runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-10-09:
Nu skal jeg jo ikke tage fra hr. Finn Sørensen at blive lidt mildere, sådan som dagen glider hen og bliver aften, og jeg skal meget gerne genlæse det konkrete citat, når det kommer på skrift.
Det skal såmænd ikke skille os ad.
I forhold til den her vækst er det så en misforståelse, når nogle render rundt og tror, at Enhedslistens økonomiske politik frem til 2020 bygger på, at den offentlige sektor – det var sådan, jeg forstod hr. Finn Sørensen tidligere i dag; der kan jeg jo også have taget fejl – i hvert fald som minimum skal vokse med det samme som den almindelige velstandsudvikling i samfundet?
Altså, at den offentlige sektor som minimum – sådan forstod jeg det i eftermiddags – skal vokse med det samme, som velstanden vokser i Danmark.
Jeg tror, at det, der er lagt ind i 2020-vurderingerne, er 1,8 pct. eller 1,9 pct. i snit, og hvis det er det, så skal den offentlige sektor vokse med det samme.
Så ville det jo bare betyde, at man, hvis man brugte de penge på at ansætte folk, så kunne ansætte – er det fuldstændig forkert antaget?
– noget med 60.000-65.000 flere i den offentlige sektor frem til 2020 end det, regeringen forestiller sig.
Det er bare for at prøve at finde ud af, hvad spændvidden egentlig er mellem det, Enhedslisten ønsker skal føres af økonomisk politik i Danmark de kommende år, og det, regeringen ønsker at føre af økonomisk politik.
Jens Joel (S), 2014-10-09:
Jeg kan forstå, at De Konservative nu vil skrotte planloven, og at man vil have en anden.
Så spørger jeg bare: Hvad skal der stå i den?
Lene Espersen (KF), 2014-10-09:
Jamen det er jo til diskussion.
Vi mener simpelt hen, at vi skal starte helt forfra og få nogle folk til at arbejde med et forslag, der giver kommunerne nogle større friheder til at sikre en dynamisk udvikling af lokalmiljøet, samtidig med at det sker på en bæredygtig måde.
Jeg vil sige til hr. Jens Joel, at det er mig fuldstændig ubegribeligt, at man kan have nogle regler, der betyder, at i én butik kan man sælge sutteflasker og i en anden kan man ikke.
Så er planloven simpelt hen gået for vidt.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-10-09:
Kære Folketing og kære statsminister.
Mens vi har siddet her og diskuteret i aften, har mange demonstreret udenfor og krævet støtte til Kobani.
I Kobani kæmper kurdere og arabere, kristne og muslimer en samlet, men meget ensom kamp mod ekstremisterne fra ISIL.
Siden befolkningen i de her områder smed Assadregimet på porten for 3 år siden, har man dannet et mangfoldigt, sekulært selvstyre, et demokrati, der ikke bare inkluderer den kurdiske majoritetsbefolkning i området, men også araberne, de kristne og andre minoriteter.
Nu står denne befolkning over for en massakre, og Danmark hjælper ikke Kobani.
I over 3 uger har ISIL med tunge våben angrebet Kobani, i 3 uger har verden set til.
De amerikanske luftbombardementer er ikke nok.
Det siger amerikanerne selv i deres egne udmeldinger.
Og kurderne råber fortvivlet på hjælp efter de våben og den ammunition, der kan stoppe ISIL.
De kurdiske, kristne og arabiske styrker i det her område har kæmpet mod og bekæmpet ISIL i årevis, men de mangler de panserværnsraketter, som skal til for at ødelægge de tanks, der lige nu ruller frem og kæmper i gaderne i Kobani.
Det har vi fra Enhedslistens side foreslået at Danmark skulle hjælpe med til.
Senest har SF meldt ud, at de bakker op.
Vi så et samlet Folketing beslutte, at der skulle sendes våben til kurderne i Nordirak, men i forhold til det nordlige Syrien er det blevet afvist.
De kurdere i Nordirak, som vi her i Folketinget har vedtaget at støtte med våben, har meldt ud, at de er parate til at sende deres soldater til Kobani for at hjælpe.
De har anmodet Tyrkiet om lov til at transportere deres styrker igennem Tyrkiet, men Tyrkiet har tilsyneladende nægtet dem denne adgang.
Den tyrkiske præsident, Erdogan, ser altså hellere, at det demokratiske og mangfoldige selvstyre i det nordlige Syrien knuses, end at ISIL bekæmpes.
