runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2014-11-27:
Det, som jeg siger, er, at jeg er optaget af at sørge for, at lande ikke længere er skattelylande.
Det er faktisk det, som er pointen, og det er den internationale bevægelse, der er i gang.
Debatten om salget af DONG – eller udvidelsen af aktiekapitalen i DONG – har jo fyldt rigtig meget, og det, som jeg især er optaget af, er jo selvfølgelig den del, der handler om, at vi gerne skulle forhindre, at den her diskussion om gennemstrømning af penge i bestemte lande kan blive skatteunddragelse.
Det kører der jo konkrete sager på.
Som jeg nævnte, er det ca. 18 mia. kr., som der er verserende sager for på det område, og som jeg håber snart bliver afgjort.
Det kan godt være, jeg ikke formulerede mig klart nok, men det var der, hvor jeg henviste til, at det jo ligger i de udbudsregler, som bliver håndteret af min kollega erhvervs- og vækstministeren.
Det, som jeg kan forstå, er, at erhvervs- og vækstministeren har udtalt, at han vil undersøge det spørgsmål nærmere og drøfte det på EU-niveau i sammenhæng med EU's udbudsregler i øvrigt.
Og det kan jeg forstå er noget, han har nævnt i forbindelse med den konkrete artikel, der har været om det spørgsmål.
Frank Aaen (EL), 2014-11-27:
Så vil jeg godt lige uddybe mit spørgsmål.
For der var en diskussion om, om man i Aarhus måtte have lov til at kræve fair trade i forbindelse med indkøb f.eks., og det fik man lov til.
Derfor troede jeg i virkeligheden, det var helt enkelt at svare på uden at henvise til EU, nemlig at selvfølgelig må en kommune i varetagelse af sin opgave som en ansvarlig kommune stille krav til selskabers skattebetaling, hvis de skal kunne handle med den pågældende kommune.
Benny Engelbrecht (S), 2014-11-27:
Jeg skal i hvert fald understrege, at udbudsregler jo ikke ligger under skatteministerens ressort.
Men jeg kan dog huske så meget, fra da jeg arbejdede med området, at det jo er sådan, at man i hvert fald godt kan undlade at lade virksomheder, som er dømt for overtrædelse af skattelovgivningen, eller som skylder penge i skat, byde på nogle bestemte områder.
Men diskussionen vil jo også nødvendigvis gå på, hvordan man så i givet fald definerer et skattelyland og ikke mindst en konstruktion af en sådan karakter i et land.
Og som jeg har været inde på før, er det, jeg er optaget af, først og fremmest, at vi forhindrer, at der er lande, som kan defineres som skattelylande, og nedbringer antallet af dem.
Derfor er det selvfølgelig også glædeligt, at der er lande som f.eks. Luxembourg, der nu er gået fra at have været modstander af eksempelvis omgåelsesklausuler til at være tilhænger af dem.
De enkelte elementer i regeringens skattelypakke synes jeg vi skal forhandle, og jeg regner med, at vi begynder forhandlingerne i næste uge.
Så vil jeg også sige, at jeg er enig med spørgeren i, at den 9. december bliver en glædens dag.
Personligt har det sådan, at det bliver en glædens dag, både fordi der er Ecofin den dag, og fordi min storebror har fødselsdag, så det er på mange måder en stor dag.
Men jeg er så til gengæld også enig i et andet element, nemlig dette med, at vi så ikke skal tro, at alt så er ligesom slut.
Tværtimod betyder det bare, at vi skal til at indføre noget mere dansk lovgivning, og så er det jo sådan med lovgivning i det hele taget, at vi så også må forvente, at der kommer nogle processer i forhold til det.
Og som jeg har været inde på, er vi jo sådan set i udgangspunktet enige om, at de her gennemstrømningsselskaber ikke handler på en korrekt måde, og der kører en række retssager, så vi må også forvente, at der kan være en række retssager, som skal udmøntes efterfølgende og dermed afklare, hvad der skal finde sted, så det kan godt tage år, før vi kan sætte et hak ved, at det er på plads.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-11-27:
Det bliver jo også en glædelig dag den 9. december, hvis det endelig lykkes os at få det her på plads.
