runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Dohrmann (DF), 2012-05-16:
Jeg tror, at vi alle sammen gerne vil skabe arbejdspladser.
Det er vigtigt, at vi skaber de arbejdspladser.
Det bliver også sagt, at landmanden får en kompensation.
Jeg tror sådan set, at slagteriarbejderne, montørerne og dem, der kører med foderstoffer, er fuldstændig ligeglade med, hvad landmanden får kompensation for, når det er, at vi kan se – og det kunne vi alle sammen se bare i sidste uge, hvor et slagteri lukkede – at det koster arbejdspladser.
Derfor er vi nødt til ligesom at spørge ind til, hvor mange arbejdspladser det skal koste det danske samfund, at man laver de her vandplaner med oversvømmelser og den slags ting.
Derfor er jeg nødt til at spørge miljøministeren: Vil miljøministeren arbejde for, at der bliver lige vilkår i EU, eller vil man bare have, at Danmark skal gå foran med nogle vandplaner, som jo ikke er set lige i andre EU-lande, og som dermed er en skævvridning af de danske konkurrenceforhold og dermed udflytning af arbejdspladser?
Er det virkelig ikke noget, der optager miljøministeren?
Ida Auken (S), 2012-05-16:
Man kan jo skabe lige vilkår på mange måder.
Man kan jo bare sænke bunden, så alle siger pyt med beskyttelse af vores vand, pyt med beskyttelse af vores natur, pyt med beskyttelse af vores miljø, og så kan EU ligesom sejle derudad.
Man kan også prøve at hæve bunden og sige, at vi skal sikre, at der er fælles vilkår i EU.
Det kunne jo være, at det er til alles fordel, at vi ser det her som en mulighed for at blive konkurrencedygtige og for at få et grønt erhverv ved netop at hæve barren i de andre lande, hvis der skulle være nogle, der ikke er lige så gode som Danmark.
Men vi har jo stadig væk til gode at se, hvordan forholdene er imellem de forskellige lande, og se, hvordan vi sikrer en jævn spillebane, for det ønsker vi alle sammen.
Henrik Høegh (V), 2012-05-16:
Tak for det.
Mit spørgsmål til ministeren går her på nogle begreber, som er meget oppe i tiden, nemlig begreberne grøn omstilling og grøn økonomi.
Der er det jo sådan, at der på det seneste er kommet nogle tal frem, der viser, at man inden for den danske husdyrproduktion i de seneste 20 år, samtidig med at man har øget produktionen med 68 pct., så også har reduceret den totale ammoniakbelastning med 38 pct., og at man har reduceret udvaskningen af kvælstof med ca. 50 pct., og der er det jo en fortsat proces, en løbende proces.
Men er ministeren enig med mig i, at denne erhvervsgren nok i virkeligheden er en af de erhvervsgrene, der har gennemført en af de største grønne omstillinger i den pågældende periode?
Ida Auken (S), 2012-05-16:
Jeg mener, at jeg har svaret ret klart flere gange.
Jeg ved godt, at hr. Erling Bonnesen kun opfatter vandløb som noget, der har til formål at afvande landmændenes marker, men jeg bliver nødt til at sige, at vi er et samfund, at vi er rigtig mange mennesker i det her samfund, som deler den fælles natur, de fælles vandløb, der er.
Derfor holder jeg fast i, at vi har et dobbelt formål med vandløbsloven, og når vi så fremadrettet skal til at modernisere den, er det klart, at klimatilpasning kommer til at spille en rolle.
Der vil være steder, hvor man formentlig skal afvande mere.
Men vi må også sige det, som det er: Det her bliver et arbejde, som jeg kommer til at lave åbent og i fællesskab med interessenterne, og derfor vil jeg ikke stå her i dag og sige, om det bliver på den ene eller på den anden måde.
Jeg har svaret klart, at vandløb selvfølgelig stadig væk skal have et dobbelt formål, som både er at afvande mange steder og sikre en ordentlig naturtilstand.
Anni Matthiesen (V), 2012-05-16:
I starten af 2012 var miljøministeren jo ude at sige, at ministeren ville rulle hele eller dele af planloven tilbage, og jeg vil gerne benytte spørgetimen i dag til lige at spørge om, hvad status er for projektet.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-05-16:
Jamen det lyder jo alt sammen fint.
