runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Danielsen (V), 2015-05-06:
Det der var jo så også det mest konkrete, for hvad der egentlig skulle være på plads, hvad man skulle forpligte sig til, står jo hen i det uvisse.
Det er der ingen der ved noget om.
Derudover strækker beslutningsforslaget, B 17, sig jo ud over en lang række andre ting.
Jeg kan ikke forstå, hvis man som politisk parti ikke selv har en holdning til, hvad man vil.
Venstre har fremlagt sin politik på det her område.
Hvorfor skal vi have de her kaffeklubber og drøftelsesforeninger, og hvad ved jeg, tænketanke, og hvad vi ellers har set?
Vi har jo både haft besøg af Niels Hausgaard og Bonderøven i Landdistriktsudvalget for at tænke vilde tanker.
Ikke for noget, men det er jo ikke et tivoli, vi er i.
Det kan ikke passe, at man som parti, og især som regering, ikke har en klar politik på det her område, med hensyn til hvad man vil.
At man så bare kunne sige, om man vil en udflytning af statslige arbejdspladser eller ej, var da det mindste, vi kunne forvente.
Vi har en manglende forståelse for, at man kun kunne strække regeringen så langt, at der skulle komme nogle anbefalinger fra ministeren så sent, at vi kan være helt sikre på, at valget er afsluttet.
Jeg kan ikke forstå, at man ikke kan tage ansvar for, at man vil en aktiv udflytning af statslige arbejdspladser.
Vi kan i Venstre ikke forstå, at man ikke har en holdning til det.
Det var så det, man kunne strække sig til.
Jeg kan ikke forstå, at det, man så kunne forpligte sig til fra regeringens side, var: Vi vil gerne komme med vores holdning, når vi er så langt henne, at vi er helt sikre på, at valget er afsluttet.
Anne Baastrup (SF), 2015-05-06:
Men hvor meget mere konkret er Dansk Folkepartis beslutningsforslag end det, som kom ud af vores beslutningsforslag?
Hvor meget mere konkret er det, at der skal nedsættes en arbejdsgruppe med henblik på at få lavet en plan?
Hvor meget mere konkret er det?
Bliver det før valget?
Thomas Danielsen (V), 2015-05-06:
Det, der lægges op til i Dansk Folkepartis beslutningsforslag, er, at man aktivt siger, at man vil en udflytning af statslige arbejdspladser, og at man forpligter sig til det.
Jeg siger også, at vi i Venstre er lidt uenige i Dansk Folkepartis forslag, hvad angår det, at det er en embedsmandsgruppe, der skal bestemme det her.
Det, vi foreslår, er, at det skal være et ministeransvar.
Og det er så desværre det, man har travlt med at tale sig væk fra i regeringen.
Men vi vil jo, at det skal være ministrene for de respektive ressortområder, der forpligter sig til en aktiv udflytning af statslige arbejdspladser – så der er noget vilje bag og det ikke bare er endnu en drøftelse, der skal trækkes i langdrag.
Tak for det.
Kan ordføreren bekræfte, at en af forskellene på det forslag, som SF har fremsat, og det beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti fremsætter, er, at beslutningsforslaget fra SF rummer en lang række andre områder end lige konkret udflytning af statslige arbejdspladser, men også bl.a. udflytning af statslige arbejdspladser.
Men B 17 rummer en lang række andre områder også, og derfor er det jo ikke konkret det alene, som man har sagt nej til, når man nu har sagt nej til at støtte SF's forslag. Dernæst vil jeg gerne, i modsætning til ministeren, have ordføreren til at svare på, om han kan sige: Ja, i regeringen vil vi en aktiv udflytning af statslige arbejdspladser.
Det er vores intention i det mindste at udflytte flere statslige arbejdspladser fra hovedstaden og ud i landet.
Kan ordføreren sige det, når nu ministeren ikke kan sige det?
Lars Dohn (EL), 2015-05-06:
Den beretning, vi har vedtaget i forbindelse med SF's beslutningsforslag, indebærer jo, at der nu frem til den 15. september skal fremlægges en række forslag, som skal forhandles – det står endda i beretningen – og indgå i finanslovsforhandlingerne.
Hvordan vil en eventuel Venstre-Konservative-regering kunne matche sådan nogle forslag med en nulvækst, som vil indebære, at både kommuner, regioner og stat skal af med folk.
