runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-11-29:
Det er meget mærkeligt for mig at lytte til hr. Frank Aaen, når jeg tænker på hele hr. Frank Aaens politiske baggrund og den politiske tradition, som hr. Frank Aaen er vokset op i.
Han vil have, at det er politikere, der skal til at fastsætte lønningerne på arbejdsmarkedet, i stedet for at det er fagforeningerne, der skal tilkæmpe sig værdierne til deres medlemmer.
Anders Samuelsen (NY), 2007-11-29:
Jeg synes, at det er lidt ærgerligt, at vi ender i den her retorik så hurtigt.
Jeg synes primært, at vi alle sammen skulle glæde os over, at der er så bredt et fundament for regeringsgrundlaget, som der tilsyneladende er.
Det har i hvert fald været en del af intentionen bag Ny Alliances initiativ.
Der kom et forslag til vedtagelse fra den ene side, altså fra Dansk Folkeparti, og så har vi taget initiativ til og fået opbakning til et andet forslag til vedtagelse.
Det, der er det grundlæggende i det her, er vel, at man skal glæde sig over, at der faktisk er så mange punkter i regeringsgrundlaget, som der i hvert fald er opbakning til fra SF og over til V og K - inklusive det at sætte skatten markant ned på arbejde.
Vi ved så ikke helt, hvordan Dansk Folkeparti stiller sig til de her spørgsmål, men opbakningen rækker i hvert fald fra SF og over til V og K, og det er da noget, vi bør glæde os over.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-11-29:
Den glæde deler jeg fuldstændig.
Det var også det, jeg gav udtryk for i min replik.
Jeg synes, det er rigtig smukt, at så store dele af oppositionen skriver under på så centrale dele af regeringsprogrammet.
Regeringen ser det som sin opgave at forsøge at skabe samling i Folketinget, og der synes vi så at den rigtige fremgangsmåde nu er først at tage fat på kvalitetsreformen og skabe et bredt flertal bag den.
Derfor opfordrer jeg også til, at Folketingets partier stemmer for et forslag til vedtagelse, der siger: Nu starter vi så der.
Det synes jeg ville være en rigtig flot start på at vise den ånd, der ligger i det brede samarbejde.
Anders Samuelsen (NY), 2007-11-29:
Tak for den melding.
Jeg siger det også, på baggrund af at det i et ritzautelegram bliver udlagt, som om Ny Alliance melder sig ind i oppositionen eller noget i den stil.
Det har sådan set ikke været intentionen.
Intentionen med den her øvelse har været at skabe et så bredt fundament som overhovedet muligt.
Jeg kan selvfølgelig godt høre, at statsministeren siger, at han vil stemme for Dansk Folkepartis forslag.
Men kan vi trods alt ikke også godt få en indikation af, om statsministeren kunne tænke sig at stemme for det, som Ny Alliance har stillet sig i spidsen for?
Vi har jo bare taget nogle flere punkter fra regeringsgrundlaget.
Det tror jeg er lidt vigtigt at få klarlagt for at undgå, at der opstår den misforståelse, at det - sådan blev det udlagt - ligesom er oppositionen, der står for de visionære dele, og at regeringen alene sammen med Dansk Folkeparti står for, hvad kan man sige, den mindre del, som selvfølgelig også er vigtig, men trods alt ikke udgør så mange af punkterne i regeringsgrundlaget.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-11-29:
Altså det forhold, at regeringen har præsenteret et regeringsprogram, der kan samle så bredt, som vi her kan se, er jo netop et udtryk for, at regeringen mener det alvorligt med at lægge op til det brede samarbejde.
Det er ikke bare ord, det er handling, det er ting, regeringen vil komme med.
Så kunne hr. Villy Søvndal virkelig vise, at han ikke bare er ude i et taktisk spil, men at hr. Villy Søvndal virkelig ærligt vil det brede politiske samarbejde, som regeringen lægger op til.
Det, som vi har sagt hele tiden, er: Det, regeringen gav melding om inden valget blev udskrevet, er også det, den vil søge tilslutning til her efter valget.
Og der er det en helt normal fremgangsmåde, at når man har et forlig med nogen, så er det dem, man starter med at snakke med.
Men vi har et ønske om, at den løsning, der bliver fundet, kan finde opbakning fra et bredt flertal her i Folketinget.
Villy Søvndal (SF), 2007-11-29:
Det forekommer mig underligt, at alle de andre ting om klima og sådan noget bare er noget sekundært for statsministeren, der kan udskydes.