Det ser jeg meget frem til.
Jeg vil også gerne sige tak til skatteministeren for hans indsats.
Desværre er alt jo ikke fikset, hvis vi får det her på plads.
Det vil være et rigtig stort skridt fremad.
Der vil blive ved med at være masser af arbejde til os politikere, og så kan vi jo glæde os over ikke at blive arbejdsløse, medmindre vælgerne vil det anderledes.
Men der vil jo være masser af ting, som vi fortsat bliver nødt til at have øje på.
Derfor har jeg et andet spørgsmål.
Kunne man i relation til skatteministerens rigtig gode forslag om gennemsigtighed og hele spørgsmålet om retmæssige ejere i forhold til specifikt kommanditselskaber forestille sig, at de også kunne gøres skattepligtige?
Vi kan se, at vi har nogle problemer med dem, fordi de netop ikke er skattepligtige.
Hvad synes ministeren om sådan et forslag?
Frank Aaen (EL), 2014-11-27:
Jeg bruger alle de paletter, jeg kan komme i nærheden af, for at få det igennem, som vi synes er en retfærdig politik, herunder at selskaberne skal betale en rimelig skat i Danmark.
Det arbejder vi på.
Der er man dog trods alt kommet et godt stykke, og det har man jo gjort gennem et politisk pres og altså også pres fra stater og gennem dobbeltbeskatningsaftaler.
Er hr. Ole Birk Olesen ikke enig i, at man enten kan gå ad den vej – altså lave nogle aftaler, der tvinger landene til at opkræve en ordentlig skat – eller deltage i et race to the bottom, som i sidste ende er 0 pct.?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-27:
Men jeg tror, hr. Frank Aaen må give mig ret i, at den lovlige del af skattelykomplekset, altså der, hvor virksomheder helt lovligt fører penge ude af Danmark til beskatning i lande med lavere skatteprocenter end Danmark, er betydeligt større end den ulovlige del.
Og al den her udveksling af oplysninger mellem landene forhindrer ikke den lovlige del.
Det er jo kun den ulovlige del, det er møntet på.
Så jeg mener ikke, at hr. Frank Aaen har et rigtigt løsningsforslag her.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-11-27:
Først vil jeg gerne takke ordføreren for faktisk at gøre sit standpunkt klart.
Jeg synes, der har været repræsentanter for andre partier heroppe, der har været mindre klare.
Så er det også udmærket for diskussionen ligesom at have nogle forskellige synspunkter.
Jeg bed mærke i, at ordføreren sagde, at man kan flytte kapital.
Det er godt for borgere og virksomheder.
Dem, der kan flytte deres penge ind på en konto i et land med bankhemmelighed, eller er det virksomheder, som er multinationale og derfor kender alle de her fiksfakserier med at flytte deres penge ud af landet?
Det er da ikke godt for almindelige mennesker, der går på arbejde hver dag og betaler skat.
Det er da ikke godt for almindelige virksomheder, som måske er mindre virksomheder, som hverken har ressourcer eller måske lyst til at udnytte sådan et globalt skattesystem.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-27:
Jeg forsøgte jo at opridse det store og det lange perspektiv og at fortælle om, hvorfor Europa i modsætning til Kina og Rusland blev et stort og rigt kontinent, og det var, fordi der her var mulighed for, at borgere og handlende og virksomheder kunne rykke til et andet land, hvis deres lokale magthaver var for despotisk.
Og det, der i sin tid skabte Europa som det her eksperimentarium for frihed og velstand, skal vi bevare.
For selv om der ikke sker nogen skade i løbet af det første år, så kan der ske skade på længere sigt.
Så siger fru Lisbeth Bech Poulsen, at det åbenbart kun er rige mennesker, der drager nytte af, at der kan flyttes penge og handles hen over grænserne.
Altså, fru Lisbeth Bech Poulsen kommer jo lige som jeg nede fra Sønderjylland, og derfor er hun jo meget bekendt med, at der også er ganske almindelige mennesker – også folk med lave indkomster – som drager nytte af, at der er konkurrence mellem to lande om at tilbyde det laveste skattetryk og de laveste afgiftssatser, nemlig alle de folk fra Sønderjylland, der krydser grænsen for at handle i Tyskland.
