runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2016-04-19:
Hør her: I starten var Islamisk Stat faktisk en af de grupperinger, som Danmark ikke var særlig meget imod.
Det var en del af oppositionen mod Assad.
Så fandt man ud af, at Islamisk Stat faktisk var meget værre end al-Qaeda, da Islamisk Stat begyndte med sin fremtræden på det militære område.
Men det, som vi bare skal have i baghovedet, er, at årsagen til det her er Assad og hans forbryderiske regime, og at det, der sker her, er, at vi styrker det, og at det betyder, at vi jo ikke har løst ret meget, selv om vi får besejret Islamisk Stat.
Mette Bock (LA), 2016-04-19:
Det, jeg siger nu, er ikke ment polemisk, men hvis man skal følge hr. Holger K. Nielsens tankegang i det her, vil det jo betyde, at vi skal styrke IS, fordi de er interesseret i at bekæmpe Assad.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-04-19:
Jeg kan høre, at fru Mette Bock er meget optaget af civilbefolkningen, og det forstår jeg godt, men jeg forstår ikke helt, at hun ikke er lidt mere opmærksom på, at konsekvensen af det her jo bliver, at Assad styrkes.
Det er jo helt, helt åbenlyst, at man går ind og styrker Assad i Syrien.
Bare et eksempel: Hvis det lykkes os at befri et område som Raqqa, hvem vil så få magten efterfølgende?
Det ville blive Assad.
Det er ham, der er årsag til alt det her.
Islamisk Stat kom i sin tid fra Irak, var en del af Irakkrigen, men voksede sig stor i kampen mod Assad.
Det var kampen mod Assad, der gjorde, at IS blev så farlig, som det blev i Syrien.
Hvis vi styrker Assad, vil der stadig væk være et rekrutteringsgrundlag for Islamisk Stat, de vil stadig væk kunne vokse.
Mette Bock (LA), 2016-04-19:
Jeg beklager, hvis hr. Søren Søndergaard ikke er tilfreds med svaret.
Men jeg har ikke noget som helst belæg for andet end at tro, at vi fra dansk side vil gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at leve op til de internationalt gældende regler.
Jeg beklager, men jeg kan ikke give et bedre svar.
Søren Søndergaard (EL), 2016-04-19:
Det var sådan set ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte jo ikke, om Liberal Alliance har tillid, men jeg spurgte, om man er tilfreds med de regler, som vi har fået oplyst i Folketinget.
Altså, det fremgår bl.a., at man i særlige situationer kan udlevere fanger til Irak, som jo er et berygtet torturland.
Er man tilfreds med det?
Er man tilfreds med det setup, der er lavet, i forhold til at det ikke er ansvarspådragende for de soldater, som vi udsender?
Mette Bock (LA), 2016-04-19:
Altså, jeg har fuld tillid til, at der, hvor vi er med, følger vi de internationale retningslinjer, der er, for, hvordan man skal behandle krigsfanger.
Søren Søndergaard (EL), 2016-04-19:
Jeg vil godt spørge Liberal Alliances ordfører om det med fanger, og om Liberal Alliances ordfører er tilfreds med de svar, vi har fået, om, hvilke retningslinjer der gælder for håndtering af fanger, der måtte blive taget af danske soldater i forbindelse med den her operation.
Vi ved jo, at det er ansvarspådragende både generelt, men også individuelt for de enkelte soldater, så de soldater, der skal udsendes, har jo en meget stærk interesse i, at retningslinjerne er fuldstændig krystalklare.
Derfor vil jeg bare høre, om Liberal Alliance er tilfreds med de retningslinjer.
Mette Bock (LA), 2016-04-19:
Det mener jeg heller ikke vi åbner op for.
