runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-19:
Jeg må altså igen sige, at jeg synes, der bliver rodet rundt i en del ting, for nu fik fru Mette Gjerskov sagt, at Bjørn Lomborg var den eneste dansker på finansloven, der ville være involveret i klimatopmødet.
Men der kan jeg bare sige: Nej, sådan er det ikke.
Jeg nævnte tallene før, og bl.a. er der altså 27 mio. kr. til ngo- og civilsamfundsaktiviteter, og der er oven i købet på den her finanslov i den samme forligskreds yderligere tilkommet 11 mio. kr. til ngo'er og civilsamfundet.
Der er rigtig mange danskere dér, der er stærkt engagerede.
Så er der en klimapulje på 200 mio. kr. næste år; den var på 100 mio. kr. i år.
Dertil kommer 240 mio. kr. i 2009 til forberedelse af cup'en og til afholdelse af cup'en, og vi har allerede brugt de 116 mio. kr. på budgettet for i år.
Så hvis det er det, der er fru Mette Gjerskovs bekymring, vil jeg bare sige, at den behøver man ikke at have.
Der er rigtig mange andre danskere involveret i det her.
Mette Gjerskov (S), 2008-11-19:
Jeg må bare holde fast i, at der ikke er nogen andre danskere, der står på finansloven.
Der er en masse danskere, der kan søge en masse puljer.
Fine professorer er nødt til at søge puljer, ngo'erne, alle mulige frivillige mennesker, der gerne vil være involveret i klimatopmødet, kan søge puljer, men Bjørn Lomborg får sin fuldstændig egen øremærkede bevilling.
Det er forskellen på alle de mange tal, ministeren remsede op, og det, der står på finansloven om Bjørn Lomborgs projekt.
Det synes jeg bare vi skal holde fast i, for vi Socialdemokrater er meget, meget tilhængere af både ytringsfriheden og muligheden for at søge alle mulige frie midler, uanset om det er til ngo'er, eller om det er forskningsmidler.
Det, vi ikke bryder os om, er, når man via finansloven går ind og bruger et bestemt argument, øremærker en masse penge og siger: Værsgo, så kan han få pengene.
Jeg havde faktisk forventet noget mere af klimaministeren.
Jeg så lige et citat fra klimaministeren, hvor hun henviser til Bjørn Lomborg som en slags intellektuel fantast, der ikke har set alvoren i klimatruslen der ikke har set alvoren i klimatruslen.
Det står i Weekendavisen fra september sidste år, så det er jo ikke, fordi det er hundrede år siden.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-11-19:
Det, som vi har fat i her, er jo helt, helt centralt og meget principielt i virkeligheden.
For jeg er fuldstændig enig med ministeren i, at alle sådan set har ytringsfrihed, og det er fint, at folk med forskellige holdninger, forskere med forskellige holdninger, kan komme til orde i den her debat.
Det, der jo bare er meget, meget særligt, og det, som vi opponerer mod her, er, at regeringen og Dansk Folkeparti går ind og øremærker en bevilling til en bestemt forsker, som er kendt for en helt bestemt tilgang til klimaspørgsmålet - en kendt klimaskeptiker.
Hvorfor er det lige præcis Bjørn Lomborg, der skal have den her bevilling?
Hvis regeringen har sådan et åbent spørgsmål, som ministeren jo har læst op flere gange, hvorfor har man så ikke sendt det i udbud?
Hvorfor har man ikke bedt en anden ekspert, som måske har en lidt anden tilgang til det her spørgsmål, om at løse den opgave?
Hvorfor er det lige præcis Bjørn Lomborg, der skal have de her penge?
Det er jo måske, fordi der er en bestemt dagsorden, noget, man håber kommer ud af det her, fordi det præcis er Bjørn Lomborg, der skal løse den her opgave.
Hvad er det for en tiltro, man har til Bjørn Lomborgs evner på det her område, og som man ikke har til alle mulige andre eksperter i det her land?
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-19:
Jeg bemærkede den lille detalje, at fru Kirsten Brosbøl sagde, at alle »sådan set« har ytringsfrihed.
Jeg vil sige for mit eget vedkommende og for regeringens vedkommende, at vi gerne vil stryge det der »sådan set«.
Det er faktisk vigtigt, at der er pluralisme, og jeg tror ikke, det giver ret meget mere mening at fortsætte den her meningsudveksling.