Hidtil har det ikke være SF's politik, så det ville da være skønt, hvis det var blevet det.
Det kunne f.eks. netop være med hensyn til erhvervsudvikling bl.a. i landdistriktsområder, hvor vi jo gav mulighed for, at hvis en lille virksomhed f.eks. var opstået på en landejendom – det kunne være en lille tømrervirksomhed eller andet – kunne den få lov til at udvikle sig derfra, selv om det ikke var udlagt som et erhvervsområde.
Det var jo en af de ting, der netop gav mulighed for vækst og beskæftigelse i de dele af landet, som virkelig har behov for det.
Derfor vil jeg blot være helt sikker på, at det, ministeren forsøger at sige under de fine overskrifter, ikke reelt set dækker over, at ministeren har tænkt sig at forringe kommunernes mulighed for frit at kunne planlægge hensigtsmæssigt for at styrke beskæftigelsen i de dele af landet, hvor vi har allermest behov for at få vækst og beskæftigelse.
Så glemte ministeren at bekræfte, at de ansøgninger, der er kommet ind, også vil blive færdigbehandlet under den nuværende lovgivning, så stikket ikke bliver trukket på projekter, der er investorer bag.
Ida Auken (S), 2012-05-16:
Vi lovgiver ikke med tilbagevirkende kraft, og det vil sige, at vi behandler sager under den lov, de er kommet ind under.
Med hensyn til at give kommunerne muligheder vil jeg sige, at det var Venstre og De Konservative, der lavede en skalbestemmelse; vi foreslog en kanbestemmelse, så kommunerne kunne sikre helheden og ikke blev tvunget til at gøre noget, der ikke var hensigtsmæssigt, som kunne gå ud over naboer, og som kunne skade det samlede billede af både byen og landskabet. Jeg ved godt, at Venstre gerne vil liberalisere planloven, men jeg synes ikke, det er i Danmarks interesse, at vi f.eks. gør som Spanien og bygger vores kyster fuldstændig til med hoteller.
Jeg synes ikke, det er i Danmarks interesse, at detailhandelen kun er i de store byer i yderområderne, så man får nogle døde bymidter og nogle landsbyer uden butikker.
Derfor synes jeg, at planlægning er godt for at sikre et helhedsblik på Danmark, og derfor vil jeg ikke være med til at dæmonisere al form for planlægning, sådan som Venstres noget liberalistiske tilgang til planlægning godt kan fremstå en gang i mellem.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-05-16:
Hvordan vil ministeren sikre, at kommunerne ikke overdrager vandløb med skjulte fejl og mangler, som vil medføre urimelige omkostninger for de berørte borgere, når kommunerne nedklassificerer offentlige vandløb og overdrager vedligeholdelsen af disse til private?
Ida Auken (S), 2012-05-16:
Den tidligere regering forringede faktisk mulighederne for kommunerne ved at gøre en kanbestemmelse til en skalbestemmelse.
Vi foreslog, at kommunerne skulle have lov til at beholde planlægningsansvaret og muligheden for at se på helheden.
For planlægning er jo ikke til for at genere nogen; planlægning er til for at sikre sammenhæng, planlægning er til for at sikre, at der bliver taget hensyn til naboer, at der bliver taget hensyn til den samlede udvikling, at man kan lægge erhvervsområder, hvor det er hensigtsmæssigt at have erhvervsområder, at infrastrukturen kan bære, at man ikke ødelægger landskaber og natur – nogle af de værdier, der er de allerstørste ude i yderområderne.
Så planlægning er sådan set godt.
Så er det klart, at for meget planlægning ikke er godt, og det er jo i den forbindelse, at vi nu er i gang med at se på nogle meget bureaukratiske regler, man lavede for 29 kommuner, hvor vi i stedet for vil sikre ensartede regler, og hvor man så måske må sige, at de steder i Danmark, hvor der virkelig skal tages hensyn, nemlig de reelt hårdt ramte yderområder i Danmark, må hensynet til vækst og beskæftigelse komme endnu højere op på listen.
Det er den ændring, vi planlægger at lave.
Det er stort set kun vandløb, som udelukkende tjener private formål for en begrænset personkreds.
Reglerne blev så sent som i 2011 strammet af den tidligere regering med støtte fra Dansk Folkeparti.
