runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Christian Lund (S), 2008-01-16:
Er ministeren enig i, at Infrastrukturkommissionen jo gjorde opmærksom på, at næsten uanset hvad vi laver, vil transportbehovet forøges i det her land?
Vi har erfaring med, at når trafikken har problemer med at være på de statslige veje, vil den helt naturligt komme over på de kommunale veje.
Det vil medføre, at vi i hvert fald nu har et meget stort efterslæb vedrørende asfalt, og det vil også medføre, at en masse af de gamle kommunale veje, der ikke er konstrueret til at tage den tunge trafik, vil blive overbelastet.
Hvad agter ministeren som ansvarlig for hele transportområdet at gøre?
Vil ministeren sige til kommunerne: Nu skal I tage en del af jeres beløb, nu skal I gennemføre disse vedligeholdelsesarbejder på vejene, nu må I prioritere det højere end ældre og børn, og hvad der ellers er, som de stakkels kommuner har problemer med i dag?
Carina Christensen (KF), 2008-01-16:
Der bliver spurgt, om jeg kan bekræfte det her beløb på 14 mia. kr.
Som jeg har forstået det, er det asfaltindustrien, som har regnet sig frem til, at der er et vedligeholdelsesefterslæb i kommunerne på de her 14 mia. kr., og jeg ved så ikke, hvilke interesser asfaltindustrien kunne have i at komme med det her tal, men det er i hvert fald sådan jeg har hørt at det tal skulle være kommet frem.
Alt andet lige er det kommunerne, der har ansvaret for at vedligeholde deres egne veje, og hvis der er et efterslæb, er det deres opgave i givet fald at få rettet op på det.
Det er jo den lokale prioritering, de må foretage i kommunerne over hele landet.
Det er ikke noget med, at jeg vil bebrejde borgmestre og kommunalpolitikere osv. noget, men det er deres ansvar, og derfor forventer jeg selvfølgelig også, at de lever op til det ansvar.
Jens Christian Lund (S), 2008-01-16:
Først vil jeg selvfølgelig gerne takke ministeren.
Jeg forstår, at ministeren er enig i, at beløbet mindst er de her 14 mia. kr. Jeg forstår også, at ministeren er opmærksom på, at en række af vejene er overgået fra andre myndigheder til kommunerne.
Jeg forstår, at ministeren i den her sag lægger al skylden eller næsten al skylden over på borgmestre og formænd for tekniske udvalg.
Jeg er glad for, at vi får en orientering om, hvor stor en del af disse veje der er blevet tilført kommunerne, hvordan standarden er der, og om vi kan være sikre på, at det ikke er medvirkende til, at kommunerne i dag er i den økonomiske situation, som de er i.
Jeg synes egentlig, det er meget alvorligt, at vi har et efterslæb bare på asfalt på 14 mia. kr. i dette land - alene i kommunerne.
Carina Christensen (KF), 2008-01-16:
Som hr. Jens Christian Lund jo selv skriver i sin begrundelse for spørgsmålet, så burde han have stillet spørgsmålet til kommunerne og KL.
Det fremgår af vejloven, at det er de enkelte vejbestyrelser, der har ansvaret for at opretholde en passende vejvedligeholdelsestilstand på deres vejnet.
Det er derfor kommunernes ansvar at prioritere vedligeholdelsesindsatsen på deres veje, og så tager vi i staten, dvs. Vejdirektoratet, os af vedligeholdelsen af statens veje.
Sådan har det været i årevis, og det er jeg også helt sikker på hr. Jens Christian Lund godt ved.
Den eneste ny opgave, kommunerne har fået i den henseende, er at vedligeholde den del af de tidligere amtsveje, som kommunerne har overtaget ansvaret for.
Og der vil jeg faktisk gerne knytte en enkelt bemærkning til den aftale mellem staten og kommunerne om fordelingen af de amtslige veje, som blev indgået i forbindelse med kommunalreformen, hvor amterne blev nedlagt.
De midler, som amterne tidligere havde anvendt på vejvedligeholdelse, blev ved den lejlighed fordelt mellem staten og kommunerne, og det skete efter nogle meget nøje fastlagte tekniske og økonomiske kriterier.
Jeg mener, at det vil føre for vidt at komme nærmere ind på dem her.
