runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-08-20:
Jeg tror bare, at jeg vil referere til, hvad to personer har sagt i forbindelse med sammenhængen mellem arbejdsudbud og beskæftigelse.
Den ene er LO's formand, Harald Børsting, der har sagt, at sådan hænger det sammen, og beskæftigelsesministeren har også bekræftet det i et svar til hr. Kristian Jensen, og det anerkender vi fuldt ud.
Jeg er så bare enig med hr. Frank Aaen i, at der er ting, vi er fundamentalt uenige om.
For Venstre er det altså afgørende, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Det kan jeg godt forstå hr. Frank Aaen ikke er så optaget af, og det er fair nok.
Jeg synes bare, det er problematisk for samfundet, at hvis dem, der går på arbejde og sørger for, at tingene fungerer i dette samfund, altså dem, der sørger for at passe vores børn, dem, der sidder ved kassen i Netto, og dem, der går på byggepladserne eller sidder i kontorerne rundtomkring, oplever, at det bedre kan betale sig ikke at lave noget.
Anders Samuelsen (LA), 2012-08-20:
Nu har vi inden for det seneste års tid været vidne til en række såkaldt historiske aftaler, som skulle sikre, at vi fik styr på den stigende arbejdsløshed og konkurrenceevnen.
Venstre og Konservative stod selv i spidsen for tilbagetrækningsreform og skattereform.
Der er kommet en ny regering, som har lavet kickstart og energiaftale, også støttet af Venstre og Konservative.
Og senest har vi så nu set en skatteaftale.
Vi kan konstatere, at Danmarks Statistik siger, at arbejdsløsheden stadig væk stiger.
Kan vi ikke bare blive enige om, at den økonomiske politik, der bliver ført i Danmark i dag inklusive den skatteaftale, som Venstre nu har lagt stemmer til, ikke virker?
Det tror jeg vi burde kunne blive enige om, og mit spørgsmål er så til Venstres ordfører: Hvad er Venstres svar på det?
Hvad skal der egentlig til?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-08-20:
Jeg er enig i, at der ikke findes sådan en snuptagsløsning, og at vi så herindefra kan løse alle problemer, men jeg mener faktisk, at en række af de aftaler, som hr. Anders Samuelsen omtaler, er med til at trække i den rigtige retning.
Jeg mener også, og det troede jeg egentlig at Liberal Alliance var enig i, at den her skatteaftale, som sænker skatten med over 7 mia. kr., er med til at gøre det danske samfund mere konkurrencedygtigt, for det er da en nyskabelse, i hvert fald med den her regering, at man prøver at sætte skatten ned i stedet for at sætte skatten op.
Jeg mener jo, at finansloven for i år er et godt eksempel på, at det er problematisk og bevidstløst at hæve skatter og afgifter med over 6 mia. kr., hvilket er tilfældet.
Det ser vi jo konkrete eksempler på, hvor virksomheder bliver presset på konkurrenceevnen, hvor danske virksomheder ikke er i stand til at hive de ordrer hjem til landet, fordi vores afgifts- og skattesystem ikke er konkurrencedygtigt nok.
Med den her aftale lemper vi skatten på arbejde, og det glæder vi os over.
Anders Samuelsen (LA), 2012-08-20:
Den her skatteaftale lemper – muligvis – skatten, for det afhænger af, om man får gennemført de aftaler omkring besparelser i forsvaret osv., muligvis med ca. 7 mia. kr. ud af de ca. 1.000 mia. kr., som vi bruger i den offentlige sektor.
Det er jo det samme som stort set ingenting.
Min pointe er jo, at nu har man sagt og brugt og misbrugt ordet historiske reformer så mange gange, at det svarer lidt til Peter og ulven, og til sidst så tror man jo ikke på det længere.
Og her er der god grund til ikke at tro på det længere, fordi tallene fra Danmarks Statistik viser, at det ikke virker.
Det virker ikke, og derfor er jeg lidt skuffet over svaret fra Venstres ordfører om, at der ikke rigtig findes nogen løsninger, noget, vi kan gøre, som trækker lidt i den rigtige retning osv. Man må da være mere ambitiøs som Danmarks ubetinget største parti end at stå og sige, at vi gør noget, der trækker lidt i den rigtige retning, når det oven i købet er sådan, at det, der trækker lidt i den rigtige retning, som Venstres ordfører peger på her, de 7 mia. kr., altså bare lige skal lægges til, at man f.eks. gør det dyrere for virksomhederne at udstationere, altså forringer konkurrenceevnen, og at det kommer i halen på en energiaftale, som koster os yderligere adskillige milliarder kroner, og som Venstre lagde stemmer til.
