runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
Det er godt nok et par år siden, men for 2-3 år siden hørte jeg, at der var et tal, der sagde, at der var 300.000 mennesker, der arbejdede på mindstelønningerne.
300.000 mennesker er ret mange.
Der er altså rigtig mange, der arbejder på de her lønninger, og mange gange, når jeg snakker med dem, siger de
Det er faktisk, fordi jeg vil være en del af arbejdsfællesskabet.
Derfor synes jeg, at den blå side derovre bare nogle gange går helt forkert og skævt af det.
Det synes jeg også man skal huske at værdsætte.
Pernille Bendixen (DF), 2016-03-15:
Okay, så lad mig spørge på en anden måde: Tror ordføreren, at der er et økonomisk incitament til at få flere ud på arbejdsmarkedet, hvis man opnår en gevinst på 30 kr.?
Og hvilket beløb mener Socialdemokratiet er rimeligt at få, når man er på kontanthjælp?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
Jeg tror, at der er en fordel ved det.
Der er selvfølgelig et økonomisk incitament.
Det var jo også derfor, at vi gjorde noget ved det – Lars Løkke Ramussen-regeringen gjorde det ikke.
Så ja, det tror jeg på.
Og jeg mener ikke, at ydelsen skal være højere.
Men til forskel fra Dansk Folkeparti mener jeg heller ikke, at den skal være lavere.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-03-15:
Tak for det.
Det vil jeg da regne med, efter at ordførerens partiformand, fru Mette Frederiksen, i sin tid som beskæftigelsesminister jo lavede en meget hård reform i forhold til særlig de unges adgang til kontanthjælp og den ydelse, der var der.
Der virkede økonomiske incitamenter, der gav det mening at skære ned.
Hvis man skulle tro Socialdemokraterne, kunne man bruge pengene på selskabsskattelettelser, men der var et økonomisk incitament.
Det valgte ordførerens parti at holde fast i.
Hvordan kan det være – hvis jeg skal spørge ind til det – at økonomiske incitamenter virker over for unge danskere, men at ordføreren ikke tror, det virker over for de 80 pct. af gifte par af ikkevestlig baggrund, som er på den ordning, som vi diskuterer nu?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
Det er, fordi ordføreren ikke lytter til, hvad jeg siger, og hvad jeg har sagt tidligere.
Det, der er forskellen på det, vi lavede, og det, man laver nu, er, at de unge, vi ramte, rent faktisk var nogle, der var uddannelsesparate, nogle, der godt kunne.
Dem, der var aktivitetsparate, dem, der er ligesom dem, som Dansk Folkeparti rammer nu, fik ikke en lavere ydelse, de beholdt den faste ydelse.
Det er det, der er forskellen.
Vi ville ikke gøre nogen fattigere med det; vi ville give dem, der kunne, en chance.
Men Dansk Folkeparti har en anden holdning.
De mener, at selv syge eller handicappede får man også noget ud af at trække penge fra.
Det mener vi ikke.
Og det er jo derfor, der er en kæmpestor forskel på det, vi gjorde dengang, og det, som Dansk Folkeparti står for.
Og det er jo også derfor, at det, vi lavede dengang, rent faktisk virkede.
Jeg tror, at der var et par tusinde af de unge, der fik sig en uddannelse og kom på kontanthjælp.
Og nu kan vi se, at det her kun giver 700, og i 00'erne gav det ingenting.
Men det er så Dansk Folkeparti, der må forklare det for deres vælgere.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-03-15:
Så lad mig stille et andet spørgsmål: Hvordan vil ordføreren få de over 80 pct. af de gifte par på den her ordning, som er af ikkevestlig baggrund, i arbejde?
Og hvis ordføreren ikke vil diskutere ydelser, hvad vil ordføreren så?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
Jamen jeg vil jo diskutere kontanthjælpsreform, som vi gjorde, da vi var i regering, og også sammen med Dansk Folkeparti.
Og det, vi sagde, var, at vi sådan set var lidt ligeglade med, om det var etniske danskere eller andre – alle skal i gang, hvis de kan.
Ret og pligt sagde vi, og hvis ikke de kan, skal vi hjælpe dem med de ting, vi nu kan hjælpe dem med.
Jeg er sådan set lidt ligeglad med, hvor de kommer fra.