Men det er ikke i Danmarks interesse, at Kobani falder.
Det er ikke i Danmarks interesse, at den demokratiske modstand mod ISIL knuses.
Statsministeren åbnede Folketinget tirsdags med at sige, at hvis vi ikke handler over for ISIL, så dukker vi os.
Men hvorfor dukker statsministeren sig for ISIL's fremrykning i Kobani?
FN har opfordret til, at alle, der kan gøre noget, skal gøre noget for at beskytte civilbefolkningen i byen.
Men hvorfor gør Danmark ingenting for at hjælpe de civile i byen Kobani?
Jeg synes, det er en ubærlig tanke.
Jeg vil indtrængende bede Folketingets medlemmer om at arbejde for, at kurderne i Kobani får de våben og den ammunition, de har brug for; opfordre Folketinget til at lægge pres på Tyrkiet; opfordre Folketinget til ikke at dukke sig, men at rejse sig til støtte for de demokratiske kræfter i Kobani, der lige nu kæmper imod ekstremisterne fra ISIL.
Lene Espersen (KF), 2014-10-09:
Det, der jo er vores meget store bekymring, er faktisk, at der er meget af det, som vi så smukt benævner Vandkantsdanmark, der dør ud, hvis man ikke giver mulighed for udvikling.
Jeg vil gerne sige her, at jeg synes, det er rigtig godt, at hr. Per Clausen stillede mig det indledende spørgsmål om store butikscentre osv.
Vi ønsker ikke at plastre hele Danmark til med dem, men vi kan bare se, at der er for mange eksempler – vores partiformand kom med en stribe på vores landsråd; jeg kræver ikke, at Folketinget har fulgt med i hele landsrådet – på, at vi laver spændetrøjer, og vi gør det især i de områder, der har mest brug for udvikling.
Per Clausen (EL), 2014-10-09:
Det er jeg jo meget glad for.
Men hvad er det så konkret, der skal laves om på det her område?
Man skal på den ene side løse dette væsentlige problem med, hvad man kan købe i to forskellige butikker i Odense, og samtidig skal man på den anden side sikre det vel mindst lige så væsentlige hensyn, nemlig at vi beskytter butikkerne i de mindre byer.
Fru Lene Espersen ved lige så godt som jeg, at der er rigtig mange steder, hvor de gerne vil have en stor butik, fordi de gerne ville kunne konkurrere med en anden stor by, også selv om de godt ved, at det fører til, at de små butikker i kommunen risikerer at lukke.
Det kender vi fra fru Lene Espersens gamle hjemkommune, Hjørring, og kommunens forhold til Hirtshals.
Altså, hvordan vil fru Lene Espersen sikre, at begge behov bliver tilgodeset?
Dengang var Det Konservative Folkeparti meget optaget af, at man skulle sikre, at der også er mulighed for at have butikker i de små byer.
Der opfattede man faktisk planloven som en beskyttelse.
Lene Espersen (KF), 2014-10-09:
Nu har vi tilladt os at sige, at vi ikke mener, at al lovgivning herinde skal være hældt over med beton og aldrig kunne laves om.
Det her er et område, hvor vi faktisk tror vi har behov for at gentænke det hele.
Det, at vi kræver lovgivning, er jo sådan set også et signal om, at det hele ikke skal være det vilde vest, men der er alt for mange restriktioner i den måde, vores lovgivning i dag bliver administreret på.
Det virker altså på mig fuldstændig vanvittigt, at vi har fået en lovgivning, der lægger så mange begrænsninger på, hvad folk selv kan få lov til at gøre, uden at det generer vores skønne og smukke natur.
Jens Joel (S), 2014-10-09:
Hvordan ønsker Det Konservative Folkeparti, som jeg forstår er meget stolt af sin grønne profil, at sikre naturen i den planlov, som man ikke vil sige noget om hvad der skal stå i?
Maja Panduro (S), 2014-10-09:
Det, vi vil, er at lytte til de mennesker, som vi i fællesskab har spurgt, og som vi har stillet den opgave minutiøst at gennemgå vores dagpengesystem, som trods alt er relativt gammelt og også sådan rimelig omfattende på mange måder, og så komme med forslag til os om, hvordan vi kan gøre det bedre.
Jeg tror på – og det gør de folk, der sidder i kommissionen, bl.a. parterne på arbejdsmarkedet, heldigvis også – at vi rent faktisk kan indrette vores dagpengesystem på en bedre måde, end vi gør i dag.
