runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2010-10-06:
Det er korrekt, at det sjældent er klogt at udtale sig om noget, som man ikke har forstand på.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Jeg er selvfølgelig tilfreds med, at ministeren i den grad kryber i støvet og beklager det her og også er klar over, at det var en meget voldsom finke, der røg af panden den dag.
Men jeg håber så også meget på følgende, og det vil jeg så godt formulere som et spørgsmål: Kan det så være sådan, at vi her i Folketinget, når der fremover kommer utilstrækkeligt besvarede spørgsmål fra ministre – jeg garanterer, at de også vil komme fremover – så kan gå til vicestatsministeren, og så kan vi være sikre på, at vicestatsministeren vil tage det op og tage vedkommende minister i nakken og sige til vedkommende, om det så er en konservativ eller en Venstremand, at man altså har at besvare det her spørgsmål på en ordentlig måde; bare se, hvordan det gik mig, da jeg kom til at besvare et spørgsmål ikke særlig korrekt og kom til at sige, at det faktisk var helt normalt, at man gør det sådan?
Lene Espersen (KF), 2010-10-06:
Jeg vil gerne sige til hr. Karl H. Bornhøft, at jeg jo tidligere i dag har besvaret spørgsmål, der går lidt i samme retning, både fra hr. Nick Hækkerup og fra fru Hanne Agersnap, og jeg vil igen sige til det spørgsmål, som hr. Karl H. Bornhøft her stiller, at jeg ikke kender de konkrete omstændigheder i denne sag.
For så vidt angår sagens forløb, må jeg henvise til Økonomi- og Erhvervsministeriets pressemeddelelse af 28. september 2010, og jeg vil gerne benytte lejligheden til at understrege, at jeg naturligvis mener, at gældende regler og retningslinjer skal overholdes.
Astrid Krag (SF), 2010-10-06:
Jeg har spurgt: Vil ministeren anse det som et problem, hvis et stort antal af kommunerne ender med at skære på antallet af ansatte næste år?
Karl H. Bornhøft (SF), 2010-10-06:
Så vil jeg starte med at sige, at jeg har fuld forståelse for, at ministeren ikke kan gå ind i andres hoveder og ligesom alle vi andre må nøjes med sit eget, selv om man jo indimellem kunne fornemme, at der kunne være brug for mere.
Men det skal ikke afholde mig fra at spørge ministeren: Har ministeren nogen forklaring på, hvordan en medarbejder i hendes ministerium kan få den opfattelse, at ministerens særlige rådgiver, Morten Langager, beordrer mails slettet?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-06:
Regeringen og KL har indgået en aftale om kommunernes økonomi for 2011, som indebærer, at kommunerne kan have uændrede budgetter i de kommende år.
Kommunernes budgetter reguleres tilmed med pris- og lønudviklingsstigningen i priser og i lønninger.
Aftalen om kommunernes økonomi for 2011 sikrer dermed, at kommunerne kan videreføre den aktuelle høje budgetramme for 2010.
Kommunerne kan således købe de samme varer og tjenesteydelser, som de kunne året før, for det reguleres med prisudviklingen, og de kan have det samme personale som året før, fordi det reguleres med lønudviklingen.
De aftalte rammer for 2011 ligger i forlængelse af den aftale om genopretning af dansk økonomi, som regeringen og Dansk Folkeparti har indgået, og som indebærer, at de offentlige finanser bliver styrket med de her 24,5 mia. kr. frem mod 2013.
Situationen for kommunerne er dermed meget anderledes end i mange andre lande, som vi normalt sammenligner os med, hvor den står på massive nedskæringer i den offentlige sektor.
Benny Engelbrecht (S), 2010-10-06:
Tak for besvarelsen.
Jeg vil indledningsvis, når vi nu har muligheden her på den første dag i salen i den nye samling, gerne komplimentere ministeren for rent faktisk at have sikret, at der kommer fri proces for en række prøvesager i forbindelse med den digitale tinglysning.
Erstatningsspørgsmålet bliver løst ad rettens vej.
Det er klart, at vi i oppositionen gerne havde set, at vi havde fundet frem til en politisk løsning.
Personligt kan jeg godt være lidt bekymret for, at sager, som kommer til at skulle gå helt til Højesteret, vil kunne trække ud i temmelig mange år af helt naturlige årsager.
