runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Brosbøl (S), 2015-04-22:
Jamen jeg er ikke enig i, at sandfodring ikke virker – at blød kystbeskyttelse ikke virker.
Pointen er jo, at når man sandfodrer, er det det sand, man fodrer med, som forsvinder, i stedet for at der hele tiden bliver ædt større dele af kysten.
Så jeg er ikke enig i den præmis, at det her ikke virker.
Jeg er meget optaget af, at vi i dialog med kommunerne, i dialog med borgerne finder nogle løsninger på de her udfordringer, altså at vi finder frem til de metoder, som netop kan opfylde det behov, som jeg fuldt ud anerkender at borgerne har på de strækninger, der både er udsat for den løbende erosion, men også er særligt udsat, når det gælder de her store storme, som vi jo desværre oplever i stigende grad.
Så jeg synes, det her handler om at sikre, at vi har den gode dialog.
Jeg har også understreget over for Kystdirektoratet, at det er jeg meget optaget af at vi sikrer – at man ikke bare får et afslag, men at man sådan set får et tilbud om at indgå i en dialog, sådan at vi kan sikre, at man som borger ikke bare oplever, at der er en lukket dør, men at vi rent faktisk belyser de muligheder, der så er.
Jamen jeg anerkender fuldt ud, at det er en utrolig ulykkelig situation, som de her mennesker står i.
Det ændrer ikke på, at udgangspunktet for kystbeskyttelsesloven fortsat er den, at grundejerne har ansvaret for at beskytte deres ejendom mod havet.
Nu er vi allerede på vej over i diskussionen om de metoder, der bliver anvendt til kystbeskyttelse, kan jeg høre på spørgsmålet her, og det er jo også noget, vi har diskuteret før.
Men det, jeg også sagde i min indledning, var jo, at der allerede nu er en dialog i gang i fem sager med Kystdirektoratet, og der er givet to tilladelser til kystbeskyttelse, så det er ikke sådan, at der ikke er noget, der kan lade sig gøre.
Det er jo en diskussion om, hvad der er den mest hensigtsmæssige metode til kystbeskyttelse, men når der ikke er mulighed for erstatning i forbindelse med det her, er det jo, fordi der i den her forbindelse ikke var tale om stormflod.
Derfor kan det her ikke komme ind under stormflodsordningen.
Pia Adelsteen (DF), 2015-04-22:
Tak for svaret, og også tak for den tilkendegivelse, der trods alt ligger i at komme med et lovforslag, hvor den her alt andet lige helt urimelige opkrævning af grundskyld fjernes, når ens grund og ejendom ligger under havets overflade.
Når jeg har stillet spørgsmålet, er det selvfølgelig, fordi de husejere, der er berørt ikke bare lige på det her område, men også andre steder, jo sidder med en gæld i et hus uden i øvrigt at have et hus.
De sidder med en grund, som ganske vist nu bliver fritaget for grundskyld, men som de reelt ikke kan bruge synderlig meget.
Derfor havde jeg egentlig forventet, at når ministeren nu tog op og besøgte kommunen, så ville man på en eller anden måde få lavet noget, der kunne hjælpe de her borgere, som har mistet deres sommerhus under de storme.
For det er jo, som ministeren siger, ganske rigtigt, at det er grundejeren selv, der skal stå for kystbeskyttelsen, men vi ved også, at de i de berørte områder har fået afslag fra Kystdirektoratet på at lave den kystbeskyttelse, de rent faktisk gerne ville lave, og som måske kunne have sikret deres huse.
Derfor synes jeg, at når Kystdirektoratet, som jo er under miljøministeren, ligesom har givet afslag på det, så bør der også påhvile os herinde et ansvar for de berørte husejere.
Så jeg håbede et eller andet sted på, at ministeren kunne sige: Jamen vi går ind og hjælper her ud over at komme med lovforslaget.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-04-22:
Som jeg også har sagt før i forbindelse med tidligere § 20-spørgsmål fra samme spørger, har jeg stor medfølelse med og forståelse for de berørte grundejere, som har oplevet deres huse blive ramt.
Nogle er styrtet i havet på baggrund af de her meget voldsomme storme og oversvømmelser, som har gjort skade på vores kyster og vores kystnære værdier.
Både regeringen og jeg tager kystbeskyttelse meget alvorligt, og derfor var jeg glad for, at økonomi- og indenrigsministeren og jeg i marts fik lejlighed til at besøge bl.a. Nørlev Strand for at lytte til både kommuner og borgere.
