runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2015-04-24:
Tak for det.
Ja, det er jo en meget interessant debat, vi har i dag.
Først og fremmest tak til forslagsstillerne, Enhedslisten, for at rejse den her vigtige debat, som bl.a. handler om politikernes pensionsalder, hvor ønsket fra forslagsstillerne er, at politikernes pensionsalder følger resten af befolkningens.
Dette har vi også tidligere foreslået i Dansk Folkeparti, og det bakker vi jo selvfølgelig fuldstændig op om.
Vi er godt klar over, at Folketinget hverken kan eller skal indrettes som en almindelig arbejdsplads, for det er det ikke, og det bliver det heller ikke, men vilkårene skal være gennemsigtige og så fornuftige, at borgerne i øvrigt kan acceptere dem.
I Dansk Folkeparti finder vi det rimeligt, at politikernes pensionsalder også følger resten af befolkningens.
Det vil være også godt, hvis man som minister først kan få ministerpension efter minimum 2 år på posten.
Med de nuværende regler kan man jo som minister, hvis man sidder et enkelt år, koste skatteyderne i omegnen af 4,7 mio. kr. i vederlag, eftervederlag og livslang pension, med pensionen udregnet efter middellevealder.
Dansk Folkeparti finder det rimeligt, at man som minimum skal have været minister i 2 år for at opnå retten til ministerpension.
I de her beslutningsforslag bliver det foreslået, at regeringen i samarbejde med Præsidiet fremsætter et lovforslag om, at der bliver lavet et loft over ministerpensioner og folketingspolitikernes pensioner.
I Dansk Folkeparti vil vi gerne se på, hvordan man får justeret området, og vi er positivt indstillet over for forslagene.
Som tidligere nævnt har vi jo set skiftende ministerrokader, og vi har også tidligere behandlet forslag i salen om det her.
Der var f.eks. en tidligere skatteminister, som havde siddet 53 dage på posten og så ikke længere var skatteminister, men pludselig kunne få et eftervederlag i 18 måneder svarende til 1,7 mio. kr.
Jeg tror, det er de færreste, der vil kunne se rimeligheden i det regnestykke.
Den nuværende regering har sammen med et flertal i Folketinget gennemført en række reformer, heriblandt skattereformen, som forringede de økonomiske vilkår for nogle af dem, der har mindst i samfundet, heriblandt dem på overførselsindkomst.
Men regeringen og flere andre partier har så nedsat Vederlagskommissionen.
Det interessante er så, at inden kommissionen overhovedet har fremlagt sit arbejde, har et flertal i Folketinget givet hinanden hånden på at følge kommissionens anbefalinger.
Det er i sig selv interessant, og det er også mærkværdigt, da jeg ikke har oplevet det før, at man uanset hvad følger en kommissions anbefalinger, uden at have en debat om det.
Det undrer mig også, at man ved nedsættelsen af kommissionen ikke har sammensat den, så den, kan man sige, repræsenterer en bredere del af befolkningen.
Men vi ser i hvert fald frem til udvalgsbehandlingen og er positivt indstillet over for disse beslutningsforslag.
Karen J. Klint (S), 2015-04-24:
Jeg kommer gerne med mine holdninger på vælgermøder, man hvis jeg skal svare så konkret, som hr. Finn Sørensen efterlyser her i dag, så ville dem, der bliver valgt efter mig, blive hæftet op på mine udtalelser her i Folketingssalen, og det ønsker jeg ikke.
Jeg ønsker også, at en ny og forhåbentlig meget større socialdemokratisk gruppe får en fordomsfri drøftelse af, hvordan tingene skal lande, når de til sin tid skal lande.
Så hvad privatpersonen Karen J. Klint har af holdning, tager jeg med mine vælgere hjemme i min kreds.
Finn Sørensen (EL), 2015-04-24:
Skal det så forstås sådan her: Næh, der er jo ytringsfrihed, der er ikke ytringspligt?
Det gælder også folketingsmedlemmer.
Men skal det forstås på den måde?
Jeg kunne forestille mig, at vælgerne var lidt interesseret i at høre, hvad fru Karen J. Klints holdninger er f.eks. til de konkrete forslag, vi fremsætter her.
Så synes jeg bare, at jeg vil stille spørgsmålet: Hvad laver fru Karen J. Klint så i Folketinget, hvis man ikke kan forklare, hvad ens holdninger er til noget så simpelt, som hvad politikeres vederlag og ministres pensioner skal være?