Sådan er det med principielle sager.
Når det så er sagt, må jeg sige, at den bekymring, vi har i forhold til de tre små bøger, som man plejer at omtale de pågældende bøger her, naturligvis er, at der kan være eventuelle problemer, der minder om dem, som vi har haft med den digitale tinglysning, altså eksempelvis ressourcespørgsmålet, som jo helt klart har været en medvirkende årsag til, at vi fik de der lange ventetider at se, og det har Rigsrevisionen jo også slået fast.
Jeg vil godt lige spørge kort, i forbindelse med at man har centraliseret opgaverne med de tre bøger i Hobro, om det i den forbindelse har medført, at de problemer, der i øvrigt har været omkring ressourcemangel og mandskabsmangel, også har givet problemer i forbindelse med den manuelle behandling af de tre bøger, som finder sted på nuværende tidspunkt.
Jeg vil også gerne spørge ind til test, altså om der er forberedt egentlig brugertest i forbindelse med opstarten af de tre små bøger, hvor man inddrager de brugere, som der skal være.
Et af de spørgsmål, som har vist sig at være det store problem, er også helt klart, at man ikke testede den digitale tinglysning tilstrækkelig grundigt.
Lars Barfoed (KF), 2010-10-06:
Vi ser, om teknikken virker her, men jeg tror, at den virker nu, som den skal.
Tak for spørgsmålet.
Det sker jo nogle gange, at man som minister kan undre sig lidt over de spørgsmål, der bliver stillet her i Folketingssalen.
Det skal ikke være nogen hemmelighed.
Det kan man godt en gang imellem.
Men det her spørgsmål synes jeg faktisk er helt naturligt, for der har jo været meget lange forsinkelser med tinglysningen af fast ejendom, og derfor er det da naturligt at spørge: Hvad nu, når vi skal til at i gang med de andre bøger, som skal digitaliseres?
Der må jeg sige, at der endnu en gang er grund til at beklage meget, at der har været de lange forsinkelser i forbindelse med tinglysningen af fast ejendom under indfasningen af digitaliseringen.
Men når det er sagt, vil jeg også sige, at det har man jo i Domstolsstyrelsen og Tinglysningsretten lært af, og jeg tror, at man gør sig ekstra umage med de bøger, der nu skal digitaliseres.
Så er der også grund til at fremhæve, at når der var de lange ventetider og de problemer, der var, så skyldtes det jo nogle helt konkrete og særlige omstændigheder, som man ikke kan se for sig skulle opstå igen, når vi kommer til bilbogen og personbogen og andelsboligbogen.
Det var bl.a. sådan, at Tinglysningsretten modtog et meget stort antal papirpantebreve til konvertering, og det var med til at forsinke hele forløbet.
Men det er også vigtigt at understrege, at vi jo for de tre små bøgers vedkommende taler om, at der skal håndteres et betydelig færre antal anmeldte dokumenter, end tilfældet var i forbindelse med tingbogen.
Så er der også grund til at fremhæve, at den opgave, som man nu står over for, sådan set allerede er centraliseret med Tinglysningsretten i Hobro, så den proces er sket.
Man har centraliseret det, så det nu bare er et spørgsmål om at overgå til det digitale system.
Det er også med til at mindske risikoen for, at der overhovedet skulle opstå lignende problemer.
De tre små bøger er sådan set færdigudviklet og testet i løbet af efteråret.
Datoerne for ibrugtagning af de tre små bøger i digitaliseret version ligger efter aftale med professionelle brugere af tinglysningssystemet og under indtryk af de erfaringer, man har indhøstet i forbindelse med idriftsættelsen af den digitale tingbog.
Benny Engelbrecht (S), 2010-10-06:
Det skal jeg gøre, formand.
Hvordan vil ministeren forhindre, at de omfattende forsinkelser med den digitale tinglysning gentager sig, når bilbogen, andelsboligbogen og personbogen skal digitaliseres?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-06:
Vi kommer fra en situation i 2009, hvor kommunerne havde et massivt overforbrug, faktisk 5 mia. kr., og vi skal over til en situation i 2011, hvor man overholder de aftaler, som man har indgået med regeringen.