Hvis de kan, skal de, og hvis ikke de kan, skal vi hjælpe dem.
Og den måde, man hjælper dem på, er ikke altid kun ved at tage penge fra dem, det kan også være andre måder.
Og det vil jeg gerne fortælle Dansk Folkeparti om en anden dag, for det har vi ikke tid til i dag.
Men jeg tror ikke, de forstår det.
Men der er bare noget, jeg ikke forstår.
Der er simpelt hen noget, jeg ikke forstår, for nu snakker spørgeren om en gråzone og nogle på førtidspension og nogle på kontanthjælp, der har det forfærdeligt.
Det er nogle af de her aktivitetsparate.
Samtidig med at spørgeren har det forfærdeligt over de mennesker, går man ind med det her lovforslag og tager penge fra dem.
Hans Andersen (V), 2016-03-15:
Hr. Finn Sørensen kan så vurdere, om det var en garanti, som blev udstedt der fra Folketingets talerstol.
Jeg ved ikke, om seerne eventuelt blev betrygget af det.
Men jeg vil sådan set
gerne spørge ordføreren, om ordføreren finder, det er rimeligt, at gevinsten for en enlig forsørger med tre børn ved at komme i arbejde til 17.700 kr. kun er og kun skal være, hvis man følger Socialdemokraternes holdning, 600 kr. om måneden – 30 kr. om dagen ved at tage et job til overenskomstmæssig løn.
Finder ordføreren, at det er rimeligt?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
Jeg vil gerne have, at der er en rigtig stor forskel, hvis man går i arbejde.
Det var også derfor, at jeg var glad for, at den sidste regering med Socialdemokratiet rent faktisk gjorde en forskel via skatteaftalen.
Vi var simpelt hen nødt til at rydde op efter den nuværende statsminister, for da statsministeren sidste gang var statsminister, gik det bare i den forkerte retning.
Den skatteaftale, vi lavede sammen, betød i øvrigt, at ni ud af ti rent faktisk har mere end 2.000 kr. til sig selv ved at gå på arbejde, og når den aftale er fuldt indfaset, har alle kontanthjælpsmodtagere mere ud af at gå på arbejde.
Så hr. Hans Andersen kan være fuldstændig tryg, det har vi gjort noget ved.
Jeg håber så bare ikke, at statsministeren kommer til at ødelægge det igen.
Hans Andersen (V), 2016-03-15:
Det finder Socialdemokraterne er helt rimeligt: 30 kr. om dagen.
Man har ikke betalt busbilletten, man har ikke meldt sig ind i a-kassen endnu.
30 kr. om dagen.
Det giver så underskud, hvis man gør det sidste.
Og det finder Socialdemokraterne er helt rimeligt.
Vi mener altså, at der skal være en mærkbar gevinst ved at gå i arbejde.
Det er derfor, at vi har fremsat det her forslag om et kontanthjælpsloft og en 225-timers regel, og der må man bare konstatere, at der er vi så ikke enige.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
Jo, jo, det er jeg sådan set meget, meget enig i
Forskellen på mit parti og hr. Hans Andersens parti er, at mit parti har gjort noget ved det, og det har hr. Hans Andersens parti ikke.
Det er sådan set forskellen.
Men man kan også vende det om og spørge: Er det rimeligt at gøre alle de her mennesker fattige?
Er det rimeligt at give mange af de her handicappede, syge mennesker, mennesker, som har det svært, nogle ydelser, som de simpelt hen ikke kan leve for?
Er det rimeligt?
Jeg ved godt, at den der side af salen går meget mere op i nogle andre ting, end jeg gør.
Jeg interesserer mig altså for de her mennesker, og jeg er dybt bekymret, men den bekymring har jeg åbenbart alene.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-03-15:
Når man hører debatten, får man indtryk af, at Socialdemokraterne interesserer sig mere for Dansk Folkeparti end for de her mennesker, vi snakker om.
Jeg vil gerne bede ordføreren svare på det her, for det må en arbejdsmarkedsordfører kunne svare på: Mener ordføreren, at der skal være en forskel på den indtægt, man kan få til de lønninger, som arbejdsmarkedets parter har aftalt, og det beløb, man kan få fra det offentlige system?
Hvis nej, hvorfor ikke?
