runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2014-10-30:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti kan også støtte L 36 om Hav- og Fiskerifonden.
Det er et spændende stykke arbejde, også fordi det her jo er en fond, som skal arbejde de næste 7 år.
Og for os er det vigtigt, at der lægges mærke til det, der står i lovforslaget, om, at det her netop ikke er et statisk forslag, men et forslag, som også kan udvikle sig over tid.
Som den tidligere ordfører gjorde opmærksom på, er det her jo rammerne omkring, hvordan vi kan udmønte de her midler, og det støtter Dansk Folkeparti også.
Der er jo igangværende forhandlinger, hvor vi politisk diskuterer, hvordan vi ønsker at rammerne så skal fyldes ud, og der har Dansk Folkeparti selvfølgelig også sine kæpheste.
Det, som er vigtigt for os, er selvfølgelig, at der omkring det udviklingsmæssige bliver mulighed for, at alle, som har relevant viden, kan komme ind, så de også kan være med til at udvikle dansk fiskeri.
Her ser vi særlig, at vi i Danmark omkring akvakulturen faktisk har nogle muligheder for at skabe vækst og beskæftigelse i særlig samklang med natur og miljø, og det vil vi selvfølgelig gerne være med til at understøtte.
Jeg vil også gerne benytte lejligheden til at sige til ministeren, at de forhandlinger, der har været indtil videre, har været gode og positive.
Der er givet plads til, at alle partier har fået lov til at komme med deres ønsker, har fået lov til at stille spørgsmål, og det er også derfor, at vi ikke er blevet færdige, for alle svar er ikke nået frem.
Det er sådan, at vi skal mødes igen den 3. november, og der venter vi da i hvert fald også fra Dansk Folkepartis side at det indholdsmæssige kan afsluttes, og at loven kan komme ud at virke fremadrettet til glæde for vores fiskere, fiskerierhvervet og beskæftigelsen i Danmark.
Så Dansk Folkeparti kan støtte forslaget, og vi ser frem til forhandlingerne.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-10-30:
Nu ved ordføreren jo godt, at vi sidder og forhandler ovre hos ministeren, og en af de ting, vi diskuterer rigtig meget, er, hvordan vi kan imødekomme den her udfordring med sælerne, for der er jo ingen, der siger, at det ikke er en udfordring.
Vi sidder og diskuterer forskellige sælsikre redskaber, og nogle ting kommer man måske ikke helt i mål med.
Der er forskellige holdninger til, hvor langt man kan nå med de forskellige redskaber, og vi har jo også bedt om mere viden om, hvad det så er for nogle redskaber, man kan bruge for at sikre sig imod skader fra sæler.
Det er en proces, vi stadig væk er i gang med.
Det er klart, at der er områder i Danmark, hvor sælerne udgør et problem for kystfiskerne, og i det forhandlingsforløb bliver vi jo nødt til at få mere viden om, hvad det er for nogle redskaber, man kan fremme.
Det er også derfor, SF gerne vil give noget støtte og hjælpe de kystfiskere, som har det problem
: Er der noget, vi kan bidrage med for at understøtte brugen af forskellige redskaber, så vi kommer det her til livs?
For jeg er enig med ordføreren i, at det er en udfordring.
Lone Loklindt (RV), 2014-10-30:
Jeg synes, det er for tidligt nu at sige, om det decideret skal gå til ombygning af fartøjer.
Den omstilling er vi absolut parate til at støtte.
René Christensen (DF), 2014-10-30:
Jeg skal undskylde mange gange, at jeg ikke fik sagt SF.
Det, jeg hører her, er jo, at SF gerne vil have, at der bliver mere garnfiskeri.
Det er fair nok.
Hører jeg også SF sige, at så skal der også gøres noget i forhold til sæler?
Jeg hører det, man siger, om, at vi på sigt skal udvikle redskaber til garnfiskerne.
Men det er jo ikke det, der er udfordringen.
Man har lavet en forvaltningsplan, som reelt virker.
Men den virker faktisk så godt, at vi måske på et tidspunkt kommer i en situation, hvor der bliver sygdom i sælbestanden, fordi den simpelt hen er blevet for stor.
Der spørger jeg bare: Når SF har den her holdning til garn, vil SF så også være med til at forcere den forvaltningsplan omkring sæler, der ligger, så vi får en bestand, der også kan håndteres i forhold til, at flere skal fiske med garn?