Som konkret udtryk for, at regeringen lytter, fremsætter økonomi- og indenrigsministeren netop i dag et lovforslag om ændring af lov om kommunal ejendomsskat.
Lovforslaget muliggør, at kommunerne kan fritage en ejendom helt eller delvis for grundskyld i det omfang, grunden er forsvundet som følge af kystnedbrydning.
Det forekommer ikke rimeligt, at grundejeren fortsat skal betale fuld grundskyld af en grund, der helt eller delvis er forsvundet som følge af kystnedbrydning.
Formålet med det her lovforslag er netop at gøre op med den urimelighed.
På mødet i Hjørring den 13. marts kom vi desuden rundt om den eksisterende lovgivning og de eksisterende fællesaftaler om kystbeskyttelse.
Vi kom rundt om den eksisterende lovgivning, hvor kystbeskyttelsen jo påhviler grundejeren.
Der er ikke i kystbeskyttelsesloven mulighed for at udbetale erstatning.
Der findes jo også stormflodsordningen, og den hører under erhvervs- og vækstministeren.
Det er en katastrofeordning, som dækker direkte skader opstået som følge af stormflod.
Der var imidlertid ikke tale om stormflod i forbindelse med hændelsen ved Nørlev Strand.
Desuden vil jeg igen nævne den kystanalyse, som jeg har iværksat, og som skal give et billede af, hvor risikoen for erosion og oversvømmelse er størst, og hvordan vi sikrer en omkostningseffektiv kystbeskyttelse.
I den forbindelse har jeg også bedt Kystdirektoratet om at sørge for, at kommunerne og dermed selvfølgelig også Hjørring Kommune får lejlighed til at give deres input og vil blive inddraget i arbejdet med kystanalysen.
Så der vil vi også følge op på nogle af de ting, der blev rejst på mødet.
Derudover pågår der løbende en dialog mellem Kystdirektoratet og Hjørring Kommune og grundejerne om kystbeskyttelsen ved Nørlev Strand, herunder også om den lokale finansiering af kystbeskyttelsen.
Helt konkret har Kystdirektoratet indtil videre fået fem ansøgninger om kystbeskyttelse i det her område.
Der er foreløbig givet to tilladelser, et afslag, og i de sidste to sager afventer direktoratet henholdsvis supplerende oplysninger og en konkret ansøgning.
Så der pågår altså fortsat en dialog.
Der er aktuelle sager under behandling i forhold til kystbeskyttelse i de her områder.
Pia Adelsteen (DF), 2015-04-22:
Må jeg så ikke stille et andet spørgsmål, for jeg kan forstå på nogle af de artikler, der har været i Nordjyske Stiftstidende, at Hjørring Byråd ligesom har besluttet at holde fast i, at det kun er blød kystsikring, der må være i kommunen.
Hvis man konstant siger, at det er grundejernes eget ansvar at sikre deres værdier – for det er jo egentlig det, ministeren siger – er det så alt andet lige ikke urimeligt, at der sidder en anden instans, som siger, at jo, det er meget muligt, men det skal gøres på en anden måde, vel vidende, at den måde ikke virker?
Det gjorde den i hvert fald ikke sidst.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-04-22:
Er ministeriet og regeringen i gang med at se på, hvilke fordele og ulemper der vil være ved de forskellige modeller?
Og vil regeringen indkalde forligskredsen til møder og forhandlinger om en langsigtet model?
Da lovforslaget om engrosmodellen blev sendt i høring, stod der sort på hvidt, at formålet med at udskyde engrosmodellens indførelse til den 1. marts 2016 var at undgå, at det forventede engangsunderskud ved engrosmodellens indførelse på 1 mia. kr. faldt i 2015, for at sikre, at Danmark holdt sig inden for underskudsgrænsen i EU's stabilitets- og vækstpagt i 2015.
Er ministeren ikke enig i, at det siger meget om regeringens økonomiske politik, at regeringen kører så tæt på kanten, at regeringen ikke er i stand til at gennemføre sin egen klima- og energipolitik?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-04-22:
Ja, det kan jeg bekræfte.
Vi er i gang med at lave forskellige sonderinger, men jo altså i samarbejde med Kommissionen, så jeg ser ingen videre grund til at indkalde forligskredsen til drøftelser om f.eks. tiltag, der ville blive underkendt af Kommissionen.
