runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-17:
Jeg er en lille smule tvivl om, hvad det er, ordføreren er uenig i, i forhold til forslaget fra Enhedslisten.
Det, vi foreslår, er jo, at regeringen skal arbejde for, at de danske realkreditinstitutter ikke omfattes af Basel IV-kravene i den udstrækning, at de selvfølgelig vil omfatte de danske realkreditinstitutter.
Grunden til, at det her er taget op – jeg ved, at ordføreren selv deltog på et ekspertmøde, hvor realkreditinstitutterne bl.a. selv var repræsenteret – er, at de er enormt bekymrede for det her, der er på vej, og løftede i den grad pegefingeren eller lod advarselslamperne blinke i forhold til det her.
Så mit spørgsmål er egentlig bare, om ordføreren er enig i, at regeringen skal arbejde for at sikre, at hvis der kommer et Basel IV-krav, som har uhensigtsmæssige konsekvenser for den danske realkredit, skal vi gøre alt, hvad vi kan, for at sikre i EU-forhandlingerne om implementeringen af det, at der kommer en undtagelse for de danske realkreditinstitutter, fordi de er anderledes end den måde, man boligfinansierer på i de fleste andre europæiske lande.
Nu fremsætter man selvfølgelig ikke et forslag for at køre sololøb.
Man fremsætter det jo, fordi man håber at få det vedtaget.
Det tror jeg er grunden til, at vi alle sammen fremsætter forslag hernede.
Det er så ikke altid, at det lykkes.
Jeg anerkender ministerens indsats – det vil jeg også sige under min egen ordførertale – og jeg anerkender den vilje, der er.
Det, der bekymrer os, er, at der ikke vil blive lyttet til Danmark, og at vi vil stå i en situation, hvor der bliver stillet nogle krav, som faktisk vil undergrave vores realkreditinstitutioner.
Nu må vi jo se, hvad for nogen krav der kommer fra Basel.
Så hvad er ordførerens holdning til det, hvis ikke det lykkes Danmark på trods af indsatsen fra et samlet Folketing?
Skal vi så bare lægge os fladt ned for EU, også selv om det har alvorlige konsekvenser for vores realkredit?
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-05-17:
Som ordføreren sikkert hørte, var erhvervs- og vækstministeren vel temmelig klar i sin besvarelse.
Og jeg må sige, at det er en god idé, at vi står sammen om det her i Folketinget, så der ikke bliver sendt skæve signaler, som der var nogle der sagde, og at det derfor er vigtigt, at vi i fællesskab skaber en forståelse for, at det danske realkreditsystem er robust og rummer nogle værdier, og at vi selvfølgelig skal arbejde for, at det sker, ligesom det skete, da diskussionen var omkring – det bliver måske lidt teknisk – hvilken værdi i opgørelsen af likviditet en dansk realkreditobligation kontra en statsobligation havde.
Det var en delegation, hvori jeg faktisk tror de fleste af Folketingets partier var repræsenteret, da Folketings Erhvervsudvalg brugte et par dage i Bruxelles for at tale med bl.a. kommissæren og parlamentsmedlemmer for at skabe en forståelse for, at det skulle kunne rummes, og det lykkedes også.
Derfor er det jo en kamp, vi står fælles om.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-05-17:
Det beslutningsforslag, der hedder B 141, pålægger regeringen at sikre en undtagelsesordning, der betyder, at danske realkreditinstitutter ikke vil blive omfattet af de kommende Basel IV-kapitalkrav.
Formålet med beslutningsforslaget er ifølge forslagsstillerne at sikre, at de forventede kommende kapitalkrav til kreditinstitutter ikke medfører stigende bidragssatser for låntagere i realkreditinstitutter.
De kommende kapitalkrav fra Baselkomiteen er en sag, som regeringen tager meget alvorligt.
Derfor var jeg også for nylig til møde i Stockholm, hvor jeg mødtes med formanden for Baselkomiteen for at fremlægge de danske synspunkter, og formanden udviste forståelse for de danske pointer, som jeg bl.a. fremdrog under mødet.
Jeg har ligeledes drøftet sagen indgående med kommissær Hill.
Det har jeg både gjort i efteråret og så sent som her i foråret.
Her var der ligeledes tale om en konstruktiv og positiv dialog.
