runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nadeem Farooq (RV), 2012-06-08:
Og noget tyder på, at der har været en politisk opbakning til, at man faktisk har en høj grad af offentlig finansiering af en række aktiviteter.
Det vil sige, at der er politisk opbakning til et rimelig fintmasket velfærdssystem.
Det er vel baggrunden.
Jeg tror, man skal passe på med at foretage de her alt andet lige-sammenligninger med Sverige eller Schweiz eller med andre lande.
Man bliver nødt til at gå lidt dybere ned i materien for at se, hvad forskellen i forhold til andel af offentligt ansatte egentlig dækker over.
Men jeg er helt med på, at man godt kan effektivisere; jeg er helt med på, at man godt kan afbureaukratisere.
Der har vi i øvrigt også en fælles interesse med Liberal Alliance.
Og jeg er også med på, at man godt kunne have været mere ambitiøs med reformsporet i de senere år, hvor det gik lidt bedre.
Men i stedet for at botanisere i fortiden skal vi kigge fremad, og der mener jeg godt, at vi kan hente noget besparelse på de områder.
Men omvendt må vi også se på, at der er pres på de offentlige udgifter i forhold til de demografiske forhold.
Så det her med, at vi kan have udsigt til at få en nettonedgang i de offentlige udgifter, er ikke noget, jeg tror på.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-06-08:
Men ordføreren er jo godt bekendt med, at en del af baggrunden for, at vi har så stor en offentlig sektor, som vi har i dag, er, at der har været et overforbrug – specielt i de seneste to årtier – i den offentlige sektor, hvor man har brugt 90 mia. kr. mere, end politikerne gennem demokratiske vedtagelser havde besluttet, at der skulle bruges.
Hvis man havde holdt sig til budgetterne og leveret den service, som var blevet besluttet, havde vi haft en betydeligt mindre offentlig sektor end i dag.
Det tyder jo på, at der er enorme effektiviseringsproblemer og dermed også et stort potentiale.
Jeg synes, der var en åbning fra ordføreren, og det kvitterer jeg for.
Er ordføreren af den opfattelse, at der altså sagtens kan drives en offentlig sektor med færre ansatte i Danmark?
Jeg mener, at hvis man havde en offentlig sektor i Danmark på størrelse med den i Sverige, ville der være 100.000 færre offentligt ansatte.
Jeg mener: Det, vi foreslår, er jo egentlig ret moderat.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren er af den opfattelse, at det er muligt at reducere den offentlige sektor – og herunder også antallet af ansatte i den offentlige sektor – og stadig bevare den samme service.
Hvad er ordførerens holdning til, at man med en offentlig sektor, hvor der er over 800.000 ansatte, sikkert godt kunne producere det samme – altså give den samme service – med 40.000 færre offentligt ansatte?
Ville det være realistisk?
Nadeem Farooq (RV), 2012-06-08:
Jamen komikken fra Liberal Alliances side vil jo ingen ende tage.
Kan man blive enig med sig selv om, hvor man står på det punkt?
Men som sagt har vores 2020-plan ikke ændret sig i forhold til kursen og de ting, vi gerne vil opnå, nemlig at øge arbejdsudbuddet.
Og her taler vi ikke om funny money, men faktisk om reelt at nå vores mål, så vi kan løfte Danmark ud af den økonomiske krise og udvikle Danmark.
Her håber jeg, at Liberal Alliance vil være med på en mere seriøs måde i stedet for blot at stå ude på sidelinjen og sige, og der begik I en fejl der, og der var en fodfejl der osv.
Så kom frisk, vil jeg sige til Liberal Alliance.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-06-08:
Der var i virkeligheden en anerkendelse af både det bagudrettede og det fremadrettede.
Jeg tænker bare på: Er der nogle helt særlige forhold i Danmark, der gør, at vi skal være europamestre i skattetryk?
Er der nogle sådan særlige udfordringer, som er helt unikke for det danske samfund i forhold til samtlige andre europæiske lande?
Og hvad er i givet fald de helt særlige udfordringer, som vi, og vi alene, står med?
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-06-08:
Kan ordføreren så ikke også godt anerkende, at det er et stort problem, at forbrugerpriserne i Danmark altså ligger 42 pct. over EU-gennemsnittet af de andre 26 EU-landes priser?