Hvordan pokker vil man kunne gennemføre og realisere de forslag, som nu kommer på banen her til frem den 15. september?
Anne Baastrup (SF), 2015-05-06:
Nu har jeg ikke deltaget i forhistorien, men jeg kan forstå på den beskrivelse, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt gav mig, om forhistorien, at der rent faktisk blev lavet en beretning på baggrund af SF's beslutningsforslag.
Der kom forhandlinger ovre hos ministeren, og af en eller anden grund forlod Venstre de forhandlinger.
Så vil jeg spørge: Hvad er forskellen på det, man kan forvente kommer her til september, og det, at der bliver nedsat et udvalg, en arbejdsgruppe, med henblik på eventuelt at finde ud af, hvilke statslige arbejdspladser der skal flyttes ud?
Hvad mere konkret er der i det i forhold til det, at vi den 15. september kan se, hvad det er, ministeren kommer med, og så derefter kan handle?
Carsten Hansen (S), 2015-05-06:
Det er jo altid en fornøjelse, at vi kan høre, hvor folk er valgt henne, hr. Mike Legarth.
Jeg kan høre, at der er mange forskellige forslag i spil, om man nu er fra Aalborg eller fra Esbjerg.
Når det så er sagt, vil jeg bare sige, at vi jo er i fuld gang.
Det har vi gjort sammen med en række partier, forskellige partier hen over midten.
I gamle dage var det jo kun med Dansk Folkeparti, vi kunne have gjort de her ting, og der tømte man landdistrikterne for offentligt ansatte.
Det er jeg enig i.
Og så kan det med at skabe nye statslige arbejdspladser være en del af det.
Det kigger vi på.
Der er nedsat et udvalg, der barsler den 5. september.
Thomas Danielsen (V), 2015-05-06:
Tak for det.
Men årsagen til, at vi har gjort det, er jo alene, at regeringen har nølet.
Landdistriktsministeren har jo ikke haft nogen holdning til, om vi vil en aktiv udflytning af statslige arbejdspladser.
Derfor er der en masse partier i Folketinget, der er trukket i arbejdstøjet for at få belyst, hvordan vi kan gøre det bedst muligt, analysere på de tidligere erfaringer fra England osv.
Men vi mangler jo, at vi har en landdistriktsminister, der går foran og siger: Vi vil en aktiv udflytning af statslige arbejdspladser.
Kan vi ikke få en landdistriktsminister, der giver udtryk for det – kommer med en klar melding, en klar udtalelse: Vi vil i regeringen en aktiv udflytning af statslige arbejdspladser, for vi kan godt se, at det er helt skævt, at næsten 50 pct. af de statslige arbejdspladser ligger i Region Hovedstaden?
Carsten Hansen (S), 2015-05-06:
Og så tror jeg, at hr. Thomas Danielsen er i den situation, at han glemmer, at boligjobordningen faktisk blev finansieret – det vedtog hans parti sammen med Dansk Folkeparti – med nedskæringer i den statslige sektor.
De arbejdspladser, vi skulle skære ned på, skar vi faktisk ned på i hovedstaden; 85 pct. af dem blev skåret ned her.
Men jeg har jo selv lagt 20 arbejdspladser ud – det forbigår hr. Thomas Danielsen fuldstændig i tavshed – til Nykøbing Falster.
Og vi vil gerne se på det og gøre det sammen med et flertal i udvalget.
Vi har faktisk nedsat et udvalg, der kigger på det.
Nu kommer der et andet forslag om et udvalg.
Vi har ligesom et, der kigger på en samlet plan.
Hvorfor nedsætte to udvalg, når nu vi har et, der ser på det i forvejen?
Thomas Danielsen (V), 2015-05-06:
Stor ros til landdistriktsministeren, fordi man har flyttet 20 arbejdspladser til Lolland-Falster.
Det glæder vi os over, det er den rigtige retning.
Men der er ikke stor ros for, at når man laver en ministerrokade, flytter man bare lige med et skuldertræk dele af Kystdirektoratet til København uden at foretage analyser af alle de ting, som landdistriktsministeren ellers i sin tale står og plæderer for at det er vigtigt at få belyst.
Det var endda enormt velfungerende.
Der er også SKAT, hvor man har betalt husleje 20 år ud i fremtiden.
SKAT, som vi ellers havde stor succes med at udflytte i VK-regeringens tid, hvor de effektiviserede med op mod 70 pct., insisterer man på – til trods for at huslejen for lokalerne er betalt – at centralisere.