I praksis er Baselkomiteens standarder for regulering af kreditinstitutter dog kun vejledende, og der er derfor ikke tale om direkte gældende krav eller regler, man som kreditinstitut kan undtages fra.
Nye kapitalkrav for Baselkomiteen skal indføres i EU-lovgivningen, før de bliver bindende for kreditinstitutter i EU og således også for danske realkreditinstitutter.
Det er imidlertid ikke hensigtsmæssigt generelt at undtage realkreditinstitutter fra EU-regler, da der jo også er fordele ved at være omfattet af et regelsæt.
Blandt disse fordele er en gunstigere status for udstedelse af realkreditobligationer, hvilket er en væsentlig del af forklaringen på den lave rente, som låntagerne betaler.
Regeringen mener derfor, at det hverken vil gavne institutterne eller låntagerne at få realkreditinstitutterne undtaget fra EU-reglerne.
Det sker bl.a. gennem løbende kontakt til andre EU-lande, Europa-Kommissionen, ECB m.fl.
Regeringen vil kæmpe videre både i EU, men også internationalt, for at sikre, at der tages højde for den danske realkredit, og på baggrund af det og af de andre årsager, jeg nu har nævnt, kan regeringen ikke støtte forslaget.
Mette Reissmann (S), 2016-05-17:
Tak for det.
Altså, jeg vil sige, at man kan blive virkelig forvirret oven i sit hoved af at lytte til hr. Pelle Dragsted i dag.
Han har fremsat et beslutningsforslag, hvori der står – og jeg citerer: »... at sikre dansk realkredit en undtagelse fra kommende EU-direktiver med baggrund i Basel IV-kravene.«
Altså, det er det, der står, og det er det, vi diskuterer i dag.
Vi diskuterer ikke bidragssatser, for det har vi gjort.
Det gjorde vi i fredags.
Så lad nu være med at blande alt det ind i det.
Det, der selvfølgelig irriterer mig, er, at det er, som om Enhedslisten tror, at alle andre partier ikke er bekendt med den enorme risiko, vi ville løbe, hvis vi lige pludselig forfulgte sådan en sætning og gjorde det, som hr. Pelle Dragsted åbenbart ønsker.
Jeg er da enig med hr. Pelle Dragsted i, at one size doesn't fit all; det ved vi godt.
Men lad være med at tale ned til de øvrige partier i det danske Folketing, som om vi ikke er bekendt med den her risiko.
Vi har jo taget ansvar, og derfor er vi netop med i den forligskreds, der er omkring Finansiel Stabilitet.
Det, der er problemet, er jo, at EU måske ikke engang kan eller vil regne rigtigt, når det er sådan, at vi taler om de forskellige risikoaktivklasser.
Det er det, ministeren er i gang med sammen med hele den finansielle sektor, altså at få dem til at forstå, hvordan der skal regnes på tingene.
Det er det, der er det centrale her i dag; det er ikke bidragssatserne som sådan.
Jeg vil bare sige, at det alt sammen jo er for at sikre robusthed i det danske realkreditsystem.
Anerkender Enhedslisten slet ikke, at det er nødvendigt at have kapitalkrav til realkreditinstitutionerne for at kunne bevare et solidt og bæredygtigt realkreditsystem?
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-17:
Igen må jeg sige, at jeg undrer mig lidt over krigeriskheden.
Jeg synes bestemt ikke, jeg har talt ned til andre partier, tværtimod.
Jeg har sådan set kvitteret for en god debat.
Jo, det har noget med bidragssatserne at gøre.
Det er jo hovedargumentet for, at Nykredit hæver deres bidragssatser.
De har været ude og sige, at det er på grund af forventningen om nye kapitalkrav.
Så de to debatter kan jo ikke skilles ad.
Om vi har formuleret os lidt skarpt i forslaget, er jeg sådan set åben for at diskutere.
Hensigten med forslaget har været at sende et klart signal fra Folketinget om, at regeringen skal søge at undtage de danske realkreditinstitutter fra kapitalkrav, som er unødvendige.
For selvfølgelig er der kapitalkrav, der er nødvendige, men jeg tror, vi er enige om alle sammen – det er i hvert fald den oplevelse, jeg har haft også på udvalgsmøder – at nogle af de kapitalkrav, der er kommet, og som ser ud til at komme, simpelt hen ikke tager højde for det særlige ved de danske realkreditinstitutter.