Og på samme måde, som det kan være vanskeligt eller er umuligt at udelukke, at vi ikke kommer til at samarbejde med nogle, som det viser sig at vi faktisk overhovedet ikke har haft lyst til at samarbejde med, så mangler jeg endnu at se en dokumentation for, at de grupper, som Enhedslisten anbefaler, at vi samarbejder med som demokratiske grupper, er demokratiske grupper, som ikke også har elementer i sig, som selv Enhedslisten ikke ønsker at samarbejde med.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-19:
Enhedslisten har jo tidligere foreslået, at lige præcis de demokratiske grupper i Syrien skulle have støtte fra Danmark med transporter af våben.
Det stemte Liberal Alliance dengang imod.
Men jeg tror måske, at noget af det, der er forskellen på Enhedslisten og Liberal Alliance her, er, at vi fra Enhedslistens side faktisk mener, det er afgørende, hvem der er på jorden.
Altså, vi mener ikke, at Danmark bare skal agere i et tomt rum uden at vide, hvad der så kommer til at ske.
Det er derfor, vi siger, at vi udelukkende skal støtte lokale demokratiske kræfter, så vi undgår, at det bliver Assad; så vi undgår, at det bliver ekstreme islamister.
Hvorfor er det egentlig, at Liberal Alliance ikke vælger den tilgang?
Hvorfor åbne op for, at Danmark kan give militær støtte til nogle meget, meget ekstreme kræfter?
Marie Krarup (DF), 2016-04-19:
Nej, det tror jeg ikke vi kan udelukke.
Der bliver gjort et forsøg på at finde ud af, hvilke grupper det er klogt og godt at støtte, og det er en fortrolig information, som vi ikke kan videregive.
Men jeg vil ikke udelukke, at der kan ske fejl, således at man også kommer til at støtte nogen, som man bagefter vil fortryde man har støttet.
Sådan er krig nu en gang imellem, altså at det nogle gange kan være svært at træffe de helt rigtige beslutninger, fordi man som regel ikke har fuld indsigt og har al den tid i verden, der skal til for at være helt sikker på, hvad man skal gøre.
Så det ville være tåbeligt af mig at stå og sige, at der ikke kan ske fejl, for selvfølgelig kan der ske fejl.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-19:
Når Enhedslisten ønsker at støtte kurderne og give dem våben, er det lige præcis, for at de kan være med til at bekæmpe den trussel, der er mod Danmark.
Det afviste Dansk Folkeparti.
Nu står fru Marie Krarup så her og siger, at hun vil give luftstøtte til Fanden selv inde i Syrien, og så kunne jeg bare godt tænke mig at høre fra Dansk Folkepartis side, om fru Marie Krarup kan udelukke, at der er islamistiske grupper, der vil få dansk luftstøtte inde i Syrien?
Marie Krarup (DF), 2016-04-19:
For det første kan man ikke vide alt hundrede procent på forhånd, men der gøres et forsøg på at finde ud af, hvilke grupper man kan samarbejde med.
Og der gøres et stort forsøg, og det er Enhedslisten orienteret om.
Enhedslisten har fået en del informationer om det, som er fortrolige, og som vi ikke kan give videre her i i salen.
For det andet gøres der også et forsøg på at bremse oliesalget.
Det er jo netop en del af planen.
For det tredje er det Islamisk Stat, der er fjenden.
Det er Islamisk Stat, der skal nedkæmpes, og hvis der så er nogle andre banditter, der også gerne vil være med til at bekæmpe dem, så synes jeg ikke, vi skal forhindre dem i det.
Det kan godt være, at vi ikke synes, de er verdens bedste børn, men som jeg også sagde under førstebehandlingen: Under anden verdenskrig kæmpede amerikanerne og englænderne sammen med Stalin for at bekæmpe Hitler.
Sådan er det nogle gange, altså at man er nødt til at kæmpe sammen med nogle, som man ikke bryder sig om, for at nedkæmpe den største trussel og den største fare.
Det er noget tilsvarende, vi må gøre i dag, for på længere sigt at eliminere Islamisk Stat.
