runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2011-04-29:
Vi bliver nok ikke enige, men jeg vil bare gerne forsøge at nuancere debatten en anelse, for der er flere, der har sagt, og det sagde fru Line Barfod også, at man får indtryk af, at der er mange udenlandske hjemløse, der ligger og dør i Danmark bl.a. på grund af kulde.
Og så vil jeg gerne henvise til en artikel på DR's hjemmeside, P 1, fra den 16. februar 2011, kl. 11.15, og der står i artiklen: »Den britiske radiostation BBC beklager nu en fejl i en udsendelse om Danmark og Dansk Folkeparti, der blev sendt 8. februar.
I udsendelsen, »Driving on the Right«« – undskyld sproget – »hævder værten, Chris Bowlby, at flere udenlandske hjemløse er døde i den danske vinterkulde, efter de er blevet afvist af offentligt støttede herberger.
Men P1-programmet Detektor har fundet frem til, at der ingen dokumentation findes for den påstand.«
En af de danske kilder, som har bidraget til det her, formanden for Rådet for Socialt Udsatte, Jan Sjursen, siger så nu i artiklen, og jeg citerer: »Jeg beklager, at vi har været med til at viderebringe nogle informationer, der ikke er helt korrekte.
Og det synes jeg også er ærgerligt for debatten som sådan.«
Så det er måske ikke så meget et spørgsmål, som det er en bemærkning, som forhåbentlig vil være med til at nuancere debatten fremadrettet.
Line Barfod (EL), 2011-04-29:
Jeg er helt enig i, at man ikke skal viderebringe oplysninger, som ikke er dokumenteret, og derfor var det, jeg sagde, også, at jeg glæder mig over, at samtlige partier er enige om, at man ikke ønsker, at vi får en situation, hvor nogen dør på gaden.
Det er det, jeg synes der er det afgørende vi er nået frem til i Danmark.
Derfor støtter man nu også, at der er nødherberger, og man har sikret, at de almindelige herberger også gerne må tage udenlandske borgere ind og ikke er tvunget til at afvise dem i døren.
Jeg synes, det er glædeligt, at vi i høj grad på grund af de mange mennesker, der de sidste par vintre har gjort en stor indsats for at råbe op om de her problemer, er kommet så langt.
Thomas Jensen (S), 2011-04-29:
Tak til ministeren.
Der har vi selvfølgelig også skelet til de gode erfaringer, der er fra Gellerup, og vi vil jo gerne være med til at bakke op om det arbejde, der er lavet i den socialdemokratiske kommune Aarhus og i Brabrand Boligforening for at forbedre det her område i Gellerup.
Men vi kan ikke slutte op om det samlede forslag, fordi der jo stadig væk er nogle alvorlige tidsler af ideologisk art i det.
Vi ved jo, at gennem den dårlige ordning, der har til formål at sælge ud af de gode, velfungerende almene boliger, er der kun blevet solgt 46 ud af 560.000 almene boliger.
Det må siges at være en dundrende fiasko.
Og tidligere konservative ministre, godt nok ikke på boligområdet, og tidligere konservative boligordførere har erkendt, at det simpelt hen var en kæmpe fiasko, og derfor burde man ikke videreføre den her lovgivning.
Derfor er mit spørgsmål til ministeren i dag: Hvad er der sket i Det Konservative Folkeparti nu, hvor man iværksætter det her knaldhamrende borgerlige tiltag med at sælge ud af gode almene boliger?
Der er konservative politikere, der tidligere har erkendt, at det var en fejl, og nu står den konservative minister og fremsætter lovforslaget.
Yildiz Akdogan (S), 2011-04-29:
På denne smukke, solskinsrige forårsdag kan det godt være lidt svært at forestille sig hjemløse i kulden, folk, der fryser og ikke har et sted at være.
Ikke desto mindre var det en realitet for blot få måneder siden, for vi oplevede en meget hård og kold vinter i Danmark – en vinter, som fik konsekvenser for flere hundrede udenlandske hjemløse.
De havde ikke noget sted at være eller et sted at tage hen, fordi herberger ikke må tage imod dem.
Problematikken var især markant i Københavns Kommune.
Beslutningsforslaget tager bl.a. udgangspunkt i disse sørgelige hændelser.
Enhedslisten foreslår et transitrum for udenlandske hjemløse for at afhjælpe problemet fremadrettet.
