Kristian Jensen (V), 2009-05-26:
Allerførst vil jeg, angående hvem der har kompetencen på partikelfilterområdet, sige til hr. Klaus Hækkerup, at det er sådan, at kompetencen godt kan udlægges direkte til Færdselsstyrelsen, men det er stadig væk transportministeren, der har legalitetskontrollen.
Med hensyn til hvilket niveau partikelfiltrene skal have er det et spørgsmål om en afvejning mellem effektivitet og pris.
Det smitter også af på det tredje spørgsmål.
Jeg tror, at man på det her tidspunkt, hvor markedet for eftermontering af partikelfiltre ikke er særlig stort i Danmark, godt kan finde eksempler på prisniveauer, som vil være væsentlig højere, end når markedet bliver udbredt.
Det er min klare opfattelse, at der med en afgift på 1.000 kr. årligt vil være en større tilskyndelse til at eftermontere partikelfiltre.
Vi vil altså få et større marked og dermed også et fald i prisniveauet.
Det er - efter hukommelsen - de erfaringer, man har gjort sig i f.eks. Tyskland, da man dengang indførte kravet om en eftermontering af partikelfiltre.
I forhold til hvor lang tid man så skal eje en bil for at have en interesse i at påsætte partikelfiltre skal man huske på, at det vil være muligt at få en højere salgspris, når den køber, der skal overtage bilen, ikke vil blive ramt af den kommende afgift vedrørende mangel på partikelfiltre, og derfor tror jeg på, at der også vil være en ejermæssig interesse i at få påført partikelfiltrene hurtigst muligt.
I forhold til industrigasserne er det sådan, at vi meget gerne vil arbejde for en udfasning af industrigasser på internationalt niveau.
Derfor vil vi i forbindelse med Miljøstyrelsen og svaret på bilag 15 hvis jeg husker rigtigt - gerne vende tilbage med det efter klimakonferencen i december, fordi vi har en tiltro til og forventning om, at man på klimakonferencen kan få taget det her spørgsmål op og få lavet en fælles international dialog om, hvornår og hvorledes man kan få udfaset de industrigasser, der er.
Der er endda tilladt en fortsættelse af brugen af industrigasserne, fordi der simpelt hen ikke findes brugbare alternativer i dag.
Det eneste eksempel, jeg kan huske fra gennemlæsningen af de mange bilag, er en industrigas, der hedder SF, faktisk SF6, som man bruger som afbrydere i højspændingsværker.
Hvis man vil lave det tilstrækkeligt sikkerhedsmæssigt, har man ikke noget andet valg end at bruge industrigassen SF6.
Og hvis vi pålagde en afgift, der var på maksimum, ville den simpelt hen blive prohibitiv, og det ville være imod de internationale regler om fri varetransport.
Men for de mest aggressive industrigasser gælder det, at der er et loft over, hvor meget afgiften kan være på.
Men det er altså et loft, som har sin begrundelse i, at når der findes alternativer, skal vi arbejde for en udfasning af retten til at bruge dem og ikke for et højere afgiftsniveau.
Så længe der er en situation, hvor der ingen alternativer er, tilsiger de internationale spilleregler vedrørende handelshindringer, at vi ikke må lægge en prohibitiv afgift på en sådan industrigas.
Jeg mener også, at det er uddybet i svaret på spørgsmål 15 og igen i svaret på spørgsmål 18. I forhold til det spørgsmål, som også hr. Niels Helveg Petersen rejste vedrørende grænsehandel, er det sådan, at vi i Skatteministeriet har opsamlet en lang række erfaringer vedrørende grænsehandelen, med hensyn til hvorledes danskerne reagerer i forbindelse med grænsehandelen og det påvirker den, når afgiftssystemerne ændrer sig.
Det har vi udgivet en stribe større grænsehandelsrapporter om baseret på vores daværende viden, baseret på vores undersøgelser og brugerbesvarelser, på kilder fra Danmarks Statistik og andre kilder, der har været, og så har vi nøje fulgt, hvilke virkninger de ændringer har forårsaget.
Derfor kan det godt være, at man i en enkelt situation kan spørge, om en forskel på en enkelt krone virkelig kan give en stor effekt.
Man må bare sige, at vi i grænsehandelsrapporterne har kunnet påvise, at selv små bevægelser i opadgående og nedadgående retning påvirker danskernes adfærd på det her område.
Når vi vælger at halvere afgiften, er det, fordi vi på daværende niveau både får et provenu ind og også får stoppet den flaskefidus, der er, ved at man kan eksportere flasker med godtgørelse, som bagefter bliver hentet hjem af danske forbrugere, der i deres kørsel frem og tilbage over grænsen jo ikke stopper op for at lave en afregning af et flaskegebyr, når man kommer ind i landet med flasker.
Dermed er der en omkostning for statskassen, ved at man så at sige eksporterer med støtte, men importerer uden afgift.
Det er sådan, at vi forventer, at det her vil betyde visse ændringer i forhold til flaskegenbruget, men ikke i forhold til, at man nyttiggør flasker.
Det skal blot ske igennem omsmeltning på f.eks. det, der tidligere hed Holmegaard Glasværk, så der er mulighed for at lave en omsmeltning i Danmark.
Hr. Niels Helveg Petersen har måske ret i, at vi ikke har set det sidste af det her lovkompleks.
Så vi vil vende tilbage til f.eks. spørgsmålet om indførelsen af en fedtafgift eller til de dele, der har med kørselsafgift på lastbiler osv. at gøre, så jeg kan love Skatteudvalgets medlemmer, at vi kommer til at se forårspakken igen til efteråret. Men det er nu mit indtryk, at der af Skatteministeriets ansatte, de mange høringspartnere og Folketingets Lovsekretariat er blevet udført et ganske stort stykke arbejde for at sikre en så høj grad af præcision i lovarbejdet som overhovedet muligt.
Derfor forventer jeg ikke, at der som hr. Niels Helveg Petersen var inde på - vil være en alenlang liste af ting, der skal fejes op til efteråret.
Men vi kommer til at se andre dele af forårspakken, når vi vender tilbage i den nye folketingssamling.
Endelig skal jeg ikke gøre diskussionen med hr. Thomas Jensen særlig lang, for vi har haft den ved førstebehandlingen.
Hr. Thomas Jensen bytter rundt på et løfte, der er afgivet vedrørende huslejereguleringen, og et spørgsmål om, hvorvidt der kan være en ændring i momsfritagelsen eller ej.
Det løfte, som den daværende statsminister og formand for Venstre afgav i valgkampen, vedrørte ændringer af huslejereguleringen, og det har regeringen som bekendt ingen planer om at ændre på.