Det er bare derfor, jeg efterlyser en vilje hos en landdistriktsminister, som bør stå i spidsen for det her område, til at sige: Vi har igangsat et analysearbejde, men bare rolig, intentionen bag det er, at vi skal have en aktiv udflytning af statslige arbejdspladser.
Jeg kan ikke forstå, det er så svære ord at få over læberne for landdistriktsministeren.
Carsten Hansen (S), 2015-05-06:
Det er jo skægt, at hr. Thomas Danielsen fuldstændig underkender virkningen af domstolsreformen, politireformen, centraliseringen på sygehusene og en kommunalreform, der tømte en by som Faaborg.
En kommune med 17.000 indbyggere er der faktisk ikke flere kommunale arbejdspladser tilbage i.
Det hele er flyttet til Ringe.
Der er intet politi, der er ingen domstol.
Det er hr. Lars Løkke Rasmussens og Venstres reformer, vi forsøger at rette op på her.
Vi er ved at skabe vækst i hele Danmark, og vi har også sagt, at statslige arbejdspladser skal indgå i det.
Men ligefrem at beskylde os for, at det er vores skyld – efter 10 år med borgerligt styre, der virkelig flyttede arbejdspladser væk fra kommunerne ude i landdistrikterne, det er næsten for galt, vil jeg sige til hr. Thomas Danielsen.
Troels Ravn (S), 2015-05-06:
Altså, vi, der bor i landdistrikterne, kan se noget andet.
Og sporene fra en kommunalreform, fra en retsreform og fra en politireform skræmmer: tomme bygninger, der står derude, arbejdspladser, der er flyttet.
Jeg vil bare spørge ordføreren, om ikke ordføreren kan nikke genkendende til, at man ude i landdistrikterne bløder voldsomt, som følge af at VK-regeringen igennem sit 10-årsregime altså faktisk med de her reformer, som jeg omtaler, stod for en centralisering, som vi vel næppe har set sidestykke til i Danmark.
Thomas Danielsen (V), 2015-05-06:
Jeg kan forstå på ordføreren, at man taler om egne erfaringer fra os, der bor ude i landdistrikterne.
Jeg bor også ude i landdistrikterne, men vil alligevel undlade at tale om egne erfaringer, men bare nøjes med at forholde mig til fakta.
De statslige arbejdspladser, vi har flyttet ud – SKAT, Sikkerhedsstyrelsen, miljøcentrene, den digitale tinglysning osv. – har skabt enormt positiv vækst og udvikling også for følgeerhvervene og i det private erhvervsliv, som har nemmere ved at rekruttere arbejdskraft.
Hvis vi tager flytningen af SKAT til Ringkøbing f.eks. helt konkret, tror jeg ikke, man føler, at det er en belastning, at man har fået et skattegrundlag, der er steget med 24 mio. kr., alene fordi vi har flyttet SKAT til Ringkøbing.
Men det er jo ikke noget, man er ked af i Hobro.
Tværtimod arrangerede man jo busture; man nød den store tilflytning af familier, der kom.
Så spiller ordføreren plat og uvidende i forhold til domstolsreformen og kommunalreformen osv., men det er jo netop det, vi pointerer: Vi har ikke noget imod stordrift i Venstre, man skal bare gøre det decentralt.
Man skal ikke have en politik om, at alt skal flyttes til København.
Men lige nøjagtig i forhold til de her områder er der jo ikke noget til hinder for, at den regering, der nu snart har siddet i 4 år, hvis den er så utilfreds med de reformer, vi har lavet, ruller nogle af dem tilbage.
Man behøver ikke at tage kommunalreformen og sige: Uh, det er alt for stort, det kan vi ikke magte.
Men man kunne jo godt sige: Vi vil have flere decentrale retsenheder.
Troels Ravn (S), 2015-05-06:
Jamen det er jo glimrende at se en meget aktiv og ivrig ordfører, men altså, lad nu være med at stå og skamrose.
Stå nu ved det ansvar.
Man taler om på den ene side at flytte nogle statslige arbejdspladser ud, og når man så kigger tilbage på historien, har man på den anden side centraliseret helt uden sidestykke, hvor man ude i landdistrikterne bløder den dag i dag.
Lad os så vende blikket mod det, der kan komme, hvis Venstre får magt, som man har agt, i forhold til at indføre nulvækst.