For det her er jo både til skade for fiskerne, men det er faktisk også til skade for fiskene – og på den lange bane er det faktisk også skadeligt for sælerne.
Mie Bergmann (RV), 2014-10-30:
Som de andre ordførere har været inde på med hensyn til dette lovforslag, er det en form for formalitet – men det er en vigtig formalitet – dvs. at få det juridiske grundlag på plads, så der kan komme gang i den videre forhandling.
Loven skaber rammer om de midler til landdistriktsudviklingen, som Danmark får fra EU i perioden 2014-2020.
Uden denne lov ingen penge og dermed ingen investeringer i vores landdistrikter.
Dansk landbrug er vigtig for dansk velstand.
Landbruget tjener masser af penge hjem til vores land hvert eneste år, og det skaber arbejdspladser.
Danske landmænd er – sammenlignet med mange andre lande – generelt rigtig gode til at tage vare på miljø, på klima og på dyrevelfærd.
Radikale Venstre ønsker, at landbruget fortsætter den gode udvikling, både når det gælder om at skabe job, tage vare på miljø og natur og ikke mindst bidrage til at reducere CO2-udslippet, så klimaforandringer kan imødegås.
Det kræver investeringer, innovation og udvikling.
Det bidrager landdistriktsprogrammet netop med.
Vi glæder os til at samarbejde og vil forhandle med Folketingets partier om, hvordan vi bruger pengene bedst.
Derfor kan Radikale Venstre støtte lovforslaget, der skaber den lovmæssige ramme for programmet.
René Christensen (DF), 2014-10-30:
Tak, formand.
Lov om Landdistriktsfonden er et rigtig spændende forslag.
Det ser man, når man får det op her.
Først og fremmest er det, fordi det sætter rammerne for de næste 7 år.
Efter at have læst lovforslaget igennem tror jeg, at de fleste vil opfatte det her som meget positivt.
Det er nogle gode overskrifter; det er nogle overskrifter, der giver mulighed for at være med til at understøtte udviklingen i landdistrikterne, være med til at understøtte landbruget og være med til at understøtte vækst og beskæftigelse.
Det, der bliver interessant, er, hvordan man udfylder de her rammer, og det er der, der går politik i det.
Derfor vil jeg gerne ligesom Venstres ordfører gøre opmærksom på spørgsmålet om ministerbeføjelser.
Det har for Dansk Folkeparti ikke noget at gøre med, hvilken farve regeringen har; det har noget at gøre med, at vi sådan set synes, at Folketingets medlemmer skal have mulighed for at have indflydelse på, hvordan vi udmønter de her midler.
På et enkelt punkt som miljø- og klimavenligt landbrug tror jeg at alle kan sætte V-tegn ud for det, og når man læser bemærkningerne til det, ser man, at alle er enige i det.
Men jeg tror, at det kan give nogle udfordringer, når vi sidder omkring et bord og skal svare på spørgsmålet om, hvordan vi tolker det at lave et miljø- og klimavenligt landbrug.
Derfor mener vi i Dansk Folkeparti generelt, at ministerbeføjelser godt kan have en tendens til, at man sætter Folketinget ud af drift, og derfor har vi også nogle spørgsmål til det i udvalgsbehandlingen.
Ellers vil vi sige, at når vi kigger på det – også på de ændringer, der er, og også på de områder, som midlerne bl.a. kan bruges til – er vi meget positive.
Et af punkterne, som måske ikke fylder så meget, men som vi vil lægge vægt på og spørge ind til hvordan man forventer at udmønte, er uddannelse.
Det, vi desværre kan se i øjeblikket, er, at i landbrugets primærproduktion gøres der mere og mere brug af udenlandsk billig arbejdskraft.
Vi så gerne, at nogle af landdistriktsmidlerne sammen med landbruget i et fællesskab kunne være med til at motivere flere unge til at vælge landbrugsvejen; vælge vejen til at være en del af det liv, der er; være en del af de her virksomheder, der er ude på landet.
Landbrug er jo rigtig spændende; landbrug har jo udviklet sig til at være store virksomheder; landbruget er også en virksomhed, hvor man skal være med til at udvikle sig konstant for at følge med på det marked, der er, og derfor er det selvfølgelig ærgerligt, at vi nu ser, at landbruget faktisk har svært ved at skaffe fodermestre, fordi man i en lang periode ikke har taget unge ind i landbruget, og derfor står man pludselig nu med fodermestre og andre, som vælger at træde ud af erhvervet, og så har man svært ved at skaffe nye folk.
