runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Camilla Hersom (RV), 2014-09-09:
Jeg synes, det grundlæggende problem var, at man indfasede den så hurtigt midt i en krisetid, for vi har jo behov for, at vores samlede system inklusive dagpengesystemet sikrer, at det her samfund hænger sammen.
Derfor stemte vi for reformen i sin tid.
Vi kunne ikke få indflydelse på den.
Den radikale folketingsgruppe stemte for den – jeg var ikke medlem af Folketinget dengang – med en bemærkning om, at man netop syntes, at indfasningen var for hård, og at man gerne havde set en blidere indfasning.
Vi har jo været medvirkende til de midlertidige løsninger af samme årsag, men vi synes ikke, det er den samlede løsning.
Trine Mach (SF), 2014-09-09:
Hvis ikke ordføreren vil erkende, at samtlige forudsætninger rent faktisk er smuldret, vil jeg høre, om ikke ordføreren kan bekræfte, at De Radikale plejer at bryste sig af at lytte til eksperter, til lærerne, til jeg ved ikke hvem.
Men kunne man ikke overveje at lytte til virkeligheden og lytte til de dagpengeramte og se på, hvordan det rent faktisk ser ud?
Der er mange tusinde mennesker, der er faldet ud af dagpengesystemet, og dem hjælper det altså ikke at høre ord som hovsaløsninger og det ene og det andet.
Det er mennesker af kød og blod, der står i en fuldstændig rædselsfuld situation.
Jeg har selv stået i en arbejdsløshedskø og ved, hvordan det er.
Man kan ikke bruge det her argument om, at nu skal der bare ventes, for folk falder ud af systemet.
Vi har 5.000 mennesker, der står fuldstændig uden ydelse.
Vil De Radikale ikke godt lytte til den virkelighed også og lytte til de dagpengeramte?
Frank Aaen (EL), 2014-09-09:
Jeg håber, ordføreren er klar over, at man ikke bare kan vælge ikke at tage et arbejde.
Hvis man får dagpenge og bliver tilbudt et arbejde, skal man tage arbejdet.
Hvis man får kontanthjælp og bliver tilbudt et arbejde, skal man tage arbejdet, og hvis man ikke tager arbejdet, bliver kassen lukket.
Det var jo på sin vis et meget effektivt system, vi havde til at undgå, at folk bare lod sig forsørge, som det hed før, uden at få et arbejde.
Men mit egentligt spørgsmål var: Hvis nu det viser sig, at den midlertidige ydelse ikke sikrer folk samlet set 2 år plus 2 år – for sådan er det nemlig ikke – og at jeg bagefter kan overbevise den radikale ordfører om, at systemet altså ikke giver 2 år ekstra, men at folk falder ud af systemet allerede fra efteråret, kan vi så blive enige om, at det som minimum skal rettes op?
Mike Legarth (KF), 2014-09-09:
Jeg tror da, hr. Jesper Petersen kan få en præmie for at se sådan helt oprigtig forundret ud.
Vi mener, at man kan styrke behandlingen ved at gå længere på literen, få mere for de samme penge.
Så er der altså penge, som bliver tilovers, som så kan investeres i noget nyt.
Hvor simpelt kan det være, må jeg sige til hr. Jesper Petersen, som er kendt for at være en dygtig, kompetent, intelligent finansordfører.
Han forstår det godt, men han lader, som om han ikke gør.
Tina Nedergaard (V), 2014-09-09:
Uden at tage munden for fuld kan man sige, at den opposition, som regeringen er privilegeret af at have, er noget mere samarbejdsvillig, når det gælder om at skabe gode vilkår for det private erhvervsliv, end den opposition, som den tidligere regering havde, var.
Det tror jeg nok at alle der følger med i dansk politik vil kunne genkende.
Men det, jeg synes er interessant, er, at finansministeren fastholder, at man har fået anbefalinger til at gå så langt.
Javel, fred være med det, det gør vi jo da næsten også i Venstre, bortset fra at der er 4 mia. kr. i luft, som regeringen ikke har lagt ind.
Men lad os nu bare fastholde den præmis, at man går lige præcis til kanten, for det gør man jo hos regeringen.
Her undrer jeg mig over, at man hellere vil sende penge ud af landet, hvor f.eks. det beløb, som man vil give i ulandsbistand, langt vil overstige det, som andre lande giver, frem for at man f.eks. vil stimulere dansk økonomi.