Det afspejler sig på en måde ikke bare i, at vi netop stemte imod dagpengereformen dengang, hvor den blev lavet, men jo også i, at vi indtil nu har brugt 3,3 mia. kr. på at afbøde faldet, på at holde hånden under de mennesker, som ville være blevet ramt af hr. Kristian Thulesen Dahls meget brutale dagpengereform.
Hvor er det godt, at vi i fællesskab har kunnet tage ansvar for at løfte dem.
Det tror og håber jeg at hr. Jonas Dahl også glæder sig over.
Det gør jeg i hvert fald, for sandheden er jo, at havde det stået til hr. Kristian Thulesen Dahl, som opfandt den dagpengereform, som blev indført, så havde mange af de her mennesker haft 0 kr.
Dem har vi sikret en forsørgelse.
Jonas Dahl (SF), 2014-10-09:
Med al respekt, 60.000 danskere står til at falde ud af dagpengesystemet inden udgangen af 2015, og så kaldes det frisk gerne at ville adressere det spørgsmål.
Jeg synes, det er en lidt kæk bemærkning, fru Maja Panduro slynger ud her sidst på aftenen, og hvis hun endelig skal citere mig, må hun i det mindste gøre det fuldt ud.
For det her drejer sig bl.a. også om den arbejdsmarkedsydelse, som vi fra SF's side nu foreslår gøres permanent.
Det var sådan set noget af det, vi fra SF's side var glade for vi fik kæmpet igennem i regeringen, så lad os da tage fat på den del.
Det er jo faktisk også vores oplæg til regeringen i finanslovsforhandlingerne at permanentgøre arbejdsmarkedsydelsen.
Men jeg mangler stadig væk et klart svar fra Socialdemokraterne på, hvad det er, Socialdemokraterne forestiller sig.
Er det en længere dagpengeperiode, altså f.eks. en permanentgørelse af arbejdsmarkedsydelsen?
Er det en kortere genoptjeningsperiode?
Hvad er det, Socialdemokraterne regner med at vi kan gennemføre efter et valg?
Det er dog immer væk interessant, hvis Socialdemokraterne har lyst til at sidde i regering efter et valg – og det går jeg ud fra de gerne vil – hvad det så er for en politik, de vil gå til valg på.
Vi kan læse i pressen, at man gerne vil fortælle det inden et valg, men er det så ikke også rimeligt at fortælle os det her i dag?
Inger Støjberg (V), 2014-10-09:
Jeg vil gerne spørge lidt til udlændingepolitikken, for der kan ikke være meget tvivl om, at det sejler fuldstændig.
Det vælter ind med asylansøgere, regeringen opjusterer forventningerne hele tiden – først var det 7.500 asylansøgere, man forventede, så blev det 10.000, og så lige pludselig forleden dag fordoblede regeringen skønnet over, hvor mange asylansøgere vi får til Danmark.
Det fik så statsministeren til at annoncere i åbningstalen, at der ville komme et indgreb i familiesammenføringsreglerne, og man måtte ligesom forstå, at det var meget påtrængende, hvilket vi enige i i Venstre.
Så kan det jo selvfølgelig undre noget, at det lader vente på sig; det bliver jo formodentlig ikke vedtaget på den her side af jul.
Det er det ene.
Så det, der kommer, er alt for sent og alt for lidt.
Men i dag er der så også blevet sat spørgsmålstegn ved, hvad det egentlig er, vi kan forvente af det indgreb i familiesammenføringsreglerne, der kommer.
For hvis man hører på justitsministeren, er det et forslag om noget, der skal være permanent, altså det er noget, der skal fortsætte, men hvis man hører på Det Radikale Venstre, er det noget midlertidigt.
Altså, mine pædagogiske evner rækker simpelt hen ikke til at mægle og finde ud af det her, så nu må statsministeren ligesom prøve at gribe ind, fordi det er trods alt statsministeren, der bestemmer.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-10-09:
Jeg har lagt mærke til den her tendens hos Venstre, at vi hvis vi foreslår eller gør noget, der er godt, så er det faktisk Venstres egen politik.
Sådan er det så også blevet med den her stramning i forhold til asylansøgere.
Hvis vi skal være helt ærlige: Når vi kigger på, hvad Venstre egentlig foreslog, da de kom med deres udlændingeudspil her efter sommerferien, må vi konstatere, at der jo ikke var noget om det her.