Jeg vil gerne understrege, at vi fra Socialdemokratiets side er helt enige i, at vi har en udfordring, hvad hjemløse angår.
Hvad enten det er udenlandske eller danske hjemløse, ønsker vi ikke, at folk skal ende på gaden uden mad, tag over hovedet eller tøj på kroppen.
Udenlandske hjemløse har været en stor udfordring, idet antallet har været stigende, især fra østeuropæiske lande, hvoraf ikke alle opholder sig på lovlig vis.
Men lovligt eller ej: Der skal gøres en indsats.
Jeg vil gerne lige understrege, at ulovligt ophold i Danmark selvfølgelig ikke er acceptabelt.
De skal sendes hjem.
Men når det er sagt, er det selvfølgelig også vigtigt at se på, hvilken metode der skal tages i brug for at løse de udfordringer.
Som nævnt foreslår Enhedslisten et transitrum, der skal varetage en række opgaver for at hjælpe de hjemløse videre.
En del af de opgaver kan vi sagtens se det fornuftige i, eksempelvis at de hjemløse får de nødvendige midlertidige ydelser som mad, overnatning og elementær sundhedsbehandling, eller opsøgende arbejde for at give de hjemløse en mulighed for ikke at skulle overnatte på gaden, når der er minusgrader udenfor.
Men andre af de opgaver, som et transitrum skal varetage, er så omfattende og vidtrækkende, at vi mener, at det vil være svært at tage hånd om dem.
Men selv om vi ønsker en løsning på EU-niveau, har vi allerede handlet på problematikken, bl.a. ved at etablere nødherberger, der kan tage sig af udenlandske hjemløse, ligesom der allerede er brugt en række midler på området.
Der er ligeledes også oprettet en pulje, som man kan søge fra i henhold til formålet.
Men en ting er, hvad der kan gøres på EU-niveau eller fra Folketingets side; noget andet er selvfølgelig, hvad der kan gøres på det mere menneskelige plan, på græsrodsniveau.
Vi så en række gode frivillige borgere påtage sig en stor menneskelig opgave ved at stille midler og rum til rådighed for de mange hundrede hjemløse i København.
Et af de initiativer var bl.a. initiativet En varm seng.
Afslutningsvis skal det pointeres, at vi fra Socialdemokratiets side finder forslaget meget sympatisk, men mener, at de opgaver, et transitrum skal varetage, er for omfattende og bør varetages på andre niveauer.
Louise Schack Elholm (V), 2011-04-29:
Jeg skal fremføre Venstres ordførertale, da vores socialordfører ikke kan være til stede.
Jeg vil først og fremmest gøre opmærksom på, at herberger og forsorgshjem er botilbud beregnet til midlertidigt ophold efter servicelovens § 110.
Optagelse er således betinget af, at pågældende har lovligt ophold her i landet.
Herudover skal pågældende være omfattet af målgruppen for tilbuddet, der er personer med særlige sociale problemer, som ikke har eller ikke kan opholde sig i egen bolig, og som har behov for botilbud og for tilbud om aktiverende støtte, omsorg og efterfølgende hjælp.
Problemet med transitrum er, at de, der skal gøre brug af transitrummet, ikke opholder sig lovligt i Danmark.
De udenlandske hjemløse ved, at lige så snart de går ind ad døren, er det for at blive sendt hjem.
Det vil derfor ikke give mening at oprette et transitrum, da de udenlandske hjemløse ikke vil gøre brug af dette af frygt for at blive sendt hjem.
Vi skal sikre, at de pågældende kommer hjem så hurtigt som muligt.
Et transitrum vil forlænge hjemsendelsen og give falske forhåbninger om ophold i Danmark.
Vi skal naturligvis også sikre os, at ingen er nødsaget til at sove ude i hård frost.
Regeringen har derfor oprettet nødovernatningspuljen, som betyder, at ingen er henvist til at sove på gaden i perioder med vinterfrost.
Der er ligeledes adgang til akut lægehjælp for dem, som har brug for dette.
I den vinter, vi lige er kommet ud af, blev 3 mio. kr. fordelt på syv ansøgninger.
Flest penge, knap 1,4 mio. kr., fik herberget En varm seng, som ligger i København.
Udenlandske hjemløse har derfor allerede mulighed for at komme på et herberg i vinterkulden og samtidig modtage akut lægehjælp.
Venstre kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Line Barfod (EL), 2011-04-29:
Men kommunerne får jo flere udgifter, fordi der kommer flere børn i daginstitutionerne.