Jeg er ret fortrøstningsfuld med hensyn til, at kommunerne nok skal løse den opgave, sådan at vi i 2011 vil få nogle budgetter, der overholder de aftaler, vi har indgået, oven i købet med en margen, men det er klart, at der jo i 2010 skal ske en tilpasning fra det massive overforbrug og det massive rod i økonomien, man havde i 2009, til at der er orden i økonomien i 2011.
Benny Engelbrecht (S), 2010-10-06:
Hvordan vil ministeren forhindre, at de omfattende forsinkelser med den digitale tinglysning gentager sig, når bilbogen, andelsboligbogen og personbogen skal digitaliseres?
Astrid Krag (SF), 2010-10-06:
Jeg kan forstå lidt på finansministeren, at han mener, at det er en irrelevant diskussion, man har ude lokalt, når man skal have budgetterne til at gå op og man bliver nødt til at skære på de områder.
Derfor må jeg jo bare igen sige til finansministeren: Jeg er med på, at man skal have styr på økonomien, men finansministeren må vel også være enig med mig i, at når vi kigger på kommunerne som et særskilt område, kan vi se, at en del af væksten i antallet af offentligt ansatte jo skyldes, at man har ansat flere elever efter aftale med regeringen, og det, at man har flere folk i løntilskud, er også i forlængelse af regeringens aktive arbejdsmarkedspolitik, sådan at kommunerne på den måde faktisk er klemt i forhold til det, der handler om demografien, altså at der bliver flere ældre, man skal tage sig af.
Vi står altså, hvis ministeren spørger mig, i et skisma mellem det serviceniveau, man i kommunerne herindefra er blevet forpligtet til at have over for sine borgere, og så de økonomiske rammer, der klemmer kommunerne.
Vil ministeren fuldstændig afvise, at der er en modstilling der?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-06:
Dermed sikrer vi jo fra statens side, at kommunerne kan købe de samme varer og tjenester i 2011, som de kunne købe i 2010, og de kan have det samme personale i 2011, som de havde i 2010.
Så er der kommuner – det ved vi jo alle sammen – som ikke kunne styre udgifterne i hele 2009, hvor vi hørte fra hele den kommunale verden, at man sparede og sparede, men hvor det så viste sig, da året var gået, og man kunne gøre regnskaberne op, at man havde brugt 5 mia. kr. mere, end man havde budgetter til og end den aftale, vi havde indgået.
Det er selvfølgelig klart, at når man har rod i økonomien, ligesom hvis fru Astrid Krag har rod i sin økonomi, eller jeg har rod i min økonomi, ja, så må man rette op på det, og det er der selvfølgelig også nogle kommuner der gør.
Vi har kommunalt selvstyre her i landet, og derfor er det jo et kommunalt anliggende.
Det, der er Folketingets forpligtelse og finansministerens forpligtelse, er jo at sikre, at der er penge til det, vi har aftalt, og det er der i kommuneaftalerne.
Astrid Krag (SF), 2010-10-06:
Jeg er sådan set meget enig med finansministeren i, at vi står med en kæmpe opgave med hensyn til at få gang i økonomien igen, og at det også handler om at få stimuleret den private økonomi og skabt nogle arbejdspladser til private håndværksmestre osv.
Det er jeg meget enig med finansministeren i.
Men det, jeg lidt sigter efter, er jo den her nulvækst, som er en del af regeringens genopretning af dansk økonomi.
Nu er offentligt ansatte jo mange ting, der er jo mange forskellige jobfunktioner.
Der er en kerne af offentligt ansatte, man kan kalde dem de varme hænder, man kan kalde dem frontarbejderne, man kan kalde dem, hvad man vil, men dem, der er ude i den helt borgernære velfærd i børnehaver og ældrepleje, folkeskole osv., og derfor er det vel også relevant at spørge finansministeren: Hvis det viser sig, at kommunerne generelt er blevet nødt til at skære ned i antallet af ansatte der, vil ministeren så anse det som et problem?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-06:
Der har aldrig været flere offentligt ansatte, end der er nu.
Det skal sammenholdes med, at der i industrien er forsvundet 180.000 arbejdspladser.
Vi har også en registreret ledighed, der ligger på 4 pct., så man kan sige, at det, der er det danske samfunds opgave, er at få væksten igen i den private sektor.
Der synes jeg at det er en meget rimelig målsætning at vi siger, at vi nu i 2011, 2012 og 2013 holder den offentlige sektor på det høje niveau, den har, men vi udbygger den ikke yderligere.