Der var ikke nogen forslag om, at man skulle stramme op i forhold til opholdstilladelse eller familiesammenføringer.
Så jeg er da glad for, at Venstre vil støtte, men bare så vi har det helt på rene: Venstre har ikke selv foreslået det.
Og det store udlændingeudspil, som Venstre selv kom med, handlede mere om, hvordan man kunne få flere udlændinge hertil, hvilket ville sætte gang i noget social dumping, end om, hvordan man skulle stramme asylreglerne.
Det er bare, så vi har det på det rene.
I forhold til det her med, hvornår loven kommer, vil jeg sige, at jeg synes, det er underligt, at man ikke ønsker en grundig behandling.
Men jeg kan godt love, at vi kommer med den så hurtigt, vi overhovedet kan, og loven skal revideres om 3 år – det står der også i lovprogrammet, så man kan bare kigge i lovprogrammet se, hvad der står der.
Inger Støjberg (V), 2014-10-09:
Altså, hvis regeringen havde undladt at lempe 31 gange på udlændingeområdet – og dermed også på forholdene for asylansøgere – havde vi jo ikke stået i den situation, vi står i nu.
Så regeringen har selv bragt sig i den suppedas, som den står i, og vi har så absolut advaret, hver eneste gang der er blevet lempet på udlændingeområdet.
Men jeg fik jo ikke svar på mit spørgsmål.
Det må ligesom blafre lidt i vinden, for det er så en revision, det ligesom må komme an på.
Hvordan kan justitsministeren så sige så fuldstændig klart, at det her er en permanent stramning af familiesammenføringsreglerne?
Så taler justitsministeren jo åbenbart ikke sandt.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-10-09:
Jeg bemærker, at ordføreren ikke benyttede lejligheden til at sige mig imod, med hensyn til at Venstre, da de kom med deres store udlændingeudspil, ikke kom med et eneste forslag til at stramme asylreglerne.
De prøver så nu at bilde os alle sammen ind, at det har de sådan set ment hele tiden, men det passer ikke.
Det er os, der har foreslået det, der står i de forslag, vi er kommet med i den her uge – jeg er glad for, at Venstre er med, men de har ikke foreslået det selv.
Jeg vil bare lige gøre noget klart: Jeg kan godt se, at Venstre turnerer med de 31 punkter, og et af de punkter, som vedrører asylansøgere – det er jo langtfra dem alle, der gør det – drejer sig om, at man, hvis man i øvrigt samarbejder om sin egen hjemsendelse, kan få mulighed for at arbejde uden for asylcentrene.
Det skulle så være det, der ifølge fru Inger Støjberg gør, at der kommer rigtig mange asylansøgere til Danmark, altså at man kan få lov til at arbejde.
Det giver ganske enkelt ikke mening.
Hvad angår revisionen, så synes jeg, det er ganske, ganske enkelt: Om 3 år skal vi kigge på den her lovgivning igen.
Det ligger i lovprogrammet, hvordan det skal fungere, og der er overhovedet ikke noget mystisk ved, at man kigger på lovgivningen igen om 3 år.
Det kan så også, som den Radikale ordfører sagde, have tre udfald, nemlig at man kan stramme, man kan svække, eller man kan lade være med at ændre noget.
Det er jo sådan, det er, når man reviderer en lov.
Kristian Jensen (V), 2014-10-09:
Jeg skal bare starte med at sige, at statsministeren siger så meget vrøvl om Venstres politik, at vi ikke har taletid til at gendrive det hele.
Hvis statsministeren havde læst hele artiklen, hvorfra statsministeren citerer hr. Lars Løkke Rasmussen, ville statsministeren også kunne læse følgende: Men regeringen har ansvar for at lede landet.
Den forsøger at gøre enhver diskussion om landets økonomi til et spørgsmål om oppositionens synspunkter.
Men der er behov for, at den selv fortæller, hvordan den har tænkt sig at bringe balance i økonomien.
Statsministeren kan måske gætte, hvem der kom med det citat.
Jeg kan så sige, at det er den nuværende økonomi- og indenrigsminister, der mente, at regeringen selv havde et ansvar for at komme med et bud på at bringe landet i balance.
Hvor er det, den kommunale velfærd er blevet dårligere på grund af den minusvækst, som regeringen har ført i de kommunale serviceudgifter?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-10-09:
Det er meget svært med Venstres politik, for Venstre vil ikke selv fortælle om, hvad planerne er, hverken når det vedrører nulvæksten, eller når det vedrører skattepolitikken.
