runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Dalgaard (DF), 2010-06-10:
Virksomhederne producerer i dag alt det, de kan sælge.
Nu skal alle arbejde 12 minutter mere, og der kommer flere varer ud af det, hvem skal aftage dem?
At der kommer en øget vækst i samfundet, fordi vi arbejder 12 minutter mere, som automatisk vil medføre, at folk spiser flere pølser eller køber flere tv-apparater eller gør hvad som helst, er ren og skær sludder.
Det vil medføre, at den øgede produktion skal lægges på lager, hvorved omkostningerne for virksomhederne øges, og de får et dårligere udkomme.
Torben Hansen (S), 2010-06-10:
Jeg må sige til hr. Flemming Damgaard Larsen: Der er ikke nogen, der skal fyres.
Det, der jo også ligger i planen, er øgede offentlige investeringer i 2010 og 2011, der rent faktisk giver arbejdspladser.
Men det, jeg kan konstatere lige nu, er jo, at der rundtomkring i landets kommuner bliver fyret folk.
Der ryger lige nu tusindvis af pædagoger, skolelærere, sygeplejersker – dem, der udfører kernevelfærdsydelserne – og det må jo være, fordi regeringen ikke har kunnet levere varen og ikke kan sikre velfærden ude lokalt; det kan vi konstatere.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2010-06-10:
Jeg kan konstatere, at hr. Torben Hansen ikke ønsker at svare på spørgsmålet.
I hvert fald svarede hr. Torben Hansen ikke på spørgsmålet, men talte udenom igen.
Men vi bliver altså nødt til at have et helt konkret svar på, hvordan de 15 mia. kr. skal findes.
Det er, som om det her er en stor si.
Vi er nødt til at få at vide, hvordan Socialdemokraterne vil stoppe hullerne i sien.
Eller vil man bagefter som en tyv om natten komme med nogle forslag, som vi ikke kan få frem i dag, om, hvordan det skal finansieres? Vi må have at vide, hvordan de 15 mia. kr. skal findes.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-06-10:
Når der nu ikke er fundet de penge, der hører til, i satsreguleringen, når man ikke er helt klar på planen, hvad vil man så stille op, når jeg i dagens avis, i Århus Stiftstidende, kan konstatere, at fagbevægelsen er imod at arbejde 12 minutter mere om dagen, 1 uge mere på et år, at de siger nej til 38 timers arbejdsuge?
Man står som et arbejderparti, man føler, at ens egne folk går ind og falder en i ryggen, og jeg hører ordføreren sige: Vi sætter kaffe over, for vi vil snakke med fagbevægelsen.
Undskyld mig, hvem er det, man vil snakke med, når de siger, at de ikke vil være med?
Torben Hansen (S), 2010-06-10:
Jeg synes rent faktisk, at det citat er udtryk for demokrati i højeste potens, nemlig at vi jo netop sætter os ned med de uenigheder og de forskelligheder, der er, og at vi så diskuterer det derfra.
Det gør Socialdemokratiet, det tror jeg fagbevægelsen gør, det tror jeg også LO gør, og det tror jeg rent faktisk også at Venstre gør.
Når man eksempelvis ser på den diskussion, de har i den vestlige del af landet omkring sygehuse i udkantsområderne, så tror jeg også, man kan konstatere, at der er nogle uenigheder, og at de så sætter sig ned og får en snak om dem.
Der er vel det, der er hele ånden i demokratiet.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-06-10:
Men hr. Torben Hansen anviste jo ikke, hvordan han ville få regnskabet til at hænge sammen.
Pengene mangler, og nu får han også det problem, at han her står en fagbevægelse, som han selv siger han vil invitere til drøftelser, men som heller ikke vil være med.
Hvordan kan man forklare, at det ikke hænger sammen med pengene, og at fagbevægelsen ikke er med?
Så prøv lige at give en forklaring: Hvordan er det egentlig Socialdemokraterne ser at hele modellen skal hænge sammen?
Torben Hansen (S), 2010-06-10:
Det er jo lidt fantastisk, at man fra Venstres ordfører i den her sag, fru Anne-Mette Winther Christiansen, skal høre, at fagbevægelsen ikke er med.
Hvis fru Anne-Mette Winther Christiansen kan huske den 11. maj – det tror jeg det var – hvor »En Fair Løsning« blev lagt frem, vil hun også kunne huske, at der rent faktisk var opbakning hele vejen rundt.