Det er jo den solidaritet, der skal til i samfundet, for at vi kan få væksten tilbage, nemlig at det offentlige holder sig på det høje niveau, det er, sådan at vi nu kan koncentrere os om, at virksomhederne kan tjene penge.
Når alt kommer til alt, er det jo der, velfærden genereres i det danske samfund.
Astrid Krag (SF), 2010-10-06:
Nu ved jeg ikke helt, om jeg så hørte et svar på mit spørgsmål, med hensyn til om ministeren anser det for et problem, hvis et stort antal kommuner ender med at skære ned på antallet af ansatte.
Når jeg spørger, er det jo, fordi vi altid plejer at få at vide af regeringen, at kommunerne aldrig har haft flere ansatte end nu, og at de bare skal stikke piben ind og lade være med at brokke sig så meget.
Derfor er det jo meget interessant at høre, når vi har de kommunale budgetter, der lige nu bliver lagt, hvor vi ser, at der bliver fyret lærere, og at der bliver afskediget hjemmehjælpere og dagplejere rundtomkring i kommunerne for at få budgetterne til at hænge sammen, hvordan det stemmer overens med det billede, finansministeren normalt tegner af, at der er så utrolig mange ansatte i kommunerne.
Derfor vil jeg bare stille det helt konkrete spørgsmål – i virkeligheden kunne det være et ja- eller nejsvar, man kunne få – om ministeren anser det som et problem, hvis vi ser, at antallet af beskæftigede i forhold til vores kernevelfærdsydelser i kommunerne falder næste år.
Er det et problem eller ej?
Tom Behnke (KF), 2010-10-07:
Det er derfor, jeg siger: Hold nu endelig fast på egne synspunkter.
Jeg undrer mig bare over valget af samarbejdspartnere til at få gennemført den politik, f.eks. når vi taler om erhvervspolitik og skattepolitik.
For dem, man set med radikale briller ønsker at samarbejde med, er socialisterne, og vi har her i dag hørt, at de vil det stik modsatte.
Derfor siger jeg bare: God kamp, stå fast.
Og hvis det var sådan, at man skulle få lyst til at samarbejde med dem, der ønsker at gennemføre den samme politik, så sig endelig til.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2010-10-07:
Jeg takker for det her lille undervisningsoptrin, for jeg tror, der er mange mennesker i det her land, der vil tænke, at når man som politiker går ind og siger, at noget er et princip for en, betyder det mere, end hvis man blot siger, at man godt kunne tænke sig, at mere velfærd ikke finansieres af stigende skatter.
Når det er et princip, bliver man lidt principfast, så mener man det lidt tydeligere.
Derfor er det jo interessant, at Det Radikale Venstre vil i regering med nogle partier, der har som en helt afgørende målsætning at hæve skatterne med et eller andet sted mellem 18 og 31,5 mia. kr. for at finansiere større offentlige udgifter, samtidig med at Det Radikale Venstre altså nu siger til vælgerne, at man går til valg på, at skatterne ikke kan hæves for at finansiere øget velfærd.
Det stritter jo i to vidt forskellige retninger.
Skal vi forestille os, at der kommer et kompromis på 10 mia. kr. højere skatter, 15 mia. kr. højere skatter?
Eller er det i virkeligheden sådan, at Det Radikale Venstre vil sige til vælgerne inden et valg, at man slet ikke kan forestille sig, at der kommer stigende skatter med radikal medvirken?
Tom Behnke (KF), 2010-10-07:
Jeg synes, at Det Radikale Venstre skal holde fast på egne synspunkter – stå fast!
Det bliver svært, men stå fast.
Det vil jeg gerne opfordre til.
Jeg kunne forstå på fru Margrethe Vestager, der startede med at referere til, at der var nogle erhvervsledere, der syntes, at regeringen nu godt kunne gøre det bedre, og den vogn satte fru Margrethe Vestager sig op på og var helt enig i, at det godt kunne gøres bedre i forbindelse med reformer, ansvar og vækst.
Så er det bare, jeg vil høre fru Margrethe Vestager: Hvordan kan Det Radikale Venstre tro på, at man kan gennemføre den politik sammen med socialisterne – sammen med Socialdemokratiet, Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten?