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-19:
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg tror hverken Enhedslisten eller nogle andre her i Folketingssalen er fuldt orienteret om, hvad det er for nogle grupper, der skal samarbejdes med.
Det er jo helt tydeligt, at hverken forsvarsministeren eller udenrigsministeren har villet kunne sætte navne på de grupper, der skal samarbejdes med.
Og derfor vil jeg også gerne høre fru Marie Krarup om, hvor tryg Dansk Folkeparti egentlig er ved at indgå i den her alliance, som bl.a. tæller samarbejdspartnere som Tyrkiet og Saudi-Arabien.
Altså, var det ikke en idé, hvis det handlede om at bekæmpe IS?
Og det mener jeg bestemt vi skal; jeg mener bestemt, vi skal bekæmpe IS.
Altså, er vi ikke nødt til at tage et kritisk opgør med nogle de partnere i koalitionen, hvis vi skal kunne bekæmpe IS, og sørge for, at der bliver lukket af både for finansieringen ved oliesalg og for det, der kommer ind til dem?
Marie Krarup (DF), 2016-04-19:
Jamen der er jo et samarbejde med enheder på jorden.
Og det er jo det, som vi har fået den her fortrolige briefing om, og det er det, som Enhedslisten er fuldt orienteret om hvordan foregår.
Så det er der jo.
Og det er jo rigtigt, at man ikke udelukkende kan nedkæmpe Islamisk Stat fra luften.
Det ville være dejligt, hvis det var muligt, men det er nødvendigt at samarbejde med visse grupper.
Det lyder, som om hr. Søren Søndergaard ikke var til stede i salen under førstebehandlingen og ikke har læst avis og ikke har set tv og ikke har hørt radio i de sidste uger, siden hr. Søren Søndergaard ikke har opdaget, at mange af dem, der er til stede her i salen, har deltaget meget aktivt og har givet meget tydeligt udtryk for deres holdninger i forhold til B 108.
Så der er i hvert fald noget historie, man kunne kigge på i stedet for at komme med beskyldninger om, at man ikke lægger sit synspunkt frem.
Med hensyn til at bevæbne kurderne osv., altså det beslutningsforslag, mener jeg, at det er en anden situation, vi står i i dag.
Nu er det en koalition, som ønsker vores deltagelse, hvor der er en plan, vi kan indgå i, og hvor vi selv i højere grad kan styre udviklingen, så meget som man nu kan, i stedet for at overlade våben og dermed mindske kontrol, altså overlade våben til andre grupper.
Søren Søndergaard (EL), 2016-04-19:
For det første vil jeg godt sige tak til Marie Krarup, fordi hun gik på talerstolen og som den første af dem, der står bag det her forslag, rent faktisk fremlagde sit synspunkt over for befolkningen, over for de soldater, der skal sendes af sted, og gav mulighed for, at vi kan stille spørgsmål og tage en diskussion.
Det synes jeg er al ære værd i modsætning til de – hov, der var jeg ved at bruge et ikkeparlamentarisk udtryk – repræsentanter for partier, som ikke tør gå på talerstolen.
Så tak for det.
Dernæst vil jeg spørge, om Marie Krarup så også ønsker ligesom at kigge lidt kritisk på Dansk Folkepartis fortid.
Altså, det lyder jo næsten, som om kampen mod Islamisk Stat er noget nyt, vi skal kaste os ind i nu.
For 1½ år siden var der jo et forslag i Folketinget fra Enhedslistens side om at hjælpe med at bevæbne kurderne for lige præcis at bekæmpe Islamisk Stat og redde yazidierne, redde de kristne, redde de andre grupper, der var udsat for forfølgelse.
Det stemte Dansk Folkeparti imod.
Hvorfor – når man nu er så interesseret i at bekæmpe Islamisk Stat?
Marie Krarup (DF), 2016-04-19:
Jeg er stolt af, at Danmark kommer til at deltage i den her aktion.
Jeg er stolt af, at vi sender F-16-fly, der skal være med til at bekæmpe Islamisk Stat.
