runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2011-12-07:
Jeg hjælper gerne med, at der ikke kommer nye, bøvlede regler, som gør det sværere at netop udvikle og drive det kommunale selvstyre.
Det er derfor, jeg kerer mig om det.
Jeg vil igen kvittere for, at man tager VK-regeringens idé om et frikommuneforsøg med videre, det skal vi nok kunne finde ud af i fællesskab, jeg havde så bare håbet – og det er det, jeg hører en bekymring for – at man nu, og det kan der være nogle tekniske grunde til, men alligevel, ikke får det udskudt i forhold til, hvad der lå i planlægningen fra VK-regeringens side, nemlig med et halvt års tid, fordi man måske så kan føle, at luften går af projektet.
Jeg tror, og det tror jeg også at ministeren tror, at det kan være et projekt, som virkelig kan løfte nogle ting, at det kan vise nogle ting.
Det synes jeg er rigtig fornuftigt, men jeg er bare ærgerlig over, hvis det er sådan, at det nu bliver udskudt, og at luften som følge deraf går af ballonen.
Ministeren er selv inde på det i forhold til det her med, at der kan ligge nogle andre ting, men kan ministeren så ikke prøve at konkretisere lidt i forhold til afbureaukratisering, det, som vi alle sammen går og snakker om, men som ministeren siger, at man gør med en pincet.
Hvor er det så i lovprogrammet, at vi ser nogle af de her forslag fra regeringens side til at afbureaukratisere kommunernes mulighed for at agere?
Margrethe Vestager (RV), 2011-12-07:
Her er et par pointer: For det første er det jo heldigt, at jeg, om man så må sige, ikke er den eneste kommuneminister.
Der er socialministeren, der er miljøministeren, der er en lang række ministre, som har lovgivning under sig, der påvirker den måde, som kommunerne virker på, og det gælder også beskæftigelsesministeren.
En stor del af kommunernes opgaveløsning er jo præget af lovgivning på de områder.
Der er også på beskæftigelsesministerens område, og jeg tror også, der er det på miljøministerens område, eksempler på, at det giver det her lidt større frirum, lidt bedre muligheder for selv at planlægge, selv at tage ansvaret for det råderum, der er.
Det er det ene.
For det andet havde det jo været hjælpsomt, hvis der havde ligget et lovforslag om frikommuner, da den nye regering kom til.
Men sådan var det ikke, og derfor tager vi den selvfølgelig derfra, forhåbentlig i et godt fællesskab, for jeg tror, vi deler ønsket om at prøve ting af i frikommuneforsøg. For det tredje
er der det – og det håber jeg også vi kan være fælles om – at vi så ikke mindst skal bestræbe os på ikke at lave nye regler.
For jeg tror, vi har en fælles erfaring for, at det er meget svært at tage regler væk.
Når vi afbureaukratiserer, sker det stort set med en pincet, regel for regel, mens der står nogle andre med en skovl og læsser nye regler på, og derfor tror jeg, vi kan hjælpe hinanden med at sørge for, at der ikke kommer nye regler.
Jacob Jensen (V), 2011-12-07:
Jamen det lyder jo rigtig godt, ikke mindst fordi netop frikommuneforsøget var et forsøg, som blev sat i værk af den daværende VK-regering, og jeg vil gerne kvittere for, at den nye regering så tager det med i sit lovprogram.
Men når man kigger i lovprogrammet under ministerens ressort, er det jo ikke, fordi det sådan springer helt vildt i øjnene, at vi har en minister, som vist er kommunernes frihedsminister – det tror jeg var det udtryk, der blev brugt, og nu må ministeren rette mig, hvis det ikke var.
Altså, når man kigger i det, kan man se, at der er et par elementer.
Det er rigtigt, at der er frikommuneforsøget, som, kan jeg forstå, så bliver udskudt et halvt års tid – det kan der være nogle grunde til, det kan ministeren få lov at svare på om et øjeblik – og at der er noget om de kommunale forpligtende samarbejder, som selvfølgelig også skal give lidt mere frirum, og som vi også sidder og forhandler om nu, men som der måske ikke er noget helt stort og voldsomt revolutionerende i inden for det kommunale selvstyre.
Så har jeg også noteret mig et tredje element om, at ministeren ikke længere ønsker at have bemyndigelse til at fastsætte regler for konkurrenceudsættelse, som man vel også kan tolke ind i den her sammenhæng
, underforstået, hvis ministeren da ville have brugt den mulighed, for ellers giver det jo ikke så meget mening.