Selv om vi står her med et sæt regler, som mange kommuner ikke bryder sig om, har jeg tiltro til, at de selvfølgelig overholder lovgivningen.
Og jeg har derfor ikke nogen grund til antage, at vandløbene ikke er vedligeholdt efter reglerne, når de overdrages til borgerne.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-05-16:
Jamen så kan jeg jo forstå, at ministeren ikke tager sit arbejde med ligesom at se, hvad det er for nogle vandløb, kommunerne rent faktisk nedklassificerer, alvorligt.
Lad os bare tage det vandløb, som løber fra Kolding kommune til Vadehavet.
Her starter man med at nedklassificere det første stykke af åløbet, og så er spørgsmålet jo: Hvordan sikrer ministeren, at det her ikke har indflydelse på den store naturgenopretning, der har været i åløbet hele vejen ud til Vadehavet?
Det kan også være nogle strækninger, som er rørlagt, eller som måske har lidt skade, da man jo ikke har set kommunen være ude at kontrollere i området de sidste 13-15 år.
Hvordan skal borgerne så sikre sig, at de ikke overtager et vandløb, som måske egentlig er skadet, og som vil betyde store omkostninger?
Der er spørgsmålet bare: Hvordan sikrer ministeren, at de her borgere ikke bliver taget som gidsel, og hvordan vil ministeren sikre, at der ikke er for store mængder af kvælstof og den slags ting?
Eller hvor går grænsen?
Ida Auken (S), 2012-05-16:
Hvis man kigger i loven, kan man se, at de vandløb, der kan nedklassificeres, er vandløb, der er anlagt til særlige private formål.
Det vil sige, at det er meget skrappe regler, og de er alle sammen regler, der handler om, at de vandløb faktisk tjener nogle få menneskers private interesser.
Nu kan jeg jo så spørge i første omgang, hvorfor det er kommunen, der tidligere har skullet betale for de her vandløb, når det drejer sig om meget få private menneskers private interesser.
Men vi har en klar lov i Danmark, og den skal selvfølgelig overholdes.
Og mener man ikke, at loven er overholdt, så kan man selvfølgelig klage over det, og så er kommunen efter almindelige erstatningsretlige principper erstatningspligtig over for borgerne, hvis der foreligger mangler allerede ved nedklassificeringen.
Vi er i gang med en forenkling af planloven.
Man sagde, at det havde til hensigt at hjælpe yderområderne, men det var faktisk ikke yderområderne, det hjalp.
Så med denne forenkling satser vi nu på at komme af med det meget store bureaukrati og samtidig at sikre nogle nye muligheder ude i landdistrikterne, og det glæder jeg mig meget til at præsentere snarest muligt.
Anni Matthiesen (V), 2012-05-16:
Jeg kan høre, at ministeren snakker om forenkling, og det tror jeg også vi fik besked om for nogle måneder siden.
Er der mulighed for, at ministeren kan gå lidt mere ned i detaljen og sige, hvornår ministeren forventer at der er noget mere konkret om det her?
Jeg tror også, at vi sidst fik oplyst, at ministeren forventede, at flere kommuner end de 29 udkantskommuner ville få gavn af de ting, som den tidligere regering havde taget fat på.
Men kunne ministeren eventuelt her i dag sige, om det er nogle af de samme ting, der så bliver udbredt til hele landet?
Ida Auken (S), 2012-05-16:
Det er min intention, at man skal have flere muligheder ude i yderområderne, altså at der lægges større vægt på hensynet til vækst og beskæftigelse i de reelle yderområder, hvor man er meget hårdt presset, og yderområderne ligger altså ikke kun i de 29 kommuner.
Der er andre end de 29 kommuner, der har nogle områder, der er hårdt ramt, og derfor skal vi selvfølgelig vedtage en lovgivning, der ikke er bureaukratisk og ikke kun gælder for nogle, og som skaber en meget ulige konkurrence, men faktisk skaber lighed for loven i det her land og sikrer, at det så, når vi tager særlige hensyn, virkelig er til yderområderne.