Jeg mener, det er det rigtige at gøre.
Der er mange, der har drømme om dialog og fredelige midler, og det ville selvfølgelig også være dejligt, hvis det kunne lade sig gøre at få en fornuftig snak med Islamisk Stat og få dem til at opføre sig på en ordentlig måde.
Det har bare vist sig, at det ikke er muligt.
De angriber også i Europa.
De hader Vesten, de hader os, og det er ikke noget, vi kan tale med dem om.
Det er forsøgt.
Skal vi så dukke nakken og lade dem være og håbe på, at det går over, og at vi kan ændre nogle socioøkonomiske faktorer, så de måske om 50 år lader være med at hade Vesten og begå terrorangreb imod vestlige lande og vestlige borgere?
Nej, det synes jeg ikke.
Jeg synes, vi skal gøre, hvad vi kan for aktivt at bekæmpe dem, bekæmpe, at de får et fristed i Mellemøsten, hvorfra de kan sende deres terrorister imod os.
Jeg synes, vi skal bakke op om vores traditionelle allierede, som ønsker at tage den kamp nu.
Jeg synes, at vi skal vise den nye stil, som Danmark har vist efter den kolde krig, hvor vi faktisk godt tør gøre en forskel ude i verden.
Vi tør bakke op om vores allierede og være med der, hvor det svært, og der, hvor det er farligt.
Vi skal ikke gøre som under den kolde krig, hvor vi dukker nakken og er gratister på, at andre mennesker forsvarer vores tryghed og sikkerhed.
Vi skal selv være med til at gøre noget for at gøre Danmark tryggere, og vi gør Danmark tryggere ved at bekæmpe Islamisk Stats mulighed for at oprette et territorium i Mellemøsten, hvor de kan bedrive deres ugerninger i fred og ro og sende deres terrorister imod os.
Jeg er stolt af, at Danmark vil deltage aktivt i nedkæmpelsen af Islamisk Stat, for det gør Danmark tryggere.
René Gade (ALT), 2016-04-19:
Ud over de to beslutningsforslag, som vi har lavet sammen med Enhedslisten, der giver et bud på, hvordan vi kan start det her, står vi i Alternativet for en politik, hvor vi ønsker at trække os helt ud af koalitionen.
Vi tror på, at vi i Danmark kan bidrage meget stærkere til verdenssamfundet, meget stærkere til freden og sikkerheden, også nationalt, ved at bidrage med noget helt andet – humanitær bistand, genopbygning af lokalområder, fredsmægling, konfliktløsning.
Det tror vi at vi som en meget, meget lille stat kan.
Vi er en småstat.
Vi har intet at skulle have sagt.
Derfor er jeg så ked af, når vi bare melder os til det i stedet for at sige: Det der med, at vi ikke har noget at skulle have sagt med våben, kan vi altså sige på en anden måde, hvor det virker meget bedre.
Mette Bock (LA), 2016-04-19:
Så må jeg som opfølgning på det spørge: Har Alternativet en plan for, hvad det er, der skal ske?
Jeg har hørt ordføreren medgive, at vi nok ikke får IS til at sætte sig omkring et bord, fordi de handler på en anden måde, end man normalt gør i politik.
Men har Alternativet en plan for, hvad det er, Danmark skal gøre for at få hvem til at sætte sig omkring et forhandlingsbord, som er anderledes end de forsøg, der har været gjort og til stadighed bliver gjort for også at sætte ind politisk og diplomatisk i forhold til den her krise?
René Gade (ALT), 2016-04-19:
Lige den sidste krølle »som ellers ikke ville være kommet« kan jeg ikke svare på.
Men der vil med garanti ske civile tab, frygtelige mord, terrortogter, også med den vision, Alternativet har, for hvordan vi skal angribe problemstillinger som den her?
Vi påstår på ingen måde, at vi løser konflikten nu og her.