Jeg har sagt nogle gange, hvorfor vi synes det er vigtigt.
Statsministeren kunne jo vælge at stemme for.
Han kunne også vælge at lade det her komme til afstemning først, og så kunne Venstre og De Konservative stemme for.
Jeg vil gætte på, at Dansk Folkeparti ikke vil stemme for, for det er formentlig den del af regeringsgrundlaget, de bryder sig mindst om.
Men det er jo lige præcis det, der er problemet, vil jeg sige til statsministeren.
Det var der ikke.
Det holdt 2 dage efter et folketingsvalg.
Vi kommer til forhandlinger alligevel, men jeg synes, at det siger noget om, hvor bastet og bundet statsministeren er af den unge mand, der sidder lige herovre - lige så bastet og bundet som før det her folketingsvalg.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-11-29:
Fru Helle Thorning-Schmidt kan ikke lægge andet i det, jeg siger, end det, jeg rent faktisk selv står og siger.
Og det, jeg har sagt, er, at regeringen har det ønske, at man kan vedtage, at man går hurtigt i gang med forhandlingerne om en kvalitetsreform.
Og det er lige præcis indholdet i det forslag til vedtagelse, som hr. Kristian Thulesen Dahl er kommet med.
Det synes vi kunne være en god udgang på det.
Men vi glæder os da over, at så mange partier her i Folketinget kan skrive under på så store dele af regeringsprogrammet.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-11-29:
Det er jo nok, fordi statsministeren ikke udtrykker sig helt klart på det her område.
F.eks. blev der vedrørende asylområdet sagt under valgkampen, at man gerne ville lave en bred aftale.
Det står der også i regeringsgrundlaget.
Og det har vi også skrevet i vores forslag til vedtagelse.
Samtidig får vi både i dag og forleden at vide, at man indkalder forligspartierne på asylområdet - det burde man nok sige i ental, det er jo forligspartiet - og så derefter lægger op til en bred aftale.
Betyder det, at man indkalder Dansk Folkeparti til en diskussion om asylpolitikken, for derefter at tage det op i salen, og så kan vi andre få lov til at stemme ja?
Er det det, statsministeren forstår ved det brede samarbejde?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-11-29:
Og der er faktisk tre partier.
Det er fuldstændig normalt, at man så indkalder de partier og siger: Vi har nogle ønsker om ændringer i forliget.
Og så drøfter man det.
Det er udgangspunktet.
Men under valgkampen, i regeringsprogrammet og igen i dag har jeg gentaget, at vi håber virkelig meget, at der kan findes løsninger, som kan samle Folketinget bredt.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-11-29:
Jeg vil sige, at jeg synes, at det er meget besynderligt og faktisk ærgerligt, at de vendinger om det brede samarbejde kun varede 48 timer.
Det her forslag til vedtagelse er en invitation til et bredt samarbejde.
Vi har kopieret fra regeringsgrundlaget, og statsministeren siger nu, at man ikke agter at stemme for det.
Det er simpelt hen ikke et tegn på, at man ønsker det brede samarbejde.
Sådan er det.
Men jeg vil så også godt tage statsministeren på ordet.
Nu vil man indkalde forligspartierne vedrørende asylsagen.
Betyder det så også, at vi andre kan regne med at blive indkaldt til forhandlinger om, hvordan man løser udfordringen med, at der stadig er afviste asylansøgere, som man ikke kan sende hjem, og som har stadig dårligere vilkår i asylcentrene?
Det er jo et problem, der skal løses, ikke for vores skyld, men fordi jeg tror, at mange danske borgere forventer af os, at vi finder en bred løsning på netop det problem.
Kan vi forvente at blive indkaldt til forhandlinger?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-11-29:
Der må man jo vælge, hvad man foretrækker, og der er det altså sådan, at vi synes, at den rigtige udgang på den her debat er en beslutning om, hvad vi nu tager fat på.
Det er derfor, regeringen siger: Vi synes i situationen, at det rigtige at vedtage i dag er at gå hurtigt i gang med forhandlingerne om en kvalitetsreform.
Det er grunden til, at vi kan støtte forslaget fra hr. Thulesen Dahl.
Villy Søvndal (SF), 2007-11-29:
Vi havde i dag et behov for at afprøve ordene om regeringens vilje til det brede samarbejde.
Det gør man vel bedst ved at citere direkte og ordret uden fejl fra regeringens eget program.