Men det er jo ikke, fordi det, synes jeg, ligesom oser af nye forslag, altså ud over det frikommuneforsøg, som VK-regeringen som bekendt lancerede, og som nu bliver udskudt et halvt års tid, og det er derfor, jeg stiller det her spørgsmål til ministeren, og det er derfor, jeg godt vil bede om, om ministeren kunne prøve at konkretisere det en lille smule mere.
En ting er lovprogrammet – det er jo i sig selv et lovprogram, som er fast – men er der måske lidt flere konkrete tanker om, hvordan ministeren ser det skal udarbejdes med hensyn til det kommunale selvstyre, ud over det, som vi alle sammen er enige om, nemlig at der skal være plads og frihed og forskellighed udeomkring i kommunerne?
Margrethe Vestager (RV), 2011-12-07:
Den økonomiske situation, som Danmark er i, og som hele Europa er i, gør, at kommuner såvel som regioner og stat har meget, meget stramme økonomiske rammer, og det, som man for en god ordens skyld til gengæld så må gøre, er jo, synes jeg, at give muligheder for at give et større politisk råderum, give bedre muligheder for at prioritere, se, om man kan få mere ud af mindre, inddrage medarbejdere og ledelse.
Og den overskrift, vi har givet den måde at tænke på, er tillid og ansvar, ledelse og faglighed. Vi begynder i det lovprogram, som vi har fremlagt, ved to ting, dels ved frikommuneforsøget, hvor ni kommuner løber i forvejen – forhåbentlig ambitiøst og for nogle af os måske også provokerende i forhold til gældende regler – dels ved at tage den pligtige udbudsprocent væk, for at sige, at vi gerne vil have en aftale med kommunerne om, at man hele tiden dribler videre med de muligheder, der ligger inden for en bedre opgaveløsning og en økonomisk mere effektiv opgaveløsning ved at arbejde med udbud, men at vi giver et lidt større frirum og siger: Vi vil gerne vil have, at I arbejder strategisk med tingene, snarere end at vi fra Folketingets side kommer og siger, at det skal være sådan.
Peter Skaarup (DF), 2011-12-07:
Jamen ligesom det er logisk, at det, når man øger ydelserne, bliver mindre attraktivt at tage et stykke arbejde, er det så ikke logisk – hvis vi kigger os om i verden og ser på, hvordan vilkårene er for at få asyl, hvordan vilkårene er for at få opholdstilladelse, og hvordan vilkårene er med hensyn til at få sociale ydelser – at man, hvis man er interesseret i at komme til et andet land, kigger sig om efter de lande, hvor ydelserne er bedst og mest interessante, og hvor de vilkår, man dukker op til, er de mest optimale for en selv?
Det er jo meget menneskeligt at tænke sådan i hvert fald.
Og når man så ser, at Danmark nu afskaffer starthjælpen med det resultat, at man får meget høje sociale ydelser sammenlignet med andre lande, er det så ikke logisk, at lige præcis Danmark kan være interessant, hvis man er interesseret i at komme et andet sted hen i verden?
Det er nok rimelig logisk.
Og er det ikke et skud for boven til det, som regeringen i øvrigt har sagt om, at man vil bevare den såkaldt stramme udlændingepolitik?
Fatma Øktem (V), 2011-12-07:
Vil ministeren forklare, hvordan det hænger sammen, at social- og integrationsministeren offentligt melder ud, at det altid skal kunne betale sig at arbejde, mens beskæftigelsesministeren fra den 1. januar 2012 agter at hæve en række offentlige ydelser, så det for færre mennesker kan betale sig at arbejde?
Vil ministeren forklare, hvordan det hænger sammen, at social- og integrationsministeren offentligt melder ud, at det altid skal kunne betale sig at arbejde, mens beskæftigelsesministeren fra den 1. januar 2012 agter at hæve en række offentlige ydelser, så det for færre mennesker kan betale sig at arbejde?
Mette Frederiksen (S), 2011-12-07:
Jeg ved ikke, hvorfor spørgeren siger, at vi nedlægger arbejdspladser i Danmark.
Det er helt korrekt, at der er blevet tabt 175.000 arbejdspladser i den private sektor under den økonomiske krise og dermed under den tidligere regering.
Den nuværende regering har jo valgt som en del af vores finanslov at kickstarte dansk økonomi for at skabe flere arbejdspladser.