Hvis ja, hvor stor skal den forskel så være, og hvordan vil Socialdemokratiet opnå den forskel?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
Ja, det mener jeg.
Vi opnåede det faktisk allerede, dengang vi havde regeringsmagten.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-03-15:
Hvad er det så i kroner og øre?
Altså, som det er nu, er det jo sådan, at en enlig mor på kontanthjælp med to børn har 1.500 kr. mere til rådighed.
Men er det nok med en forskel på 2.000 kr. om måneden for et lavtlønsjob med 37 timers arbejdsuge?
Er det nok at få 2.000 kr. ud af at arbejde i et lavtlønsjob hver eneste måned?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
Jeg er bare nødt til sige til hr. Joachim B. Olsen, at prisen for det her altså er det, der bekymrer mig.
Jeg mener bestemt, som vi altid har ment, at der selvfølgelig skal være et incitament til at gå i arbejde.
Det har vi også selv stået for, men prisen er bare for høj.
Vi har nævnt dem tidligere.
Vi kender dem alle.
Alle de mennesker, som har det svært, som ikke har skyggen af chance for at komme i arbejde, og som den her side åbenbart er ret ligeglad med; de interesserer sig ikke for dem.
De interesserer sig for 17.700 kr., de interesserer sig for 2.000 kr., og om det er et par sko, eller hvad det er, så vil jeg sige, at de ikke interesserer sig for de her mennesker.
Det synes jeg er sørgerligt.
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-03-15:
Socialdemokraterne var engang et arbejderparti – det er det ikke længere.
Nu er det blevet et akademikerparti og et funktionærparti.
Det er et parti, som bekymrer sig mere om, at mennesker skal være på arbejdsløshedsdagpenge eller på kontanthjælp.
Det er ikke længere et parti, der tager sig af de mennesker, som hver dag står op og går på arbejde, selv om de ikke har særlig meget ud af det.
Til gengæld er der så fire partier på den borgerlige fløj, som gerne vil have, at det kan betale sig at gå på arbejde.
Og da vi ikke har indflydelse på lønningerne, fordi det er arbejdsmarkedets parter, der tager sig af det, så må vi selvfølgelig kigge på de høje kontanthjælpssatser og de ydelser, der sammenlagt bliver givet til folk på kontanthjælp. Så vil hr. Leif Lahn Jensen dog ikke være med til at gøre Socialdemokraterne til et arbejderparti igen ved at stemme ja til dette forslag og sænke kontanthjælpen ved at indføre et loft, så der er en mærkbar forskel ved at gå på arbejde?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
Socialdemokraterne er et arbejderparti, og derfor har vi været med til at rette op på den uretfærdige dagpengereform, som Dansk Folkeparti stod i spidsen for; derfor kæmper vi imod, hver eneste gang Dansk Folkeparti sammen med regeringen nedlægger det ene gode miljøtiltag efter det andet.
Så kan jeg også bare sige, at DF også engang var et parti for de svageste.
Det er ikke så lang tid siden – det var under valgkampen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-03-15:
Der var ikke meget svar på det spørgsmål, så jeg vil spørge om noget andet.
Vi har ca. 100.000 østeuropæere i Danmark, samtidig med at vi har 175.000 kontanthjælpsmodtagere.
Mener ordføreren ikke, at der er en sammenhæng mellem, at vi importerer så mange østeuropæere, og at vi har så mange kontanthjælpsmodtagere, i og med at kontanthjælpen er så høj, at det næsten ikke kan betale sig at gå på arbejde?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
Det er så sjovt at diskutere med nogle mennesker, som stort set ikke har ret meget forstand på, hvad der sker på arbejdsmarkedet, og hvad deres eget parti har gjort.
For hvis der er nogen, der ikke har kæmpet imod social dumping, så er det da Dansk Folkeparti.
Hvis der er nogen, der har gjort noget for at kæmpe imod social dumping, så er det da netop Socialdemokraterne, og det gør vi hver eneste gang, hver eneste dag, og der svigter Dansk Folkeparti.
nej, Dansk Folkeparti er ikke et arbejderparti, Dansk Folkeparti er ikke et parti for de svageste, og jeg tror, det er ved at gå op for ret mange.
Susanne Eilersen (DF), 2016-03-15:
Tak for det.