Jeg tror, at fru Kirsten Brosbøl udmærket godt ved, hvad min holdning er til det.
Det spørgsmål, jeg er blevet bedt om at svare på her, er, om jeg er enig i, at det er godt at give bevillingen for at undgå, at klimatopmødet går op i halleluja.
Og jeg har sagt, at det altså ikke er min bekymring, at klimatopmødet går op i halleluja.
Jeg mener simpelt hen, at fru Mette Gjerskov manipulerer med, hvad det var, statsministeren sagde i søndags, for statsministeren refererede helt utvetydigt klart til dengang, regeringen kom til.
Naturligvis stod statsministeren ikke og sagde: Der er i øvrigt ikke sket en brik i 7 år.
Det ville også være i strid med sandheden, og det ved fru Mette Gjerskov.
Ja gerne.
Da denne regering kom til, var der 11 pct. vedvarende energi i Danmark; i 2007 var der 17 pct. vedvarende energi i Danmark; inden 2011 når vi op på 20 pct., bl.a. takket være et fælles samarbejde mellem et stort antal partier her i Folketinget.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-11-19:
Klimaministeren siger, at det, som statsministeren mente, var, at man tog fejl, da man kom til i 2002.
Så kan jeg spørge: Hvad var fejlen?
Var det f.eks., at man satte Bjørn Lomborg i spidsen for Miljøinstituttet?
For noget af det første, man gjorde, da man kom til i 2002, var, at etablere et stort miljøinstitut, som Bjørn Lomborg skulle stå i spidsen for, for det havde regeringen bestemt.
Kan klimaministeren gøre rede for, om det var en del af fejltagelsen, for så synes jeg jo, at det er bemærkelsesværdigt, at man nu 7 år senere vælger at gentage den fejltagelse.
Når man ellers sådan har sagt, at vi virkelig skal til at sætte turbo på tingene, begår man den samme fejl en gang til, nemlig at give Bjørn Lomborg øremærkede midler på finansloven fuldstændig ude af takt med, hvad der ellers er god skik i forbindelse med forskningsbevillingerne.
Var det en del af fejltagelsen dengang?
Og er det så ikke også en fejltagelse i dag?
Ole Vagn Christensen (S), 2008-11-19:
Jeg vil lige gøre opmærksom på, at det faktisk var Socialdemokraterne, der lagde op til et velfærdsforlig, så der blev mulighed for at lave en globaliseringspulje.
Jeg husker, at denne velfærdsaftale, som sådan set gav muligheden for, at man kunne få globaliseringen op at stå, gav anledning til lidt rystelser mellem regeringen og dens støtteparti.
Med hensyn til det med det notoriske vrøvl må jeg sige til klima- og energiministeren, at jeg da har fuld forståelse for, at det har været nødvendigt for regeringen at lave en lang række aftaler for overhovedet at kunne leve op til nogle af de målsætninger, som faktisk også var blevet fastsat under den socialdemokratiske regering.
Men når jeg nævnte biogassen, var det bare for at illustrere, at da udviklingen og støtten til udviklingen af biogassen kom på banen i første omgang, og det udviklede sig fra at være demonstrationsprojekter til egentlige projekter, skete det altså i Nyrups tid som statsminister, uanset om man så kan lide det eller ej.
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-19:
Jeg synes, der er en lidt mærkelig tendens, som jeg egentlig godt vil advare imod, fordi jeg tror, det vil tjene hele Folketinget.
Det er en mærkelig tendens til, at man er med i et forlig og alligevel ikke rigtig er det.
Hvis man f.eks. hører, hvad hr. Ole Vagn Christensen står og siger, kan det være rigtig svært at høre, at Socialdemokratiet har været med i adskillige energiforlig, også under denne regering, har været med i en energispareaftale, i en Nordsøaftale og i alle de mange andre ting, vi har lavet i fællesskab.
Der er noget, man synes bedre om end andet, de andre har det modsat, og så er der altså en aftale, hvor mange forskellige interesser er imødekommet.
Skulle vi egentlig ikke tage at værne lidt om det i stedet for, når man har indgået et forlig, så at sige: Ja, det var kun om det og det, resten har vi sådan set overhovedet ikke noget med at gøre?
