runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Dohrmann (DF), 2008-06-10:
Jeg tror, at hr. Bjarne Laustsen må give mig ret i, at hvis der var et flertal i Folketinget, der ville fastholde procentsatsen for braklægning, kunne man også gøre det herinde.
Så kunne et flertal pålægge en minister det.
Den tidligere socialdemokratiske regering havde jo lovet, at man ville lette arbejdsmarkedsbidraget, når der blev en lav arbejdsløshed.
Det havde man bare aldrig gjort, og derfor var der en forpligtelse til at gøre noget.
Det kan godt være, at det er blevet Socialdemokraternes politik, men vi syntes, at det var mere rimeligt, når vi havde den her mulighed for at give en lettelse, at vi fordelte den til de fleste borgere i Danmark og med et loft, sådan at der var et maksimum på de der 5.000 kr. til dem, der tjente mest.
Per Clausen (EL), 2008-06-10:
Jeg vil stille to spørgsmål til hr. Dohrmann.
Det første er: Er der ud over pensionisterne nogle af de grupper, som rammes meget hårdt af de stigende fødevarepriser, som hr. Dohrmann synes det kunne være fornuftigt at give et løft på grund af de her stigende fødevarepriser?
Er der en eneste gruppe ud over pensionisterne?
Det andet spørgsmål er: Når nu direktøren i Konkurrencestyrelsen, en fødevareøkonom fra Fødevareøkonomisk Institut og andre eksperter siger, at der ikke er nogen tvivl om, at der i Danmark sker prisstigninger på fødevarer, som ikke kan forklares ved råvareprisstigninger, men er prisstigninger, som må forklares ved, at detailhandelen tager sig rigeligt betalt, synes hr. Dohrmann så ikke, at der burde gribes ind over for det?
Knud Kristensen (KF), 2008-06-10:
Jeg vil gerne stille hr. Bjarne Laustsen et spørgsmål.
Jeg er ny i Folketinget, har været med i et halvt års tid, og når man har talt om landbruget og landbrugets vilkår og landbrugets muligheder og begrænsninger, har hr. Bjarne Laustsen med oppositionspartierne altid strammet, strammet og strammet.
Har hr. Bjarne Laustsen egentlig troet, at det med kun at lægge byrder på og begrænse landbrugets muligheder har været gratis?
Nu kan man se omkostningen på prisen for netop den vare, som man skal købe på hylderne.
Så har hr. Bjarne Laustsen troet, at det hele vejen igennem har været en gratis omgang?
Bjarne Laustsen (S), 2008-06-10:
Jeg synes jo, at det er vigtigt at kigge en lillebitte smule fremad, og derfor glæder jeg mig da selvfølgelig også til at høre Dansk Folkepartis indlæg om, hvad man præcis vil gøre for de grupper herhjemme i Danmark, der er hårdt ramt af de prisstigninger, som vi så åbenbart er enige om er sket.
Det er et element, og det er historisk, at der har været de her ting.
Der er sket mange andre ting siden.
Der er kommet en ny generation i forhold til biobrændsel, og det er sådan set det, vi satser på i fremtiden.
Når vi står i en situation, hvor der er mangel på fødevarer, er det væsentligt, at vi kigger på det, og det er så det, der gør, at vi siger, hvad vi gør i dag.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-06-10:
Vil det sige, at hr. Bjarne Laustsen og Socialdemokraterne slet ikke har læst de rapporter fra Verdensbanken, som jo for flere år siden gjorde opmærksom på, at det netop var fødevarer, man skulle have fokus på?
Vil det sige, at de bare samler støv hos Socialdemokraterne?
Eller synes man bare lige nu, at man skal indtage en ny holdning, man synes ikke, at man også skal stå ved det, som man selv har fremført f.eks. under energiforhandlingerne?
Jeg undrer mig altså bare lidt over, at hr. Bjarne Laustsen nu så markant siger, at man slet ikke har fulgt med i de rapporter, der er lagt frem.
Bjarne Laustsen (S), 2008-06-10:
Det siger ordføreren heller ikke noget om.
Vi følger ganske udmærket med.
Jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti siger, at den eneste årsag til, at priserne stiger, er den diskussion, der har været om biobrændsel.
Mig bekendt har vi jo ikke endnu blandet noget i benzinen herhjemme, så det kan jo ikke være det store problem i forhold til det.
Det, vi diskuterer her, er, hvordan vi indretter os klogt i fremtiden.