For der er jo faktisk også noget socialt i, at vi kan skabe en sådan vækst i det danske samfund, også på længere sigt, at vi kan være en aktiv spiller internationalt.
Jeg undrer mig simpelt hen over prioriteringerne, når man vælger at gældsætte sig så meget, altså at man så ikke i højere grad understøtter de private erhvervsvirksomheder og skaber praktikpladser og skaber job.
Der er jo alt for mange ledige, som mangler et godt job ude i det private.
Thomas Jensen (S), 2014-09-09:
Jeg har jo lyttet spændt til det her fra De Konservative med nulvækst og så en øget satsning på sundhed, for når man kigger på De Konservatives 2020-plan, er det jo ikke nævnt med et eneste ord, hvor der skal komme ekstra penge fra til sundhedsområdet.
Så jeg spørger igen: Hvor skal man finde yderligere 5 mia. kr. til at styrke sundhedsområdet?
Bjarne Corydon (S), 2014-09-09:
Det er helt enkelt.
Sidste år stod vi i den situation, at vi skulle ud af en henstilling, og det skulle alle kræfter sættes ind på.
I år står vi i den situation, at selv chefen for Den Europæiske Centralbank opfordrer landene til at udnytte de rum, de har inden for reglerne.
Og det gør Danmark så for at støtte vækst og beskæftigelse.
Hvis hr. Mads Rørvig har en meget dyb bekymring for de her forhold, skulle man måske have taget mod til sig og rejst sig op den dag, man i Venstres gruppe behandlede Venstres finanslovsforslag, og så have bedt om, at der i det forslag, Venstre lagde frem, blev indlagt nogle buffere, altså nogle stødpuder, til uforudsete begivenheder.
Det er der i regeringens forslag, bl.a. med en tilknytningsreserve, men det er der ikke i Venstres forslag.
Det tror jeg ikke man havde regnet med ville blive en del af den offentlige debat, for det er jo som regel sådan, at man slipper af sted med at fremvise en tabel med tal, og så går den nok.
Men den gik ikke.
I Venstres forslag går man ikke bare til kanten af de her ting, man kører uden nogen form for sikkerhedszone, og det synes jeg ikke hænger sammen med den bekymring, der har været gældende for rigtig mange medlemmer af Venstre, inklusive spørgeren.
Mads Rørvig (V), 2014-09-09:
Før finansministeren hidser sig så meget op, vil jeg anbefale at læse Venstres finanslovsudspil.
Jeg medgiver, at det er et omfattende oplæg, så der kan være langt om til side 46, men der er økonomioversigten, hvor man kan se, at vi forbedrer den faktiske saldo med 4 mia. kr. mere end regeringen.
Så der er mere sikkerhedsrum i Venstres udspil, end der er i regeringens.
Jeg må sige igen, at jeg er noget skuffet over, at finansministeren sådan ændrer holdning, for i Reuters Finans den 27. august 2013 udtaler finansministeren: Vi går ikke længere, end der er en god buffer op til EU's krav, fordi det er vigtigt, at der skal være en sikkerhedsmargin.
Og der kan vi bare konstatere, at den sikkerhedsmargin er fuldstændig væk.
Vi er afhængige af, at regeringens prognoser for væksten holder, 100 pct., og der kan man bare se, hvis man kigger 3 år tilbage, at der ikke er gået et eneste kvartal, hvor regeringen har vurderet rigtigt.
Så det er derfor, jeg er lidt bekymret, vil jeg sige til finansministeren.
Bjarne Corydon (S), 2014-09-09:
Jo, det er sådan en professionel politisk bekymring, for den stemmer ikke rigtig med fakta, hvis man kigger på sagen.
Der er faktisk flere forhold, der påvirker underskuddet, end bare vækstprognoserne.
Det gør også beskæftigelsen, ledigheden, renteudviklingen, PAL-skatteafkastet – det er en langt mere kompleks størrelse, end spørgeren gør opmærksom på.
Der ligger jo med tillægsbevillingsreserven med andre reserver buffere i forslaget, det er bygget ind i forslaget.
Dem har Venstre så taget ud for så at kunne vise frem på side 46 – jeg er hurtig til at bladre derom, jeg er en gammel rotte ud i at læse den slags forslag – at man sandelig kører med livrem og seler for Venstres vedkommende.
