tænker på det, vi gjorde i 00'erne, tror jeg, de fleste godt ved, at det her finder vi os ikke i, når vi kommer til.
Hvis Dansk Folkeparti virkelig mener, at der er nogle mennesker, der er placeret forkert, hvorfor går Dansk Folkeparti så ikke til regeringen og spørger: Skal vi ikke lige lave den her omvendt?
Skal vi ikke sørge for at få de her mennesker placeret rigtigt, inden vi tager penge fra dem?
Dansk Folkeparti er jo en del af flertallet.
Ministeren sidder lige dér, så gå dog til ministeren og sig: Det er forfærdeligt med de her mennesker, som vi interesserer os for.
Vi vender den lige om, vi sørger for at placere dem rigtigt, inden vi tager penge fra dem.
Men det gør man jo ikke.
Det er derfor, at det, der bliver sagt her, er hult.
Man er ked af det, man mener ikke, at alle de her mennesker er placeret rigtigt, men alligevel tager man penge fra dem, for som ordføreren, Marlene Harpsøe, siger: Der skal økonomiske incitamenter til, så kommer de nok i gang.
Det, jeg hører her, er jo rigtig, rigtig hult.
Karina Due (DF), 2016-03-15:
Vil ordføreren give mig ret i, at en gang imellem tager man nogle tiltag, hvor der måske ryger nogle stykker med, det ikke var tiltænkt, når man i det store billede skal lave nogle stramninger?
Jeg er igen nødt til at henvise til Levakovicfamilien.
79,3 mio. kr. har de malket kommunekasserne for.
Hvis ikke vi kan gøre noget ved de ting, hvor er vi så henne?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
Det er ikke i orden, og det skal vi gøre noget ved.
Skal vi ikke også gøre noget for dem?
Eller er spørgeren lidt ligeglad med det?
Ib Poulsen (DF), 2016-03-15:
Først en tak til ordføreren og en stor ros for, at han kerer sig så meget om Dansk Folkeparti og vores politik, at vi blev nævnt så mange gange, som vi gjorde under ordførerens tale.
Der blev nævnt Lonnie og de andre.
Hvor er det lige, at de skal gå hen?
Er det ikke en førtidspension eller noget andet end kontanthjælp, de skal være på?
Nu har der været en ordveksling om, hvem der er mest arbejdervenlig her, og så er det bare, jeg spørger: Var det ikke den tidligere regering, der indførte en førtids- og en fleksreform, som har jagtet de allerallersvageste i vores samfund?
Der er 90 pct. færre i dag, der får førtidspension.
Er det ikke korrekt?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
Jeg kerer mig sådan set ikke så meget om Dansk Folkepartis politik.
Jeg kan faktisk ikke så godt lide den, især ikke på det her område.
Det bryder jeg mig ikke ret meget om.
Så jeg er bare nødt til at sige igen, at der er kommet flere fleksjob, og hvis man kigger på tallene, kan man se, at det er gået den rigtige vej.
Det er ikke godt nok, og der er også problemer med den her reform, det medgiver jeg gerne, og det skal vi også hele tiden gøre noget ved.
Kommunerne har ikke gjort det godt nok, ikke alle i hvert fald, og det interesserer jeg mig også meget for, og det skal man også gøre, når man laver reformer, men man skal også turde indrømme, hvis man er ved at gøre noget skævt.
Det er sådan set bare det, jeg forsøger at få Dansk Folkeparti til at indrømme i dag.
Der må man så sige, at selv om man igen og igen siger: Giv mig dog et svar, giv mig dog et svar, så virker det jo alligevel, som om jeg er noget mere ærlig omkring tingene, end Dansk Folkeparti er.
Pernille Bendixen (DF), 2016-03-15:
Tak for det.
Jeg tror, at jeg har overhalet min kollega i trykkekøen, nå, det er lige meget.
Hvis nu man har et fuldstændig frit valg, og man siger, at man går på arbejde, og så har man en økonomisk gevinst på 30 kr., eller man bliver hjemme og har 30 kr. mindre, hvad tror ordføreren så man vælger?
Karina Due (DF), 2016-03-15:
Jeg tror, der er rigtig, rigtig mange ting, som hr. Leif Lahn Jensen har svært ved at forstå.
Det kan jeg sådan spore mig ind på.
Der bliver sagt utrolig mange gange, at vi tager penge fra de syge, at vi tager penge fra de handicappede, at vi tager penge fra de allersvageste.
Jeg er nødt til understrege over for ordføreren, at hvis man er syg, og hvis man er handicappet og dermed ikke kan arbejde, så hører man ikke hjemme i kontanthjælpsregi.
Sådan er det bare.
Hvis det er sådan, at der er nogle i systemet, som får kontanthjælp, selv om de er for syge eller for handicappede til at kunne yde en arbejdsindsats, så er de placeret forkert, og så er det nogle helt andre steder, der skal tages fat.
De mennesker skal der tages hånd om.
Men det hjælper jo ikke noget at sige, at fordi der er en lille gruppe, der er placeret forkert, så skal vi lade være med at gøre noget ved den store gruppe.
Jeg kan igen nævne Levakovicfamiliens 79,3 mio. kr.