Der er meldingen den, at når vi er i den situation, at vi mangler fødevarer, og vi kan se, der har været store prisstigninger, fordi der er mangel, der er spekulation, mellemhandlere holder varer tilbage og den slags ting, bliver vi selvfølgelig nødt til at tage bestik af det.
Det er det, vi har gjort.
Tina Nedergaard (V), 2008-06-10:
Jeg synes nemlig, det er virkelig positivt, hvis det er sådan, at Socialdemokraterne sætter fokus på, at målsætningen med fødevarepolitikken rent faktisk også er at producere fødevarer.
For jeg har næsten haft en oplevelse af, at fødevarepolitikken de seneste 40 år er gået ud på, at man skulle reducere produktionen af fødevarer - ud fra alle mulige gode intentioner i forbindelse med miljø, dyreetik osv. - så derfor var dette meget positivt.
Derfor fandt jeg det også en anelse beklageligt, da jeg så hørte forslaget til vedtagelse, for i det forslag til vedtagelse fra Socialdemokraterne er der ikke et eneste forslag, som går på, hvordan vi bl.a. i Danmark kan tage et ansvar for netop at øge fødevareproduktionen.
Danmark er jo et af de lande, der meget hurtigt vil kunne gøre det, fordi vi er gearet til det, vi har teknologien til det, vi har maskinerne til det, vi har folkene til det, vi har de dygtige medarbejdere til det.
Derfor vil jeg bare høre hr. Bjarne Laustsen i forlængelse af ordførertalen, om der er yderligere positive ting på vej i forhold til at øge den danske fødevareproduktion.
Bjarne Laustsen (S), 2008-06-10:
Tak for de venlige ord i starten.
De holdt jo så op igen, men jeg kan oplyse fru Tina Nedergaard om, at jeg har bedt om at få et samråd med miljøministeren i Fødevareudvalget, for i behandlingen af de sager, hvor landbruget ønsker byggesagsbehandling, efter at regeringen har gennemtrumfet, at de skal flyttes fra regeringen over til kommunerne, kan vi jo se, at det er nogle sager, som landbruget er optaget af.
Og det har betydning for, om vi har et system, der kan producere de fødevarer, vi gerne vil have.
Jeg er fuldstændig enig i målsætningen om, at hvert land skal producere den mængde fødevarer, der gør, at man er selvforsynende.
Vi producerer på en lang række områder meget mere, og så er der udveksling af varer
40 pct. af vores fødevarer kommer i dag udefra, og sådan skal det være på et frit marked, altså at der er mulighed for, at vi kan købe og sælge.
Det er da vigtigt, at vi har en produktion, men det er også vigtigt, at vi ikke bare tager hensyn til produktionen - vi må kigge på, om den er bæredygtig, miljørigtig osv. osv.; alle de der forskellige ting går vi ikke på kompromis med, men der er bestemt en god diskussion i at snakke om, hvad det er, vi skal leve af i fremtiden, og hvad det er, vi skal producere her i Danmark - også til nogle ordentlige priser.
Tina Nedergaard (V), 2008-06-10:
[Lydudfald]
Vi finder faktisk i Venstre, at gmo-teknologien er en meget væsentlig del af at kunne imødegå de problemer, vi nu oplever på det globale fødevaremarked.
Lad mig bare nævne et par eksempler.
F.eks. er gmo-teknologien jo meget anvendelig i forhold til at skabe tørkeresistente planter, som bl.a. ville kunne komme Afrika til undsætning i forbindelse med deres meget, meget alvorligere fødevarekrise.
Det er den ene side af det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Bjarne Laustsen, om han ikke finder, at det er problematisk, at Socialdemokraterne fraviger den linje, man ellers tidligere har haft i forhold til gmo i den senest afgivne beretning.
Bjarne Laustsen (S), 2008-06-10:
Nej, det synes jeg ikke det er, for vi synes, vi skal bruge forsigtighedsprincippet.
Vi har ikke nogen hænder oppe, når det drejer sig om at bruge ny teknologi, heller ikke gmo-teknologi.
Der er bestemt, som fru Tina Nedergaard også henviste til, gode eksempler på, at der kan være en god nyttevirkning af, at vi bruger den nyeste teknologi, men der, hvor det drejer sig om, at man har brugt antibiotikamarkører, og hvor det er den samme medicin, som man bruger til at behandle mennesker med, og der stadig væk er en risiko for resistens, er vi bekymrede over det.
