runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2012-11-14:
Det er sådan, at det ikke har taget lang tid.
Nu har fru Gitte Lillelund Bech jo selv været minister, ved jeg, og der er faktisk tale om et kompliceret spørgsmål.
Det kræver faktisk en del overvejelse og afvejning af forskellige modsatrettede hensyn.
På den ene side bestemmer lejerne i en almen boligafdeling selv, ligesom i øvrigt i alle andre boligformer, hvad det er for en husorden, der skal gælde.
Ved bestemmelserne om handicappedes ret til at holde en servicehund griber vi så at sige ind i lejernes almindelige ret til at fastsætte en husorden.
På den anden side må det helt selvfølgeligt og helt klart være muligt for personer, der er afhængige af en servicehund i dagligdagen, at få en sådan.
Men på den anden side vil jeg heller ikke åbne for, at enhver, der har glæde af en hund, sådan set skal have ret til at holde en, hvis husordenen siger noget andet.
Det er altså den afvejning, vi har skullet foretage.
Det er der, hvor man har juristerne inde, også til at kigge på almenboligloven og også kigge på, hvad det er for nogle betingelser, der skal ændres.
Og det er faktisk sådan, at bekendtgørelsen er sendt i høring.
Jeg har også oversendt den til orientering til Boligudvalget.
Og det er klart, at det tager lidt tid, inden man får afvejet de forskellige hensyn og får klargjort love og regler.
Så det er ikke sådan, at det var fru Gitte Lillelund Bechs henvendelse, der alene gjorde det; jeg kan oplyse, at jeg faktisk også, før fru Gitte Lillelund Bech henvendte sig, fik henvendelser fra en lang række personer, herunder folketingsmedlemmer.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-11-14:
Jeg er glad for, at der nu bliver sagt den 1. januar.
Jeg går ud fra, at det er den 1. januar 2013.
Det er bare lige, så vi får det præciseret og taget til referat, at det altså er inden for den næste halvanden måned, at den her ligestilling mellem psykiske og fysiske handicappede, der er afhængige af servicehund, vil finde sted.
Med hensyn til juristerne og ikke juristerne vil jeg sige, at jeg går stærkt ud fra, at uanset at boligområdet og almenboligområdet har skiftet ressortminister op til flere gange, både under den regering, som jeg selv var medlem af, og nu er skiftet over til Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter, så findes der jo ligesom akter om, hvad det er for nogle overvejelser, man har gjort, dengang man lavede bekendtgørelsen i 2009.
Og jeg har da en formodning om – jeg vil i hvert fald sige, at det ville have været tilfældet i det ministerium, jeg selv sad i før valget – at der er nogle, som kan finde ud af at slå op i de akter og derved se, hvad det var for nogle overvejelser, der lå til grund for, at man valgte at lave bekendtgørelsen, sådan som man gjorde i 2009.
Så jeg anholdt sådan set bare, at det var besynderligt, at der ikke rigtig var sket så meget hurtigere.
Carsten Hansen (S), 2012-11-14:
Det er sådan, at bekendtgørelsen nu er sendt i høring.
Den er oversendt også til orientering til Boligudvalget, og vi regner med, at ændringen i bekendtgørelsen kan træde i kraft den 1. januar.
Og jeg har set, at Arbejdernes Boligselskab, som det handler om, også har sagt, at de selvfølgelig vil efterleve det her.
Fru Gitte Lillelund Bech fabulerer over, hvad juristerne måtte have taget stilling til under den tidligere regering, og jeg kan ikke svare på, hvordan de har vurderet det.
Men det er sådan, at det har været helt naturligt til at starte med, at det selvfølgelig var blinde mennesker, der skulle have en førerhund, og så har man udvidet det undervejs.
Men der har mig bekendt ikke været taget stilling til mennesker med psykiske handicap.
Derfor synes jeg, det er rigtig rart, at vi nu kan løse det på den måde, at folk, der har brug for en servicehund, uanset om de er fysisk eller psykisk handicappede, selvfølgelig kan få en sådan.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-11-14:
Nu var det lidt ærgerligt, at jeg sådan set ikke fik svar på, hvornår det her skulle træde i kraft.
For det var faktisk det, jeg spurgte ministeren om.