I Danmark foretages der grænsehandel for 12 mia. kr. om året – altså ikke i Danmark, men af danskere i udlandet.
Det er helt almindelige mennesker, og jeg tror endda, at det er folk med lavere indkomster, der i højere grad gør det.
Så det er til gavn for alle, at der er fri handel på tværs af grænser.
Vi foreslår, at den skal sænkes til 12½ pct., og dermed ligger Danmark vel, tror jeg, 0,5 procentpoint over, hvad selskabsskatten er i Irland.
Og Irland er jo også et sted, hvor virksomheder har hovedsæde, selv om Irland har en selskabsskatteprocent på, så vidt jeg husker, 12 pct.
Schweiz er jo så et land uden for EU, hvor man kan have en selskabsskat, der er under 12 pct.
Der har man angiveligt – i hvert fald i kantonen Zug, hvor LEGO hører hjemme – en sats på omkring de 5 pct.
Så det er jo en palet af flere ting, der gør, om et land er konkurrencedygtigt.
Selskabsskat er en af delene, og vi synes, at den del også skal bruges.
Det kan man vel i teorien godt gøre, men eftersom hr. Frank Aaen meget ofte står på den her talerstol og kræver lovgivning, tyder det på, at han ikke er tilfreds med det pres, som han har lagt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-11-27:
Jeg håber ikke, at jeg skal forstå hr. Ole Birk Olesens kommentarer på den måde, at han sammenligner en eller anden borger, som kører over grænsen og køber en kasse øl og en kasse sodavand, med en multinational virksomhed, der ansætter nogle folk i Danmark, hvis uddannelse det danske skattesystem har betalt for i et land, hvor der er skattebetalt børnepasning, hvor der er infrastruktur, og hvor der er en lang række goder, som vi i vores samfundsmodel har skattefinansieret.
På den måde bidrager man ikke til fællesskabet.
Jeg håber ikke, at hr. Ole Birk Olesen sammenligner på det grundlag.
Europa er ikke blevet rigt, fordi multinationale selskaber har kunnet flytte deres penge rundt i verden.
Europa er blevet rigt på grund af gode ideer og i nyere tid også på grund af en rimelig skattebetaling, som i varierende grad har kunnet sikre nogle velfærdssystemer, som kunne sikre, at folk blev uddannet, havde mad på tallerkenen og faktisk også havde en købekraft, der gjorde, at de kunne efterspørge nogle andre varer.
Det her gør ikke nogen rige.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-11-27:
Princippet, når en borger kører over grænsen fra Danmark til Tyskland for at handle øl, sodavand, chokolade, sukker, spiritus, tobak osv., er det samme, som når en virksomhed prøver at lægge et hovedsæde i et andet land end Danmark og føre sit overskud derhen til beskatning.
Det er nemlig det, at man synes, det er for dyrt at have sin aktivitet i Danmark og foretrækker det lavere skatteniveau i udlandet, og så handler man derefter.
Princippet er det samme, målestoksforholdet er bare forskelligt.
Borgeren, der handler øl og cigaretter osv., handler for mindre, end virksomheden flytter, men det samlede beløb, som danskerne handler for i Tyskland og andre lande, udgør 12 mia. kr. Så vil jeg lige sige til sidst, hvis der er tid, at ultimativt kunne man jo bare bygge en mur omkring Danmark og sørge for, at alle blev inde i Danmark.
Det er der andre lande der har eksperimenteret med, og resultatet er altid det samme: Når borgerne ikke kan fravælge deres magthavere, starter despotiet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-11-27:
Tak til skatteministeren.
Det er jo glædeligt, som skatteministeren også var inde på, at der åbenbart er så rørende enighed i det her Folketing om, at vi skal bekæmpe skattely og vi skal have sikret lovgivning, der kan gøre, at vi ikke igen skal have en Luxembourgsag.
Måske bliver vi aldrig færdige, for nye skattehuller dukker op konstant.
