Ellen Trane Nørby (V), 2007-01-30:
I Venstre hilser vi Dansk Folkepartis initiativ velkommen.
Der er slet ingen tvivl om, at vores nationale sprog har en betydning for vores identitet og vores kulturelle bevidsthed.
Men at en sproglov er det rigtige svar på den udfordring, som det danske sprog står over for, er vi i Venstre umiddelbart ikke helt enige i.
Det er Island jo sådan set et meget godt eksempel på.
Island har ikke nogen decideret sproglov, men et meget veludbygget og opdateret sprog.
Det har de bl.a. på grund af en meget stærk stolthed over det islandske sprog, den islandske identitet og de islandske traditioner.
Når udsalg mange steder hedder sale, som Dansk Folkeparti påpeger, og det samme ikke gør sig gældende på Island, må det være, fordi det her i høj grad handler om sproglig bevidsthed.
Vi må jo erkende, at i Danmark er der nogle steder gået lidt snobberi, måske lidt finhed i at inkludere engelske gloser i sproget, fordi det nogle gange giver et signal om, at vi er med på moden og vi er åh, så smarte, moderne og internationale.
Eller der er eksemplet med den unge sælger, som egentlig knokler og går til jobforhandlingerne med opfattelsen af, at han er mere værd end den løn, han bliver betalt, og så går han med rank ryg fra forhandlingerne uden en egentlig lønstigning, men med en forfremmelse til key account manager.
Der er en tendens til, at de engelske udtryk i det danske sprog opfattes som bedre.
Vi ser også mange andre eksempler på det, særlig i erhvervslivet: coaching, management, agenda, brainstorming.
Det er bare en række eksempler på, at vi bruger sproget til at signalere, at vi er med på noderne og orienterer os globalt, og på den måde er vi jo også med til at ekskludere en lang række danskere gennem vores ordvalg.
Så at udvikle det danske sprog kræver i høj grad en bevidsthed, også en bevidsthed blandt alle danskere og ikke kun en bevidsthed her i Folketingssalen.
En debat om betydningen af vores sprog og en sammenhængende politik på området er derfor kun velkommen.
Det danske sprog er jo historisk set altid blevet påvirket udefra.
Tidligere var det fra latin og tysk, nu er det så engelske ord, vi låner fra.
Det er sådan set ikke de enkelte låneord, der er problemet, men det er i høj grad den manglende bevidsthed om, at der sker et skred, og at det skred, der sker, egentlig bliver større og større.
Men det sted, hvor det jo har størst betydning, er der, hvor vi må tale om at dansk helt lider domænetab til engelsk.
Det sker bl.a. i det videregående uddannelsessystem.
Her bør vi være meget opmærksomme på, at for at dansk skal være et fuldt udviklet sprog, har vi også behov for, at vi har et dansk på et højt videnskabeligt og et højt teknisk niveau, og at vi også har et ordforråd, når det handler om de områder.
Ellers kommer dansk i højere og højere grad til at lide domænetab, og det er jo også det, Dansk Sprognævn har påpeget.
Men det er jo også samtidig vigtigt, at vi ikke går fra den ene grøft til den anden.
Vi lever i en global verden, og i den globale bevidsthed og orientering er forudsætningen for, at vi som lille land og som danskere klarer os godt enkeltvis, at vi har en global orientering og en god sproglig forståelse.
Som jeg tidligere nævnte, er det danske sprog jo altid blevet påvirket udefra, og derfor skal vi selvfølgelig passe på, at vi ikke bliver sprogpurister, der vil bygge mure op omkring det danske sprog, for sproget er en organisk størrelse, som må og skal udvikles for også at være et levende og fuldt udrustet sprog.
Et dansk med mange facetter skal også gerne fortsat have den charme, at det har mange dialekter, som tales, og som understreger de sproglige nuancer og forskelle, som også findes inden for det danske sprog.
I Venstre støtter vi varmt op om, at der nu fra kulturministerens side tages initiativ til en arbejdsgruppe, der kan behandle området om et dansk sprog under et og klarlægge de problemstillinger og de udfordringer, der er, og på den baggrund komme med en række indstillinger til Folketinget om, hvad der kan gøres, og – hvis der skal udformes en egentlig sproglov – hvor detaljeret en sådan sproglov så skal være.
I Venstre er vi opmærksomme på de udfordringer, som det danske sprog står over for, men vi kan ikke støtte B 56, som det foreligger.