runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2014-06-10:
Tak for det.
Jeg synes jo, det er fint, at statsministeren har nævnt det ved forskellige møder, der så åbenbart har været med en række statsledere og også den nuværende kommissionsformand.
Men indtil man ændrer proceduren, er det jo sådan, at der udbetales dansk børnecheck til mennesker, der kan have opholdt sig i meget kort tid i Danmark, og jeg tror, at rigtig mange danskere er rigtig trætte af, at det er sådan.
Det er derfor, at vi spørger fra Dansk Folkepartis side, og jeg prøver lige at spørge igen, for jeg fik ikke noget svar på det: Når nu de europæiske ledere går så meget op i, hvem der skal vælges som kommissionsformand, var det så ikke en idé, at man fra dansk side stillede som krav for støtte til den kommissionsformand, at der bliver fundet en fornuftig løsning på det her, der tager udgangspunkt i, at vi jo i Danmark og i de nordeuropæiske lande har nogle klart mere favorable velfærdsordninger, end man kender andre steder fra, og at det vil være meget uheldigt, hvis man fortsat skal udbetale dansk børnecheck til f.eks. bulgarer eller polakker, der har været her i en kort periode?
Jeg kunne jo så tilføje, at hvis det nu er statsministeren selv, der bliver kommissionsformand – man ved det jo ikke – så kunne det jo være, at statsministeren her i Folketinget kunne love, at det så i hvert fald bliver ændret, at man så gør, som den danske regering gerne vil have det.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-06-10:
Nu er det jo kun Dansk Folkeparti, der er optaget af navne på kommissionsformænd og andre i dag, det er der faktisk ikke andre der har været.
Jeg tror, at det allervigtigste i den her fase er, at man forholder sig til: Hvad er det for et EU, vi gerne vil have i de næste år?
Der synes jeg bestemt, at den her diskussion om velfærdsydelser og nærhedsprincip i det hele taget er en del af den diskussion, vi skal have.
Dansk Folkeparti vil så gerne have, at vi skal gå ned og stille nogle krav om dit og dat.
Der er talrige eksempler på, at vi i stedet for at gå ned og stille krav og spille fornærmede og sige, at vi vil have det præcis på vores måde, får langt mere indflydelse ved bare at forhandle.
Det kommer vi også til den her gang.
Jeg er helt overbevist om, at vi nok skal få et fint program for EU på plads, som også vil afspejle de danske prioriteter.
Det er sådan, vi arbejder, og vi kan sagtens få indflydelse på de her ting.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-06-10:
Tak for det.
Når 34.000 mennesker falder ud af dagpengesystemet, synes jeg, det er åbenlyst, at dagpengesystemet ikke fungerer.
Jeg synes jo, det er godt, at vi har lavet en midlertidig ordning for de mennesker, der står til at falde ud af systemet, men den er netop midlertidig, og vi står ikke med et midlertidigt problem, og vi står ikke bare med et indfasningsproblem.
Vi står med et permanent problem, og derfor er der også behov for en permanent løsning.
Der er simpelt hen behov for, at vi ændrer dagpengesystemet og sørger for, at det bliver mere retfærdigt, og sørger for, at det bliver mere robust.
Da jeg spurgte den socialdemokratiske ordfører, om det er acceptabelt, at der fremover sandsynligvis vil være 14.000 årligt, som falder ud af systemet, fik jeg at vide, at der er en kommission, der ser på det.
Men det er vel ikke sådan, at Socialdemokratiets politik fastlægges af kommissioner, der nedsættes af regeringen.
Mener Socialdemokratiet, det er acceptabelt, at 14.000 ryger ud af dagpengesystemet årligt?
Hvad er statsministerens politiske holdning?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-06-10:
Jeg vil først og fremmest sige, at jeg synes, det er rigtig fint, at Enhedslisten anerkender, at vi har lavet en blidere indfasning, end Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti havde forestillet sig i deres dagpengereform, for det betyder noget for rigtig mange mennesker, at de ikke brutalt falder ud af dagpengesystemet, men at vi tværtimod har sikret et forsørgelsesgrundlag til rigtig mange mennesker.
Det er også et forsørgelsesgrundlag, som er rimeligt, som ikke er afhængigt af ægtefællens indkomst, og hvor man også kan have lidt stående i banken.