Det er jo nemt nok for partierne minus Liberal Alliance at vedtage en tekst i Folketinget.
Så må der jo komme handling bagefter, og det glæder jeg mig personligt til at se.
Jeg vil spørge skatteministeren om noget.
Forhåbentlig får vi i EU-regi en omgørelsesklausul, så man ikke kan misbruge nogle desværre lovlige huller til at snyde i skat.
Da sagde vi, at det her synes vi er en god idé.
Hvis vi ikke inden for en overskuelig tid får enighed i EU, hvis der desværre sker det, at nogle træder på bremsen igen, kunne Danmark så gå forrest?
Benny Engelbrecht (S), 2014-11-27:
Jeg er rigtig glad, ikke mindst på grund af det pres, der har været igennem måske både den aktuelle sag, som vi jo har været omkring, men i det hele taget i forhold til den indsats, der har været lavet på området internationalt, for, at der er tilkendegivelser af, at også Luxembourg stemmer for i Ecofin på spørgsmålet om en international omgåelsesklausul.
Derfor vil jeg tillade mig at antage det som et relativt hypotetisk spørgsmål.
I alle tilfælde er det i hvert fald noget, som vi ved om 12 dage.
Derfor kan man sige, at det så i hvert fald er godt, at det er lykkedes at få berammet den her forespørgselsdebat på en sådan måde, at det var muligt at afvikle spørgsmålene inden Ecofin, for ellers havde vi jo slet ikke haft den her diskussion.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-11-27:
Altså, jeg tror ikke, at SF's ordfører kan finde ét eksempel på, at vi i Venstre ikke har været med til at lukke skattehuller her i Folketingssalen.
I det øjeblik en skatteminister bliver klar over, at der er et skattehul, har vi altid medvirket til at lukke det – selvfølgelig har vi det.
Og hvis der er noget, som SF ikke kan lide, er det fair nok, men så må SF jo fremsatte et konkret forslag i forhold til at ændre den måde, som reglerne er på, og så må vi forholde os til det.
Jeg kan så forstå, at det, der ligger i det fra SF's side, er, at man ønsker at øge skatten.
Og det er jo et helt legitimt ønske, men det deler vi bare ikke.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-11-27:
Afslutningsvis vil jeg bare sige, at der er et ekstremt pres fra lobbyister og fra store virksomheder for at omgå det her for at sikre sig, at der hverken i medlemslandene eller på EU-plan bliver lavet den nødvendige lovgivning, så vi kan sikre os imod det her.
Diskussionen foregår i alle EU-landene, og jeg synes, det er rigtig positivt, at der med de seneste Luxembourg-afsløringer er blevet vækket en offentlig debat om, at det specielt i en krisetid både er umoralsk og forkert, at vi ikke får lukket de skattehuller, der er, og at vi ikke får lavet lovgivning, så vi kan sikre os imod det her.
Jeg glæder mig meget til debatten.
Jeg tror, at jeg i min tale både sagde, at flere regeringer har taget skridt i forhold til skattely, men også, at jeg dog synes, at specielt den her regering – ikke mindst da SF sad i regering – har gjort det.
Men da jeg udtrykte min glæde og forbavselse over den brede opbakning, der var i salen til forslaget til vedtagelse, var det jo også, fordi det, som hr. Torsten Schack Pedersen altid siger, altså at man skal betale den skat, man nu skal betale, hverken mere eller mindre, jo i min optik tit kommer til at dække over, at det, der er lovligt, men som vi måske ikke synes skal være lovligt – en skattefinte, et skattehul, vi gerne vil have lukket – behøver vi egentlig ikke at håndtere, fordi det jo ikke er direkte ulovligt.
Og det, vi gerne vil, både med vores forslag til vedtagelse og debatten i dag, er jo at sige: Der er ting, som vi faktisk synes er forkerte, og der er nogle skattehuller, vi gerne vil have lukket, men som ikke er direkte ulovlige i dag.
Så vil ordføreren ikke moderere sine udtalelser lidt?
For hvis vi altid skulle sige, at man skal betale den skat, man skal i henhold til loven, hverken mere eller mindre, så kom vi jo aldrig nogen steder.
