runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2008-05-20:
Jeg tror da, at det vil lette debatten, hvis spørgeren hører, hvad det er, ministeren siger, nemlig at vi har et tilsyn, vi skærper tilsynet, bestyrelserne har ansvaret, og vi har opfordret elevorganisationerne til at fortælle ministeriet, når der er eksempler på, at undervisningen forsømmes på den ene eller den anden måde.
Da ministeriet kom under vejr med påstanden om, at der på en bestemt skole var fag, hvor 40 pct. af timerne var blevet aflyst, reagerede ministeriet med det samme og fik forsikringer om, at der vil blive givet erstatninger for de timer, der ikke er blevet læst.
Det siger jeg ikke for at imødegå spørgeren, jeg siger det for at imødekomme spørgeren.
Nanna Westerby (SF), 2008-05-20:
På trods af det tilsyn, som jo tydeligvis har været der hele tiden, bliver der alligevel ved med at dukke de her eksempler.
Der bliver ved med at dukke eksempler op på, at virtuel undervisning, gruppearbejde og projektarbejde bliver misbrugt til, at man ikke har en lærer til stede, og at eleverne ikke får den voksenkontakt, der er så nødvendig.
Derfor vil jeg bare høre, om undervisningsministeren ikke er enig i, at der er behov for at få kortlagt både årsagerne til og omfanget af det her problem.
Man kan selvfølgelig spekulere på, om det er, fordi man faktisk ikke vil frem med, hvad det egentlig er - f.eks. en skrantende økonomi - der i virkeligheden er årsagen til problemet.
Men ville det ikke være oplagt, så vi havde et ordentligt grundlag at tage debatten på, simpelt hen at få lavet en undersøgelse af, hvorfor der er lærerfri timer, og hvad omfanget er, hvilket vi jo i virkeligheden ikke rigtig kender til?
Bertel Haarder (V), 2008-05-20:
Det kan da godt være, at spørgeren synes, at Undervisningsministeriet skal sende en hær af kontrollanter rundt på hver eneste ungdomsuddannelse i hele landet.
Jeg synes, at det er mere rimeligt, at vi bruger kræfterne de steder, hvor der er problemer, og at vi opfordrer de, der oplever problemer, til at meddele det til ministeriet.
Derudover har vi altså et regelmæssigt tilsyn, som nu skærpes.
Jeg synes ikke, at jeg kan være mere imødekommende, og hvis vi skal undgå at gentage os selv her i salen, så kræver det altså også, at der høres efter, hvad der siges.
Troels Christensen (V), 2008-05-20:
Forslagsstillerne vil pålægge regeringen at iværksætte en undersøgelse af omfanget af lærerfri timer på ungdomsuddannelserne, idet man antager, at antallet af lærerfri timer er stigende.
Det er forslagsstillernes opfattelse, at regeringens massive nedskæringer på uddannelsesområdet bl.a. resulterer i øget brug af lærerfri timer.
Der vil blive tale om en uoverskuelig ressourceindsats fra lærernes side, og det vil komme til at koste undervisningstid - ingen tvivl om det.
Vi mener, at tidssvarende uddannelse må indebære, at der anvendes en række forskellige undervisningsformer.
Læringsaktiviteterne kan bestå af både traditionel klasseundervisning, undervisning på hold, forelæsninger, gruppearbejde, værkstedsundervisning, ekskursioner eller lektiecafeer suppleret med hjemmearbejde.
Vi tror på, at det er vigtigt og nødvendigt med et varieret tilbud for at skabe en så god og indholdsrig hverdag for eleverne som muligt.
Vi er samtidig af den klare opfattelse, at hvad der virker bedst i den konkrete situation og på den konkrete skole, er man bedst til at finde ud af ude på selve skolen.
Der er på alle ungdomsuddannelser mulighed for at tilrettelægge lærerstyrede aktiviteter, dvs. undervisningstid, hvor der stilles krav til eleverne om at kunne arbejde selvstændigt, hvilket vi mener er et helt nødvendigt element i en moderne undervisning.
Undervisningsministeriet kontrollerer disse planer i forbindelse med rutinemæssigt tilsyn; her vil der benyttes stikprøvevis dokumentation for elevernes arbejdstid i form af lærerstyrede aktiviteter og hjemmearbejde, og her vil problemets omfang jo dukke op.