Altså, ordføreren for Liberal Alliance var inde på det med gulvkravene, som jo ville være fuldstændig hul i hovedet, fordi det ville betyde, at de mest sikre investeringer ville blive dyrere end de mere usikre.
Det er i hvert fald ikke noget, der forebygger nye finansielle kriser.
Mette Reissmann (S), 2016-05-17:
Altså, vi kunne have taget den debat i udvalget bl.a. i stedet for netop at bringe den her ned i Folketingssalen, men det valgte Enhedslisten så ikke at gøre.
Alle mener jo, at deres marked for boliglån er specielt.
Hvad bygger ordføreren det udsagn på, som han jo bl.a. kom med i sit spørgsmål til hr. Hans Kristian Skibby, om, at Danmark skal have tillid til, at investorerne godt kan forstå, hvis Danmark ikke har lyst til at være eller er omfattet af Baselreglerne?
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-17:
Jeg tror ikke, den opfattelse er en, jeg står alene med.
De danske realkreditobligationer – og jeg tror også, det var noget, som ordføreren, og det er jo helt pudsigt, at der kan være en enighed mellem Enhedslisten og Liberal Alliance i det her tilfælde, pegede på – jo har stået stærkt gennem utallige kriser.
Det skyldes – og det bliver lidt for teknisk, hvis jeg skal komme ind på det – den særlige konstruktion, som er helt unik for Danmark, og som realkreditobligationerne udstedes via, og den måde, de refinansieres på.
Det adskiller sig bare fra det system, som de har i andre lande, og som gør, at der er en enormt stor investortillid til dem.
Jeg – eller vi – har i det her forslag villet sende et signal om, at regeringen skal sikre, at vi får en undtagelse for den del af reglerne, der kunne spænde ben for det, der er det særlige i det danske realkreditsystem.
Og – nej, vi holder her.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-05-17:
Jeg vil gerne dvæle lidt ved det der med bidragssatserne.
For jeg anerkender også, som hr. Pelle Dragsted siger, at tingene alt andet lige jo altså hænger temmelig meget sammen, i forhold til at eventuelt kommende kapitalkrav også har indflydelse på den nuværende håndtering af bidragssatser i Danmark.
Hvis man kigger på de samlede bidragssatser og kursskæringsgebyrer, der var i 2015, ser vi, at det rundede 22 mia. kr., som man tog hos dem, der har lån.
Hvis man går tilbage til 2003, var det kun 6 mia. kr., så man kan sige, at der har været en pæn stor stigning.
Allerede da vi fik tallene for 2013, kunne vi se, at de samlede bidragssatser og kursskæringsgebyrer var steget til 12 mia. kr.
Det vil sige, at over 1 mia. kr. om måneden skulle folk betale ekstraordinært i de her bidragssatser.
Dengang valgte Dansk Folkeparti jo at gå ud og anmode om at få en realkreditkommission, som skulle undersøge alle de langsigtede konsekvenser af det her, og der var Enhedslisten forbavsende tavse.
De støttede os simpelt hen ikke.
Der var ingen, der gik ud og sagde: Jamen det var da en god idé med en realkreditkommission, som skal se på, hvorfor de her bidragssatser stiger så meget.
Der vil jeg gerne have ordføreren til at svare på, hvorfor Enhedslisten ikke støttede at få en realkreditkommission i 2014.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-17:
Jeg arbejdede godt nok herinde, men jeg kan faktisk ikke huske det.
Og hvis vi ikke har støttet sådan et forslag, har det måske været en fejl.
Jeg tror nu nok, vi har været meget optaget af spørgsmålet om realkredit, så om det lige har været formuleringen i Dansk Folkepartis forslag, der har gjort udslaget, skal jeg ikke kunne sige.
Men der er ingen tvivl om – og derfor er det sådan set også positivt, at der er blevet nedsat en ekspertgruppe – at der er brug for at få kigget på det her.
Og det var bl.a. det, som det forslag, som Enhedslisten fremsatte sammen med Alternativet og SF, og som vi behandlede i sidste uge, handlede om, altså at vi skal se på, om der er brug for en ny form for regulering, der bl.a. sætter en grænse for, hvornår og hvordan man må hæve bidragssatserne.
For jeg er fuldstændig enig i, at det, vi frygter, jo er, at de der bidragssatser bliver sådan en slags pengemaskine for de store finansielle institutioner.