Karen J. Klint (S), 2015-04-24:
Ja, det har jeg, men jeg ved ikke, om jeg er forpligtet til at offentliggøre den her i dag.
Men jeg kan så sige, at jeg i hvert fald genopstiller, fordi jeg synes, at selv om jeg har den alder, jeg har, kan jeg stadig væk bidrage til nogle demokratiske processer herinde, også uden at hæve min folkepension.
Finn Sørensen (EL), 2015-04-24:
På baggrund af de svar, jeg har fået indtil nu, vil jeg gerne spørge fru Karen J. Klint: Har fru Karen J. Klint en holdning til, hvad der er rimeligt i forhold til politikeres og ministres vederlag og pensioner?
Har fru Karen J. Klint en holdning til det?
Karen J. Klint (S), 2015-04-24:
Jeg ved ikke, om det er at udtrykke en politisk holdning at tale om vederlagets størrelse og om pensionens størrelse herinde.
Vi har i hvert fald tidligere været klandret for, at vi tog det som en politisk drøftelse her i salen.
Der blev der netop sagt, at det ikke er noget, som vi selv skal klare, men at vi skal lade andre gøre det.
Når vi så lader andre gøre det, bliver vi også klandret for det.
Jeg synes ikke, at vi skal have frynsegoder, der er ude af balance med det øvrige samfund.
Jeg synes personligt, at vi skal have et Folketing, der er sammensat, så vi repræsenterer bredden i befolkningen.
Det er både med hensyn til alder, uddannelse, interesser, politisk farve og på mange andre områder.
Derfor har jeg stor tillid til, at Vederlagskommissionen netop kan foretage denne analyse frigjort fra politisk fnidder.
Christian Juhl (EL), 2015-04-24:
Det er jo netop, fordi vi har læst beslutningsforslag B 96, at vi synes, det er atypisk, at man parkerer sin politikformulering i en kommission, hvor der sidder nogle klogeåger.
Det er jo ikke en normal måde at lave politik på.
Jeg mener, det er jo holdninger, det er jo politiske standpunkter, der skal til for at tage den beslutning.
Karen J. Klint (S), 2015-04-24:
Hvis jeg skal følge spørgerens linje, er det jo heller ikke nødvendigt at komme med de her beslutningsforslag og stille de spørgsmål, som der bliver stillet, for så har man jo kunnet læse indenad og se, hvad det egentlig er for politisk aftale, der ligger bag ved beslutningsforslag nr. B 96.
Jeg tror, at vi får en debat om det, som Vederlagskommissionen kommer med, men lad dem nu arbejde, så vi kan se produktet.
Christian Juhl (EL), 2015-04-24:
Tak for ordførerens tale.
Jeg vil sige det samme, nemlig at det er helt okay, hvis det er sådan, at ordføreren ikke vil svare på det eller ikke kan svare på det.
Men når man sætter en kommission til at tage stilling til noget, og når man siger, at det vil man i øvrigt stemme for, er det så ikke det samme som at kravle i flyverskjul og ligesom at sige, at kommissionen tager stilling for en?
Så er det jo ikke engang nødvendigt, at socialdemokraterne i deres folketingsgruppe tager stilling til, hvad de mener om det, for de har sagt, at det må kommissionen godt bestemme.
Karen J. Klint (S), 2015-04-24:
Mit parti har ikke taget nogen principiel stillingtagen til, om vi skal have nogle prioriteringsråd eller andre råd, som man har i nogle lande, for vi synes faktisk, det er vigtigt, at vi kan drøfte politik og politiske holdninger.
Vi har ikke i partiet taget en fast beslutning om, hvordan vi lander pensionsordninger, hvordan vi lander vederlagsordninger, hvordan vi lander eftervederlag, men vi har de sidste år, hvor jeg så selv har været ordfører, også været med til at begrænse nogle af de goder, der var, fordi vi netop sagde, at tiden var løbet fra de gamle ordninger.
Det, vi skal tale om nu, er jo ikke de gamle ordninger, det er de fremtidige ordninger, og det er derfor, det er lidt vigtigt at få set på, hvad der skal være de fremtidige ordninger.
Vi kan ikke gøre op med ordningerne med tilbagevirkende kraft, men vi har to-tre gange bare i den tid, jeg har været herinde, været med til at ændre på det.