For så vil man jo igen fortsætte den linje med en centralisering og en, kan man sige, nedlæggelse af arbejdspladser.
Det vil betyde, at omkring 15.000-20.000 arbejdspladser vil forsvinde.
Her taler vi altså også om statsarbejdspladser, men vi taler også om offentlige arbejdspladser.
15.000 pædagoger, lærere, SOSU-assistenter og andre kommunalt ansatte vil frem mod 2020 miste deres job.
Som jeg i min ordførertale redegjorde for, har vi jo undervejs i perioden her i de tilfælde, hvor det har givet god mening, udflyttet statslige arbejdspladser, ikke så få endda, og vi siger jo helt tydeligt og klart, at vi gerne vil have flere statslige arbejdspladser i vores landdistrikter og i provinsen.
Derfor er der også igangsat en samlet udredning af byområdernes udfordringer, som netop skal se på mulighederne for, at den her udflytning kan ske.
Jeg må sige til Venstres ordfører tydeligt og klart, at den udredning her altså ligger færdig lige om et øjeblik, i september, og det er – som altid – en godt og grundigt gennemarbejdet udredning fra regeringen, der vil ligge til grund for at træffe de næste beslutninger.
Mike Legarth (KF), 2015-05-06:
Jeg synes jo, det er påfaldende, at når vi går ordføreren lidt på klingen, så får vi at vide, at hvis det er økonomisk forsvarligt, og hvis det er fagligt anbefalelsesværdigt, så vil man flytte statslige arbejdspladser ud.
Det er jo sådan en typisk rund formulering, som ikke er særlig konkret, og jeg appellerer til, at der mere håndfast bliver meldt ud, hvad det er, man står for, og hvad det er, man vil blive bedømt for ved det valg, der kommer.
Ordføreren har jo selv fortalt om historien, og ordføreren syntes, at sporene skræmte, med hensyn til hvad tidligere regeringer har gjort.
Men nu har den her regering jo da haft 4 år, og hvorfor har den så ikke lavet om på det?
Så jeg vil bare gerne have en konkret tilkendegivelse: Ja, Socialdemokratiet og regeringen vil udflytte statslige arbejdspladser, så vi kan få en bedre fordeling af samfundets ressourcer i det her land, sådan at vi imødekommer de udfordringer, der er for yderområderne, hvor befolkningen vandrer fra land til by.
Thomas Danielsen (V), 2015-05-06:
Tak for det.
Okay, det første spørgsmål kunne ordføreren ikke svare på.
Jeg kan så forstå, at man har brug for nu at have en arbejdsgruppe til at fortælle, hvad man kan mene om det her med udflytning af statslige arbejdspladser.
Måske er det lidt det samme, man oplever med Dagpengekommissionen, hvor man også ligesom skal skubbe det til efter valget, så i virkeligheden fortæller man noget i en 1. maj-tale, hvor man egentlig ikke siger mere, end hvad Lars Løkke Rasmussen mener på dagpengeområdet.
Og her skal vi så også have en undskyldning for, at man skal udskyde, hvad man skal forklare vælgerne på det her område, til efter et valg.
Kan det passe, at den socialdemokratisk ledede regering ikke har en klar holdning til, om man vil en udflytning af statslige arbejdspladser, og hvordan det skal gøres?
Er det virkelig en ny ekspertgruppe og tænketank, der skal komme og vurdere, hvad man skal mene i regeringen – sjovt nok efter et valg?
Mike Legarth (KF), 2015-05-06:
Hvis man er så enig, kan jeg ikke forstå, hvorfor det er så svært at give et konkret tilsagn.
Men jeg vil så lige anholde det, ordføreren siger, om, at regeringen har skabt, jeg tror, det var 150.000 arbejdspladser, man kom til at sige.
Sandheden er jo, at det, da regeringen overtog, var på bagkanten af en finanskrise, som fuldstændig havde forandret beskæftigelsesvilkårene, ikke bare i Danmark, men verden over.
Men lad den diskussion ligge til en anden god gang, for nu er vi i gang med at forholde os til yderområder kontra byområder og centralisering og udflytningen af statslige arbejdspladser.
Et eksempel kunne være at flytte Energistyrelsen til Esbjerg.
Troels Ravn (S), 2015-05-06:
Ja, vi kommer vidt omkring, men lad mig lige være præcis og sige, at der er skabt imellem 46.000 og 50.000 nye arbejdspladser – jeg tror også, det var det, jeg sagde.
