runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Thranum (V), 2015-03-17:
Tak for det.
Jeg er helt enig med forslagsstilleren i, at vi skal opføre os anstændigt og ordentligt, også over for husejerne, og derfor har vi jo et problem i, at vi har nogle vurderinger, der ikke passer eller i hvert fald er fejlagtige.
Så det må da være en nærliggende ting, vi skal have taget fat i.
Forslagsstilleren nævner på et tidspunkt i argumentationen, at pensionisterne har et problem, og det er klart, at en dyr grundskyld selvfølgelig er en belastning.
Men er der ikke stadig væk en mulighed for, at pensionisten kan få fastfrosset sin grundskyld, sådan at man kan blive siddende i sit hus?
Det var det ene spørgsmål.
Så har forslagsstilleren jo været inde på de her ca. 5 mia. kr., som det ender ud med på et tidspunkt.
Hvor vil forslagsstilleren så finde de penge i det offentlige?
Brian Mikkelsen (KF), 2015-03-17:
Vores spørgsmål til vores venner i Venstre handler om, at et skattestop vel er et skattestop, og at det må gælde lige så meget for boligejerne som for andre dele af samfundet.
Så hvis vi skal kunne acceptere et skattestop, skal det selvfølgelig også gælde boligejerne, så de ikke kommer til at betale en krone eller en øre mere i boligskat.
Men det må jo komme an på en forhandling.
Nu skal vi først og fremmest lige have et folketingsvalg, og så i andet hug – og det er da godt, at den socialdemokratiske ordfører accepterer den præmis – skal vi have et borgerligt flertal.
Det håber jeg også på, og det kan jeg forstå at den socialdemokratiske ordfører også tror på.
Og hvis vi får det borgerlige flertal, må vi, de borgerlige partier imellem, forhandle om, hvad den førte politik skal være.
Det må jo komme an på et godt gammeldags politisk slagsmål.
Simon Kollerup (S), 2015-03-17:
Det må det, og det synes jeg også er helt fint.
Og jeg skal bare høre, om sådan et krav gælder, og eventuelt hvorfor den samme nominelle fastfrysning ikke gælder på andre skatteområder i sådan et vandtæt skattestop.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-03-17:
Vi går soleklart til valg på, at boligskatterne ikke skal stige en eneste krone eller en eneste øre, og det vil sige, at man låser både ejendomsværdiskatten og grundskylden fast.
Så hvis vi får magt, som vi har agt, så sørger vi for, at de boligskatter kommer til at falde.
For det vil jo være realiteten, hvis man låser dem fast i kroner og øre; så vil det betyde, at man kommer til at betale mindre i boligskat år efter år.
Da vi selv sad i regering, VK-regeringen, gik vi til valg på skattelettelser.
Det fik vi gennemført.
Vi fik hakket 7½ pct. af marginalskatten; vi fik hakket dele af selskabsskatten; vi fik gennemført en masse gode ting, som vores venner blandt de andre borgerlige partier var imod på det tidspunkt, men som blev gennemført alligevel.
Så når vi siger noget, får vi det selvfølgelig også gennemført.
Og det er det, vi går til valg på, og sådan må et demokrati jo fungere.
Simon Kollerup (S), 2015-03-17:
Så blev det sådan lidt bovlamt, da man selv skulle op og holde ordførertalen.
Det endte med at blive en lidt stille appel om, at man da håbede, at vennerne i den blå blok ville være med på at overveje måske at gå i den her retning.
Hvis Det Konservative Folkeparti mener så meget med det forslag, man har lagt frem nu, og hvis man virkelig, når man taler om den her borgerlige anstændighed, kræver, at den skal gennemføres, så forstår jeg ikke, hvorfor man ikke kræver det her som en del af et borgerligt flertal efter et eventuelt valg.
Hvorfor bliver det ikke et krav, hvorfor bliver det bare en appel?
Ole Birk Olesen (LA), 2015-03-17:
Det her forslag om at fastfryse grundskylden stammer i vores politik fra et familieoplæg, som vi præsenterede i sommeren 2013.
I familieoplægget finder vi pengene til den her grundskyldsfastfrysning fra de milliarder, som ikke bruges ekstra i den offentlige sektor, når man har et udgiftsstop.