Jamen det er jo helt fantastisk at høre på, at ordføreren kan svinge sig sådan op til at fortælle om alle andres politik i stedet for sin egen.
Men nu skal jeg fortælle lidt om ordførerens egen politik og eget parti.
For i forrige valgperiode, da ordførerens parti var i regering, lavede man en førtids- og fleksjobreform, som Dansk Folkeparti ikke var en del af.
Og det betyder også, at når ordføreren prøver på at pudse en glorie op, som han gør ved at tale om de her folk, som ikke har skyggen af chance for at komme på arbejde og burde have haft en førtidspension, så har ordførerens parti jo været med til at forhindre dem i det ved den her førtids- og fleksjobreform.
Kan ordføreren ikke bekræfte dette?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
Det er rent faktisk sådan, at der er kommet flere i fleksjob.
Det er rent faktisk sådan, at nogle steder er der kommet flere fra førtidspension og i arbejde.
Men det virker ikke godt nok endnu, det vil jeg godt indrømme.
Jeg tør dog indrømme nogle ting.
Men det er det rigtige, der er sket, for det, vi gjorde med den reform, var at forsøge at hjælpe dem i gang.
Vi havde virkelig nogle intentioner om at få de her mennesker i gang, ikke nødvendigvis ved at tage penge fra dem, men ved at hjælpe dem i gang.
Derfor er jeg bare nødt til at sige, at når spørgeren siger, at jeg hele tiden går efter Dansk Folkeparti, og hvad de mener, så er det, fordi jeg ikke ved, hvad Dansk Folkeparti mener.
De bliver fornærmede, når vi begynder at snakke om, hvilke intentioner de har.
Det hørte vi før.
Når vi prøver at gætte os til, hvad de mener, så bliver Dansk Folkeparti fornærmede som sådan nogle små børn, der lige pludselig føler sig trådt på.
Vi prøver bare at finde ud af, hvad det er, Dansk Folkeparti vil, og hvis ikke de siger noget, kan vi jo regne ud, at det, de bare gerne vil, er at tage fra de svageste og så give dem 16 kr. om måneden i skattelettelse.
Det er det, jeg må gætte mig til.
Susanne Eilersen (DF), 2016-03-15:
Jeg fik ikke rigtig svar på, om ordføreren kunne bekræfte, at han faktisk er med til at holde nogle enkelte, som ligger i den her gråzone, fast i at være på kontanthjælp, i stedet for de havde fået en førtidspension, som ordføreren jo mener de skulle.
Men jeg kan så også forstå, at ordføreren lige har givet et løfte til vælgerne derude om, at hvis det skulle ske, at ordførerens parti kom til magten igen, så vil han rulle det her tilbage.
Det synes jeg godt lige vælgerne kunne få et klart svar på.
Vil Socialdemokratiet føre det her tilbage, hvis de skulle gå hen og få magten på et eller andet tidspunkt?
Alex Ahrendtsen (DF), 2016-03-15:
Lovforslaget handler i bund og grund om én ting, og det er, om det kan betale sig at arbejde, eller om det ikke kan.
De fire borgerlige partier synes, det skal kunne betale sig at arbejde, og endda væsentligt, mens venstrefløjen ikke synes, det skal kunne betale sig at arbejde.
Derfor er mit indledende spørgsmål til hr. Finn Sørensen egentlig: Synes Enhedslisten og hr. Finn Sørensen, at det er rimeligt, at der ikke er nogen synderlig forskel på at arbejde og ikke at arbejde?
Mener hr. Finn Sørensen ikke, at det er rimeligt, at der er en væsentlig grund til, at man står op kl. 7 eller 8 om morgenen, arbejder 37 timer plus pause, henter sine børn, kommer hjem, samtidig med at man afleverer op mod 40-50 pct. i skat, for at vi kan have et velfærdssystem?
Skal disse mennesker ikke honoreres i forhold til de mennesker, som af den ene eller den anden årsag ikke går på arbejde?
Finn Sørensen (EL), 2016-03-15:
Det var en meget skarp iagttagelse, men jeg tror, man må sige, at de mennesker, det går ud over, i hvert fald ikke kan betale husleje med fru Marlene Harpsøes gode intentioner.
Det er helt sikkert.