Så rækkefølgen i det er, at vi i første omgang forsøger at samarbejde med Europa-Kommissionen og at finde ud af, hvad for en bane vi skal spille den her bold på, og i anden omgang selvfølgelig så at snakke med de danske partier for at finde en ordentlig ordning, som alle parter er enige i.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-04-22:
Hvis engrosmodellen skulle udskydes yderligere, vil jeg tro, det ville påføre ekstraomkostninger.
Men det er jo bestemt ikke planen.
Vi har selvfølgelig et ønske om at gennemføre og en plan for at gennemføre engrosmodellen som skitseret i lovgivningen.
Så det er et hypotetisk spørgsmål, men jeg vil antage, at svaret vil være et ja; det ville påføre ekstraomkostninger, hvis man udskød det yderligere, hvilket ikke er planen.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-04-22:
Regeringens udskydelse af engrosmodellen gav elkunderne en ekstraregning på omkring 100 mio. kr.
Regeringens nølen og uansvarlige økonomiske politik rammer altså elforbrugerne direkte på pengepungen.
Kan elkunderne se frem til flere ekstraomkostninger, hvis regeringen udskyder engrosmodellen igen?
Tak til formanden.
Mener ministeren, at den planlagte indførelse af engrosmodellen den 1. marts 2016 kan gennemføres, herunder at der er finansiering af det forventede engangsunderskud på 1 mia. kr. i 2016?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-04-22:
Jeg kan garantere, at der er finansiering, så vi kan gennemføre det som planlagt, ja.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-04-22:
Regeringens konvergensprogram fra marts viser, at regeringen igen i 2016 forventer at udnytte den offentlige kassekredit fuldt ud.
Regeringen går således helt til underskudsgrænsen i budgetloven på 0,5 pct. af BNP.
Samtidig forventes et faktisk underskud på 2,6 pct.
Så kan ministeren garantere, at der i 2016 er råd til at gennemføre den planlagte elreform, engrosmodellen?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-04-22:
Det har spillet ind, at den reviderede engrosmodel forventes at give et engangstab for statskassen som beskrevet i mit første svar, men en udskydelse giver branchen bedre tid til at implementere den reviderede engrosmodel.
Det skal ses i lyset af, at det tog længere tid end ventet at finde på et godt alternativ til den oprindelig påtænkte forsikringsordning.
Så jeg må sige, at selv om alle grunde selvfølgelig altid kommer i betragtning, er det altovervejende af hensyn til engrosmodellen og dens udførelse, at vi har gjort det, som vi har gjort det.
Det er ikke af hensyn til den økonomiske politik.
Mange tak, og tak for spørgsmålet.
I det fremsatte lovforslag om engrosmodellen var det oprindelig tanken, at ikrafttrædelsen skulle være den 1. marts 2016, men høringen af lovforslaget har imidlertid givet anledning til, at engrosmodellens ikrafttræden er justeret fra den 1. marts 2016 til den 1. april 2016.
Det er ud fra et ønske fra Energinet.dk og fra Dansk Energi.
Det er min klare forventning, at modellen kan og vil blive indført den 1. april 2016 som planlagt.
Med den foreslåede justering af engrosmodellen bevares afgiftspligten hos netvirksomhederne, der fortsat skal indbetale elafgift til staten.
Efter lovforslaget vil netvirksomhederne tidligst kunne fakturere elhandelsvirksomhederne for elafgifterne med en betalingsfrist den 25. i måneden efter forbrugsmåneden.
På den måde sikres det, at elhandelsvirksomheder har mulighed for at opkræve afgifter fra deres kunder, før afgifterne skal betales til netvirksomhederne.
I dag fakturerer netvirksomhederne i høj grad kunder, som ikke er storforbrugere, forud.
Lovforslaget vil altså betyde en forskydning af indbetalingen af disse kunders elafgifter på 1 måned i forhold til praksis i dag.
Og 1 måneds forsinkelse af faktureringen for ikkestorforbrugere skønnes at medføre en engangsvirkning for statskassen på 1 mia. kr. i 2016.
Konkret betyder det, at staten kan forvente at modtage den samme afgiftsbetaling, men 1 måned senere end i dag.
Eventuelle udgifter som følge af implementering af engrosmodellen vil som alle andre udgifter og indtægter blive håndteret i forbindelse med finansloven for 2016.