Så det er der, vi finder pengene, altså ved at der ikke bruges ekstra penge i den offentlige sektor.
Som jeg tidligere har sagt i debatten her, handler det jo bare om, at man i stedet for at bruge 20 mia. kr. ekstra i 2020 skal nøjes med at bruge 15½ mia. kr. ekstra i 2020.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-03-17:
Så fik vi da i hvert fald afklaret, at det ikke er nye 4½ mia. kr., der skal findes her.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-03-17:
Jeg er selvfølgelig klar over, at den helt store ideologiske diskussion i Enhedslisten om den private ejendomsret går på, om man skal have lov til at beholde sin tandbørste eller ej.
Men her drejer det sig om noget så fundamentalt og vigtigt som at få lov til at bo i sin egen bolig, som er ens families hjem, også som pensionist osv.
Så derfor vil jeg da alligevel spørge Enhedslistens ellers meget fornuftige ordfører, om det er socialt retfærdig politik, at pensionister, som har arbejdet hele deres liv som almindelige lønmodtagere og købt og betalt deres hjem, nu risikerer at blive presset ud af deres hjem, som de selv har betalt for, på grund af den højere grundskyld.
Finn Sørensen (EL), 2015-03-17:
Vi er fuldstændig enige med økonomi- og indenrigsministeren, der jo havde en god, skarp argumentation for, hvorfor det her forslag er fuldstændig økonomisk uansvarligt, og en række andre gode argumenter, som jeg så ikke behøver at gentage.
Det er bare, så man ikke lægger mere i den udmærkede alliance, vi har omkring det her forslag, end der rent faktisk er i det.
Der er ingen tvivl om, at det her forslag vil føre til endnu mere ulighed.
Siden 2002, da hr. Anders Fogh Rasmussen indførte sit berømte – jeg vil hellere sige berygtede – skattestop, er der jo i forvejen blevet givet store skattelettelser til boligejerne.
Det er en kurs, som De Konservative nu vil følge mere skarpt.
Og det kunne måske være interessant undervejs i det her udvalgsarbejde lige at få belyst, hvor mange milliarder kroner vi rent faktisk taler om, for det er bestemt ikke småpenge.
Det vil igen være velfærden, det kommer til at gå ud over, og konsekvensen vil være endnu mere ulighed.
Nu skal man jo ikke lade sig forvirre af, at De Konservative skubber ganske almindelige lønmodtagerfamilier foran sig i det her projekt.
Det er jo helt andre interesser, de ønsker at varetage.
Det er nemlig de rige boligejere med de dyre huse, der får størst glæde af dette forslag.
I øvrigt vil nedskæringerne i velfærden jo først og fremmest ramme netop disse almindelige lønmodtagerfamilier, som De Konservative nu fremstiller sig som de store forsvarere af.
Det er jo rigtig positivt, at Venstre og Dansk Folkeparti ikke stemmer for her, men det skal man jo heller ikke lade sig narre af.
Venstres politik vil få de samme konsekvenser som det her forslag, selv om metoden er en anden.
Det er jo ikke gratis at give skattelettelser til de lave lønindkomster og finansiere det med grove nedskæringer i kontanthjælpen og nedskæringer i den offentlige velfærd.
Det er i hvert fald ikke gratis for de mennesker, det går ud over, og det kommer til at gå lige så hårdt ud over almindelige lønmodtagere – måske bliver det endnu værre – end med det forslag, der er lagt frem her.
Vi erkender, at der med de gældende regler kan opstå problemer for lavtlønsfamilier eller familier, der bliver ramt af langtidsledighed eller sygdom.
For det er jo bestemt ikke sjovt at komme i den situation med de regler, som De Konservative har været med til at gennemføre – sammen med de andre partier i Folketinget – med hensyn til stramninger i forhold til dagpenge, sygedagpenge, kontanthjælp osv.
Så det er jo bare et godt eksempel på, at De Konservatives omsorg for lavtlønsfamilier og almindelige lønmodtagere jo ikke rækker ret langt, når det kommer til stykket.