Der kan selvfølgelig altid være nogle diskussioner – det vil der da være – det her er jo ikke på nogen som helst måde et etpartistyre.
Vi tager tingene i åben debat, vi kommer ikke med tingene om natten, og jeg tror da også, at Venstre hos sig har interne diskussioner, eksempelvis om Udkantsdanmark, og hvordan man for nuværende svigter dem.
Men vi tager det på den måde, at vi sætter os ned, og vi tager en drøftelse med de parter, der nu engang er, og jeg kan konstatere, at der den 11. maj var opbakning – bred opbakning – hele vejen rundt.
Det, der til gengæld ikke på nogen som helst måde var bred opbakning til, var den reduktion af dagpengeperioden, som Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance nu står bag.
Birgitte Josefsen (V), 2010-06-10:
Nu har debatten jo kørt et stykke tid, og jeg kan forstå, at det er meget, meget svært for Socialdemokratiets hovedordfører på arbejdsmarkedsområdet at svare på de spørgsmål, der bliver stillet,
så derfor vil jeg gerne stille et meget kort spørgsmål: Anerkender hr. Torben Hansen, at »En Fair Løsning« betyder, at der skal skabes 70.000 arbejdspladser mere?
Nu har hr. Torben Hansen, jeg ved ikke hvor mange gange, udtalt fra den her talerstol, at det forslag, der er forhandlet på plads om at få en dagpengeperiode på 2 år, er usympatisk.
Jeg synes, det er både uansvarligt og usympatisk, at et stort, stort oppositionsparti, der går ud og stjæler 1 uge af danskernes ferie hvert eneste år, og som har lagt en plan på bordet, ikke engang vil komme med et klart svar fra talerstolen på, hvor lang en sympatisk arbejdsløshedsperiode så er.
Det kan vi ikke få et svar på.
Vi kan heller ikke få et svar på, om »En Fair Løsning« betyder, at der skal skaffes flere arbejdspladser.
Jeg går ud fra, det er det, der skal ske, for hr. Torben Hansen har for kort tid siden stået her og sagt, at vi kommer til at mangle arbejdskraft.
Derfor kan jeg ikke forstå, hvor det usympatiske ligger i det, som regeringen står for.
Kan vi få et klart svar?
Og hvis ikke vi kan det, må jeg sige, at så er det hele fra Socialdemokratiet både uansvarligt og usympatisk.
Torben Hansen (S), 2010-06-10:
Jeg er sådan set ikke i tvivl om, at Venstres ordfører nok skal konkludere bagefter, så det passer ind i krammet, så det tager jeg sådan set meget roligt.
Det, som vi er meget optaget af i Socialdemokratiet, er rent faktisk, at vi kan se, at der er rigtig mange mennesker, der nu kommer i klemme.
Vi har haft deputationer inde fra det meste af landet, der har gjort opmærksom på, hvad det her kommer til at betyde for den enkelte familie.
Der vil være familier, der går fra hus og hjem.
Der vil være nogle, som måske kommer tidligere ud i langtidsledighed, bl.a. fordi man nu også går ind og skærer på voksenefteruddannelse og -videreuddannelse.
Man går ind og skærer på SVU’en, man går ind og skærer på det, der skal skabe vækst.
Det er det, som jeg synes er usympatisk, vil jeg sige til fru Birgitte Josefsen.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2010-06-10:
På baggrund af debatten her kan jeg konstatere, at Socialdemokraterne og SF's plan ligger fuldstændig smattet ud på vejen, fuldstændig smadret.
Der er hverken hoved eller hale i noget mere, og derfor bliver hr. Torben Hansen nødt til at svare, så befolkningen ved, hvad det handler om.
Og det nytter ikke noget, at man hele tiden bruger nogle plusord som moderne, trygt, åbent, ånden i demokratiet, den åbne debat osv.
Det er jo således, at der skal findes 15 mia. kr., ved at vi skal arbejde 1 uge mere om året, eller ved at vi f.eks. får 1 uges mindre ferie.
Men det holder jo ikke.
Betyder det nemlig ikke, at der er nogle, der skal fyres?
For man skal jo have løn, og det betyder, at der bliver større udgifter til det offentlige, højere skattetryk osv.
Hvem er det, der skal fyres?
Er det sygeplejersker, politibetjente eller lærere, eller hvem er det, der skal finansiere det her?
Torben Hansen (S), 2010-06-10:
Jeg får at vide, at planen ligger smattet ud på vejen; det er, lige før man kan se det for sig.