Nu spørger spørgeren ikke særlig præcist, men jeg antager, at det, spørgeren bl.a. spørger til, er afskaffelsen af de lave ydelser.
Der har både finansministeren og jo jeg selv fra starten sagt, at ser man på det her lovforslag isoleret, hvad man ikke kan, ser man, at det vil have en negativ effekt på arbejdsudbuddet.
Det har vi lagt åbent og ærligt frem, fordi det lovforslag først og fremmest skal adressere problemer med fattigdom.
Problemet med det manglende arbejdsudbud skal løses dels i en skattereform, dels i den kontanthjælpsreform, der forhåbentlig kan vedtages bredt i Folketinget.
Fatma Øktem (V), 2011-12-07:
Jamen så vil jeg spørge beskæftigelsesministeren, om ministeren for en god ordens skyld vil bekræfte de oplysninger, som finansministeren har givet i Folketinget, nemlig at den varige effekt af regeringens politik er et tab af arbejdspladser i størrelsesordenen 4.000.
Mener ministeren, at det er et opgør – nu var jeg også inde på det tidligere – bl.a. med krævementaliteten, at vi nedlægger arbejdspladser i Danmark og hæver de offentlige ydelser?
Hvordan hænger det sammen?
Mette Frederiksen (S), 2011-12-07:
Men spørgeren har ikke ret i sin antagelse.
Der er indlagt en kickstart af dansk økonomi i finansloven for 2012, og vi forventer en merbeskæftigelse på ca. 10.000 mennesker både i 2012 og 2013.
Det vil jo flytte borgere, der i dag er på dagpenge eller kontanthjælp, til et aktivt arbejdsliv.
Der er afsat midler til en forøget indsats mod ungdomsarbejdsløshed, som via jobrotation, voksenlærlingeordning og traineeforløb skal flytte både arbejdsløse ufaglærte og arbejdsløse faglærte unge og arbejdsløse unge akademikere fra arbejdsløshed og ud på arbejdsmarkedet.
Så spørgeren har ikke ret i sin præmis.
Fatma Øktem (V), 2011-12-07:
Tak for svaret.
Men det, jeg egentlig spørger til, er, om de initiativer, der indtil nu er blevet taget i den korte tid, ministeren siger regeringen har været der, ikke er initiativer, der netop medfører flere personer på offentlig forsørgelse.
Det er sådan set bare det, jeg spørger ministeren om.
Mette Frederiksen (S), 2011-12-07:
Jeg ved ikke, hvad det er, spørgeren hentyder til, når spørgeren siger, at det er en ny melodi.
Altså, jeg har også før valget anmeldt, at der er behov for bl.a. en reform af førtidspensionsområdet, så jeg er simpelt hen ikke enig med spørgeren i, at det er en anden melodi.
Tværtimod har jeg i alle de år, jeg har været folketingspolitiker, været stærk tilhænger af grundlæggende, omfattende reformer af socialpolitikken og beskæftigelsespolitikken.
Desværre har der tidligere været en regering i Danmark, der ikke for alvor har villet tage fat i at få løst nogle af de grundlæggende problemer, der er på beskæftigelsesområdet.
Nu er der kommet en ny regering.
Vi har tænkt os at føre en anden politik.
Det er et problem, der er blevet leveret videre fra regering til regering, og jeg synes, det ville klæde Folketinget, herunder Venstres politikere, at bidrage aktivt til, at vi kan få lavet reformer, der gavner arbejdsudbuddet, og som giver mennesker mulighed for at være en aktiv del af arbejdsmarkedet.
Vi har været regering i ganske kort tid – så kort tid, at det ikke har kunnet lade sig gøre at lave de store reformer, der skal til.
Derfor er det blevet anmeldt, at 2012 bliver det store reformår, og der håber jeg selvfølgelig at Venstre vil bidrage aktivt.
Fatma Øktem (V), 2011-12-07:
Mange tak for svaret.
Jeg kan forstå, ministeren henviser til, at der kommer en række initiativer, herunder også en reform på kontanthjælpsområdet.
Der vil jeg gerne sige til ministeren, at vi i Venstre selvfølgelig er meget glade for det, og vi ser frem til sådan en reform.
Det gør vi især, fordi vi mener, der er behov for en reform.