Det synes jeg faktisk er en rigtig fornuftig løsning, altså en meget mildere indfasning.
Jeg skal indrømme, at jeg ikke er helt sikker på, hvor det tal kommer fra – nu har jeg hørt det hele dagen – og jeg mener, at det vil være betydelig færre end de 14.000, der vil falde ud af systemet, når det er fuldt indfaset.
Det er klart, at der vil være nogle, der falder ud, men sådan var det også i gamle dage, da vi havde en dagpengeperiode på 4 år.
Men jeg kan ikke genkende tallet på de 14.000, det må jeg sige.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-06-10:
Statsministeren siger: Jeg har svaret, for vi har gennemført vores politik.
Jamen man kan jo sådan set bare rejse til Bruxelles og blive kommissær, hvis man er færdig med arbejdet.
Det var også sådan, begge taler lød i dag.
Det lød som afslutningstaler i ordets virkelige forstand, noget, der skulle afslutte et forløb; der er ikke mere at komme efter.
Det, jeg spurgte om, var ikke, hvad der er sket de seneste 2½ år.
Det ved jeg alt for godt.
Det, jeg spørger om, er: Hvad er det, statsministeren forestiller sig at Socialdemokraterne vil med Danmark?
Jeg gentager: Socialdemokraterne er det eneste parti her i dag, der ikke er kommet med konkrete bud på, hvilken vej Danmark skal udvikle sig.
Det skylder man da at fortælle, især hvis man genopstiller ved næste folketingsvalg.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-06-10:
Først og fremmest vil jeg lige sige, at jeg ikke kan erindre, at jeg overhovedet har kommenteret på hr. Simon Emil Ammitzbølls person.
Jeg har selv oplevet det temmelig mange gange, men jeg forsøger faktisk at afholde mig fra at gøre det.
Så jeg kan slet ikke erindre, at jeg har kommenteret på hr. Simon Emil Ammitzbølls person.
Det ligger mig faktisk temmelig fjernt at debattere på den måde.
Men så må jeg sige om, hvad Socialdemokraterne, regeringen har lagt frem, at vi sådan set har gennemført vores politik i løbet af de seneste 3 år.
Vi ser også resultatet af det nu.
Det går bedre i Danmark.
Vi har den laveste arbejdsløshed i 4 år.
Vi har en fin eksport.
Vi er i en situation, hvor 28.000 flere er kommet i beskæftigelse.
Vi har netop lagt en beskæftigelsesreform frem, som vi gerne vil forhandle med Folketingets partier.
Vi har lagt en vækstplan frem, som indeholder næsten 90 forslag til at forbedre rammerne for virksomhederne.
Jeg kunne holde en utrolig lang tale om det, men jeg har holdt mange lange taler i dag.
Jeg tror da, at ordføreren udmærket er klar over, hvad både regeringen og Socialdemokraterne ønsker.
Igen vil jeg opfordre Venstre til at få sine fakta korrekt på plads, for vores generelle prioriteringer for udviklingen i den offentlige sektor fastlægges jo delvis med de aftaler, vi netop har indgået, men jeg skal minde om, at der også er en finanslov, der skal indgås.
Det tror jeg godt Venstre ved.
Det vil sige, at vores prioriteringer for den generelle udvikling jo først fastlægges med finansloven.
Nu kritiserer hr. Lars Løkke Rasmussen mig for at stille spørgsmål – jamen det er jo, fordi vi ikke får nogen svar.
Vi mangler stadig svar fra Venstre på helt almindelige ting.
Hvad er Venstres skattepolitik?
Jeg tror ikke, at der er nogen, der kan redegøre for det.
Det kunne hr. Lars Løkke Rasmussen jo ikke engang selv, og han er trods alt en del af Venstres formandskab.
Hvad er Venstres skattepolitik?
Man vil sænke alle mulige skatter, men vi har stadig ikke set en samlet plan fra Venstres side.
Hvad betyder Venstres nulvækst, ikke bare i 1 år, men i årene frem?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Jeg fik ikke helt fat på svaret her, men det lød jo som en bekræftelse, og det kan jeg godt forstå.
Så kan jeg forstå, at det er, fordi man har noget i baghånden til finansloven.
Nuvel, det har vi jo ikke set endnu.
