runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-02-06:
Et eller andet sted synes jeg, det er en mærkelig situation og faktisk meget uværdigt at stå her og skulle holde en tale om afskaffelse af fattigdomsydelser.
Vi danskere bor i et af verdens rigeste lande, og vi har råd til at købe hele verden - det har jeg i hvert fald hørt der er nogen der har sagt - vi har den højeste beskæftigelse i Europa, og vi bryster os af at have et fleksibelt arbejdsmarked med plads til alle.
Hvad er det så, man ser, der er gået galt, når man kigger ud af vinduet?
Midt i al den velstand og rigdom og frihed, hvor der er fantastiske muligheder for det enkelte menneske, og hvor der virkelig har været indbudt til fest, så har vi skabt et A-hold og et B-hold, og dem på B-holdet er altså ikke en del af festen - faktisk er de slet ikke inviteret med.
Den stige, som B-holdet efter regeringens udsagn skulle kunne klatre op af for at ende som bankdirektør, er leveret uden trin, for når først man er røget ned i skidtet, er der ingen vej tilbage.
Kontanthjælpsloft, starthjælp, 300-timers-regel er i bedste fald indført som et incitament til at få B-holdet op ad stigen og ind i folden igen, og i værste fald er det fastholdelse af mennesker i fattigdom og armod.
Historien har vist, at det er det sidste, der er virkningen af reglerne.
Der er ikke påvist nogen effekt af at fastholde familier i fattigdom, bortset fra at de har svært ved at finde overskud til at deltage i de aktiviteter, der skal bringe en bedre fremtid for forældre og børn, der rammes af fattigdomsydelserne, og det er endda i et årti, hvor alle muligheder er til stede for virkelig at skabe gode resultater.
Men regeringen har forspildt chancen og alene fokuseret på at uddele pisk og straf.
Det er helt andre tiltag, der skal til for at bryde den sociale arv og give de kommende generationer et godt liv, som andre borgere i det her land finder helt naturligt at have.
Det er ikke i orden, at 20.000 børn i dag lever i fattigdom, så der ikke er råd til fritidsaktiviteter, tøj og ordentlig mad, og det er ikke i orden, at folk bliver smidt på gaden, fordi de ikke har råd til huslejen, det er ikke værdigt, at familien skal stå med hatten i hånden og bede om tilskud, hver gang et barn skal med på lejrskole eller holde fødselsdag sammen med kammeraterne.
Det har de almindelige danske borgere fundet ud af.
De ved godt, at det er det største samfundsmæssige problem, vi har.
Nu mangler vi bare, at de borgerlige partier her i Folketinget også får øjnene op for det faktum.
Bekymret for, hvor det næste måltid mad kommer fra, skal I ikke være i familien, men det skal I være for, hvordan det går med den næste jobsamtale.
Derfor skal fattigdomsydelserne afskaffes, og det kan kun gå for langsomt.
Erling Bonnesen (V), 2009-02-06:
Jeg tror, man skal lægge mærke til lige præcis det, der er overskriften.
Det er en starthjælp, for det er netop for at komme i gang.
Det er jo da en god hjælp også som samfund at give dem, der kommer hertil, har lov til at være her og gerne vil i gang, at man også er klar med en starthjælp, så de kan komme i gang.
Så er der jo en masse muligheder, man kan prøve at begynde at betjene sig af netop for at prøve at skaffe sig et arbejde og komme videre og også komme op og tjene en højere løn.
Lige præcis derfor kan det betale sig at gøre en indsats.
Marianne Jelved (RV), 2009-02-06:
Er det sært, synes hr. Bonnesen, at kriminaliteten er ret høj hos dem, der modtager starthjælp?
Erling Bonnesen (V), 2009-02-06:
Ja, jeg kender niveauet for det, og jeg vil henvise til de tal, som beskæftigelsesministeren tidligere har redegjort for.
Så jeg kender godt niveauet.
Marianne Jelved (RV), 2009-02-06:
Jeg vil gerne høre, om hr. Erling Bonnesen ved, hvad starthjælpen for en enlig er i kroner, bare cirka.
Erling Bonnesen (V), 2009-02-06:
Konjunkturens hårde vinde blæser jo også ind over det danske samfund, som den gør overalt i verden i disse tider.
Heldigvis er det velkendt, at vi har en meget lav ledighed som udgangspunkt.