Det, jeg sådan set også kan se for mig ligge smattet ud på vejen, er Venstres sociale profil, De Konservatives sociale profil og støttepartiernes sociale profil.
For det, man jo netop gør med det her, er, at man sender tusindvis ud af dagpengesystemet og på kontanthjælp.
Det, man også gør med den her genopretningsplan, er, at man bokser hårdt til uddannelserne, altså det, der skal være med til at skabe vækst, det, der skal være med til at skabe fremtid herhjemme.
Det synes jeg faktisk står ganske klart, og det synes jeg er glimrende, men jeg synes bare, det er ærgerligt.
Det er ærgerligt for Danmark, at det skal komme så vidt, at man nu er begyndt at tage voksenefteruddannelsen og voksenvidereuddannelsen fra nogle af de grupper, der har allermest brug for det, og det er det, der ligger i regeringens genopretningsplan.
Det, der er den kæmpestore forskel på vores plan og regeringens plan, er, at regeringen vil spare sig ud af krisen, og at vi vil arbejde os ud af krisen og investere os ud af krisen.
Det, som regeringen gør med hele genopretningspakken, er jo netop at fjerne mange midler på voksenefteruddannelse og -videreuddannelse, på SVU’en, på universiteterne og på professionshøjskolerne, men det er ikke det, der gør Danmark klogere, og det er ikke det, der gearer Danmark til vækst.
Og vi vil gå den anden vej.
Det er også det, der fremgår klart, og det synes jeg er glimrende, for så har folk et valg: Vil vi arbejde og investere os ud af krisen, eller vil man forsøge at spare sig ud af den og save den gren over, som man selv sidder på?
Og det er det, som man er i gang med nu.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-06-10:
Det kunne hr. Torben Hansens parti måske bl.a. have gjort ved at være med i den aftale, der er lavet om at hjælpe de langtidsledige, som nogle af de andre partier jo har været med i sammen med regeringen, men det er så en anden side af sagen.
Jeg ved godt, at man ikke vil, men man bør jo stadig give svar.
Et er, at man ikke giver svar på de der 15 mia. kr., der mangler i S-SF-planen, men man må da i det mindste give svar på, hvad det er, man vil gøre på dagpengeområdet.
Hvad er de socialdemokratiske ønsker på dagpengeområdet, hvis man får magten efter næste valg?
De må da kunne siges.
Hvordan kan det være så slemt at skulle forkorte dagpengeperioden, når det er ren Nyruppolitik, der nu bliver gennemført?
Det her er jo at fortsætte den gode linje, som blev lagt under Poul Nyrup Rasmussen, hvor man forkortede dagpengeperioden, fordi man vidste og ved, at det hjælper til at sikre et øget arbejdsudbud, og det har vi brug for fremtiden.
Torben Hansen (S), 2010-06-10:
Socialdemokratiet har fortalt baglandet og de mange deputationer, der er kommet ind, hvad det er, der er konsekvensen af den her dagpengereform.
Det har vi gjort – som vi så den.
Det, vi så har oplevet, er, at dem, der er kommet ind, rent faktisk på nogle punkter har ladet virkeligheden, om man vil, overstråle det, som vi næsten kunne se var de værste konsekvenser, fordi de sidder derude med almindelige mennesker.
Praktikerne sidder med almindelige mennesker, Hansen, Pedersen, Sørensen og Jensen, og hvem det nu ellers er, som nu i løbet af kort tid må opleve, at de på baggrund af det her mister deres forsørgelsesgrundlag.
Derfor synes jeg, det er glimrende, at de har været herinde, og det, som jeg synes er det væsentligste lige nu og her, er, hvordan vi kan forhindre, at så mange tusinde mennesker vil falde ud af dagpengesystemet.
Eigil Andersen (SF), 2010-06-10:
Nu skal Venstre være meget opmærksom på, at antallet af aktiverede i Danmark er steget, og at antallet af aktiverede ikke tæller med i arbejdsløshedstallet.
I 1990'erne var der en stigende konjunktur, som gjorde, at der blev skabt 100.000 job i løbet af en forholdsvis kort periode; det er vi slet ikke inde i på nuværende tidspunkt.
Og det, der her bliver betegnet som en gigantisk pakke for langtidsledige, indeholder bl.a. nogle uddannelseselementer, som af kommunerne ikke er blevet brugt over for de ufaglærte.
Nu giver man så bedre mulighed for, at andre også kan uddanne sig.
