runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karin Gaardsted (S), 2015-03-19:
Tak for det.
Socialdemokraternes erhvervsordfører har desværre ikke mulighed for at være her i dag, så det er mig, der læser ordførertalen op.
Lovforslaget har til formål at gennemføre elementer fra sommerens aftale om en vækstpakke.
Formålet med at afskaffe beskikkelsesordningerne for dispachører og for translatører og tolke er at fjerne de barrierer, der er for sund konkurrence, så konkurrencen kan komme forbrugerne og virksomhederne til gode.
Beskikkelsesordningerne er sådanne barrierer.
Nu åbner vi op for en mere fri adgang for nye aktører, så konkurrencen øges.
Det bemærkes i den forbindelse, at Erhvervs- og Vækstministeriet har lyttet til den debat, som der ganske rigtig har været om afskaffelsen.
Og for god ordens skyld vil jeg ikke undlade at understrege, at kvaliteten i oversættelser ikke ligger i selve beskikkelsen, men i den relevante uddannelse og erfaring.
Et andet punkt er ændringen af lov om forbrugerbeskyttelse ved erhvervelse af fast ejendom m.v. Der sikrer vi, at der ikke længere vil være fastsat en øvre grænse for vederlaget for udarbejdelse af tilstands- og elinstallationsrapporter som led i huseftersynsordningen.
Formålet med afskaffelsen er at sikre forbrugerne lavere priser.
Maksimalprisen har faktisk været normdannende på en sådan måde, at forbrugerne i nogle tilfælde betaler overpris for tilstandsrapporter.
Det forventes, at udbyderne af tilstandsrapporter vil konkurrere på prisen, så vi sikrer med denne afskaffelse, at der kommer lavere priser til forbrugerne.
Så er der også en del med ændring af lukkeloven.
Med ændringen af lov om detailsalg fra butikker m.v. sker der en lempelse af den nugældende dispensationsbestemmelse, således at der kan gives tilladelse til detailsalg også ved mindre lokale arrangementer.
Formålet er at sikre øget økonomisk aktivitet også i mindre samfund i forbindelse med festivaler, byfester og andre arrangementer, der foregår på søn- og helligdage.
Ved sådanne arrangementer vil turister og gæster blive mødt med lukkede butiksdøre, hvis vi ikke gennemfører denne lempelse.
Så har vi en ændring af bestemmelsen om søfarendes ansættelsesforhold.
Offshoreaktiviteten er jo i kraftig vækst, og nye typer af ansættelse ser også dagens lys.
Her skal dansk lovgivning følge med udviklingen og sikre gode forhold for lønmodtagere og gode konkurrencevilkår for rederierne.
Med ændringen af lov om søfarendes ansættelsesforhold gennemføres store dele af ILO's konvention om søfarendes arbejdsforhold, der ikke i forvejen er en del af dansk lovgivning.
Ændringen af loven og opfølgningen i bekendtgørelse vil indebære, at visse personkategorier, der udfører opgaver om bord på skibe uden at være søfarende, tillægges rettigheder efter lov om søfarendes ansættelsesforhold.
Kun dele af loven vil gælde for personer, som ikke har en arbejdsfunktion, der vedrører den egentlige skibsdrift, og som i kraft af deres ansættelsesforhold på land allerede er beskyttet på et tilsvarende niveau.
Afsluttende kan jeg kort og klart sige, at Socialdemokraterne støtter lovforslaget.
Kim Andersen (V), 2015-03-19:
Jeg er sikker på, at det vil være et resultat, der kvalitetssikrer translatørerne og de interesser, de har.
Hvad der er brugt af tid, og hvordan det er foregået synes jeg måske at spørgeren skulle vare sig for at være alt for dømmende ud i, fordi en ting jo da i hvert fald er helt sikker, og det er, at Enhedslisten ikke var med.
Frank Aaen (EL), 2015-03-19:
Nu ved vi jo alle sammen, at der var mere end 100 forslag i den her vækstplan, og nogle af forslagene bliver handlet af over ingen tid, stort set, og når det så viser sig, at omverdenen i den grad tager afstand fra et forslag, burde man måske tænke sig lidt mere om.
Ministeren har jo også sagt, at det med at lave en ny certificeringsordning ikke kommer på tale, og det vil selvfølgelig også være lidt mærkeligt at afskaffe en for at indføre en ny.
Jeg forstår ikke, at Venstre støtter det.