Så må jeg sige til alt det her med, at vi ikke giver svar på noget, at vi jo giver masser af svar.
For det, statsministeren gør, er, at statsministeren stiller sig fuldstændig tilfreds med alt det, regeringen har gjort.
Regeringen har ligesom gennemført alt det, man skal.
Nu skal man bare sætte sig og vente.
Toget er på sporet – vi andre har godt nok lagt sporet ud – og nu kører det.
Der er ikke i dag én eneste ambition udtrykt på Danmarks vegne ud over det, regeringen allerede har aftalt med os andre.
Det synes jeg er fattigt, men det er jo bare min egen private opfattelse.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-06-10:
Jamen nu gør hr. Lars Løkke Rasmussen sig jo skyldig i at sige det igen, og derfor er jeg egentlig meget glad for at få lejlighed til at opklare det.
Det er blevet sagt mange gange under debatten her i dag – og nu siger hr. Lars Løkke Rasmussen det lidt mere fiffigt end alle mulige andre, og det er han jo god til – at kommunerne har færre midler til service næste år sammenholdt med i år.
Det er ikke korrekt.
Kommunerne har mulighed for at bruge 300 mio. kr. mere næste år, end de havde i år.
Og det er, fordi vi løfter sundheden og vi løfter folkeskolen.
Ud over det tror jeg også det er vigtigt at huske det store perspektiv.
Venstre har i dag forsøgt at bilde danskerne ind, at med deres nulvækst ville man have haft en bedre kommuneaftale end den, vi kan lave med vores positive vækst i den offentlige sektor.
For det ville jo betyde, at hvis Venstre ville bruge flere penge på kommunerne, skulle de bruge markant færre penge et andet sted.
Det kan jo ikke lade sig gøre, for hr. Lars Løkke Rasmussen har sagt, at man ikke vil skære på f.eks. kræftbehandling.
Vi har endnu ikke fået svaret.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Jeg kan forstå, at det er en vigtig parameter, at der er enighed blandt partierne i oppositionen, altså Venstre, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Konservative.
Jeg glæder mig utrolig meget til at se statsministeren præsentere os for den enighed, der eksisterer mellem Socialdemokratiet, Radikale Venstre, SF og Enhedslisten.
Det bliver også interessant.
Mit spørgsmål handler om EU.
Nu så vi jo i dag, at den tyske kansler, Angela Merkel, gentog, hvem der er Tysklands bud på en kommissionsformand, nemlig Jean-Claude Juncker.
Der er jo mange, der interesserer sig for det, og ideen i den her omgang er jo, at man får en mere demokratisk proces, hvor man diskuterer tingene, og derfor vil jeg gerne spørge statsministeren, hvem Danmarks bud på en kommissionsformand er.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-06-10:
Jeg synes, det er lidt fornøjeligt at høre på Dansk Folkeparti, som synes, det er helt mærkeligt, at vi kan begynde at lede efter, hvad det egentlig er for en politik, som ville blive ført, hvis de fire partier i oppositionen skulle lede landet.
Det, der er kendetegnet, er, at man ikke bare er uenige om småting – man er uenige om udlændingepolitikken, den økonomiske politik, og, som jeg også sagde, selve fortegnet for, om man skal have minusvækst eller plusvækst i den offentlige sektor.
Så det spænder altså ganske vidt, og det, vi mangler, er, ud over at få svar fra nogle af partierne på, hvordan de egentlig vil gøre det, selvfølgelig også svar på, om der overhovedet er en fællesnævner.
Der mener jeg det er vores opgave at sige, at det jo er et eksperiment, som man går i gang med, hvis man beder de fire partier om at lede landet.
Jeg ville gerne have svaret på det andet spørgsmål, men jeg har desværre ikke tid.
Jeg skal nok komme tilbage til det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-06-10:
Jeg kommenterede bare noget, statsministeren havde kommenteret i sit indlæg, og det gav så anledning til, at statsministeren brugte så meget tid på det, at hun slet ikke nåede frem til det eneste spørgsmål, jeg havde stillet.
Det er jo helt utroligt.
Så det er mit ønske, at vi får det oplyst, og at vi får at vide, hvad det er for nogle kvalifikationer, man tillægger værdi, når man så skal finde den endelige.