Men der er desværre ikke udsigt til, at de vil blive anvendt af kommunerne, og i øvrigt er der ingen garanti for, at man som arbejdsløs bliver reddet fra at ryge ud af dagpengesystemet.
Og der er ikke nogen jobgaranti eller noget som helst.
Så mit spørgsmål er stadig væk: Hvorfor vil Venstre som et meget asocialt parti absolut tvinge folk ud i stor fattigdom efter en dagpengeperiode på 2 år?
Og hvad er det, Venstre har tænkt sig at gøre for at hjælpe de mennesker, som man tvinger til at leve af 0,0 kr., hvad ingen som sagt kan?
Ulla Tørnæs (V), 2010-06-10:
Så kom der godt nok mange uhyrlige påstande her i anden ombæring.
Hr. Eigil Andersen siger, at man ikke kan sammenligne det, der sker nu, med, hvad der skete i 1990'erne.
Lad mig bare minde om, at da man sidst afkortede dagpengeperioden, var ledigheden altså betydelig højere, end den er på nuværende tidspunkt.
For mig og for Venstre handler det om at sikre, at ledige kommer tilbage på arbejdsmarkedet, og at ledige opholder sig så kort tid som overhovedet muligt i dagpengesystemet.
Det handler den aktive arbejdsmarkedspolitik om, og derfor viser al erfaring jo også – det har hr. Eigil Andersen også hørt gang på gang undervejs i udvalgsbehandlingen – at der absolut ikke er forventninger om, at flere end det, vi oplever i øjeblikket, vil komme på kontanthjælp.
Det er der svaret på i adskillige skriftlige spørgsmål, som er stillet til ministeren.
Lad mig bare henvise til svaret på spørgsmål 27. Deraf fremgår det sådan set klart, hvad den talmæssige baggrund for det, jeg står og siger her, er.
Line Barfod (EL), 2010-06-10:
Jeg kan godt forstå, at Venstres ordfører prøver at benægte det, der står i lovforslaget, om, hvor mange der kommer på kontanthjælp, men det står altså klokkeklart i lovforslagets bemærkninger at man forventer en stigning i udgiften til kontanthjælp på 1,3 mia. kr. Det er altså flere tusinde mennesker, som man forventer kommer på kontanthjælp.
Det fremgår også af flere af de svar, vi har fået, at når der kommer personer på kontanthjælp, vurderer man, at så er der to tredjedele flere, der så kommer ud uden indkomst overhovedet, fordi de er gift, eller fordi de har en bolig med lidt friværdi i og derfor ikke kan få kontanthjælp.
Så der er altså ganske mange mennesker, som regeringen regner med fremover vil få en voldsom social nedtur.
Men det, som vi mangler at få at vide fra regeringens side, er helt konkret, hvad det er for nogle job, man forestiller sig de her mennesker skal have – ikke alle mulige økonomiberegninger, men helt konkret: Hvilke job forestiller man sig de her mennesker skal have?
Ulla Tørnæs (V), 2010-06-10:
Ja, så hørte vi igen den med bemærkningerne til lovforslaget.
Det var også fremme under førstebehandlingen, og vi har også været omkring det adskillige gange i udvalgsbehandlingen, herunder også i Det Politisk-Økonomiske Udvalg, hvor finansministeren blev foreholdt det spørgsmål, som fru Line Barfod her stiller igen.
Da taletiden er begrænset, lad mig så blot henvise til svaret på spørgsmål 38.
Spørgsmålet er måske oven i købet stillet af fru Line Barfod selv.
Så hvis fru Line Barfod gjorde sig den anstrengelse at læse ministerens svar, ville fru Line Barfod vide, at det er fuldstændig sædvanlig praksis at beskrive noget i bemærkningerne på den måde, som det er gjort på i L 222.
Det gjorde man, da man lavede velfærdsaftalen i 2006, og man gjorde det også, da man ændrede dagpengeperioden tilbage i 1998.
Det er der ikke noget usædvanligt i.
Det er en praksis, som er blevet fulgt, også af tidligere regeringer, jævnfør det, at man også gjorde det tilbage 1998.
Line Barfod (EL), 2010-06-10:
Jeg læser de svar, jeg får, men jeg tillader mig nu at holde fast i, at de bemærkninger, der kommer fra ministeren til et lovforslag, er de bemærkninger, der ligger til grund for Folketingets behandling af lovforslaget, og det, vi må tage udgangspunkt i.
Der står altså, at man regner med en ekstraudgift på 1,3 mia. kr.
Så har man alle mulige luftige forventninger i diverse ministersvar om, at folk vil ændre adfærd.