Jeg tror, at det rammer lidt bredere, end spørgeren lige er inde på her.
Men lige præcis derfor handler det også om at prøve at komme op med de rette initiativer.
Det er jo også det, som regeringen sammen med et godt, solidt flertal i Folketinget sætter sig i spidsen for for at få sat en lang række ting i gang.
Lad mig bare nævne trafikinvesteringsplanen, lad mig nævne, at man er i gang med tanker om sygehusene og mange andre ting, som jo gør, at der stadig væk er en masse aktiviteter i samfundet og flere vil komme til.
Og det er nogle af de der muligheder, jeg tror, at man også i virksomhederne får rettet sig ind efter, om jeg så må sige, sådan at det også giver jobmuligheder i fremtiden.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-02-06:
Er det ikke også sådan, at det med de tal, der ligger fremme i øjeblikket, og hvor det flyver med fyresedler om ørerne på dem, der er ansat rundtomkring i virksomhederne, først og fremmest er de mennesker, som har de korteste uddannelser, det vil sige specialarbejdere, eller dem, der lige er startet i en virksomhed, der får fyresedlerne først? Det betyder vel også, i hvert fald som jeg ser det, at de ufaglærte job i det her land forsvinder.
For mig at se vil det jo betyde, at de mennesker, som ordføreren ganske rigtigt siger kan komme ud på arbejdsmarkedet, får det rigtig svært.
Der er ikke så mange chancer, og det vil sige, at deres familie reelt vil blive fastholdt i fattigdom på grund af de ydelser, vi har i dag, for der er ikke et arbejdsmarked til dem.
Mener ordføreren, at de mennesker her skal fastholdes i fattigdom, når der nu ikke er et arbejdsmarked for dem?
Erling Bonnesen (V), 2009-02-06:
Det er jo velkendt, at vi har rigtig mange jobskift i løbet af året.
Der bliver tit nævnt 700.000-800.000 jobskift om året, det er rigtig mange.
Så det er jo ikke et udtryk for, at dem, der er ledige lige nu, altid er dem, der står der.
Det kan jo også være, at de får mulighed for at uddanne sig, opkvalificere sig, og man ser heldigvis også virksomheder, som selv tilbyder, at de, hvis de kan få fat i de rigtige personer, der både kan og vil, gerne vil bidrage til at få dem lært op.
Så det handler om at bruge nogle af de muligheder, som også viser sig.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-02-06:
Jeg tror såmænd ikke, at der er så mange her, der er uenige med Venstres ordfører i, at det gælder om at få så mange som muligt fra passiv forsørgelse over i et aktivt arbejdsliv.
Men så skilles vejene, for vi har nok en forskellig opfattelse af, hvilke metoder der skal bruges til det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvilke typer job forestiller han sig, at de mennesker, som i dag er på starthjælp, er ramt af kontanthjælpsloftet eller er ramt af 300-timers-reglen, kan gå ud og få på det arbejdsmarked, vi har i dag?
Erling Bonnesen (V), 2009-02-06:
Efter indførelsen af nogle af de her forskellige regler, som vi jo har fået behandlet godt og grundigt i løbet af dagen, har det jo lige præcis vist sig, at der er nogle stykker, som ikke ønsker at arbejde.
Helt fint med det, men så skal det blot ikke være på offentlige ydelser.
Og så skal det da heldigvis være sådan, og det tror jeg at der er meget bred opbakning til, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Det kan jo ikke nytte noget, at det bedre kan betale sig at ligge hjemme på sofaen og så at sige gøre grin med resten af borgermusikken og med dem, som går på arbejde.
Det vil vi ikke finde os i, og derfor holder vi selvfølgelig fast i de her regler.
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-02-06:
Altså, jeg forstår det ikke.
Ordføreren starter med at sige, at der er mennesker, som ikke ønsker at arbejde, og at det er derfor, vi har indført de her regler.
En af de ting, vi gerne vil have afskaffet med beslutningsforslaget, er, at flygtninge, som har en skizofrenidiagnose og er under 25 år, ikke får den samme høje kontanthjælp som danske skizofrene patienter.
Altså, der er ingen forskel på de to, ud over at den ene hedder Ahmed og den anden hedder Anders.
Hvordan kan ordføreren så stå her og bilde befolkningen ind, at der er folk, der ikke ønsker at arbejde, og at det drejer sig om 30 mennesker?