Så ja, jeg kan bekræfte, at omkostningerne ved udskydelsen af engrosmodellen vil blive håndteret.
Mette Frederiksen (S), 2015-04-22:
Jeg synes, det lyder lidt voldsomt at skulle lave en egentlig kulegravning.
Det siger sig selv, at det her område er vigtigt, og derfor er det også et område, der skal prioriteres.
Man kan sige, at hvad angår de finansielle rammer, indgår det jo i den samlede prioritering af vores domstole.
Jeg vil altid gerne bidrage med den nødvendige viden, men en egentlig kulegravning synes jeg lyder lige i overkanten.
Kim Christiansen (DF), 2015-04-22:
Jeg har medspørger på.
Det er først næste gang.
Så vil jeg selvfølgelig som opfølgning på det her også høre ministeren om noget, for der er tale om 7 års forsinkelse på en bekendtgørelse, plus at man ikke rigtig ved, om der er ressourcer til det.
Kunne det ikke være godt at få det her undersøgt fuldstændig til bunds, også for at finde ud af, om der har været provenutab?
Sidder der nogle kreditorer derude, som har mistet millioner af kroner på det her?
Det er over en 7-års periode, hvor kuratorerne ifølge DR Dokumentar tilsyneladende i hvert fald ikke har lidt nød i forhold til salæret.
Og jo højere salær, man får, jo mindre dividende er der naturligvis til kreditorerne, så det kunne da være interessant at høre ministeren, om ikke der er brug for en kulegravning af hele det her område.
Mette Frederiksen (S), 2015-04-22:
Det er rigtigt, at skifteretterne skal føre tilsyn, og det er jo rigtig vigtigt, at der føres det nødvendige tilsyn, for det er et område, som har rigtig stor betydning for rigtig mange mennesker og for rigtig mange virksomheder.
Der bør selvfølgelig være ressourcer til stede til, at det tilsyn finder sted på den rigtige måde, og det må jo være en del af den så at sige almindelige ressourcemæssige afvejning, der foregår, at sørge for, at det her arbejde bliver udført på en ordentlig måde.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-04-22:
Tak, hr. formand.
Jeg kvitterer selvfølgelig også for ministerens besvarelse, men jeg noterede mig så samtidig, at ministeren – i forhold til den bekendtgørelse, som man nu bebuder skal gøres færdig efter mange års tilløb, kan man sige – ordret udtalte, at hun forventede, at der forhåbentlig snart var en færdig bekendtgørelse.
Der vil jeg gerne have ministeren til klart at præcisere det her med forhåbentlig.
For jeg synes måske ikke, at ordet forhåbentlig er særlig godt dækkende for den sikkerhed, som vi jo sådan set efterspørger, i forhold til overholdelse af gældende retspraksis, som jo skal beskytte investorer, men så sandelig også dem, der er under konkurs, for netop at sikre, at så mange som muligt af de skyldige beløb, der er, også ender med at kunne blive dækket af konkursboets opgørelser.
Der tales om, at den bekendtgørelse forhåbentlig snart er færdig, så vil ministeren ikke prøve at gøre mere klart, om det er noget, ministeren har gjort noget proaktivt for ved at indskærpe over for embedsmændene, at det vil blive færdiggjort?
Mette Frederiksen (S), 2015-04-22:
Tak for spørgsmålet og dermed muligheden for at diskutere det her vigtige emne i Folketingssalen.
Efter at DR viste dokumentaren, man kaldte »Advokaternes tag selv-bord«, synes der at have bredt sig det, jeg nok vil kalde en misforståelse, nemlig at den manglende revision af tilsynbekendtgørelsen har ført til, at skifteretterne ikke har haft mulighed for at føre tilsyn med kuratorerne.
Der er også blevet antydet eller spekuleret i, om det har betydet, at der systematisk er blevet opkrævet for høje vederlag, og at der derfor ikke har været noget tilbage til kreditorerne.
Jeg vil gerne have lov til i dag at understrege, at reglerne om skifteretternes vurdering af kuratorernes vederlag blev ændret i 2007, og det følger direkte af konkursloven.
Efter konkurslovens regler skal kurator løbende og i forbindelse med skifterettens fastsættelse af vederlaget oplyse skifteretten om, hvad kurator har foretaget sig i boet, og hvor lang tid der er brugt på det.
