Karina Adsbøl (DF), 2012-03-29:
I Dansk Folkeparti vægter vi højt, at mennesker med et handicap får de bedste mulige vilkår, også når det gælder uddannelse, bolig og det at være på arbejdsmarkedet.
Hensigten med uddannelsesforløbet var, at det skulle være individuelt og tilpasset den enkeltes ønsker, ressourcer, kompetencer samt behov.
Derfor fik vi i 2007 gennemført STU, som er et særligt tilrettelagt uddannelsesforløb for unge mennesker, der af forskellige årsager har en nedsat funktionsevne, som i den grad indebærer, at der skal tilrettelægges et individuelt forløb.
Derudover fik vi også øget handicaptillægget.
Og i 2010 aftalte vi med regeringen at nedsætte en arbejdsgruppe med deltagelse af bl.a. relevante fagpersoner og interessenter, som frem til efteråret 2010 fik til opgave at vurdere en etablering af en overbygning på den særlige ungdomsuddannelse.
Vi har hørt eksempler på, at unge mennesker mod deres vilje kommer på plejehjem.
I Dansk Folkeparti finder vi det meget problematisk, at unge mennesker med handicap mod deres egen vilje kan risikere at ende på et plejehjem, hvor der bor ældre.
Det er en problemstilling, som jeg gerne vil tage op i den her debat.
Kristeligt Dagblad har skrevet en del af artikler om, at mennesker med handicap bliver snydt for frit boligvalg.
Vi skal arbejde for, at der er et bredt boligmarked, lige fra bofællesskaber til egen bolig, og med de foranstaltninger, det måtte indebære.
Her tænker jeg på tilgængelighed, hjælpemidler, støtteordninger og på, at borgerens retssikkerhed og medindflydelse er vigtig.
Vi har også taget ansvar.
Det sidste nye, der kommer nu, er startboliger, for der er blandt satspuljepartierne enighed om at give støtte til unge med sociale eller psykiske problemer, hvor det at flytte i egen bolig kan være svært.
Dansk Folkeparti har også medvirket til at få afsat midler til tilgængelighed, og flere kommuner har fået hjælp til en elevator eller andet.
Kommunerne har også et stort ansvar for at løfte den store opgave, og de har et ansvar for at løfte den opgave i samarbejde med borgeren.
Mennesker med handicap skal sidestilles med personer uden handicap.
Arbejdsmarkedets parter har et stort ansvar for at inkludere mennesker med handicap, og der har også været gode eksempler på det heriblandt McDonald's, som har medvirket til en samarbejdsaftale med LEV.
De gør en god indsats for hjælpe unge udviklingshæmmede på arbejdsmarkedet.
Dansk Folkeparti kæmpede for, at der blev afsat 14 mio. kr. i årene 2011 og 2013 på finansloven til KLAP-projektet – dvs. kreativ, langsigtet arbejdsplanlægning – i LEV, som har til formål at hjælpe og støtte unge med et handicap til at være på arbejdsmarkedet.
LEV fortæller, at deres udfordring også handler om at få kommunerne med, så de kan se, at der er en mulighed for at skifte en beskyttet værkstedsplads ud med et skånejob.
Men der er fortsat store udfordringer på dette område, bl.a. for borgere, der har brug for personlig assistance.
Jeg har bedt ministeren om at sende udvalget en evaluering af BPA-ordningen og om kommunernes udmåling af administrationstaksten.
Som ministeren nævner i et svar til mig, skulle den ligge klar i starten af 2012.
Vi finder det også nødvendigt i denne debat at drøfte sagsbehandlingstiderne og sikringen af borgernes retssikkerhed.
Det samme sker på høreapparatområdet, hvor der har været iværksat en kulegravning, og hvor rigsrevisorerne har udtalt, at der er store problematikker på området.
Problemet er, at denne kulegravning ikke som lovet er færdig, selv om den forlængst skulle være færdiggjort.
Så er der STU-området, altså det særligt tilrettelagte uddannelsesforløb for unge, der ikke kan være i det almindelige uddannelsessystem.
Den rapport skal vi også have oversendt fra ministeriet, så vi kan komme i gang med at forbedre området.
Tak for ordet.