Der kan de skrue op, fordi det er meget svært for forbrugerne at flytte sig fra det ene realkreditinstitut til det andet.
Så jeg tror, vi fuldstændig deler den holdning, og jeg skal da kun rose Dansk Folkeparti for at have været fremme i skoene.
Det mener jeg nu også vi selv har været i samme periode.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-05-17:
Jo, men jeg anerkender, at hr. Pelle Dragsted
... og hvorfor man valgte ikke at gøre det.
Vi undrer os bare lidt over det, når nu vi kan se, at vi i fredags behandlede B 99 om bidragssatser og kursskæringgebyrer, og vi allerede nu her i dag, tirsdag ugen efter, behandler et nyt beslutningsforslag, der omhandler nogenlunde de samme udfordringer, kan man sige.
Så kan man jo godt stå lidt tilbage med en forundring over, hvorfor Enhedslisten var så tavse i 2014, da vi kom med forslaget om en realkreditkommission.
Det var Enhedslisten ikke ene om, der var faktisk ikke nogen, der gik ud og støttede os.
Men nu, hvor der været en stor folkelig applaus for at gå i brechen for det her, oplever vi jo sjovt nok Enhedslisten være meget i felten.
Det er sådan set bare det, jeg undrer mig lidt over.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-17:
Nu tror jeg ikke – og jeg husker ikke – at Dansk Folkeparti nogen sinde fremsatte det som et forslag i Folketingssalen og dermed fik afprøvet opbakningen.
Jeg er ganske sikker på, at Enhedslisten ville have bakket op om sådan et forslag.
Men hvis vi ikke har været nok fremme i skoene, skal jeg beklage det.
Det tror jeg nu ikke har været tilfældet.
Når vi har fremsat to forslag – vi havde et til behandling i sidste uge og har et til behandling nu – så er det, fordi det er to forskellige temaer.
Det ene handler om, hvordan vi her i Danmark kan regulere inden for de rammer, vi har her.
Det andet forslag handler om, hvordan vi skærmer de danske realkreditinstitutter mod regler, som kan komme udefra, fra EU, og som kan skabe problemer for boligejerne.
Ida Auken (RV), 2016-05-17:
Mange tak.
Jeg tog jo Enhedslistens forslag meget alvorligt og troede, man mente det, der står i forslaget.
For der står, at man vil sikre, at de danske realkreditinstitutter ikke bliver omfattet af det kommende Basel IV.
Hvis det bliver vedtaget i Folketinget, vil det betyde, at vi vil sende ministrene af sted med en besked om, at hvis vi ikke får vores vilje, laver vi bare selv en undtagelse.
Nu kan jeg så igennem debatten forstå, at det ikke er det, Enhedslisten vil.
Så kunne hr. Pelle Dragsted ikke lige forklare mig, hvilken af de to ting man mener: Mener man det, der står i forslaget, eller vil man bare gerne fortælle regeringen, at den skal gøre det, den allerede gør?
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-17:
Nu er der jo lidt forskel på, om en regering fortæller om noget, den gør, eller om det er sådan, at regeringen har et politisk flertal, der f.eks. har markeret sig ved en afstemning i Folketinget eller ved en beretning i et udvalg.
Det betyder noget for en regering, om der er et flertal, som skriftligt har tilkendegivet en holdning.
Det er jo sådan, vi bruger vores folkestyre.
Det er for at sende den slags signaler.
Jeg anerkender, at Radikales ordfører er uenig i fremgangsmåden, og det er jeg sådan set meget åben over for at diskutere.
For mig at se
handlede det om at få en tilkendegivelse fra Folketinget, som regeringen måske også kunne bruge offensivt.
Ordføreren mener, det vil stille ministeren svagere i forhandlinger med andre lande.
Det kunne jo også være, det ville stille ministeren stærkere.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-17:
Jeg synes jo egentlig, det er glædeligt, at vi har hørt de fleste partier – eller jeg tror, det er alle partier – bakke op om dansk realkredit, og som flere har været inde på, er det også en kamp, der har været i gang i efterhånden flere år, for at overbevise resten af Europa om, at vi har et meget robust og sikkert system.