Vi er det land, der ubetinget har de højeste leveomkostninger af alle EU-lande, når man måler det i forhold til priser på brændstof, bankgebyrer, mad og alt muligt andet.
Jeg kan tage tallene her fra Danmarks Statistik, og de er kun et par måneder gamle.
Vi kan tage sådan noget som benzin, det er steget 11 pct.
Vi kan tage sådan noget som øl, som jeg godt ved er lidt ømtåleligt for De Radikale på grund af de her nye afgifter, der gør, at man kører over grænsen og køber det i stedet for, men øl og vin er steget omkring 9 pct. Det oplever folk jo i hverdagen.
Skulle man ikke have mere fokus på det?
Nadeem Farooq (RV), 2012-06-08:
Jamen jeg kan ikke forstå, hvorfor Dansk Folkeparti har så travlt med at pudse glorien.
Er det, fordi man har dårlig samvittighed over de afgifter, man selv var med til at sætte op, dengang man sad som støtteparti for regeringen?
Altså, hold nu op!
Dansk Folkeparti har selv deltaget frisk og frejdigt i at sætte afgifter op, så jeg kan ikke forstå, hvorfor den nuværende regering skal klandres for det.
Men hvis ordføreren lægger op til, at vi skal have en fordomsfri debat om, hvordan afgifterne kan tilrettelægges mest fornuftigt, så vi ikke stækker konkurrenceevnen, men får det nødvendige provenu i statskassen for at kunne finansiere velfærden, så er jeg med på den.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-06-08:
Der bliver nikket, det var korrekt citeret.
Frank Aaen (EL), 2012-06-08:
Jamen jeg synes sådan set, at familiebilledet fra før var rigtig godt, altså at man i en familie, hvor man har ansvar for hinanden, og hvor man har en indkomst, fordeler den efter, hvad man kan blive enige om at den enkelte i familien har behov for.
Det er sådan set det, man skal gøre.
Jeg har stor tillid til, at det sker i familierne, desværre ikke i alle familier, der er nogle tyranner hist og pist, men det er sådan set et fint billede, og hvis vi kunne udvide det billede til at gælde hele samfundet, ville vi meget gerne det.
Så tror vi, at folk tager de hensyn til hinanden, som de skal.
Men det kræver selvfølgelig, at der ikke er nogle kapitalister, som udbytter andre mennesker og kun tænker på deres egen rigdom.
Men det, jeg syntes var mest interessant, var, at det enkle spørgsmål, jeg stillede til Dansk Folkeparti, nemlig om man kan garantere, at man ikke går med i en aftale, der tager penge fra de arbejdsløse, er med til at tage penge fra dem, der er på barsel, er med til at tage penge fra syge og pensionister, herunder førtidspensionister, kunne jeg ikke få noget klart svar på, altså om Dansk Folkeparti afviser det.
Og jeg synes bare, at Dansk Folkepartis ordfører skulle tage en anden runde for at kunne uddybe det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-06-08:
Jamen jeg kan da berolige hr. Frank Aaen med, at Dansk Folkeparti altid lytter til, hvad hr. Frank Aaen siger.
For det er som regel interessant, og somme tider er det også underholdende.
Der nævnte hr. Frank Aaen, at man skulle have efter behov.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om det er noget med, at man i Enhedslistens bagland har sådan en behovsanalyse over, hvad det er, folk skal have af behov.
Er de behov, som nogle har, de samme behov som andres?
Jeg kunne f.eks. godt tænke mig en ny bil, altså sådan en Ferrari.
Er det et behov, når jeg har det behov, eller er det noget, som Enhedslisten vil sige ikke er et behov?
Der er jo stor diskussion om, hvad det er for nogle ting, som borgerne efterspørger, og ved at gå ind – som ordføreren gør – og diskutere det, gør man sig jo egentlig til en form for smagsdommer over, hvad det egentlig er, vi skal have ind i den her behovsdiskussion.
Hvordan vil ordføreren skelne i den behovsdiskussion ud fra præmissen om, at vi jo ikke alle sammen har nær de samme behov?
Frank Aaen (EL), 2012-06-08:
Vi har sagt meget tydeligt i den offentlige debat, at tyveri fra arbejdsløse, syge, førtidspensionister og folkepensionister er vi lodret imod.
Og det er vi.
Vi har sagt fra over for den del af regeringens udspil.
Det synes Dansk Folkeparti heller ikke skal ske – vel?
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-06-08:
Tak hr. formand.