Jeg må også sige til det der med, at det tager lang tid, fordi der er mange jurister, der skal kigge på det: Altså, det er sådan, at den bekendtgørelse, det drejer sig om, er fra den 15. december 2009.
I den bekendtgørelse står klokkeklart, og jeg citerer direkte fra ministeriets egen hjemmeside: Der kan i en husorden besluttes, at det ikke er tilladt at holde hund i en almen bolig.
Personer med fysisk funktionsnedsættelse, der er afhængige af en servicehund, har dog altid ret til at holde servicehund i en almen bolig uanset bestemmelserne i husordenen.
Det er så bekendtgørelse 1307 af 15. december 2009 om drift af almene boliger.
Det betyder, at der jo er nogle jurister, der sidder med det her boligområde, som tilbage i 2009 har taget stilling til, at det er folk med fysisk funktionsnedsættelse, der har en servicehund, som kan få lov til at have den, uanset hvad husordenen siger.
Men man har vel også på det tidspunkt taget stilling til, at folk med en psykisk lidelse, der havde en servicehund, så ikke skulle have.
Så det med, at det tager lang tid: Altså, der må ligge noget forarbejde på det her blandt de jurister, der sidder med det.
Men mit simple spørgsmål fra før, som jeg ikke fik svar på, er: Hvornår træder det her med ligestillingen i kraft?
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til, at personer med fysisk funktionsnedsættelse, der er afhængige af en servicehund, altid har ret til at holde servicehund i en almen bolig uanset bestemmelserne i husordenen, når personer med psykisk funktionsnedsættelse ikke har?
Hvad er ministerens holdning til, at personer med fysisk funktionsnedsættelse, der er afhængige af en servicehund, altid har ret til at holde servicehund i en almen bolig, uanset bestemmelserne i husordenen, når personer med psykisk funktionsnedsættelse ikke har?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-11-14:
Meget er jeg blevet beskyldt for gennem årene, men aldrig ikke at tone rent flag i forhold til min europapolitik.
Jeg synes egentlig også, at regeringen ganske tydeligt har meldt klart ud, at vi er optaget af, at Danmark har en stærk placering i Europa.
Vi er optaget af at varetage danske interesser i Europa.
Et godt eksempel er hele debatten om finanspagten, hvor vi var meget aktive med hensyn til at få påvirket finanspagten og også aktive med hensyn til at sikre, at Danmark tilsluttede sig de dele af finanspagten, som var muligt for et ikkeeuroland.
Det betyder jo grundlæggende, at Danmark har vist, at vi ønsker at følge den disciplin, som man følger i eurolandene, når det handler om vores økonomiske politik, og det er jo en meget aktiv stillingtagen til, hvordan dansk europapolitik skal udvikle sig.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-11-14:
Lad mig så prøve at spørge lidt mere præcist.
Vi står over for en situation, hvor det EU, vi kender, kommer til at stoppe.
Kan statsministeren udelukke, at Danmark skal gå den vej?
For hvis statsministeren ikke kan udelukke det, synes jeg, at statsministeren skylder befolkningen, at regeringen melder klart og åbent ud om, hvor regeringen vil hen, så vi kan starte en debat om det.
Vi ved jo, at allerede på decembertopmødet vil debatten blive taget, og her synes jeg befolkningen har brug for at være klædt på.
Så jeg håber meget, at statsministeren vil bryde den dårlige tradition med ikke at melde klart ud og så tone rent flag i forhold til Danmarks og EU's fremtid.
Jamen jeg vil da gerne kvittere for, at statsministeren fremhæver, at Enhedslisten er konstruktive, også når det gælder EU-samarbejdet, hvor vi selvfølgelig prøver at opnå blot den mindste forbedring, hvor det er muligt.
Men vi har jo det problem, at der er en kæmpestor modsætning mellem befolkningen og så de partier, der lægger linjen her i Folketinget.
Den viser, at det kun er 16 pct. af danskerne, der er sikre på, at de ville stemme ja til euroen.
Herinde går de partier, der lægger linjen for Danmarks EU-politik, alle sammen ind for euroen med undtagelse af SF.