Skulle det ikke ske, må vi forvente, at bestyrelsen som en konsekvens af dette tager skridt til at udskifte ledelsen.
Sådan må det være.
Vi mener, som tidligere nævnt, at forslaget lægger op til en centralisering og en styring herindefra, og det er vi altså ikke tilhængere af.
Vi finder ikke anledning til at etablere en omfattende sammenlignelig database baseret på en omfattende uvildig undersøgelse.
Vi har tillid til, at ministeren vil være i stand til at afdække uregelmæssigheder, og finder derfor ikke, at dette forslag til folketingsbeslutning bør nyde fremme.
Martin Henriksen (DF), 2008-05-20:
Jeg forstod simpelt hen ikke spørgsmålet, for allerede i dag hører man jo argumentet, at grunden til, at muslimske piger tager tørklæde på, er, at der er nogen, der siger, at de ikke må.
Så kan man jo have den indgangsvinkel til enhver diskussion, at man skal afholde sig fra at sige bestemte ting, fordi folk så rent faktisk gør det modsatte af, hvad man gerne vil have dem til at gøre.
Men det er vel i orden, at man som politiker giver udtryk for de holdninger, som man har, og kommer med forslag, som er bud på, hvordan man kan løse de udfordringer, der er.
Så vil jeg bare sige, at mange af de integrationsinitiativer, som er taget igennem det seneste par år, og som Socialdemokraterne og vel stort set de fleste andre partier i Folketinget, som ikke indgår i VOK-blokken, har stemt imod, rent faktisk har medvirket til, at flere indvandrere er kommet i arbejde, og har medvirket til, at flere indvandrere eksempelvis har fået en praktikplads på en uddannelse.
Det er jo meget positivt.
Vi kan jo se, at den politik, som Dansk Folkeparti i høj grad har været bannerfører for, rent faktisk virker, og man skulle så måske bare have lidt tiltro til, at det, vi foreslår her, også vil have en positiv effekt, når man kan se, at det andet, vi har været med til at vedtage, har haft det.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-05-20:
Et andet lille eksempel på integration: Vi ved, at det gælder for de fleste unge mennesker og teenagere, at en del af det at blive voksen er, at de godt kan lide at provokere.
Hvis så vores unge mennesker, de her indvandrere, er ordentlig integreret, lærer de også at provokere ligesom de andre teenagere - jeg har selv teenagedøtre, de elsker at provokere og det, der så sker, er, at de tager de her tørklæder på simpelt hen for at provokere, fordi de ikke må.
Så er det ikke religion, det er heller ikke undertrykkelse, men det er, fordi de gerne vil provokere ligesom vores egne teenagere.
Så må Dansk Folkeparti da synes, at det er i orden, eller hvad?
Knud Kristensen (KF), 2008-05-20:
Da ordføreren, fru Charlotte Dyremose, ikke kan være til stede, har jeg så arvet den her opgave.
Det drejer sig jo om B 112, henstilling om ikke at bære tørklæde i folkeskolen.
Vi har religionsfrihed i Danmark, og det er meget vigtigt, at vi respekterer det.
Fra konservativ side mener vi, at det må være op til den enkelte kommune og kommunes skoler, hvilke retningslinjer man har for påklædning på den enkelte skole.
Forslagsstillerne henviser i bemærkningerne til, at den konservative integrationsordfører har sagt, at det er helt rimeligt, at myndighederne kommer med henstilling til forældrene, hvis små pigers brug af tørklæder går ud over integrationen eller kontakten til kammeraterne.
Det er jeg ganske enig i.
Skolen skal naturligvis have mulighed for at gribe ind, og det har den også i dag.
Så er det en helt naturlig del af skolens ansvar at tage det op med forældrene.
Sådan er virkeligheden jo også i dag.
De fleste forældre kan naturligvis sagtens vurdere, hvad der er passende påklædning for deres børn og unge.
Og i de tilfælde, hvor forældrenes dømmekraft svigter, er det helt naturligt, at skolen tager en snak med forældrene og løser problemet på den ene eller på den anden facon.
Det er ganske enkelt ikke vores opgave at bestemme, hvad der er passende eller upassende påklædning i de danske folkeskoler.
Det er vi helt overbevist om at forældrene og skolerne sagtens selv kan finde ud af.