Jeg fornemmer dog, at der kunne være behov for større klarhed om, hvordan aftalen konkret ser ud, og hvordan fordelingen har været, og derfor vil jeg meget gerne tilbyde at fremsende en beskrivelse af de anvendte kriterier og også den endelige fordeling mellem kommunerne og staten over til Folketingets Trafikudvalg.
Samtidig vil jeg som statslig vejbestyrer gerne sige, at det ikke er mit indtryk, at staten har fået for meget i forbindelse med den deling.
Jens Christian Lund (S), 2008-01-16:
Skriftlig begrundelse
Spørgeren ved naturligvis godt, at spørgsmålet formelt burde være stillet til KL og de forskellige kommuner.
Spørgeren, der var ordfører på dette lovforslag, fik under behandlingen af lovforslaget det indtryk, at kommunerne ikke ved overtagelsen af veje fra stat og amter ville komme i den klemme, de tilsyneladende er i nu.
Spørgeren forventer, at ministeren klart kan redegøre for, om det er kommunerne, der ikke lever op til deres ansvar eller, om det er staten, der ikke har kompenseret nok.
Spørgeren ved naturligvis godt, at spørgsmålet formelt burde være stillet til KL og de forskellige kommuner.
Carina Christensen (KF), 2008-01-16:
Jeg synes faktisk, at den debat, der er om roadpricing og kørselsafgifter osv., er interessant.
Jeg vil heller ikke udelukke, at man på sigt kunne gå ind og undersøge det nærmere.
Det var bare ikke det, vi ønskede med Infrastrukturkommissionen.
Der havde vi et meget præcist kommissorium.
Vi ønskede at se på den trafikale infrastruktur: Hvor bevæger væksten i trafikken sig hen frem mod år 2030, hvor vil trængslen være størst, hvilke korridorer vil få mest behov for massive investeringer?
Det er ganske rigtigt, at vi ikke ønskede, at man skulle se på skattepolitiske spørgsmål omkring finansieringen af infrastruktur osv., men jeg afviser da ikke, at man på et senere tidspunkt vil kunne tage den diskussion op.
Vi er ikke principielt modstandere af kørselsafgifter eller roadpricing.
Og hvordan definerer man egentlig det?
Er broafgiften over Storebælt en kørselsafgift, eller er det roadpricing?
På den måde kan man ikke sige, at vi principielt er modstandere af det, men vi synes, at de danske bilister og danskerne i det hele taget betaler meget skat i forvejen, og det lys skal man jo også se det i, når man taler om roadpricing.
Per Clausen (EL), 2008-01-16:
Jeg forstår godt, at regeringen ret klart har sagt - lidt klarere for nogle måneder siden end nu - at det her med kørselsafgifter og roadpricing er man imod.
Vi kan også drage den konklusion, at det måske også er en af begrundelserne for, at regeringen ikke har ønsket det undersøgt sagligt.
Det er klart, at hvis man havde fået en saglig undersøgelse af, hvordan kørselsafgifter og roadpricing sammen med nogle andre tiltag kunne bruges som et element til at skabe en organisering af transportformerne, som miljømæssigt ville være bedre, og som ville medvirke til at løse vores klimaproblemer, så ville man jo nå frem til, at de synspunkter, som ministeren nu fremfører, nemlig at det kræver en brandskatning og forskellige andre ting, intet har på sig.
Så man kunne jo godt have det synspunkt, at ministeren sammen med regeringen i virkeligheden fortsat ønsker at leve i uvidenhed om de muligheder, der er her, og at det har været baggrunden for, at man ikke har ønsket at få det med i Infrastrukturkommissionens arbejde.
Carina Christensen (KF), 2008-01-16:
Den dag, vi modtog rapporten fra Infrastrukturkommissionen, holdt vi jo et pressemøde på Havreholm, og der tilkendegav statsministeren og jeg selv og økonomi- og erhvervsministeren, at vores ambition er, at flere danskere skal finde det attraktivt at tage toget.
Vi ønsker rent faktisk at styrke den kollektive trafik.
Vi ønsker at flytte flere fra bilen og over i togene.
Det kan man gøre på mange måder.
Forudsætningen er selvfølgelig, at togene kører til tiden.
Der er noget, der hedder Parker og Rejs, som også er noget, der bliver peget på i kommissionen.
Der er en masse forskellige knapper, man kunne gå ind og skrue på, hvis det skal være attraktivt for flere at tage toget.
Så er det rigtigt: Vil kørselsafgifter have en effekt?
Det vil de givetvis.