Pernille Skipper (EL), 2015-04-24:
Så Socialdemokraterne har en holdning, men Socialdemokraterne har ikke en holdning alligevel.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om det ikke i hvert fald kan opfattes en smule som ansvarsfraskrivelse, at man gør noget så usædvanligt som ikke bare at nedsætte en kommission til at afdække et område og komme med nogle forslag, men også at love, at man vil stemme for det, kommissionen kommer med.
Er det noget, vi vil se fremover fra Socialdemokraternes side, altså at man simpelt hen holder op med at have en politisk holdning og parkerer den hos en kommission, i øvrigt bestående af primært politiske venner, hvis vi kan sige det på den måde?
Karen J. Klint (S), 2015-04-24:
Jeg har ikke fantasi til at forestille mig, at en vederlagskommission vil ændre det væsentligt og slet ikke i den retning, som fru Pernille Skipper antyder.
For der er netop nedsat en kommission, for at man skal få mere almindelige vilkår, og derfor tror jeg, at kommissionen kommer med noget andet.
Det er også derfor, vi siger, at vi ikke vil blande os, at vi ikke vil holdningspåvirke kommissionen ud over det kommissorium, der er godkendt her i Folketinget, og som de så arbejder efter.
Jeg synes, det er lidt utidig indblanding, hvis vi kommer med nogle fastlåste meninger eller for mange holdningstilkendegivelser i den proces og på det tidspunkt, vi har lige nu.
Lone Loklindt (RV), 2015-04-24:
Når vi nu har forhøjet pensionsalderen for resten af befolkningen – den er jo blevet forhøjet, fordi vi alle sammen i hvert fald i gennemsnit lever længere – så mener vi, at det også er rimeligt, at det samme sker med folketingspensionsalderen.
Der er forskellige pensionsaldre i forskellige aldersgrupper.
Der er allerede nu nogle, der er ved at blive indfaset, og vi ved, at dem, der er yngre end os, vil komme til at arbejde endnu længere.
Men princippet om, at de skal følge den samme tendens, er det, vi ønsker at signalere.
Vi har fra Radikale Venstres side foreslået – nu er det jo også snart valg – at en af de løsninger, der er, på, hvordan vi skal sikre økonomien i Danmark, kunne være at fremskynde den beslutning om, at man senere skal op på 68 år som pensionsalder.
Hvis vi fremskynder den, bliver der et råderum tidligere, og derfor er det selvfølgelig også hensigten, at det samme ville skulle være tilfældet for folketingspolitikere.
Nu skal jeg ikke udlægge teksten om, præcis hvordan den proces skal foregå.
Men hvad er principperne?
Principperne er for Radikale Venstre, at vi ikke ønsker, at vi som folketingsmedlemmer selv skal bestemme løn og fastsætte tidspunkt for pensioner.
Det har vi parkeret i en kommission, og den har vi så sagt at vi vil lytte til og at vi vil følge.
Så må vi jo naturligvis til den tid se, hvordan den endelige proces skal foregå.
Jeg kan da ikke forestille mig, at man ikke kan stille ændringsforslag i Folketinget, men der er jo altid et flertal, der skal vedtage ting her.
Christian Juhl (EL), 2015-04-24:
Normalt er det sådan, at når vi vedtager noget, kan der i den almindelige demokratiske proces stilles ændringsforslag.
Nu skal vi altså have et system, hvor en kommission kommer med en færdig pakke, og så hedder det: Tag den, eller lad være.
Er det ikke et brud med almindelige demokratiske principper, når vi skal vedtage noget i Folketinget, at vælge den her form?
Lone Loklindt (RV), 2015-04-24:
Hvorvidt regler kommer til at gælde med tilbagevirkende kraft, er jo også op til kommissionen at kigge på.
Det ville være et nybrud, at reglerne skulle gælde med tilbagevirkende kraft.
Vi har jo ændret ting, som gælder fremadrettet fra de år, man er valgt, så det, vi mener, er, at hvad angår Morten Østergaard – han er jo nuværende medlem af Folketinget – skal de regler, der kommer til at gælde fremadrettet, også gælde ham.
Pernille Skipper (EL), 2015-04-24:
Det er nemlig interessant.
Det synes jeg er et rigtig, rigtig vigtigt løfte, vi her har fået fra Radikale Venstre.