Spørgeren vil have, at vi skal gå i gang med det nu, og jeg er rigtig glad for utålmodigheden, for det betyder formentlig også, at Venstre vil gå konstruktivt ind i det her arbejde, hvor vi både forenkler og skaber nye muligheder, og jeg vil da snarest muligt invitere Venstre til eventuelle forhandlinger, så vi kan se på, om ikke vi kunne få lavet en fælles planlov i det her land.
Det har altid været det bedste for landet, og det var en uskik, at man valgte at gøre det her uden om den daværende opposition, men som regering har vi selvfølgelig tænkt os at prøve på at gøre alt, hvad vi kan, for at få den nuværende opposition med, sådan at vi faktisk får en fælles administration af det og der ikke skal rulles noget tilbage.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-05-16:
Skal det forstås sådan, at de så bliver færdigbehandlet under gældende lov, så stikket ikke lige pludselig bliver trukket på nogle projekter?
Kan ministeren bekræfte det?
Det burde være rimelig let.
Ministeren siger, at hun ønsker at udvide planloven, og at hun ønsker, at den planlovændring, som den tidligere VK-regering lavede, og som jo netop omfattede et vist antal kommuner, skal gælde alle kommuner.
I Venstre har vi hele tiden ønsket, at vi kunne liberalisere planloven yderligere og give flere muligheder til kommunerne – det skulle ikke bare gælde de få kommuner, som det lykkedes med i første omgang, det skulle gælde generelt.
Men problemet er jo lidt, at hver gang den nuværende regering taler om at ændre nogle ting, så oplever vi, at nogle bliver frataget nogle rettigheder, så derfor skal jeg blot være helt sikker på, at de rettigheder, som kommunerne har erhvervet sig ved planlovliberaliseringen fra sidst, ikke bliver forringet, men at de blot bliver udvidet med den ændring, som ministeren kommer med.
Ida Auken (S), 2012-05-16:
Vi forvalter selvfølgelig efter gældende lov, og de ansøgninger, der bliver sendt ind, bliver behandlet under gældende lov.
Så det skulle ikke holde nogen tilbage fra at komme med deres ansøgninger.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-05-16:
Jeg vil meget gerne fortsætte der, hvor min kollega fru Anni Matthiesen stoppede, nemlig ved administrationen af de gældende planlovsregler.
Skal jeg forstå ministerens svar sådan, at de ansøgninger, der var indkommet, inden ministeren ytrede ønske om at ændre loven, også bliver færdigbehandlet, sådan at der ikke er projekter, som sådan set lige nu er i projekteringsfasen, hvor der er investorer, der er i gang, og kommuner, der planlægger, der lige pludselig risikerer ikke at blive til noget, fordi ministeren trækker stikket på dem?
Er det et tilsagn fra ministeren om, at projekterne bliver færdigbehandlet efter den gældende planlovgivning?
Ida Auken (S), 2012-05-16:
De ansøgninger, der er kommet ind, bliver selvfølgelig behandlet under gældende lov.
Anni Matthiesen (V), 2012-05-16:
Jeg glæder mig til, at vi bliver inviteret indenfor til at deltage i forhandlingerne om de her ting, for det, jeg hører, når jeg taler med folk rundtomkring i landet, bekymrer mig egentlig meget, for der er også steder, hvor tingene er gået lidt i stå, måske fordi man afventer, hvad ministeren vil gøre på det her område.
Det er måske ikke gjort i nogen ond mening, men fordi der jo står andre derude, som er parate til at investere penge, også rigtig mange kroner, i nogle projekter, så tør man faktisk ikke gå videre med projekterne, fordi ministeren jo for nu snart en del måneder siden meldte ud, at hun ville ændre på tingene.
Her til sidst vil jeg også gerne lige spørge, om ministeren kan bekræfte i dag, at de projekter, som er sat i gang, selvfølgelig bliver håndteret ud fra den nuværende lovgivning og dermed ikke bliver sat i stå, men kører videre, indtil ministeren jo selvfølgelig kommer med et nyt forslag.
Simon Kollerup (S), 2012-05-16:
Jeg kan i hvert fald fjerne hr. Jan E. Jørgensens frygt for, at Socialdemokratiet skulle have lyst til at afskaffe balancetilskuddet, som jeg også godt kender til.
Men jeg vil samtidig sige, at når man fremsætter et forslag om at fastfryse grundskylden ude i kommunerne – og det er det, forslaget her går ud på – så giver det jo sig selv, at der over årene vil komme et mismatch, at der vil komme en forskel mellem det, som grunden faktisk er værd ude i virkeligheden, og den skat, som man betaler.