Synes ministeren ikke, at det er lidt farligt og udemokratisk, at de resterende 84 pct. af befolkningen ikke bliver taget med på råd, når ikke alle Folketingets partier bliver inddraget i en debat, og når man også forholder befolkningen muligheden for at tage stilling og mene noget om, hvor Danmark skal hen, fordi regeringen ikke toner rent flag.
Det ville f.eks. være rart, hvis regeringen meldte ud, hvor de gerne vil have at Europa skal hen.
Carsten Hansen (S), 2012-11-14:
Fra vi får de første henvendelser, til svaret ligger klar hos mig, går der lige godt og vel en måned.
Det er faktisk hurtigt.
Og man kan altid beskylde nogle for nøl her, og det ved fru Gitte Lillelund Bech godt.
Jeg tror, at jeg kunne fremdrage eksempler fra hendes ministertid, hvor der er gået væsentlig længere tid, inden der er kommet et svar på et kompliceret spørgsmål.
Hvad man har gjort sig af overvejelser hos juristerne under den tidligere regering, tør jeg ikke svare på.
Jeg har simpelt hen ikke været inde og kigge på det.
Men hvis fru Gitte Lillelund Bech gerne vil have det at vide, er hun velkommen til at stille et skriftligt spørgsmål, og så skal vi selvfølgelig svare på, hvad der har været af overvejelser under den tidligere regering.
Det er fru Gitte Lillelund Bech åbenbart ikke bekendt med.
Men skulle vi ikke glæde os rigtig meget over, at nu får også krigsveteraner, der har psykiske handicap, muligheden for at holde en servicehund, og de får glæde af den hund.
Og den hedder i øvrigt Jagger, har jeg læst i aviserne i dag.
Nu er det sendt i høring, og fra den 1. januar 2013 kommer bekendtgørelsen til at gælde.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-11-14:
Der var mange påstande i det, ordføreren sagde her.
Jeg synes, at vi har gode og meget demokratiske debatter om EU-spørgsmål.
Vi får jævnligt mandater i Europaudvalget.
Møderne er også åbne, sådan at man kan følge med i de debatter.
De er en god og livlig debat, som vi også begge deltager i.
Vi har også debatter her i Folketinget om EU-spørgsmål.
Vælgerne har hvert fjerde år mulighed for at sammensætte Folketinget, præcis som de vil, og også tage hensyn til EU-spørgsmålet.
Så i Danmark udmærker vi os vel egentlig ved at have en god, livlig debat her i Folketinget om netop EU-spørgsmålet, bl.a. via vores velfungerende Europaudvalg.
Så jeg synes, vi har meget at være stolte af i Danmark i forhold til vores europadebat.
Carsten Hansen (S), 2012-11-14:
Det er jo fremgået af dagspressen, og derfor ved fru Gitte Lillelund Bech godt, hvad min holdning er.
Når det er sagt, er det min klare opfattelse, at der skal være en ligestilling mellem de her to handicapgrupper.
Jeg har derfor også taget initiativ til at ændre reglerne om servicedyr, som det jo hedder i bekendtgørelsen, sådan at personer med en vedvarende psykisk funktionsnedsættelse fremover får ret til at holde servicehund.
En yderligere betingelse for retten til at holde servicehund i en afdeling med hundeforbud vil som i dag blive, at hunden er specielt trænet til at udføre en eller flere nytteopgaver for den handicappede.
Christian Langballe (DF), 2012-11-14:
Jeg ved ikke, om ministeren ved det, men i Bruxelles, hvor der er 25,5 pct. muslimer – det er i hvert fald et tal, jeg har hørt – har man jo lige afskaffet det store juletræ, der pryder byen, fordi man mener, at det krænker muslimernes religiøse følelser.
Så derfor bliver der ikke noget juletræ næste år.
I Birmingham skete det for en hel del år siden.
Jeg synes, at det er en uhyggelig tendens, og jeg stiller simpelt hen det spørgsmål: Kan det virkelig passe, at der i Danmark, som er et kristent land, altså er folk, der ikke kan få lov til at fejre deres jul, sådan som de har lyst til, fordi der sidder nogle, som ikke vil have et juletræ og heller ikke vil have det doneret?
De vil slet ikke have med julen at gøre.
Kan det virkelig passe, at det er Danmark?