Jeg ved ikke, om statsministeren er usikker på, om vi har citeret rigtigt, for jeg kan simpelt hen ikke huske nogen parlamentarisk situation, hvor en opposition tilbyder statsministeren, at han kan få vedtaget sit eget regeringsprogram.
Kan statsministeren ikke lide sit eget regeringsprogram?
Det er jo helt uhørt, at Folketinget er i en situation, hvor det brede flertal i Folketinget tilbyder, at man kunne samle stort set hele Folketinget om noget, som statsministeren i sit eget regeringsgrundlag har skrevet er regeringens politik.
Om lidt skal vi så opleve det fuldstændig absurde, at Venstre og De Konservative stemmer imod deres eget regeringsprogram.
Er statsministeren i stand til at forklare, hvordan han nåede frem til den konklusion?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-11-29:
Det, jeg har talt om, er, at vi kan stemme for et forslag om at starte forhandlingerne om en kvalitetsreform meget hurtigt.
Det, som hr. Villy Søvndal nu opfører, er jo rent teater, for jeg kunne omvendt spørge, hvad i alverden der er i vejen med at udtrykke tilfredshed med, at der i statsministerens redegørelse lægges op til politiske forhandlinger om en kvalitetsreform.
Det har jeg hørt alle være glade for at blive indbudt til.
Den skal være inden for økonomisk ansvarlige rammer; alle har i dag sagt, at de går ind for økonomisk ansvarlighed.
Den skal sikre den nødvendige fornyelse og udvikling af den offentlige service; det har alle sagt at de er med på.
Og at en afklaring af forholdene vil være vigtigt både for de ansatte og brugerne af den offentlige sektor, burde enhver da kunne skrive under på.
Vi siger, at vi vil indbyde til forhandlinger meget hurtigt.
Altså det her er da så selvfølgeligt, at jeg synes, at det vil være rigtig godt at få det vedtaget.
Villy Søvndal (SF), 2007-11-29:
Jamen prøv lige at høre en gang til: Statsministeren har en så sød og venlig og flink og rar opposition, at den søde, venlige, flinke, rare opposition siger, at den har fundet, at nogle helt centrale dele af regeringsgrundlaget er fremragende, fordi de også på visse punkter betegner en ny politik.
Så siger vi til statsministeren, der vil det brede samarbejde, at her er et tilbud, som - som Dyne-Larsen ville sige det - man næsten ikke kan afslå, nemlig at få etableret et helt bredt Folketing som udgangspunkt bag regeringens egne punkter.
Undskyld, det er simpelt hen det mest absurde teater, der nogen sinde er blevet spillet.
Og når statsministeren ikke selv vil byde på, hvorfor han spiller det absurde teater, så sidder årsagen jo her: Han hedder hr. Kristian Thulesen Dahl.
Det her er lige præcis beviset på, at statsministeren ikke tør rokke sig en millimeter – en millimeter - før hr. Kristian Thulesen Dahl har nikket.
Det siger efter vores opfattelse også noget om, at grænserne for det bredere samarbejde går der.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-11-29:
Hr. Villy Søvndal dementerer jo sig selv, for det forhold, at alle de ting, som hr. Villy Søvndal står og refererer til, rent faktisk står i regeringens program, er jo en dementi af, at vi ikke skulle turde det.
Det er det, regeringen vil; det er det, regeringen vil lægge frem.
Men helt ærligt: Det her handler jo ikke om store programerklæringer om, hvad der skal ske ud i fremtiden, det handler om, hvad vi skal gå i gang med her og nu.
Det første bevis på, at der er ærlig vilje til bredt samarbejde, vil jo være, at der i dette Folketing kan indgås en bred politisk aftale om en kvalitetsreform.
Det er jo det, der ligger lige foran os.
Det er det, der konkret ligger til forhandling nu.
Det er derfor, vi synes, at det kunne være en rigtig god start på det brede samarbejde, at vi hurtigt indleder forhandlinger og hurtigt får en bred aftale om en kvalitetsreform.
Og det er det, der ligger i dette udkast til forslag til vedtagelse, som jeg derfor synes ville være den rigtige udgang på dagens debat.
Det er det, der ligger lige foran os; det er der, hvor man kan bevise sin ærlige vilje til at være med i et bredt samarbejde.
Margrethe Vestager (RV), 2007-11-29:
Jeg synes, det er en meget interessant vinkel, statsministeren lægger på diskussionen om, hvorvidt Folketinget skal vedtage, at vi skal have fremsendt mødeindkaldelser hurtigt i stedet for langsomt, i forhold til en vedtagelse om substans.