Så der er rigtig mange spændende ting i programmet her.
Det er et program, der varer i 7 år.
Som der også står, vil det være et program, som sikkert også ændrer sig fra den tilgang, man har til det nu, og til 2020, når vi står og har udmøntet pengene.
Så Dansk Folkeparti siger selvfølgelig ja til forslaget, men vi har nogle spørgsmål frem til tredjebehandlingen.
Orla Hav (S), 2014-10-30:
Tak for det.
For Socialdemokraterne er det vigtigt, at det er attraktivt at bo og arbejde og drive erhverv i alle dele af Danmark, for vi er bedst tjent med et Danmark, der er i balance.
Derfor er det også glædeligt, at regeringen, siden den trådte til, har gjort en stor indsats for at udvikle Danmarks landdistrikter.
For i landdistrikterne er udfordringerne nogle andre, end de er i de store byer, og derfor er det nødvendigt, at vi fortsat arbejder på at skabe gode rammer og vilkår for at skabe liv, vækst og beskæftigelse i Danmarks landdistrikter.
På denne baggrund er det positivt, at vi i dag behandler et lovforslag, der skaber hjemmel for etablering og administration af støtteordninger under EU's landdistriktsfond, der er en udmøntning af EU's landdistriktsforordning.
Heri er der vedtaget et nyt grundlag for perioden 2014-2020.
Det betyder bl.a., at der er en række nye støttemuligheder i forhold til tidligere.
Med lovforslaget bliver det muligt for henholdsvis fødevareministeren og ministeren for by, bolig og landdistrikter at udmønte de dele af landdistriktsfonden, som de er bemyndiget til.
Det er positivt.
Konkret vil det betyde, at landbrugets konkurrenceevne styrkes gennem støtteordninger.
Ligeledes skal støtten bruges til at sikre en bæredygtig forvaltning af naturressourcer og klimatiltag, og endelig vil støtten bidrage til et mere afbalanceret forhold mellem land og by, særlig i forhold til opretholdelse og skabelse af beskæftigelsesmuligheder. Lovforslaget vil være grundstenen for regeringens politik for udvikling af landdistrikterne.
Det vil betyde, at vi kan gøre en forskel for naturen og miljøet og for klimaet og for dyrevelfærden.
Det vil betyde, at vi kan skabe innovation, vækst og beskæftigelse i landdistrikterne.
Det er helt afgørende, hvis Danmark også fremover skal være i balance, at vi sætter fokus på at udvikle vores landdistrikter.
Vi skal styrke de sociale, økonomiske og miljømæssige betingelser for livet på landet.
Lovforslaget er et vigtigt skridt på denne vej.
Støtteordninger fra EU's landdistriktsfond er til stor gavn for udviklingen af vores landdistrikter, og de er til stor gavn for Danmark i balance.
Socialdemokraterne kan derfor støtte forslaget.
Anni Matthiesen (V), 2014-10-30:
Tak for det.
Jeg kan så starte med at sige, at jeg ikke er Venstres ordfører, men da hr. Erling Bonnesen, som er Venstres ordfører på det her lovforslag, ikke har mulighed for at være til stede i dag, så har jeg lovet at læse ordførertalen op.
I forbindelse med behandlingen af lovforslag L 38, lov om Landdistriktsfonden, er Venstre som udgangspunkt overvejende positiv over for lovforslaget.
Der er tale om en rammelov, der sikrer gennemførelsen af den nationale udmøntning af EU's landdistriktsforordning, og den konkrete udmøntning af støtteordningerne vil ske gennem bekendtgørelser.
Den konkrete fordeling af de økonomiske midler vil blive foretaget særskilt senere.
Vi har dog nogle uddybende spørgsmål, som vi ønsker afklaret under selve udvalgsbehandlingen.
Forslaget bemyndiger fødevareministeren og ministeren for by, bolig og landdistrikter til at udmønte Landdistriktsfonden inden for eget område.
Med loven nedsættes et indstillingsudvalg, der skal behandle ansøgninger og afgive indstillinger.
Der skal desuden kunne nedsættes rådgivende udvalg med henblik på rådgivning af de pågældende ministre.
I lovforslaget introduceres der nogle nye støttemuligheder i forhold til det gamle landdistriktsprogram, som generelt har øget fokus på bæredygtighed, miljø og klima.