Jeg er bare så forundret over det, og jeg synes, at det er rystende, at bl.a. kulturministeren siger, at det er en naturlig udvikling.
Vel er det da ej.
Manu Sareen (RV), 2012-11-14:
Det er jo to forskellige ting.
Den ene er, om man vil have julen udryddet, og den anden er, at man bruger de demokratiske kanaler til ikke at ville have et juletræ.
Ordføreren siger også i samme moment, at det er radikale muslimer.
Jeg ved det ikke, jeg kender dem ikke, og jeg ved ikke, om de er radikale eller ikke radikale, eller hvor ekstreme de er.
Men jeg ved da, at hvis man er meget, meget radikal og ekstremistisk og samtidig blander det sammen med sharia, er det ikke ligefrem demokratiet, man er tilhænger af.
De mennesker derude er åbenbart tilhængere af det beboerdemokrati, der nu måtte være.
Jeg er også rigtig ked af det resultat, der er kommet ud af det.
Det ville være klædeligt, men det har man valgt ikke at gøre.
Med hensyn til grundlovens § 67 har den jo følgende ordlyd: »Borgerne har ret til at forene sig i samfund for at dyrke Gud på den måde, der stemmer med deres overbevisning, dog at intet læres eller foretages, som strider mod sædeligheden eller den offentlige orden.« Anvendelsesområdet for § 67 er gudsdyrkelsen.
Altså bestemmelsen omfatter først og fremmest de egentlige ritualer og kultiske handlinger såsom forkyndelse, bøn, gudstjeneste, dåb m.v.
Så hvis jeg skal svare helt konkret på det, spørgeren spørger til vedrørende grundlovens § 67, vil jeg sige, at vi snakker om to forskellige ting.
Grundlovens § 67 ...
Jeg prøver at svare i næste omgang.
Christian Langballe (DF), 2012-11-14:
Jeg takker for svaret, som måske nok ikke var noget svar.
Jeg mener faktisk, at det, der foregår, er uhyggeligt.
Jeg er faktisk også rystet over det, idet det for mig er et klart tegn på, at shariaen har sat sig igennem ude i det boligkvarter, hvor der altså er nogle muslimer, der ikke vil have, at der bliver fejret jul.
Vi har også diskuteret det, i lyset af at eidfesten virkelig blev fejret med bulder og brag i Danmarks Radio.
Det var vi nogle stykker, der var temmelig kritiske over for.
Der synes jeg så bare at den tolerance og respekt, som man der viste over for muslimerne i Danmark, bliver betalt tilbage af nogle radikale muslimer, der åbenbart mener, at det er en krænkelse af deres tro, at der står et juletræ i Egedalsvænge.
Jeg synes, det er meget uhyggeligt, og jeg synes, at regeringen skulle komme op i gear og tage stilling til, hvad det faktisk er, der foregår, for det er slet ikke en ubetydelig sag.
Vi lever jo i et kristent land, og regeringen er ligesom vi politikere forpligtet på grundlovens § 4, ifølge hvilken staten skal understøtte den evangelisk-lutherske tro og den evangelisk-lutherske kirke og har en særlig forpligtelse over for det trossamfund – en særlig forpligtelse. Der vil jeg mene at regeringen i hvert fald skulle tage at komme op i omdrejninger med hensyn til at sikre, at de folk, der bor derude, faktisk kan få lov til at fejre jul.
Det synes jeg man skylder dem, og jeg synes ikke, at man kan leve med, at der er nogle muslimer i det kvarter, som simpelt hen bare vil have julen udryddet.
Havde man sagt det for 10 år siden, ville folk have grint ad en og tænkt, at det da var helt far out, og at det aldrig ville komme til at ske i Danmark.
Men det er faktisk det, der sker nu.
Manu Sareen (RV), 2012-11-14:
Tak for ordet, og tak for spørgsmålet.
Jeg bliver indledningsvis nødsaget til at nævne, at spørgsmålet efter min mening er en lille smule irrelevant i forhold til den sag, der har været diskuteret i pressen de sidste dage, og som har omhandlet et juletræ eller mangel på samme.
Spørgeren henviser så i samme omgang til grundlovens § 67, og jeg vil derfor understrege, at regeringen ikke finder, at den konkrete sag rejser spørgsmål i forhold til grundlovsbestemmelsen om religionsfrihed.