Så længe fødevareministeren ikke er i stand til - og det var faktisk derfor, jeg ønskede hende med - at komme med en ren straffeattest, så at sige, på, at de er fuldstændig og totalt ufarlige, så længe EMEA og WHO siger, at der stadig væk er en risiko for, at der kan opstå resistens, er vi bekymrede, og så vil vi gerne sende det signal til industrien, at de skal finde på noget andet, hvilket jeg godt ved allerede findes, og så er der jo ikke nogen grund til at bruge noget, der er forkert.
Per Clausen (EL), 2008-06-10:
Jeg tror, at vi til efteråret skal have en høring om gmo'ers mulige anvendelse, og hvilke positive effekter der kan være, for jeg tror, at fru Tina Nedergaard og Venstre og Konservative trænger til lidt opdatering.
Jeg synes, vi skal prøve at sørge for, at der kommer sådan en høring til efteråret.
Det, jeg vil spørge hr. Bjarne Laustsen om, er noget ganske andet.
Jeg kan forstå, at Socialdemokraternes løsning ud over at fjerne kontanthjælpsloftet og starthjælpen - og det synes jeg er en god ting er nogle analyser.
Bjarne Laustsen (S), 2008-06-10:
Men den strenge formand udfylder jo den rolle at holde øje med taletiden. Jeg kan sige, at noget af det, jeg har med i min plan her, er, at jeg også vil hjælpe pensionisterne.
Vi har for kort tid siden meldt ud, at vi vil afsætte 0,5 mia. kr., altså 500 mio. kr., til at hjælpe pensionister - ikke bare smøre det ud til alle pensionister, for der er nogle pensionister, der udmærket har råd til at betale de fødevarer, selv om de er steget lidt mere end andre varer, men målrette det mod dem, der i dag er visiteret til en kommunal madordning.
De er ikke mobile og har ikke mulighed for at kunne hente ugens tilbud eller på anden vis få billigere produkter, men er nødt til at tage den vare, der nu tilbydes dem, og derfor var det måske en god måde at gøre det på.
Per Clausen (EL), 2008-06-10:
Nu er det ikke så meget det, hr. Bjarne Laustsen nåede at sige i sin ordførertale, det er mere det, hr. Bjarne Laustsen har skrevet i sit forslag til vedtagelse, jeg vil spørge til, for jeg synes jo sådan set, at hvis hr. Bjarne Laustsen er enig med mig i, at der er brug for penge - så kan vi altid diskutere hvor mange og til hvor mange grupper - til at give et løft til de grupper, som rammes af de her fødevarepriser, og rammes urimelig hårdt,
hvad er så forklaringen på, at det eneste konkrete, hr. Bjarne Laustsen kan komme med i dag, og det er godt nok, ikke et ondt ord om det, er at afskaffe kontanthjælpsloftet og starthjælpen?
Bjarne Laustsen (S), 2008-06-10:
Jeg tror, at hr. Per Clausen udmærket ved, at en sådan liste ikke nødvendigvis behøver at være udtømmende.
Men det er tre partier, der har fremsat det her forslag til vedtagelse, og vi er enige om at kigge på de her forhold - der kommer finanslovforhandlinger lige efter sommerferien osv. Vi siger bare fra Socialdemokratiets side, at vi har fokus på dem, der har mindst, og når der kommer meget store prisstigninger, sådan som vi har set det, er det også dem, der bliver ramt hårdest.
Og derfor kan man jo via lovgivningen ændre i forhold til starthjælpen og kontanthjælpen, og så kan vi gå ind og kigge på andre grupper.
I den forbindelse synes jeg, der er grund til at kigge på, at pensionisterne også får noget ordentlig mad.
De skal i hvert fald ikke melde fra, fordi de ikke har råd til det - vi vil gerne være med til at bruge penge helt specifikt på det område.
Så jeg kan bare sige, at listen bestemt ikke er udtømmende.
Tina Nedergaard (V), 2008-06-10:
Og det er der jo en række overvejelser bag.
Jeg vil gerne anerkende, at det er særlig problematisk dér.
Derfor er det også, at der er flere veje igennem det, og jeg er ikke så enig i det, som jeg synes ligger i ordførerens forslag til vedtagelse, at man så bare giver noget mere til dem, der er på overførsel.