Så kan man kritisere regeringen lige så meget, som man kunne, før man blev en del af aftalen, men det er da egentlig ikke særlig logisk.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-11-19:
Efter at have hørt den tidligere spørger, må jeg bryde samme og sige, at jo, ministerens tålmodighed er markant større end min, for noget sådant ville jeg ganske enkelt hverken psykologisk eller fysisk være i stand til at stå igennem.
Med det, jeg gerne vil følge op på, er sådan set det spørgsmål, som hr. Ole Vagn Christensen stillede, og ikke så meget spørgsmålet, om det var den ene eller den anden regering, der opfandt biogassen.
Jeg tror faktisk slet ikke, at det var her på Christiansborg, at noget sådant fandt sted, men snarere nok et sted på et landbrugsanlæg.
Når nu man taler om hr. Bjørn Lomborg over for hr. Al Gore, så kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren kan sige noget om, hvilken af de personer der har fået flest synspunkter underkendte ved juridiske domstole, altså er hr. Bjørn Lomborgs artikler og skrifter osv. blevet underkendt af juridiske domstole, og er hr. Al Gores artikler og film blevet underkendt af juridiske domstole, ganske enkelt fordi de ikke efterlevede de helt almindelige betingelser for, hvad man kræver til saglig og nøgtern forskning?
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-19:
Jeg tror, formanden må medgive, at vi efterhånden er temmelig meget på kanten af spørgsmålet, og jeg vil sådan set ikke gå ind i det, for jeg ved, at det næste, der sker, er, at hr. Morten Messerschmidt hiver en masse tal frem om et eller andet og noget om en eller anden domstol et eller andet sted i England, der har ment et eller andet.
Det agter jeg ikke at gå ind i.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-11-19:
Hvis det var fuldstændig tilfældigt, så var det meget godt ramt, at klimaministeren nævnte England, og jeg tror ikke på, at det er fuldstændig tilfældigt, fordi det jo er en ubestridelig kendsgerning, at mens hr. Bjørn Lomborgs synspunkter er uanfægtede af alle andre end nogle vanvittige venstreorienterede, som nægter at se realiteterne i øjnene, så er hr. Al Gores synspunkter, eller hans film, »An Inconvenient Truth«, rent faktisk på ni områder blevet underkendt ganske enkelt som værende i strid med de videnskabelige kendsgerninger.
De ting, som hr. Al Gore rejser hele verden rundt med og fortæller sagesløse skolebørn om, nemlig at deres baghave om ganske få år vil være oversvømmet så og så mange meter, at så og så mange folk vil lide sultedøden, og at vi kan redde det hele ved at stoppe CO2-udledningen med så og så mange procent, altså ganske enkelt er ukorrekte.
At hr. Al Gore er en svindler, at der intet videnskabeligt bevis er for de ting, han siger, er der en neutral britisk domstol, som har fundet anledning til at konstatere, efter at nogle forældre har indbragt sagen for den, fordi de ganske enkelt fandt, at det var forrykt, at en skole kunne fremføre så usande forhold via hr. Al Gore.
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-19:
Jeg forstod på hr. Ole Vagn Christensen, at biogasanlæggene ikke er opfundet af mig eller under denne regering.
Men det er jo ikke det, vi taler om.
Jeg prøver bare at sige, at det er noget notorisk vrøvl at stille det op, som om der ikke er sket noget som helst de sidste 7 år.
Det ville da egentlig også være mærkeligt, for vi har lavet, jeg ved ikke hvor mange energiaftaler fuldstændig bredt i Folketinget, og derfor synes jeg bare, der er grund til at minde om det.
Nogle sagesløse mennesker, der ikke lige følger med i alt, hvad der sker herinde, kunne jo tro, at det er VK og Dansk Folkeparti, der har lavet dansk energipolitik de sidste 7 år, men vi har lavet energispareaftaler med hr. Ole Vagn Christensen og hans parti, og jeg går ud fra, at han selv har stemt for dem.
Det tog lidt tid at få Socialdemokratiet med til at prioritere energi og klima helt så højt, men det lykkedes til sidst.
Jeg synes sådan set, at der bliver lidt for meget mytedannelse.
Hvorfor skulle vi ikke i stedet sige, at vi faktisk er enige om mange af de her ting, vi trækker i samme retning, og Danmark bevæger sig i den rigtige retning?
Det skete i 1980'erne under borgerlige regeringer, det skete i 1990'erne under socialdemokratisk ledede regeringer, og det er sket igen de sidste 7 år under denne regering.
