Benny Engelbrecht (S), 2013-11-05:
Det lovforslag, vi står med her, har til formål at sikre, at installationer på el-, vvs- og kloakområdet udføres og serviceres korrekt af hensyn til sikkerhed, sundhed og miljø.
Forslaget er en del af regeringens konkurrencepolitiske udspil, som har til formål at skabe en mere moderne og fremtidssikret autorisationsordning med mindre detailregulering af virksomhederne, og samtidig skal forslaget sikre større konkurrence – det er alt sammen positivt.
Der foreslås indført en ny, fælles autorisationsordning på el-, vvs- og kloakinstallationsområdet, og at egenkontrolsystemet på området bliver fælles for alle virksomheder på området, der har autorisation.
Virksomhederne vil med forslaget opleve en væsentlig lettelse af de administrative byrder som følge af en markant reduktion i antallet af de krav, der stilles til egenkontrolsystemet.
Som et alternativ til den fulde autorisation foreslås det, at der indføres delautorisationer inden for en meget afgrænset del af el- og vvs-autorisationsområdet.
Det vil betyde, at flere virksomheder fremover kan udføre totalopgaver for forbrugeren.
Formålet med delautorisationer er at skabe grundlag for nye markeder, øge produktiviteten og sikre større konkurrence.
På nuværende tidspunkt er der foreslået tre nye delautorisationer, og det er el i boliger, vand og afløb i boliger, og endelig solcelleinstallation.
Det vil være erhvervs- og vækstministeren, der fastsætter disse delautorisationer, og det sikrer en fleksibilitet i ordningen.
Der vil kunne udvikles nye delautorisationer, efterhånden som der opstår nye forretningsmuligheder, hvor en delautorisation kan give øget konkurrence.
De hensyn, der kan begrunde ny delautorisationer, kan være et af følgende: Enten at der viser sig et forretningspotentiale for visse typer af virksomheder for at få adgang til at udføre bestemte autorisationskrævende opgaver som en naturlig forlængelse af den eksisterende forretning.
Eller at der udvikles nye produkter, som ikke findes i dag, og at disse produkter skaber behov for nye delautorisationer, fordi produkterne ikke klart falder inden for et bestemt kompetenceområde.
Det er vigtigt at understrege, at for at få en delautorisation skal virksomheden opfylde de samme krav, som den virksomhed, der har en fuld autorisation.
Det er også vigtigt at understrege, at der altså ikke ændres på sikkerhedsniveauet.
Det eksisterende høje sikkerhedsniveau er baseret på tre grundlæggende krav til virksomhederne, som lovforslaget ikke ændrer ved.
Heller ikke for de virksomheder der får delautorisationer.
For det andet kravet om egenkontrol, og det tredje og sidste punkt er, at der er krav om, at der skal være en uvildig tredjepartskontrol af egenkontrolsystemet.
Lovforslaget vil medføre, at flere virksomheder fremover vil kunne udføre totalløsninger for forbrugeren.
Det kan betyde færre arbejdsskift , mindre spild og bedre mulighed for lavere forbrugerpriser.
Det øger med andre ord produktiviteten, og på den måde kan lovforslaget hjælpe med at løse de udfordringer, som installationsbranchen selv har identificeret.
Ønsker man at være fagligt ansvarlig i en fuldt autoriseret virksomhed, vil man skulle uddanne sig via de eksisterende installatøruddannelser.
Derudover skal man bestå en autorisationsprøve.
En fagligt ansvarlig i en virksomhed med delautorisationer skal have præcis de samme kompetencer, som en fagligt ansvarlig i en fuldt autoriseret virksomhed inden for et afgrænset område, f.eks. el i boligen.
Der skal udformes nye uddannelsesforløb, der er målrettet de tre nye delautorisationsområder, og Erhvervs- og Vækstministeriet er i den forbindelse allerede i dialog med Styrelsen for Videregående Uddannelser og Uddannelsesstøtte og med repræsentanter for erhvervsakademierne, der skal udbyde de nye uddannelser.
En række af de erhvervsakademier, der i dag udbyder de eksisterende installatøruddannelser, har udtrykt, at de ser et stort potentiale i de nye uddannelsesforløb på området, og at de er interesserede i at udbyde dem.
Akademierne har beskrevet indhold og omfang af de tre understøttede uddannelsesforløb, der svarer til mellem 30 og 40 ECTS-point.
Som bekendt svarer 60 ECTS-point til et fuldt studieår, 30 point til et semester – for at sætte det i relation.
Medarbejdere, der ønsker at supplere deres kompetencer, skal med andre ord påregne et substantielt studieforløb for at opnå tilstrækkelig viden.
Forløbene imødekommer både de krav, der stilles på autorisationsområdet og de krav, erhvervsakademierne skal opfylde, når det gælder de studerendes læringsmål.
Med disse ord skal jeg meddele, at Socialdemokraterne kan støtte det fremsatte lovforslag.