Det, der jo er væsentligt, er at øge verdensproduktionen, samtidig med at vi får trukket personer fra f.eks. kontanthjælp - de har jo ikke andet til hinder for det at komme på arbejde, end at de nødvendigvis ikke har et job - ind på arbejdsmarkedet eller på en uddannelse.
Det er også derfor, vil jeg sige til hr. Steen Gade - det anerkender jeg fuldt ud - at vi tog pengene fra de rige forældres børn, da vi finansierede SU-forliget i forbindelse med handicappede og unge enlige forsørgere.
Det var jeg meget enig i at vi gjorde, men metoden til at løfte folk ud af det, der kan blive en problematisk situation, er ikke at øge overførselsindkomster eller udelukkende at gøre en indsats dér, men også at gøre en indsats i forhold til mennesker, der faktisk er på arbejde, og som kan komme i klemme, for så vidt at man skal tage initiativer.
Men det finder jeg ikke umiddelbart at der er behov for, jævnfør de tal, som også velfærdsministeren kunne gennemgå.
Undskyld det lidt lange svar.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2008-06-10:
Jeg kan forstå, at hr. Jesper Langballe følger meget nøje med i, hvad jeg laver, og at han med usvigelig sikkerhed kan sige, at jeg ikke bestiller andet end at omtale og bagtale Danmark.
Sikke noget sludder, undskyld jeg siger det så direkte, men jeg kender faktisk ikke andre udtryk på dansk end netop sludder, når jeg skal karakterisere det.
Det har absolut ikke været min mening at såre en nation.
Det har absolut ikke været min mening at såre et folk.
Jeg vil gerne opfordre til, at vi kigger fremad og prøver at se på det forslag til selvstyrelov, der er til behandling i dag, og prøver at gøre det bedre, end vi har gjort det før.
Og det kan vi gøre på begge sider.
Det er ikke bare mig, der har talt lige lovlig kraftigt for Dansk Folkepartis ører, men der er også foregået et og andet, som ikke klinger godt i grønlandske ører, bl.a. det med Dansk Folkepartis syn på Grønland og det grønlandske folk.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-06-10:
Jeg vil sige to ting.
Først en lille bemærkning til de mulige værdier i Grønlands undergrund, der for det første afhænger af, hvilke mængder der er, og hvilke priser der er, og så afhænger det jo af, hvor store omkostningerne er ved at udvinde dem.
Af alle disse fantasital, som er nævnt af hr. Søren Espersen, fremgår det jo ikke, hvad det koster at udvinde dem.
Det er det ene.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-06-10:
Det er soleklart, og jeg har sagt det mange gange her i Folketingssalen i de debatter, vi har haft, at hvis Grønland ønsker at være en selvstændig nation - og man selvfølgelig kan finde ud af, som det også har været diskuteret, hvem der stemmer og hvordan, altså om det alt sammen er helt på plads - så har Grønland ret til det.
Vi vil i hvert fald ikke sende militæret af sted for at holde Grønland fast som en del af rigsfællesskabet.
Det, vi står med her, er en beslutning om, hvorvidt vi skal love grønlænderne et bloktilskud på 3,2 mia. kr. plus alle sideomkostninger, dvs. 4 mia. kr. om året, til tid og evighed.
Det eneste, der kan forhindre grønlænderne i at have ret til de her penge i årene fremover, er, hvis der kommer meget, meget store olieindkomster.
Det er den kobling, der er helt absurd.
Jeg tror, de danske skatteydere ville synes, det var rimeligt, at man sagde til vores grønlandske venner: Enten giver vi jer et løfte om de her mange penge hvert eneste år i al fremtid, og til gengæld finder vi en fair fordeling af olieindkomsterne, når de måtte komme - hvis de kommer, men vi tror de kommer - eller også får I altså ikke bare en masse penge af os år for år.
Så kan vi give nogle lån, eller de kan få et bidrag i en periode, men så vil vi da ikke garantere bloktilskud i al evighed.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-06-10:
Tak for svaret.
Når hr. Kristian Thulesen Dahl anerkender grønlændernes ret til selvstændighed, så anerkender hr. Thulesen Dahl jo altså også, at de fantasibeløb, hr. Søren Espersen talte om, kunne tilfalde Grønland, hvis Grønland bliver selvstændig.
Det ligger jo i selvstændigheden, at Grønland så også har højhedsretten over den grønlandske undergrund, og så kan Grønland altså under alle omstændigheder få adgang til de værdier.