Spørgsmålet om beboerdemokrati i den almene sektor hører til under min kollega, ministeren for by, bolig og landdistrikter, og jeg har derfor kun et sporadisk kendskab til sagen fra omtalen i diverse medier.
Men jeg kan da fuldt ud tilslutte mig de udtalelser, som ministeren for by, bolig og landdistrikter er kommet med, og jeg vil da i den forbindelse særligt fremhæve, at afdelingsbestyrelsen efter den lovgivning, der gælder for den almene boligsektor, er i sin fulde ret til ved flertalsafgørelser at beslutte, at der i år ikke skal indkøbes et juletræ til foreningen.
Sådan er det jo med demokratiet, hvad enten man kan lide det eller ej.
Det er efter min mening en del af det at være med i et demokrati, at man selvfølgelig også tager hensyn til mindretallet.
Christian Langballe (DF), 2012-11-14:
Tak til formanden.
Jeg skal spørge ministeren: Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at danskerne frit kan fejre den kristne jul i kvarterer som Egedalsvænge uden at blive diskrimineret og undertrykt, jævnfør § 67 i grundloven om religionsfrihed?
Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at danskerne frit kan fejre den kristne jul i kvarterer som Egedalsvænge uden at blive diskrimineret og undertrykt, jf. § 67 i grundloven om religionsfrihed?
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-11-14:
Vil ministeren tage initiativ til, at der i boliglovgivningen ikke diskrimineres mellem personer med fysisk og personer med psykisk funktionsnedsættelse, der er afhængige af en servicehund?
Carsten Hansen (S), 2012-11-14:
Jeg tror, at fru Gitte Lillelund Bech godt ved, at når der kommer sådan en sag, skal man undersøge det ordentligt, for det ville være ringe, hvis man kom med en halv løsning og ikke havde fået alle lovformuleringer og bekendtgørelser med.
Jeg tror, at vi i dag skal glæde os over, at vi har haft en fælles interesse i det her.
Jeg har faktisk skubbet på adskillige gange over for mit embedsværk for at høre, hvornår der kom noget, således at det kunne sikres, at der hurtigst muligt ville komme en løsning – også på den konkrete sag – for jeg synes, den er et meget godt eksempel på det.
Jeg har ikke kendskab til andre sager om psykisk handicappede, men jeg er rigtig glad for, at vi nu har fået skabt en præcedens, som løfter den her opgave.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-11-14:
Dem skrev jeg også i den mail, jeg sendte over til ministeriet den 8. oktober.
Jeg håber bare, at de tilhørere, der har lyttet, så også er blevet klar over, hvad der findes af servicehundekoncepter osv. Så vil jeg bare sige, at jeg jo synes, det er rart, at det er blevet løst, og jeg er også meget glad for ministerens tilsagn om, at det bliver ændret alle de steder i boliglovgivningen, hvor det måtte fremgå, at det kun er folk med fysisk funktionsnedsættelse, som har adgang til at blive boende.
Så jeg er godt tilfreds med den løsning, der nu er kommet, om end det da kunne have været rart, hvis den allerede havde været der den 8. oktober, da hele sagen startede.
Carsten Hansen (S), 2012-11-14:
Nu tog jeg udgangspunkt i den konkrete sag, men det er da korrekt, at vi ligestiller mennesker med fysiske og psykiske handicap, uanset om de er krigsveteraner eller ej.
Det er vigtigt at få fastslået.
Så vil jeg godt tilføje, når jeg nu har mulighed for det – jeg synes ikke, jeg vil svare på spørgsmålet en gang til – at jeg ikke mener, at man kan fastsætte fuldstændig konkrete og håndfaste regler om, hvilken træning hunden skal have.
Det må afhænge af de konkrete behov hos den handicappede.
Der er i Danmark faktisk flere organisationer, der træner servicehunde, som er udvalgt til en bestemt handicapgruppe.
Når træningen er gennemført, udstyres den handicappede med billedlegitimation for sig selv og for hunden også, så man kan genkende den, og eventuelt også et diplom som dokumentation for træningen.
Det er bare for at sige, at der har været flere røster fremme, om man ikke kunne lave det ved visitering.