Men altså, hvem er det, Danmark peger på, sådan som det ser ud nu?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-06-10:
Jamen Danmark kunne ikke drømme om og regeringen kunne ikke drømme om at lægge os fast på et eller andet navn.
Det, der er vigtigt nu – og jeg bemærkede også, at der er andre stats- og regeringschefer, som holder fast på det – er, at vi diskuterer EU's prioriteringer for de næste 5 år.
I stedet for at begynde at diskutere et navn synes jeg det er meget klogere, at vi i fællesskab når frem til, hvad det egentlig er, EU skal prioritere i de næste år.
Det er en debat, som vi forhåbentlig også skal have med Folketingets partier, men jeg har allerede i EU-sammenhæng sagt, at noget af det, vi er optaget af, og som vi vil være optaget af, er, at man holder sammen på de 28 medlemslande, sådan at man sikrer, at eurolandene ikke stikker af, men at man holder sammen på de 28 medlemslandene, også i sager, som vedrører os alle sammen.
Jeg har også mindet om, at vi har vores nærhedsprincip, som betyder, at vi ikke behøver at lovgive om områder, der ikke har merværdi.
Jeg tror, jeg tidligere har brugt det udtryk, at man ikke behøver at afsøge traktaten i alle afkroge for at finde nye initiativer.
Der skal man bruge nærhedsprincippet.
Så der er altså en række ting, som vi går ind i de her diskussioner med, og som ikke handler om navne, men som handler om prioriteter for Europa i de næste 5 år.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-06-10:
Tilbage i 2010 indgik den daværende regering – Venstre og Konservative – sammen med Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti en aftale om en større reform, nemlig dagpengereformen, som jo betød store forringelser af dagpengeordningen.
Man fik halveret muligheden for at gå på dagpenge fra 4 år til 2 år, og man fik fordoblet den periode, der omhandler genoptjeningsretten.
Statsministeren siger i sin redegørelse, og det er jeg helt enig med statsministeren i, at vi i sommeren 2012 prøvede at afbøde nogle af de konsekvenser, dagpengereformen har haft.
Det er mennesker, der har mistet deres økonomiske sikkerhedsnet, og som i virkeligheden har svært ved at komme enten i arbejde eller tilbage på en eller anden form for ordentlig ydelse.
Jeg vil gerne spørge statsministeren, om statsministeren vil være åben over for at kigge på genoptjeningsretten, så vi kan få gjort det nemmere for de mennesker, der faktisk er villige til at tage et sæsonarbejde eller et vikariat, også at beholde det økonomiske sikkerhedsnet under deres familier.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2014-06-10:
Tak for det.
Det bliver sagt, at tiden ikke er til eksperimenter, selv om vi jo befinder os midt i et, for aldrig har vi oplevet en regering, der har gjort så meget anderledes end det, den sagde at den ville.
Og aldrig før har vi vel oplevet en statsminister bruge sin replik her i aften til at stille så mange spørgsmål og give så få svar.
Der er noget, jeg undrer mig over.
Jeg undrer mig over, hvorfor man ikke har lavet noget mere om.
Nu bliver vi f.eks. skoset for skattereformen i 2009 og de alt for mange skattelettelser, vi åbenbart gav til de velstillede.
Hvorfor er de ikke rullet tilbage?
Hvorfor har regeringen fundet det nødvendigt at give endnu flere topskattelettelser?
Dagpengereformen – hvorfor er den ikke rullet tilbage?
Jeg forstår det ikke.
Når jeg tager ordet, er det bare for at stille et spørgsmål, for jeg synes, at faktum skal være faktum.
Jeg vil bare gerne bede statsministeren om at bekræfte eller at afkræfte, at den samlede serviceramme til kommunerne i 2015 i medfør af den kommuneaftale, der blev indgået i sidste uge, er mindre end den ville have været, hvis der havde været fuld PL-regulering.
Jeg vil bare gerne bede statsministeren om at be- eller afkræfte.
For efter alt, hvad jeg ved, er det sådan, at den samlede serviceramme, hvis man ellers ville have korrigeret for fuld pris- og lønfremskrivning – og det er jo det, udgiftsstoppet går ud på – ville have været en halv milliard større end det, der er stillet til rådighed for kommunerne.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-06-10:
SF stemte jo sammen med Socialdemokraterne tilbage i 2010 imod forringelserne af dagpengene, så der kan ikke være nogen tvivl om, at vi har stået på samme side her.