IS vil have fremmarch nogle steder, vil falde tilbage andre steder i den her proces, der skal sættes i gang.
Jeg forstår det fint.
Jeg forstår fint, at man går i krig og accepterer civile tab.
Jeg har meget, meget svært ved at støtte op om det, medmindre der er en plan, som vi kan stole på, og hvor der ikke er 1.600 forskellige grupper i et land med rigtig mange stedfortræderkrige kørende, hvor vi går ind og tror på, at vi ved at bombe én part kan sikre fred og stabilitet bagefter.
Mette Bock (LA), 2016-04-19:
Tak for det.
Nu har jeg flere gange hørt, at det er blevet efterspurgt, om man kan give garantier for, at der ikke vil komme civile tab ved at gå ind på den her måde.
Men når man nu efterlyser det, vil jeg da gerne spørge, om Alternativet kan give garantier for, at den strategi, som Alternativet mener man skal føre, ikke vil betyde, at der kommer civile tab, som ellers ikke ville være kommet.
René Gade (ALT), 2016-04-19:
Hverken jeg eller andre med langt større erfaring i konfliktmægling og forsoning kan tale sig ud af en blodig konflikt ret mange gange, tror jeg.
Det, jeg efterspørger, er, at vi netop går tilbage og siger: Hov, har vi lavet et eller andet, der var forkert?
Har vi handlet på forkerte måder?
Kunne vi have gjort noget anderledes?
Hvis vi så erkender, at ja, det var måske ikke helt det rigtige, vi forsøgte at gøre de tidligere gange, vi har haft de her problemer, skulle vi så ikke lade være med at gøre præcis det samme igen?
Og det er jo ikke kun mig, der siger det her – det er soldater, det er eksperter.
Jeg siger, at vi skal skabe et fundament, sådan at det ikke sker igen, og sådan at det ikke fortsætter.
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-19:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om Dansk Folkeparti er tryg ved og kan stå inde for de grupper, som danske soldater og F-16-fly kommer til at støtte også i Syrien, fordi vi ved, som sagen er nu, at bl.a. Tyrkiet støtter ekstremistiske, islamistiske grupper inde i Syrien.
Er ordføreren tryg ved, at det ikke vil komme til at være tilfældet, at Danmark kommer til at støtte lige præcis sådan nogle typer grupper?
Marie Krarup (DF), 2016-04-19:
Nej, jeg er ikke tryg ved, og jeg kan ikke stå inde for de grupper – selvfølgelig kan jeg ikke det.
Det ville da være tosset af mig, hvis jeg stod og sagde, at jeg var sikker på, at de altid opførte sig ordentligt – nej.
Men jeg ved, at de vil bekæmpe Islamisk Stat, og det er det, det drejer sig om.
Og der kan vi så komme til at kæmpe sammen med nogle, som ikke altid er som os selv – som ikke er guds bedste børn.
Men det er en nødvendighed for at få bekæmpet det, som er det største onde og den største fare, og det er for øjeblikket Islamisk Stat.
Det kan ændre sig, på længere sigt kan der opstå andre grupper.
Prøv at tænke på Taleban, som på et tidspunkt var allieret med USA og senere går hen og bliver deres fjende.
Sådan er historiens gang jo.
Men det skal jo ikke udelukke os fra at bekæmpe det, der er den største trussel her og nu.
I det øjeblik at der opstår en ny trussel imod Danmark fra et andet sted, så ja, selvfølgelig.
Altså, vi har et forsvar for at forsvare Danmark, så hvis der er en trussel, skal vi selvfølgelig forsøge at eliminere den med de midler, vi har – ja.
René Gade (ALT), 2016-04-19:
Jeg ved, at det er en tænkt situation, men selv om det måske lokalt vil hjælpe at bombe IS, kan vi jo ikke afvise, at der på sigt kommer andre terrororganisationer, der så vil betyde den samme trussel mod Danmark, og er det så ordførerens opfattelse, at vi bliver nødt til for simpelt hen at værne om Danmarks sikkerhed at bombe de steder, hvor der opstår sådan nogle trusler lokalt, for at det ikke spreder sig?