For sidste gang man ændrede på pensionsvilkårene og lønvilkårene for folketingsmedlemmer, blev det nemlig sagt meget tydeligt og imod Enhedslistens ønske, at man ikke ville ændre på vilkårene for de medlemmer, der var valgt ind før 2007.
Det er bl.a. derfor, at hr. Morten Østergaard, formand for Radikale Venstre, har nogle pensionsvilkår, der betyder, at han kan gå fra allerede som 60-årig.
Men nu kan jeg så forstå, at Radikale Venstre fra Folketingets talerstol har lovet over for den befolkning, som føler sig urimeligt behandlet, at når de nye regler kommer – det bliver forhåbentlig en forhøjet pensionsalder også for folketingsmedlemmer – så skal det også gælde for alle dem, der er valgt ind før 2007, inklusive hr. Morten Østergaard selv.
Lone Loklindt (RV), 2015-04-24:
Den radikale holdning er, at politikernes pensionsvilkår skal gøres mere tidssvarende, og det gælder også for nuværende medlemmer af Folketinget, inklusive naturligvis Morten Østergaard.
Pernille Skipper (EL), 2015-04-24:
Når man forhøjer pensionsalderen for befolkningen, er det rimeligt at gøre det samme for politikerne – helt enig.
Og det er rigtig fint.
Jeg har faktisk også hørt, at Radikale har sagt det flere gange her det sidste stykke tid, fordi der er nogle, der måske har fundet det en lille smule hyklerisk, at formanden for Radikale Venstre, Morten Østergaard, har været ude at sige, at man skulle hæve pensionsalderen for ganske almindelige mennesker, når han selv kan gå på pension som 60-årig.
Lone Loklindt (RV), 2015-04-24:
Naturligvis har vi en holdning i Radikale Venstre.
Det er jo også den, vi har givet til kende.
Hvis alle andre menneskers pensionsalder skal stige, skal politikernes også.
Vi har også i årevis sagt, at vi ønsker, at folketingspensionen skal ligestilles med sammenlignelige arbejdsmarkedspensioner, for det er jo et helt særligt arbejdsmarked, kan man sige, vi har herinde.
Der er ikke en arbejdsgiver og en arbejdstager, der ligesom kan forhandle om lønnen, og det er derfor, en Vederlagskommission er blevet bedt om at kigge på det.
Selvfølgelig skal vi så i den sidste ende blive enige om, hvordan vi vil stemme, men vi har bare tilkendegivet, at her bliver det ikke sådan noget med, at vi kan lide punkt 1, 3 og 5, og så bestemmer vi selv noget helt andet med hensyn til de andre punkter.
Det må være en samlet pakke, vi stemmer om til sin tid.
Finn Sørensen (EL), 2015-04-24:
Så fik jeg så i hvert fald opklaret, at ordføreren ikke er enig i Enhedslistens forslag.
Så meget holdning kunne vi da få klemt ud af det – forstod jeg på det, hvis det er rigtigt forstået.
For nu har man jo bedt kommissionen om at lave det her, og uanset hvad kommissionen kommer med, stemmer man for det.
Så spørger jeg bare: Hvad er så vores rolle som politikere, når vi kan opfinde et system, hvor vi ikke behøver at have nogen holdning til det, vi skal stemme om?
Lone Loklindt (RV), 2015-04-24:
Meningen med den sætning var, at nu er der en uafhængig kommission, der fremlægger nogle anbefalinger.
For ikke at gøre det til genstand for de helt store forhandlinger og studehandler er det så i den her helt specielle situation besluttet at følge kommissionens anbefalinger.
Men tilbage til, om man skal have pensionen udbetalt, når man bliver folkepensionist, eller når man når efterlønsalderen.
Det må jo gælde for politikere som for andre, at der er en pensionsudbetalingsalder for de pensioner, som hedder arbejdsmarkedspensioner, som er lavere end den egentlige folkepensionsalder.
Også her afventer vi jo den kommissions udredning.
Finn Sørensen (EL), 2015-04-24:
Først vil jeg gerne bede ordføreren om at præcisere helt klart og tydeligt: Er ordføreren enig med Enhedslistens forslag om pensionsalderen, sådan at man først kan få sin ministerpension, når man når folkepensionsalderen?
Eller vil man bevare den nuværende forskel, hvor en minister kan få pension fra vedkommendes efterlønsalder?
Jeg blev lidt usikker på, hvad meningen egentlig var.