May-Britt Kattrup (LA), 2016-03-15:
Altså, at det offentlige skulle være mere effektivt, har jeg aldrig nogen sinde set en eneste dokumentation for, tværtimod.
Og da man i Stockholm lod et privat firma overtage driften af Sankt Görans Sjukhus, sparede man allerede det første år 30 pct., og man kunne behandle 100.000 flere patienter i det samme budget.
Og når man taler med læger, som både er ansat i det private og i det offentlige, udtaler de alle sammen, at de kan udføre mange flere operationer på den samme tid i privat regi, end de kan i offentligt regi.
Jeg ville rigtig gerne se det, hvis fru Stine Brix har en eneste analyse, der kan vise, at det offentlige er mere effektivt end det private.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-03-15:
Lovforslagets formål er at give alle patienter ret til hurtig udredning og en følgende ret til udvidet frit sygehusvalg, hvis regionen af kapacitetsmæssige årsager ikke kan tilbyde udredning inden for 1 måned og ved mere end 1 måneds ventetid for behandling.
Med forslaget fjerner man altså den differentierede ret til behandling, der i praksis giver de offentlige sygehuse en mulighed for at lave en fagligt funderet prioritering af opgaverne.
Det presser også det offentlige sygehusvæsen på nogle områder, hvor de ikke har mulighed for at opskalere, bl.a. på grund af mangel på specialistlæger.
Men den helt store knast for os er altså fjernelsen af den differentierede ret til behandling, som fratager sygehusene muligheden for at prioritere klogt med egne ressourcer, naturligvis under hensyntagen til fagligheden.
Alternativet kan altså ikke støtte forslaget, og jeg skal hilse fra De Radikales ordfører og sige, at de heller ikke støtter forslaget.
May-Britt Kattrup (LA), 2016-03-15:
Ordføreren taler om, at det her giver bedre muligheder for dem, der har råd – jeg tror, at ordene var dem med mere end uld i lommerne – men vil ordføreren ikke bekræfte, at det her netop giver en mindre ulighed, fordi det giver mange flere mulighed for at vælge et privat alternativ og færre behøver at vente i mere end 30 dage?
Uden det her lovforslag er der jo mange flere, som må vente i over 30 dage, fordi man ikke selv har råd til et privat alternativ.
Her går det offentlige ind og tilbyder et privat alternativ til folk, som har en ventetid på over 30 dage.
Jonas Dahl (SF), 2016-03-15:
Nej, for der er stort set ikke nogen, der i dag har pengene eller vil betale for det private alternativ.
Så derfor er det en mærkelig modsætning at stille op.
Nej, det, det vil betyde, er, at man nu både i regionerne og på privathospitalerne vil have fokus på alle de nemme patienter – dem, som man relativt hurtigt kan stille en diagnose for, og dem, som man relativt hurtigt kan behandle.
Og det vil alt andet lige tit være for nogle ukomplicerede ting – det kan f.eks. være hængende øjenlåg, som jeg godt tror vi alle sammen kan blive enige om måske nok skal behandles, men jeg har svært ved at se argumentet for, at øjenlågene er faldet så meget i, at de skal behandles inden for 30 dage.
Jeg tror, at vi langt mere skal se på, hvordan vi behandler netop de komplicerede sygdomme.
Dem, som har en livstruende sygdom, dem, som har en alvorlig sygdom, vil jeg hellere være med til at prioritere.
Jeg erkender bare blankt, at vi ikke kan alting, og derfor tror jeg også, at vi som politikere er nødt til at tage det ansvar på os og sige, at vi er nødt til at lave en prioritering.
I den prioritering er det for mig at se helt afgørende, at vi skal behandle det mest alvorlige først – og det gør man ikke ved at indføre en behandlingsgaranti på 1 måned.
May-Britt Kattrup (LA), 2016-03-15:
Jeg ved ikke, hvor ordføreren har fra, at der er mange, der ikke vil betale i dag.
Men der er ikke mange, der har noget at vælge imellem.
For i dag har man kæmpet så meget imod privathospitaler i stedet for at kæmpe imod ventelister, at der er meget få at vælge imellem.
Vi er helt nede på under 2 pct. private sygehuse, så der er ikke ret meget at vælge imellem for dem, der gerne vil det.
