runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2011-05-25:
Det er helt korrekt, at det ved udgangen af 2010 var under 5 pct. af alle solgte bredbåndsabonnementer i Danmark, der havde en hastighed på mindst 30 Mb/s.
Det fremgår af IT- og Telestyrelsens nyeste halvårsstatistik.
Jeg kan også oplyse, at infrastrukturen i Danmark er klar til, at danskerne vælger stadig højere hastigheder.
Ifølge IT- og Telestyrelsens bredbåndskortlægning for 2010 kunne hele 74 pct. af alle danskere allerede medio 2010 få en bredbåndsforbindelse på mindst 30 Mb/s, hvis de ønsker det.
Med til historien hører jo også, at der på blot et halvt år er sket en enorm vækst i antallet af abonnenter med højere hastigheder, og jeg kan oplyse, at for fastabonnementer på mindst 30 Mb/s er der sket en vækst på over 200 pct. på et halvt år.
Det synes jeg faktisk er en meget imponerende og meget tilfredsstillende fremgang.
Med så god tilgængelighed og så stor vækst i højhastighedsbredbånd synes jeg godt, vi kan være bekendt at kalde Danmark for et højhastighedssamfund.
Og det er altså fortsat min overbevisning, at det er muligt at nå hele landet med tidssvarende bredbåndsdækning ved at skabe gode rammer for den markedsbaserede og den efterspørgselsdrevne bredbåndsudvikling.
Yildiz Akdogan (S), 2011-05-25:
Tak for svaret.
Jeg synes, man kan se det lidt i lyset af den ambition, ministeren har haft om, at man i 2020 vil have en højhastighed på 100 Mb/s, og så viser det sig, at det kun er 5 pct., der har en hastighed på 30 Mb/s, og det er endda fastbredbåndsabonnement.
Og jeg tænker på: Er det egentlige specielt visionært, når man tænker på, at vi jo gerne vil være et højhastighedssamfund og gerne vil bruge bl.a. mobiltelefoner og alt muligt andet teknisk til at være med på det seneste nye, og især i lyset af at vi gerne vil prøve at effektivisere i forhold til telemedicin?
Og der kræves jo ret stor hastighed.
Jeg vil spørge, om ministeren synes, det er visionært, at der altså kun er 5 pct., der har 30 Mb/s i et gammeldags bredbåndsabonnement og kun på download og slet ikke upload.
Mogens Jensen (S), 2011-05-25:
Jeg vil gerne her spørge kulturministeren lidt om den rytmiske musik og i det hele taget om musikhandlingsplanen for Danmark.
For vi har jo en musikhandlingsplan, der udløber i år, og vi har tidligere fra oppositionens side fremsat et beslutningsforslag om at styrke den rytmiske musik.
De gange, vi har haft lejlighed til at drøfte sagen her i Folketingssalen, har ministeren jo henvist til, at det var noget, man kunne drøfte, når nu musikhandlingsplanen udløber, og i øvrigt når man har overstået de her forskellige undersøgelser, der har været i gang på musikområdet, bl.a. en pengestrømsanalyse.
Og nu tager jeg det op igen over for ministeren.
Sidst vi talte om det, var i april 2010, og der henviste ministeren til, at nu blev de her undersøgelser jo færdige i løbet af efteråret, og så måtte vi se, hvad de ville bibringe, men det ville være helt naturligt at diskutere det her i forbindelse med, at musikhandlingsplanen »Nye Toner« udløber.
Og det gør den jo altså om ganske kort tid.
Så mit spørgsmål er ganske enkelt: Hvilke overvejelser gør kulturministeren sig i forhold til en ny musikhandlingsplan?
Hvad kunne man forestille sig for elementer, der skulle være i sådan en ny handlingsplan?
Og særligt selvfølgelig – for det har vores bevågenhed: Hvad tænker ministeren, der skal ske i forhold til at løse nogle af de udfordringer, som den rytmiske musik står over for?
Og agter ministeren som sin forgænger – ministeren har jo selv redegjort for det her i salen – hvis der er grund til det, at indkalde Folketingets partier til drøftelser om, hvordan vi fortsat sikrer en god udvikling for musikken i Danmark, herunder den rytmiske musik?