Jeg synes også, det er rigtig glædeligt at høre fra nogle af de partier, som ellers nærmest har tordnet mod kapitalkrav, at der lige pludselig er en meget, meget unik opbakning til, at det er i fællesskab, vi skal formulere de her krav, og at det er kampen i EU, vi skal tage, fordi baggrunden er så alvorlig.
Vi har jo ikke indført kapitalkrav for sjov, men fordi vi har været ude i en fuldstændig ødelæggende krise, og derfor er der god grund til at have de kapitalkrav, og det synes jeg så også det er rart at få bekræftet fra nogle af de partier, der måske har været meget kritiske over for dem tidligere.
Jeg deler fuldstændig Enhedslistens hensigt med at fremsætte det her forslag, altså at vi ønsker at vise, at realkreditten også skal have en særplads i de kommende forhandlinger.
Og derfor vil jeg sige, at jeg synes, det kunne være rigtig godt, hvis vi i udvalget kunne skrive en fælles beretning, hvor vi gentager det, som alle ordførerne har sagt heroppefra, altså at det er det, vi ønsker – og det er også det, jeg hører ministeren sige at den danske regering ønsker – og hvor vi får det her på skrift.
Og med de bemærkninger, der er faldet heroppefra, lyder det, som om det var noget, der kunne lade sig gøre.
SF er ikke fuldstændig enig i den måde, forslaget er formuleret på.
Men vi er fuldstændig enige i hensigten, og det er også derfor, jeg håber – også nu, hvor jeg kan høre, at der ikke er opbakning til forslaget – at man går den vej og tager diskussionen i udvalget i stedet og skriver ind, at man lægger meget, meget stor vægt på, at regeringen gør alt, hvad den kan, og det tror jeg faktisk at også den gør.
Jeg tror, at det her er et af de få områder, hvor det er ligegyldigt, om man har en sort, en rød, en blå eller en grøn regering, altså at dansk realkredit er afgørende for den danske økonomi og for nogle relativt billige huslån til folk.
Jeg ønsker heller ikke, at den her diskussion – og det tror jeg bestemt heller ikke at Enhedslisten ønsker, ellers skulle jeg kende dem meget dårligt – skal udmønte sig i, at kapitalkrav er af det dårlige.
Jeg læser også forslaget her, som at kapitalkrav på den rigtige måde og til de rigtige institutioner er af det gode, og hvad angår kapitalkravene i forhold til dansk realkredit, bliver vi også nødt til at få EU ind.
For det er jo teknisk set der, Baselkravene skal dirigeres hen, inden det eventuelt bliver til dansk lovgivning, og der er altså ret stor forskel på, hvem det er, der skal modtage hvilke krav.
Så med de bemærkninger håber jeg, at alle partier vil være med til en beretning, der meget klart siger, hvad der er et fælles ønske fra Folketinget og også fra regeringen og ministeren, som jeg hører det, men at vi måske også får en passus ind om, at det er rigtig godt at have kapitalkrav på det rigtige sted og til de rigtige institutioner.
Ida Auken (RV), 2016-05-17:
Det er, fordi det her er alvor.
Det er rigtig alvorligt, hvad Danmark sender af signaler i den her situation.
Hvis vi er optaget af, hvad vores borgere skal betale for vores realkredit; hvis vi er optaget af, at den skal være så stabil som muligt, så skal vi jo ikke stå her i Folketingssalen og ligne et splittet Folketing.
Så skal vi jo bakke op om vores minister.
Men jeg er da glad for, at Enhedslisten har skiftet toneart, altså over til, at man mener, at det, regeringen gør lige nu, er det fuldstændig rigtige.
Det er sjældent, at jeg står og siger det her fra Folketingets talerstol, men lige her synes jeg da vi skal bakke op om regeringen – fordi de faktisk kæmper en sag for Danmark – og ikke stå hernede i Folketingssalen og skabe tvivl om, hvad der egentlig er Danmarks position.
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-05-17:
Jeg tror, at forståelsen måske er temmelig central.
Skal man med udgangspunkt i det, som Enhedslisten siger, prøve at holde det danske realkreditsystem helt ude af det, eller skal man skabe en forståelse for, at der er plads til dem?
Og der må jeg sige: Jeg tror ikke, at det er en god idé at sige, at det danske realkreditsystem skal holdes ude af de kommende regler.
Jeg tror, at det er en bedre idé, at det er omfattet, men omfattet på en måde, så de forhold, som kendetegner det danske realkreditsystem, kan rummes inden for dem.