Et andet spørgsmål er: Ordføreren siger, at det ikke er noget heldigt princip, at politikerne selv skal bestemme deres løn.
Jamen det kommer vi da til.
Jeg har forstået det sådan, at den der kommission ikke bestemmer; den kommer med en indstilling, og så skal vi stemme om det her i salen.
Det vil sige, at ordføreren jo ikke slipper for at komme til at bestemme over vores løn og ministrenes vederlag og pension.
Så hvad var meningen med den sætning?
Lone Loklindt (RV), 2015-04-24:
Det overordnede princip er, at vi synes, det er uheldigt, hvis vi i den her sal, som det er sket tidligere, skal bestemme vores egen løn.
Derfor har vi fra Det Radikale Venstres side også sendt det kraftige signal, at vi selvfølgelig forventer, at de har lagt mærke til, at vi har vedtaget at hæve pensionsalderen.
Derfor er det jo ikke andet end det, vi forventer bliver resultatet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-04-24:
Jamen det burde bare ikke være et svært spørgsmål at svare på.
Det burde ikke være svært at svare på det spørgsmål.
Jeg kan godt høre, at De Radikale siger, at det synes de da, men når man så ikke er villig til at følge det op med handling, bliver ordene lidt ligegyldige.
Hvis man som befolkning skal tro på det og kunne bruge det, De Radikale siger, til noget, skulle De Radikale jo sige: Nu er der nedsat en kommission, men vi stemmer selvfølgelig kun for det, hvis pensionsalderen bliver den samme.
Hvorfor er det egentlig så svært?
Hvorfor er det, at De Radikale ikke bare kan sige: Vi stemmer kun for det her, hvis pensionsalderen bliver den samme?
Det er sådan meget ligetil.
Lone Loklindt (RV), 2015-04-24:
Nu har vi nedsat en kommission, som består af, tror jeg, kloge mennesker, som også har ører og hører, hvad der foregår i debatten, og i øvrigt følger med i, hvad der sker i samfundet.
Vi mener sådan set, det er ret vigtigt, at de også lytter til, at vi foreslår, at pensionsalderen skal stige, og at vi mener, at folketingspensionen skal ligestilles med sammenlignelige arbejdsmarkedspensioner.
Det er et rigtig godt princip.
Men når vi ikke selv ønsker at tage beslutningen, er det jo, fordi vi synes, at det med, at politikere selv skal bestemme deres egen løn, er et uheldigt princip.
Og det er jo derfor, at vi har bedt en kommission om at komme med en helhedsløsning.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-04-24:
Jeg er jo glad for at høre De Radikale sige, at de synes, at man, hvis man hæver befolkningens pensionsalder, også skal hæve politikernes pensionsalder.
Det kunne så være gjort tidligere, kan man sige.
Det ville have klædt De Radikale, men fred være med det.
Nu ser vi fremad.
Vi skal jo videre, kan jeg forstå.
Og når jeg spørger om det, er det selvfølgelig, fordi det ellers bare er sådan nogle tomme ord, som er ligegyldige.
Altså, vil De Radikale forpligte sig til selvfølgelig kun at stemme for kommissionens anbefalinger, hvis kommissionen siger, at politikernes og befolkningens pensionsalder skal være den samme?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-04-24:
Fru Pernille Skipper kendte åbenbart ikke lønforholdene for folketingsmedlemmer, inden hun fremsatte seks beslutningsforslag, og stillede derfor mig spørgsmålet om, hvad et folketingsmedlem tjener.
Det er noget med, at der betaler man åbenbart noget til partiet, og så får man en mindre løn.
Og er det rigtigt, hvad hr. Jørgen Arbo-Bæhr har oplyst i TV 2/Lorry, nemlig at han og måske andre medlemmer af Enhedslistens folketingsgruppe kun arbejder omkring 40 timer om ugen?
Og er der en sammenhæng mellem den lavere løn og den mindre arbejdsindsats?
Pernille Skipper (EL), 2015-04-24:
Jeg kan starte med at oplyse hr. Simon Emil Ammitzbøll om, at mit spørgsmål til hr. Simon Emil Ammitzbøll var rent retorisk, men jeg fik alligevel ikke noget svar.