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2008-05-20:
Nu ved jeg godt, at det ikke er kutyme, at man stiller spørgsmål til en suppleant på området, men jeg kan alligevel ikke lade være.
For man må jo konstatere, at der tilsyneladende også i Det Konservative Folkeparti er uenighed, hvilket der også er i bl.a. Socialdemokratiet, om, hvad man egentlig mener om det her.
Jeg henviser igen til en artikel fra Kristeligt Dagblad den 4.1.2008, hvor der bl.a. står, at et flertal i Folketinget er enige om, at hovedtørklæder for muslimske piger i folkeskolen kan skade integrationen.
De bakker dermed op om Medhat Khattab fra Ny Alliance i Svendborg Byråd, der vil have kommunen til i en officiel henstilling at frabede sig hovedtørklæder på piger under 18 år.
Så står der senere hen, at Dansk Folkeparti i samarbejde med De Konservative vil have undervisningsministeren og integrationsministeren til at tage samme initiativ på landsplan.
Jeg vil bare høre: Hvad er den konservative holdning helt konkret?
Er den virkelig, som ordføreren skitserede, at man i Folketinget ikke vil gå ind for det?
Og såfremt man i Folketinget ikke vil gå ind for det, hvordan vil man så tage stilling til forslaget, hvis det bliver fremsat lokalt i de enkelte byråd?
Knud Kristensen (KF), 2008-05-20:
Jeg er helt klart af den opfattelse, at den enkelte skolebestyrelse, den enkelte skole, er bemyndiget til netop at drive den enkelte skole.
Og der er det den enkelte skole og skolens bestyrelse og ledelse, der tager hånd netop om de ting, som er relevante for påklædning og for børnenes og elevernes opførsel.
Skulle der komme et forslag fra et byråd, så mener jeg, at det er en sag mellem byrådet og den enkelte folkeskole.
Så jeg henholder mig klart til, at skolebestyrelsen og skolens ledelse har ansvaret og drager omsorg for, at påklædningen i folkeskolen er, som den skal være på den pågældende skole.
Martin Henriksen (DF), 2008-05-20:
Ansvarsforflygtigelsen i dag er jo helt fantastisk.
Store samfundsspørgsmål kan man ikke som folketingspolitiker tage stilling til.
Dem skal de tage stilling til så langt nede i leddet som overhovedet muligt.
Så lad mig spørge ordføreren, om det er i orden med Det Konservative Folkeparti på Christiansborg, at de konservative medlemmer i de forskellige byråd tager stilling til forslaget, såfremt det måtte komme op.
Er det noget, man godt som konservativ må diskutere i byrådene?
Knud Kristensen (KF), 2008-05-20:
Jeg har ingen planer om at skulle til at diktere, hvordan og hvorledes Det Konservative Folkeparti skal agere i de enkelte byråd.
Hvis kulturudvalget i de enkelte byråd tager et spørgsmål op, er det fint med mig, at man diskuterer det.
Det er helt fint med mig, at man har det ansvar for folkeskolen.
Der skal jeg ikke som folketingsmedlem på nogen måde lægge nogen restriktioner.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-20:
Hr. Morten Østergaard mener ikke, at forslaget vil løse problemet i de tilfælde, hvor der er tale om tvang.
Nu er der jo det, at tvang og frihed ganske vist er fuldstændig absolutte modsætninger, men i virkelighedens verden er der jo tit en gråzone mellem frihed og tvang.
Jeg ved ikke, om hr. Morten Østergaard har læst den bog, som er skrevet af Kristina Aamand - hr. Morten Østergaards tidligere partifælle, hr. Naser Khaders søster.
Det er en utrolig oplysende bog om unge indvandreres liv.
Der er en pige, der siger: Jeg går med tørklæde.
Det er i og for sig ikke, fordi jeg er tvunget til det, det er jeg ikke, men mine forældre er så glade for det, at jeg i hele den frihedskamp, jeg må igennem for at opføre mig vestligt ligesom mine veninder, imod familiens massive ønske og imod familiens tvang, køber mig lidt frem ved at tage et tørklæde på.
De bliver så glade, for så er jeg dog medgørlig på det ene felt.
Kan hr. Morten Østergaard ikke se, at det er en af gråzonerne i hele den her sag, at unge piger må bruge tørklædet til at købe sig til en lille smule frihed?
Er det ikke et andet ord for det, man kalder tvang?