Der er blevet færre børn i Danmark, men der er kommet flere børn i daginstitutionerne.
Som ordføreren selv sagde i sit indlæg, er mange flere børn i daginstitution; det er næsten alle børn, der i dag går i daginstitution.
Jeg går ikke ud fra, at ordføreren mener, at kommunerne skal afvise børnene, så de skal tage flere børn ind, og derfor kommer der også flere udgifter – på samme måde som hvis ordføreren bruger flere penge, fordi hendes husleje er steget og hun skal betale 1.000 kr. mere i husleje hver måned.
Det er jo det, der sker for kommunerne, de får flere udgifter, fordi der kommer flere børn i daginstitutionerne.
Men de må ikke bruge flere penge ifølge ordføreren, så hvad er det så, ordføreren vil have de skal gøre?
Vivi Kier (KF), 2011-04-29:
Man skal prioritere ud fra den økonomi, man har: Hvor er det, man gerne vil bruge pengene, og hvordan vil man sætte ind?
Og ja, jeg hører også om kommuner, hvor jeg kan være betænkelig og bekymret ved den normering, man hører om, og der kan jeg kun sige til alle forældre i det ganske land: Bank på døren hos jeres kommunalpolitikere og sig, at I ikke er tilfredse med det tilbud, de yder.
Man er nødt til at prioritere og se på nogle områder, og jeg synes, det er rigtig vigtigt, at kommunalpolitikerne prioriterer daginstitutionsområdet højt, lige nøjagtig fordi jeg jo er helt enig i, at en god start på livet betyder noget senere hen, også for kommunerne.
Så kommunerne er nødt til at prioritere, og jeg mener, at hvis de prioriterer det her langt ned, er det en fejlprioritering, men jeg anerkender, at det er deres ret, fordi de er sat i verden til at varetage de kommunale interesser og udfylde rammerne i kommunerne.
Jørgen Poulsen (RV), 2011-04-29:
Jeg skal også sige her, at vores socialordfører ikke kan være til stede, og jeg skal forsøge at gøre rede for den radikale holdning.
Vi har faktisk i Radikale Venstre meget stor sympati for det her forslag om at sikre tilstrækkeligt med kvalificeret personale i dagtilbuddene.
Det gør vi, på samme måde som vi på folkeskoleområdet jo er meget optaget af, at personalet er tilstrækkeligt klædt på, og det gælder også på det her område.
Vi ser det som en ganske stor fordel at sikre tilstrækkelig kvalificeret personale i dagtilbuddene.
Vi tror, det er vigtigt, at børnene kommer godt fra start, og at det er vigtigt at give de mindre ressourcestærke børn en god start på livet.
Med stor sandsynlighed vil en forstærket indsats i dagtilbuddene kunne forebygge en række sociale problemer.
Vi tror også, at det vil kunne bidrage positivt til at opnå de målsætninger, vi har på uddannelsesområdet, for, hvor mange unge der eksempelvis skal have en ungdomsuddannelse.
Vi er så også enige i, at man skal passe voldsomt på ikke at få alt for firkantede regler og fastlægge, om det lige præcis skal være de her nævnte normeringer og uddannelsesrettigheder, der skal være gældende.
Det har vi ikke taget endelig stilling til, det vil kræve et mere grundigt arbejde – en konkret udformning af målsætningerne ikke mindst med hensyn til minimumsnormeringerne vil kræve, at vi får et større kendskab til de faktiske normeringer i hele landet.
Og af samme årsag er det jo lidt svært at gisne om, hvad det her egentlig kommer til at koste, og ligeledes hvor mange år det vil tage at indfase det.
Men som sagt vil vi gerne være med til at arbejde videre med de overordnede principper for vilkårene i dagtilbuddene og dermed arbejde for vilkårene for de mindste i vores samfund.
Benedikte Kiær (KF), 2011-04-29:
Forslagsstillerne ønsker med forslaget, at regeringen ændrer reglerne, så offentligt støttede herberger ikke mister deres støtte, hvis de lukker udenlandske hjemløse ind i varmen.
Forslagsstillerne foreslår desuden, at der etableres et 5-årigt forsøgsprojekt med såkaldte transitrum.
Det er måske en postgang for tidligt, ikke mindst når oppositionens planer er ufinansierede luftkasteller.
Med hensyn til den første del af forslaget så mener Enhedslisten åbenbart, at reglen om ulovligt ophold er overflødig, og at man bare kan dispensere fra den.