Det er jo netop det, der illustrerer, at det er nogle helt andre interesser, de arbejder for.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-03-17:
Det er sagt før, og jeg siger det igen igen, at det er en gammel traver, vi her har med at gøre, nemlig at De Konservative ønsker at undergrave og helst fjerne den kommunale grundskyld.
Men sagen er altså, at den her grundskyld og i øvrigt skat på bolig er en, synes vi, bedre beskatningsmetode end beskatning af arbejdsindkomster, hvilket i øvrigt er en kendsgerning, som fra tid til anden gentages af en lang række af landets økonomer, bl.a. de økonomiske vismænd, Produktivitetskommissionen og Nationalbanken.
Det er SF enig i, også fordi ejendomsskatter gennemgående er en mere social retfærdig beskatningsmetode end udelukkende den proportionale indkomstskat, vi ellers har i kommunerne.
Som det også er sagt, er det jo også VK-regeringen selv, der allerede har lagt de promillemæssige rammer, inden for hvilke den kommunale grundskyld opkræves.
Vi kan læse i Jyllands-Posten i dag, hvordan boligboblen er på vej.
Det mener et stort flertal af Jyllands-Postens panel af økonomer hvert fald, og hr. Brian Mikkelsen udtaler sig selv i artiklen, så hr. Brian Mikkelsen må også selv være bekendt med det.
Med alle de gode argumenter, der er kommet imod det her forslag, vil jeg ikke forlænge debatten yderligere, men blot tilkendegive en gang for alle, at SF ikke kan støtte forslaget.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-03-17:
Jeg tror, at man skal passe rigtig meget på, at man ikke gør boligejerne en bjørnetjeneste ved at indføre det her forslag.
Altså det, som det jo er med til, som jeg også sagde i min ordførertale, er jo faktisk at smide benzin på et ulmende bål.
Det er i virkeligheden det værste, man kan gøre for boligejerne, og derfor er det et dårligt forslag.
Den anden grund til, at det er vanskeligt at tilslutte sig det her forslag, er jo også, at vi står med 4½ mia. kr., som ikke er finansieret.
Vi kan godt gå ud og love en masse ting til vælgerne, men hvis ikke vi efterfølgende til de boligejere, som altså også bruger vores hjemmepleje, som også bruger vores hospitaler og vores veje, kan sige, hvad det så er, de ikke længere kan få, så synes jeg egentlig ikke, at vi er kommet så meget videre.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-03-17:
Vi har jo foreslået, at vi sænker indkomstskatterne ved at hæve beskæftigelsesfradraget og ved at fjerne topskatten.
Så Radikale Venstre er meget velkomne ovre hos os for at diskutere de ting.
Men det, vi diskuterer nu, er jo boligejerne, som oplever, at man hvert eneste år får 7 pct. oven på 7 pct., og det er i en situation, hvor man har købt sit hus som en helt almindelig familie, man har betalt sine skatter, man betaler ejendomsværdiskat, man har betalt grundskyld og alt muligt andet, men alligevel oplever man, at det stiger år efter år.
Så mit spørgsmål til ordføreren er stadig væk, om man ikke kan se, det er urimeligt, at man hvert eneste år bliver flået mere og mere i skat, og at man risikerer at måtte flytte fra hus og hjem på grund af de stigende skatter.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-03-17:
Der er flere svar på det spørgsmål, som Brian Mikkelsen rejser her.
Jeg synes, at en af de ting, der faktisk er vigtig, er det loft, man har lavet, på en stigning på 7 pct.
Det giver jo en forudsigelighed for boligejerne, som jeg sådan set er enig i
der er et hensyn til at tage, så man som boligejer ved, hvad ens forventede stigning kan være de kommende år.
Dernæst er svaret jo lidt, at når man har den her grundskyldsskat, handler det jo netop om, at den afspejler den faktiske værdi på ejendommen, og det princip ville for mig at se være lidt unaturligt at forlade her.
Jeg kunne måske sådan lidt retorisk vende spørgsmålet om og spørge, om Det Konservative Folkeparti kunne forestille sig at foreslå, at vi fastlåste f.eks. vores indkomstskatter på et nominelt niveau, ligesom man foreslår på grundskylden her.
Det ville for mig være det samme som at bryde med det princip, som netop gælder for grundskylden, at vi faktisk beskatter på grundlag af en konkret ejendomsværdi.