Hvis vi laver massive kørselsafgifter for danskerne og brandskatter dem fuldstændig, så ingen har råd til at køre en bil, ja, så vil man jo nødvendigvis skulle transportere sig på en anden måde, og der vil det jo være tog eller cykel eller at gå, der vil være oplagt.
Det er jo ikke sådan, at vi ikke vil have en debat om roadpricing, og jeg synes også, det er fint, at vi får sat fokus på det.
Det er jo noget, der sker i andre lande.
Per Clausen (EL), 2008-01-16:
Jeg kunne godt tænke mig så at spørge ministeren, om ikke hun er enig i, at det, hvis man bruger kørselsafgifter, bompenge, roadpricing, så faktisk vil føre til, at man flytter trafik fra vejene og over på f.eks. skinner, særlig hvis nogle af de indtægter, man får fra de her afgifter, bruges til at skabe forbedringer i den kollektive trafik, skabe forbedringer i togtrafikken.
Hvis man derfor beslutter sig til at bruge kørselsafgifter, vil det have den konsekvens, at de forudsætninger, der i dag ligger til grund for Infrastrukturkommissionens rapport, er forkerte.
Carina Christensen (KF), 2008-01-16:
Jeg har da noteret mig, at der i hvert fald er et af kommissionens medlemmer, der har været ude og sige, at han godt kunne have ønsket sig, at man bl.a. kunne have drøftet roadpricing under arbejdet med Infrastrukturkommissionens rapport.
Men det kommissorium, der var grundlaget for arbejdet, har jo været kendt for alle medlemmerne.
Det har de vidst, da de sagde ja til at indgå i det her meget vigtige arbejde.
Jeg synes, det er en rigtig god rapport, vi har fået.
Vi har ønsket at få belyst, hvordan infrastrukturen ser ud i Danmark i år 2030, hvor væksten ligger, og hvor det er, vi vil se de helt store trængsler.
Det er den opgave, de er blevet bedt om at løse for os, og det er den opgave, jeg rent faktisk mener de har løst rigtig, rigtig godt.
Det er klart, når man laver et kommissorium, og man sætter en kommission i gang med at arbejde - i det her tilfælde skulle de arbejde i ca. 12 måneder
så må man afgrænse opgaven og bede om det konkrete, man ønsker at få belyst.
Per Clausen (EL), 2008-01-16:
Det er jo blevet fremført af adskillige af Infrastrukturkommissionens medlemmer, ikke mindst af dem, som er blandt dem, der forsker i de her ting, at det, der er problemet med, at man ikke har inddraget kørselsafgifter, roadpricing, bompenge osv., allerede på nuværende tidspunkt jo er, at det også vil ændre fordelingen mellem de forskellige trafikformer, og derfor handler det ikke kun om finansieringen, men det handler om, hvordan man får flyttet transporten væk fra de mest CO2-belastende områder til nogle mindre CO2-belastende områder.
Og det er derfor, jeg synes, at ministeren mangler et godt svar på, hvorfor hele spørgsmålet om roadpricing, kørselsafgifter osv. ikke er inddraget i arbejdet.
Karen Hækkerup (S), 2008-01-16:
Der er præcis samme ordlyd i det forslag, som vi fremsætter sammen med Dansk Folkeparti, som i det forslag, der er blevet fremsat af de øvrige partier.
Den eneste forskel i de to forslag er, at vi støtter, at man skal lave et forsøg med knivforbud.
Den tidlige indsats og opfølgning på handleplaner er ordret den samme.
Det vil jeg gerne præcisere.
Den eneste forskel er, at vi synes, at man skal forsøge at sige: Knivene skal ud af nattelivet.
Så vil jeg gerne vende tilbage og svare på det konkrete indhold.
Vi ønsker, at kommunerne skal pålægges pligt til at udarbejde handleplaner for unge, som er truede af at komme ind i kriminalitet.
I dag er det først, når den unge har begået en ugerning, at der bliver lavet en handleplan.
Men vi ved jo godt, at de ude i kommunerne sidder i SSP og på lærerværelserne og siger: Vi ved godt, hvem vi får problemer med.
Man kan spotte de her unge mennesker, men der er hverken ressourcer eller virkemidler nok til, at man kan gå ind og få hjulpet dem.
Vi vil have, at der skal laves handleplaner, så der bliver lavet straksvurderinger af de her unge, som er truet af at komme ud i kriminalitet, så man kan få igangsat nogle foranstaltninger, der forebygger, at de bliver kriminelle.
