runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Orla Hav (S), 2015-02-24:
Tak for det.
Danmarks stærke position som landbrugsland og som fødevareproducerende land hænger i høj grad sammen med, at vi har evnet og mestret at lave et godt og konstruktivt samarbejde mellem udviklingsog forskningsmiljøer og så den måde, som man tilrettelægger tingene på, gennem lovgivning og initiativer den vej rundt.
Et af instrumenterne, som er blevet brugt, er etableringen af de her promillefonde, som har fungeret ganske godt igennem rigtig mange år, og med det her initiativ tilretter vi den måde, som fondene fungerer på, en lille smule; det er rigtigt, at vi rykker dem en lille smule tættere på ministeriet, det ser vi ikke det store problem i.
Vi tror faktisk, at det er godt og konstruktivt, at vi sikrer, at den viden og de udviklingsmuligheder, som der oparbejdes indsigt i, kommer tæt på lovgivningsprocessen.
Stik modsat af hvad Venstre udtaler, har vi har det sådan set udmærket med, at de her fonde rykker en lille smule tættere på ministeriet og ministeriets arbejde.
Til gengæld tror vi på, at det er rigtig vigtigt, at vi fastholder, at det her sker i samspil mellem erhvervet, ministeriet og ministerens ageren på området, og det ser vi ikke noget som helst behov for der sker ændringer i.
Så vi er rigtig godt tilfredse med de ændringer, der lægges op til, og med, at vi kan fortsætte en offensiv politik med at sikre, at Danmark både er et landbrugsland og i høj grad også et stærkt fødevareproducerende land.
Så vi støtter forslaget.
Dan Jørgensen (S), 2015-02-24:
Jo, men som jeg tror jeg har sagt et par gange nu: Lad os i forbindelse med udvalgsbehandlingen tale om, om der er noget, vi kan gøre i forhold til det her forslag.
Men derudover er det da rigtigt.
Jeg ser på de her ting løbende og er meget, meget optaget af, at kæledyr af alle slags bliver behandlet ordentligt.
Men jeg vil bare lige understrege, at vi skal gøre det på en fornuftig måde, fordi det jo ikke handler om, at vi vil begrænse folk i at have kæledyr.
Tværtimod er det rigtig godt at have et kæledyr.
Men alt, hvad vi kan gøre for at uddanne bedre i forhold til forskellige dyrearters forskellige adfærd og behov osv., skal vi selvfølgelig gøre.
Impulskøb er aldrig en god idé, uanset om det er en hund eller en kanariefugl, men det er værre, når det er en hund, fordi kanariefugle trods alt er nemmere at tage sig af på en ordentlig måde dyrevelfærdsmæssigt end en hund.
Jeg sagde ikke, at insemination af mennesker er det samme som insemination af dyr, jeg sagde, at ligesom der er forskel på en seksualakt med et dyr og insemination af et dyr, er der også forskel med mennesker.
Hvis man skal have diskussionen om, hvorvidt det er en seksualakt at inseminere dyr, vil jeg sige: Nej, det er ikke en seksualakt.
Det foregår jo under ordnede forhold med fagfolk.
Hvis det foregår på en måde, så det skader dyrets velfærd ud fra dyreværnsloven, er det selvfølgelig også strafbart Til den sidste del af spørgsmålet: Er der andre dyrevelfærdsmæssige ting, der skal ændres i Danmark i den rigtige retning, altså for at beskytte dyrene bedre?
, det er der.
Det tror jeg heller ikke ordføreren er i tvivl om at jeg mener.
Jeg har, siden jeg blev minister, løbende præsenteret tiltag for at forbedre dyrevelfærden, og jeg vil fortsætte med løbende at gøre det.
Orla Hav (S), 2015-02-24:
Jeg tror, at hr. René Christensen rettelig skal stille sit spørgsmål til ministeren.
Det er jo på ministerens initiativ, at det her lovforslag er dukket op.
