runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-02-19:
Først vil gerne spørge hr. Jesper Petersen, om han er enig i fru Trine Bramsens synspunkt om, at Dansk Folkeparti er velkommen i teleforligskredsen.
Det kunne være rart at spørge de forskellige partier, som er med i forligskredsen, om det bare er ét parti, der mener det, eller det er en bred holdning, så det vil jeg godt høre SF's holdning til.
Så vil jeg i øvrigt sige, at jeg godt er klar over, at det her forslag fra Dansk Folkeparti ikke løser alle problemer, men det er trods alt et konkret initiativ, som gør noget ved problemerne.
Der mangler jo initiativer fra resten af Folketinget, ud over at man kasserer det her forslag.
Men jeg kan da spørge SF's ordfører, om han er enig i det telepolitiske udspil, som Socialdemokraterne er kommet med, og som går ud på at tvinge selskaberne til at rulle bredbånd ud over hele landet, for det var et af de 18 punkter, som Socialdemokraterne er kommet med.
Men det var ikke regeringens udspil, det var Socialdemokraternes udspil.
Så hvad er SF's holdning til det, skal man tvinge teleselskaberne?
Eller skal man fortsætte som i dag, hvor det er markedsbaserede vilkår, der gælder, og som skaber A- og B-hold?
Eller skal man lave en løsning, som Dansk Folkeparti foreslår, hvor man understøtter det fra Folketingets side ved bl.a. at lave en fradragsordning, som så gør, at vi ikke har A- og B-hold?
Det er selvfølgelig forståeligt, at hr. Jesper Petersen er skatteordfører og ikke teleordfører, men SF kunne måske have stillet med en teleordfører, når det netop er den danske telepolitik, vi er inde over her.
Det er godt nok et fradrag, som har noget med skat at gøre, men hovedemnet er jo telepolitik, så der kan man da i hvert fald have den holdning – eller den holdning har jeg da – at SF måske skulle have stillet med en it-ordfører eller en teleordfører i stedet for.
Men jeg synes ikke rigtig, jeg fik svar på, om den løsning, SF hælder mod, er, at det skal være som i dag, hvor det er markedsbaseret, og hvor man så prøver at understøtte det med nogle forskellige initiativer, der gør det mere attraktivt, bl.a. at rulle bredbånd ud; eller om det er den løsning, som Socialdemokratiet har foreslået, hvor man skal tvinge selskaberne til det, og som går i den stik modsatte retning af, hvordan det er i dag, hvor det er rent markedsbaseret, ved at man netop siger: Nu skal I bare tvinges, nu skal I gøre det, I skal rulle ud overalt.
Så hvilken retning er det, SF godt kunne tænke sig i telepolitikken?
Jesper Petersen (SF), 2013-02-19:
Vi har jo den målsætning, at vi vil opnå, at alle i 2020, alle husstande, alle virksomheder, har adgang til bredbånd med mindst 100 Mb/s, og der vil skulle tages en flerhed af metoder i brug, er jeg sikker på.
Det vil ligge i det udspil, der kommer fra Erhvervs- og Vækstministeriet.
Så kan der både blive tale om markedsbaserede løsninger, der kan være behov for egentlige politiske tiltag, og man skal da heller ikke udelukke, at der kan blive tale om forpligtelser for teleselskaberne, hvilket jo allerede er sket før med den auktion, der er lavet, hvor man jo så udbyder noget og har en forpligtelse til at tilbyde den løsning i et antal postnumre, 207 postnumre, hvor der er dårlig dækning.
Det er for tidligt at svare på.
Jeg synes egentlig, at i stedet for at Dansk Folkeparti forsøger at blande sig i, hvem partierne stiller med som ordfører, og alle mulige små drillerier, skal man tage det budskab med hjem, at selv om der ikke er noget i det her forslag, vi kommer til at stemme igennem, så er vi sådan set enige om intentionen.
Skulle vi ikke lade det stå som konklusionen og prøve på at finde hinanden, når udspillet kommer fra regeringen?
Det er vel det, de borgere og virksomheder, der har behov for en bedre it-politik og en bedre bredbåndsforbindelse, har brug for, ikke at vi sådan småkives om, hvem der er ordfører for hvad.
I hvert fald ikke ved at lave en ny fradragsordning, som ikke er finansieret.
Det er det, der er forslaget her, og det er SF modstander af.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-02-19:
Det var ikke noget rigtigt svar på mit spørgsmål, men så vil jeg spørge om noget andet.