Jeg tror, at det afgørende i virkeligheden er, at man får en hund, når man har et anerkendt handicap, og at man ikke skal fastsætte håndfaste regler, for der kan være flere forskellige muligheder, som vi medlemmer af Folketinget – hvor kloge vi end er – ikke kan forudse.
Gitte Lillelund Bech (V), 2012-11-14:
Jeg har måske bare behov for en enkelt præcisering, for i det sidste svar, som ministeren gav på det forrige spørgsmål, sagde ministeren, at det selvfølgelig skulle være muligt for krigsveteraner – hvis de har en servicehund til rådighed og er psykisk såret – at beholde den servicehund og blive boende i deres lejlighed.
Men nu synes jeg alligevel, at der gik så lang tid, at der ligesom skulle presses lidt på, og derfor har jeg stillet mundtlige spørgsmål i salen i dag.
Jeg kan jo så i parentes overveje, om jeg skulle have stillet de mundtlige spørgsmål for 14 dage siden, for så kunne det være, at det var gået hurtigere.
Det, jeg bare skal jeg bede ministeren om at præcisere, er, at personer med fysisk og personer med psykisk funktionsnedsættelse, som begge har en servicehund, bliver sidestillet.
Carsten Hansen (S), 2012-11-14:
Jeg kan fornemme, at fru Gitte Lillelund Bech gerne vil have det svar, hun fik på det forrige spørgsmål, så jeg kan bare sige: Ja, det vil jeg.
Derudover kan jeg jo så oplyse, at jeg vil ændre i bekendtgørelsen om drift og udbud og afhændelse af friplejeboliger samtidig, for der gælder de samme bestemmelser, således at vi ligestiller mennesker med fysiske og psykiske handicap.
Jeg uddyber det selvfølgelig gerne en gang til.
Så det gør jeg gerne, hvis fru Gitte Lillelund Bech har behov for det.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-11-14:
Jeg tror ikke, jeg har konstateret, at EU nu bevæger sig i forskellige hastigheder, for Europa har igennem lang tid bevæget sig i forskellige hastigheder.
Man ser jo også i det daglige arbejde i EU, at vi bevæger os i forskellige hastigheder.
Og det, som jeg synes er vigtigt at holde fast i, er, at EU-politik jo også handler om, at man af og til skal give et helt konkret mandat til det, vi diskuterer løbende i EU.
Og i den sammenhæng forekommer det mig mest naturligt, at man diskuterer med dem, som rent faktisk giver mandatet.
Og det gør vi med de partier, som er såkaldte japartier.
Det er dem, vi ofte diskuterer tingene med, for det er dem, der giver os mandatet.
Det skal så også siges, at den seneste statistik viser, at Enhedslisten faktisk kun stemmer imod cirka halvdelen af de forhandlingsoplæg, som regeringen beder om.
Og jeg vil også godt kvittere for, at det er halvdelen.
Men det her med at få mandater hos nogle særlige partier i Folketinget har været tilfældet for skiftende regeringer i næsten 40 år, og jeg vil gå ud fra, at det også vil være sådan, så længe nejpartierne nu har den indstilling til EU, som de har.
Nikolaj Villumsen (EL), 2012-11-14:
Det er jo helt korrekt, at vi i Europaudvalget diskuterer det, der sker, med regeringens ministre og statsministeren.
Men jeg synes bare desværre, at der er en ret uhellig alliance, når det gælder EU-politikken.
Vi har en situation, hvor det er Venstre, Konservative, S, SF og De Radikale, der altid lægger linjen for, hvad Danmark skal.
Og jeg synes ærlig talt, at EU og Danmarks fremtid er for vigtig til ikke at diskutere med alle Folketingets partier.
Man skal ikke lade være med at tage en bred og åben folkelig debat om det.
Jeg var jo en af dem, der var rigtig positiv, da statsministeren anerkendte, at EU nu er i en situation, hvor man bevæger sig i flere hastigheder.
Og når EU bevæger sig i flere hastigheder, er det jo vigtigt at finde ud af, hvilken hastighed man selv bevæger sig med.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre statsministeren, om hun kunne åbne op for, at vi f.eks. bare i dag kunne starte med at diskutere, hvilken hastighed Danmark skal køre i, og om vi skal køre i samme retning som eurolandene.