Sådan er det altså ikke.
Princippet har i Danmark været lovfæstet siden lov om offentlig forsørgelse fra 1933 og er senest bekræftet ved vedtagelse af serviceloven i 1997, som Enhedslisten i øvrigt også stemte for.
Når det så er sagt, vil jeg meget gerne rette en udbredt misforståelse, som også fremføres i Enhedslistens beslutningsforslag, nemlig at statsrefusion for alle tilbuddets brugere kræves refunderet, fordi et botilbud af den ene eller den anden grund optager en borger uden lovligt ophold.
Sådan er reglerne ikke.
Jo, udenlandske hjemløse kan benytte sig af frivillige og private tilbud, som f.eks. de nødherberger, som regeringen og satspuljepartierne gav støtte til sidste år med midler fra nødovernatningspuljen.
Og udenlandske hjemløse har også ret til akut lægehjælp.
Så er der forslaget om transitrum.
Jeg må understrege, at det er regeringens politik, at personer uden lovligt ophold i Danmark skal hjemsendes så hurtigt som muligt.
Der er ingen lande, der ønsker social turisme, og det mener jeg heller ikke er hensigten med EU's direktiv om arbejdskraftens frie bevægelighed.
Regeringen kan ikke støtte forslaget om etablering af transitrum, der skal hjælpe borgere, som ikke har lovligt ophold i Danmark.
Gør vi det, så fastholder vi efter min mening udenlandske statsborgere uden lovligt ophold i Danmark i en uacceptabel situation og på uholdbare opholdspræmisser.
Det kan samtidig medvirke til at tiltrække udenlandske statsborgere, som ikke kan forsørge sig selv, og som ender som hjemløse.
Der er fortsat behov for en bredere og mere langsigtet løsning på fælleseuropæisk plan, hvilket jeg har haft lejlighed til at diskutere med mine ministerkollegaer fra de øvrige EU-lande.
På EU-plan foregår der desuden en massiv omfordeling af EU's socialfondsmidler.
En del af disse midler er specifikt målrettet svage grupper.
Det er både projekter i de enkelte lande og tværgående projekter på tværs af lande, som f.eks. projekter i Ungarn målrettet hjemløse og romaer.
Det er projekter, som skal bringe svage grupper tættere på arbejdsmarkedet eller i uddannelse.
EU's investeringer i de nye medlemslande er efter min mening den rigtige måde at hjælpe på, også når det drejer sig om udenlandske hjemløse.
Det er der mere perspektiv i end som Enhedslistens forslag om at forsøge at håndtere udfordringen inden for Danmarks grænser, hvorved vi blot risikerer at forværre problemerne.
Som det fremgår, er der altså en række grunde til, at regeringen ikke kan støtte forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2011-04-29:
Vi er jo i Dansk Folkeparti enige i, at det forslag, som Enhedslisten har lagt frem, mildest talt ikke er løsningen.
Det vil højst sandsynligt tiltrække flere udenlandske hjemløse til Danmark i stedet for at sørge for, at der kommer færre, så det er ikke løsningen.
Sagen er jo den, at problemet er skabt af EU og de EU-positive partier, ved at man stort set ukritisk har sagt ja til den frie bevægelighed og dermed også til de konsekvenser, som det medfører, bl.a. eksport af sociale problemer fra bl.a. østeuropæiske lande.
Ministeren sagde, at ministeren havde drøftet det her på EU-niveau, og vi har også diskuteret det et par gange i Socialudvalget.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om der er kommet noget ud af de drøftelser, om ministeren f.eks. har fået forpligtet de østeuropæiske lande til at gøre en større indsats for at forhindre, at hjemløse derfra kommer herop til Danmark, altså om der er en ny udvikling på det område.
Benedikte Kiær (KF), 2011-04-29:
De drøftelser, jeg har med mine kolleger, går på, hvordan vi kan få EU-systemet til at have fokus på at hjælpe netop de borgere, der ser sig nødsaget til at rejse videre, herunder også til Danmark, hvor de så ender som hjemløse på gader og stræder.
Det er drøftelser, der er i god gænge.
Der er ikke kommet noget konkret initiativ, resultat ud af det endnu, men de er i god gænge, og derudover har justitsministeren og integrationsministeren meddelt, at de vil se yderligere på problemstillingen i forhold til udenlandske hjemløse.