Det er et illusionsnummer, og det troede man man kunne slippe af sted med, men det kunne man så ikke.
Tina Nedergaard (V), 2014-09-09:
Tak for det.
Jeg kan godt forstå, at finansministeren er mere interesseret i at drøfte Venstres finanslovsudspil, for det er alt andet lige en del mere spændende end regeringens udspil, og fred være med det.
Men når nu regeringen vælger at gå lige præcis til kanten – for det medgiver finansministeren jo man gør, og det har jo også været en del af den offentlige fremsættelse af regeringens finanslovsforslag – så synes jeg, det er ærgerligt.
Hr. René Christensen var tidligere inde på boligjobordningen, som ikke alene var med til at skabe arbejdspladser, men også praktikpladser, og man kunne også nævne et andet område, altså en nedsættelse af skatter og afgifter.
Når man nu vælger at lave så massivt et underskud, kunne man jo godt have håbet på, uanset hvilken farve man har, at man i højere grad havde stimuleret den private sektor og de private arbejdspladser.
For jeg tror alligevel ikke, vi kan blive uenige om, at det er den private sektor, som halter bagefter i øjeblikket, og som skal finansiere det enorme forbrug, vi har valgt at have i den offentlige sektor i Danmark.
Bjarne Corydon (S), 2014-09-09:
Altså, den private sektor halter bagefter på baggrund af 10 års borgerlig økonomisk politik, og jeg synes, det er glimrende, at fru Tina Nedergaard stiller sig til rådighed for at få en rigtig debat om de her ting.
Vi har lagt åbent frem, at vi går til kanten, fordi vi synes, det er fornuftigt, fordi vi dermed stimulerer vækst og beskæftigelse så meget som muligt.
Det er i øvrigt også noget, der bliver anbefalet af Den Europæiske Centralbanks chef.
Jeg har ikke hørt noget medlem af Venstre forholde sig til det forhold.
Der er ikke tale om noget med, at jeg er i ledtog med ham i en eller anden socialdemokratisk sammensværgelse, men det er en faglig vurdering fra hans side, som vi følger.
Og det gør Venstre jo så åbenbart også, man har bare ikke villet stå åbent frem med det.
Man har villet gemme sig bag sådan et lille trick, hvor man bare bruger reserverne på finanslovsforslaget, dem, vi har som stødpude.
Det synes jeg jo ikke er nogen specielt hensigtsmæssig måde at indrette et forslag på.
Når det gælder det her med at gøre noget for den private beskæftigelse og for det private erhvervsliv, så er der blevet gjort langt mere i min tid som finansminister end i de 10 år, hvor vi havde en borgerlig finansminister.
Og det vil jeg da gerne høre om fru Tina Nedergaard på nogen måde vil modsige, altså at vilkårene for det private erhvervsliv, også når det gælder skatter og afgifter, er blevet bedret langt mere i de 3 år, hvor jeg har været finansminister, end i de 10 år, der gik forud.
Jamen det er så endnu et kryds på listen over medlemmer af partiet Venstre, der ikke modsiger en i det forhold, at der er blevet gjort mere for det private erhvervsliv under den nuværende regering end under den borgerlige regering.
Og der må være gået et eller andet galt, da man i Venstres gruppe diskuterede Venstres eget finanslovsforslag, i forhold til det her med at gå til kanten.
Og dermed er det et trick.
Og nogle gange går trick jo godt, og andre gange går de skidt, og her er det sidste så tilfældet.
Jacob Jensen (V), 2014-09-09:
Æres den, der æres bør, og det har vi jo så travlt med at gøre her i dag, kan man sige.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, når nu finansministeren har så travlt med at tage æren for, at det går bedre i Danmark, og at han har gjort en masse gode ting, om finansministeren så bare kan pege på et par steder, hvor der er indgået aftaler her i Folketinget i løbet af de sidste 3 år, hvor finansministeren har været finansminister, som har forbedret den økonomiske strukturelle saldo, men hvor Venstre ikke har været med.
Bjarne Corydon (S), 2014-09-09:
Der er jo vedtaget ansvarlige finanslove, hvor Venstre ikke har været med, som har holdt landet på en solid økonomisk kurs, der betyder, at vi har en AAA-kreditrating fra tre bureauer som et af kun ti lande i verden.
Der er jo flere medlemmer i Venstre, der kommer tilbage til det, altså Venstres rolle i den politik, der er ført, og det vil jeg da gerne fuldstændig åbent anerkende.