Og når vi andre så forsøger at gætte, ud fra hvad Venstre sådan set har gjort og sagt, så er det noget vrøvl.
Men Venstre kunne løse den opgave ved rent faktisk bare at lægge en plan frem.
Det kan jo ikke være så svært; det var det, der blev forlangt af os, da vi sad i opposition.
Gør det dog, Venstre.
Læg en plan frem, som fortæller, hvad det er for nogle skattelettelser, hvem de skal gives til, hvad det er for et nyt moderne kontanthjælpssystem, vi skal have, og hvordan det er, man udmønter nulvækst, ikke bare 1 år, men år for år for år.
Hvorfor lægger Venstre ikke den plan frem?
Man kan sige nok så mange gange, at det er helt urimeligt, og at vi andre ikke har forstået noget som helst, men kom dog med det, Venstre.
Så lige til spørgsmålet om væksten i kommunerne: Jeg tror ikke, der er nogen, der forstår, hvor Venstre kommer fra i den her sag.
Venstre har lige lagt et finanslovsforslag frem, hvor de beder kommunerne om bare lige at åbne budgetterne og finde 1,5 mia. kr.
Hvis det ikke føles som besparelser ude i kommunerne, så ved jeg ikke, hvad besparelser er.
Kristian Jensen (V), 2014-10-09:
Hr. Lars Løkke Rasmussen har på Venstres vegne klart præsenteret, hvordan vores økonomi hænger sammen.
Vi er enige i regeringens 2020-plan bortset fra det ene punkt, at vi ikke vil gøre en af verdens offentlige sektorer endnu større.
Statsministeren svarer til gengæld ikke på mit spørgsmål.
Mit spørgsmål var: Hvor er det, at den kommunale velfærd er blevet dårligere i de år, hvor statsministeren har haft ansvaret, og kommunernes udgifter til kommunal velfærd er blevet mindre – jævnfør det svar, som finansministeren, der sidder her i salen, har givet til hr. Jesper Petersen fra, i øjeblikket, statsministerens eget parti?
Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren: Hvor er det, den kommunale velfærd er blevet dårligere under statsministerens regeringstid?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-10-09:
Det er jo rigtigt, som hr. Kristian Jensen siger, at før i tiden sejlede det.
Det sejlede jo ude i den offentlige sektor, man kunne ikke finde ud af at holde budgetterne; tingene skred i den offentlige sektor.
Det har selvfølgelig betydet, at da der så kom en regering, som gjorde det til en tradition, at man gerne ville holde budgetterne, så måtte der ske en vis tilpasning ude i kommunerne.
Det er der sket, og derfor ser vi selvfølgelig, at hvis man sammenligner, hvordan serviceudgifterne vokser nu, med før krisen, hvor tingene sejlede, så er der selvfølgelig en mindre stigning nu end før krisen.
Sådan forholder det sig, og det bliver Venstre altså nødt til at huske på.
Vi talte om det i juni, nu har vi talt om det her i oktober, og jeg håber, Venstre kan huske det, helt frem til vi skal debattere igen.
Søren Espersen (DF), 2014-10-09:
Min henvendelse drejer sig om sanktioner, og hvad de egentlig medfører.
Det er sådan set ikke en diskussion om, hvorvidt vi gør det rigtige eller forkerte i forhold til Rusland, men hvad det medfører i Danmark og i dansk erhvervsliv, synes jeg er blevet sådan lidt forsømt.
Jeg synes, at man på en eller anden måde fra regeringens side skal forholde sig mere til, hvad man egentlig gør, når en stor del af vores eksport inden for fødevaresektoren, af landbrugs- og fødevarer, hvor vi har en årlig eksport til Rusland på omkring 4,5 mia. kr., allerede nu, efter at de fra russisk side indførte sanktionerne den 7. august, måske drejer sig om 2-3 mia. kr.
Det er jo virksomheder, der rammes, og jeg synes på en eller anden måde, man er for hurtig fra vores side, altså fra Folketingets side, til at sige, at vi sanktionerer, og så ikke tænker på, hvad der sker i den anden ende.
Jeg forstår så på udviklingsministeren, at man har sat et mindre millionbeløb af – jeg tror, det er 5 mio. kr. – til at afbøde de værste problemer.
Men vil statsministeren ikke godt forholde sig til, at det kan være nemt at være politiker, når man skal gøre det rigtige, men at det kan være vanskeligt at være erhvervsliv?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-10-09:
Jeg mener, at den her gang skal vi gøre det ordentligt.