Altså, er Danmark så fattigt, at vi ikke har råd til at strække en hånd ud til 30 mennesker, som gerne vil have en nogenlunde levestandard?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-06:
Det, vi har forpligtet os til i Lavalsagen, er jo at skabe en gennemsigtighed i, hvad de danske betalingsvilkår er.
Der er jo ikke stillet krav om, at man skal indgå en dansk overenskomst, men der skal være en gennemsigtighed.
Og så har vi jo konfliktretten, der gør, at fagbevægelsen kan varsle en konflikt over for en udstationeret virksomhed her med henblik på at opnå overenskomst.
Bent Bøgsted (DF), 2009-02-06:
Jo, men så kan man sige det på en anden måde: Er det ikke korrekt, at der allerede er vedtaget en lov om, at udstationerede skal overholde gældende overenskomster, for ellers kan fagforeningerne lave konflikt mod både arbejdsgiver og arbejdstager, hvis ikke de overholder de gældende overenskomster, som det er beskrevet i L 36?
Kim Mortensen (S), 2009-02-06:
Vi har med støtte til det forslag til vedtagelse, der foreligger nu, klart og tydeligt sagt, at vi forventer, at regeringen og dermed også at statsministeren vil arbejde for at få de her synspunkter gjort gældende i EU-sammenhæng og sikre dem.
Jeg har lagt mærke til, at Enhedslisten har haft flere forskellige synspunkter undervejs, bl.a. at vi skulle udsætte ratificeringen af Lissabontraktaten, indtil der var fundet en afklaring, og dermed skabe usikkerhed om godkendelsen af den.
Vi ønsker, at Lissabontraktaten falder på plads, og det håber jeg også den gør, efter at man får en afklaring med Irland, og at man så arbejder videre derfra på den lange bane.
Line Barfod (EL), 2009-02-06:
Det er fint med en politisk erklæring, men den binder jo ikke Domstolen.
Det er også derfor, at jeg kan forstå, at Socialdemokraterne er enige i, at den juridisk holdbare løsning, hvis man skal ændre retstilstanden, er, at det skal være noget, der er juridisk bindende.
Hvis det er det, der er Socialdemokraternes holdning, forstår jeg ikke, hvorfor man så ikke siger, at det er det, regeringen skal arbejde for.
Vi siger ikke i vores forslag til vedtagelse, at det skal ske i morgen, men vi kunne godt tænke os, at man arbejdede meget aktivt for det - i England strejkes der nu for det, og den tyske fagbevægelse opfordrer til, at den tyske regering skal ignorere dommene og arbejde for at få det ændret osv. - og det, vi siger, er, at det er det, den danske regering skal arbejde for.
Vil Socialdemokraterne ikke være med til at sige til den danske regering, at den løsning, der skal findes, drejer sig om en juridisk bindende erklæring, fordi det er det eneste, der kan løse problemet på europæisk plan?
Kim Mortensen (S), 2009-02-06:
Og jeg sagde også i min ordførertale, at det er klart, at hvis de her domme på arbejdsmarkedsområdet var faldet før udarbejdelsen af Lissabontraktaten, havde det jo været naturligt, at det var blevet stadfæstet i den traktat, for det kom bag på os alle sammen, at der kunne være den usikkerhed ved EF-Domstolen.
Nu mener jeg, at løsningen på den lange bane må være - for der kommer jo revisioner, der kommer også løbende nye traktater i EU-samarbejdet - at vi sammen med den europæiske fagbevægelse og sammen med arbejdsmarkedets parter i Danmark forbereder os på, at når der skal ske en ændring i traktaten, skal man have et afsnit med, der sikrer en arbejdsmarkedsmodel.
På den korte bane må det så være løsningen - og den opfordring har vi sendt til statsministeren her i salen, den opfordring har vi sendt til statsministeren i Folketingets Europaudvalg - at få en erklæring igennem på et topmøde, hvor regeringscheferne klart og tydeligt tilkendegiver over for EF-Domstolen, hvad det er, grundlaget for udstationeringsdirektivet er, nemlig den lønmodtagerbeskyttelse, den række ting, som jeg oplæste i min ordførertale.
Line Barfod (EL), 2009-02-06:
Jeg kan forstå, at Socialdemokraterne mener, at den holdbare løsning på lang sigt er en juridisk bindende erklæring - hr. Kim Mortensen talte om en ændring i traktaten.