Det hænger ikke sammen, ligesom det ikke hænger sammen, at man før valget siger, at man vil noget bredt, og efter valget pænt forholder sig nøgternt til sin ene forligspartner, både når det gælder de mennesker, som sidder fast i vores asylsystem, og i noget så banalt som hastigheden, hvormed der skal indkaldes til forhandlinger.
Det kommer aldrig til at stå imellem os, men jeg synes, det er en interessant vinkel, statsministeren lægger, i forhold til hvor roligt statsministeren egentlig burde tage, at vi anerkender, at væsentlige dele af vores politik afspejles i statsministerens regeringsprogram.
Line Barfod (EL), 2007-11-29:
Ordføreren talte om Venstres visioner for et endnu bedre samfund, og det er klart, at for bankdirektører, multinationale selskaber, Mærsk og andre, der tjener masser af penge, bliver det sikkert et endnu bedre samfund med den regering, der desværre fortsætter.
Men i forhold til de mange hundrede tusinde offentligt ansatte og de mange borgere, der er afhængige af en velfungerende offentlig sektor, er det så ikke korrekt, at man ikke har tænkt sig at ansætte flere til at levere velfærdsydelserne og til at sikre, at vi har en ordentlig velfærd, der fungerer, men at man, som ordføreren sagde, vil flytte nogle ressourcer fra administration til omsorg?
Betyder det så nedskæringer på medarbejderne i SKAT, at de, som sidder som sociale sagsbehandlere, de, der sidder og tager sig af at få tingene til at fungere på miljøområdet osv., skal skæres yderligere, og at de så skal omskoles til at være pædagoger og hjemmehjælpere og stå for omsorgen osv., eller hvad er det præcis, Venstre forestiller sig?
Inger Støjberg (V), 2007-11-29:
Det er jo i virkeligheden kernen i hele kvalitetsreformen, fru Line Barfod berører her.
For det er jo i høj grad også et spørgsmål om, hvordan vi kan skabe en mere moderne offentlig sektor.
Hvordan kan vi tilrettelægge arbejdet lidt anderledes?
Jeg har selv tidligere i dag været inde på Kastaniebakken, der er en børnehave i Birkerød, hvor man netop har omlagt arbejdet, så der er blevet flere hænder og mere kvalitetstid til børnene.
Det er jo sådan nogle ting, vi skal have fat på.
Vi skal se, hvordan vi kan gøre den offentlige sektor endnu mere moderne, end den er nu.
Kan vi gøre nogle ting omkring arbejdstilrettelæggelse?
Kan vi forbedre arbejdsmiljøet?
Jeg tror, at vi kan gøre begge dele, og jeg tror faktisk, at vi kan gøre det i fællesskab.
Line Barfod (EL), 2007-11-29:
Nu har vi hørt om, at der er en enkelt børnehave, hvor man er rigtig glad for regeringen, og det er jo fint.
Selvfølgelig kan man nogle steder omlægge ting lidt hist og pist.
Der er ingen tvivl om, at der er nogle arbejdsgange, der kan ændres.
Men der er det grundlæggende med, at der er alt for mange, der løber alt for hurtigt, og som bukker under af stress, fordi de ikke kan holde til ikke at kunne lave deres arbejde ordentligt.
Hvad er det, Venstre har der, når man ikke vil ansætte en eneste ekstra i den offentlige sektor?
Hvor er det så, man vil skære ned?
Er det dem, der sidder i SKAT, der skal skæres yderligere; er det dem, der sidder på rådhusene, der skal skæres; er det socialarbejderne, der skal skæres?
Hvor er det, man vil skære ned, og skal de så omskoles for at blive hjemmehjælpere og pædagoger, eller hvad er det, Venstre forestiller sig?
Inger Støjberg (V), 2007-11-29:
Sagt til fru Line Barfod: Der er jo ikke blevet skåret ned på den her børnehave, som vi nu har diskuteret flere gange i dag.
Der er jo ikke blevet skåret ned på Herlev Sygehus, selv om der er blevet lavet om på arbejdsgangene.
Nej, tværtimod har man bare fået mere ud af den arbejdskraft, der er.
Man har kigget på arbejdsmiljøet.
Det er i øvrigt også det, trepartsaftalen handler om.
Og med kvalitetsreformen bliver der igen sat fokus på arbejdsmiljøet.