Det er jo en helt ny melodi fra ministerens side, i forhold til hvad vi hørte før valget.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren ikke kan bekræfte, at ministeren indtil nu ikke har taget et eneste initiativ, der resulterer i, at færre personer er på offentlig forsørgelse, men tværtimod kun har taget initiativer, der ifølge regeringens egne tal sender flere tusinde personer på kontanthjælpsydelse.
Mette Frederiksen (S), 2011-12-07:
Jeg synes, min kollega, socialministeren, har startet en nødvendig og god diskussion om forholdet mellem ret og pligt i Danmark.
Derfor synes jeg, det er en god diskussion, der er blevet startet.
Vi har anmeldt en række reformer på det beskæftigelsesmæssige område, og bl.a. kontanthjælpsreformen skal i mine øjne hvile på princippet om ret og pligt.
Fatma Øktem (V), 2011-12-07:
Hvordan agter ministeren konkret at følge op på social- og integrationsministerens udmelding om et opgør med krævementaliteten?
Mette Frederiksen (S), 2011-12-07:
Når man er regering i et land, skal man jo kunne løse flere forskellige problemer og udfordringer på samme tid.
Jeg tror aldrig, at det er sådan, at man kan fremsætte et lovforslag, der med et slag løser alle de udfordringer, som Danmark står over for på bl.a. arbejdsmarkedet.
Det lovforslag, der er fremsat, hvad angår fattigdomsydelserne, skal adressere det problem, at vi igennem en årrække har set et støt stigende antal danskere leve i fattigdom.
Det er muligt, at det ikke optager Venstre, men det optager regeringen.
Jeg synes, det er dybt problematisk, at vi har børn i Danmark, der vokser op i fattigdom.
Derfor er det nødvendigt ikke at se det her lovforslag isoleret, men se det i sammenhæng med en række andre initiativer, herunder en kommende reform af kontanthjælpsområdet og en kommende skattereform.
Fatma Øktem (V), 2011-12-07:
Jeg vil sige, det har været meget interessant at iagttage regeringens panik, efter at fru Özlem Sara Cekic ved et uheld bragte klarhed ind i debatten om de offentlige ydelsers størrelse.
Det blev pludselig meldt ud, at vi skal gøre op med krævementaliteten, og man kunne også forstå på social- og integrationsministeren, at opgøret består i, at det altid skal kunne betale sig at arbejde.
Så vil jeg gerne spørge ministeren, for jeg synes ikke, at jeg fik et klart svar på det: Er ministeren ikke en dårlig kollega, når hun direkte saboterer socialministerens kamp for, at det skal kunne betale sig at arbejde, ved at hæve de offentlige ydelser, så det ifølge regeringens egne tal for en række mennesker ikke længere kan betale sig at arbejde?
Mette Frederiksen (S), 2011-12-07:
Jeg har ikke nogen viden om, at det skulle gå hen og blive et problem.
Peter Skaarup (DF), 2011-12-07:
Jeg vil bestemt gerne diskutere, hvad der kan gøre, at mennesker kommer i arbejde – det er bl.a. derfor, vi stiller spørgsmål her – og der er vi så bare nødt til at forholde os til det, som regeringen har fremlagt.
Regeringen har jo ikke fremlagt noget, der betyder, at der kommer flere i arbejde; regeringen har fremlagt noget – sammen med sit parlamentariske grundlag Enhedslisten – der betyder, at der er færre, der kommer i arbejde.
Der er, og det viser Finansministeriets beregninger, færre, der kommer i beskæftigelse – og beskæftigelsesministeren anerkender det selv – på baggrund af det, vi har set indtil nu.
Så jeg diskuterer ikke specielt proces; jeg diskuterer det, regeringen har fremlagt, og det eneste, regeringen har fremlagt på det her område, er noget, der får færre mennesker i arbejde.
Så kan jeg i øvrigt godt se, og det kunne jeg så godt tænke mig at spørge beskæftigelsesministeren om: Kan det ikke blive et problem for Danmark, at man altså har adgang til kontanthjælp fra dag et, når man kommer hertil som indvandrer?
Kan det ikke blive et problem for Danmark, at vi dermed kommer til at ligge i top i forhold til sociale ydelser, hvis vi sammenligner os med andre lande?
Det tror jeg kan blive et problem og kan betyde, at den effekt, som er negativ i forhold til beskæftigelsen, bare bliver endnu værre, fordi Danmark bliver en magnet i forhold til resten af verden med hensyn til at modtage sociale ydelser.
Mette Frederiksen (S), 2011-12-07:
Altså, det er muligt, at Dansk Folkeparti synes, det er så interessant at diskutere proces.