Nu kommer jeg meget rundt på de danske småøer og øerne i øvrigt, og der oplever man jo til stadighed, at hvis man skal have fat i en ambulance eller en redningstjeneste, er der problemer, for man kan ikke få kontakt.
Vi kan ikke være bekendt i et moderne samfund, at det forholder sig således, så det var jo ét spørgsmål, jeg kunne stille til SF.
Altså, hvad vil SF gøre ved den situation?
Noget andet, som jeg også nævnte, da den socialdemokratiske ordfører var på talerstolen, er jo hele telemedicinområdet.
Der er jo hjertepatienter, der skal overvåges derhjemme fra sygehuset.
Det kan heller ikke lade sig gøre.
Der er også nyrepatienter, som kan få foretaget dialyse derhjemme frem for at skulle transporteres på hospitalet.
Hvad er SF's svar til disse mennesker?
Jesper Petersen (SF), 2013-02-19:
Jeg synes, hr. Flemming Damgaard Larsen på en meget præcis måde får udpeget, hvilke problemstillinger der er, ved at man ikke har en god nok dækning, både når det kommer til mobiltelefoni, og når det kommer til bredbånd.
Det handler jo både om at kunne drive virksomhed og om at kunne få sin hverdag til at fungere og også om, at vi kan få de gevinster, der er ved at kunne lave løsninger på sundhedsområdet, hvor man benytter de metoder.
Så problemstillingerne er jeg fuldstændig enig med hr. Flemming Damgaard Larsen i, og det er jo præcis for at adressere dem, at Erhvervs- og Vækstministeriet lige nu arbejder med en samlet plan for, hvordan vi kommer i retning af hurtigst muligt at have 100-Mb-bredbåndsforbindelse til alle virksomheder og borgere.
Det må være den måde, debatten skal tages på, og ikke sådan i randen af et forslag om et skattefradrag.
Men jeg kan jo høre på debatten her, at der sådan set er stor enighed om og stor vilje til at gøre noget for at forbedre det, så jeg vil på vegne af Erhvervs- og Vækstministeriet glæde mig over den vilje, der ser ud til at være til at diskutere det, når der kommer en plan for det.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-02-19:
Tak for det.
Det er jo sådan, at det nu er et krav, at det skal ske over nettet, hvis man som privat borger eller som erhvervsvirksomhed skal kommunikere med det offentlige.
Der er jo så det problem, at mange husstande stadig væk ikke har stabil adgang til nettet, og at mange heller ikke vil have det i de kommende år.
Så er spørgsmålet, hvordan man så skal kommunikere, når det offentlige kræver, at man rent faktisk kommunikerer over nettet.
Hvis f.eks. en erhvervsvirksomhed eller en håndværker skal sende en faktura osv., skal det ske digitalt, men det kan vedkommende så ikke, fordi forbindelsen ikke er i orden.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-20:
Det er korrekt, at det er det forslag til vedtagelse, vi selv har fremsat.
Jeg beklager, at jeg ikke fik det præciseret.
Vi mener, at praksis er fulgt på det her punkt, og synes sådan set i øvrigt, at hvis der er nogen lov, der er blevet debatteret godt og grundigt i denne sal og i offentligheden i øvrigt, så er det offentlighedsloven.
Pia Adelsteen (DF), 2013-02-20:
Jamen jeg mener ikke, der er noget nyt i det.
Jeg mener bare, at offentlighedsloven er meget principiel, fordi den kontrollerer.
Der kan fru Karina Lorentzen Dehnhardt have ret i, at PET-loven også kan være principiel, men der ligger altså også nogle andre hensyn.
Det synes jeg ikke der gør i offentlighedsloven.
Med PET er det sådan, at det er en hemmelig organisation – eller så hemmelig er den ikke, men den udfører nogle ting, som ikke alle bør kende til, for så kan de ikke udføre deres arbejde.
Sådan er det at have et efterretningsvæsen.
Offentlighedsloven er noget helt andet.
Offentlighedsloven giver mulighed for at gå ind og kontrollere de mennesker, der har magten: Hvad sker der i Justitsministeriet?
Hvad sker der i Beskæftigelsesministeriet?
Udøver ministrene magtmisbrug?
Ikke at jeg vil beskylde nogen for det, slet ikke, men det er set tidligere, at på grund af offentlighedsloven har man altså fundet frem til, at der er nogle ting, der er foregået, som ikke burde være foregået, og derfor er den så vigtig.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-20:
Tak for ordet, formand.