Altså, jeg synes, Venstre gør det glimrende i opposition, og jeg tror, at det sundeste for dansk økonomi og dansk politik er, at vi holder fast i det forhold.
Det vil jeg bestemt anbefale i enhver sammenhæng.
Mads Rørvig (V), 2014-09-09:
Nu skændes vi jo om politiske initiativer i finansloven hernede i Folketingssalen, det er også fint nok, og der er ikke meget, der er kommet fra finansministeren, som sådan har overrasket mig.
Der er dog én ting, der har overrasket mig, og det er, at man går lige til kanten i forhold til de krav, som EU stiller op for landenes budgetter.
Man kan sige, at for et år siden sagde finansministeren, at det er vigtigt at have en sikkerhedsbuffer i forhold til de krav, som EU stiller.
Man kan sige, at jeg er noget bekymret for, at finansministeren har ændret holdning her i løbet af det sidste finansår.
Hvad har været anledning til det?
Bjarne Corydon (S), 2014-09-09:
Jeg synes faktisk, det er en fuldstændig ærlig sag, at hr. Christian Juhl fremfører sine og Enhedslistens politiske synspunkter og også gør det med kraft.
Det er der jo ikke noget som helst forkert i.
Jeg tror bare ikke rigtig, det holder i byretten, hvis man udlægger sagen sådan, at OECD eller IMF skulle anbefale, at vi gennemfører Enhedslistens økonomiske politik.
Altså, faktisk er de bedømmelser, dansk økonomi og regeringens økonomiske politik får fra OECD og IMF, jo ganske positive.
Og nogle af de ting, der ikke lige bliver nævnt i spørgsmålet, er jo, at man ud over de ting, der påpeges, jo også anbefaler, at der gennemføres strukturreformer i de vestlige økonomier, hvilket jo den her regering i meget høj grad har stået for at gøre på ganske offensiv vis.
Mike Legarth (KF), 2014-09-09:
Nu taler jeg jo heller ikke om, at det skal være en uendelig støtteordning.
Jeg taler om, at det er et kriseværktøj i nogle år, fordi vi har nogle ting, der er svære, indtil opsvinget slår igennem.
Så kan man se på det igen, når tingene er selvkørende, og når jobbene skabes automatisk og lærlingepladserne findes, og når vi har givet den økonomiske frihed til de almindelige danskere, sådan at de har mulighed for selv at få udført de her opgaver uden støtte.
Det er der, vi skal hen.
Det er vi fuldstændig enige om.
Så en appel til at få det med, for det vil give mange gode gevinster.
Man skal også passe på med at skrive, at det kun er dem med de højeste indkomstdeciler, der bruger den.
Jeg mener, at det er 20-30 pct. af dem med laveste indkomster og mellemindkomster, der rent faktisk bruger den.
Det sidste, jeg så vil bruge min taletid på, er at appellere til, at vi får gjort noget ved grænsehandelen.
Finansministeren er normalt rigtig god, også på det regionale niveau, og har sørget for, at Esbjerg Havn har fået de penge, de skulle bruge.
Det anerkender og respekterer jeg, og det støtter jeg.
Men vi er også nødt til at gøre noget ved grænsehandelen.
Der kunne man støtte vores forslag om at sænke afgifterne på dagligvarer med et betydeligt beløb.
Bjarne Corydon (S), 2014-09-09:
Jeg synes, det er helt på sin plads at tage en åben og saglig debat om de forhold, hr. Mike Legarth nævner.
Jeg vil bare stille sige, at boligjobordningen jo er statsstøtte.
Det er jo statsstøtte til private.
Jeg har måske bare lidt svært ved at forstå, at det skulle være et nøglepunkt for et konservativt parti, at vi skal opretholde et højt niveau for statsstøtte til noget, der ellers sædvanligvis er og bør være privat.
Som jeg har set tallene – jeg er ikke fuldt opdateret her på talerstolen –
har det også haft en effekt, f.eks. på salget af sodavand i Danmark.
Erling Bonnesen (V), 2014-09-09:
Tak for det.
Jeg vil også godt lige holde lidt fast i håndværkerfradraget og boligjobordningen, for alle partier siger jo, at vi skal gøre, hvad vi kan, for at få skabt job og vækst, og finansministeren har også tidligere redegjort for, at finansloven jo er baseret på plusvækst, men fakta er jo, at der faktisk er minusvækst, når vi kigger ud ad vinduet i øjeblikket.