Det er ikke kun regeringens fortjeneste, der er mange, der har en aktie i det, eksempelvis også vores virksomheder og de mennesker derude, der som ledige kæmper for at komme tilbage på arbejdsmarkedet, og for hvem det er lykkedes, og det er rigtig godt.
Med hensyn til grænsehandelen: Vi har faktisk sat afgifter ned, hvilket også har gjort, at vi har taget et skridt i forhold til at imødegå grænsehandel
, og lad os så lige slutte rundturen her med det, vi egentlig snakker om, nemlig vores statslige arbejdspladser.
Ordføreren for De Konservative må medgive, at jeg har oplistet op til flere konkrete eksempler på, at vi har flyttet noget ud.
Og summen af alt det her i dag er, at vi fortsat vil gøre det, i den udstrækning det er fagligt og økonomisk forsvarligt og at vi får en udredning, som vi afventer.
Lars Dohn (EL), 2015-05-06:
Vil ordføreren bekræfte, at der i forlængelse af B 17 blev vedtaget en beretning af regeringen plus SF og Enhedslisten, om, at der inden den 15. september 2015 skal forelægges forslag om udflytning af statslige arbejdspladser, en beretning, som de borgerlige partier ikke ville medvirke i?
Troels Ravn (S), 2015-05-06:
Det er meget enkelt: Det er fuldstændig korrekt.
Lotte Rod (RV), 2015-05-06:
Tak for det.
Da den radikale landdistriktsordfører, Helle Løvgreen Mølvig, ikke kunne være her, har jeg lovet at læse hendes tale op.
Beslutningsforslaget her går ud på at pålægge regeringen at nedsætte en arbejdsgruppe, der skal udarbejde en plan for udflytning af statslige arbejdspladser til landets yder- og landkommuner.
Derudover lægger forslaget op til, at arbejdsgruppen kommer med bud på, hvilke arbejdspladser og uddannelsesinstitutioner der med fordel kan placeres i provinsen.
Et lignende forslag har været fremsat tidligere i folketingssamlingen 2012-13, og dengang blev det stemt ned.
Vi har haft flere debatter i Folketinget om de problemer, der er i yder- og landdistriktskommunerne, og vi anerkender, at vi kan gøre en forskel med den politik, som vi fører.
Der findes allerede en meget lang liste af initiativer, der har til formål at skabe bedre vilkår for landdistrikterne, som regeringen har gennemført.
Men når Radikale Venstre ønsker, at der tages flere initiativer til at imødegå de problemer, der opstår i kølvandet på den demografiske udvikling på landet, synes vi, at det skal ske på et oplyst grundlag og i en helhedsstrategi.
Arbejdsgruppen kommer med sine anbefalinger i september, og af den grund ser vi ikke noget behov for at nedsætte endnu en arbejdsgruppe til at kigge separat på udflytning af statslige arbejdspladser.
I Regional- og landdistriktspolitisk redegørelse 2015, som vi skal diskutere her lige om lidt, hedder det under afsnittet om statslige arbejdspladser, at »placeringen af statslige arbejdspladser må ske under balanceret hensyn.
Udover hensynet til konkrete områders beskæftigelse og økonomi gælder eksempelvis hensyn til mulighederne for at skaffe kvalificeret arbejdskraft, adgang til de daglige samarbejdspartnere samt økonomiske hensyn.
Endelig gælder et underliggende hensyn om at opnå den størst mulige effektivitet i løsningen af de offentlige opgaver.«
I Radikale Venstre er vi ikke imod udflytning af statslige arbejdspladser.
Tværtimod har vi været med til at træffe beslutninger om udflytning af flere arbejdspladser.
Men vi vil også gerne sige, at vi lægger vægt på, at det ikke bare sker i blinde.
Vi vil gerne være med til at overveje det, når der er tale om oprettelse af nye institutioner eller fremtidig reorganisering, eller hvis opgaver på tværs af staten lægges sammen, men det skal ske ud fra en overordnet samlet strategi der, hvor det giver mening menneskeligt, økonomisk og praktisk.
Derfor kan vi ikke støtte det her forslag.
Mike Legarth (KF), 2015-05-06:
Tak, hr. formand.
Jeg vil sige til den radikale ordfører, at jeg jo kan høre, at det bliver vanskeligt at få Det Radikale Venstre med på den her dagsorden.