Kim Andersen (V), 2015-03-19:
Her bliver jeg altså nødt til at gå i rette med Enhedslistens ordfører.
Hr. Frank Aaen siger, at Venstre læner sig op ad en lang række organisationer, som han så nævner.
Det må jeg afvise.
Jeg må helt klart slå fast, at Venstre ikke læner sig op ad nogen som helst.
Vi står selv.
At der så er en hel masse andre, der synes, at den måde, vi står og i øvrigt går på, er så fornuftig, at de følger os, er vi naturligvis kun glade for og tilfredse med.
Med hensyn til det her lovforslag skal jeg blankt erkende, at der på et enkelt element i denne sammenkogte gryde, lovforslaget jo er udtryk for, har været meget diskussion og mange synspunkter, og vi har lyttet, og vi har læst, og det er også derfor, at jeg meget anerkender, at ministeriet og ministeren har noteret sig de synspunkter og argumenter og nu har sat sig i spidsen for at få gennemført en europæisk standard for disse brancher, dette erhverv, som jeg tror er mere fremtidsorienteret og i virkeligheden rummer en bedre ramme fra translatørerne og oversætterne at virke under.
Frank Aaen (EL), 2015-03-19:
Det er da godt, at Venstre trods alt har læst høringssvarene, kan jeg høre, og også har overvejet det, men jeg synes alligevel, at det er fantastisk, når stort set samtlige høringssvar siger, at det er en rigtig dårlig idé at afskaffe translatørbeskikkelsen.
Dansk Industri siger det, og Danmarks Rederiforening siger det.
Det er jo nogle af de foreninger, som Venstre normalt læner sig op ad.
Gad vide, om det ikke også er nogle af de foreninger, der finansierer en stor del af Venstres valgkamp.
Så alligevel vælger de at sidde det overhørig og støtter, at man fjerner translatørordningen, som vi kender den i dag, og fjerner den beskikkelse, der er i dag – på trods af alle advarslerne, også fra advokaterne i øvrigt.
Anni Matthiesen (V), 2015-03-19:
Jeg synes egentlig, at vi sammen har en opgave i at få det her løst.
Og så må jeg sige, at det med det frie valg er det, vi sætter i højsædet.
Vi ynder også friheden ved kommunerne, men det er jo grotesk, at man skal havne i den her situation, både som forælder og som elev, at der kan være nogle kommuner, som synes, det er en god idé at sende penge med, og at der er andre kommuner, som synes, det er en dårlig idé.
Det gør jo så, at det er eleven, som bliver taberen.
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-03-19:
Men det, som den undersøgelse her så vil lægge op til, hvis den finder frem til det, er jo også, at man bryder med det princip, at kommunerne er selvstyrende enheder – og det er så et princip, man bryder med.
Jeg skal ikke sige, at det ikke er muligt, og det kunne også være, at det ville være en rigtig god idé for de her børn, som det går ud over.
Jeg kender også udmærket historien fra Løgumkloster og alle de andre skoler.
Er det det, Venstre også vil?
Anni Matthiesen (V), 2015-03-19:
Nej, Venstre vil ikke bryde med nogen principper.
Det, der har været afgørende for os, er at få lavet den undersøgelse og finde en løsning.
Vi synes simpelt hen, det er uholdbart, at man ikke har det frie skolevalg, og det synes jeg egentlig alle partier burde stå sammen om.
Man kan sige, at det står indskrevet i vores grundlov, og som det er lige nu, lever vi faktisk ikke op til det.
Der, hvor jeg synes, det er grotesk, er, at vi i dag har situationer, hvor der faktisk er kommuner, der hellere end gerne sender penge med børnene, fordi de måske også godt kan gennemskue, at de ellers selv ville skulle finde en anden løsning, som måske bliver dobbelt så dyr.
Det betyder, at der lige nu er mange elever, som står i den her konflikt og er dybt afhængige af, hvilken kommune de måske lige bor i, eller for den sags skyld næsten er afhængige af, om deres skoleleder på den frie skole er god til at forhandle med den pågældende kommune og dermed sikre barnets frie skolevalg.
Annette Vilhelmsen (SF), 2015-03-19:
Endnu en gang tak for debatten her i dag.
Den har været ganske nyttig.
Men jeg har brug for, at fru Anni Matthiesen bekræfter mig i, hvad der ligger til grund for det, man vil undersøge.