Det hul er i virkelighedens verden en skattelettelse, fordi det er en indtægt, som kommunen ikke har til at drive sine velfærdsydelser for – velfærdsydelser, som kommer helt almindelige familier til gavn.
Og derfor mener jeg også, at oppositionen i sidste ende skylder et svar på, om man står samlet i forhold til at give ufinansierede skattelettelser, og gør man det, så synes jeg, man skal lægge det helt klart frem, så borgerne ude i kommunerne kan få et svar.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-05-16:
Det Konservative Folkeparti ønsker med beslutningsforslaget her at fastfryse grundskylden på 2012-niveau.
Det er Det Radikale Venstre lodret uenig i.
Og det virker da også som en besynderlig timing, når man selv har siddet i regering i 10 år, hvor der gennemgående var en stigning i grundskylden, for systemet var nøjagtig det samme, som det er under den her regering.
Således blev den kommunale ejendomsskat heller ikke fastfrosset under den tidligere regering, og det er fortsat vores indstilling, at den ikke bør blive det, da det væsentlige jo netop er, at borgerne er sikret mod voldsomme stigninger i grundskylden, da der er en stigningsbegrænsning, således at skatten fra år til år højst kan stige med 7 pct.
Det Radikale Venstres holdning er, at systemet, som også var VK-regeringens system, fungerer fint, netop fordi borgerne er sikret mod store ejendomsskattestigninger.
Ydermere skal det også bare siges, at en fastfrysning af grundskylden naturligvis vil give et tab i kommunekasserne og jo således færre ressourcer til service.
Så vi synes egentlig slet ikke, at det er o.k., at De Konservative på den måde vil føre en ufinansieret skattelettelse ind ad bagvejen, og Det Radikale Venstre kan således ikke støtte det her beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Morten Marinus (DF), 2012-05-16:
Nu siger man jo godt nok, at årene imellem folketingsvalg er valgkamp alle årene.
Jeg har ikke indtryk af, at den nuværende regering er ved at udskrive valg, så vi er i en egentlig valgkamp.
Jeg tror faktisk, der sidder endnu flere derude, som har stemt på den nuværende regering, og som undrer sig over, hvilken politik regeringen har, ikke kun på det her område, men på mange andre områder.
Jeg kan godt se, at spørgeren ryster på hovedet.
Det kan da godt ske, at jeg tager fejl, men vi er jo bare nødt til at konstatere, at den nuværende regering jo heller ikke har fundet sine ben at stå på i en lang række sager.
Det tror jeg der er mange flere vælgere der faktisk undrer sig over.
Simon Kollerup (S), 2012-05-16:
Så var mit billede jo ved at være rigtigt.
Det var nemlig, at oppositionen ikke kan finde sig selv og hinanden i spørgsmålet om boligskatten.
Jeg kan godt forstå, hvis der sidder mange boligejere og grundejere derude og følger med i dag og tænker: Gad vide, hvad der sker, hvis vi får en borgerlig regering her i landet?
Det kunne da ellers blive et eksperiment, det kunne være værd at følge med i.
For De Konservative vil en ting, nemlig fastfryse grundskylden på 2012-niveau, Venstre ved man ikke helt, hvor man har, og Dansk Folkeparti er meget klart imod den model, som er lagt frem i dag.
Kan ordføreren ikke godt forstå, hvis der sidder nogle grundejere og boligejere derude, som måske føler sig en lille smule utrygge ved, hvad der kunne komme med oppositionens boligskattepolitik, og er usikre på, hvad den egentlig betyder?
Morten Marinus (DF), 2012-05-16:
Den model, som Det Konservative Folkeparti lægger frem i dag, støtter Dansk Folkeparti ikke, sådan som den foreligger.
Der kan være andre muligheder for at gøre det, men som det ser ud lige nu, er det ikke noget, som vi går ind og stemmer for.
Simon Kollerup (S), 2012-05-16:
Jeg synes, det er rigtig godt, at vi har den her debat.
Jeg synes også, at det er ganske agtværdigt, at Det Konservative Folkeparti lægger sin politik frem i Folketingssalen, for så ved man, hvad man har at forholde sig til.