Mette Gjerskov (S), 2008-11-19:
Det ender med, at vi alle sammen bliver Socialdemokrater.
Og det, at der er plads til alle, der vil, er jeg glad for at høre.
Når man kommer efter hr. Morten Messerschmidt, så bliver man jo sådan lidt ligesom, at jamen angreb har nu engang altid været det bedste forsvar.
Pludselig er Al Gore under angreb her, og det er sådan set fint, men det, jeg så bare vil spørge klimaministeren om, når nu Al Gore sådan skulle under angreb, er: Hvem tror klimaministeren har gavnet klimaet mest - Al Gore eller Bjørn Lomborg?
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-19:
Jamen det kan jeg jo sige.
Det har jeg også før fået spørgsmål om og også før givet udtryk for i anden sammenhæng.
Jeg tror, at Al Gore har haft en meget stor positiv betydning for, at der i USA er kommet meget større opmærksomhed omkring den her udfordring, bl.a. en opmærksomhed, der gør, at en ny president-elect - valgt præsident - Obama i aftes kunne sige, at det her trods den finansielle krise bliver en af hans væsentligste prioriteter, straks efter han indtræder i embedet den 20. januar.
Og det tror jeg at Al Gore og Al Gores pædagogiske film, uanset at den kan være meget amerikansk og der kan være et hjørne hist og pist, har haft en meget positiv betydning for.
Så kan jeg til sidst til det der med, at det skulle ende med, at vi alle bliver Socialdemokrater, sige, at jeg for mit eget vedkommende må melde hus forbi.
Mette Gjerskov (S), 2008-11-19:
Så kan vi da i hvert fald blive enige om, at der skal være plads til alle, så skal vi bare lade den ligge dér og, tror jeg, i forhold til Obamas udmelding i går aftes sige, at den er vi alle sammen vældig, vældig glade for, for han har virkelig sat klimaet meget, meget højt på dagsordenen.
Han har jo så på sin måde medvirket til, at der måske er banet en bedre vej i hvert fald for en klimaaftale i København næste år.
Og netop derfor er det jo så forbasket ærgerligt for os, at vi nu sender det signal til hele verden, at Bjørn Lomborg som den eneste navngivne mand i forbindelse med klimatopmødet i København får en særlig bevilling på 7,5 mio. kr., en tredoblet bevilling, sat på finansloven næste år.
Når nu det, vi gerne vil politisk, og det, vi gerne vil overtale hele verden til, er at få lavet en aftale, så vi virkelig får gjort noget for klimaet, så synes jeg, det er meget uheldigt, at vi sender det signal.
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-19:
Jeg mener, det er meget interessant, hvad der er kommet fra Obama i går, og det er for det første det her med, at det skal have prioritet straks efter den 20. januar, altså at det kommer til at stå meget, meget højt oppe på dagsordenen, og for det andet er der den meget klare melding om, at USA vil påtage sig internationalt lederskab, og derfor var talen jo ikke bare rettet til de amerikanske guvernører.
Der var også en præcis videomelding til Poznanmødet, som starter her den 1. december.
USA vil engagere sig, og der blev brugt udtrykket vigorously, altså kraftligt, energisk, i de internationale forhandlinger.
Det er en meget, meget vigtig melding, selvfølgelig også sammen med det her med at den valgte præsident siger: Jamen vi kan ikke længere udskyde det.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-11-19:
Jeg vil gerne vende lidt tilbage til det, som spørgsmålet egentlig går på, nemlig - det er også noget, som jeg har spurgt om tidligere, og som jeg ikke mener jeg har fået svar på - hvad det specifikt er, som Bjørn Lomborg kan bidrage med i forhold til klimatopmødet.
Jeg har også tidligere været inde på det, og ministeren har ikke svaret på, hvorfor det lige præcis er, at man øremærker penge til en bestemt forsker - i forhold til andre forskere som altså har en meget bestemt dagsorden, frem for at gøre det, som ministeren var lidt inde på for lidt siden med hensyn til globaliseringsaftalen, EUDP og forskningsrådene, hvor det jo netop er sådan, at forskerne konkurrerer med hinanden og bliver fagfællebedømt af andre forskere, og hvor det jo derfor går på, hvad kvaliteten er af den ansøgning, der kommer til et bestemt projekt.