Og det er da i det mindste godt, at man ikke vil stemme imod det, men jeg havde håbet på en mere offensiv, en mere positiv tilkendegivelse i forhold til den her problemstilling.
Og jeg hører også mellem linjerne, at ordføreren på vegne af partiet – må jeg gå ud fra – er blevet pålagt at sige, at der er mange præmisser, der skal være opfyldt, for at man kan nå hen til at træffe en så drastisk beslutning, som Det Radikale Venstre åbenbart mener det vil være at udflytte statslige arbejdspladser, nemlig at det med arbejdskraften og kompetencerne og balancen og alverdens hensyn skal være opfyldt, inden man kan nå derhen.
Og det er jeg skuffet over.
Jeg synes jo, det må være nemt at sige: Ja, selvfølgelig skal ressourcerne fordeles og dermed også de statslige arbejdspladser, og hver eneste gang, der åbnes en mulighed, bør vi udflytte.
Er ordføreren ikke enig i det?
Lotte Rod (RV), 2015-05-06:
Jeg vil da i hvert fald gerne præcisere, at når jeg siger, at vi ikke er imod at udflytte statslige arbejdspladser, er det jo som et svar på, om vi nu stemmer det her ned.
Og det er, fordi vi har en holdning til, at det ikke bare skal ske ud fra, hvor ordførerne lige tilfældigvis er valgt, så de dermed kan forsøge at hive statslige arbejdspladser til sig, men at det skal ske ud fra en samlet vurdering.
Og det er jo også derfor, jeg ikke vil stå her og sige, præcis hvad det er for nogle arbejdspladser, der skal udflytte, men vi vil afvente det arbejde, som ministeriet faktisk er i gang med, og som jeg mener vi alle sammen burde tage alvorligt.
Mike Legarth (KF), 2015-05-06:
Jamen forskellen på Det Radikale Venstre og Det Konservative Folkeparti i den her sag er, at vi mener, det her handler om politisk lederskab, og at det handler om politisk vilje.
Og hvis vi siger, at vi vil fordele samfundsressourcerne mere fair, fordele dem ensartet over hele landet, så skal der træffes en politisk beslutning om at flytte arbejdspladserne ud, og så er økonomien og kompetencerne sekundært.
Jeg er ikke i tvivl om, at man sagtens kan trække den arbejdskraft med de kompetencer, der skal til, ud i provinsen til at bestride de her job.
Og jeg mener også, at det danske samfund må være klar til at betale en pris for det.
Det her handler om fairness, og det handler om at imødekomme yderområderne i forhold til de udfordringer, de har.
Og det håber jeg at Det Radikale Venstre er enig i.
Lotte Rod (RV), 2015-05-06:
Vi går i hvert fald ind i det med åbent sind og afventer det arbejde, der lige nu er i gang i ministeriet.
For jeg synes, det fortjener, at der bliver kigget grundigt på det, og at vi tager en saglig debat på den baggrund.
Troels Ravn (S), 2015-05-06:
Jeg bliver nødt til at sige til De Konservatives ordfører, at vi altså i vores tid her, godt og vel 3 ½ år, har skabt 46.000 til 50.000 nye arbejdspladser – hver dag, en ledig får et job, er en god dag – i modsætning til det, vi overtog, hvor der i de sidste år under Lars Løkke Rasmussen forsvandt arbejdspladser i meget stort tal, flere end 100.000.
Når vi i dag taler statslige arbejdspladser og udflytning af statslige arbejdspladser, har jeg nævnt op til flere eksempler, bl.a. også Udbetaling Danmarks 1.000 statslige arbejdspladser, vi har flyttet ud til regionale centre, og jeg siger højt og tydeligt, at det her er et emne, der optager os meget; landdistrikterne er et emne, der optager os meget.
Jamen vi har jo med vores handlinger vist, hvordan det kan gøres, og med ord har vi præciseret, hvad det er, vi vil.
I modsætning til, da VK-regeringen igennem 10 år stod for en uhørt centralisering i Danmark igennem reformer, som den dag i dag ude i landdistrikterne har resulteret i, at bygninger står tomme, at det bløder derude, så er vi nu ved at vende udviklingen.
Vi har flyttet statslige arbejdspladser ud, vi vil flytte statslige arbejdspladser ud i det omfang, det giver mening økonomisk og fagligt.