Synes ministeren, at der er grund til det?
Og hvornår vil det i så fald ske?
Per Stig Møller (KF), 2011-05-25:
Vi kommer uforberedte ned i Folketingssalen, og det er jo meningen med hele den her spørgetime.
Men det er et kontant, juridisk spørgsmål, der er blevet stillet, og det vil jeg meget nødigt svare definitivt på her, for jeg vil være på den sikre side, og sæt det nu måtte være forkert.
Men altså, jeg kan sige, at vi er indstillede på, og Filminstituttet er indstillet på at melde ud om digitaliseringsstøtten inden for det næste par dage.
Og der er denne dialog med Kommissionen om kommunerne, men det er jo ikke kommunerne, der giver digitaliseringsstøtten, det er filminstituttet.
Så det burde være to forskellige ting, vi taler om her.
Jeg vil ikke bindes et hundrede procent op på det juridiske, men logisk set må det være to forskellige ting, for digitaliseringsstøtten er jo ikke kommunernes.
Det er kommunernes støtte, de større biografer har indbragt for Kommissionen.
Og der er vi i dialog med Kommissionen.
Jeg er også glad for det her spørgsmål, fordi det jo er et vigtigt spørgsmål, og det …
nå, jeg vidste ikke, om fru Pernille Frahm ville blive i salen eller overtage formandens plads.
Det er et vigtigt spørgsmål, fordi der ligger utrolig mange værdifulde små biografer rundtomkring i landet, som ganske rigtigt, som fru Pernille Frahm siger, også er kulturelle steder.
Derfor har det optaget både fru Pernille Frahm og mig meget, det med den digitalisering, for hvis ikke man kommer i gang, risikerer vi, de bliver slået i stykker.
Derfor kan jeg glæde fru Pernille Frahm med følgende breaking news: Støtteordningen til digitaliseringen af biograferne er klar til at blive udmeldt inden for det næste par dage ifølge de oplysninger, jeg har fra Det Danske Filminstitut, som jo skal forestå det og foretage det.
Det er da i hvert fald glædeligt, at vi er kommet så langt.
Det er rigtigt, at der er et EU-problem, fordi de større biografer har klaget til Europa-Kommissionen over filmloven, der gav kommunerne mulighed for at yde støtte til biografer uden nærmere retningslinjer.
Der kan jeg sige til fru Pernille Frahm, at vi er i dialog med Kommissionen om, hvad der skal præciseres i retningslinjerne.
Så det vil også være vigtigt under det danske formandskab at fremme den dagsorden.
Pernille Frahm (SF), 2011-05-25:
Mange tak.
Rundtomkring i det danske land har vi en række meget små biografer, som oftest drives af frivillige, og som meget tit er det kulturelle samlingssted, der er i det område.
Vi ved alle sammen, at de har problemer med at få økonomien til at løbe rundt, specielt fordi teknologien jo er ved at løbe fra det udstyr, som de her små biografer har.
Omkostningerne ved at få anskaffet nyt udstyr er så høje, at de ved, det ligger uden for deres rækkevidde at få omstillet deres fremvisningsudstyr.
Jeg har forstået det sådan, at de penge faktisk er parat.
Nu er det sådan, at hvis en lille biograf skal installere det her nye digitale udstyr, er der 8 ugers ventetid.
Jeg har forstået, at de ligger hos kammeradvokaten, og at hele projektet skal i høring i EU.
Derfor bare et enkelt spørgsmål mere: Har det opsættende virkning, at der er blevet indsendt en klage?
Eller kan man komme i gang og så eventuelt forholde sig til klagen, når der er blevet taget stilling til den, og så eventuelt rette ind?
Jeg kan se, at ministeren ligesom jeg kigger over på embedsmændene i hjørnet, og det kan jeg godt forstå.
Men jeg vil bare være sikker på, at når udmeldingen kommer i løbet af et par dage, kan vi også gå i gang med at få bestilt udstyret.
Per Stig Møller (KF), 2011-05-25:
Jeg takker for den konstruktive indstilling, så vi arbejder videre.