Jeg begrunder det rigtig gerne med, at jeg tror, at det ud fra en erkendelse af, at det er hensigtsmæssigt, at den viden, der oparbejdes, kommer tæt og måske tættere på ministeriet og ministeriets måde at arbejde på og dermed også giver større mulighed for at komme med et indspil.
Men jeg tror, at hr. René Christensen vil få et mere fyldestgørende svar og måske også et venligere svar fra ministeren.
Jeg kan jo høre, at hr. René Christensen går meget op i, at det er venlige svar, han får.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-02-24:
Det er jeg også enig i.
Og det er jo det, den her diskussion også lidt handler om, altså at dyr ikke kan sige til eller fra i forhold til dyresex-delen – derfor er vi et flertal, der vil forbyde det.
Men vi har stadig væk en diskussion; det er jo ikke sådan, at vi ikke på nogen måde overskrider integriteten hos dyr i Danmark.
Vi holder kæledyr, vi holder produktionsdyr.
Jeg vil stille ministeren det spørgsmål: Er der stadig væk en lang række områder inden for dyrevelfærd, hvor vi kan opnå forbedringer også inden for produktionslandbruget?
Per Clausen (EL), 2015-02-24:
Altså, mener hr. Dennis Flydtkjær, at vigtige dyrevelfærdsspørgsmål skal man se igennem fingre med, hvis den handling, man udfører over for dyrene, sker, fordi man kan opnå en samfundsøkonomisk gevinst?
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-02-24:
Ja, det kan jeg kun bekræfte.
Der er en lang række andre områder, og jeg synes, at specielt i forbindelse med produktionsdyrene er der noget at komme efter, og specielt inden for svineproduktionen har jeg indtryk af, at der i hvert fald er en del vanskeligheder, som godt kunne trænge til at blive kigget efter i sømmene.
Så jeg kan kun bekræfte, at der specielt for produktionsdyrenes vedkommende er nogle steder, hvor forholdene i hvert fald har brug for et ekstra kig i sømmene.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-02-24:
Grunden til, at jeg spørger, er, at hvis man som udgangspunkt mener, at dyrevelfærd skal gælde for alle dyr, så kommer vi også til at diskutere vores produktionsdyr, og det er også derfor, der er en række undtagelser i det her lovforslag.
Derfor vil jeg bare gerne høre ordføreren, som jeg ved personligt går op i dyrevelfærd – ligesom også DF som parti gør det – om det også betyder, at der er en række punkter på dyrevelfærdsområdet i forbindelse med vores produktionsdyr, som vi trænger til at kigge på.
Per Clausen (EL), 2015-02-24:
Det er jeg da beroliget over, for det kunne ellers føre hr. Orla Hav ud i ting, som hr. Orla Hav næppe ønsker at komme ud i.
Jeg deler også opfattelsen af, at det er rigtig vigtigt at føre en politik, hvor man tager hensyn til dyrevelfærd, men synes hr. Orla Hav så ikke, at der er andre større dyrevelfærdsproblemer, som også eksisterer uden for Dansk Folkepartis hjemmeside, som det måske var klogere at bruge tid på at løse?
Vi hører i de her dage om, at svineproducenterne seriøst diskuterer, om man skal aflive samtlige smågrise, som vejer under 1 kg.
Det vil øge antallet af aflivninger af smågrise i de danske svinestalde ganske væsentligt.
Synes hr. Orla Hav ærlig talt ikke, at vi burde bruge mere opmærksomhed på det end på at aflive misforståelser på baggrund af Dansk Folkepartis hjemmeside?
Orla Hav (S), 2015-02-24:
Det håber jeg på ingen måde vil være tilfældet, men i det konkrete tilfælde, hr. Per Clausen, er det jo sådan, at der er rigtig store grupper i befolkningen, der har sympati for, at vi omgås dyr på en ordentlig og agtværdig måde og på en måde, som vi kan være bekendt, og derfor er det jo klogt at få den diskussion lukket, så der ikke er tvivl om, hvad retspraksis skal være på området.