Marie Krarup (DF), 2016-04-19:
Min forventning er, at den på kort sigt bliver forøget og på lang sigt formindsket, når vi taler om terrortruslen fra Islamisk Stat.
Jeg kan ikke udelukke, at der vil opstå andre terrortrusler – det kan man selvfølgelig ikke vide noget om.
Men på kort sigt tror jeg vi vil se en forøgelse, fordi Islamisk Stat vil blive interesseret i at ramme os nu, når vi deltager aktivt.
René Gade (ALT), 2016-04-19:
Nu har jeg fået lov til at tale rigtig meget, så jeg vil gøre det rimelig kort.
Jeg vil bare først lige beklage noget.
Jeg er blevet gjort opmærksom på, at jeg i min lange tale fik det til at lyde, som om det kun var en militær indsats, man ville byde ind med i det her beslutningsforslag, som bliver stemt igennem i dag.
Det var på ingen måde min mening – jeg forsøgte at være meget nuanceret og faktisk også fremhæve de gode ting.
Så jeg vil sige, at der i den grad også bliver budt ind med andre løsninger fra regeringens side og fra dem, der bakker det op.
Vi mener bare, at proportionerne er skæve.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Er det ordførerens forventning, at terrortruslen i forhold til Danmark, efter at vi siger ja til det her beslutningsforslag, bliver forøget eller formindsket?
Marie Krarup (DF), 2016-04-19:
Den organisation, som vores F-16-fly tilhører, hedder Forsvaret, det danske forsvar.
Det hedder det, fordi det danske forsvar skal forsvare Danmark, dvs. fjerne trusler imod Danmark.
Vores F-16-fly indgår ikke i en organisation, der hedder verdens militær eller verdens fredsstyrker.
Nej, fordi det har vi for længst indset at man ikke kan opnå, det kan ikke lade sig gøre, men vi kan forsvare Danmark på den måde, at vi kan være med til at eliminere trusler imod Danmark.
Det er en fornem opgave, og det er jeg stolt af at vores F-16-fly kommer til at deltage i.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-04-19:
For jeg prøver rent faktisk at følge jeres tanker og se, hvad det så er, I vil.
Men for mig lyder det, som om I snubler lidt – at Alternativet snubler ...
Undskyld
, jeg beklager.
Denne konflikt er jo karakteriseret ved, at den ikke kan forebygges.
Og der er det så, jeg efterlyser en vej, et eksempel fra tidligere tider, hvor man har talt sig ud af en blodig konflikt, som var i fuld gang.
Det er det, jeg mangler.
Peder Hvelplund (EL), 2016-04-19:
Så udsynet i forhold til den her konflikt handler ikke om, at der er en civilbefolkning dernede, vi skal tage hensyn til.
Det her handler udelukkende om en terrortrussel i forhold til Danmark, som jeg går ud fra at ordføreren heller ikke har nogen som helst garanti for bliver anderledes af, at vi bomber dernede.
Men skal jeg bare forstå det sådan, at det her udelukkende er af hensyn til sikkerheden for Danmark?
Det har intet at gøre med, hvordan vi sikrer en stabil udvikling i Mellemøsten.
Marie Krarup (DF), 2016-04-19:
Forskellen er, at de retter en trussel imod os.
Der er mange grimrianer til i verden.
Der er mange modbydelige organisationer, mange modbydelige holdninger, men vi sender ikke F16-fly ud overalt, vi bomber heller ikke Grimhøjmoskeen.
Det er ikke sådan, at bare fordi man har en modbydelig ideologi, skal man have en bombe i hovedet, men der er nogle, der aktivt truer os, og der er nogle, der aktivt har begået terrorangreb i Vesten og truer os.
De skal bombes, og det er det, der er forskellen.