For deres bedste og for vores andres bedste.
Jens Christian Lund (S), 2008-01-16:
Jeg vil gerne sige, at jeg da synes, at det er positivt, at ministeren så siger, at det er kommunens opgave.
Det har vi en tendens til at gøre, specielt fra regeringens side, men vel også fra Folketingets side: Vi lægger en masse opgaver over til kommunerne og siger, at nu skal kommunerne løse dem.
Til gengæld stiller vi nogle krav til kommunerne om, at de ikke må hæve skatterne.
Kan ministeren ikke se, at det jo ikke er onde mennesker, der er borgmestre, det er ikke onde mennesker, der er formænd for udvalg for teknik og miljø?
Jeg har selv været det i 7 år.
Det er ikke med vores gode vilje, at vejene er kommet i den tilstand.
Og det må jo være ministerens ansvar.
Carina Christensen (KF), 2008-01-16:
Det er jo ikke nogen naturlov, at det skal gå ud over vejene eksempelvis, når man foretager en prioritering i en kommune.
Jeg synes, at man alligevel skal være realistisk, når man ser ud over landet.
Det kan godt være, at der er steder, hvor man oplever, at vejnettet kunne være bedre, men generelt har jeg da også indtryk af, at man lokalt har en interesse i, at kommunens veje kan hænge sammen og man kan få børnefamilierne frem og tilbage og man også kan få folk på arbejde.
Der er en indbygget interesse i, at vejene er i orden, og det synes jeg sådan set også at kommunerne sørger ganske godt for.
Men uanset hvad, så er det deres ansvar, det er deres prioritering, og det er ikke noget, jeg som transportminister kan blande mig i, og jeg mener sådan set heller ikke, at det er noget, vi kan blande os i herinde fra Christiansborg.
Det er kommunernes vejnet.
Kim Andersen (V), 2008-01-16:
Jeg vil gerne starte med at takke Dansk Folkeparti for at have stillet denne forespørgsel, vi her har til behandling.
Vi har i starten af dette år oplevet nogle meget grimme og uhyggelige voldsepisoder og knivoverfald, som har haft forfærdelig tragiske konsekvenser.
Det er klart, at det påkalder opmærksomhed og også kalder på, at man foretager en politisk handling.
Gennem medierne kan man se en tendens til, at volden bliver hyppigere, og at den bliver grovere.
Statistikken siger, at der ikke bliver begået flere overfald af alvorlig karakter, drabsforsøg og drab, men at der er en stigende hyppighed af, at vold ikke begås af et stigende antal personer, men af dem, som har gjort det en gang tidligere.
Det er et alvorligt samfundsmæssigt problem, og det vil vi fra Venstres side forholde os til.
Der skal ikke være tvivl om, at der fra samfundets side skal gøres alt, hvad der kan gøres, for at sikre, at almindelige, lovlydige mennesker kan færdes frit og uden frygt, også i det offentlige rum.
Regeringen har taget en række initiativer med henblik på at sikre dette, og jeg vil også gerne nu benytte lejligheden til at takke justitsministeren for en, synes jeg, meget konstruktiv og fremadrettet besvarelse af den stillede forespørgsel.
Ministerens besvarelse rummede en lang række elementer, som vi fra Venstres side konstruktivt og aktivt vil tage del i drøftelsen og udformningen af.
Vi kan ikke acceptere, at rå og meningsløs vold florerer.
Vi kan ikke acceptere, at det skaber utryghed, og vi er meget positive over for, at disse sager kommer for domstolene med det samme, at straffen i sager om ulovlig våbenbesiddelse, herunder besiddelse af ulovlige knive, skærpes, og at man bliver hurtigt dømt og kommer i fængsel og med det samme mærker en sanktion.
Men tingene er ikke kun sorte og hvide; det er ikke et enten-eller.
Vi skal også være dygtigere til at forebygge, og vi skal følge op på de individuelle handlingsplaner, der er for mange af de personer, vi her taler om.
Det er en flerstrenget indsats, der skal gøres - en indsats, som også involverer kommunernes sociale myndigheder.
Vi er ikke positive over for et totalt knivforbud.
De drab og ugerninger, der er begået, er ifølge det, der er oplyst til mig fra politiets side, alle begået med ulovlige knive, og derfor skal vi ikke genere fredelige og ordentlige borgere, som har en lille lommekniv til fredelige formål, og gøre dem kriminelle.