Det er jo der, Dansk Folkeparti har forsøgt at skabe tvivl hos den almindelige rettænkende del af befolkningen, og derfor kan det være nødvendigt at foretage det her.
Men det skal ikke være en regel, som skal praktiseres fremover.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-02-24:
Jeg regner med, også ud fra ordførerens tale, at ordførerens holdning til det her område beror på et dyrevelfærdssynspunkt i højere grad end et seksualmoralsk synspunkt, nemlig det, at dyret ikke kan sige fra eller til, og i forhold til de skader, der også kan opstå.
Orla Hav (S), 2015-02-24:
Jeg vil gerne sige til hr. Per Clausen, at de emner, som Per Clausen nævner her, jo er emner, som hele tiden bliver taget op over for det landbrug, som har opgaven med at sikre en ordentlig dyrevelfærd på hele landbrugsområdet.
Jeg skal bare nævne et enkelt tema, og det er jo, at det avlsarbejde, der er foregået for at frembringe flest mulige smågrise fra hver enkelt so, er gået så vidt, at der simpelt hen ikke er plads ved madstedet til at sikre, at dyrene kan overleve.
Det er klart, at vi forsøger at lægge et pres på at få en anden måde at lave det avlsarbejde på.
Så kan det føre meget vidt at tage en lang biologisk diskussion om, hvad der er svinenes måde at sikre deres udbredelse i naturen på.
Det gjorde et vist indtryk på mig for ikke så farlig længe siden, da jeg fik at vide, at vildsvin i snit føder kuld på ti stykker, hvoraf det er naturens orden at der er en, der overlever.
Så der er altså åbenbart også i dyrenes biologi nogle mekanismer, som vi er nødt til at kigge på og tage udgangspunkt i for at kunne håndtere de her udfordringer.
Men jeg anerkender synspunktet, og jeg ville frygtelig gerne være fri for at skulle agere på grundlag af usaglighed og mistænkeliggørelse, som vi kommer til at gøre her.
Per Clausen (EL), 2015-02-24:
Jeg må forstå hr. Dennis Flydtkjær sådan, at det ikke er handlingen, som er afgørende for, om man skal straffes; det er motivet.
Jeg kan forstå, at hr. Dennis Flydtkjær mener, at det at tjene penge er et legitimt motiv til også at foretage sig ting, som man i andre sammenhænge ikke må gøre over for dyr.
Dan Jørgensen (S), 2015-02-24:
Jeg er ikke helt sikker på, jeg forstår spørgsmålet, men selvfølgelig er der forskel på en insemination og en seksualakt med dyr, ligesom der er det ved mennesker.
Jeg tror ikke, folk har problemer med at se forskel på en seksualakt og en insemination hos mennesker, og derfor burde man vel heller ikke have det i forhold til dyr.
Så jeg ved ikke, om det er en gråzone, jeg synes måske, den er ganske klar.
For det første vil jeg nu godt stille spørgsmålstegn ved, hvor tit det overhovedet kan ske, for jeg tror nu, dyrene også vil tage psykisk skade i langt de fleste tilfælde.
Men der må man altså bare sige, at her vægter hensynet til dyret, altså den svage part, højere end hensynet til dem, som eventuelt måtte have en seksualitet, de vil udleve, og mente de kunne udleve den på en god måde for dyret.
Det tror jeg nu i øvrigt ikke så meget på overhovedet vil kunne finde sted.
Men selv hvis det kunne teoretisk set, er det altså noget, vi er villige til at leve med, fordi hensynet til dyret her kommer først.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-02-24:
Jeg læser både ud af lovforslaget og hører også ud af ministerens tale, at et forbud mod dyresex beror på et dyrevelfærdssynspunkt og ikke på et seksuelt moralsk synspunkt, og sådan tror jeg de fleste i salen også har det.