Og der er rent faktisk rigtig mange offentligt ansatte, der er kommet med forslag.
Hvordan kan man gøre arbejdsmiljøet endnu bedre, og hvordan kan man få endnu mere ud af arbejdsdagen?
Det er jo en fuldstændig forkert analyse og forudsætning, hr. Rasmus Prehn sætter op.
Det er jo ganske enkelt et falsum.
Der er blevet sagt, at der ikke bliver grebet ind i de kommunale budgetter i 2008, og det gør der ikke.
Det er også blevet sagt, at Kommunernes Landsforening nu bliver indbudt til en diskussion om, hvorvidt vi kan gøre det her kommunale aftalesystem endnu bedre, end det er nu.
Det tror jeg da der er mulighed for at gøre.
Så det er da et klart og tydeligt samarbejde med Kommunernes Landsforening.
Lad mig så bare minde om, at her i sommer, hvor den kommunale aftale blev indgået, gik en lang række borgmestre ud og sagde, at det var en helt fantastisk god økonomisk aftale.
Men der bliver ikke grebet ind i år 2008.
Så kan jeg jo sige til hr. Rasmus Prehn, at hr. Rasmus Prehn og Socialdemokraterne og alle de øvrige partier i Folketinget jo står på regeringens balkort.
Så der er budt op til dans omkring kvalitetsreformen her i første omgang, men på længere sigt også til alle de andre spændende initiativer i regeringsgrundlaget, som jeg jo kan forstå at oppositionen støtter.
For det første har vi en meget, meget opmærksom statsminister, og statsministeren har netop også haft rig mulighed for at kommentere præcis den her sag tidligere.
Så jeg kan klart afvise, at statsministeren ikke har gennemlæst det.
For det andet er det jo rent faktisk sådan, at hr. Morten Østergaard peger på alt det omkring kvalitetsreformen.
Hr. Kristian Thulesen Dahl har så udvidet det lidt og har skrevet lidt mere om kvalitetsreformen, men når alt det nu er indeholdt i det forslag til vedtagelse, som hr. Morten Østergaard bakker op om, kan jeg ligesom fornemme, så kan jeg også næsten fornemme, at hr. Morten Østergaard bakker op om det forslag til vedtagelse, som hr. Thulesen Dahl har fremsat.
Det er jo egentlig glædeligt.
Morten Østergaard (RV), 2007-11-29:
Hvis jeg nu ikke var optaget af udviklingsbistand, ikke var optaget af asylpolitik, ikke var optaget af klimapolitik og ikke var optaget af en skattereform, så kunne det være, at fru Inger Støjbergs synspunkt kunne blive til mit.
Men da jeg rent faktisk synes, at det er væsentligt, at en åbningsdebat handler om politik og ikke om proces, er det klart, at der jo så ikke er nogen tvivl om, at man så må vælge det politiske forslag, der ligger i det her.
Så må jeg bare spørge: Var det ikke statsministeren, der lovede, at han hurtigt ville indkalde til asylforhandlinger?
Og der må jeg spørge, at hvis det her er et udtryk for, at det er det, der er højeste prioritet, er man så ikke allerede nu i gang med at svigte et løfte til vælgerne om, at det skulle være hurtige forhandlinger om situationen for de afviste irakere?
Inger Støjberg (V), 2007-11-29:
Nu er det sådan, at kvalitetsreformen jo har fyldt utrolig meget i den her åbningsdebat.
Jeg har i hvert fald selv brugt mange ord på den; det samme har Det Radikale Venstres leder, fru Margrethe Vestager, der var overordentlig positiv, og jeg glæder mig meget til de forhandlinger, som kommer.
Så man skal jo alene forstå det her, som at kvalitetsreformen jo er en af de meget store opgaver, som Folketinget står over for nu.
Hr. Thulesen Dahl har jo fremsat det her forslag til vedtagelse, hvor der jo ikke bare står noget om tempo, men også noget om, hvordan det i virkeligheden skal se ud, altså at vi skal have en fornyet og moderne offentlig sektor, og der står noget om de økonomisk ansvarlige rammer.
Det er jo alt sammen noget, hr. Morten Østergaard også går ind for.
Så man kan jo håbe, at hr. Morten Østergaard kunne ændre det her til sidst og så vælge at stemme for det, i og med at han nu er enig i indholdet.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-11-29:
Det er sådan, at statsministeren før valget, faktisk 5 dage før valget, sagde til Danmarks Radio, at vi på kort sigt hurtigst muligt må finde en løsning for de afviste irakiske asylansøgere, som et bredt politisk flertal skal stå bag.