Skifteretterne har kunnet og kan altså på baggrund af konkurslovens regler føre kontrol med, om kuratorernes vederlag er rimelige i forhold til de udførte opgaver.
Det forudsætter ikke nogen bekendtgørelse.
Det udkast til en revideret tilsynsbekendtgørelse, som blev sendt i høring i 2008, indeholdt ligesom den gældende bekendtgørelse tekniske regler om kuratorernes bogføring og behandling af boets midler og regler om skifteretternes tilsyn med boets beholdninger og værdipapirer.
Tilsynsbekendtgørelsen vedrører altså ikke de regler om skifteretternes fastsættelse af vederlag, der blev indsat i konkursloven i 2007.
Lad mig lige nå at besvare det andet spørgsmål i spørgsmålet, nemlig hvorfor bekendtgørelsen har været så lang tid undervejs, og om vi får rettet op på det.
Til det er der jo bare at sige, at det selvfølgelig på ingen måde er tilfredsstillende, at det har taget så lang tid, og forhåbentlig bliver arbejdet snart færdiggjort.
Kim Christiansen (DF), 2015-04-22:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at DR Dokumentar den 13. april 2015 kan afsløre, at manglende tilsyn med konkurser kan have kostet kreditorer udækket gæld i tusindvis af tilfælde, og vil ministeren hurtigt få færdiglavet den bekendtgørelse for tilsyn med konkursboer, som har ligget stille siden december 2008?
Tak for det.
Jeg er selvfølgelig glad for det tilsagn om, at man nu med 7 års forsinkelse får lavet den her bekendtgørelse.
Der må jo sidde nogle embedsmænd et eller andet sted med nogle gevaldig store røde ører.
Men som jeg også forstår ændringen af konkursloven i 2008, skulle skifteretterne jo føre en form for proaktivt tilsyn, men ifølge f.eks. Sø- og Handelsrettens præsident, har man slet ikke ressourcer til at føre det her tilsyn, som man egentlig er blevet pålagt.
Hvad er ministerens holdning til det?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-04-22:
Vi har jo også selv fastsat de kriterier, der skal gælde.
Jeg er som sagt meget stor tilhænger af den fri bevægelighed, og vi kan ikke se, at der skulle være en særlig søgning til studier i Danmark, fordi man kan få SU.
Men der har været en søgning, og der er en stigende søgning af internationale studerende til danske uddannelser.
Det er godt, for det har vi brug for, og det er klart, at det vil danske uddannelser også gerne have.
Vi har jo internationaliseringsmålsætninger, som netop handler om, at vi skal tiltrække flere, ligesom vi gerne vil have flere danske studerende ud.
Det, som er hovedopgaven, er, at vi skal have rigtig mange af dem til at blive og arbejde i Danmark, for så er de – og det er de også på bundlinjen – en kæmpe gevinst for dansk økonomi.
Vi har her i Folketinget mulighed for at fastsætte kriterierne, og det har vi jo også gjort sammen.
Det, som EU og vores medlemskab af EU medfører, er den fri bevægelighed for arbejdstagere.
Og det følger jo af L.N.-dommen, at har man arbejde i et vist antal timer og samtidig studerer på fuld tid og lever fuldt ud op til de forpligtelser, så får man som EU- eller EØS-borger også ret til SU.
Og den fri bevægelighed er et helt enormt gode for Danmark og for danske virksomheder.
Så derfor synes jeg ikke, det er bekymrende.
Jeg tror, vi kan få rigtig meget ud af de her internationale studerende.
Jeg vil gerne understrege, at der ikke er noget underligt i, at antallet af studerende fra EU- og EØS-landene, som modtager SU som vandrende arbejdstagere, er steget markant fra 2011 til 2014.
Det skyldes, som det er spørgeren velkendt, at vi i lyset af L.N.-dommen i 2013 netop ændrede praksis, så studerende fra EU- og EØS-landene i dag har mulighed for at modtage SU, hvis de arbejder ved siden af studierne i et vist omfang.
Tidligere var det et krav, at man også havde arbejdet i Danmark, inden man ansøgte om SU.
Så at der er tale om en markant stigning fra før den ændring til efter, kan ikke overraske nogen, og det er jeg sikker på heller ikke overrasker spørgeren.