Men derfor, som jeg også var inde på i min tale, kommer vi jo ind i den her gråzone, hvor vi siger, at vi har et produktionslandbrug, hvor vi inseminerer dyr og kastrerer dyr, vi har kæledyr, hvor hankatte blive kastreret, så de ikke går og strinter i hjørnerne, så hvis det ikke er et spørgsmål om den moralske handling bag ved, men om, hvordan vi behandler dyrene, er ministeren så enig i, at der er en gråzone der?
Det er ikke er så klart at stille en skillelinje op, i forhold til hvordan vi behandler dyr.
Altså, når vi kastrerer og inseminerer produktionsdyr, så behandler vi dem også på en bestemt måde.
Daniel Rugholm (KF), 2015-02-24:
I Det Konservative Folkeparti har vi et slogan, der hedder »Mennesker først«.
I dagens anledning vil jeg tillade mig at ændre det til »Dyrene først«, for det er nemlig essensen i det her lovforslag.
Personligt har det altid undret mig, at seksuel omgang med dyr har været tilladt i Danmark.
Argumentationen imod at lovgive på området bliver hurtig noget juridisk fnidder og en lidt intellektuel diskussion om noget, vi ikke rigtig hverken kan afvise eller bevise, nemlig om dyrene lider overlast eller ej.
Jeg anerkender, at det kan være svært at påvise det.
I nogle tilfælde lider dyrene måske ikke overlast, men der er bestemt også tilfælde, hvor dyrene tydeligt har været udsat for lidelser.
Så er der alle de tilfælde i gråzonen, hvor dyrlægerne ikke er i tvivl om, at dyrene har lidt overlast, men hvor de bare ikke kan bevise det fysisk.
Derfor er jeg også meget uenig i det, som min forgænger fra Liberal Alliance sagde fra talerstolen, f.eks. kan angst hos dyrene være svært at påvise, og i de tilfælde bliver overgrebet ikke straffet.
Det betyder faktisk, at man beskytter krænkeren og ikke offeret.
Vi kan ikke vide, hvilken situation vi sætter dyr i.
Derfor glæder det mig, at der i dag er en markant opbakning til at beskytte dyrene.
Det er måske ikke baseret så meget på etik, logik og jura, men lovgivning baseret på moral har jeg det også rigtig fint med i det her tilfælde.
I de senere år har stort set alle vores nabolande forbudt dyresex.
Det har betydet, at der er oplevet en stigning i aktiviteterne på området i Danmark.
Det gælder både bordeller med dyr, hvor der tilbydes seksuelle ydelser, og det gælder i forhold til pornografisk materiale med dyr.
Personligt skammer jeg mig faktisk over, at Danmark er kendt for, at man kan komme her til landet for at dyrke sex med dyr eller for at producere og købe dyreporno.
Så lad os få sat en stopper for det.
Dyrene først.
Lovforslaget indeholder også en række andre tiltag, som forbedrer dyrs vilkår.
Der er et forbud mod salg af hunde på markeder og en bemyndigelse til, at ministeren kan fastsætte regler om avl af hunde, katte og andre familie- og hobbydyr.
Så er der også til sidst nogle ændringer i rådsstrukturen på området.
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-02-24:
Jeg skal på vegne af fru Mette Bock holde følgende ordførertale:
I Liberal Alliance er vi stærke modstandere af mishandling af dyr.
Derfor glæder vi os over, at dyr allerede i dag er beskyttet mod ethvert overgreb, der skader dem eller forvolder dem unødig smerte.
Den danske dyreværnslov bekendtgør ganske klart i § 1, at dyr skal beskyttes mod smerte, angst og lidelse.
Ifølge loven kan en overskridelse af loven blive straffet med op til 2 års fængsel.