Jeg er også enig med statsministeren i, at hr. Lars Løkke Rasmussens beregninger på det tidspunkt, hvor han skønnede, at 2.000-4.000 mennesker ville ryge ud af systemet i 2013, jo var forkerte.
Det har jo senere tydeligt vist sig, at der var tale om 34.000 mennesker.
Jeg er helt indforstået med, at vi i dagpengespørgsmålet har kigget på perioden i forhold til længden, men der er endnu ikke blevet kigget på, hvor nemt det er at komme tilbage på dagpenge.
Hvis man nu er bygningsarbejder og tager et sommerjob og lægger asfalt på landets motorveje, men ikke kan få det job om efteråret i måske plantebranchen, som man har kunnet få tidligere, med at fælde juletræer, jamen så når man ikke at genoptjene det hele år, det kræver for at komme tilbage i dagpengesystemet.
Så jeg vil inderligt bede statsministeren, om vi ikke sammen kan prøve at se, om vi kan finde en løsning for de mennesker, som ikke lige passer ind i det her system.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-06-10:
Jamen jeg er jo i sagens natur generelt lydhør over for ideer og forslag fra regeringens støttepartier, men jeg må også sige, at regeringen ikke har planer om at ændre på genoptjeningskravet.
Det, vi er optaget af i øjeblikket, er jo at ændre vores beskæftigelsessystem – vi har fremlagt et bud på, hvad man kan gøre – og selvfølgelig ikke mindst at skabe arbejdspladser.
For det, de arbejdsløse mere end noget andet har brug for – mere end nogen regler, mere end beskæftigelsesplaner eller noget som helst – er et arbejde. Det er jo også derfor, at jeg er så glad for, at vi nu har en arbejdsløshed, som er den laveste i 4 år.
Det er jo det, de arbejdsløse har brug for.
I de seneste år er 28.000 flere kommet i beskæftigelse.
Det er jo lige præcis det, de arbejdsløse har brug for.
Og jeg tror altså, at det er den vej, vi skal gå fremadrettet.
Finn Sørensen (EL), 2014-06-10:
Tak til statsministeren og tak for en oplagt replik her sidst på dagen, så vi kunne vågne lidt op, med mange gode hip til borgerligheden.
Jeg forstår nu ikke rigtig, hvordan statsministeren kan være stolt – sådan hørte jeg det.
Statsministeren var ligefrem stolt over de reformer, hun har lavet, hvor det jo forholder sig sådan, at det er de arbejdsløse og de langtidssyge og mennesker med handicap, der kommer til at betale prisen.
Det forstår jeg ikke at man kan være stolt over.
Men det, jeg ville spørge ind til, var det her med beskæftigelsen.
For det er jo en kendsgerning, at beskæftigelsen i dag er væsentlig lavere, end den var på noget tidspunkt i 2009.
Da det gik rigtig godt i 2009, var den oppe at ringe med små 3 millioner beskæftigede.
Så falder den drastisk i løbet af det år, og siden da har den ligget omkring de 2,7 millioner beskæftigede plus minus.
I øjeblikket er den minus, altså under 2,7 millioner beskæftigede.
Det er altså et klart indicium om, at de mange reformer, man har sat i værk, og som alle er sat i søen under påskud af, at man ville skaffe folk i arbejde, åbenbart ikke virker.
Og så er mit spørgsmål bare, om ikke det kunne give anledning til overvejelser over, om den økonomiske politik nu også er rigtig.
Hvad vil statsministeren gøre for at skabe nogle rigtige arbejdspladser og ikke bare nogle regnestykker om arbejdsudbuddet?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-06-10:
Regeringen har virkelig skabt, været med til at skabe arbejdspladser, for de fleste arbejdspladser skabes jo heldigvis ude på virksomhederne, som sætter ting i gang.
Regeringen har været med til at skabe nogle rammebetingelser, der gør, at der igen kan skabes arbejdspladser i Danmark.
Jeg forstår ikke, at Enhedslistens ordfører ikke glæder sig bare lidt over, at vi nu kan se, at der i de seneste år er kommet 28.000 flere i beskæftigelse.