Så er det jo oplagt – for jeg har også mødt mange små håndværkerfirmaer og tømrerfirmaer osv., og de er jo næsten helt afhængige af, at håndværkerfradraget fortsætter – at man kan prøve at tænke en anelse videre og sige: Jamen kunne den tømrer så stadig væk have ansat en eller to svende f.eks., så ville man også spare nogle dagpenge.
Så hvis man ligesom sådan lige kigger en anelse længere ud og også har det perspektiv med, var det så ikke en fordel at sige, at vi så da selvfølgelig skal have fortsat håndværkerfradraget et års tid endnu, når vi kan se, at der er minusvækst derude helt aktuelt?
Bjarne Corydon (S), 2014-09-09:
Det er jo det samme spørgsmål, som jeg fik fra hr. Mike Legarth, og det ville jo være inkonsistent så ikke at give det samme svar.
Altså, efter min opfattelse er der brug for løbende at prioritere økonomisk i Danmark.
Jeg mener ikke, det ville være den rigtige prioritering af vores ressourcer nu at fortsætte et fradrag, som man har brugt, da krisen var værst, da vi var allerdybest nede, som dokumenterbart jo er gået til de bedst stillede i Danmark, inklusive mig selv, inklusive formentlig også hr. Erling Bonnesen, og som jo i sin essens er en statsstøtte til opgaver, der ellers udføres privat.
Og der har jeg måske en stille undren over, at et liberalt parti er så forhippet på, at det skal fortsætte så længe som muligt.
Jacob Jensen (V), 2014-09-09:
Jamen vi skal jo på alle måder lære af hinanden, og derfor er jeg ret sikker på, at finansministeren lærer, hvordan man agerer i opposition, det håber jeg i hvert fald.
For hvis han gør det, vil han efter et kommende folketingsvalg ikke vende tilbage til den samme rolle, som han og hans parti havde inden det tidligere folketingsvalg, nemlig hvor Socialdemokraterne sad ovre i hjørnet med korslagte arme og ikke ville være med til noget som helst.
Venstre har jo sagt fra dag et, da vi lånte nøglerne til Statsministeriet ud: Vi vil være konstruktive og konsekvente.
Derfor er jeg glad for den kvittering, finansministeren her kommer med, og at han faktisk indrømmer, at de reformer, der er foretaget, og som er grundlaget for, at vi faktisk har en fornuftig økonomi i dag, skyldes, at Venstre har været konstruktive og har været med i samtlige af de reformer, som har forbedret økonomien her i landet.
Så tak for det, vil jeg sige til finansministeren.
Erling Bonnesen (V), 2014-09-09:
Tak for det.
Jamen vi kan bare konstatere, at finansministeren så ikke vil det.
Når man så kigger i finanslovsforslaget efter, hvad det så er, finansministeren vil, ser man, at han vil give et fradrag for fagforeningskontingenter.
Det er jo en klar prioritering.
Så kan man spørge, hvordan det hænger sammen med det, at vi står i en situation, hvor vi, når vi kigger ud ad vinduet, kan se, vi har minusvækst i samfundet.
Vi siger alle sammen, at vi skal prøve at skabe noget positiv vækst.
Hvad er det så, man tager af initiativer – hvis vi kigger efter det?
Det er at give et fradrag for fagforeningskontingenter.
Bjarne Corydon (S), 2014-09-09:
Der er jo tale om en lettelse af skatten på arbejde for almindelige lønmodtagere.
Det kan jo være mig, der er tungnem, men jeg har prøvet at følge den politisk-økonomiske debat i Venstre i øvrigt, og det er knaldsvært at følge med løbende.
Som jeg har forstået det, er det et kernepunkt for Venstre, at skatten i bunden for almindelige lønmodtagere på arbejde skal være mindre.
Så er det da en paradoksal situation, at første gang et parti i Folketinget konkret bringer et forslag på banen om, at skatten på arbejde for 1,3 millioner almindelige lønmodtagere i bunden faktisk kan blive mindre, så siger Venstre nej.
Det tror jeg da at man må undre sig over i alle de hjem, hvor man ellers har udsigt til at få det her fradrag.