Morten Østergaard (RV), 2008-05-20:
Jeg synes, der er masser af gode grunde til at interessere sig for unge mennesker, der er havnet i generationskonflikter.
Vi har fra Det Radikale Venstres side opfordret til en lang række initiativer, hvoraf nogle nu er ved at blive implementeret.
Det forslag her vil gå islamisternes ærinde af to grunde: For det første fordi det dæmoniserer en hel religion i Danmark og derfor vil give anledning til utallige ekstremistiske varianter af fredagsbøn og alt muligt andet, og for det andet fordi det formentlig er den bedste reklame for nogle af de privatskoler, hvor man bestemt ikke holder sig tilbage for at påtvinge andre religiøse normer.
Derfor, vil jeg sige til hr. Jesper Langballe, er det her forslag, som på en gang er et attentat mod det kommunale selvstyre, på en gang er et attentat mod folkeskolen, som altså ikke er statens skole, men folkets skole, og som på en gang også er et klart signal om, at man ønsker at indskrænke den grundlovssikrede religionsfrihed, bestemt ikke løsningen på det problem, som hr. Jesper Langballe beskriver.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-05-20:
Det er belastende, som alting skal køres ud af proportioner i forhold til en beklædningsgenstand.
Jeg synes simpelt hen, at den personlige frihed og religionsfriheden i det her land er langt vigtigere end sådan nogle markeringssager fra Dansk Folkepartis side, som det her er udtryk for.
Det er simpelt hen et spørgsmål om, at vi har folkestyre i det her samfund på baggrund af Grundtvig, og vi har bl.a. skolebestyrelser ude i kommunerne, som får lov til at tage de her beslutninger.
Det kan ikke være rigtigt, at Folketinget skal til at tage beslutninger om beklædningsgenstande rundtomkring i hele samfundet.
Det er simpelt hen bare ikke reelt med de samfundspolitiske udfordringer, vi står over for, at vi skal bruge så meget tid på sådan nogle forslag, der bare er så meget i modstrid med religionsfrihed, vores normale regler om diskrimination og i øvrigt tanker om frihed.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-20:
Jeg synes, at hr. Morten Østergaard gør os al for megen ære, når han siger, at vi dæmoniserer en hel religion.
Det gør vi ikke, det kan vi slet ikke.
Man kan ikke dæmonisere noget, der i forvejen er dæmonisk: en religion, i hvis guds navn, Allahs navn, der føres jihad; en religion, i hvis navn utro kvinder bliver stenet; en religion, i hvis navn al frihed bliver undertrykt.
Den kan man sandelig ikke dæmonisere; det har den selv fuldstændig klaret.
Så jeg vil nok sige, at det vist er hr. Morten Østergaard, der går islamisternes ærinde ved at støtte den religion mod det, han kalder en dæmonisering, dvs. hjælpe den med at sørge for, at sandheden ikke bliver sagt.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-05-20:
Da det sådan set kun er det samme spørgsmål, jeg får, kan jeg jo næsten kun give det samme svar.
Jeg vil godt prøve at dreje mine svar lidt, som hr. Morten Messerschmidt drejer sit spørgsmål, for ikke at gøre det for kedeligt.
Men jeg kan sige, at det ikke er så stort et problem, som hr. Morten Messerschmidt og Dansk Folkeparti vil gøre det til.
Når hr. Morten Messerschmidt mener, at mærketøj egentlig ikke er et problem, er det, fordi hr. Morten Messerschmidt ikke ved, hvad det er, der sker derude.
Han har måske været for lang tid inde i den her sal.
Men mærketøj er et kæmpeproblem, og det er meget, meget større end det med tørklæder.
Jeg vil igen sige, at vi selvfølgelig skal støtte det kommunale selvstyre, og det gør vi simpelt hen på den måde, at hvis kommunerne ser, at der er et problem med tørklæder, med mærketøj, og hvad ved jeg, skal de tage den her problemstilling op.
Det gør de så flot, og det kan jeg ikke forstå at Dansk Folkeparti ikke kan se.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-05-20:
Der findes en ganske stor mængde af grunde til, at nogle mennesker går med et hovedtørklæde.
Det kan både være religiøst, kulturelt og traditionelt begrundet.
Der er nogle, der har tørklæde på, fordi andre har tvunget dem til det, og der er nogle, der har det på som den naturligste ting på linje med sokker og underbukser.