Når vi i dag skal behandle et lovforslag, der eksplicit forbyder dyresex, er der i bedste fald tale om et overflødigt forslag; i værste fald er der tale om politisk populisme og moralisme.
Netop dette lovforslag er et eksempel på, hvorfor danskerne er ved at drukne i regler og paragraffer, og allerede der, hvor der i forvejen er lovgivning, giver Christiansborg den et ekstra tryk, så vi som politikere kan vise over for vælgerne, at vi er gode mennesker.
Det er flueknepperi.
For dyrene er det væsentlige, at de ikke udsættes for overgreb.
Det er allerede sikret i dyreværnsloven, og den bakker vi i Liberal Alliance helt og fuldt op om.
Liberal Alliance støtter, at dyr skal beskyttes mod overgreb, men vi støtter ikke overflødig og symbolladet lovgivning, der ingen forskel gør for dyrene.
Hvad angår forslaget om et bedre hundeliv, er hensigten, nemlig at forbedre hundens velfærd ved at opruste hundeejernes viden, inden de anskaffer en hund, rigtig god.
Vi mener dog ikke, at det er en statslig opgave at finansiere disse tiltag, ligesom vi ikke finder, at det er en statslig opgave at regulere, hvorvidt hunde må sælges på markeder.
Liberal Alliance kan derfor ikke støtte forslaget.
Ida Auken (RV), 2015-02-24:
I dag behandler vi L 134, som er en ændring af dyreværnsloven og lov om dyrlæger.
Vi forbyder salg af hunde på markeder og forskellige andre ting på bl.a. avlsområdet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-02-24:
Nej, jeg synes, der er en kæmpe forskel på, om der er tale om seksuel udnyttelse af et dyr for egen vindings skyld, f.eks. af en hund, som ikke er i løbetid og derfor heller ikke har kønsorganer, som er parate til at dyrke sex, eller der er tale om, at man kunstigt inseminerer en gris.
Jeg synes, der er en kæmpe forskel, og jeg synes ikke, at det er en dårlig ting, at man har lavet en undtagelse, så man trods alt også kan have en produktion i Danmark.
Magnus Heunicke (S), 2015-02-25:
Det sidste blev jo et konkret spørgsmål, som jeg vil forsøge at svare på så konkret som muligt.
Det er sådan, at Trafikstyrelsen ikke selv har hjemmel til at pålægge sådanne administrative bøder til luftfartsselskaber, der ikke måtte eller ikke måtte ville betale kompensationen.
I stedet for er det så, at man politianmelder de flyselskaber, der ikke betaler, når styrelsen har truffet sin afgørelse.
Jeg kan oplyse, at der pr. dags dato er oversendt otte sager til anklagemyndigheden med anmodning om bøde.
Heraf er én sag blevet trukket tilbage, da selskabet har oplyst, at det nu vil betale kompensation.
Det er sådan, at jeg er oplyst om, at anklagemyndigheden endnu ikke i dag har rejst tiltale i nogen af de sager.
Preben Bang Henriksen (V), 2015-02-25:
Det lyder jo meget effektivt i henhold til ministerens svar.
Jeg må altså bare sige, at der jo i praksis bæres hele kufferter ind i Københavns Byret med klagesager; der er, så vidt jeg erindrer, 83 klagesager, der ligger og venter på en afgørelse i Højesteret for øjeblikket.
Der handler det da ikke om folk, der synes, det absolut er morsomt at gå i retten, men det handler om folk, der ikke har følt, at deres sag er blevet behandlet i Trafikstyrelsen, eller som i hvert fald ikke har fået medhold deri, og som så vælger at gå i retten.
Jeg må bare sige, at deres muligheder for at komme igennem med deres krav, som ministeren også fremfører, jo altså er, at de kan gå i retten.
Men uden at benytte disse retshjælpsfirmaer koster sagens førelse jo rent faktisk langt mere, end man har mulighed for at få hjem.