Det er det første spørgsmål, nemlig om det er rigtigt forstået, at det er Socialdemokraternes holdning, at den holdbare juridiske løsning på den lange bane er en ændring i traktaten, en juridisk bindende erklæring.
Jeg vil gerne gentage, at vi ikke kun snakker om et problem for Danmark, der er jo et problem for lønmodtagere, for arbejdere, i hele EU med social dumping.
Det andet spørgsmål er så: Hvis Socialdemokraterne mener, at løsningen er en juridisk bindende erklæring, hvorfor vil Socialdemokraterne så ikke støtte, at vi siger, at det er det, regeringen skal arbejde for?
Hvis det er løsningen på den lange bane, hvis det er Socialdemokraternes holdning, at det er det, der skal til for at løse problemet, hvorfor skal den danske regering så ikke arbejde for den løsning på den lange bane?
Erling Bonnesen (V), 2009-02-06:
Med den overordnede betragtning, som spørgeren lægger til grund, og det, at han erkender, at vi er enige i sigtet og målet og de resultater, der er opnået indtil nu, er det jo lige før, jeg igen vil opfordre SF til at stemme for det forslag til vedtagelse, der er fremsat her i dag.
Så har jeg sådan set
Og det har man jo lidt arbejdsro til at få gjort nu, fordi vi netop overordnet set har fået sat retningen rigtigt og allerede har opnået de første delresultater.
Så vi kan sige, at der på nuværende tidspunkt er betryggende ro på, men jeg er enig i, at vi skal fastholde målet, og at vi skal videre.
Eigil Andersen (SF), 2009-02-06:
Vi er enige om, at vi er på rette vej, og vi er enige om, at den lovændring, der er vedtaget her i Folketinget vedrørende udstationeringsdirektivets implementering, er en forbedring.
Det, som så er den store vanskelighed, er, at problemet ikke er løst med det.
Der kan stadig væk opstå situationer, hvor EF-Domstolen også i forhold til arbejde, der udføres her i landet, kan afsige en dom, som indebærer, at man sætter de faglige konfliktrettigheder på andenpladsen.
Det er derfor, der er behov for, at Danmark - herunder også statsministeren i EU - arbejder for, at der bliver lavet bindende juridiske beslutninger, som siger, at de faglige rettigheder, de kollektive kampskridt, står over hensynet til forskellige konkurrenceregler, fri bevægelighed og lignende.
Erling Bonnesen (V), 2009-02-06:
Sådan som jeg forstår spørgerens sådan lidt overordnede betragtninger, ligger der i dem også en anerkendelse af, at vi er på rette vej nu, og at vi i hvert fald har fået nogle gode delresultater hjem.
Så forstår jeg også, at der teoretisk set kan opstå nogle situationer, og dem skal vi selvfølgelig være opmærksomme på, når de opstår.
Mange af de, vi kan kalde dem tænkte situationer, der kan opstå - hvad er det, der foregår rundtomkring? - kan jo også drøftes i High Level-gruppen, således at man får det bedste afsæt til at forfølge de mål, som er fremgået af debatten, og som jeg er meget tilfreds med.
Eigil Andersen (SF), 2009-02-06:
Det er også rigtigt, at man har gjort det.
Og den bliver rost i forskellige sammenhænge; det gør man, når man skal erklære sine principper.
Og Lavaldommen og dens lovmæssige udløber her i Folketinget har begrænset det problem, vi har her.
Er Venstres ordfører opmærksom på det?
Erling Bonnesen (V), 2009-02-06:
Lige præcis vinklen med, at der er forskellige traditioner rundtomkring i landene, er jo også det, vi er ved at få fastslået nu, og at vi kan fastholde de traditioner og den måde, vi arbejder på her i Danmark, lige præcis via den lovgivning, som vi fik vedtaget forleden.
Så udviklingen går jo meget i den retning, og der skal vi bare holde ved og deltage i de drøftelser, der er i High Level-gruppen nu, og selvfølgelig også ud fra det tage bestik af, hvordan vi kan fastholde og videreudvikle de danske synspunkter.
Men vi skal forfølge det - det er jeg enig i.
Karsten Hønge (SF), 2009-02-06:
Jeg må sige, at jeg synes, at hr. Erling Bonnesen er noget floromvunden i sine formuleringer.