Derudover er det korrekt, at Enhedslistens medlemmer betaler en stor del af den løn, der kommer fra Folketinget, i partiskat, og det betyder, som der står i vores vedtægter, at vi får det, der svarer til en gennemsnitlig metalarbejders løn i Københavnsområdet, og oven i det det skattefrie vederlag, som gør det muligt for os at betale for transport og alle mulige andre ting af egen lomme.
Jeg har ikke nogen timeopgørelser fra mine kollegaer i folketingsgruppen.
Jeg ved ikke, om det, man beskæftiger sig med som gruppeformand for Liberal Alliance, er at krydse af, når folk kommer og går, men jeg kan i hvert fald for mit eget vedkommende ikke genkende en arbejdsuge på 40 timer om ugen – det må jeg sige.
Lone Loklindt (RV), 2015-04-24:
Som jeg sagde tidligere, har vi bedt en kommission om at kigge på det samlede, og det er det samlede, der vil afgøre, hvordan de fremtidige aflønninger, derunder også lofter, skal se ud.
Derfor ønsker vi ikke at gå ind og lave en enkelt løsning her i dag.
Derfor vil vi ikke støtte Enhedslistens forslag.
Vi ønsker at se på det hele samlet, så der kan komme et overblik, og så der også kan komme enkelhed i systemet.
Pernille Skipper (EL), 2015-04-24:
Jeg synes ærlig talt, at det er lidt svært at få hoved og hale i, hvad man mener.
På den ene side spiller det, at man kan få dobbelt udbetalinger – både pension og vederlag fra Folketinget – sammen med alle de øvrige forhold, men på den anden side kan man fra radikal side ikke forestille sig et forslag, hvor det ville være rimeligt at bevare det.
På den måde har jeg lidt svært ved at se, hvorfor det spiller sammen med de øvrige dele af løn- og pensionsforholdene for ministrene.
Det må jeg ærligt indrømme.
Så bare en gang til for prins Knud: Betyder det her, at De Radikale vil stemme for det forslag, hvis kommissionens forslag skulle være at bevare den ordning, hvor man altså kan få både pension og vederlag?
Lone Loklindt (RV), 2015-04-24:
Det kan jeg egentlig ikke.
Jeg tror, der er udvist meget rimelighed.
Derfor giver det for os ikke mening at lave en enkelt løsning her, som Enhedslisten foreslår.
Vi vil afvente kommissionen, som er en uafhængig kommission, som vi har nedsat for at få et mere enkelt, gennemskueligt system.
I det vil der også være fokus på sammenspil og aflønningsniveauer og pensionsalder i det hele taget.
Derfor afventer vi kommissionens anbefalinger.
Pernille Skipper (EL), 2015-04-24:
Det er egentlig sådan meget enkelt, nemlig at man som tidligere minister ikke både skal kunne få sin ministerpension og et eventuelt vederlag fra Folketing eller Europa-Parlamentet eller et andet politisk hverv.
Så jeg har lidt svært ved at se, hvad det er, man mangler overblik over i lige præcis den her sammenhæng.
At kommissionen altså simpelt hen kunne komme med et forslag, hvorom man fra De Radikales side ville tænke: Det er en god idé, lad os holde fast i den regel med, at man både kan få pension og vederlag samtidig.
Lone Loklindt (RV), 2015-04-24:
I tråd med de behandlinger, vi har haft tidligere i dag vedrørende politikervederlag, folketingspension og ministerpension, så vil jeg fastholde, at Radikale Venstre mener, at tiden er moden til at se på den samlede aflønning af alle politikere, herunder deres pensionsvilkår, men at vi også har et princip om, at vi ønsker at undgå en situation, hvor politikerne selv skal bestemme deres løn og pension.
Vi har i dag haft en debat, der viser, hvor kompliceret det i virkeligheden er at få et overblik over, hvordan de forskellige ordninger indvirker på vederlag og pension og samspillet, men netop derfor ønsker vi jo at få det samlede overblik.
Derfor har vi nedsat en uafhængig kommission, der kan tage stilling til spørgsmålet om et loft, det vil sige, om der skal være et loft over det at modtage både vederlag og ministerpension, og hvad skal aflønningsniveauet være, og hvad skal pensionsalderen være?
Og vi agter at følge kommissionens anbefalinger, fordi vi ikke vil forhandle løn og pension med os selv.
Men vi har også sendt tydelige signaler om pensionsalderen, og derfor kan Det Radikale Venstre ikke støtte forslaget, som Enhedslisten har fremsat.