Jeg tror ikke, jeg vil sige så vanvittig meget, for det meste er blevet sagt af de forrige ordførere.
Vi følger helt normal praksis på dette punkt.
Det står sort på hvidt i Justitsministeriets vejledning om lovkvalitet – og jeg vil godt citere fra vejledningen, hvis nogle ikke skulle have læst den:
»Bl.a. på denne baggrund bør der foretages høring over lovudkast – medmindre f.eks. lovforslaget bygger på en betænkning, der har været i høring.«
Offentlighedsloven bygger på Offentlighedskommissionens betænkning.
Det står som noget af det første i indledningen til det fremsatte lovforslag.
Derfor mener vi, at dette forslag følger normal kutyme.
Men jeg glæder mig da til, at der fra de samme forslagsstiller i fremtiden kommer hasteforespørgsler på alle andre lignende lovforslag.
Det gælder f.eks. lovforslagene om seksualforbrydelser og om PET, som vi snart skal behandle her i Folketingssalen.
Fra radikal side er vi glade for, at selve vejledningen bliver sendt i høring, altså den vejledning, som den enkelte embedsmand sidder med, når vedkommende behandler aktindsigtsbegæringerne.
Jeg skal derfor meddele, at vi fra radikal side kan støtte forslaget til vedtagelse.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-02-20:
Men vi må bare have på det rene, at sidste gang lovforslaget om offentlighedsloven blev sendt ud, havde man også kun sendt betænkningen i høring.
Man lavede ikke høring om lovforslaget.
Hvorfor krævede man det ikke dengang?
Altså, jeg mener: Man kan have holdninger til, om ting skal i høring anden gang, men så kan man jo lave en fast praksis om det og blive enige om det.
Men Justitsministeriet og justitsministeren har ikke gjort noget galt i den her sammenhæng.
Man kan selvfølgelig sige, at det er uheldigt, fordi det er offentlighedsloven, men nu kommer PET-lovforslaget også.
Det handler i høj grad også om kontrol med magthaverne.
Så mener Dansk Folkeparti, at den også skal i høring?
Eller kan jeg få en nærmere forklaring på, hvad det nye er i den her praksis, som Dansk Folkeparti gerne vil have?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-20:
Jeg har ikke drøftet spørgsmålet med min gruppe, så fru Pernille Skipper tager mig lidt med bukserne nede, men skulle der komme et forslag derom, vil vi selvfølgelig drøfte det igen.
Hvad Venstre i øvrigt går og siger, vil jeg opfordre til, at man stiller spørgsmål til deres ordfører om.
Pernille Skipper (EL), 2013-02-20:
Nu er der jo fremsat mere end et forslag til vedtagelse, men jeg gætter på, at Radikale støtter det forslag, de selv har været medforslagstillere på.
Jeg kan godt høre, at det ligesom er argumentet, at det her er sædvanlig praksis.
Vil Radikale Venstre modsætte sig, eventuelt stemme imod, at man sender netop det her lovforslag i høring?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-20:
Men hør engang, forslaget har været i høring.
Det har været i høring, i forbindelse med at betænkningen blev sendt i høring.
Det er ganske almindelig fast praksis.
Hvis man ønsker at ændre den praksis, kan man da tage en debat om det.
Det synes jeg ganske enkelt ikke at man kan.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-02-20:
I forlængelse af det sidste kan man jo så glæde sig over, at talerstolen i hvert fald er så høj, som den er.
Jeg er jo bare nødt til at sige, at det er klassisk radikalt, at man er mere hellig end paven selv, når man sidder i opposition, og lige så snart man så kommer på regeringsbænkene, er man mere Berlusconi end Berlusconi, for nu at bruge det udtryk, som økonomi- og indenrigsministeren brugte om den tidligere regering lige præcis i forhold til høringer.
Ja, hykleriet er jo enormt.
Vil hr. Jeppe Mikkelsen indstille til sin gruppe, at [Lydudfald] ... i praksis og tillade et mindretal i Folketinget at få gennemført en høring?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-20:
Jeg glæder mig til, at Dansk Folkeparti fremadrettet følger alle høringssvar til punkt og prikke.
Jeg vil sige det sådan, at vi jo har skrevet begrebet om ministerbetjening ud af lovgivningen.
Det var nemlig for vagt, og der er mange, der har kaldt det et gummibegreb osv.