Vi skal lytte til den dagpengekommission, som SF jo selv har været med til at nedsætte.
Vi skal lytte til, hvad de siger.
Vi har arbejdsmarkedets parter i den dagpengekommission, og det ville ganske enkelt være forkert at ændre dagpengesystemet sådan hu hej, når vi netop har bedt en kommission om at kigge på det her for at gøre det grundigt.
Eigil Andersen (SF), 2014-10-09:
I SF håber vi heller ikke, at hr. Lars Løkke Rasmussen bliver statsminister.
Så den del af det er vi enige om.
Det er nu, de arbejdsløse har brug for det, fordi utrygheden er så enormt stor både på arbejdspladserne og blandt de arbejdsløse.
Hvorfor er det så, at statsministeren vil risikere at overlade serveretten til hr. Lars Løkke Rasmussen – det var ham, der førte kniven mod dagpengesystemet – frem for at handle nu, hvor man selv sidder for bordenden?
Jeg tror godt, at der kan skrues en god løsning sammen også på nuværende tidspunkt, og jeg vil understrege, at der jo er et godt princip, der hedder, at man skal bruge magten, mens man har den.
Det er jo noget tosset noget, at man satser på at bruge magten på et tidspunkt, hvor man måske har mistet den.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-10-09:
Vi håber stadig, at statsministeren ikke hedder Lars Løkke Rasmussen, men at vi har mulighed for rent faktisk at få lov til at fortsætte det arbejde, hvor vi har fået Danmark ind på det rigtige spor, et trygt spor, hvor vi skaber arbejdspladser.
Det håber vi jo stadig; det er op til vælgerne.
Men når det er sagt, tror jeg, at det er vigtigt, at den næste dagpengereform, vi laver, ikke bliver noget, vi laver i en eller anden nattetime ovre i Finansministeriet, hvor der bliver serveret en god flæskesteg.
Så tænker vi os grundigt om.
Og mit håb er, at vi kan få en bred aftale her i Folketinget, sådan at vi får et nyt dagpengesystem, som er velforankret, fordi det bygger på en kommission, hvor arbejdsmarkedets parter i øvrigt deltager, som har bred opbakning her i Folketinget.
For det er det, der skal give trygheden til den enkelte arbejdsløse.
De skal kunne regne med de ting, vi beslutter her i Folketinget.
Så det er altså min forhåbning i forhold til det.
Bare lige for at fru Lene Espersen er helt med: Det er ikke sådan, at der dukker en 2020-plan op i 2020.
Det er jo ikke sådan, det er med 2020-planer.
Det er en målsætning, man arbejder sig hen imod, så man sådan set starter nu, og så har man nogle mål, man gerne vil opnå i 2020.
Det er derfor, man har den slags planer.
Jeg har ikke på noget tidspunkt hørt fru Lene Espersen eller Konservative være positive over for vores sociale 2020-plan.
Jeg skal bare lige minde om, at alt det, vi har gjort for de mest socialt udsatte, ikke eksisterede.
Vi har nu en fattigdomsgrænse, vi har en social 2020-plan, vi har afskaffet fattigdomsydelserne – bare for at give nogle få eksempler på, hvilken vej vi er gået, og hvad vi gerne vil.
Så jeg tror ikke, at Det Konservative Folkeparti har noget som helst at lade regeringspartierne høre i den forbindelse.
Det, der er så spændende ved det, er, at der kan man rent faktisk se, at vi har budgetteret med, at man hvert år frem til 2020 kan bruge omkring 3 mia. kr. mere om året på velfærd.
Og det, der er så underligt, også i dag, er, at vi ikke kan få at vide, hverken hvordan De Konservative vil tilrettelægge den økonomiske politik, eller hvordan det store parti Venstre vil.
Eigil Andersen (SF), 2014-10-09:
Socialdemokraternes formand slog fast på partikongressen, at dagpengereformen er skidt, men at den består til efter et valg, og samtidig advarede statsministeren mod hr. Lars Løkke Rasmussen.
Husk på, at Løkke er ligeglad, sagde statsministeren meget rigtigt i sin kongrestale.
Er det så ikke at gamble med hele den danske model på arbejdsmarkedet og de tusindvis af mennesker, der har mistet deres dagpenge, når man udskyder en permanent løsning til efter et folketingsvalg, hvor statsministeren jo netop kan hedde Lars Løkke Rasmussen?