Jamen jeg vil gerne spørge ordføreren om det her med skat, for den debat, vi har haft i dag, har jo sådan set handlet mere om skat som det overordnede diskussionsemne end om de der mere grundlæggende ting omkring levevilkår osv.
Jeg vil egentlig gerne spørge ordføreren om det her med de skatteforhandlinger, som jo pågår, og som vi ikke ved hvor ender henne.
Det er jo en kendsgerning, at regeringen – som Enhedslisten er parlamentarisk grundlag for – bl.a. foreslår, at der eksempelvis skal ske ændringer i overførselsindkomsterne med en mindre reguleringssats end den, man har været vant til indtil nu.
Vi ved selvfølgelig ikke, hvor det ender henne, men jeg vil gerne lige spørge ordføreren om det, for det har jo store konsekvenser for, hvordan en borger oplever det at være dansker.
For hvis man får mindre købekraft ud af sin folkepension, vil det være noget, som er helt grundlæggende i netop den diskussion, vi har i dag, om, hvordan en dansker oplever det, når man går ud og skal forbruge dagligdags, nødvendige ting såsom at fylde benzin på bilen og have varme på hjemme i stuen og varm mad om aftenen osv.
Hvordan forholder Enhedslisten sig egentlig til det?
Frank Aaen (EL), 2012-06-08:
Det er helt i orden.
Jeg har det bare sådan, at jeg i virkeligheden mener, at mennesket både i familien og i almindelighed er indrettet ud fra, at man gerne vil alle det bedste.
Men det er jo helt korrekt, at vi i samfundet har nogle andre spilleregler, end vi har i familien, nemlig at det er dem, der har de bedste muligheder og mest magt og størst økonomi, der tilraner sig mest.
Det er jo derfor, at Enhedslisten er socialister, nemlig at vi gerne vil være med til at forhindre, at dem, der har mest magt og flest penge og mest indflydelse, skal bestemme over alle os andre ud fra den magt, de har.
Men det tager nogle år at komme frem til, at vi får fjernet dem, der har for meget magt og for mange penge, og i fællesskab og tryghed kan indrette os på samme måde, som jeg kan forstå at hr. Ole Birk Olesen har indrettet sig i sin familie, altså at vi alle sammen tager hensyn til hinanden.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-06-08:
I min egen familie praktiserer vi således også dette yde efter evne og nyde efter behov-princip.
Men det er jo ikke det samme, som at det skal være sådan i hele samfundet, for i familien ved vi, at vi alle sammen vil hinanden det godt.
Vi er beslægtede ved vores blod, og forældre er genetisk programmeret til at ville tage sig godt af deres børn.
Der opstår desværre det, at nogle mennesker ønsker at bestemme over andre mennesker for at tilrane sig det, som de synes burde være deres.
Der kan også opstå det, at folk lader, som om de ikke kan yde så meget, mens de til gengæld overdriver deres behov, så de kan få noget mere, fordi man ikke har den samme solidaritet i samfundet, som man har i familien.
Derfor har vi herhjemme – og det meste af verden – valgt en anden model, og de steder, hvor man ikke har valgt den model, er det gået helt ad helvede til.
Men det er så den vej, vi skal forfølge ifølge Enhedslisten.
Frank Aaen (EL), 2012-06-08:
Hvis vi går rigtig mange år tilbage, var det sådan, at familien samlede det sammen, som der var brug for til at leve af, og så delte man det indbyrdes, efter hvad den enkelte i familien havde brug for.
Sådan vil vi også gerne have at samfundet engang ser ud: at vi alle sammen prøver at samle det sammen, der er brug for, og vi deler det ud fra de behov, det enkelte menneske har.
Det synes jeg er en ualmindelig smuk vision, og tak for, at Liberal Alliance gør mig opmærksom på det og er med til at sætte lys på det.
Det er stadig væk fuldstændig vores målsætning.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-06-08:
Arh, var hr. Frank Aaen ikke lidt beskeden med Enhedslistens idealer der?
Det lød forholdsvis moderat, at man alene vil lade den offentlige sektor vokse med samme takt som resten af økonomien.
Er det ikke korrekt forstået, at Enhedslisten har som sit ypperste mål, at enhver skal yde efter evne og nyde efter behov og i princippet bidrage med alt til den fælles kasse og få det tilbage efterfølgende, som vedkommende har behov for?