Forslaget har desuden til mål at fremme landbrugets konkurrenceevne, fremme bæredygtig forvaltning af naturressourcer og klimatiltag samt at udvikle økonomi og samfund i landdistrikterne.
Vi anerkender, at der vil være behov for, at fødevareministeren og ministeren for by, bolig og landdistrikter administrativt kan tilpasse støtteordningerne, men vi vil samtidig påpege, at såfremt man agter at foretage principielle ændringer i støtteordningerne, bør Folketinget og relevante fagudvalg inddrages.
Der bør gives mulighed for, at principielle ændringer kan drøftes i relevante fagudvalg i Folketinget.
Lovforslaget skal altså sikre udmøntningen af EU's landdistriktsforordning og skal bl.a. bidrage til gennemførelse af »Vækstplan for fødevarer« og dermed også til at få gennemført Natur- og Landbrugskommissionens anbefalinger til en ny og målrettet kvælstofregulering.
Således har Venstre også nogle vigtige ønsker til den specifikke fordeling af midlerne
til støtteordningerne, når disse skal forhandles og aftales senere.
Thomas Danielsen (V), 2014-10-30:
Tak for ministerens tale.
Jeg har forståelse for, at der selvfølgelig er grænser for, hvor konkret ministeren kan være, i forhold til at vi sidder og forhandler nu, men jeg bliver alligevel lidt nervøs, når jeg så hører, at ordførerne fra SF og andre partier tale for, at man nærmest kun skal give de her støttemidler til garnfiskeriet.
Jeg vil godt lige have ministeren til at give mig sin holdning i forhold til støtten til trawlfiskeriet.
Er det ikke ministerens opfattelse, at hvis man skal sikre et mere selektivt fiskeri for trawlfiskeriet, bliver vi nødt til at prioritere nogle støttemidler til den omlægning og ikke bare fjerne støtten fra den?
Dan Jørgensen (S), 2014-10-30:
Først og fremmest vil jeg gerne takke ordførerne for de gode bidrag til debatten, der er kommet frem i dag.
Lovforslaget afløser den tidligere fiskeriudviklingslov, der skulle implementere Den Europæiske Fiskerifond i perioden 2007-2013.
Fiskeri- og akvakultursektoren er under pres, både økonomisk, men også i forhold til det øgede hensyn, der skal tages til miljøet.
Derudover skal erhvervet tilpasse sig den største reform af EU's fælles fiskeripolitik i mange år, herunder landingsforpligtelsen for fiskerne.
De udfordringer skal vi hjælpe til med at løfte via støtte fra Den Europæiske Hav- og Fiskerifond, der har en EU-medfinansiering på ca. 1,5 mia. kr. for perioden 2014-2020.
De finansielle bidrag fra Hav- og Fiskerifonden skal gå til at fremme en bæredygtig udvikling i fiskeri- og akvakultursektoren i Danmark.
Derigennem skal fonden bidrage til at gennemføre reformen af EU's fælles fiskeripolitik og den integrerede havpolitik samt bidrage til at opfylde målsætningerne i Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. Før midlerne i fonden kan blive brugt til at udvikle vores fiskeri, skal vi have vedtaget et lovgrundlag, der giver juridisk bemyndigelse til at anvende midlerne i praksis, og det er som sagt det, som vi er samlet om her i dag.
Hensigten med lovforslaget er at gøre det muligt at bruge fondens midler til alle de indsatser, der er mulighed for at understøtte i henhold til EU-forordningen om Den Europæiske Hav- og Fiskerifond.
Udviklingen af fiskeri- og akvakultursektoren er dynamisk.
Over tid kan der derfor være behov for at målrette midlerne i fonden mod forskellige indsatser, så vi løbende sikrer den bedste udvikling.
Derfor omfatter lovforslaget alle de foranstaltninger i EU-forordningen, som kan være relevante for dansk fiskeri- og akvakultur.
Både fødevareministeren, altså jeg selv, og ministeren for by, bolig og landdistrikter bemyndiges med loven til at udstede regler, der skal sikre en effektiv udmøntning af fonden, herunder regler om obligatorisk digital kommunikation.
Der er med andre ord tale om en rammelov, en lov, der bredt gør, at vi kan aktivere det europæiske retsgrundlag i dansk lov, så der ikke på forhånd foretages en juridisk indskrænkning af, hvad pengene i Hav- og Fiskerifonden kan bruges til.