Peder Hvelplund (EL), 2016-04-19:
Jeg vil faktisk godt fortsætte lidt i det spor, som hr. Holger K. Nielsen startede på.
Nu kan jeg så forstå, at Nusra-fronten i hvert fald ikke er en af de grupper, vi støtter.
Det kunne så være meget rart at få at vide, hvad det er for nogle grupper, vi støtter, fordi jeg synes jo, at der sniger sig en vis form for værdirelativisme ind i ordførerens tale, når nu ordføreren siger, at vi skal bekæmpe Islamisk Stat, når vi godt ved, at nogle af de andre grupper dernede næres af præcis den samme ideologi, altså nogle af de shiamuslimske terrororganisationer næres af præcis den samme ideologi som Islamisk Stat.
Hvordan er det så, at man bare kan forsvare, at vi skal sende soldater og materiel derned for at bekæmpe Islamisk Stat, for at alliere os med nogle, som er præcis lige så slemme?
Hvori er det, at ræsonnementet ligger i forhold til det?
Det kan jo ikke altid være sådan, at bare fordi man bekæmper det onde, bliver dem, der bekæmper det onde, gode.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad ordføreren mener er den præcise ideologiske forskel på den ideologi, der bærer Islamisk Stat, og den, der bærer nogle af de organisationer, vi nu kommer til eventuelt at kunne støtte.
Marie Krarup (DF), 2016-04-19:
Men jeg mener nu, at fjenden er rimelig klart defineret.
Og så er strategien ikke slået fejl de sidste 15 år, hvis det, vi tænker på – og det er min tolkning –
er, at vi har deltaget i krige for at gøre Danmark til et sikkert sted.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-04-19:
Det, jeg forsøger at sige, er, at nu har vi kørt den strategi, som ordføreren taler om, i hvert fald de sidste 15 år og også længere tid i øvrigt.
Men det er i hvert fald de sidste 15 år, og det har ikke hjulpet.
Tværtimod er det blevet værre og værre.
Og nej, vi er ikke sammen med al-Nusrafronten, og vi bekæmper dem heller ikke.
Vi har ikke mandat til at gå i krig imod al-Nusrafronten, men kun imod Islamisk Stat, og hvis de er værre, er det så ikke et problem?
Når jeg siger det, er det for at anholde den der sammenligning med anden verdenskrig og Hitler, Churchill og Stalin.
Den holder bare ikke.
Dengang var der et klart fjendebillede.
Du havde nogle stater, der var i krig mod hinanden, og du kunne ligesom manøvrere på en logisk måde.
Det er ikke muligt at manøvrere på samme måde her, for du ved ikke, hvem der er ven, og hvem der er fjende, hvem der er imod, og hvem der er med.
Derfor giver det her nogle helt, helt andre udfordringer, end anden verdenskrig gjorde, og derfor holder den sammenligning simpelt hen ikke.
Marie Krarup (DF), 2016-04-19:
Støtter vi al-Nusrafronten?
Jeg får at vide, at de ikke er en del af dem, som vi støtter.
Men jeg vil sige, at vi på længere sigt jo ikke på nogen måde kan forudsige, hvordan situationen udvikler sig.
Det er jo rigtigt, og der er eksemplet med al-Qaeda og Taleban meget godt.
Men skal det så forhindre os i at forsvare os selv imod en trussel?
Så kunne vi lige så godt give op, og det mener jeg ikke vi skal.
Selvfølgelig skal vi bekæmpe dem, men det er da ikke det samme, som at der så aldrig nogen sinde vil opstå en ny trussel.
Mellemøsten er et ustabilt område, og den islamiske ideologi er antivestlig.
Det vil helt sikkert blive ved med at være et problem i meget, meget lang tid endnu.
Så der er ikke nogen garanti for, at der kommer en fredelig, paradisisk udvikling.
Det er der ikke, men vi kan være med til at bekæmpe dem, der aktivt truer os i dag.