Er det ikke det ypperste mål, at man kan sige, der sådan set er 100 pct. beskatning – og således bliver det jo meget dyrt at være dansker – og så kan man få det tilbage, som man i fællesskabet finder ud af man har behov for?
Frank Aaen (EL), 2012-06-08:
Tak til Liberal Alliance for at rejse debatten her, som giver en god mulighed for at tage en ideologisk tilgang til, hvordan vi ser på den fælles velfærd.
Vi har jo Liberal Alliance, som har til målsætning, at den fælles velfærd, den kommunale indsats og staten som helhed skal drosles så meget ned som overhovedet muligt; det er en meget klar linje.
Vi så jo tidligere, at Claus Hjort Frederiksen var hernede og udtalte, at det kan være meget svært at skære direkte hårdt ned i velfærden – det har man jo gjort alligevel – og han sagde, at hvis bare vi får det offentlige til at vokse meget mindre end det private, vil vi om 10 år have opnået en revolution.
Og det har han jo ret i: Hvis man virkelig lader det fælles vokse mindre end den rigdom, som samfundet i øvrigt udvikler, så får vi selvfølgelig en forandring, hvor den fælles velfærd mere og mere bliver en fattigdomsvelfærd.
Fra det meget klare standpunkt fra Venstre kommer vi jo så over til vores nuværende regering, som jeg med beklagelse må notere mig har den samme opfattelse, som Claus Hjort Frederiksen tidligere gav udtryk for, nemlig at det offentlige, det fælles, skal vokse meget mindre, f.eks. 0 pct., 0,6 pct. eller 0,8 pct., men i hvert fald mindre end de 2-2¼ pct., som den fælles økonomi vokser med, og dermed sakker den fælles velfærd også i den her forstand bagud.
Vi skal så helt ud – hvis vi skal bruge det begreb – til Enhedslisten, som er det parti, der siger, at den fælles velfærd skal vokse i samme takt, som den fælles økonomi vokser, sådan at vi bliver ved med at have nogle skoler, plejehjem, daginstitutioner og hospitaler, som sammenlignet med samfundets rigdom i almindelighed er fuldt på højde med den økonomiske udvikling i samfundet.
Hvis man tager de forskellige partier, kan man stille de forskellige ideologiske valg sådan op, og jeg synes sådan set, at det er fint, at Liberal Alliance synes, at vi har brug for at få kastet lidt lys på det.
Vi er så lodret uenige med Liberal Alliance, men det er jo en anden sag.
Men det er en udmærket debat at have.
Merete Riisager (LA), 2012-06-08:
Hvad er ordførerens bud på det her?
Det er jo altså ordførerens parti, der sidder med i regeringen, og som har besluttet sig til at bakke op om S og SF og holde dem ved magten i den plan eller ikkeplan, som de nu har.
Så hvad er ordførerens bud?
Der er jo ikke andre til det.
Thomas Jensen (S), 2012-06-08:
Nu ved jeg ikke, om fru Merete Riisager ved mere, end jeg gør, men da jeg for et kvarters tid siden gik herop på talerstolen, var trepartsforhandlingerne ikke aflyst.
Jeg forstår, at finansministeren på vegne af regeringen er ved at foretage sine sonderinger hos de forskellige parter for at høre, hvad status er hos dem, for der er jo kommet en overraskende melding fra Dansk Metal i løbet af de sidste 24 timer.
Så for nuværende er trepartsforhandlingerne ikke aflyst.
Nadeem Farooq (RV), 2012-06-08:
Jeg synes faktisk, det er et rigtig godt spørgsmål, og det vil jeg faktisk gerne kvittere for; jeg håber, at det er en ny tendens.
Altså krav om, at de offentlige udgifter selvfølgelig skal holdes i ave.
Det er helt rigtigt, at man godt kan sikre nogle besparelser ved at gøre det.
Omvendt må det også siges, at vi ikke kan gå ind i en eller anden diskussion om nulvækst, for vi må også se på, at demografiske forhold gør, at vi ikke via effektiviseringer kan nedbringe de offentlige udgifter, men sikre, at de bliver holdt i ave.
Det må ligesom være målet.
Jeg tror ikke på en eller anden utopisk målsætning om, at man ad den vej, altså via regelforenklinger, kan beskære de offentlige udgifter markant.