Frank Aaen (EL), 2012-08-20:
Vi er jo enige, kan jeg høre.
Altså, de 10 års skattereformer, der er lavet af V, K og Dansk Folkeparti, der gav flere penge til bankdirektøren og færre penge til de arbejdsløse og færre penge til pensionister og førtidspensionister, er bare det, der videreføres med det, vi debatterer i dag.
Det er vi jo så enige om.
Det behøver vi ikke at debattere.
Men hvordan er det så, at sådan en skattereform medfører, at flere kommer i arbejde?
Det har man jo skrevet under på: Vi mener, at det her betyder, at flere kommer i arbejde.
Jeg kan ikke helt forstå, hvordan der kommer flere i arbejde af, at man skærer i lønnen.
Kan vi ikke bare få en indrømmelse, en tilkendegivelse af, at den logik, som Venstre har, er, at hvis der skæres ned på lønningerne, ved at man skærer ned i pengene til de arbejdsløse og dermed presser lønningerne, kommer der flere i arbejde, fordi folk får en lavere løn?
Er det ikke det, der er logikken, eller er Venstre imod, at det er logikken?
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-08-20:
Tak, hr. formand.
Jeg synes jo, at det var interessant, at ordføreren i sin ordførertale valgte også at komme ind på nogle af de ting, der ikke er med i den her skatteaftale.
Det var måske, fordi ordføreren udmærket er klar over, at det er nogle af de ting, som vi alligevel vil rejse i den her debat.
Jeg synes jo, det er ret underholdende at opleve Venstres ordfører stå og sige, at man egentlig gerne vil anmode regeringen om at genoverveje de her dele omkring indkomstsreguleringen af børnechecken og det her omkring beskatningen af danske indkomster i udlandet, for det er faktisk en del af en aftale, som ordførerens eget parti har skrevet under på.
Så synes jeg, for at sige det mildt, at det virker ret underholdende, at man nu i dag står og beder og trygler ens egen aftalepartner om at genoverveje noget, som ens eget parti for ganske få uger siden har nikket o.k. til.
Skulle man ikke have de ting afklaret, inden man går i salen og beder os andre om at tage stilling til noget, som ikke engang regeringen og dens aftalepartner selv er blevet enige om?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-08-20:
Vi har jo lavet mange gode ting sammen med Dansk Folkeparti i de 10 år, vi havde regeringsansvaret.
Det sidste på skatteområdet var forårspakke 2.0, som var en stor skattereform, der sænkede skatten med omkring 30 mia. kr. Jeg tror også, at hr. Hans Kristian Skibby kan huske, at vi i fællesskab lavede forskellige justeringer undervejs og lavede serviceeftersyn, fordi tingene udviklede sig lidt anderledes, end vi troede, da vi lavede aftalen.
Det havde vi i Venstre gode erfaringer med i de aftaler, vi lavede med Dansk Folkeparti.
Kunne vi blive enige om at gøre en tidligere indgået aftale bedre, så gjorde vi selvfølgelig det, hvis vi kunne få både økonomi og politiske holdninger til at stemme overens.
Det har vi jo gjort gentagne gange.
Jeg mener, at nogle af de justeringer, som vi lavede i fællesskab, gjorde en ganske god skattereform, forårspakke 2.0, endnu bedre.
Jeg håber da, at også den røde regering er indstillet på at sige: O.k., tingene kan godt se lidt anderledes ud, så lad os da prøve at kigge på det igen.
Det havde jeg da i hvert fald gode erfaringer med, da det var Venstre, der sad for bordenden.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-08-20:
Jeg tror nu mere, at årsagen til, at Venstre er begyndt at zigzagge i den her sag, er, at man, siden man indgik den her aftale, er blevet godt og grundigt presset af erhvervsorganisationer og virksomheder og af partiets eget bagland.
Det er jo derfor, at ordføreren selv var ude at sige, at man alligevel er nødt til at kigge på det med børnechecken, for det er ikke rimeligt og solidarisk osv.
Det er jo ikke noget, der er kommet af sig selv.