Hvorfor ikke diskutere indhold?
Altså, hvorfor vil Dansk Folkeparti ikke forholde sig til, at vi har familier i Danmark, der lever i fattigdom?
Hvorfor vil Dansk Folkeparti ikke forholde sig til, at ja, starthjælpen har fået nogle i arbejde, men at flertallet ikke er kommet i arbejde?
Altså, efter knap halvandet år er det omkring hver tiende, der er kommet i arbejde.
Efter 4 år er det ikke engang hveranden, der er kommet i arbejde.
Det kan godt være, at Dansk Folkeparti synes, det er et stort succeskriterium, at en meget, meget lav ydelse efter 4 år kan få 42 pct. i arbejde.
Jeg synes ikke, det er tilstrækkeligt, og jeg kan da godt her afsløre, at mit mål så åbenbart er større end Dansk Folkepartis mål, for jeg vil gerne have alle ud på arbejdsmarkedet.
Jeg er ikke tilfreds med, at 42 pct. af dem, der modtager starthjælp, kommer i arbejde.
Jeg mener, vi skal meget tættere på de 100 pct.
Peter Skaarup (DF), 2011-12-07:
Jamen det var da udmærket at få den anerkendelse på plads, for det ville jo også være lidt mærkeligt, hvis anerkendelsen ikke kom, altså at det virker stik modsat, når nu Finansministeriet både under den borgerlige regering og under den nuværende regering har fundet frem til, at det faktisk virker stik modsat, altså at det bliver sværere at få folk i beskæftigelse, når det er, at man øger de ydelser, som der er tale om her, f.eks. starthjælpen.
Så det var godt lige at få det på plads.
Det er jo også det, Rockwool Fonden har sagt om starthjælpen, nemlig at det faktisk har været motiverende for de indvandrere, der har modtaget den, at man altså kunne tjene væsentlig mere, hvis man kom ud på arbejdsmarkedet.
Nu lykkedes det jo ikke at få statsministeren herned i spørgetiden, det blev så beskæftigelsesministeren, da statsministeren ikke ville komme herned i dag og svare på spørgsmål, men jeg synes da, det er relevant at spørge beskæftigelsesministeren, om ikke det rigtigste, når man nu er klar over, at man altså har den anerkendelse af, at det virker stik modsat, i forhold til at det skal kunne betale sig at arbejde, og at det virker stik modsat i forhold til beskæftigelsen, at man nu øger de her ydelser, var, at man fra regeringens side sådan set startede med alle de initiativer, som beskæftigelsesministeren siger at man gerne vil lave, i stedet for at starte med at forbedre ydelserne, bl.a. til en person, som har været meget omtalt i medierne af SF's socialordfører, fru Özlem Sara Cekic, og som jo ikke er fattig.
Statsministeren har selv sagt, at hun ikke er fattig, og hun får jo øget sine ydelser nu på baggrund af det, regeringen sætter i gang.
Virker det ikke som et totalt grotesk signal, at man øger ydelserne til nogle mennesker, der ikke er fattige?
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan her: Anerkender ministeren i sit ønske om, at det skal kunne betale sig at arbejde, at afskaffelsen af starthjælpen virker stik modsat, jf. statsministerens udtalelser på pressemødet den 29. november 2011 omtalt i diverse medier?
Mette Frederiksen (S), 2011-12-07:
Der er jo ingen tvivl om, at hvis vi afskaffede kontanthjælpen, dagpengene og sygedagpengene ville der givet være nogle af de borgere, der i dag modtager de ydelser, der i stedet ville gå ud og finde sig et arbejde.
Det, man bare skal overveje, er, om det er det samfund, man ønsker.
Jeg er af den klare overbevisning, at vi, hvis vi laver de rigtige reformer af vores arbejdsmarked, kan opretholde og udvikle en ordentlig balance mellem, at vi på den ene side sikrer, at det skal kunne betale sig at arbejde, og på den anden side sikrer, at der er et ordentligt socialt sikkerhedsnet i Danmark.
Det er den ambition, jeg har som beskæftigelsesminister, og jeg tror, at det er den nødvendige vej at gå for Danmark.
Fatma Øktem (V), 2011-12-07:
Mange tak for ministerens tale.
Jeg har sådan set bare et meget konkret sidste spørgsmål til ministeren: Vil ministeren ikke mene, at det økonomiske incitament er et meget, meget stærkt incitament til at komme ud på arbejdsmarkedet?