Martin Henriksen (DF), 2011-04-29:
Der er jo en lang række initiativer, som man kunne tage på det her område, og som i hvert fald kunne mindske problemet, men som vi ikke kan tage på grund af EU-reglerne, eller i hvert fald på grund af den fortolkning, der er i Danmark af EU-reglerne.
Så ved ministeren, selv om det er på et andet område, om der er noget på vej i forhold til at skærpe udvisningsreglerne, og har ministeren en forventning om, at der snart kommer noget ud af de drøftelser, som ministeren har på EU-niveau med ministre fra f.eks. østeuropæiske lande?
Benedikte Kiær (KF), 2011-04-29:
Præcis hvordan det forløber med de udmeldinger, der er kommet fra justitsministeren og integrationsministeren, og hvilke planer de har, har jeg ikke kendskab til.
Line Barfod (EL), 2011-04-29:
Jeg er bestemt også stor tilhænger af det kommunale selvstyre, men problemet er jo, at regeringen har undergravet det kommunale selvstyre i den grad.
Kommunalpolitikerne får jo dummebøder, hvis de ikke laver de nedskæringer, som regeringen kræver.
Jeg går ud fra, at ordføreren ikke mener, at kommunalpolitikerne i Vordingborg Kommune og andre kommuner, der skærer ned, gør det, fordi de er dumme og ikke kan finde ud af det, eller gør det, bare fordi de synes, det er sjovt at skære ned på daginstitutionerne.
De gør det jo, fordi de er tvunget til at skære ned, for ellers får de dummebøder fra regeringen.
Så der er det kommunale selvstyre jo udhulet; de kan ikke sætte sig ned og diskutere med deres borgere, hvilket niveau man ønsker at have for daginstitutionerne i Vordingborg, og hvordan man sikrer det bedst muligt, for gør de det, får de en dummebøde fra regeringen.
Så hvordan får ordføreren sit ønske om kommunalt selvstyre til at hænge sammen med den detailregulering, der er kommet fra regeringen og Dansk Folkeparti, især i forhold til økonomien?
Thomas Jensen (S), 2011-04-29:
Tak til Venstres ordfører.
Nu er det jo sådan, at det her historisk set har været et ideologisk ræs mod den almene sektor.
Man har simpelt hen fra borgerlig side haft et ønske om, at alle almene boliger i Danmark skulle kunne sælges ud, så vi fik en stor privat sektor.
Nu står vi så her og har haft to forskellige lovforslag: Det ene var rent ideologisk, og det andet har der faktisk været nogle pæne, fornuftige takter i, nemlig det, der har fokus på de udsatte boligområder, hvor der er en målsætning om at lave en mere sammensat beboersammensætning.
Det er også noget, Socialdemokraterne synes der er rigtig fornuftige takter i.
Jeg ved ikke, om der er kommet nogle til siden hen.
Synes Venstres ordfører, at den del, der også er en del af det her lovforslag, bør videreføres, når der kun er solgt 46 boliger, og synes Venstres ordfører, at det er en succes, at man efter så mange år med en salgsordning kun har fået solgt 46 boliger?
Louise Schack Elholm (V), 2011-04-29:
Det er jo noget af en påstand, som hr. Thomas Jensen kommer med her: at Venstre skulle være imod almene boliger.
Det mener jeg bestemt ikke man kan påstå at Venstre er.
Det er jo Venstre, der sammen med Konservative, Dansk Folkeparti og Radikale har været med til at sørge for, at vi har fået sat gang i byggeriet af almene boliger.
Så at sige, at vi vil udfase almene boliger, er noget af en påstand, der ikke er noget belæg for på nogen som helst måde.
Det skal stå for hr. Thomas Jensens helt egen regning.
Jeg vil sige, at det lovforslag, som ligger nu, netop er et forslag, som ikke bare glæder dem, som ønsker at eje deres egen bolig, og som er lejere på nuværende tidspunkt, men som så sandelig også glæder boligorganisationerne, der har mulighed for rent faktisk at gøre noget ved deres problemer.
Boligudvalget har været en tur i Gellerup og set på byggeriet på området, og der sagde de jo netop, at de syntes, at salgsordningen var en mulighed for dem til at finansiere deres helhedsplan.
Det har vi lyttet til i forbindelse med det her lovforslag, det er jo det, der ligger.
Jeg kunne da godt tænke mig at høre, hvad Socialdemokraterne synes om, at man kan sætte gang i helhedsplaner i Gellerup.