Så må ordføreren jo også anerkende, at den tidligere regering og Dansk Folkeparti da aldrig nogen sinde har forhandlet på den her måde, hvor vi er gået herned i salen og har spurgt: Vil I ikke nok genoverveje det her?
Når vi havde lavet en aftale, så havde vi en aftale.
Der må vi bare i det her tilfælde konstatere, at der ikke er nogen aftale, for Venstre står her ved førstebehandlingen og beder på flere centrale punkter om, at de andre aftaleparter genovervejer den her skatteaftale.
Det giver jo ikke nogen mening.
Mange af de vælgere, der sidder og følger det her derhjemme, vil da også tænke: Hvad har de egentlig gang i?
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-08-20:
Tak for ordførertalen fra Venstres ordfører.
Jeg har lagt mærke til, at Venstre flere gange har været ude i pressen at undsige stort set alle finansieringselementerne i skattereformen.
Bare for at tage et af dem kan man tage det med børnechecken, som hr. Torsten Schack Pedersen selv var ude at undsige, og hvor der ikke blot er forskel på, om man er gift eller ugift, men også er forskel på, om man nu er mand eller kvinde i det ugifte forhold.
Er det nu f.eks. en mand i et forhold, der tjener 900.000 kr. – grænsen ligger på de 700.000 kr. – så bliver der ikke modregnet i børnechecken, men er det en kvinde, der ligger på de 900.000 kr., ja, så bliver der modregnet.
Det er da lovsjusk af værste skuffe.
Kan Venstres ordfører ikke se det?
For så bliver det da hurtigt tom snak, hvis man godt kan buldre og brage hele lortet – undskyld udtrykket, hr. formand – ud i pressen, men ender med at stemme for, når det kommer til Folketingssalen, selv om man godt kan være kritisk.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-08-20:
Det er fuldstændig korrekt, som hr. Dennis Flydtkjær beskriver det, at der er den forskelsbehandling, og det har vi fra starten af været kritiske over for fra Venstres side.
Der har bestemt heller ikke hersket nogen tvivl om, at det er noget, vi har fundet dybt besynderligt, altså at man ikke kunne sikre, at man ikke gjorde forskel på, om folk var gift eller ej, for familiernes økonomi er jo alt andet lige temmelig upåvirket af, om folk er gift eller ej, hvad angår de penge, der er i familien.
Det har vi rejst som et kritikpunkt, og derfor glæder jeg mig da over, at skatteministeren nu har sagt, at det er han sådan set enig i at der skal kigges på.
For det er jo et generelt problem, når vi taler om overførselsindkomster – ikke bare, hvad angår børnechecken, men på en række områder – at der er den forskel.
Og det glæder jeg mig da over at regeringen så vil tage hånd om.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-08-20:
Det beklager jeg, hr. formand.
Der er jo et godt eksempel, vi kan bruge: Hvis man står i et hul og er ved at grave og finder ud af, at man graver et forkert sted, så graver man ikke videre; så stopper man med at grave, indtil man finder det rigtige sted at grave og begynder så der.
Det er det, der er problemstillingen i det her.
Skatteministeren har godt nok givet tilsagn om, at man vil kigge på det her, men efter at det er vedtaget.
Så man fortsætter simpelt hen med det, selv om alle i Folketinget kan se, at det her er rent lovsjusk.
Var det ikke bedre at stoppe op og sige, at de 120 mio. kr., som i øvrigt er et mindre bidrag i skattereformen, kan vi godt leve med først bliver finansieret om måske 3 eller 4 måneder, hvis man så får lavet lovarbejdet godt nok?
Er det her ikke bare et tegn på, at man i Venstre har været for hurtig på aftrækkeren, da man den fredag eftermiddag inden for 4 timer sagde ja til en skattereform, som er smækfyldt med fejl, og som man nu står og tager afstand fra?
Er det ikke bedre at stoppe med at grave og så få kigget ordentligt på det i stedet for at blive ved med at vedtage ting, som man ved er skadelige?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-08-20:
Vi står naturligvis ved de aftaler, vi laver.
Og jeg gjorde også i en stor del af min ordførertale meget ud af at gøre rede for, hvorfor det var, at Venstre kunne indgå den skatteaftale.
Det var, at vi fik nogle massive indrømmelser i forhold til at kunne sikre, at vi sænker skatten reelt med over 7 mia. kr.
Det synes vi var et godt tilbud.