Det er sådan set det, der er kernen i diskussionen, og jeg takker hr. Thulesen Dahl for, at han går ind for, at Grønland har muligheden for og retten til at blive selvstændig.
Jeg synes, det klargør diskussionen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-06-10:
Jeg er glad for at have bibragt hr. Niels Helveg Petersen en opfattelse, der gør situationen klarere.
Jeg troede ikke, at det var noget nyt for hr. Niels Helveg Petersen; jeg har faktisk svaret det samme på alle tidligere spørgsmål om det samme emne.
Hvis man skal lave en aftale mellem venner, tror jeg da ikke på, at den ene part bare render fra den aftale.
Det er den ene ting i forhold til en eventuel fremtidig fordeling af olien.
Den anden ting er, om vi betingelsesløst skal give bloktilskud til Grønland fremover uden at kunne stille krav om, hvordan pengene anvendes, og uden at kunne forhandle det hvert tredje år, som vi kan i dag, hvor vi kan stille krav om, at der f.eks. sker sociale forbedringer, eller hvad det nu måtte være vi kunne tænke os at stille krav om.
Skal vi fraskrive os den ret, vel vidende at vi samtidig har fraskrevet os alle fremtidige olieindtægter fra den grønlandske undergrund?
Det er den kobling, hr. Niels Helveg Petersen ikke vil forholde sig til, og det er den kobling, som jeg synes er meget interessant.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-06-10:
Tak for det.
Statsministeren er jo genial til at lægge røgslør ud over en debat, og det gør han så også her.
Han siger, at der er en fair og ligelig fordeling af råstofindtægterne.
Jeg skrev det ned med det samme.
Jeg står her med Selvstyrekommissionens fem pinde omhandlende økonomien, og der står, at indtægter fra råstofaktiviteter i Grønland tilfalder Grønlands selvstyre.
Der er ingen fordeling af råstofindtægterne.
Der er mulighed for, at man kan nedskrive det danske bloktilskud, men det røgslør, statsministeren forsøger at lægge ud, består i, at vi skulle få andel i råstofindtægterne.
Nej, efter beslutningen her har vi forlods sagt, at de tilfalder Grønland.
Mit spørgsmål er, hvad argumentet er for på den her baggrund at ændre reglerne om bloktilskud.
Det har statsministeren overhovedet ikke berørt.
Det ligger i dag på 3,2 mia. kr., og plus det løse bliver det ca. 4 mia. kr. alt.
Hver tredje år skal det forhandles, og det vil sige, at Danmark også er i stand til at stille nogle krav.
Så skal vi bare betale ved kasse et til vores grønlandske venner uden på nogen måde at kunne diskutere det, uden på nogen måde at gå ind i indholdet, fordi det er en del af det her grundlag, at Grønland fremover har krav på det, der svarer til 3,2 mia. kr. plus det løse i bloktilskud hvert eneste år.
Jesper Langballe (DF), 2008-06-10:
Det er da klart, vil jeg sige til hr. Lars-Emil Johansen, at man selvfølgelig sårer en nation, som i og for sig ikke har bestilt andet i forhold til Grønland end at prøve at hjælpe grønlænderne i gang.
Det er måske ikke altid, at det er lykkedes lige godt.
I mange år sagde man, at grønlænderne var blevet tilskuere til deres egen udvikling, og at det så at sige var danskerne, der sørgede for det hele.
Det er jo uheldigt og kunne tyde på, at man ikke altid har grebet det helt rigtigt an, men viljen til at hjælpe grønlænderne har jo altid været der, og ikke med en eneste krone har Danmark nogen sinde profiteret af Grønland.
Det er da klart, at det så virker sårende, når hr. Lars-Emil Johansen ikke bestiller andet i Grønland og herhjemme end at spytte på og bagtale den nation, som har hjulpet grønlænderne i den grad.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-06-10:
Jeg synes, det er meget naturligt, at man træffer en beslutning og siger: Bloktilskuddet har en bestemt størrelse, og inden for den ramme kan det grønlandske selvstyre så disponere.
Det er det ene.
Det andet, og det er sådan set det væsentlige i hr. Thulesen Dahls spørgsmål, er spørgsmålet om, hvordan man fordeler råstofindtægterne.
Der er det altså en kendsgerning - det fremgår meget klart af betænkningen, og det vil også komme til at fremgå af den fremtidige lov - at så længe der ydes et bloktilskud fra Danmark til Grønland, vil Danmark få 50 pct. af råstofindtægterne til at reducere bloktilskuddet med.