Her har regeringen valgt en helt anden vej, nemlig at øremærke bestemte midler til en bestemt forsker, og det må være, fordi man mener, at den bestemte forsker kan bidrage med noget særligt.
Det er egentlig det, vi har fisket lidt efter, og ministeren har verfet det til side ved at sige, at han er blevet stillet en meget konkret opgave.
Der er det så, man kan spørge: Hvad kan han præcis bidrage med til den konkrete opgave, som andre ikke ville have kunnet bidrage med?
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-19:
Ifølge den avislæsning, som jeg sådan har adgang til, så er den samme domstol bagefter blevet underkendt, og sådan kan vi blive ved.
Det er faktisk et faktum, at den er blevet underkendt.
Hr. Morten Messerschmidt ved, at jeg ikke er enig i karakteristikken af Al Gore, og jeg er heller ikke enig i karakteristikken af dem, der prøver at beskrive, hvad det er, der kan være perspektivet i de her ting, hvis vi ikke gør noget.
Der er hr. Morten Messerschmidt og jeg uenige.
Tilsvarende er vi heller ikke enige om, hvorvidt Bjørn Lomborgs tilgang, hvor man sådan kan tage tingene sektorvis, er den eneste rigtige eller den mest sande, men det er sådan set for mig heller ikke det, den her diskussion handler om, den handler om, om der skal være plads til både den ene og den anden.
Jamen det kan da hverken fru Kirsten Brosbøl eller jeg sige på nuværende tidspunkt.
Vi kan jo ikke skrive konklusionen, så ville det da for alvor være slemt.
Og det er jo den præmis, der er forkert i den måde, som alle de her spørgsmål er stillet på.
Fru Kirsten Brosbøl gentager det jo nu: Manden har en meget bestemt dagsorden, bliver der sagt.
Han har fået en anden opgave, og jeg har tidligere læst op, hvordan hans folk åbenbart agter at gå i kast med den opgave.
Kunne fru Kirsten Brosbøl ikke bare medgive, at det egentlig er lidt interessant, at den opgave, han har fået, er, at han skal bruge sin metodik, men bruge den ligesom inden for skydeskiven, inden for rammen, og ikke pege på, at man i øvrigt hellere skulle gøre tusind andre ting?
Nu forholdt jeg mig ikke til, hvad statsministeren mente.
Hvis fru Kirsten Brosbøl vil have det uddybet, må fru Kirsten Brosbøl spørge statsministeren.
Jeg forholdt mig til, hvad statsministeren rent faktisk sagde, og statsministeren refererede til dengang, regeringen kom til.
Det behøver vi ikke at stå her og slås om, for enhver kan jo bare finde frem, hvad det var, statsministeren sagde.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-11-19:
Så kan jeg jo spørge om, hvad klimaministeren mener.
Mener klimaministeren, at det var en del af den fejltagelse, da regeringen kom til, at man satte Bjørn Lomborg i spidsen for Miljøinstituttet?
Og mener klimaministeren så ikke, at det er lidt fjollet, måske lidt dumt, at gentage den store fejltagelse at øremærke midler til Bjørn Lomborg lige op til et meget vigtigt klimatopmøde, hvor man prøver at sætte en progressiv dagsorden, der gerne skulle sikre os en god klimaaftale her i København til næste år?
Er det så ikke også en fejl nu, ligesom det var det dengang?
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-19:
Nu er det jo ikke nogen stor kunst for mig, der ikke var en del af regeringen, dengang man traf de her beslutninger, at stå og sige, at jeg enten mente det samme eller mente noget andet.
Men jeg vil gerne sige, at det, at man fik lavet et institut, der kom med et andet syn på tingene, som så siden er blevet nedlagt, og hvor man i stedet for har givet rigtig mange millioner kroner - et tocifret millionbeløb - til Det Økonomiske Råd, så vi har fået opprioriteret miljøøkonomi, og det, at der bliver givet kritiske bemærkninger til, hvordan vi får mest miljø ud af det, vi gør - om vi ved, hvad vi gør, når vi beslutter det - kan fru Kirsten Brosbøl da ikke i ramme alvor mene at hun er modstander af.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-11-19:
Jeg har desværre ikke haft lejlighed til at komme i Folketingssalen før nu, men har til gengæld haft lejlighed til at følge den her ganske intensive debat.
Først vil jeg sige, at jeg beundrer ministeren for, at hun kan stå så meget hovmod igennem.