Man kan jo godt komme med den tilføjelse: Men der er mange steder, hvor vi ønsker at stramme op.
Villum Christensen (LA), 2014-11-27:
Liberal Alliance kan støtte dette lovforslag, som kombinerer anlæg og selskabsdannelsen omkring letbanen i Odense.
Jeg synes, at kommunen på mange felter har optrådt rigtig professionelt i denne sag.
En meget betydelig del af kommunen får glæde af banens placering og tracélægning – eller hvad sådan noget hedder – og de 26 stationer, herunder ikke mindst erhvervsliv, boligkvarterer, universitet, hospital m.v., hvad flere har været inde på.
Vi noterer os med tilfredshed, at Odense Kommune bliver eneansvarlig for driften, og at staten er uden ansvar, som det er tilfældet i Århus.
Endelig finder vi det særdeles positivt, at man får skabt en forbindelse til motorvej E 20, således at alle væsentlige trafikårer sammenbindes.
Mike Legarth (KF), 2014-11-27:
Tak, hr. formand.
Jamen Det Konservative Folkeparti støtter også forslaget her.
De største byer i Danmark er på vej til at få deres egen letbane.
Det gælder nu også Odense, og jeg kan jo høre på nogle af talerne, at alle gerne vil tage ejerskab for det.
Han gjorde alt, hvad han kunne, for at skabe overbevisning om det hos folk på Christiansborg.
Det mindes jeg og glæder mig over, at det nu bliver virkelighed, at Odense får bundet erhvervsområder, kultur, indre by og uddannelessteder sammen med en mere end 14 km. lang sporstrækning i et enkelt spor.
Staten bidrager med 1,1 mia. kr., og Region Syddanmark bidrager med 100 mio. kr., og så bliver det nu Odense Kommune, der står for resten, for fra nu af overgår ejerskabet til Odense Kommune i form af selskabet Odense Letbane.
Så det er en rigtig god investering, som vi ser frem til bliver bygget hurtigst muligt.
Henning Hyllested (EL), 2014-11-27:
Jeg kan ikke nære mig.
Jeg er jo enig i de der meget positive bemærkninger, som alle ordførere og nu også ministeren har givet udtryk for – jeg synes, det er rigtig godt.
Nu er det jo ikke L 30, vi behandler her,
det er jeg helt på det rene med, men lige nøjagtig når man er så positivt stemt over for Odense Letbane, vil man så også lade sig inspirere af Odense Letbanes slåen på, at letbanen skal have forkørselsret?
Det er nemlig ikke det, der er lagt op til i L 30.
Og når jeg spørger her og spørger transportministeren, er det jo, fordi det i høj grad er Vejdirektoratet, der har presset på for, at der sådan ligesom skal være en ligeværdig vigepligt mellem letbaner og anden trafik og andre trafikanter.
Hvis den skal opfylde sit formål til fulde, skal den have forkørselsret; så skal den kunne komme frem, og så må de andre vige og holde tilbage, især når man kan se, at letbanen er på vej.
Så jeg vil gerne høre ministerens kommentar til hele den der problemstilling.
Vi har den i L 30, og vi har stillet ændringsforslag til det her.
Magnus Heunicke (S), 2014-11-27:
Altså, hele formålet er jo at give mere fremkommelighed, og det er en kæmpe trafikmaskine, som vi nu får i landets store byer med en sådan letbane.
Nu er det Odense, vi taler om her, og der lukker man jo simpelt hen for gennemkørende trafik på Thomas B. Thriges Gade, der en kæmpe firesporet vej – i hvert fald så vidt jeg kan huske, fra da jeg var der for nylig – igennem Odense.
Så man lukker for trafik.
Under den kan man så få nogle store underjordiske parkeringsanlæg, og over den kommer der til at være erhverv, uddannelse, kulturliv – alt sammen betjent med en letbane uden noget andet trafik ovenover.
Det er så kun en del af letbanetraceet, men det er jo det centrale, ind igennem Odense bymidte, vi taler om her, så der er ikke nogen biler at forsinke.