Det er nemlig, at man bryder med det princip – som jeg i hvert fald ved at det gamle Højskolevenstre og Friskolevenstre altid har været optaget af – at det ikke er et mellemværende mellem den enkelte skole og kommunen, men at det simpelt hen er staten, som er med til at fordele de her midler ud fra et sådan mere overordnet princip om, at det ikke er en kommunal opgave, men at det er staten, aftalerne skal laves med.
Er det et oplæg til, at Venstre vil bryde med det princip?
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-03-19:
Jeg er godt nok forvirret på et højere plan.
Altså, beslutningsforslaget går jo ud på at lave en undersøgelse, og det synes ministeren er fint.
Men ministeren synes også, det er skidt, at der her foreslås en undersøgelse.
Hvis ministeren vil lave en undersøgelse og synes, det er en god idé, hvorfor stemmer ministeren og regeringen så ikke ja til det her?
Det, vi bare vil have, er en undersøgelse.
Peter Juel Jensen (V), 2015-03-19:
Jeg kan forstå Liberal Alliance således, at man er rimelig positivt stemt over for det her forslag, men det, man bare mangler, er at få pindet endnu mere ud, at det her altså ikke kan komme til at betyde, at de taxameterpenge, som vi i dag fra statens side betaler ungdomsuddannelsesinstitutionerne, kan bruges i andre lande.
Er det korrekt opfattet, at det er det, som LA mangler for at kunne bakke op om det her forslag?
Karsten Lauritzen (V), 2015-03-19:
Der var en anden ordfører, der sagde, at der meget klart står i den pågældende rapport, at man ikke skal lave strafskærpelser.
Jeg kan faktisk ikke se, at man har taget stilling til det, men det vender jeg tilbage til i min ordførertale.
Men der står, altså i forbindelse med det, hr. Jeppe Mikkelsen henviser til, at det jo er en diskussion om, hvornår man anses for at være trådt i tjeneste.
Så der kan godt, det anerkender ordføreren vel, være en diskussion af, hvornår man er trådt i tjeneste, og hvornår man ikke er trådt i tjeneste.
Det er det ene, altså om ordføreren anerkender, at det kan man selvfølgelig diskutere.
Så er det rigtigt, at man også kan påpege noget i de formuleringer, som vi har brugt.
Det er jo derfor, det her er et beslutningsforslag og ikke et lovforslag.
Så hvis vi ellers er politisk enige, kan vi jo bare gennemføre det ved lov.
Det andet, jeg godt vil spørge ordføreren om, er, om han virkelig synes, at strafniveauet på de her 10-20 dage for trusler er en helt fair, normal straf i de her tilfælde.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-03-19:
Tak for det, formand.
Jeg vil godt starte med at kvittere for et meget sympatisk beslutningsforslag fra oppositionen.
Jeg tror, at alle folketingsmedlemmer på tværs af partier tager fuldkommen afstand fra chikane af betjente og andre offentligt ansatte tjenestemænd.
Alligevel mener vi ikke fra radikal side, at det her beslutningsforslag er løsningen på problematikken, og det skyldes flere ting.
For det første ønsker forslagsstillerne, at straffen for chikane skal være den samme, uanset om chikanen finder sted i tjenesten eller i fritiden, når chikanen altså er relateret til beskæftigelsen.
Det er vi sådan set ikke uenige i fra radikal side, men det er bare allerede sådan i dag.
Arbejdsgruppen kiggede på spørgsmålet om chikane, og vi modtog alle sammen rapporten sidste år.
Her står der på side 5 om § 119, stk. 1, og § 121: »Bestemmelserne omfatter både situationer, hvor personer udsættes for vold, trusler eller fornærmelig tiltale mv. i arbejdstiden under udførelsen af tjenesten, herunder situationer, hvor de pågældende personer uden for arbejdstiden må anses for at være trådt i tjeneste, og situationer, hvor de pågældende personer udsættes for vold mv. uden for arbejdstiden i anledning af tjenesten.«
Derfor er det altså lidt et tomt forslag med hensyn til den her del, som oppositionen kommer med
, bortset fra at der faktisk kan være endnu højere straffe, når chikanen foregår i fritiden.
Så følger man forslagsstillernes forslag, ja, så kan det måske betyde faktiske straflempelser, og det tror jeg ikke var intentionen med forslaget her.
Den anden årsag til, at vi ikke støtter forslaget, er, at man ønsker at forhøje normalstraffen.
Det mener vi i Det Radikale Venstre ikke er nødvendigt.
I stedet tror vi, at meget mere forebyggelse er vejen frem.