Men det, man regner med i tallene, er 1,3 mia. kr., altså flere tusinde mennesker ekstra på kontanthjælp og endnu flere tusind mennesker helt uden indkomst.
Når man siger, at der pludselig vil komme 13.000 flere job, hvad er det så for nogle job?
Hvad er det for nogle opgaver, de mennesker skal ud at løse?
Vi har set, at regeringen giver statsstøtte til landbruget for at flytte slagteriarbejdet ud af landet ned til Tyskland, hvor rumænske kolonnearbejdere udfører det arbejde for 20-30 kr. i timen.
Ulla Tørnæs (V), 2010-06-10:
Jeg tager det sådan set som en selvfølge, at fru Line Barfod læser svarene på de spørgsmål, hun stiller.
Men nu fremgår det jo ikke af den måde, vi arbejder på, om det netop er fru Line Barfod, der har stillet spørgsmål 38, og derfor ville jeg bare for en sikkerheds skyld gøre fru Line Barfod opmærksom på, hvad det er, ministeren svarer.
Jeg svarede sådan set også hr. Torben Hansen på, hvad det er for en udfordring, vi står over for, når vi ser på den demografiske udvikling i det danske samfund.
Det er velkendt, at vi kommer til at mangle både hjerner og hænder generelt i det danske samfund, og derfor er der god grund til, at vi netop nu tager fat på en ændring af dagpengesystemet, sådan at vi fremtidssikrer vores dagpengesystem, så vi gennem dagpengesystemet bidrager til at udvide arbejdsstyrken, og det gør vi som sagt med 13.000 fuldtidspersoner.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-06-10:
Tak for det.
Da man kiggede på det her, allerførste gang regeringen tog det frem, så tænkte man ved sig selv: Hvorfor søren gør de det med den usikkerhed omkring ledigheden, med den krise vi har gang i?
Det var da fuldstændig tåbeligt.
Det var det første, man tænkte ved sig selv.
Og så fik vi jo mulighed for at komme i samråd, og så hørte vi ministeren sige: Udviklingen er i gang, det går godt nu, og det viser bare, at vi er på forkant.
Folk bliver også mere jobsøgende, sagde ministeren, ved at vi forkorter dagpengeperioden.
Så er jeg nødt til at spørge Venstres ordfører, hvorfor man gør det her.
Er det simpelt hen en besparelse, eller er det simpelt hen bare, fordi man tror, at det skaber flere job, nogle job, der ikke er der, og nogle job man ikke aner og heller ikke kan forklare hvor er?
Flere har spurgt, men har overhovedet ikke fået svar på, hvad det er for nogle job.
Ulla Tørnæs (V), 2010-06-10:
Hr. Leif Lahn Jensen spørger, hvorfor regeringen dog gør dette.
Vi bidrager med en konkret besparelse til genopretning af dansk økonomi her og nu ved at afkorte dagpengeperioden fra 4 til 2 år.
Det er der overhovedet ikke lagt skjul på.
Jeg vil så bare sige til hr. Leif Lahn Jensen og for den sags skyld også til Socialdemokraterne, at det undrer mig, at Socialdemokraterne bliver ved med at spørge ind til det her med, hvad det så er for job, og hvad det så er, folk i virkeligheden skal tage fat på, al den stund Socialdemokraterne jo selv har foreslået, at vi skal udvide arbejdsstyrken, ikke gennem en afkortning af dagpengeperioden, som er det, vi har indflydelse på her i Folketinget og kan beslutte i Folketinget, nej, men ved at sige til alle, at vi nu skal arbejde 1 uge mere om året.
Det bidrager jo også til udvidelsen af arbejdsstyrken, så hvad er det for job, man da skal ud og finde, når vi jo alle sammen skal arbejde 1 uge mere?
Det synes jeg er et relevant spørgsmål at få svar på.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-06-10:
Forskellen på oppositionen og de borgerlige er, at alle de gæve folk, der har været fra hele landet i deputationer, der har været folk fra fagbevægelsen, der har været arbejdsløse, alle dem, som virkelig kom og fortalte deres sande historie, dem lyttede vi til.
Der er ingen job derude, vi søger og vi søger, men vi kan ikke få nogen job.
Ordrebøgerne i bygge- og anlæg er fuldstændig tomme, og vi kan ikke få nogen uddannelse.
Det går bare rigtig, rigtig dårligt, og det ender med, at vi ikke får dagpenge, det ender med, at vi heller ikke kan få kontanthjælp.