Vi vil gerne have, at de visitationszoner, der er udlagt i henhold til gældende lovgivning, bliver anvendt af politiet, og vi vil gerne have, at der er videoovervågning, hvor det er relevant, og hvor politiet finder det nødvendigt, fordi man der ved, at der er risiko for, at den rå vold udøves.
Peter Skaarup (DF), 2008-01-16:
Den her forespørgsel, som vi har ønsket skulle komme hurtigt, er jo desværre på en meget kedelig baggrund.
Vi har set, at Danmark har oplevet en række meget alvorlige knivoverfald først og fremmest i nattelivet.
Vi har set en meget, meget tragisk episode på Strøget i København, hvor en ung mand er afgået ved døden efter et knivoverfald.
Det er selvfølgelig noget, som vi politisk set på Christiansborg også må reagere på.
Derfor har vi anmeldt forespørgslen, og vi mener, at vi her i dag skal tage stilling til, hvad vi gør for at sikre et mere trygt natteliv for os alle sammen.
Vi mener, at det er utrolig vigtigt, at vi får set på knivene, som er årsag til meget ondt.
Det blevet en trend blandt unge mennesker, at man har kniv med i byen, måske ikke for at angribe med kniv, men for at forsvare sig, og den bliver så alligevel brugt til angreb, til voldelige overfald.
Så derfor ser vi med stor uro på, at der har været så meget af den slags vold og kriminalitet i Danmark, hvor knivene er blevet brugt.
For os at se
er sagen meget klar.
Vi synes, at alle knive - ikke bare de ulovlige knive, vi kender i dag, men alle knive - skal være forbudt i nattelivet.
Vi mener ikke, der er nogen som helst grund til, at man som ungt menneske skal have en kniv eller andre våben med i nattelivet.
Det er en uting, det er noget, vi skal væk fra, og vi ser gerne, at den her debat munder ud i, at vi kan blive enige om, at man i hvert fald gør, hvad man kan for at komme de knive, der er så meget ondt i, til livs.
Carina Christensen (KF), 2008-01-16:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Jens Christian Lund i, at det er beklageligt, at der har været en stigning i antallet af dødsulykker, og derfor vil trafiksikkerhed også blive et af de store temaer i investeringsplanen.
Men jeg kan sige, at Vejdirektoratet klart har tilkendegivet, at statsvejnettes nuværende tilstand ikke giver anledning til sikkerhedsmæssige problemer for brugerne af statsvejene.
Jens Christian Lund (S), 2008-01-16:
Mit sidste spørgsmål er egentlig for at give ministeren lejlighed til igen at bekræfte et svar, for vi har desværre i år oplevet en meget stor forøgelse af det antal mennesker, der er blevet dræbt i trafikken.
Jeg vil gerne have, at ministeren gentager, at det ikke er på grund af vejenes dårlige vedligeholdelse - hverken de kommunale veje eller statsvejene - at vi er kommet i den situation, at vi har 400 døde i 2007.
Hvis ikke årsagen er vejenes vedligeholdelse, må det være noget andet, og det må vi tage op med ministeren, så vi får løst det problem, for det er helt uacceptabelt, at så mange mennesker bliver slået ihjel i vores trafik.
Det blev jeg ikke meget klogere af, men det håber jeg så at jeg bliver på et tidspunkt, og det er jo fint.
Dengang vi arbejdede med lovforslag nr. L 84, som jo er bibelen om fordeling af vejene, blev det slået meget fast af den daværende transportminister, også af ordførerne og ikke mindst af De Konservative, at hovedlandevejene, altså statens veje, skulle være erhvervslivets transportkorridor.
Er ministeren enig i, at hvis vi lader vedligeholdelsen af vejene blive dårligere og dårligere, vil erhvervslivet ikke kunne leve med disse veje, specielt i yderområderne?
Hvis vedligeholdelsesstandarden af vejene også bliver dårligere, bliver det ikke bare modulvogntog, der ikke kan komme i yderområderne, så bliver det også den anden erhvervstransport.
Carina Christensen (KF), 2008-01-16:
Jeg er sådan set helt klart enig i, at vi skal have størst mulig åbenhed om og klarhed over, hvilket beløb vi taler om.
Lige netop derfor er det også, at vi har bedt Vejdirektoratet sammen med Transportministeriet om at udarbejde grundlaget for en samlet plan for, hvad behovet er, når vi ser bredt ud over statsvejnettet.