Der er mange gode tiltag i flere politikredse, og sådanne initiativer kan man kun rose politiet for at tage.
Det er vejen at gå, og den slags skal vi have mere af.
Dette beslutningsforslag er ikke vejen at gå, og derfor må vi desværre afvise det.
Susanne Eilersen (DF), 2015-03-19:
Tak for det.
Beslutningsforslag nr. B 58 om skærpelse af straffen for chikane mod offentligt ansatte tjenestemænd i fritiden er, som det blev nævnt før, en genfremsættelse, men emnet er ikke desto mindre et højaktuelt emne.
Vi skal sikre vores tjenestemænd et ordentligt arbejdsmiljø i tjenesten.
Men vi har også en forpligtelse til at sørge for, at eksempelvis politi- og fængselsbetjente ikke chikaneres i deres fritid, og forslaget fremsættes ud fra den seneste tids mange chikaner, der har været over for politibetjente og senest over for fængselsbetjente, over for hvem chikanerne netop er sket i fritiden.
Vi ser med bekymring på de tendenser, der er til, at offentligt ansatte og tjenestemænd udsættes for trusler og vold i deres fritid.
Desværre ser vi også, at visse grupper i samfundet ikke holder sig tilbage, men skrider ind og går videre, således at truslen også omfatter tjenestemandens familie og børn, og det er stigende.
Man er som tjenestemand rigtig sårbar, når truslen finder sted uden for tjenesten, hvor man er helt uforberedt og måske bliver krænket på sin private matrikel, så også familien bliver påvirket af det og er meget utrygge.
Vi må aldrig komme i en situation, hvor offentligt ansatte og deres familier skal kigge sig over skulderen, når de er ude at handle eller opholder sig i deres eget hjem.
Ligesådan må betjente heller aldrig blive bragt i en situation, hvor de skal frygte at håndhæve loven af hensyn til dem selv og deres familie.
Betjente, der chikaneres, er beskyttet af straffelovens § 119, når de udsættes for trusler i embeds medfør.
Derfor kan man stille spørgsmålet om, om det udmøntede strafniveau retspraktisk har en tilstrækkelig præventiv effekt.
Rigtig mange af de verbale overfald, chikaner og voldsepisoder er tit afledt af hævnaktioner af tidligere straffede, der ønsker at hævne sig på en bestemt betjent, der fik den pågældende varetægtsfængslet eller andre ting.
Derfor håber vi, at ministeren vil tage initiativ til at fremsætte et lovforslag om, at normalstraffen for overtrædelse af straffelovens § 119, stk.1, og § 121 fordobles, da vi mener, at det vil have en afskrækkende og præventiv effekt.
Trine Bramsen (S), 2015-03-19:
Jeg må også fuldstændig pure afvise, at Socialdemokraterne træder vande.
Gjorde vi det, havde vi nok ikke nedsat et udvalg, hvor vi har bedt lige præcis de faggrupper, som der her er tale om, om at komme med deres egne anbefalinger til, hvordan vi kan komme den her problemstilling til livs.
Og jeg må igen bare forholde mig til, at faggrupperne, som oplever chikanen, ikke selv har peget på, at øget straf er en løsning på det her problem.
Men vi skylder – det gør vi Socialdemokrater i hvert fald, og jeg mener også, De Konservative gør – de medarbejdere, der hver dag går på arbejde for at sikre tryghed i vores land, at lytte til deres anbefalinger.
Mai Mercado (KF), 2015-03-19:
Nej, det mærkeligste i den her sag er, at Socialdemokratiet træder vande på den måde.
Altså, jeg tror da nok, at de fleste, både dem, som kommer her i salen i dag, og også dem, som sidder og lytter med, havde en eller anden formodning om, at man som menneske, som politiker kan forholde sig til, om det er rimeligt, at hvis man begår chikane, så får man 10-20 dage.
Altså, det er jo en politisk tilkendegivelse, det er ikke et spørgsmål om at ville ind og rode rundt i alle strafferammerne.
Det er et spørgsmål om, at det skal have en klar konsekvens, hvis det er, at man chikanerer eller udøver vold mod eksempelvis vores politibetjente.
Trine Bramsen (S), 2015-03-19:
Når Socialdemokraterne diskuterer politik, gør vi det altid på et fagligt og sagligt grundlag.
Derfor forholder vi os til den eksisterende strafferamme og ikke til nogle sager, som vi ikke kender indholdet af.