Det skal ikke være sådan, at der ikke er en regulering, som der er tillid til, der også gælder i det danske realkreditsystem.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-17:
[Lydudfald]
... Så kom lyden.
Det er bare lige i forhold til det sidste, ordføreren siger, om, at vi har foreslået et loft.
Det var faktisk ikke det, vi foreslog.
Vi foreslog bare, at man skulle have det godkendt, hvis man hævede bidragssatserne, og at det skulle være ud fra nogle objektive kriterier, f.eks. at der blev stillet kapitalkrav.
Det var bare lige for en god ordens skyld.
Jeg er ked af, hvis vi har formuleret forslaget på en måde, der efter ordførerens mening gør det uigennemførligt.
Ønsket har været, og det står også i slutningen af bemærkningerne, at vi skulle pålægge regeringen at sikre dansk realkredit – og jeg citerer – »en undtagelse fra kommende EU-direktiver med baggrund i Basel IV-kravene.«
Så det er jo et pålæg til regeringen om at gå ned til de forhandlinger og sige, at vi vil have en undtagelse, når de her direktiver gennemføres.
Så sagde den tidligere ordfører noget med enten undtagelse eller inden for rammerne, og jeg vil sige, at jeg sådan set er ligeglad med, hvordan man formulerer det.
Det korte af det lange er bare, at vi skal sikre, at dansk realkredit ikke bliver udsat for nogle krav, som er urimelige, som er unødvendige, som ordføreren siger, og som altså kan koste danske boligejere rigtig mange penge.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-05-17:
Vi mener bare ikke, at det her er den rigtige måde at gøre det på.
For i kraft af det, som der også er en anerkendelse af her, at der nok kommer øgede bidrag, mener vi sådan set, at det er rigtig vigtigt, at man ikke lægger loft over det, sådan at der er en fleksibilitet for realkreditinstitutterne, altså at de kan vise rettidig omhu og indstille sig på krav, som man forventer kommer.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-17:
Jeg tror, vi skal gemme debatten om B 99 til udvalgsarbejdet eller en eventuel anden behandling, for jeg er ikke enig i ordførerens fremstilling.
Men om det er den forkerte eller rigtige måde at fremsætte det som et beslutningsforslag, kan man jo altid diskutere.
Hvis det blev vedtaget, var det et rimelig klart signal til EU.
Trine Bramsen (S), 2016-05-17:
Det er jo egentlig også en anden ting, vi diskuterer her – det er imamer, der holder kvinder og børn i et jerngreb, og deres ret til som forkyndere at ytre sig.
Som jeg har forstået det, sidder SF stadig væk med ved de forhandlinger, hvor vi jo netop diskuterer, hvordan man kan skåne kvinder og børn for sådan nogle ytringer, eksempelvis opfordringer til stening, vold på børn og andet ubehageligt.
Så jeg forstår ikke helt, hvordan det kan gå hånd i hånd, når det entydige fokus fra SF's side i den her debat har været, at det handler om at udvide ytringsfriheden.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-05-17:
Men det er vi enige om.
Jeg vil da godt rose Enhedslisten – det er sjældent jeg har mulighed for det, men når man har mulighed for det, skal man selvfølgelig gøre det – for at rejse en debat, hvor vi er enige om – hvad skal jeg sige?
Det tror jeg der er bred enighed om i Folketinget.
René Gade (ALT), 2016-05-17:
Jeg står her på vegne af min kollega, som er ordfører på området, nemlig hr. Rasmus Nordqvist.
Vi har opfattet Enhedslistens forslag som netop et forsøg på at sikre, at vi står samlet som Folketing, og at Baselkapitalkravene ikke kommer til at være noget, der sådan helt generelt overser de enkelte landes systemer.
Og det danske realkreditmarked synes vi i den grad er værd at passe på, og derfor har vi også haft det lidt ambivalent med, hvad vi skal sige til det her.
Så vi kommer til at sige, at på grund af den gode dialog, der har været med ministeren på området, og på grund af den gode dialog, der har været med kommissæren, er vi egentlig trygge ved, at vi har gang i den rigtige proces.
Vi kommer til at stemme blankt, for vi tror ikke, at det her er den rigtige løsning for at komme igennem med det, som Enhedslisten egentlig ønsker.