Thomas Jensen (S), 2011-04-29:
Det, som klart og tydeligt fremgik af mit spørgsmål, var, at Socialdemokraterne er ganske positive over for det, vi har set i et udsat boligområde som f.eks. Gellerup, hvor Brabrand Boligforening har spillet en meget aktiv rolle ved at gå ud og få lavet en mere sammensat beboersammensætning ved at bruge nogle af instrumenterne i loven, og at det er noget, som Socialdemokraterne faktisk finder ganske fornuftigt.
Det er jo det, der er det ideologiske korstog i det her forslag, og jeg spurgte ordføreren, om ordføreren virkelig synes, det er en god idé at opretholde ordningen med at sælge gode almene boliger, når der kun er blevet solgt 46 – 46 styk på så mange år.
Jeg spurgte, om det var en succes.
Det har ordføreren ikke svaret på, og det er det, jeg gerne vil have svar på i dag: Hvorfor blive ved med at køre det ideologiske felttog mod de gode almene boligforeninger?
Louise Schack Elholm (V), 2011-04-29:
Generelt mener jeg jo, det er positivt, at lejere har mulighed for at komme til at eje deres egen bolig, men jeg vil sige, at vi jo gør alt, hvad vi kan, for at blande beboersammensætningen.
Det er jo det, vi gør med det her lovforslag.
Vi blander jo beboersammensætningen i højere grad i de her udsatte boligområder, hvor det traditionelt har været bygget sådan op, at der kun har været almene boliger i et helt kvarter.
For at bløde lidt op på det gives der nu mulighed for, at man kan sælge noget helt fra, både til private lejere, til nogle, der selv vil eje deres egne boliger, og til dem, der vil lave andelsboliger.
Det giver mulighed for et meget mere varieret udbud af boliger, og det er jo det, der er interessant, nemlig ikke bare at få private boliger og andelsboliger ind i de almene boligområder, men så sandelig også at få de almene boliger ud i de andre kvarterer, ligusterkvartererne, hvis man kan sige det sådan.
Nanna Westerby (SF), 2011-04-29:
Tak for det.
Det er ingen hemmelighed, at vi har diskuteret salg af almene boliger i rigtig mange år herinde i Folketinget, og det har været en meget ideologisk præget diskussion.
I SF har vi haft det standpunkt, at i udsatte boligområder vil vi gerne være meget pragmatiske, med hensyn til hvilke redskaber man kan bruge, men vi kan ikke se, hvorfor der skal sælges ud af attraktive, velfungerende almene boliger, altså hvorfor de skal privatiseres.
Det er der, vi har sagt, at det virker som et ideologisk korstog fra regeringens side.
Nu kan man så læse i lovforslaget og også høre fra ordførerne i dag, at det formentlig primært vil få en effekt i udsatte boligområder.
Man forventer primært, at det er i udsatte boligområder, at der vil blive solgt boliger.
Det vil sige, at man har droppet ideerne med rigtig at skubbe på for en privatisering af velfungerende almene boliger.
Jeg vil bare gerne høre Venstres ordfører forklare baggrunden for det skifte.
Er det en indrømmelse af, at det ideologiske korstog, der blev sat i gang med henblik på en privatisering af velfungerende almene boliger, måske i virkeligheden ikke var så smart?
Louise Schack Elholm (V), 2011-04-29:
Jeg har fået mange henvendelser fra lejere, som bor i almene boliger og har ønsket at købe deres bolig, hvilket de ikke kunne få lov til af boligorganisationen og kommunen.
De kunne simpelt hen ikke få lov til at købe den.
Og jeg synes egentlig, at det er positivt nok, at der er den mulighed, men samtidig med det synes jeg, at der er en anden mulighed for at bruge den her lov, og det er at bruge den til at bløde op på de udsatte boligområder, hvilket jeg synes er en rigtig positiv måde at bruge den på.
Så jeg synes, det er fint, at man har begge måder.
Jeg forventer ikke, at der bliver solgt helt vildt mange boliger til folk, der ønsker deres egen lejlighed, men jeg synes, det er positivt, at der er en mulighed for det.
Og vi er sikre på, at vilkårene er mere gunstige for boligorganisationerne, så det ikke kommer til at koste dem så meget, som det gjorde tidligere.
Deres store anke var tidligere, at det var dyrt for dem.
Det vil det ikke blive nu i modsætning til tidligere.