Jeg må ærlig talt sige, at hvis der er nogen, der er forbavset, ja, så er det mig, der nu er forbavset over, at Konservative står og vil lave politik på baggrund af nogle strafudmålinger i nogle sager, hvor vi end ikke kender sagens indhold.
Jeg synes, det er problematisk, hvis det er den måde, Konservative nu begynder at definere strafferammer på.
Mai Mercado (KF), 2015-03-19:
Altså, jeg ville jo lynhurtigt kunne svare på det spørgsmål som konservativ, for selvfølgelig er den straf for lav.
Og det, hr. Jan E. Jørgensen spørger til, er jo sådan set ikke noget fagligt, det er ikke et fagligt skøn, som fru Trine Bramsen skal give.
Hun skal egentlig bare tilkendegive en politisk holdning, i forhold til om det niveau, der er i dag med de 10-20 dage, er fair nok, eller om man ønsker at øge det.
For ønsker man at øge det, gerne i tiltag med forebyggelse, så man gør det sammen, så skal jeg da i hvert fald bare herfra signalere, at det vil vi meget gerne være med til.
Trine Bramsen (S), 2015-03-19:
Og der har vi en § 119, stk. 1, og en § 121, der allerede i dag giver en særlig strafferetlig beskyttelse mod vold, trusler og fornærmelig tiltale.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-03-19:
Jamen altså, hvis vi kun skulle straffe, når det kunne forhindre forbrydelser i at opstå, så skulle vi jo ikke straffe for noget som helst.
Der er jo ikke nogen her i salen, der i ramme alvor tror på, at vi kan forhindre manddrab og voldtægt og andet ved at straffe.
Men vi kan mindske det, og så kan vi også sende et signal, og det er det signal, jeg spørger til.
Jeg spørger ikke, hvad domstolene mener, og hvad Politiforbundet mener, og hvad alle mulige andre mennesker mener, nu spørger jeg, hvad fru Trine Bramsen, som i øjeblikket står på Folketingets talerstol, mener er et rimeligt niveau.
Mener fru Trine Bramsen, at vi skal fortælle domstolene, at det niveau, der ligger i dag, synes vi er urimeligt, og at det skal sættes i vejret, eller mener fru Trine Bramsen, at det er et rimeligt strafniveau, et fair strafniveau, der er i dag?
Trine Bramsen (S), 2015-03-19:
Nu er hverken jeg eller hr. Jan E. Jørgensen dommer, og derfor synes jeg også, at man skal passe utrolig meget på med at gå ind og definere, hvad straffen i de konkrete tilfælde skal være, for hverken jeg eller hr. Jan E. Jørgensen kender de konkrete tilfælde i detaljer.
Det, jeg kan forholde mig til, er, hvad politiet selv siger kan være en løsning på det her.
Det, jeg kan forholde mig til, er, at vi tager ansvar for det her ved at sætte et arbejde i gang, ved at se på alle de værktøjer i redskabskassen, der kan afhjælpe den her problemstilling.
Og der er vi Socialdemokrater fuldstændig åbne.
Og lad mig gentage: Hvis straf kan afhjælpe det her problem, hvis der er så meget som én eneste ting, der peger på, at øget straf kan forhindre det her, så ser vi gerne på det.
Men vi er bare i en situationen, hvor ikke engang politiet eller Politiforbundet selv peger på, at øget straf afhjælper den her problemstilling.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-03-19:
Jamen det er da ikke et enten-eller.
Man kan da godt forebygge, samtidig med at man øger straffen.
Og jeg hørte min partifælle hr. Karsten Lauritzens spørgsmål sådan, at det drejer sig om, hvorvidt Socialdemokraterne mener, at det er en fair straf, en passende straf, en rimelig straf, som man i dag risikerer.
Altså, kunne vi ikke få et svar på bare det spørgsmål?
Synes Socialdemokraterne sådan rent politisk, at det er passende og i overensstemmelse med det, vi kalder retsfølelsen, at straffene ligger på det niveau, som de gør?
Trine Bramsen (S), 2015-03-19:
Jamen det, hr. Karsten Lauritzen siger, er jo ikke rigtigt.
Det, som er Socialdemokraternes klare holdning, er, at vi ønsker at gøre det, der virker, og det, der har en effekt, og ikke det, der bare er symbolske udmeldinger.