Spørgsmålet om, hvilke indsatser der i praksis skal finansieres af fonden, fastlægges imidlertid ikke i dette forslag.
Jeg har bemærket, at flere ordførere har haft holdninger til det og givet udtryk for dem her fra talerstolen, og det er jo kun godt og fint, så får offentligheden også kendskab til det, men det er vigtigt at understrege, at det ikke er det, lovforslaget handler om.
Men med lovforslaget skaber vi et juridisk fundament for at kunne styrke vækstmulighederne for fiskeri- og akvakulturerhvervet i en virkelighed med stadig højere miljøkrav.
Jeg vil igen sige tak for de bemærkninger til lovforslaget og indlæg til debatten, der allerede er kommet.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-10-30:
Da den konservative ordfører, fru Lene Espersen, ikke kan være til stede, har jeg på hendes vegne lovet at sige følgende: EU's nye fiskeriudviklingspolitik bygger på en balance mellem på den ene side at sikre et konkurrencedygtigt fiskerierhverv og på den anden side samtidig sikre en bæredygtig og intelligent vækst på et område, hvor ressourcerne er knappe.
Det er vi grundlæggende enige i.
Derfor har vi også tilkendegivet, at et påbud om landing er fornuftigt, så man fjerner udsmidningsproblematikken, hvis blot man samtidig og proportionalt sikrer fiskerne den relle kvotetilskrivning og de administrative regelforenklinger, der er en naturlig konsekvens af landingsforpligtelsen.
Programmet er dynamisk og fleksibelt og skal løbe over 7 år.
Det Konservative Folkeparti er enig med ministeren i, at der skal være denne fleksibilitet til at tilpasse programmet løbende.
Der kan komme ny viden, og vi kan ændre prioriteringerne.
Det er hensigten at nedsætte forskellige udvalg, der skal sikre en effektiv og målrettet implementering af strategien.
Det støtter vi også.
Vi er enige i de overordnede målsætninger og støtter overordnet lovforslaget.
Vi vil dog under udvalgets behandling følge op på nogle af høringssvarene.
Endelig er vi optaget af, at der skabes større ejerskab blandt alle aktører til den biologiske rådgivning.
Mette Bock (LA), 2014-10-30:
Tak for det.
Vi er i Liberal Alliance positive over for L 36, som vi behandler her, selv om jeg også synes, det er lidt underligt, at vi sidder og forhandler ovre hos ministeren, og så tager vi lige et dyk ned i Folketingssalen og går videre med forhandlingerne efterfølgende.
Men vi kan jo godt alle sammen komme med nogle ønsker her og fortælle ud til den brede offentlighed, hvad det er, vi prioriterer, i forhold til det der forhandles om.
Her vil jeg ganske kort nævne tre ting.
Først mener vi, det er meget vigtigt, at der investeres i ny forskning, altså forskning i nye teknologier, i avlsarbejde, i it-værktøjer, uddannelse osv. da der også inden for fiskerierhvervet er et stort potentiale for vækst.
Så den del af det vil vi gerne kigge mere på.
Et andet sted, hvor vi ser et meget stort potentiale, er inden for akvakulturen.
Der er det sådan, at det f.eks. ikke har været muligt at søge investeringstilskud i 2014.
Der synes vi at der er et efterslæb, og det vil vi meget gerne kigge på i forhandlingerne, altså om man på en eller enden måde over de næste år kunne kompensere for, at det ikke har været muligt at søge investeringstilskud i 2014.
Vi er sikre på, at der inden for akvakulturen er et stort potentiale, som det koster mange investeringer at få foldet rigtigt ud til gavn for dansk økonomi i det hele taget.
Den sidste ting, jeg lige vil nævne her, er udviklingsaktiviteterne i fiskeriområderne, og jeg har stadig væk ikke helt lært, at det hedder FLAG, men det gør det, og det er mange penge, der er afsat til det.
Vi synes, det er for mange penge, og vi har meget svært ved at se, hvad det er for resultater, der er kommet ud af det indtil nu.
Det har vi stillet spørgsmål om, og vi har ikke fået svar endnu, men det forventer vi at få, inden vi får afsluttet forhandlingerne.
Så vi går positivt ind i de videre forhandlinger.
Vi har nogle prioriteringer, som vi selvfølgelig håber vi kan få igennem, inden forhandlingerne afsluttes.