Så spørgsmålet er lidt: Ville De Konservative føre, kan man sige, den her logik videre og også fastlåse den konkrete skat på f.eks. indkomsten?
Brian Mikkelsen (KF), 2015-03-17:
Den sang har vi jo hørt før.
Det, jeg blot appellerer til, er, at når man er medlem af Folketinget og skal repræsentere danskerne, må man jo også tage hensyn til de seks ud af ti danskere, som bor i egen bolig.
Her kan vi jo konstatere, at mange af dem føler, at de ikke har råd til at blive boende, fordi ejendomsskatterne stiger år efter år, fordi de kan se, at den horisont, som ligger foran dem, er, at på trods af at vi har en lav rente, så er der altså rigtig mange områder af Danmark, hvor man betaler mere i grundskyld, end man betaler i husleje, afdrag på sine lån og bidrag.
Det håber jeg på at ordføreren trods alt kan se en vis urimelighed i.
Så derfor vil mit spørgsmål til ordføreren fra Det Radikale Venstre være: Bekymrer man sig ikke også om de mange familier, som vi kan se ikke har råd til at kunne blive boende i deres lejlighed eller deres hus?
Dem må man jo trods alt også have en politisk interesse i, fordi vi lovgiver altså for hele Danmark og ikke kun for nogle teoretikere, som mener, at boligbeskatning er en rigtig god idé.
Finn Sørensen (EL), 2015-03-17:
Jeg tror, jeg fik nævnt, at der godt med de gældende regler kan være nogle problemer, og det kigger vi på i øjeblikket.
Men jeg ser altså ikke noget lys i det her forslag i forhold til at løse det problem, som hr. Brian Mikkelsen peger på dér.
Så vil jeg stadig påpege, at hvis hr. Brian Mikkelsen virkelig går op i f.eks. pensionisters ve og vel, ligesom hr. Brian Mikkelsen åbenbart går meget højt op i almindelige lønmodtageres ve og vel, så skulle hr. Brian Mikkelsen måske lige foretage lidt selvransagelse og se på, hvad det er for en økonomisk politik, som hr. Brian Mikkelsen har været med til at føre igennem mange år.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-03-17:
Det er en politik, som med reformer har gjort Danmark til en af Europas stærkeste økonomier, og som har sikret pensionister en stor reallønfremgang, og det kan man kun gøre, fordi man har ført en fornuftig reformpolitik.
Men det må vi jo tage på et andet tidspunkt.
For Enhedslistens ordfører – sådan hører jeg det i hvert fald her – erkender, at der er nogle problemer for nogle mennesker med den stigende grundskyld, mens repræsentanterne for både Socialdemokratiet og Radikale siger, at der slet ikke er nogen problemer, og at det fungerer godt, og at de familier, som ikke kan betale deres grundskyld, bare må flytte fra deres hus eller lejlighed.
Men jeg vil da kvittere Enhedslistens ordfører for en konstruktiv tilgang til det i en anerkendelse af, at der er nogle problemer.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-03-17:
Nej, de 4½ mia. kr. er i forvejen en del af vores 2025-plan, som vi jo har fået gennemregnet af Finansministeriet, så de er fundet.
Vi påtager os ikke yderligere finansieringsopgaver, fordi vi nu stemmer for det her beslutningsforslag.
Angående det med at dele grunden, og at der ikke skulle være nogen urimelighed der, vil jeg sige, at der jo er en urimelighed, for boligen består af flere ting, flere faktorer giver boligen værdi.
Så er der én af de faktorer, man trækker ud og siger: Den skal beskattes to gange.
Det kunne lige så godt være en anden af faktorerne.
Der kunne være en særlig arealskat.
Hvis man f.eks. havde over 100 m2, skulle man betale ekstra skat, selv om man i forvejen bliver beskattet af sine kvadratmeter via ejendomsværdiskatten.
Det betyder selvfølgelig, at boligejere, der har en grund, der fylder noget og har en større del af den samlede ejendomsværdi, beskattes ekstra hårdt i forhold til andre boligejere, hvor det er nogle andre faktorer, der udgør hovedparten af ejendomsværdien.