Her har vi jo bl.a. lyttet til kritikken fra f.eks. Dansk Journalistforbund, som i den bog, som journalisterne har udgivet om det her, på side 4 skriver
: »Under den efterfølgende debat om lovudkastet i Journalistforbundet valgte forbundsledelsen og et flertal i hovedbestyrelsen at bakke op om tilslutningen til ministerbetjeningen, dog med et ønske om en mere præcis ordlyd.« Det har vi jo sådan set valgt at følge.
Så jeg synes, at vi på nogle punkter er kommet de høringssvar i møde, der også var, dengang lovforslaget var i høring, og jeg mener ikke, at der er behov for, at man sender det i høring endnu en gang.
Vi kan godt tage en diskussion om, om man bør ændre praksis helt grundlæggende, men det bliver ikke i dag.
Pia Adelsteen (DF), 2013-02-20:
Så ordføreren siger, at der er tale om en præcisering.
Altså, jeg kan jo huske den tekniske gennemgang tilbage fra 2010, da det blev fremsat, og hvor man også mente, at det var præcist nok, men det er jo altid rart at få det endnu mere præcist, kan jeg forstå.
Gør præciseringen, at der vil være mere åbenhed, eller vil det være det samme som med forslaget i 2010?
Jeg husker L 90, L 91 og L 92 tilbage fra 2010.
Det er en kæmpe stak, det er juridiske dokumenter.
Jeg er lægmand, jeg er politiker, jeg har en holdning, og det er derfor, jeg er her.
Jeg er ikke jurist, og derfor er det så vigtigt at få ting i høring.
Så er der nemlig nogle, der kan fortælle mig, om jeg blot tror, at jeg ved noget, eller om jeg ved noget.
Altså, det er jo det, der er vigtigt ved en høring.
Derfor er det vigtigt at finde ud af, om der er ændringer, og om de ændringer så skal i høring, specielt i forbindelse med en offentlighedslov.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-20:
Jeg ved ikke, om jeg skal kommentere den første kommentar, stikpille, som fru Pia Adelsteen havde til mig.
Det vil jeg lade være med og gå til spørgsmålet i stedet for.
Det tror jeg er et faktum at der er.
Så kan man diskutere, hvor store de er osv.
Men der er i høj grad tale om en præcisering af lovteksten frem for sådan større substantielle ændringer.
Pia Adelsteen (DF), 2013-02-20:
Tak for det.
Må jeg ikke bare starte med at sige, at da jeg gik ind i politik, var det ikke for at gøre, som man plejer.
Så kunne jeg nemlig ligesom bare havde ladet være.
Så er det sagt.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-02-20:
Jeg ved ikke, om jeg hørte det sidste helt korrekt, nemlig at hr. Jeppe Mikkelsen ikke har planer om at indstille det til sin gruppe.
Det vil sige, at vi har Venstre, der ikke vil modsætte sig, vi har Socialdemokraterne, der ikke aner, hvad de mener, og så har vi De Radikale, som er dem, der står fast på, at der ikke skal være en høring.
Det var det gamle retssikkerhedspartis principper, der ligesom faldt til jorden her.
Man vil simpelt hen ikke hjælpe mindretallet.
Man vil stå vagt om, at det er magten, der har ret, og at det ikke er mindretallet og rettighederne, der er det vigtige.
Tak, fordi man er så tydelig fra Det Radikale Venstres side.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-20:
Det vil jeg godt medgive hr. Simon Emil Ammitzbøll.
Men det er jo ikke det, vi diskuterer i dag her i salen.
Vi diskuterer specifikt, om det her lovforslag skulle have været i høring endnu en gang.
Det mener jeg ikke at der er grundlag for at det skulle, og jeg vil helst ikke tage De Radikales gruppemødediskussioner her i Folketingssalen.
Men nej, jeg har ikke nogen planer om at indstille til min gruppe, at vi skal fravige proceduren.
Pia Adelsteen (DF), 2013-02-20:
Så prøver jeg for fjerde gang med samme spørgsmål: Vil man modsætte sig et forslag om, at det kommer i høring?
Det her er jo ikke en hvilken som helst lov.
Det her er en lov, som giver åbenhed i et demokratisk land som Danmark.
Det er en lov, som faktisk skulle sørge for, at der er nogle, der kan kontrollere magthaverne.
Det er sådan set også vores opgave som parlamentarikere at kontrollere magthaverne.
Så det er jo ikke en hvilken som helst lov.