Vi undgik nogle af de værste finansieringselementer, og når vi ikke selv har 90 mandater, ja, så må vi jo strække den så langt, vi kan.
Vi opnåede nogle markante indrømmelser, og med hensyn til andre ting måtte vi jo slå til og sige, at det følger med i pakken.
Som jeg også sagde, er der finansieringselementer, vi ikke er begejstret for, og jeg glæder mig jo så over, at regeringen også har indset, at der her er en udfordring, og at man så sætter et arbejde i gang for at undgå det problem.
Jamen jeg er glad for, at hr. Frank Aaen mener, at det her ligger i forlængelse.
Jeg tror ikke, jeg vil bruge helt den samme beskrivelse af det, som hr. Frank Aaen gjorde, men det ligger i forlængelse af de ændringer, vi har lavet på skatteområdet de seneste 10 år, nemlig at sikre, at det bedre kan betale sig at være i beskæftigelse.
Om det, at beskæftigelsesfradraget hæves, hvilket der ikke var voldsomt mange andre end den daværende regering og Dansk Folkeparti, der var begejstrede for, at flere danskere løftes ud af en topskat, og at folk får lov til selv at beholde lidt flere af lønkronerne, vil jeg sige: Jamen det har vi i 10 år arbejdet for, og derfor går vi også ind i en aftale, som betyder, at danskerne får lov til at beholde nogle flere af deres egne penge.
Arbejdsudbudseffekten er opgjort til at være på knap 16.000.
Det er jo regeringens maskiner, der spytter det tal ud, og så må jeg bare sige, at jeg ikke blander mig i løndannelsen på det danske arbejdsmarked.
Nu tror jeg, at alle, der har fulgt både forløbet og også de beskrivelser, der har været efter forløbet omkring aftalen, jo har været klar over, at man også godt kan forhandle uden nødvendigvis at sidde ovre bag glasdøren i Finansministeriet.
Der var jo løbende kontakt mellem regeringen og Venstre, og derfor lavede vi så en aftale, fordi vi fik de indrømmelser, som jeg har redegjort for.
Jeg erindrer også, at hr. Anders Samuelsen fra Liberal Alliance var ude at sige, at den aftale, der var landet, ikke var helt på månen, fordi den jo netop betød, at skatten blev sænket i Danmark.
Og det var afgørende for os.
Jeg vil gerne her slå fast, som jeg også sagde i min ordførertale, at der sådan set kun er en binding i den her aftale, og det er boligejerne.
Det er vi glade for at vi har låst regeringen på, men ellers har vi fuld frihed til at foreslå, hvad vi vil på skatteområdet.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-08-20:
Så det vil sige, at når vi forhåbentlig og måske endda forventeligt efter næste valg har et borgerligt flertal igen og hr. Lars Løkke Rasmussen er statsminister i Danmark, så forpligter Venstre sig på sammen med Liberal Alliance at afskaffe de uhensigtsmæssigheder, der er i denne skattereform, herunder de to ting, som Venstre har sagt var forkerte, nemlig indkomstreguleringen af børnechecken og afskaffelsen af ligningslovens § 33 a, som gør, at danskere ikke kan konkurrere skattemæssigt i udlandet med udenlandske arbejdstagere.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-08-20:
Som jeg sagde – og tiden tillod ikke, at jeg fik lov til at uddybe det fuldstændig, så det vil jeg gerne gøre nu – binder skatteaftalen kun på boligområdet, og det synes vi er fornuftigt.
For Venstre var det afgørende, at vi bevarede vores fulde handlefrihed på skatteområdet, og derfor er der jo tale om en aftale og ikke et forlig, hvor man er bundet på hænder og fødder.
Derfor har vi i Venstre vores frihed til at foreslå, præcis hvad vi ønsker på skatteområdet.
Men jeg tror, at hr. Ole Birk Olesen må væbne sig lidt med tålmodighed, for jeg står ikke her i dag og fremlægger Venstres valgprogram – der går jo desværre nok nogle år, inden vi skal i valgkamp.
Men det er klart, at der er fuld frihed, og det har vi tænkt os at benytte os af.
Frank Aaen (EL), 2012-08-20:
Vi har godt nok i løbet af sommeren hørt, at der var nogle ting, man ikke kunne lide, men i grundtrækkene er man enig.
Det er man også, fordi det jo ligger i forlængelse af det, man har sagt at man ville gennemføre og har gennemført i de 10 år, man selv havde magten, nemlig at man gav skattelettelser til de rigeste ved at tage penge fra dem, der var fattigst som f.eks. de arbejdsløse.