Merete Riisager (LA), 2012-06-08:
Jeg kan forstå, at regeringen i dag har aflyst trepartsforhandlingerne.
Vil ordføreren løfte sløret for, hvad der er regeringens plan B, når der nu mangler x antal milliarder i regeringens plan, og vil det, at trepartsforhandlingerne er blevet aflyst i dag, gøre det dyrere at være dansker?
Mai Henriksen (KF), 2012-06-08:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at Konservative er tilhængere af de her elevplaner, netop fordi den her løbende og ikke mindst systematiske opfølgning på elevernes udvikling er rigtig gavnlig både for læreren og for eleven, men så sandelig også for forældrene, fordi elevplanerne jo også er med til at få præciseret forældrenes rolle.
Jeg tror, at Liberal Alliance måske kommer til at fremstå som meget liberale i sådan en sag som den her med et ønske om at nærme sig det frie marked.
Der skal ingen regler og ingen krav være; man kan selv bestemme.
De frie markedskræfter dikterer skolevalget: Lad falde, hvad ikke kan stå.
Jeg har simpelt hen ikke forstået det endnu.
Merete Riisager (LA), 2012-06-08:
Det er rigtigt, at der er nogle, der ønsker at fortsætte med elevplanerne.
Det kan de så vælge at gøre.
Og dem, som ønsker en anden løbende evaluering, kan så vælge det.
Det er jo det, der ligger i metodefriheden.
Der er det, jeg siger: Jeg tror ikke på, at ordføreren eller jeg kan forudse, hvilke evalueringsmetoder man vil foretrække ude på forskellige skoler.
Det har jeg fuld tillid til at de dygtige skoleledere er i stand til.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2012-06-08:
Nu er det sådan, at børnene er rigtig glade for at få en præcis beskrivelse og en præcis vurdering.
Forældrene er rigtig glade for at have et redskab, som er tydeligt og letforståeligt, som er til at arbejde videre efter, og hvor den næste aftale står om, hvad det så er, der er det næste mål.
Er det korrekt, at vores elevgruppe og vores forældergruppe har anerkendt elevplaner og er meget glade for at have dem?
Merete Riisager (LA), 2012-06-08:
Nu bliver det sådan lidt en gennemgang af folkeskolens praksis.
For det er jo sådan, at elevplanerne kun er en del af den evaluering, der foregår af elever og skoler.
Der er jo en mangfoldighed af måder, som eleverne bliver evalueret på, bl.a. gennem karakterer og eksamen.
Det kan man gøre på rigtig mange forskellige måder.
Jeg foreslår, at vi indsamler de bedste metoder, gør dem tilgængelige for skolerne og lader dem selv vælge, hvilken metode de ønsker at anvende.
Om de så alle sammen vil bruge det på idræt, eller hvad det skal være, synes jeg sådan set godt vi kan lægge ud til skolerne.
Det, som bliver indikeret her, er jo, at man er ligeglad ude på skolerne med den løbende opfølgning.
Det er jo slet ikke tilfældet.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2012-06-08:
Vi fik ikke svaret på det, som fru Karen Ellemann spurgte om, så jeg vil gerne vende tilbage til det.
Hvilke fag er det, der er så lidt værd i folkeskolen, at de ikke er værdige at give en vurdering på?
Hvilke fag er det præcis, eleverne bare skal negligere at de overhovedet bruger timer på?
Karen Ellemann (V), 2012-06-08:
Ordføreren var tidligere inde på, at det også er for tidkrævende at lave en elevplan – altså nærmest et udtryk for, at det er synd for læreren, hvis vedkommende nu f.eks. underviser 5 forskellige klasser og dermed har over 100 elever, og at der derfor bliver masser af elevplaner, som vedkommende skal bearbejde.
Men er det ikke rimeligt, at man evaluerer de elever, som man nu engang er lærer for, og giver respons på, hvordan det går med udviklingen, og netop sætter sig mål for næste periode, i forhold til hvad den enkelte elev skal opnå?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er helt konkret: Ordføreren taler om, at så skal der være nogle fag, hvor der i hvert fald ikke skal evalueres, men hvilke fag er det?
Merete Riisager (LA), 2012-06-08:
Så det er sådan set meget enkelt.
Det, jeg siger, er også, at hvis vi gerne vil have innovation, hvis vi gerne vil have, at skolerne selv byder ind, hvis vi gerne vil have forskerne mere i spil, så kan det altså ikke nytte noget, at vi sidder herinde på Christiansborg og definerer, præcis hvad der skal være af værktøjer, og præcis hvordan de skal anvendes derude.