Det er fint nok sige, at vi bare følger den sædvanlige procedure, men hvis der kommer et forslag om, at det her lovudkast skal i høring, vil Socialdemokraterne så modsætte sig det?
Julie Skovsby (S), 2013-02-20:
Det er rigtig vigtigt for os Socialdemokrater, at loven kommer til at virke efter hensigten.
Sagt med andre ord undgår vi misforståelser og fejlfortolkninger af loven, så man altså forhindrer aktindsigt, hvilket det jo bestemt ikke er meningen at man skal gøre i de sager, hvor offentligheden selvfølgelig skal have aktindsigt.
Jeg synes, det er en rigtig, rigtig god politisk aftale og et rigtig godt forlig, vi har lavet, som et flertal på mere end to tredjedele står bag.
Pia Adelsteen (DF), 2013-02-20:
Der bliver spurgt, om man vil modsætte sig det.
Vil Socialdemokraterne så sige: Nej, det skal ikke i høring?
Julie Skovsby (S), 2013-02-20:
Jeg synes, at vi skal følge helt almindelig praksis på det her område, og det vil sige, at jeg synes, vi skal følge Justitsministeriets vejledning om lovkvalitet.
Det vil sige, at vi skal fortsætte det lovarbejde, som vi er i gang med nu.
Når lovforslaget er baseret på betænkningen og betænkningens lovudkast og det allerede har været i høring, så skal vi fortsætte derfra.
Pernille Skipper (EL), 2013-02-20:
Så Socialdemokraterne vil decideret modsætte sig, at man sender et lovforslag i høring ud til interesseorganisationer, eksperter, forbund – mennesker, som ved rigtig meget om det her område, og som har kritiseret det tidligere lovforslag.
herunder alle de problemer, der var med det tidligere forslag, som Socialdemokraterne mener man har løst?
Vil Socialdemokraterne decideret modsætte sig, at det sendes i høring, fordi man skal nå en første behandling i næste uge?
Julie Skovsby (S), 2013-02-20:
Jeg synes, at vi skal fortsætte, som vi er i gang, nemlig ved at vi allerede på tirsdag skal have første behandling af det her lovforslag.
Det vil sige, at jeg synes ikke, vi skal lave en fornyet høring.
Pernille Skipper (EL), 2013-02-20:
Tak, og tak for talen.
Jeg vil gøre det relativt kort.
Ordføreren siger, at det ikke er sædvanlig praksis, at man sender et lovforslag, som bygger på en betænkning, i høring.
Vi kunne høre fra Venstres ordfører, at Venstre ikke ville have modsat sig en høring.
Vil Socialdemokraterne modsætte sig, at man sender det her lovforslag i høring?
Jan E. Jørgensen (V), 2013-02-20:
I Venstre støtter vi offentlighed, og derfor støtter vi naturligvis også offentlighed om offentlighedsloven, det ville da være mærkeligt andet.
Vi har også det grundsynspunkt, at vi hellere vil have en høring for meget end en høring for lidt, og derfor har vi da bestemt sympati for, at der er rejst en forespørgselsdebat her i dag, hvor der bliver sat kritisk lys på, om det her lovforslag nu burde have været sendt i høring.
Det er jo ikke en beslutning, som Venstre har truffet, at lovforslaget ikke skulle sendes i høring.
Det er justitsministeren, der har ment, at det ikke var nødvendigt, og det er justitsministeren, der har mulighed for at træffe den slags beslutninger.
Det er ikke noget, som Venstre på nogen måde ville have modsat sig, hvis justitsministeren havde ment, at det burde have været sendt i høring.
Det havde vi selvfølgelig støttet og bakket op.
På den anden side bliver vi også nødt til at sige, at vi er enige med justitsministeren i, at det lovforslag, der ligger nu, praktisk talt er identisk med det lovforslag, der blev sendt i høring af den forrige regering, men som dengang ikke kunne få flertal.
Vi glæder os selvfølgelig over, at regeringspartierne nu har skiftet synspunkt, så man i dag støtter det lovforslag, man i sin tid bekæmpede.
Det synes vi er godt.
Det er rart, at man er blevet klogere i regeringspartierne.
Det er vi selvfølgelig glade for i Venstre, men vi havde foretrukket, at vi havde vedtaget det allerede i forrige samling.
Men generelt er vi tilhængere af høringer, og hellere en høring for meget end en høring for lidt.