Tvang og undertrykkelse af enhver art er forfærdelig, akkurat som diskrimination og knægtelse af grundlovens frihedsrettigheder er forfærdelig set fra SF's side af salen.
Alle skal have ret til at tage sådan et hovedtørklæde af, når og hvis de vil, og alle skal have ret til at tage tørklædet på, når og hvis de vil.
Friheden er det helt afgørende for SF.
Og nu til forslaget fra Dansk Folkeparti.
Der melder sig en lang række spørgsmål: Er det kun indvandrere, der henstilles til at gå uden muslimske tørklæder i folkeskolerne? Er forslaget et udtryk for brud med skolebestyrelsernes ret til at bestemme ordensreglerne på de danske folkeskoler?
Er det et forslag, der udelukkende har til hensigt at cementere Dansk Folkeparti som Danmarks antimuslimske parti?
Er forslaget udtryk for et forsøg på at tvinge regeringen til at lovgive om påklædning i alle afkroge af samfundet?
Der står, at kun indvandrere er omfattet af forslaget.
Det er meget mærkeligt, fordi det gør op med en religionsfrihed, som vi ellers alle sammen hylder som en af grundsøjlerne i grundloven.
Det er også mærkeligt, fordi det gør op med det lokale selvstyre og folkestyre, hvor demokratisk valgte forsamlinger, f.eks. forældrevalgte skolebestyrelser, har muligheden for ud fra lokale forhold at bestemme, hvilke regler der skal være på den enkelte skole.
Ved at lade sådan en beslutning som det at gå med hovedtørklæde være op til den enkelte skolebestyrelse kan man oven i købet muligvis opfordre og styrke muligheden for, at indvandrerforældre engagerer sig i skolebestyrelserne, og dermed kunne et modsat forslag, hvor man altså lægger det ud til skolebestyrelserne at bestemme de her ting, være med til at integrere og være med til at inkludere i samfundet.
Folk går med tørklæde af mange forskellige årsager, men helt sikkert er det, at for de grupper, hvor tørklædet er udtryk for en reaktionær religiøsitet, er svaret ikke forbud, men integration, integration, integration.
Ønsker Dansk Folkeparti integration eller polarisering og konfrontation?
Det er spørgsmålet.
SF støtter ikke forslaget.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-20:
SF har ikke i den tid, jeg har været her i Folketinget, på nogen måde støttet integration, mens Dansk Folkeparti og regeringen har lavet de eneste virkelige tiltag til integration, først og fremmest med lovpakken »En ny chance til alle«.
Når nu fru Pernille Vigsø Bagge med rekylgeværsfart opregner så mange punkter, bliver der altså tilsvarende stor mulighed for at sige en del sludder.
Fru Pernille Vigsø Bagge spørger, hvorfor det kun er indvandrere, vi nævner.
Det er da ikke anderledes, end at hvis en dansk pige i den aldersgruppe, der er tale om her, går med tørklæde i skolen, skal det selvfølgelig også være forbudt.
Det er rigtigt, at der er flest indvandrerpiger, der går med tørklæde, men det er da ikke det, der er afgørende.
Fru Pernille Vigsø Bagge gør et stort nummer ud af, at hun og SF går ind for religionsfrihed.
Det går vi da også ind for!
Vi er imod tørklædet, fordi det ikke primært er et religiøst symbol, men et politisk symbol.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-05-20:
Hr. Jesper Langballe bekræfter fuldstændig teorien om, at hvis man remser en lang række ting op, kommer der også en masse sludder.
Det er jo ikke SF's skyld, at DF sjusker med det her beslutningsforslag og udelukkende nævner indvandrere og indvandrerfamilie i forslaget.
Og det er i øvrigt fuldstændig i strid med sandheden, at SF ikke har lavet integrationstiltag.
Faktisk har SF fremsat et forslag om køn på skoleskemaet særlig rettet imod de kulturer i vores samfund, som ikke har tradition for at tænke ligestilling, og det har Dansk Folkeparti med pomp og pragt stemt ned.
Derfor forstår jeg overhovedet ikke, at hr. Jesper Langballe slynger om sig med urigtige oplysninger her.
Jesper Langballe (DF), 2008-05-20:
Nu er vi så kommet meget vidt omkring, og lad os så vende tilbage til det, der er sagen, nemlig tørklædet.