Karen Ellemann (V), 2012-06-08:
Tak for det.
Jeg vil gerne tilbage til selve beslutningsforslagets ordlyd.
Det hedder jo forslag til folketingsbeslutning om afskaffelse af obligatoriske elevplaner, og argumentationen går på, at det er for rigidt, og at det er centralistisk osv.
Hvordan kan ordføreren beskrive den?
Lad mig hjælpe ordføreren på vej, for jeg tror, det er meget svært at besvare det spørgsmål, for den findes ikke.
Der er ikke nogen centralt styret model for, at sådan ser elevplanen ud.
Men nu vil jeg selvfølgelig lade ordføreren besvare spørgsmålet.
Merete Riisager (LA), 2012-06-08:
Jeg vil sige, at jeg nogle gange bliver en smule træt i hovedet, når andre partier ønsker at sige til Liberal Alliance, hvad der er vores politik.
Nu står jeg jo her og siger, hvad der er Liberal Alliances politik på lige præcis det her område, og det er, at den løbende evaluering og de værktøjer, der bruges til det, bedst varetages ude på skolerne, at man godt selv kan vælge et passende værktøj, og at det i øvrigt er muligt at udvikle tingene langt hurtigere, hvis man giver det ansvar ud til skolerne.
Det betyder ikke, at man vil afregulere alting.
Bl.a. mener vi jo i Liberal Alliance, at man skal løfte niveauet for 9. klasse og de faglige mål, der ligger for 9. klasse, og det skal vi kigge på herinde.
Selvfølgelig skal man høre alle de forskellige parter, men det skal vi selvfølgelig kigge på herindefra.
Så det der med at blive taget til indtægt for alt muligt, ja, det må jo stå for hr. Jan E. Jørgensens egen regning.
Det har vi alle sammen brug for.
Hvis vi skal lave et godt stykke arbejde, skal vi opfatte det, vi laver, som meningsfyldt.
Der er rigtig mange lærere, der ikke opfatter det her som meningsfyldt, og der er mange skoleledere, der ikke opfatter det som meningsfyldt at skulle bede deres lærere om at udfylde elevplaner i alle fag.
Det synes jeg vi skal lytte til.
Det er der i den grad grund til at lytte til.
Når halvdelen af landets kommuner har besværet sig med at indsende ansøgninger for at blive fritaget for elevplaner i alle fag, mener ordføreren så ikke, at vi skal lytte til det?
Jan E. Jørgensen (V), 2012-06-08:
Jamen jeg kan ikke garantere, at alle kommuner griber det lige så godt an, som vi gør på Frederiksberg, hvor jeg sidder i kommunalbestyrelsen og har været formand for børne- og undervisningsudvalget i 12 år og i øvrigt har to børn i folkeskolen.
Men når vi kan gøre det på Frederiksberg, så det fungerer ganske godt, så kan man også i andre af landets kommuner.
Vi stiller også detailkrav om, i hvilke fag man skal gå til eksamen, på hvilke klassetrin osv.
Det må de jo selv kunne finde ud af i frihedens hellige navn.
Der tror jeg måske at Liberal Alliance ikke er i overensstemmelse med sine vælgere.
Merete Riisager (LA), 2012-06-08:
Det kan jo være, at det er svært for fru Mai Henriksen og De Konservative at forstå, hvad der ligger i friheden, og at der er andre end fru Mai Henriksen, der er i stand til at tænke rationelt i forhold til folkeskolen.
Det er jo sådan, at vi har ansat rigtig mange dygtige lærere, og vi har ansat rigtig mange dygtige skoleledere til netop at varetage forvaltningen af folkeskolen.
Og hvis vi herinde på Christiansborg benytter enhver given lejlighed til ned i detaljen at diktere, hvad de skal gøre, fratager vi dem fuldstændig den motivation, der ligger i opgaven, den motivation, der ligger i at kunne forbedre tingene i dagligdagen.
Det er derfor, at jeg siger, at vi på en række punkter skal lægge ansvaret tilbage.
Det er ikke på alle punkter, men på en række punkter.
Og jeg ville ønske, at ordføreren havde mod til at sige, at der nok er andre end ordføreren, som er i stand til at udvikle folkeskolen.