Mener ministeren ikke også, at det er et dybt arrogant og utiltalende synspunkt?
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-19:
Hr. Morten Messerschmidt begyndte med at spørge, om jeg slås af forundring over denne debat, og der vil jeg bare sige: Nej, egentlig ikke.
Jeg synes jo, at vi alle sammen sådan går ad temmelig vante stier.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-11-19:
Sådan er konklusionen jo.
Så var ministeren inde på, at man gjorde en hel masse.
Mig bekendt er biogasanlæggene ikke opfundet i ministerens tid.
Jeg har været med til at iværksætte indtil flere projekter inden 2001.
Med hensyn til forskningscenteret og bølgekraften, som er blevet nævnt, må jeg sige, at selv om man på centeret i Sydthy har et forsøgsanlæg med nogle bølgeanlæg, har man et ønske om at få det udvidet, fordi der er mange ildsjæle, der gerne vil i gang.
Men hver gang har man rendt panden imod muren, og nu får man så at vide, at man bare kan søge på lige fod med andre, så skal det nok komme frem.
Det er jo ikke det, der er sket, og det er derfor, jeg i min indledning til mit første spørgsmål nævnte den forundring, der er over, hvor let det sådan set har været for Bjørn Lomborg at få 7,5 mio. kr., og hvor svært det er for alle andre.
Jeg håber, ministeren kan svare på, hvorfor det skal være svært for alle andre, når det skal være let for nogle bestemte.
Jeg håber da virkelig, ministeren også har øje for, hvad der er af energimuligheder i fremtiden, og hvordan vi kan fremme ildsjælene i dette land.
Jeg går ud fra, at det har ministeren også fokus rettet imod.
Jeg mener stadig, at det, vi har fået at vide, er, at der kan komme en kritisk røst frem, og det er sådan set det, man vil betale 7,5 mio. kr. for.
Det, vi er slået med, er en vis forundring.
Nu kom det jo også meget klart frem fra hr. Morten Messerschmidt, at det, det handlede om, var at få lagt en kritisk røst ind.
Det synes jeg nok er en undervurdering af det arbejde, som udføres rundtomkring i verden: at man ikke skulle være kritisk, og at man derfor var nødt til at finde den eneste kritiker - det blev så en dansk kritiker - så der ikke var noget modspil til denne kritiker.
Jeg lyttede med interesse til det, der blev sagt, om, hvor dygtig denne regering har været med at øge fra 11 til 17 pct.
Det, vi mangler at få svar på, og det kan vi jo få ved en anden lejlighed, er sådan set omkring de 6 pct.: Er det ikke følgevirkninger af det, der i virkeligheden i forvejen var sat i gang, således at det er det, man står og høster i dag?
For når jeg ser på det, der skete omkring bølgekraft, hvor man var meget langt fremme på centeret oppe i Sydthy, må jeg sige, at det jo lige pludselig bare blev stoppet, men heldigvis var der nogle ildsjæle, der ligesom fortsatte.
Men der har jo ikke været tale om, at ministeren, selv om det var et potentiale, er kommet med penge hertil.
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-19:
Det er nu faktisk ikke rigtigt, men det er så lige meget.
Altså, der er også bølgekraftprojekter, som har fået støtte, bl.a. under EUDP-ordningen.
Der kan man søge, og man kan søge Højteknologifonden osv., så det er faktisk ikke rigtigt.
Lige præcis på det punkt er der jo sat flere penge i dag end nogen sinde før: Aldrig før har der på noget dansk budget, på nogen finanslov været afsat så mange penge sammen med globaliseringsmidlerne til energiforskning og til demonstrationsprojekter, og det er faktisk også en nyskabelse, at man kan få penge til de her demonstrationsprojekter osv.
Det bliver faktisk prioriteret.
Nej, må jeg så sige til hr. Ole Vagn Christensen, det er ikke sådan, at den landmand, der i sidste uge eller for en måned siden indviede sit nye biogasanlæg, står i evig gæld til Nyrupregeringen.
Jeg beklager; jeg tror ikke, at han opfatter det sådan.
Der kan faktisk også ske en udvikling under borgerlige regeringer, og det er der sket her.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-11-19:
Hvad mener ministeren, at klimaskeptikeren Bjørn Lomborg kan bidrage med til klimatopmødet, siden hans bevilling på finansloven tredobles i 2009?