Og det kan vi ikke forstå.
Hvorfor skal der være den diskrimination mellem forskellige boligformer?
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-03-17:
Hvis folk skulle være foranlediget til at tro, at man, hvis man bor i ejerlejlighed, ikke betaler grundskyld, vil jeg bare lige sige, at det gør man jo altså.
Så det er sådan set meget logisk.
Det er jo lige præcis det, der er princippet i ejendomsværdiskatten, nemlig at det er en beskatning af grundværdien, og når man er flere om at dele den, er man også flere om at betale den.
Det er der i og for sig ikke noget mærkeligt i.
Mit spørgsmål går lidt på det her mindreprovenu på 4½ mia. kr., der ligger i det her forslag: Hvordan er det i forhold til de andre besparelser, som Liberal Alliance har på bordet i forbindelse med den offentlige sektor – er det 4½ mia. kr. oveni?
Og kunne hr. Ole Birk Olesen måske også præcisere, hvor mange penge det i øvrigt er i de andre forslag, man skal spare i den offentlige sektor?
Finn Sørensen (EL), 2015-03-17:
Teknikaliteten tror jeg ordføreren må klare med hr. Brian Mikkelsen, altså hvordan det rent faktisk er skruet sammen.
Jeg forholder mig bare til forslaget, og at det skal finansieres gennem nedskæringer i den offentlige sektor på 4,5 mia. kr.
Og hvad enten man ser det på den ene eller den anden måde, og om man bruger mindre, end man ellers skulle have gjort, så fører det jo til de nedskæringer.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-03-17:
Jeg synes, det er så ærgerligt, når man i den offentlige debat siger ting, der ikke er sande.
Og hr. Finn Sørensen har lige sagt noget, der er usandt – endda tre gange.
Tre gange brugte hr. Finn Sørensen ordet nedskæringer i den offentlige velfærd om det her lovforslag.
Kan vi ikke lige få hr. Finn Sørensen til at bekræfte, at forslaget går ud på, at man i stedet for at bruge 20 mia. kr. mere i år 2020 i det offentlige forbrug kun skal bruge 15,5 mia. kr. mere i det offentlige forbrug i 2020, og at der således ikke er tale om en nedskæring, men alene om, at man ikke bruger så mange ekstra penge, som regeringen foreslår?
Finn Sørensen (EL), 2015-03-17:
Den politik, som hr. Brian Mikkelsen er ansvarlig for, har jo ført til en voldsomt stigende ulighed og fattigdom i det her land.
Men okay, det tager vi så en grundigere diskussion af en anden gang.
Så får vi jo at se, om hr. Brian Mikkelsen stadig væk synes, det er en konstruktiv tilgang, vi har.
Leif Mikkelsen (LA), 2015-03-17:
Er det ikke rigtig skidt, at vi er kommet dertil?
Det synes jeg bare er modspørgsmålet til det spørgsmål, og det er faktisk ærgerligt, at det er blevet sådan.
Finn Thranum (V), 2015-03-17:
Jeg står jo her i dag som Venstres ordfører og har forberedt mig til det.
Min udmelding er den, jeg er kommet med, nemlig at vi siger nej til det her forslag.
Det er det, vi mener; det er det, vi mener efter et valg; og det er det, vi går til valg på.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2015-03-17:
De mennesker, som vi er her for at tilgodese, nemlig dem, der bor på øerne, råber op i høringssvarene: Vil I ikke nok hjælpe os?
Vil I ikke nok sikre, at kommunerne ikke kan rende om hjørner med os?
Julie Skovsby (S), 2015-03-17:
Kampen for børns rettigheder har altid været en central del af den socialdemokratiske bevægelse.
I vores første principprogram, Gimleprogrammet fra 1876, gik vi til kamp for at forbyde børnearbejde, eller som det blev formuleret for knap 139 år siden: »Forbydelse af Børnearbejde samt alt Arbejde i saadanne Fabrikker, hvor Helbred og Sædelighed gaar tabt.«
Lige siden har børns vilkår ligget os meget på sinde.
I november sidste år fyldte FN's Børnekonvention 25 år, og Danmark tiltrådte konventionen allerede i 1991.