Vi er heller ikke imod, at folk skal have lov til at bære kors eller gå med en jødisk kalot, selvfølgelig skal de have lov til det.
Det er overhovedet ikke det, der er galt.
Det, der er galt, er, at tørklædet er et symbol, der er vendt direkte imod demokratiet - det er et sharialovsymbol.
Jeg vil bede fru Pernille Vigsø Bagge om et øjeblik at overveje, om symboler er slemme i sig selv.
Det er de ikke.
Et symbol er hverken værre eller bedre end det, det symboliserer.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-05-20:
Det er meget angste og frygtsomme mennesker, der kan blive skræmt af at se et menneske under 18 år med et tørklæde på i en folkeskole.
Det er jeg simpelt hen nødt til at sige.
Dernæst vil jeg sige, at fordi hr. Jesper Langballe har det meget, meget enøjede syn på tørklædet, behøver det jo ikke at stemme overens med virkeligheden.
For sandheden er nemlig, at der er syvhundredetusinde forskellige årsager til at bære tørklæde på verdensplan, ganske som Venstres ordfører på forslaget nævnte det.
Martin Henriksen (DF), 2008-05-20:
Jeg vil høre, om fru Pernille Vigsø Bagge mener, at den politiker, der i Svendborg Byråd oprindelig fremsatte det her forslag, og som er muslim og bl.a. medlem af Ny Alliance, også er et meget angst menneske, når han siger: Men når man siger, at pigerne selv vælger det, så passer det ikke.
7-8-årige piger vælger ikke selv, om de vil gå med tørklæde.
Det gør deres forældre.
Det siger han og peger på, at tørklædet skaber splittelse blandt børnene.
Han henviser også senere til, at det her faktisk er et forslag, der er til for indvandrernes skyld.
Er det også SF's synspunkt, at den pågældende indvandrer, der har fremsat det her forslag, er angst?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-05-20:
Jeg siger bare, at der i hvert fald er en tendens til en halvsygelig skræmmekampagne, hvis man begynder at påstå, at hver eneste gang, man ser et barn under 18 år med tørklæde i en folkeskole, så ser man islamisme og sharialov overalt.
Det er simpelt hen paranoia på højt plan.
Morten Østergaard (RV), 2008-05-20:
Tidligere i debatten betegnede hr. Martin Henriksens partifælle hr. Jesper Langballe islam som en dæmonisk religion, og i sidste uge kunne vi forstå, at Dansk Folkeparti var et antimuslimsk parti.
Det kan være, hr. Martin Henriksen har været svært forudseende, siden det her er kommet på dagsordenen netop i dag.
Men jeg skal bare spørge: Er det virkelig Dansk Folkepartis opfattelse, at den her verdensreligion, islam, er dæmonisk, og bidrager det ikke netop til at styrke opfattelsen af Dansk Folkeparti som et antimuslimsk parti?
Martin Henriksen (DF), 2008-05-20:
Nu må hr. Morten Østergaard jo opfatte Dansk Folkeparti, som hr. Morten Østergaard vil.
Jeg kan tilslutte mig de bemærkninger, som hr. Jesper Langballe er kommet med her i Folketingssalen, og hvis hr. Morten Østergaard har spørgsmål til hr. Jesper Langballes opfattelse af islam, vil jeg foreslå, at man retter dem til hr. Jesper Langballe.
Morten Østergaard (RV), 2008-05-20:
Nå, men det er klart, at forvirringen bliver total, når man den ene dag er antimuslimsk og den næste dag ikke er det og så få dage senere i Folketingssalen mener, at islam som religion er dæmonisk - og når man i øvrigt har fremsat et forslag, som jeg bestemt sagtens synes at man kan betegne som antimuslimsk.
Jeg synes, det er skammeligt, at det er det signal, man ønsker at sende.
Men så vil jeg bare gerne spørge: I bemærkningerne til forslaget citerer man, jeg tror, det er et medlem af Ny Alliance, for, at der ingen steder i koranen står, at piger skal have tørklæde på.
Skal man forstå de bemærkninger sådan, at det også er Dansk Folkepartis opfattelse?
Med al den her snak om, at tørklædet er sharialovgivning og det ene og det andet, er Dansk Folkeparti i hvert fald kommet så langt i sin koranlæsning, at man konstaterer, at det ikke er koranen, der pålægger nogen at bære tørklæde.