Og kan det ikke gøre skade, når man går ind og forringer det økonomiske incitament ved at tage et arbejde?
Mette Frederiksen (S), 2011-12-07:
Jeg skal måske gøre spørgeren opmærksom på, at en meget stor del af de borgere, der har været underlagt de nedsatte lave sociale ydelser, ikke er kommet i arbejde.
Derfor er det altså set med mine øjne ikke tilstrækkeligt, at man står i Folketinget og stamper lidt i gulvet og siger, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Det er så let at sige den slags; det er så let at påkalde sig fraser, paroler og overskrifter.
Det er muligt, at Venstre synes, at det er indsatsen værd, når man ønsker, at det skal kunne betale sig at arbejde, at det medfører øget fattigdom i Danmark.
I den nuværende regering ser vi anderledes på den sag.
Vi tror på, at det kan lade sig gøre at bekæmpe fattigdom, samtidig med at vi sikrer, at det kan betale sig at arbejde, og at vi kan flytte folk fra overførselsindkomst ud på arbejdsmarkedet.
Jeg skal måske bare minde om, at det jo desværre ikke er lykkedes i flere årtier for alvor at gøre op med det problem, at vi har mange tusinde mennesker i Danmark, der står uden for arbejdsmarkedet.
Jeg vil gerne opfordre til, at alle folketingspolitikere sammen med regeringen bruger deres energi på at sikre, at vi får forøget arbejdsudbuddet, og at vi giver de mennesker, der i dag er parkeret på sidelinjen, muligheden for at være med.
Fatma Øktem (V), 2011-12-07:
Jeg vil gerne vide: Hvad vil regeringen reelt gøre?
Hvorfor siger regeringen på den ene side, at man ønsker et samfund, hvor det altid skal kunne betale sig at arbejde, mens man på den anden side målrettet fjerner nogle initiativer, der sikrer, at flere kommer i arbejde, herunder især indvandrergrupperne?
Mette Frederiksen (S), 2011-12-07:
Det er sådan, at når en regering fremsætter lovforslag, så gør den det kollegialt og fælles.
Såvel socialministeren som jeg som regeringens øvrige ministre er fuldstændig enige om, at det er nødvendigt at tage et opgør med den politik, som den tidligere regering har ført, som har betydet øget fattigdom i Danmark.
Peter Skaarup (DF), 2011-12-07:
Anerkender ministeren i sit ønske om, at det skal kunne betale sig at arbejde, at afskaffelsen af starthjælpen virker stik modsat, jf. statsministerens udtalelser på pressemødet den 29. november 2011 omtalt i diverse medier?
Jacob Jensen (V), 2011-12-07:
Men det modsiger jo lidt det, ministeren var inde på i sin første besvarelse.
Ministeren siger nu i sit svar, at man skal arbejde mod et ensartet, højt niveau.
Jeg tror, det var det, ministeren brugte som udtryk.
Et ensartet, højt niveau; betyder det ikke lige præcis, at man gør det ens, uanset om der er et behov det ene sted, der er større, eller et behov, der er mindre et andet sted?
Det er det, som ministeren rigtigt siger, og som jeg er enig med ministeren i at der er, og det var også det, jeg selv indledte med at spørge til.
Jeg synes, at det er lidt underligt, at man så siger, at man gerne vil give lidt flere penge.
Man vil gerne give frihed til, at kommunerne kan indrette sig, som de nu ønsker.
Men på den anden side vil man gerne fra regeringens side arbejde efter, at der skal være et ensartet, højt niveau.
Fair nok, det er så et skridt i en retning.
Men et ensartet, højt niveau synes jeg lugter af standardisering og centralisering af, hvordan tingene skal udvikle sig kommunalt, og det er jeg ikke tilhænger af.
Mette Frederiksen (S), 2011-12-07:
Jeg kan bekræfte, at det, at man afskaffer de lave sociale ydelser, forventer vi vil have en negativ effekt på arbejdsudbuddet, hvis man ser afskaffelsen af ydelserne isoleret.
Det vil jeg nu opfordre til at man ikke gør, for jeg tror, at det er vigtigt, at vi både mestrer den evne, det er at bekæmpe sociale problemer og fattigdom, og samtidig sikrer et bedre arbejdsudbud.
Det ved jeg godt ikke er lykkedes igennem de seneste 10 år.
Det tror jeg at det vil fremadrettet.