Det vil så i givet fald kunne ende ud i, at vi også vil kunne sætte et beløb på.
Men det kan vi altså ikke endnu, for det arbejde pågår lige i øjeblikket.
Jens Christian Lund (S), 2008-01-16:
Jeg vil gerne spørge ministeren: Hvor stort et beløb taler vi om her på statens vegne?
Det er jo ikke lang tid siden, at der kom en chokerende meddelelse om broernes tilstand.
Jeg synes, det er væsentligt, at ministeren også her forklarer Folketinget, hvilken beløbsstørrelse vi taler om alene på asfaltområdet.
Carina Christensen (KF), 2008-01-16:
Så handler det nu om statsvejene.
Vi er i regeringen meget opmærksomme på vedligeholdelsesindsatsen på statsvejene, og for god ordens skyld vil jeg sige, at Vejdirektoratet klart har tilkendegivet, at statsvejnettes nuværende tilstand ikke giver anledning til sikkerhedsmæssige problemer for brugerne af statsvejene.
Det lægger jeg naturligvis overordentlig stor vægt på.
Vi må ikke gå på kompromis med sikkerheden.
Vi har med kommunalreformen fået et større statsvejnet, og den hidtidige flerårsaftale om vejvedligeholdelse er udløbet med udgangen af 2007.
Bl.a. derfor har vi fra regeringens side klart meldt ud, at vi vil fremlægge en samlet plan for den fremtidige vejvedligeholdelse.
Det gør vi parallelt med den investeringsplan, som regeringen fremlægger i løbet af 2008, nærmere betegnet ved udgangen af 2008.
Vejdirektoratet og Transportministeriet er i øjeblikket i gang med at udarbejde grundlaget for en sådan samlet plan for det fremtidige niveau for drift og vedligeholdelse af statens veje.
Vi vil på den baggrund søge at få implementeret en ny aftale om vejvedligeholdelsen af statsvejnettet i forbindelse med finansloven for 2009.
Jens Christian Lund (S), 2008-01-16:
Hvad agter ministeren at gøre ved efterslæbet til vedligeholdelse af vejbelægningen på statens veje, altså på motorvejene og hovedlandevejene?
Skriftlig begrundelse
Spørgeren er blevet orienteret om, at tilstanden på statens veje tilsyneladende er lige så dårlig som på kommunens veje.
Ministeren må vide, hvad behovet er, og må have en plan for renoveringen, som spørgeren gerne vil orienteres om.
Carina Christensen (KF), 2008-01-16:
Jamen jeg er meget enig i, at vi hele tiden skal sørge for at vedligeholde statsvejnettet.
Derfor er jeg også glad for at kunne sige, at vi til efteråret, når vi præsenterer investeringsplanen, også vil have en plan med for den fremtidige vedligeholdelse af statsvejnettet.
Peter Skaarup (DF), 2008-01-16:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge SF's ordfører, om ikke SF godt kan se, at det kan blive en underlig, svær omgang for politiet og også i forhold til kommunikationen over for borgerne, at der nu er en positivliste og en negativliste over, hvilke knive man må have med i byen i nattelivet.
Er SF ikke enig i, at det er en fejl at have kniv med, når man skal i byen og have en sjov aften, og at vi skal gøre noget effektivt, som kommer til at virke, ligesom man gør i andre lande?
Og det gør man altså ikke ved at blande tingene endnu mere sammen, end de er i dag, hvor det er meget svært for myndighederne og skolerne at fortælle, præcis hvordan tingene er, fordi der er nogle knive, der er tilladte - også i nattelivet.
Pernille Søndergaard (EL), 2008-01-16:
Vi kan mødes om, at selvfølgelig skal unge mennesker ikke gå rundt med knive, som de kan bruge til noget dumt.
Vi er bare uenige om metoden, om, hvordan det er, man får unge mennesker i tale.
Man får unge mennesker i tale ved at gå i dialog med dem, ved at voksne, som de har tillid til, som de stoler på, eller andre unge, som de har en god dialog med, snakker med dem.
Hvis man snakker med dem om, hvad de skal med en kniv, og hvorfor de bruger kniv, hvilket formål det tjener, så kan man flytte unge mennesker, så kan man få dem til at gøre, tænke og mene noget andet.
Signalpolitik fra Christiansborg i en tid, hvor volden generelt er faldende og mennesker bliver mere trygge, tager de ikke alvorlig.