Det svarer vel til, at man på en varm sommerdag tror på, at man kan stå på skøjter nede på søen.
Margrethe Vestager (RV), 2010-10-07:
Jamen så vil jeg takke for opfordringen, for jeg hører den som venligt og oprigtigt ment.
Jeg vil også meget gerne kvittere ved at sige, at jeg håber, at en ny regering – også hvis den får radikal deltagelse – vil række ud og sørge for, at der bliver et bredt samarbejde.
For jeg tror, at det er meget vigtigt, specielt i et lille land, at der bliver et bredt samarbejde, og at det ikke bare bliver sådan noget festtalehalløj.
Det er også derfor, jeg som en del af min ordførertale nævner, at jeg synes, det ville være utrolig klædeligt, hvis partierne kunne sætte sig sammen og lave en bred flerårig aftale for hele den frie skolesektor, så de ikke bare skal sidde og administrere besparelser, men så de faktisk kan være med til at udfylde det, der jo står i grundloven, nemlig at vi har undervisningspligt, men at vi sådan set ikke har skolepligt.
Det synes jeg ville være et godt eksempel.
Det er ikke et kæmpestort område, det er overskueligt, det er konkret, det kunne vi sådan set gøre nu og her.
For som den konservative ordfører sagde, er der jo arbejde, der skal gøres, og der kan være frygtelig, frygtelig lang tid til et valg.
Line Barfod (EL), 2010-10-07:
Radikale gik jo inden sommerferien desværre sammen med regeringen og Dansk Folkeparti om at beslutte, at det var de arbejdsløse, der skulle være med til at betale regningen for forgyldningen af privathospitalerne og skattelettelserne til de rigeste.
Det risikerer jo at betyde, at en del arbejdsløse om noget tid ryger fuldstændig ud af dagpengesystemet, og at mange af dem kommer til at stå helt uden indkomst, fordi de er gift, eller fordi de har lidt friværdi i deres bolig.
Vi ved, at det, hvis folk har en lang arbejdsløshedsperiode, hvis folk kommer til at stå helt uden indkomst, så kan føre til meget alvorlige problemer både psykisk og socialt, og derfor vil jeg gerne høre, om Radikale vil være med til at se på, om vi kan skabe et helt andet system, hvor vi kan garantere arbejdsløse, at de ikke ryger ud af dagpengesystemet, hvor vi kan sikre, at de får tilbud om et job, hvor der kan optjenes dagpengeret, inden de risikerer at skulle ryge ud af dagpengesystemet.
Erling Bonnesen (V), 2010-10-07:
Jeg kan huske, at fru Margrethe Vestager tidligere på året deltog i Landbrug & Fødevarers forårskonference og også ved den lejlighed fra podiet forsøgte at udsende nogle positive signaler til erhvervet om, at det ikke skulle pålægges flere byrder, for der skulle selvfølgelig være en mulighed for at drive sit erhverv.
Nu fremgår det jo så med al tydelighed af finanslovforslaget fra S og SF, at jordskatterne skal sættes op med 500 mio. kr.
Margrethe Vestager (RV), 2010-10-07:
Jeg tror, at hr. Erling Bonnesen ligesom jeg kan huske, at vi sådan set syntes, at det var en sær prioritering, som regeringen foretog ved at sætte jordskatterne ned, fordi det jo med det samme kapitaliseres over jordpriserne.
Jeg synes, det er en sølle hjælp til et erhverv bare at ændre på nogle beløb, for det betyder bare, at nogle, der sidder på det i øjeblikket, får en fordel, men at dem, der skal til, får en ulempe.
Jeg kan stå hundrede procent inde for, at vi meget, meget gerne vil have et godt, ordentligt og åbent sammenspil med Landbrug & Fødevarer og hele den kæmpestore branche, som Landbrug & Fødevarer repræsenterer.
For jeg oplever, at det er en central del af løsningen at føre en moderne landbrugs- og fødevarepolitik og bygge på noget af al den viden, alle de muligheder, der er i dansk landbrug, som jo på mange, mange måder er langt mere videnstungt, end man nogle gange opfatter det.
Jeg synes, at nogle af de scenarier, som Landbrug & Fødevarer har bygget op, er meget lovende.
Erling Bonnesen (V), 2010-10-07:
De pæne ord lyder jo godt, men kigger vi på bundlinjen, så ser vi, at det jo ikke holder, for der er jo ikke bare givet skattelettelser som sådan.