Med hensyn til at prioritere vil Liberal Alliance meget gerne hjælpe flest mulige patienter, og netop ved at bruge de private i den udstrækning, man kan, kunne man altså spare nogle penge, fordi det privates behandlinger er så meget billigere end det offentliges behandlinger.
Så hvordan hænger det sammen med prioriteringen?
Jonas Dahl (SF), 2016-03-15:
Jamen det hænger sammen på den måde, at det, ordføreren siger, er noget vås, for de private er ikke billigere.
Som vi også var inde på tidligere, er marginalomkostningen på et offentligt hospital markant billigere end det, man skal betale privathospitalet.
Derfor handler det jo netop om at behandle flest mulige.
Jeg forstår det simpelt hen ikke – og det er også, fordi det er fuldstændig ude i hampen i forhold til det, man rent faktisk kan.
Det nytter jo ikke noget at tro, at bare fordi lægerne flytter over på privathospitalerne, kan vi pludselig behandle flere.
Det kan vi ikke, for lægerne kommer jo kun ét sted fra.
De kommer fra de offentlige hospitaler, og det betyder, at der vil være nogle i det offentlige regi, som kommer til at vente længere.
Og det vil alt andet lige være dem med de komplicerede, de vanskelige sager, mens de hurtige sager nemt kan ordnes på privathospitalet.
Men det betyder øget ulighed i vores sundhedsvæsen, og det synes jeg er trist.
Stine Brix (EL), 2016-03-15:
Tak for det.
Den konservative ordfører sagde, at Det Konservative Folkeparti og hun selv ikke havde modtaget nogen form for partistøtte fra privathospitaler eller fra brancheforeningen, og jeg vil egentlig gerne stille samme spørgsmål til Venstres sundhedsminister og til Venstre som parti, altså om man har det.
Jeg tænker på spørgsmålet, fordi det jo kom frem tilbage i efteråret 2014 – dengang Venstre kom med sit sundhedsudspil, da man var i opposition, hvor det her var et af elementerne i det, man ville indføre – at man havde skrevet af ordret fra brancheforeningens notat dengang.
Så bare lige for en god ordens skyld: Modtager Venstre partistøtte fra privathospitalerne eller brancheforeningen på det her område?
Sophie Løhde (V), 2016-03-15:
Det er ganske enkelt ikke korrekt, hvad ordføreren der citerer.
Og om hvorvidt – og fra hvem – Venstre har modtaget partistøtte, kan jeg sige: Nu er jeg ikke partisekretær, så jeg har ikke sådan en bog, hvor jeg lige kan slå op og meddele, hvem det præcis drejer sig om.
Men der er det jo så heldigt, at Venstre naturligvis overholder alle de regler, der gælder om partistøtte, og dermed naturligvis offentliggør oplysninger om alle dem, som yder bidrag og støtte til Venstre i henhold til partistøttereglerne.
Jeg synes jo, vi skulle bruge tiden i dag på at diskutere det, der er indholdet i lovforslaget.
Det kan godt være, ordføreren for Enhedslisten synes, det ikke er rart, at der er nogle, der nu løfter sundhedsvæsenet og giver patienterne nogle bedre rettigheder, og hellere vil diskutere partistøtteregler.
Men jeg er fuldstændig og helt tryg ved, at det her for os handler om patienterne, uanset hvor meget Enhedslisten gerne vil gøre det her til et spørgsmål om brug af privathospitaler.
Jeg bemærkede også, at ordføreren for Enhedslisten på et tidligere svar sagde til en anden ordfører, at det her lovforslag jo bare handlede om, at flere skulle på privathospital.
Så kunne jeg jo stille modspørgsmålet: Har Enhedslisten modtaget støtte fra de private hospitaler?
For de ændringer, der blev gennemført under den tidligere regering på det her område, har jo medført, at der aldrig nogen sinde har valfartet så mange patienter til privathospitalerne.
Så det spørgsmål kunne jeg jo stille til Enhedslisten.
Men det gør jeg ikke.
Hvorfor?
Fordi jeg ikke synes, det er passende i forhold til, at vi bør diskutere indholdet af det her lovforslag.
Og så er jeg helt sikker på og tryg ved, at Enhedslistens ordfører kan slå op på internettet og se Venstres partiregnskaber.