Det er jo rigtigt, som ordføreren siger, at krisen har været rigtig hård ved Danmark og ikke mindst de mennesker, som sidder yderst på arbejdsmarkedet.
Men så meget mere grund er der til at glæde sig over, at det går bedre nu.
Vi har fremgang i dansk økonomi, vi er ved at få vækst i dansk økonomi, vi har over det seneste år sikret, at 28.000 flere er kommet i beskæftigelse.
Jeg tror da, at det betyder noget for de mennesker, vi snakker om her, at de rent faktisk har fået et job at stå op til.
Finn Sørensen (EL), 2014-06-10:
Jeg ville jo gerne have statsministeren til at forholde sig til det faktum, at trods 5 års benhårde krisereformer er det altså ikke lykkedes, heller ikke den her regering, at bringe beskæftigelsen op på niveau med, hvad den var i 2009.
Jeg tror, vi kigger i nogle forskellige statistikker.
Jeg har kigget i det, der kaldes AKU-statistikken, og den er jo heller ikke opmuntrende.
Hvis vi tager det sidste års tid, kan vi se, at Danmarks Statistik siger, at beskæftigelsen er faldet med 24.000 personer; der er blevet 15.000 færre heltidsbeskæftigede og 9.000 færre deltidsbeskæftigede, og arbejdsstyrken er også faldet.
Så jeg tror, vi skal kigge på det.
Så til spørgsmålet igen – vi skal jo ikke slås om tallene: Hvad vil statsministeren gøre for at få nogle reelle arbejdspladser?
Enhedslisten har jo foreslået, at vi opretter en grøn investeringsfond med 5 mia. kr. i – vi skal ikke putte alle 5 mia. kr. i den fra statskassen.
Forsigtigt skønnet kan vi da i hvert fald garantere, at det kommer der 5.000 rigtige arbejdspladser ud af.
Så jeg vil gerne stille et helt konkret spørgsmål: Er det ikke en god idé, som statsministeren gerne vil være med til?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-06-10:
Først og fremmest vil jeg igen takke Enhedslisten for det samarbejde, vi har haft.
For Enhedslisten kan jo også godt tage i hvert fald lidt af æren for, at vi nu er ved at få gang i Danmark igen, og at vi får gang i Danmark på en balanceret måde, hvor vi bevæger Danmark helt ud af krisen med vores fællesskab og vores solidaritet i behold.
Det synes jeg da vi alle sammen skal glæde os over.
Så er vi så nogle, der har taget lidt mere ansvar end andre, og sådan er det jo.
Det betyder, at vi nu er i en situation, hvor der er 28.000 flere, der er kommet i beskæftigelse.
Så spørger ordføreren specifikt om den grønne investeringsfond, og igen vil jeg sige, at det synes jeg lyder som et spændende forslag fra Enhedslisten, og det er selvfølgelig noget, vi gerne drøfter med Enhedslisten.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-06-10:
Jeg forstår godt, at det er en kompliceret sag for statsministeren at forstå, hvordan fire partier skal blive enige.
Når man ser på den røde blok i Folketinget, kan man jo se, at det totalt er mislykkedes de seneste 2½ år.
Enhedslisten forlod rollen som parlamentarisk støtteparti, og SF forlod regeringen, og man er tilbage med S og R, der ikke ved, hvad de vil.
Statsministeren har brugt 2½ år på at gennemføre Det Radikale Venstres partiprogram.
Derefter har statsministeren i dag brugt to taler på at tale om Venstres partiprogram.
Det mærkelige ved den her debat er, at det eneste parti, der ikke har fortalt, hvad det vil for Danmark i de kommende år, er Socialdemokraterne.
Det er det eneste parti, der kun har stillet spørgsmål, men ikke har givet svar.
Jeg ved godt, at jeg hører om min stemmeføring og alt muligt pjat om lidt, for statsministeren plejer at kommentere på min person og ikke på mine spørgsmål.
Men lad os nu prøve at tage spørgsmålet: Hvad vil Socialdemokratiet fremadrettet?
Vi mangler svar.
Vi har hørt spørgsmål fra statsministeren, fra fru Maja Panduro og fra den ene efter den anden, der ikke forstår de svar, der bliver givet, og man har ikke nogen selv.
Kan S byde ind med noget i forhold til dansk politik fremadrettet?