Lad mig citere en anden ting, som beskæftigelsesministeren har sagt om EF-Domstolen: »Efter regeringens opfattelse er det afgørende, at fællesskabsretten respekterer, at landene har forskellige traditioner på arbejdsmarkedet, og at landene har valgt forskellige reguleringsmodeller til at sikre løn- og arbejdsvilkår. Medlemslandene bør have en betydelig metode- og handlefrihed med hensyn til, hvordan man i de enkelte lande vælger at sikre rimelige løn- og arbejdsvilkår.«
Så er det, jeg spørger hr. Erling Bonnesen: Er det ikke nødvendigt her med egentligt bindende politiske aftaler på det europæiske niveau?
Morten Messerschmidt (DF), 2009-02-06:
Jeg forstår godt den lidt penible situation, som Socialdemokratiet må være havnet i i denne sag.
For på den ene side har de ligesom sit gamle bagland, kan man sige, i fagbevægelsen, hvis interesser de gerne vil varetage, og på den anden side har de EU, hvis interesser de også godt vil varetage, og når de to ting er i modstrid, bliver det selvfølgelig til en svær situation.
Det forstår jeg godt.
Men hvad jeg ikke forstår er hr. Kim Mortensens synspunkt om, hvornår dommene er faldet i forhold til ratifikationen af Lissabontraktaten.
Som jeg husker det, falder Lavaldommen i første halvdel af december 2007, og Folketinget ratificerer Lissabontraktaten, lige inden vi går på sommerpause i 2008.
Det vil sige, at der faktisk går et halvt år, fra EF-Domstolen kommer med sin Lavalafgørelse, til Folketinget og hr. Kim Mortensen sætter tommelfingrene på den grønne knap og stemmer ja til Lissabontraktaten.
Hvordan hænger den tidskronologi sammen med det, hr. Kim Mortensen lige har sagt?
Kim Mortensen (S), 2009-02-06:
Jeg har en klar fornemmelse af, at hr. Morten Messerschmidts kendskab til arbejdet i EU er noget større, end hr. Morten Messerschmidts kendskab til arbejdsmarkedspolitikken og den måde, den bliver til på.
Derfor går jeg også ud fra, at hr. Morten Messerschmidt ved, at udarbejdelsen af Lissabontraktaten jo har været endda overordentlig lang tid undervejs, og at der på det tidspunkt, hvor de her domme falder, jo stort set er en traktattekst; den er på vej og er blevet ratificeret af op til flere lande.
Derfor har der ikke været nogen mulighed for Danmark for at starte en helt ny genforhandling af Lissabontraktaten og forestille sig, at man skulle genåbne alle de diskussioner, der har været i forbindelse med Lissabontraktaten.
Det er derfor, jeg siger, at udarbejdelsen og dermed Lissabontraktaten jo var færdig på det tidspunkt, hvor dommene faldt, og at der på det tidspunkt ikke var nogen mulighed for at genåbne hele forhandlingen om traktaten.
Kim Mortensen (S), 2009-02-06:
Det har jeg sådan set ikke forholdt mig til, men jeg har forholdt mig til, at det er en vigtig og yderst relevant debat, som foregår her i Folketinget, og som vi har haft i flere omgange i Folketingets Europaudvalg.
Den handler om at sikre, at vi på europæisk plan kan skaffe de rigtige løsninger, der kan hegne den danske arbejdsmarkedspolitik og dermed også konfliktret ind.
Så på den måde synes jeg da - og jeg går ud fra, at det er derfor, at også hr. Bent Bøgsted er mødt op her i Folketingssalen - at det er en relevant debat, hvor vi får mulighed for at få diskuteret, hvad den rigtige strategi og de rigtige løsninger, som vi skal finde, er.
Derfor synes jeg, at der skal være meget ros til SF for at tage diskussionen og rejse den her i Folketingssalen.
Bent Bøgsted (DF), 2009-02-06:
Nu skal man jo lige se på, hvordan sagerne står, for det er naturligt, at man ser på det på forskellige måder.
I Dansk Folkeparti har vi det sådan, at hvis vi har indgået et forlig, holder vi os til det, og så tager vi tingene op i forligskredsen.
Men jeg kan se, at for forligskredsen bag østaftalen betyder det ikke noget, om man går ud og profilerer sig selv på den måde og stiller forespørgsler.