Arbejde gør det naturligvis ikke alene, og EU- og EØS-studerende skal ligesom danske studerende og fuldstændig som alle andre optages og følge studierne for at kunne modtage SU, og så har vi givet mulighed for, at der kan ske en hurtigere afprøvning på de videregående uddannelser af, om de studerende faktisk også er studieaktive.
Så nej, jeg er af den grund ikke bekymret for udviklingen.
Jeg er mig naturligvis mit ansvar bevidst.
Jeg er ikke blind for, at der kan være nogle – ligesom det kan være i forbindelse med alle andre ydelser – der vil forsøge at udnytte reglerne, og derfor har regeringen også indført en skærpet administrativ kontrol.
Måned for måned bliver der holdt øje med, om betingelserne for at modtage SU som vandrende arbejdstager til stadighed er opfyldt.
Endelig vil jeg blot også gøre opmærksom på, at internationale studerende faktisk udgør et meget stort potentiale.
Vores erhvervsliv har – og det er jo senest udtrykt i dag af en stor erhvervsorganisation – brug for masser af kloge hoveder, og gerne nogle, der samtidig har hænderne skruet rigtigt på.
Kim Christiansen (DF), 2015-04-22:
For når man stoppede arbejdet med den her bekendtgørelse den 16. december 2008, kan det jo undre mig, at der ikke er nogen, der i løbet af de 7 år har sagt, at vi mangler et værktøj her – måske ikke mindst kuratorerne.
Det er måske, fordi de ikke er så interesseret i at blive kontrolleret; det skal jeg ikke kunne sige.
Men det kan bare undre mig, at det ikke er sket i de 7 år.
Der kunne jeg da godt tænke mig – og så kan ministeren kalde det kulegravning – at spørge til nogle punkter, som optager mig.
Det første er selvfølgelig: Hvem har ansvaret for, at det her har sejlet rundt i 7 år?
Det kan så være den til enhver tid siddende minister, men det kan jo også være embedsværket.
Har man noget statistisk materiale?
Det spurgte hr. Hans Kristian Skibby jo også om.
Altså, har man et skønsmæssigt overslag over, hvad det her har kostet virksomhederne – hvis det har kostet noget – i manglende udbetaling af dividende og provenu?
Det synes jeg jo, uanset om vi så kalder det kulegravning, kunne være godt med en redegørelse om.
Hvis de nu ude i skifteretten siger, at de ikke har ressourcer til det, så må vi jo også have et overblik over, hvad det her vil kræve i ressourcer.
De ting synes jeg måske godt at man kunne lave en eller anden form for arbejdsgruppe der kunne sidde og arbejde lidt med.
Mette Frederiksen (S), 2015-04-22:
Jeg må jo være ærlig og sige, at jeg ikke på stående fod kan oplyse, hvad vi måtte have af statistisk materiale på det her område.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-04-22:
Jamen så kan vi selvfølgelig føje ordet forventning til ordet forhåbentlig, og begge ord er selvfølgelig ganske gode at have i erindring.
Og jeg skal selvfølgelig nok holde øje med det tidsmæssige i det, altså om det så også kommer inden sommerferien fra justitsministerens side.
Men jeg vil gerne her afsluttende så spørge ind til det med den kontrol, der jo ikke har været med de her mange konkursboer.
Der siger præsidenten for Sø- og Handelsretten jo, at da der ikke er ført kontrol, er der heller ikke nogen statistik, som fortæller, i hvor stort et omfang folk måske reelt har mistet penge, på grund af at der har været større udækkede gældsbyrder, end det ellers ville have været nødvendigt, hvis man havde haft en større grad af kontrol.
Mette Frederiksen (S), 2015-04-22:
Jeg tror måske lige, det er vigtigt at gentage, at den manglende revision, som har taget for lang tid – det har jeg allerede sagt, og det gentager jeg gerne – jo først og fremmest har betydet, at der er nogle tekniske regler, som har været utidssvarende.
Domstolene har de ressourcer, som vi politisk har vurderet er tilstrækkelige for at man kan udføre sit arbejde; det gælder på det her område, som det gælder på andre områder.
Så vil jeg sige helt generelt, at det her område er rigtig, rigtig vigtigt.
Det har stor betydning for mange af vores virksomheder og jo også enkeltpersoner, som kan komme i klemme.
Og derfor synes jeg, det er helt rigtigt af os at have diskussionen her i Folketingssalen, og som sagt svarer jeg også meget gerne på skriftlige spørgsmål efterfølgende.