Det gælder både for os, som sidder i regeringspartierne, og sådan set også for de borgere, som følger med.
Så cadeau for det til Det Konservative Folkeparti.
Nu begynder man jo at stykke argumenterne fra oppositionen sammen for at se, om man kan lave et samlet billede.
Jeg er altså ikke nået dertil, hvor jeg har det samlede billede endnu, så kan ordføreren bekræfte for mig, at Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti er uenige i det boligskattespørgsmål, som ligger til folketingsbehandling i dag?
Morten Marinus (DF), 2012-05-16:
Det beslutningsforslag, vi behandler her i dag, er jo i sig selv ganske sympatisk.
Vi kan jo godt være enige med Det Konservative Folkeparti så langt, at landets boligejere ikke skal beskattes hårdere, end tilfældet er i dag.
Derfor kan vi også godt støtte intentionerne bag forslaget, men der er jo forskellige modeller, og vi skal altid sikre den mest effektive måde at fastholde skattestoppet på, også for boligejere.
Derfor kan vi heller ikke låse os fast på den ene eller anden model i dag, bl.a. også fordi, som det er nævnt, at vi skal kigge på finansieringen.
Dog skal vi jo heller ikke ud i den situation, at f.eks. et ældre pensionistpar, som har betalt deres hus ud og faktisk ikke har ret meget mere at gøre godt med, skal sættes ud af hus og hjem, fordi de her værdistigninger fortsætter.
Men vi vil i vores gruppe have mulighed for at afveje de enkelte modeller nøje over for hinanden, og så vil vi i dag nøjes med at konstatere, at De Konservative i deres bestræbelser på at sikre boligejerne imod, at der kommer nye skattestigninger, sådan set gør det godt nok, men vi vil også have fundet ud af, om den her model er den rigtige, for vi skal også sikre os, at finansieringen er på plads.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-05-16:
Jeg spurgte, om ordføreren var klar over, at der findes noget, der hedder et balancetilskud.
Det kan jo også være, at Socialdemokraterne har planer om at afskaffe det såkaldte balancetilskud.
Med hensyn til om det er en skattelettelse eller ej, vil jeg sige, at det måske nok er at vride det danske sprog til det yderste at tale om, at folk får en skattelettelse, fordi de ikke fremover skal betale mere i skat, men bare skal betale den skat, de betaler nu.
Simon Kollerup (S), 2012-05-16:
Det kunne jo næsten godt lyde lidt i den retning.
Men uanset hvor mange led man skal igennem økonomisk set, er det sådan, at hvis en skattelettelse ikke er finansieret, kommer det til at koste i den anden ende.
Det her forslag om at fastfryse grundskylden er en reel skattelettelse, og så længe der ikke er anvist nogen finansiering på det, er det kun nogle helt specielle mennesker, der skal betale, og det er de mennesker, der bor ude i kommunerne, og som modtager en offentlig velfærdsservice.
Så længe der ikke er anvist finansiering på det her forslag, er det dem, der kommer til at betale.
Men jeg skal da kvittere for det, hvis det er nye toner, jeg hører fra hr. Jan E. Jørgensens parti, om, at man måske ligefrem finder det her så interessant, at man kunne finde på at støtte det.
Det synes jeg da er tankevækkende.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-05-16:
Jamen jeg synes, at det er et sympatisk forslag, men det er lidt svært at anvise finansiering af noget, vi end ikke ved hvad koster.
Det var derfor, at jeg i min ordførertale sagde, at noget af det, vi skal arbejde videre på, så er at få belyst, hvad en gennemførelse af det her forslag i givet fald vil koste.
Man kunne jo også forestille sig andre modeller.
De Konservative peger på en fastfrysning, men det kunne også være en fastfrysning med mulighed for en lille stigning.
Det kunne også være, vi skulle holde op med at lave de her vurderinger fremadrettet, for man kan sige, at vi jo dybest set ikke bruger dem til så meget.
Så der er mange forskellige muligheder.
Nu er der kommet et forslag, og det er noget, der selvfølgelig vil blive arbejdet videre med.
Men vi er helt enige med De Konservative i intentionen, for det er altså et problem, at de her vurderinger er steget så voldsomt, som de er, uden megen hold i virkeligheden.