Hvis øgede straffe viser sig at være det, der virker, jamen så tager vi gerne en diskussion om det, men når politiet og Politiforbundet selv peger på, at forebyggelse er løsningen på at komme det her til livs, og når vi har nedsat et udvalg, der er blevet bedt om at komme med forslag til, hvordan man kan komme den her problemstilling til livs, og de entydigt peger på, at det ikke er øgede straffe, der kan afhjælpe den her problemstilling, så synes jeg faktisk, at vi som et ansvarligt Folketing skylder at lytte til det.
Karsten Lauritzen (V), 2015-03-19:
Og der siger vi så bare i den borgerlige blok, at det synes vi er for lidt – det synes vi er billigt sluppet.
Vi tror, at det i forhold til nogle af de mange mennesker, der forbryder sig mod straffelovens § 119 – der er jo set en stigning – måske kunne hjælpe at øge straffen en lille smule.
De kriminelle griner jo af os, vil jeg sige til fru Trine Bramsen, og de bruger den her vage lovgivning, vi har, til at chikanere politifolk, der bare passer deres arbejde.
Og svaret fra Socialdemokratiet og fru Trine Bramsen er så, at det ønsker man ikke at gøre noget ved, og at der er et passende strafniveau.
Det er sådan set ikke et spørgsmål, det er bare en kommentar.
Jeg vil sige tak for ærligheden – så ved landets politifolk og fængselsfunktionærer, hvor de har Socialdemokratiet.
Trine Bramsen (S), 2015-03-19:
Sikke da noget vrøvl.
Jeg vil gerne gentage, at for os Socialdemokrater er der ingen tvivl om, at vi overhovedet ikke holder os tilbage fra at straffe, men vi ønsker ikke at straffe bare for straffens skyld.
Vi ønsker at øge strafferammer der, hvor det virker, der, hvor det har en effekt, og der er altså ikke noget, der peger på – ikke engang hos politiet selv peger man på det – at det har en effekt at øge strafferammen.
Til den paragraf, hr. Karsten Lauritzen henviser til, vil jeg sige, at der jo allerede i dag er mulighed for at tillægge det en skærpende betydning, når der er tale om en tjenestemand i funktion.
Karsten Lauritzen (V), 2015-03-19:
Det var en noget anden tale end den, justitsministeren holdt, og jeg vil da godt takke fru Trine Bramsen, for nu står det klart for alle landets politifolk og fængselsfunktionærer, at Socialdemokratiet på ingen måde har i sinde at øge det, der er normalstraffen for § 119.
Det er jo det, man kan udlede af fru Trine Bramsens tale.
Det er lidt noget andet, man kunne udlede af justitsministerens tale.
Jeg vil godt sige tusind tak for den ærlighed.
Vi er så bare fundamentalt og grundlæggende uenige om det – det er vi bare.
Jeg bliver nødt til at spørge fru Trine Bramsen, om fru Trine Bramsen virkelig mener, at det er en fair, retfærdig straf, at det ved trusler om vold over for en politimand eller -kvinde er i orden, at normalstraffen er et sted mellem 10 og 20 dages fængsel.
Mener fru Trine Bramsen, at det er en fair straf?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-03-19:
Jeg synes mest, det er en juridisk diskussion.
Hvis man har spørgsmål til retsstillingen i dag, kan vi da få det afklaret.
Jeg har sagt, og det har justitsministeren også, hvordan vi sådan udlægger teksten, men vi kan da følge op, hvis der er nogle spørgsmål til det.
Det er jeg helt sikker på.
Jeg tror i højere grad, at det gælder om at klæde politibetjentene på til at håndtere de situationer og afværge dem og så selvfølgelig lave forebyggende arbejde, så det slet ikke sker.
Så må man jo sige, at der er en strafferamme i dag på op til 8 år, og det er en skærpende omstændighed, hvis der foregår chikane mod betjente og andre offentligt ansatte tjenestemænd i relation til deres tjeneste.
Så jeg synes sådan set, at vores strafferetlige grundlag på det her punkt er udmærket, og det har vi ikke intentioner om at ændre fra radikal side.
Hvis arbejdsgruppen havde sagt noget andet – det er rigtigt nok, jeg tror ikke, at de decideret har taget stilling til rapporten, men jeg tror heller ikke, at de var forhindret i det – ville vi selvfølgelig overveje det, men indtil videre må man konstatere, at der ikke har været nogen anbefalinger fra politiet eller politibetjentenes fagforening om at sætte normalstraffen op.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-03-19:
Betyder det så, at Liberal Alliance aktivt arbejder for at ændre lovgivningen om spritkørsel, hvor man jo som bekendt betaler sin månedsløn og dermed har den her form for indtægtsregulering?