Den her debat kunne måske give anledning til, at vi fremover sådan mere generelt forholder os til spørgsmålet om lovforslag, der baserer sig på en betænkning, der kommer fra en kommission, for det er jo ikke altid sådan, at det, man som regering fremlægger, er fuldstændig identisk med det, som kommissionen har peget på.
Der kan være ting, man tager med, og der kan være ting, man ikke tager med,
og derfor kan vi sådan set godt forstå et synspunkt om, at det var rimeligt, at man også sendte selve lovforslaget i høring, selv om der har været høring over den betænkning, som lovforslaget baserer sig på.
Så sådan en ændret praksis vil vi bestemt se positivt på fra Venstres side.
Men i den konkrete sag kan vi sige, at det ikke er Venstres beslutning, at forslaget om offentlighedslov ikke har været i høring.
Vi havde ikke haft spor imod, at det kom det, men på den anden side er der tale om to praktisk taget identiske lovforslag.
Den meget omstridte ministerbetjeningsregel hedder i dag noget andet, den er blevet tydeliggjort og præciseret, men indholdet er det samme som det, der var i det lovforslag, som den forrige regering desværre ikke havde held med at få vedtaget.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-02-20:
Selv om jeg jo egentlig betragter det lidt som en frækhed, at ordføreren siger, at SF er særlig optaget af god regeringsførelse, når man ser på, hvor lidt SF har gjort i forhold til regeringsprogrammet, vil jeg faktisk gerne takke for, at ordføreren redegør for sine egne moralske overvejelser.
Jeg synes faktisk, at det var nogle flotte ting, der blev sagt af formanden for Folketingets Retsudvalg.
Jeg vil så bare ønske, at de synspunkter gjorde mere indtryk i regeringskontorerne.
Jeg har næsten dårlig samvittighed over at skulle spørge ordføreren, om SF's vil modsætte sig en høring, for jeg kan jo godt høre, at det vil ordføreren sådan set personligt ikke.
Det kan jo godt være, at det ikke er så nemt at sige det, når man er ordfører for et regeringsparti, men jeg stiller spørgsmålet alligevel.
Pernille Skipper (EL), 2013-02-20:
Ja, der var et forslag til vedtagelse fra Dansk Folkeparti, Enhedslisten og Liberal Alliance: Forslag til vedtagelse »Folketinget konstaterer, at god regeringsførelse bl.a. hænger sammen med rimelige høringsfrister, som sikrer, at høringsparter har tid til at gennemgå lovforslag og udarbejde kommentarer.
Høringsprocesser fremmer lovkvalitet, åbenhed og parlamentarisk kontrol med regeringen og styrker det vidensgrundlag, hvorpå Folketinget lovgiver.
Julie Skovsby (S), 2013-02-20:
Jeg synes, at vi skal følge det forslag til vedtagelse, som jeg i dag har læst op, hvori der står, at Folketinget noterer sig, at forslaget til en ny offentlighedslov i overensstemmelse med den politiske aftale mellem regeringen og Venstre og Konservative er baseret på Offentlighedskommissionens lovudkast, som har været i en bred høring, som altså allerede har været i en bred høring.
Vi kan derefter notere os, at Justitsministeriet vil udarbejde en vejledning om offentlighedsloven, som vil blive sendt i høring.
Det er det, jeg synes vi skal gøre i dag.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-02-20:
Ja, det bliver klarere og mere tydeligt, hvordan bestemmelsen skal forstås, sådan at misforståelser undgås.
Men hensigten med paragraffen er den samme, som hensigten var med den paragraf, der blev foreslået af den tidligere regering, hvor ordet ministerbetjening indgik, sådan at de papirer, som man kunne få aktindsigt i dengang, kan man også få aktindsigt i nu, og sådan at de papirer, som man dengang ikke kunne få aktindsigt i, kan man heller ikke få aktindsigt i nu.
Er vi enige om den udlægning, som jeg kommer med her?
Julie Skovsby (S), 2013-02-20:
Jeg synes, at vi i regeringspartierne sammen med Venstre og Konservative har lavet en rigtig god politisk aftale.
Det er jo den aftale, hvor vi tager udgangspunkt i betænkningen og lovudkastet, vi nu skal have førstebehandlet allerede på tirsdag, og hvor vi skal diskutere det her i detaljen.
Jeg synes, det er en rigtig god præcisering, vi er kommet frem til i den her aftale, og jeg synes, det gør loven bedre.
Jeg er overbevist om, at lovgivningen kommer til virke endnu bedre end den, som var i det tidligere forslag fra den daværende regering i 2010.