Nu tager vi så endnu et skridt og ratificerer den valgfri protokol til Børnekonventionen, som FN udarbejdede i 2011.
Denne ratificering skal ses i sammenhæng med de øvrige klageprotokoller, som vi tidligere har tiltrådt.
Først var det klageadgangen til FN's Kvindekomité, og senest var det klageadgangen til FN's Handicapkomité, som vi tiltrådte sidste år.
Begge gange har det handlet om at give danskere en ekstra mulighed for at klage og få en vurdering af deres sag, og det er også det, vi gør nu.
For dette forslag er udtryk for den ambitiøse menneskerettighedspolitik, som vi gerne vil føre.
Vi vil gerne sætte høje standarder for Danmarks forpligtelser i forhold til menneskerettighederne, og forslaget vil give mulighed for flere ting.
For det første vil den valgfri protokol til Børnekonventionen give adgang til, at danskere kan klage til FN's Børnekomité, hvis de mener, at de har fået krænket de rettigheder, som er beskrevet i Børnekonventionen.
For det andet vil man også kunne klage, hvis man mener, at ens rettigheder er blevet krænket i henhold til to andre valgfri protokoller.
FN's Børnekomité vil selv kunne tage initiativ til at lave undersøgelser, hvis det kommer dem for øre, at der foregå alvorlige eller systematiske krænkelser af konventionens rettigheder. Den konklusion, som Børnekomiteen måtte komme frem til,
er ikke retligt bindende i Danmark.
Der er i stedet tale om udtalelser i form af forslag og anbefalinger, som det så vil være op til regeringen her i Danmark at tage stilling til.
Men lige så meget som vi selvfølgelig gerne vil modtage ros, når vi gør det godt i forhold til menneskerettigheder, lige så meget vil vi selvfølgelig også gerne lytte, hvis vi kan blive bedre til noget.
Det er en del af det at føre en ambitiøs menneskerettighedspolitik.
Det er vigtigt at understrege, at klageadgangen til FN's Børnekomité ikke kommer til at erstatte en prøvelse ved en dansk domstol.
Hvis man vil rejse en sag i komiteen, skal der ikke være flere steder at gå hen i Danmark.
Det betyder, at en dansk domstol skal have taget stilling til spørgsmålet, og at alle ankemuligheder skal være udtømt.
Først derefter kan man gå videre til Børnekomiteen.
Forslaget her vil betyde en ekstra mulighed for, at børn kan klage og få en vurdering af deres sag.
Dermed vil det styrke børns rettigheder og vilkår, og derfor kan Socialdemokraterne selvfølgelig støtte forslaget.
Tina Nedergaard (V), 2015-03-17:
Tak, formand.
Regeringens beslutningsforslag, vi nu skal behandle, handler om, at Danmark skal ratificere den tredje protokol til børnekonventionen.
Vedtagelsen af forslaget betyder, at Danmark anerkender Børnekomiteens adgang til at behandle individuelle klager fra børn og deres stedfortrædere om overtrædelse af børnekonventionen eller de to øvrige protokoller til konventionen.
Komiteen vil af egen drift yderligere kunne behandle sager, for så vidt der er tale om systematisk krænkelse eller mistanke om systematisk krænkelse af børns fastsatte rettigheder, i de nationer, der tiltræder protokollen.
Komiteen kan ikke behandle sager, hvor de nationale klageadgange ikke er udtømt, og der er heller ikke tale om retlig proces.
Det betyder i praksis, at komiteen ikke kan omstøde en national afgørelse, men alene komme med forslag og anbefalinger til de nationer, der tilslutter sig protokollen.
Venstre støtter forslaget.
I Danmark har vi klart fokus på børns rettigheder, og uanset regeringens farve er vi også på tværs af det danske Folketing meget optaget af, at vi tager udgangspunkt i barnets tarv og barnets interesser.
Men sådan er det jo langtfra i alle lande.
Danmark bør naturligvis bakke op om, at systematiske krænkelser kan behandles, og at enkeltsager, der strider mod konventionen, kan behandles, og at der dermed hele tiden holdes fokus på børns rettigheder i alle lande, herunder med vores ratificering også Danmark.
Vi takker derfor regeringen for forslaget, og vi støtter det.