Så jeg er nødt til at spørge, da man ikke har lyttet til alle de deputationer, alle de folk, der virkelig har rejst så langt for at fortælle en historie: Er Venstre fuldstændig ligeglad med alle de her, eller laver man simpelt hen bare et stort indgreb på grund af en masse tal og på grund af en masse gætterier?
Er man fuldstændig ligeglad med de her skæbner?
Ulla Tørnæs (V), 2010-06-10:
Nej, bestemt ikke.
Og det er jo netop derfor, vi har lavet en gigantisk satsning for at sikre, at de ledige får bedre muligheder for at blive opkvalificeret og uddanne sig med henblik på at kunne vende tilbage til arbejdsmarkedet.
Det er ikke noget mål i sig selv for os, at man skal være 4 år i passiv forsørgelse på dagpenge, nej, målet for os er, at man så hurtigt som overhovedet muligt kommer tilbage på arbejdsmarkedet, og det har vi skabt bedre vilkår for gennem den langtidsledighedspakke, som vi har lavet aftale med Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre og Liberal Alliance om.
Så jo, vil jeg sige til hr. Leif Lahn Jensen, vi har lyttet til rigtig mange af de synspunkter, der bliver fremført, og i deputationerne nævnte de jo gang på gang behovet for øget adgang til uddannelse.
Det har vi skabt, det vil træde i kraft i løbet af meget kort tid.
Det første træder i kraft fra august og frem.
Nu påstår hr. Eigil Andersen, at de arbejdsløse bliver fattigere, ved at vi afkorter dagpengeperioden.
Jamen det bringer mig til at spørge SF's ordfører: Skete det, da man afkortede dagpengeperioden først i 1994 og siden hen i 1998?
Jeg vil gerne se belæg for den påstand, for det mener jeg bestemt ikke har noget på sig, overhovedet ikke.
Hr. Eigil Andersen spørger så, hvad Venstre vil gøre.
I min begrænsede taletid nævnte jeg den gigantiske indsats, som vi vil gennemføre over for langtidsledige.
Vi vil bekæmpe og forebygge langtidsledighed gennem en pakke, som vi har aftalt sammen med Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Liberal Alliance.
Den indeholder syv elementer, og jeg mener helt klart at vide, at hr. Eigil Andersen intet har imod indholdet i de syv elementer, for det er alt sammen noget, der vil gøre det bedre for langtidsledige med hensyn til at komme i beskæftigelse, i og med at det handler om uddannelse og opkvalificering af ledige med henblik på at vende tilbage til job.
Eigil Andersen (SF), 2010-06-10:
Det eneste, man kan være helt sikker på med den her afkortning af dagpengeperioden fra 4 år til 2 år, er, at arbejdsløse bliver fattigere.
Det er det eneste, der står helt fast.
Man tager det sidste fra arbejdsløse.
De har mistet jobbet, de har mistet fællesskabet med kollegaerne, de er gået væsentlig ned i indtægt – ofte 40 eller 50 pct. ned i indtægt –
og nu vil man så også tage dagpengene fra dem, så de i mange tilfælde havner på 0,0 kr. Det kan man jo ikke leve af, det er soleklart.
Derfor er mit spørgsmål til Venstres ordfører: Hvad er det, man fra Venstres side vil gøre for de mennesker, som man nu tvinger til at havne på en indtægt på 0,0 kr., altså i stor fattigdom?
Frank Aaen (EL), 2010-06-10:
Nu har vi jo flere gange fremlagt tal for, hvor mange der er uden for arbejdsmarkedet, som kunne sikres en plads på arbejdsmarkedet, hvis man sørgede for at uddanne dem, og det ville betyde mindre stress på arbejdet, mindre nedslidning og et bedre arbejdsmiljø.
For det største problem, vi har, er i virkeligheden: Kommer vi nogen sinde til at mangle arbejdskraft i det her land?
Bliver vi så ved med at have 800.000 parkeret uden for arbejdsmarkedet helt permanent, og bliver vi ved med at skubbe nye grupper ud i udstødning?
Det, der er brug for, er jo ikke at udstøde folk fra arbejdsmarkedet, for det vil det her jo også gøre, det ved vi, det kan vi jo se på de tal, vi har fået fra regeringen, altså at det her betyder, at f.eks. 10.000 mennesker ryger på kontanthjælp.
Men igen: Hvilket belæg er der, bare sådan rent fornuftsmæssigt, for, at flere ansøgere medfører flere arbejdspladser?