Man har selvfølgelig mulighed for at anmelde sagen under ens egen private retshjælpsforsikring, men der er der en selvrisiko på 5.000 kr., og hvis man typisk står til at skulle have 400 euro i erstatning og sagen i øvrigt koster mange penge at føre, ja, så er og bliver det altså en underskudsforretning.
For hjemlen findes jo i passagerforordningen.
Hvad er ministerens holdning til, at flere og flere flypassagerer for at opnå retmæssig kompensation i henhold til EU's passagerforordning nr. 261 af 2004 finder det nødvendigt at anvende retshjælpsfirmaer og herved 25 pct. af den kompensation, som EU har vedtaget, og finder ministeren det rimeligt, at der i praksis – henset til de omkostninger, der er forbundet med domstolsbehandling – ikke er andre muligheder for passageren?
Dan Jørgensen (S), 2015-02-25:
Nej, tværtimod kan jeg jo gentage for, jeg tror ottende eller niende gang – de fleste, der følger med, har nok forstået svaret, men åbenbart ikke spørgeren – at jeg ikke er nede i den konkrete sagsbehandling i den her sag
, så derfor ved jeg ikke, hvad der er foregået.
Men jeg har spurgt mit system: Er det foregået efter reglerne?
Ja, det er det.
Det, jeg ved, er, at den pågældende mand er politianmeldt.
Spørgeren kan jo lade være med at svare, hvis han ikke har lyst til at svare på det – jeg anerkender, at det skal spørgeren jo ikke – men det er da interessant at vide, om Torsten Schack Pedersen er i personlig kontakt med den her mand, og om det er hans sag, han står her i Folketingssalen og fremfører over for en minister, som i sagens natur ikke kan gå ind i den konkrete sagsbehandling.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-02-25:
Nu ville det jo være rart, hvis fødevareministeren ville forholde sig til de spørgsmål, der bliver stillet.
Jeg vil glæde mig til det, hvis situationen bliver omvendt.
Så kan fødevareministeren som folketingsmedlem stille alle de spørgsmål, han vil, til en kommende regering.
Men det centrale er, om ministeren har sikkerhed for, at tingene er foregået efter bogen.
Jeg spørger om, hvad det er, der skal til, når der sker et fund af ulovlig antibiotika, for at sagen overdrages politiet.
Det vil ministeren ikke svare på.
Hvornår træder retssikkerhedsloven i kraft?
Retssikkerhedsloven er ganske præcis: Når der er mistanke om et strafbart forhold, skal sagen overdrages.
Det spørgsmål vil ministeren ikke give et svar på, og det kan jeg godt forstå, for sagen blev jo ikke overdraget.
Politiet blev ikke involveret i sagen.
Det var fødevarekontrollen selv, der foreslog det.
Jeg kan bare ikke forstå, at ministeren ikke er optaget af retssikkerheden, for er der foregået noget ulovligt, skal det straffes, og så må de skyldige dømmes ved domstolene.
Men ministeren har travlt med at engagere sig i sagen og komme med klare indikeringer af ministerens opfattelse af skyldsspørgsmål, og nu forsøger ministeren at vige udenom.
Preben Bang Henriksen (V), 2015-02-25:
Det er sådan i henhold til EU's passagerforordning, at medlemsstaterne har pligt til at udpege et organ, der har ansvaret for håndhævelsen af forordningen.
Og så fortsætter man i artikel 16: »I givet fald træffer dette organ de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at passagerernes rettigheder overholdes.«
Hvordan skal de nødvendige foranstaltninger så være?
Mener ministeren, at det er opfyldt i den her situation, siden det åbenbart er nødvendigt for så mange mennesker at skulle involvere sig i en domstolsbehandling, som tilfældet er?
Er virkemidlerne så effektive, som de skal være?
Magnus Heunicke (S), 2015-02-25:
Der findes nemlig gode og også helt gratis muligheder for at få sin retmæssige kompensation, bl.a. ved at klage til Trafikstyrelsen.