Christian Juhl (EL), 2014-09-09:
Jeg kan forstå, at man på reolen hos statsministeren og hos finansministeren har taget Karl Marx og Keynes ned og smidt dem i en kasse og smidt dem i kælderen, og så har man i stedet for sat en budgetlov og en finanspakketekst op, sådan at man er på rette vej, når man skal lave finanslov.
Lønningerne har næsten ikke bevæget sig i Europa i rigtig, rigtig mange år nu, og risikoen for deflation og øget fattigdom er til stede i alle lande, siger OECD.
Krisepolitikken har smadret store dele af arbejdsmarkedet, ved at der er midlertidige ansættelser, vikarer osv., ja, vi kender det jo alle sammen.
Fagforeningerne svækkes, og der er løndumping osv.
Det siger OECD – og endda IMF.
Så jeg tager ikke Karl Marx' tekster som udgangspunkt.
Gør den slags signaler overhovedet ikke indtryk på en dansk finansminister?
Bjarne Corydon (S), 2014-09-09:
Jo, altså, igen kan det jo være mig, der er tungnem, men jeg har nu hverken set OECD eller IMF anbefale, at man anvender Karl Marx' økonomiske politikker i noget vestligt land, og det bliver heller ikke tilfældet, så længe jeg er finansminister i Danmark
Der var derimod en række lande, som gik planken ud, om man så må sige, i forhold til at anvende lige præcis de anbefalinger, Karl Marx kom med, i den økonomiske politik.
Når det gælder Keynes, er han spillevende.
Altså, det forslag, der er lagt frem fra regeringens side, bygger på, at man inden for ansvarlige rammer så vidt muligt stimulerer væksten og beskæftigelsen, dog selvfølgelig sådan, at man har en bevidsthed om, at tingene også skal hænge sammen økonomisk på den lange bane, og det gør de.
Vi fører i Danmark det, man kalder for en holdbar økonomisk politik, og det vil sige, at der er balance mellem indtægter og udgifter på den lange bane.
Christian Juhl (EL), 2014-09-09:
Nå, nu kom Keynes da lidt frem så, men jeg synes ikke, jeg kan genkende ham i finanslovsforslaget.
OECD og IMF siger, at de er bekymrede, fordi der er mindre forbrug, fordi folk sparer op og afdrager på den gæld, de har stiftet før 2008, og der er mindre investeringer i ny teknologi, for hvorfor i alverden skulle man investere i ny teknologi, når arbejdskraften er billig?
De siger begge, at der er en risiko for, at den strukturelle arbejdsløshed sætter sig og bremser udviklingen på arbejdsmarkedet.
Jeg tænker: Kan man godt overhøre sådan nogle ting?
Kan en socialdemokrat, der så en gang imellem nævner Keynes, acceptere, at regeringen nu har dummet sig så meget og skubbet Dagpengekommissionen så meget, at vi næste år måske har op mod 60.000, der har mistet retten til dagpenge, og ikke gør noget, men bare siger, at man vil gøre noget engang i fremtiden?
Hvor ligger nødplanen for dem, som regeringen har overset?
Hvor ligger planen for, at vi får sat endnu mere gang i tingene?
Bjarne Corydon (S), 2014-09-09:
Jamen det er ikke min opfattelse, at regeringen centraliserer.
Der foretages løbende en vurdering af, hvor ting placeres mest rimeligt og omkostningseffektivt, også i forhold til regionalpolitiske hensyn.
Jeg vil gerne opholde mig ved den lange indledning, spørgeren kom med.
Altså, at investere 27 mia. kr. i vores jernbanedrift i Danmark er ikke en »bare«-ting.
Det kommer alle dele af landet til gode – alle dele af landet.
Det betyder jo, at rejsetiderne fra alle dele af landet til de store byer bliver mindre og den anden vej rundt.
Og det er jo ikke det eneste initiativ, når det gælder landdistrikterne.
Der er løbende ført en meget, meget ambitiøs politik for at hjælpe landdistrikterne i deres vilkår, og jeg føler mig helt overbevist om, at min kollega i Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter meget, meget gerne stiller sig til rådighed for en længere og intensiv debat om lige præcis de initiativer.
Esben Lunde Larsen (V), 2014-09-09:
Tak for det.
Da regeringen lancerede sit finanslovsudspil, glædede uddannelsesministeren sig over, at nu skulle kvaliteten hæves, og man afsatte 1,5 mia. kr.
Men de penge gik jo direkte til SU og til flere optagne studerende.