Dan Jørgensen (S), 2014-10-30:
Jeg er fuld af respekt for, at hr. Thomas Danielsen forsøger, men jeg kommer ikke til at give udtryk for nogle holdninger til selve prioriteringen af midlerne i programmet i dag.
Det, vi taler om, er et lovforslag, som alene skal give en juridisk bemyndigelse.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-10-30:
Nu spurgte ordføreren, om vi var villige til at gøre noget ved det her problem, og der tror jeg jo bare det handler om at sige: Hvad er det, vi skal gøre – altså helt konkret?
Og jeg kan jo også høre ovre ved forhandlingerne, at der er forskellige syn på, om de her sælsikre redskaber egentlig virker.
Det er det, jeg hører.
Nogle siger: Jamen der findes faktisk redskaber, man kan bruge, der virker godt.
SF er meget indstillet på at se, hvad vi kan gøre for at imødekomme den her udfordring.
Og i forhold til forvaltningsplanen vil vi også gerne se på den.
For os er det vigtigste, at der er en balance i tingene.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-10-31:
Det her lovforslag er jo en del af skattereformen fra 2012, som Dansk Folkeparti ikke var med i, men derfor kan man jo godt synes, at der er positive elementer i det.
Og derfor kan jeg allerede nu afsløre, at vi i Dansk Folkeparti støtter det her lovforslag, som jo handler om strammere regler for kontrol og øget efterrettelighed.
Behovet er jo opstået, fordi man kan se i de complianceundersøgelser, man laver i SKAT, at der ofte forekommer differencer mellem virksomhedernes bogførte moms og det, som virksomhederne rent faktisk har angivet i moms til SKAT.
Nogle har så angivet for meget og andre for lidt, men formålet er jo – det tror jeg vi er ret enige om herinde i Folketinget – at folk selvfølgelig skal betale den skat, de skal, og hverken en krone for meget eller en krone for lidt.
Må jeg også sige, at når man skal finansiere skattelettelser eller andre ting, er det sådan set bedre at få personer og virksomheder til at betale den skat, de skal, end det er at indføre nye skatter og afgifter.
Jeg foretrækker i hvert fald klart det første: at man først og fremmest får folk til at betale den skat, de skal.
Jeg vil ikke redegøre for alle de enkelte tiltag i forslaget, som jeg synes både Venstres ordfører og Socialdemokratiets ordfører har redegjort godt for, men bare nævne, at jeg også har bemærket, at der stort set udelukkende er positive høringssvar til det her forslag.
Det gør også, tror jeg, at der er en bred opbakning både ude i erhvervslivet og her i Folketinget.
Derfor kan vi i Dansk Folkeparti også støtte det her lovforslag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-10-31:
Jeg har ved førstebehandlingen af de andre DBO'er, vi har behandlet i dag, sagt, at SF jo som udgangspunkt støtter dobbeltbeskatningsoverenskomster, men jeg vil gerne udpege Ghana-aftalen, hvor jeg synes, der er en række problemer.
Der er en særlig problemstilling i forhold til de aftaler, vi indgår med udviklingslandene, og jeg ser derfor gerne, at vi i den videre behandling af det her lovforslag får afklaret nærmere, hvilke konsekvenser den her aftale har for Ghana og vil have i fremtiden, fordi det vil være problematisk, hvis aftalen bidrager til at hæmme mulighederne for vækst og udvikling i Ghana.
Vi har en række helt konkrete spørgsmål, som vi gerne vil sende via udvalget og diskutere videre i udvalgsbehandlingen, en række konkrete spørgsmål i forhold til den her aftale, hvor vi usikre på, hvilken betydning den vil have for Ghana, og derfor vil jeg afvente den videre udvalgsbehandling.
Per Clausen (EL), 2014-10-31:
Enhedslisten kan i den her sag fuldt ud tilslutte sig de bemærkninger, som er kommet fra SF's ordfører.
Vi er enige i, at når det handler om aftaler i forhold til udviklingslande, kan der godt gøre sig nogle helt særlige forhold gældende, der gør, at vi netop her i Danmark er nødt til at være meget grundige og omhyggelige i behandlingen for at sikre, at der ikke kommer nogen utilsigtede negative virkninger i det udviklingsland, som det handler om.
Så derfor vil vi i lighed med SF gå grundigt ind i udvalgsarbejdet, og så håber vi selvfølgelig, at vi kan få tingene afklaret på en sådan måde, at vi kan stemme for lovforslaget til sidst, men det er altså for tidligt at svare entydigt på nu.