Jeg synes, det er ærgerligt, hvis den generelle tro er, at det kun er muligt at få kompensation ved domstolene, og det er også ærgerligt, hvis forbrugeren tror, at den eneste løsning er at lade sig repræsentere ved retshjælpsfirmaer.
Hvis en passager mener at have ret til kompensation, skal man kontakte luftfartsselskabet og bede dem betale.
Hvis luftfartsselskabet ikke betaler, har man i Danmark to muligheder: Enten kan man klage over luftfartsselskabet til Trafikstyrelsen, eller man kan anlægge en sag mod luftfartsselskabet ved byretten.
Fordelen ved at klage til Trafikstyrelsen er, at det er nemt, og det er gratis.
Man indsender sine oplysninger direkte på Trafikstyrelsens hjemmeside, og de behandler så sagen.
Og hvis Trafikstyrelsen afgør, at en passager har ret til kompensation, skal luftfartsselskabet betale.
Og det gør luftfartsselskaberne så også i stort set alle sager.
Trafikstyrelsen har kun kendskab til otte sager, hvor luftfartsselskaberne nægtede at betale.
I stedet for at gå til Trafikstyrelsen har passagererne som sagt også mulighed for at gå til domstolene og føre en sag ved domstolene.
Det tager jo noget tid og er ofte omkostningskrævende.
Nogle gange kan udgifterne til advokater m.v. overstige kompensationen, og det er derfor, der findes retshjælpsfirmaer, som spørgeren nævner formentlig nogle gange tager 25 pct. i provision.
Men tilbage til spørgsmålet og mit svar på dette: Nej, det er efter min opfattelse ikke nødvendigt at anlægge sin sag ved domstolene som første klagemulighed, og det er heller ikke nødvendigt at bruge retshjælpsfirmaer, for det er ganske gratis og også enkelt og simpelt at klage til Trafikstyrelsen.
Eva Kjer Hansen (V), 2015-02-25:
Er ministeren bekendt med, om der i forlængelse af mødet mellem de danske handicaporganisationer, Banedanmark og DSB den 24. februar 2015 bliver etableret en elevator på Tinglev Station, hvor der allerede pågår en renovering?
Spørgsmålet stilles på baggrund af ministerens besvarelse af spørgsmål nr. S 717, hvor ministeren oplyser, at de danske handicaporganisationer, Banedanmark og DSB ville mødes den 24. februar 2015 for at drøfte udmøntningen af de disponible midler til forbedringer på de danske stationer.
Magnus Heunicke (S), 2015-02-25:
Jeg må jo sige, at det er sådan, at afgørelserne skal overholdes.
Jeg ville da ønske, at alle afgørelser fra Trafikstyrelsen blev overholdt med det samme, og at man betalte den kompensation.
Altså, når man klager til Trafikstyrelsen, er det, fordi man først har fået nej fra luftfartsselskabet.
Der gør Trafikstyrelsen så det, at hvis det ikke sker, melder man det pågældende selskab til politiet.
Det forekommer mig at være en meget rimelig og fornuftig fremgangsmåde.
Der er det sådan, at der var møde i går mellem Danske Handicaporganisationer, DSB og Banedanmark om de midler, som er til rådighed.
Det er i alt 15 mio. kr. Og de har lavet en prioriteringsliste.
Der vil nu blive regnet på omkostningerne ved de forskellige forslag på denne prioriteringsliste, og på den liste er også Tinglev Station.
Det er sådan, at når disse her omkostninger så er blevet beregnet, vil forslagene blive forelagt de relevante forligskredse.
Eva Kjer Hansen (V), 2015-02-25:
Jamen tak til ministeren for svaret.
Det var jo bare ikke svar på mit spørgsmål, fordi det, jeg spørger ministeren om, er, om der kommer en elevator på Tinglev Station nu.