Det er jo lidt mærkværdigt, men jeg kan forstå på hr. Kim Mortensen, at det er helt naturligt, at man bare gør det på den måde.
Kim Mortensen (S), 2009-02-06:
Jeg synes bestemt ikke, at det er mærkværdigt.
Jeg tror, at man i SF lige så vel som i Socialdemokratiet har været dybt optaget af at få det her landet, både når det handler om at finde en dansk løsning, og når det handler om på den lange bane at finde en europæisk løsning.
Nu har vi fundet en løsning, der skaber ro på det danske arbejdsmarked og med de danske organisationer, med hensyn til konfliktretten i Danmark.
Bent Bøgsted (DF), 2009-02-06:
Det, der får mig til at spørge, er, at når man ser på forslaget til vedtagelse, når man ser på forespørgselsteksten, og når man erindrer, hvad der er sket i forbindelse med østaftalen, synes man jo, at det egentlig må være lidt mærkværdigt for hr. Kim Mortensen at stå som ordfører for Socialdemokratiet og så konstatere, at et af de partier, der er med i de samme aftaler, som Socialdemokratiet er med i, nu stiller en forespørgsel, der egentlig går imod det, som Socialistisk Folkeparti selv har været med til at aftale i forbindelse med østaftalen.
Er det ikke lidt mærkværdigt at kunne konstatere, at det sker på den måde?
Kim Mortensen (S), 2009-02-06:
Jeg vil kun sige, at det synes jeg er godt, og jeg opfatter det også som helt naturligt, fordi vi jo netop i Folketinget har bundet regeringen op på et bredt samarbejde, som også SF er en del af.
Og derfor vil vi selvfølgelig også være stærkere repræsenteret i det samarbejde med den støtte fra SF.
Karsten Hønge (SF), 2009-02-06:
Jeg vil sige tak for - synes jeg - at præcisere, hvad intentionerne bag det her forslag til vedtagelse er.
Og på den baggrund kan jeg sige, at SF, når det kommer til afstemning, vil stemme for det forslag, som er fremsat af et flertal.
Kim Mortensen (S), 2009-02-06:
Som jeg tror jeg også sagde i min ordførertale, synes vi, det er vigtigt, at den danske regering hele tiden og meget aktivt arbejder på at sikre danske interesser på det her felt.
Derfor har vi i forbindelse med den europapolitiske aftale, som også SF er med i, jo netop stillet forslag om, at regeringen i højere grad inddrager Folketinget og i særlig grad Folketingets Europaudvalg både i de sager, der bringes op ved EF-Domstolen, og løbende, når det handler om arbejdsmarkedspolitiske sager.
Derfor synes jeg, at forslaget til vedtagelse her set fra Socialdemokratiets synspunkt jo indeholder det element ved at sige: Jamen når der er mulighed for at få en erklæring igennem et topmøde og få flertal for de danske synspunkter, synes vi, at det er der, at statsministeren skal bringe det op.
Det håber vi at der kan blive mulighed for på et kommende snarligt topmøde, og det er sådan set det, vi prøver at binde regeringen til at give os tilsagn om med den forespørgselsdebat, som SF har rejst her.
Karsten Hønge (SF), 2009-02-06:
For øjeblikket ruller der jo en bølge af strejker hen over Storbritannien, og en af de store strejker derovre er udsprunget af, at ejeren af olieraffinaderiet Lindsey i Lincolnshire - det er det franske olieselskab TOTAL - er gået ind og har lavet aftaler med et jobfirma, der kun ansætter italienere og portugisere til lavere lønninger end de lokalt boende englændere.
Socialistgruppen i EU, som Socialdemokraterne jo tilhører, har efter EF-Domstolens afgørelser i flere sager rejst tvivl om forholdet mellem den frie bevægelighed og arbejdsforholdene.
På den baggrund vil jeg spørge hr. Kim Mortensen, om jeg skal forstå det afsnit i forslaget til vedtagelse, hvor der står, at regeringen bliver opfordret til aktivt at gøre danske synspunkter gældende i EU og løbende undersøge muligheden for tiltag på EF-niveau, sådan, at det er Socialdemokraternes opfattelse, at regeringen skal benytte enhver lejlighed til at søge indgåelse af en europæisk bindende aftale.