Det er helt forståeligt.
Det går også ud over velfærden.
Det er jo den linje, man hele tiden har haft: at det er bedre at give skattelettelser end at sørge for, at der er penge til velfærd.
Men jeg har et spørgsmål.
Når man nu siger, at den her aftale betyder flere i arbejde, er det så, fordi man dermed er enig med f.eks. Det Radikale Venstre i, at der kommer flere i arbejde, fordi lønnen trykkes?
Altså: Betyder skatteaftalen, at når lønningerne bliver trykket og der bliver en lavere lønudvikling, kommer der flere i beskæftigelse?
Er det det, der er ræsonnementet bag den aftale, man har indgået?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-08-20:
Jeg tror lige, at vi skal resumere, hvordan det gik, da Venstre indgik skattereformforlig med regeringen.
Det var jo sådan, at Venstre havde meldt sig ud af forhandlingerne, og vi var så nogle andre, der stadig væk var med i forhandlingerne, og som gerne ville trække det her forslag i en bedre retning.
Man spurtede ind fra sidelinjen, kastede sig ind på banen foran bl.a. Liberal Alliance og slugte stort set rub og stub det, der lå på bordet på det tidspunkt.
Vi var i gang med at forhandle de tre tidsler ud, som stadig væk er tilbage, for hr. Torsten Schack Pedersen glemte sådan set den her med indkomstregulering af børnechecken.
Venstre har været ude at undsige indkomstreguleringen af børnechecken.
Venstre har været ude at undsige, at man tager ligningslovens § 33 a væk.
Spørgsmålet er så nu: Ønsker Venstre efter et folketingsvalg, hvor der måtte være borgerligt flertal, at tage de her ting væk?
Liselott Blixt (DF), 2012-08-20:
Ordføreren står lige og siger, at man er blevet klog af at have lavet den tidligere skattereform.
Så undrer det mig, at man ikke er blevet så meget klogere, at man har undgået lave de samme fejl endnu en gang, for af skade skulle man jo gerne blive klog.
Det er Venstre åbenbart ikke blevet, for man har lavet de samme fejl endnu en gang.
Det, vi ser med den her skattereform, er jo, at man endnu en gang lægger udgifterne over til nogle mennesker, som kan have det svært.
Jeg ved, at jeg tidligere har stået hånd i hånd med Venstre og beklaget, at der er blevet lagt afgifter på røgtobak, øl, sukkervarer osv.
Det kritiserede vi i hvert fald den siddende regering for for ikke så mange måneder siden.
Alligevel går man med til en aftale, der gør, at det er pensionister og andre med lav indkomst, som kommer til at betale for det.
Men dem er Venstre også ligeglad med.
Det er jo Dansk Folkeparti, der har fået dem med, når vi tidligere har talt om det med Venstre.
Men hvad så med grænsehandelen, når vi nu hæver afgiften på kaffe, te, jordnødder, hasselnødder, øl og cigaretter – selv anden røgfri tobak lægger vi også afgifter på nu?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-08-20:
Lad mig lige starte med at slå fast, at i forhold til pensionisterne kommer der jo en forhøjelse af ældrechecken og pensionstillægget.
Det nævner jeg bare for fuldstændighedens skyld.
Det er fuldstændig korrekt, at der er udfordringer i Danmark omkring grænsehandelen.
Derfor er det også vigtigt, at det af aftalen fremgår, at parterne noterer sig, at regeringen løbende følger udviklingen i grænsehandelen, herunder udviklingen i priserne på grænsehandelsfølsomme varer.
Det har været vigtigt at få den bestemmelse med, fordi vi er helt med på, at grænsehandelen siden nytår har været i massiv vækst med de afgiftsstigninger, som regeringen og Enhedslisten har indført på en lang række varer.
Så jo, grænsehandelen er absolut noget, man skal være enormt vågen over, og jeg kan love fru Liselott Blixt, at det vil vi med garanti også være fra Venstres side.
Det, jeg har slået fast, og det, der var helt afgørende for Venstre, var den nedsættelse af folkepensionens grundbeløb med nogle og tyve procent, hvis jeg husker tallet korrekt, som regeringen lagde op til.