Så vil jeg bare spørge fru Inger Støjberg: Støtter ordføreren statsministeren før valget eller statsministeren efter valget?
Morten Østergaard (RV), 2007-11-29:
Tak for det.
Jeg forstod på statsministeren, at Venstre vil tilslutte sig forslaget fra hr. Kristian Thulesen Dahl om behovet for forhandlinger om en kvalitetsreform.
Jeg vil bare spørge fru Inger Støjberg, om det måske kunne være, at statsministeren ikke havde nået at læse det forslag til vedtagelse, som en bred andel af partier her i Folketing har fremsat.
For der står jo sådan set, at Folketinget opfordrer regeringen til i et bredt samarbejde med Folketingets partier at indlede politiske forhandlinger om en kvalitetsreform, der gennem mere tillid og mindre regulering moderniserer den offentlige sektor.
Man kan faktisk sige, at det, som hr. Kristian Thulesen Dahl har foreslået, er indeholdt i det, som nu foreslås af en bred kreds af partier, sammen med en række andre ting.
Jeg står bare tilbage med spørgsmålet: Hvorfor vælge det mindre, når man kan få det større og sådan set få en pakke, der indeholder meget mere end det, man nu peger på?
Er det ikke mærkeligt?
Er det ikke, som om man fravælger sin egen politik her?
Rasmus Prehn (S), 2007-11-29:
Jeg går ud
fra, at Venstres ordfører kan forstå, at man bliver lidt skuffet, når man først hører, at Venstres ordfører sidder og koketterer med, at hun gerne vil danse, og når så man kommer nærmest på frierfødder og byder op til dans, får man en blank afvisning; der skal hellere danses med hr. Kristian Thulesen Dahl.
Det håber jeg da at ordføreren godt kan forstå at man bliver slemt skuffet over.
Man er altså slet ikke interesseret i at stemme for det, som vi, et bredt udvalg af partier i Folketinget, har fremlagt.
Så til den kommunale økonomi
: Siger ordføreren her, at man ikke overholder sit løfte, at man alligevel griber ind?
Det blev sagt meget klart fra regeringens side: Vi griber ikke ind, vi freder kommunerne.
Men siger ordføreren her, at der bliver grebet ind i 2009, og hvor er det så i kommunerne ordføreren mener at der skal spares?
Hvor er det, man skal finde de penge, som skal findes, når der bliver grebet ind fra regeringens side?
Hvad er det for noget velfærd, vi skal undvære, når regeringen griber ind over for kommunerne?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-11-29:
Jo, det kan jeg være fuldstændig enig med hr. Anders Samuelsen i.
Og det er derfor, jeg opfordrer til at skabe samling om en vedtagelse, der går på at skabe en bred politisk aftale om kvalitetsreformen.
For det er nu altså det første, vi agter at tage fat på.
Det synes vi haster.
Derfor ville det være den flotte udgang på dagens debat, hvis et enigt Folketing kunne sige: Jamen lad os nu gå i gang med det.
Margrethe Vestager (RV), 2007-11-29:
Det er godt, at statsministeren vedstår, at den situation, statsministeren er i, er, at statsministeren skal vælge, hvad man foretrækker.
Det, statsministeren har i den ene hånd, er en fremstrakt hånd i forhold til et samarbejde om de dele af regeringsgrundlaget, som Ny Alliance, Det Radikale Venstre, Socialdemokratiet og SF føler et ejerskab til.
For - som statsministeren har sagt tidligere i dag regeringsgrundlaget er skrevet under inspiration fra møderne med de forskellige partier.
Det, statsministeren har i den anden hånd, er Dansk Folkepartis tilsagn om hastigheden i indkaldelserne.
De kunne lige så godt have stemt om, hvorvidt mødeindkaldelsen skulle bringes med bud, pr. e-mail eller med brevdue, for det er det, statsministeren vælger.
Statsministeren vælger en vedtagelse, som alene udtaler sig om hastigheden.
Kan man forestille sig en vedtagelse om det modsatte, at det ønskes, at forhandlingerne går langsomt i gang?
Nej, det kan man nok ikke forestille sig, og derfor synes jeg, at statsministeren indholdsmæssigt skal begrunde sit valg; hvorfor fravælger statsministeren det brede samarbejde og den tilslutning til det, der er enighed om i regeringsgrundlaget?