Det er en kendsgerning, og det ligger der da en økonomisk fordel i for Danmark, helt uanset at jeg altså synes, at relationen mellem Danmark og Grønland handler om meget andet og meget mere end penge.
Søren Krarup (DF), 2008-06-10:
Jeg blev temmelig rystet over at høre hr. Lars-Emil Johansen fremstille forholdet mellem Danmark og Grønland, som han har gjort.
Han maler et billede af Danmark som et undertrykkende, udsugende imperialistforetagende, der har frataget Grønland dets værdier og dets værdighed.
Det har for mig den særlige baggrund, at min svigerfar var den første landshøvding i Grønland fra 1950-1960, P. H. Lundsten.
Jeg ved både fra hans og fra min kones fortælling, hvilken, jeg er lige ved at sige idealisme, hvilken uselvisk hengivenhed, de viste for det land og det arbejde, de havde fået.
Derfor blev jeg rystet over at høre hr. Lars-Emil Johansen fremstille sagen på den måde, og jeg vil spørge: Mener han virkelig, hvad han siger, at Danmark på den måde har misbrugt og undertrykt Grønland, siden vi i 1950 gav det den form for selvstyre, det har haft?
Lars-Emil Johansen (SIU), 2008-06-10:
Jeg vil gerne medgive, at hr. Søren Krarups svigerfar, P. H. Lundsten, har virket i Grønland og har været utrolig populær i Grønland som landshøvding, selv om begrebet landshøvding måske i sig selv kan være skræmmende at høre med nutidens ører.
Det er ikke så ligetil at sige helt unuanceret, at alt var godt, eller at alt var skidt.
Selvfølgelig var der masser af godt, men selvfølgelig var der også noget skidt, og det skal vi ikke være berøringsangste over at påpege.
Og det er det, som jeg bl.a. med den tale, som Dansk Folkeparti har studeret meget nøje, har ønsket at give udtryk for.
Billedet af Grønland er ikke længere smiling Eskimoes og en smuk natur
Det er et samfund, der har egen identitet, og som i dag gerne vil have rettigheder som et folk, der har ret til selvstændighed, hvilket jeg giver udtryk for.
Søren Krarup (DF), 2008-06-10:
Der er jo ingen, der benægter, at Grønland har sin egen identitet, men det, jeg siger, er, at de første danske embedsmænd efter 1950 og hele den danske koloni, der kom til Grønland, jo netop kom for at hjælpe grønlænderne med at få deres identitet udviklet.
Jeg har min kones beretninger om det; det var det, de sled og slæbte for, og det var netop for Grønlands skyld.
Derfor synes jeg, det er rystende, og jeg synes også, at det, vil jeg nok sige, er belastende for hr. Lars-Emil Johansen, at han i den grad fremstiller Danmark som et undertrykkelsessamfund.
Forholdet er, og her taler altså vidner, der selv har oplevet det, at Danmark virkelig har slidt og slæbt for, at Grønland skulle fungere godt.
Derfor synes jeg, det virker uværdigt, vil jeg sige til hr. Lars-Emil Johansen, og jeg synes faktisk, at han, hvis der var værdighed i hr. Lars-Emil Johansen, så burde undskylde, hvad han her siger om Danmark og trække det tilbage.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2008-06-10:
Jeg har engang haft en lærer, i øvrigt en dansklærer, der fortalte mig, at man en gang imellem skal smøre tykt på med penslen for overhovedet at have en chance for, at der bliver lyttet eller bliver lagt mærke til, hvad man gør.
Det er også en fremgangsmåde, jeg bruger.
Jeg er også sikker på, at det er en fremgangsmåde, som Dansk Folkeparti kender ganske udmærket fra sine egne rækker.
Det, jeg taler om i dag, er, at selvstyret bliver skabt for at sikre, at vi fremover kan være ligeværdige parter og ligeværdige folk, der har ret til selvstændighed.
Det er det, vi taler om i dag, og det er derfor, at min argumentation har været af den karakter, som der bliver talt om, for at opnå det resultat.
Jeg taler jo netop meget positivt om det resultat i modsætning til Dansk Folkeparti, der ikke vil anerkende det resultat.
Jeg anerkender det resultat, der ligger, og roser det resultat, der ligger, og siger, at der kommer Danmark og Grønland godt ud af den forhandling, der har været om selvstyre i Grønland.