Det syntes vi var en rigtig dårlig idé, for det vil svække den tillid, der er hos danskerne, til, at folkepensionens grundbeløb kan man regne med; folk sparer op i berettiget forventning om, at folkepensionens grundbeløb kan alle få.
Og det var afgørende for os, at den del blev taget ud; det gjorde den, og derfor kunne vi lave en aftale.
Og som jeg svarede hr. Christian Juhl, kommer debatten specifikt om satsreguleringen
jo senere.
Men det er korrekt, at med aftalen reguleres satserne mindre, end de ville blive med de regler, der gælder i dag, men stadig væk på en sådan måde, at de vokser mere end priserne.
Så der er stadig væk en realfremgang for de personer, der oplever, at reguleringen bliver mindre, end den er i dag.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2012-08-20:
Jamen det er da positivt, at Venstres ordfører i det mindste indrømmer åbent her i dag, at der er omkring 100.000 folkepensionister i Danmark, som kommer til at tabe flere tusinde kroner årligt på den her skattereform, fordi der skal gives skattelettelser til f.eks. ordføreren, der i dag står på talerstolen for Venstre, eller sådan en som mig selv.
Et andet spørgsmål, som hr. Christian Juhl også har haft fat i, er det her med førtidspensionisterne.
Venstres ordfører har igen og igen sagt på talerstolen i dag, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Jo, jo, men førtidspensionister har netop fået førtidspension, fordi de ikke kan arbejde.
Vi har som samfund sagt: Her er nogle mennesker, som f.eks. har været udsat for en arbejdsulykke, og som derfor ikke er i stand til at arbejde.
Hvordan kan det dog på nogen måde give mening i Venstres hoveder med en argumentation, der hedder, at førtidspensionisterne skal have mindre at leve af, så de bliver motiveret til at komme i arbejde?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-08-20:
Hvis man kigger i aftaleteksten, kan man se, at det fremgår, at der med aftalen er en realvækst for de her grupper.
Og det lyder bare på fru Johanne Schmidt-Nielsen, som om de folk oplever at have færre penge til rådighed, end de har i dag.
Nej, de vil også have en fremgang, for der er en vækst.
Den er ikke så stor, som den ellers ville have været, det er fuldstændig korrekt, men at sige, at det, man får mere, er, at man får mindre, har jeg lidt svært ved at forstå.
For jeg synes, at det, der står tilbage, er: Ønsker man, at danskerne skal have mulighed for at beholde nogle flere af deres egne penge, og ønsker man at lave en skatteaftale, der giver danskerne over 7 mia. kr. i ægte skattelettelser, og undgå de værste elementer af det, regeringen lagde på bordet?
Ja, det syntes vi i Venstre var et tilbud, som vi var nødt til at slå til over for, og vi tror faktisk, det er langt bedre for Danmark, at Venstre og Konservative har lavet aftalen med regeringen, end hvis regeringen havde lavet den med Enhedslisten.
Kim Christiansen (DF), 2012-08-20:
Tak for det.
Da Dansk Folkeparti tidligere på året indgik en aftale med regeringen og Enhedslisten om at sikre 1 mia. kr. til bedre og billigere kollektiv trafik, var Venstre meget pikeret over, at man på den måde tog 1 mia. kr. fra bilisterne – vel at mærke fra dem, der havde råd til at udnytte nogle tvivlsomme leasingregler.
Så kan det jo undre, at Venstre ikke på samme måde er pikeret over, at man med skatteaftalen ønsker at tage 750 mio. kr. – knap 1 mia. kr. – fra hårdtarbejdende danskere, der har brug for deres bil hver dag.
Og her taler jeg selvfølgelig om udligningsafgiften på dieselbiler.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-08-20:
Til den sidste del vil jeg sige, at jeg aldrig helt har forstået den måde, som regeringen har lavet det regnestykke på.
For hvis man lukker et skattehul, får man som regel ikke flere penge i kassen; så undgår man at tabe nogle penge.
Men det mente regeringen, at man på besynderlig vis gjorde, hvis man lukkede et hul.
Blandt regeringspartierne var der også lidt diskussion om, om det var et hul eller ej.
Men dem om det.
Men det, som hr. Kim Christiansen siger, er fuldstændig korrekt husket, og her må jeg jo bare sige, at vi fik mulighed for at lave en aftale, som gav lettelser på over 7 mia. kr., og som fik fjernet de værste tidsler.
Og så er der ting, vi måtte stemme for, som ikke er groet i vores have.