Der er givet en kompensation for nogle andre byrder, så erhvervet får jo ikke foræret en eneste krone med det her.
Det, vi ser nu i finanslovforslaget fra S og SF, er jo så, at man vil tilbageføre den kompensation, man giver for nogle andre byrder.
Så slutresultatet på bundlinjen er jo en øget belastning og en forringelse af konkurrencevilkårene for erhvervet, og det går lige præcis stik imod de pæne ord, som vi også nu har hørt fra fru Margrethe Vestager.
Vil Det Radikale Venstre det?
Margrethe Vestager (RV), 2010-10-07:
Hvis jeg var fra S eller SF, ville jeg i den grad notere mig den alvor og den sikkerhed, hvormed hr. Erling Bonnesen forventer, at det bliver til virkelighed.
Jeg tror som sagt, at det er vigtigt at se på dansk landbrug og på alle de virksomheder, som følger med.
Der er utrolig meget følgevirksomhed, som er meget vigtig i en dansk sammenhæng, både når det kommer til innovation og til jobskabelse, og det er vigtigt at se det i sin helhed.
Tænk, hvis vi også kunne få løst en del af de andre problemer, der er, i forhold til hele afgiftsspørgsmålet i forbindelse med halm og med affald, og se på den måde, som erhvervet kan komme til at bidrage inden for hele energisektoren på, og i stedet for at se isoleret på et punkt og til det sige »vil« eller »vil ikke« så prøve på at folde nogle af de muligheder ud, som faktisk findes i det erhverv.
Men det er bare en dårlig idé at sige, at vi skal regulere jordskatterne, når man udmærket godt ved, at konsekvensen er, at man giver pengene til nogle, der har, og gør det svært for andre at komme til.
Det er altså en generationspolitik, som jeg ikke kan være med til.
Jeg er meget enig i en af de ting, som fru Line Barfod sagde, nemlig at en lang arbejdsløshedsperiode kan give store problemer, f.eks. som fru Line Barfod lige nævnte, psykiske problemer.
Der er undersøgelser, som viser, at ledighed desværre meget hurtigt smitter af på ens selvværd, på ens forståelse af, hvad man har at byde på, og derfor synes jeg, det er et sølle svar til mennesker, som har været ledige længe, at tilbyde dem at være ledige endnu længere.
Sådan som jeg har fået tallene oplyst, er det sådan, at inden for de 2 år, som dagpengeperioden nu vil være, vil 94 ud af 100 have fået et arbejde.
Der synes jeg det er meget bedre at vende tilbage til reformen og spørge, hvordan vi så kan sikre, at de sidste seks, som ikke har fået arbejde, får mulighed for at få nye færdigheder, får kompetencer til at skifte branche, kommer et andet sted hen, end hvor de ellers ville være, i stedet for at sige, at vi vil have et system, hvor vi kan opbevare de ledige i så lang tid som overhovedet muligt.
Det synes jeg er uambitiøst, netop i lyset af det, som fru Line Barfod nævner, nemlig at det kan være utrolig svært at være ledig i lange perioder.
Line Barfod (EL), 2010-10-07:
Jamen jeg forstår ikke helt fru Margrethe Vestagers svar, for det, jeg spørger til, er, om Radikale vil være med til at skabe et system, så man ikke ryger ud af dagpengesystemet og kommer til at stå helt uden indkomst, for så er man jo stadig væk arbejdsløs, man har bare ingen indkomst i stedet for at have dagpengene, men at vi i stedet for sikrer, at folk får et arbejde, at de i løbet af de 2 år, de nu kan gå arbejdsløse, får noget opkvalificering, omskoling, eller hvad der nu skal til, og at de, hvis det ikke lykkes i forhold til at få et job, så får et tilbud, at vi sikrer dem, at de faktisk får en mulighed for at få et arbejde.
Det er jo en helt anden måde at tænke systemet på end i dag, hvor de bliver sendt i meningsløs aktivering, f.eks. i at sidde og sammenligne underskrifter, finde deres fugl, bygge spaghettitårne eller andet.
Vil Radikale være med til at sikre, at vi får et system, hvor folk faktisk kommer i arbejde, får et reelt tilbud og ikke risikerer at komme til at stå helt uden indkomst?