Mogens Jensen (S), 2011-05-25:
Jamen det synes jeg lyder utrolig positivt.
Vi har jo sådan set længe efterlyst, at vi fik gang i en dialog om, hvad der nu skal ske på musikkens område.
Nu nævner ministeren, at det nye Musikudvalg under Kunstrådet selvfølgelig skal høres – det er jeg helt enig i – men der ligger jo allerede fra det gamle Musikudvalg under Kunstrådet nogle anbefalinger, for de havde jo lavet en analyse af musikhandlingsplanen, med hensyn til hvad de synes havde virket, og hvad der ikke havde virket.
Det er også rimeligt, for de har jo nu siddet med det i en årrække, og de er kommet med en række anbefalinger til, hvad det er, der skal fremmes, bl.a. transportstøtte og tilskud til honorarstøtte og vækstlag, støtte til de regionale spillesteder osv. osv.
Per Stig Møller (KF), 2011-05-25:
Det er rigtigt, at der ligger anbefalinger præcis om de ting, hr. Mogens Jensen nævnte.
Hvis man bare tager en del af de ting, jeg har nævnt, og kaster alle pengene ind der – det kan vi jo gøre mange gange ud fra de anbefalinger, der foreligger – kan vi jo bruge alle pengene bare på et delområde, og det går ikke.
Derfor synes jeg, at de anbefalinger jo må indgå i min samtale med Musikudvalget og Musikudvalgets formand, og så må de komme med et oplæg.
Jeg forventer, at vi kan tage de her politiske samtaler i slutningen af august/begyndelsen af september, således at Musikudvalget har haft mulighed for at vurdere anbefalingerne og komme med anbefalinger til mig.
[Lydudfald]
... har hele tiden været opmærksom på området, og det er jeg også.
Det er rigtigt, at handlingsplanen udløber, og at der skal laves en ny.
Jeg synes, at det, hr. Mogens Jensen spørger til, altså om vi skal snakke sammen om det – det var det, der var den sidste del af spørgsmålet – er overordentlig rimeligt.
Det har vi også gjort omkring teatret osv.
Det er jo meningen med det.
Jeg har møde i den nærmeste fremtid med den nye musikudvalgsformand for at tilrettelægge forløbet.
Når spørgsmålet er, hvilke områder der skal ind, så er det helt klart, at rytmisk musik skal ind.
De rytmiske spillesteder er en del af det.
Det tredje er eliteudvikling.
Det fjerde er musikeksport.
Det skal der tages hånd om i forbindelse med den nye handlingsplan.
Der ligger altså 20 mio. kr.
Jeg ved godt, at pengestrømsanalysen godt ville have mange flere penge, men i disse tider tror jeg ikke at man kan love mange flere penge.
Men vi må jo se på den handlingsplan.
Der er det beløb, der er.
Jeg starter altså med Statens Kunstråds Musikudvalg, og jeg vil selvfølgelig tale med hr. Mogens Jensen senere.
Mogens Jensen (S), 2011-05-25:
Det synes jeg lyder fornuftigt.
Vi ved jo selvfølgelig alle sammen, at der kan ske meget inden for de kommende måneder, men uanset hvad der så måtte ske, om det bliver rød eller blå blok, der skal stå for det, eller om der overhovedet er sket noget inden da, er det jo godt, at vi kan være enige om, at vi nu påbegynder drøftelserne om, hvordan vi kan løfte hele musikområdet, også den rytmiske musik.
Det var sådan set mit formål her i dag – det har jeg ikke kunnet få tidligere – at kunne få et løfte fra ministeren om, at nu tager vi fat på det her og inddrager de forskellige aktører, der selvfølgelig er på området, og de forskellige forslag, der er kommet frem.
Jeg håber selvfølgelig også, at det oplæg, som Socialdemokraterne, SF, Radikale Venstre og Enhedslisten sammen har lavet til styrkelse af rytmisk musik, kan indgå i de drøftelser, så jeg siger tak for tilsagnet.
Vi vil møde arbejdsklare og parate op.
Om det måtte blive slutningen af august eller starten af september, så er vi klar.