Og så går jeg ud fra, at man lokalt kan finde ud af at lave nogle lyssignaler og andet, der sikrer, at man ikke får forsinkelser i køreplanen, fordi der holder en bil, der ikke lige kan finde ud af, hvordan det skal hænge sammen der.
Det er jo nyt i Danmark med letbaner, men jeg er overbevist om, at det må kunne lade sig gøre at planlægge sig ud af det.
Det kan man i hvert fald andre steder i Europa.
Henning Hyllested (EL), 2014-11-27:
Jeg synes ikke helt, ministeren svarer på det, jeg spørger om.
Jeg kan jo også henvise til det høringssvar, som Odense Kommune har været med til at afgive til L 30 sammen med nogle af de øvrige letbanebyer og -kommuner, hvor man netop slår på det der med, at det ikke kan nytte noget, at letbanen ikke har forkørselsret.
Og med hensyn til Odense Letbane er det sådan, at den kører i eget tracè langt, langt det meste af vejen, men det gælder jo f.eks. ikke i Aarhus, og det vil give problemer hen ad vejen.
Det vil først og fremmest give problemer for letbanen, men der er jo også en trafikal, færdselsmæssig usikkerhed omkring det, klart nok.
Men jeg forstår ikke, at ministeriet, for Vejdirektoratet hører jo under ministeriet, presser sådan på – jo, jeg kan godt forstå at Vejdirektoratet gør det, for de har jo bilister og veje som førsteprioritet, men det kan ikke nytte noget i forhold til den kollektive trafik og letbanen, vil jeg sige til ministeren.
Magnus Heunicke (S), 2014-11-27:
Jeg synes, at den her debat helt klart er relevant, men mon ikke også der er et praktisk svar på de spørgsmål, der nu rejses. Det kan vi nok gå ud fra der er.
Og med hensyn til de letbaner, vi nu anlægger i Danmark, vil langt, langt de fleste kilometer – jeg skal på stående fod måske lige passe på, hvad jeg siger, men i hvert fald drejer det sig om mange kilometer – være i eget tracé, men de vil jo også blande sig med den almindelige trafik.
Det er jo, kan man sige, meget dyrere.
Når man har en metro, er det under jorden, og så suser det bare af sted uden noget andet, men det er lidt mere kompliceret, når vi er ovenover.
Og det handler for mig at se om at finde nogle rent praktiske løsninger, hvor vi sikrer, at der kommer noget mere fremkommelighed, for det er det, der er hele formålet med den her investering og de andre investeringer i letbaner.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-11-27:
Sidste år var der 150-årsjubilæum i London, hvor man fejrede undergrundsbanen, som de kalder The Tube.
Londons undergrundsbane består af ikke mindre end 270 stationer, og der er 402 km spor.
Når man besøger andre velfungerende storbyer som Paris, New York, Tokyo og Moskva, er de alle sammen kendetegnet ved, at de har en undergrundsbane – storby og subway hænger sammen – og derfor er det godt, at København er kommet med, og at vi også har fået vores metro.
Når man kigger på metrokortet for stationerne i London eller New York og sammenligner det med metrokortet for København, så er det svært ikke at trække lidt på smilebåndet, for hvor de andre metrokort viser et virvar af farver og linjer alle vide vegne, så består metrokortet for København af en streg, som på et tidspunkt deler sig i to; det ligner sådan den her pind, som man i Anders And-bladene brugte, når man skulle se, om der var vand i undergrunden.
Det er forholdsvis beskedent, hvad vi har af metro – endnu – men vi er på vej.
Det bliver mere og mere, og vi får Metrocityringen.
Med det lovforslag, som vi står med i dag, får vi endnu mere metro, og det er vi i Venstre rigtig glade for – ikke mindst for en Venstremand valgt i København er det en god dag.
Om 150 år er der ikke mange, der kan huske os her i salen, og dem, der har været ledere af FN's generalforsamling, vil måske endog også være glemt, men når det gælder nogle af de love, vi vedtager, kan vi være så heldige, at resultaterne også vil bestå til den tid.
Vi vil være glemt, men metroen vil stadig være der og vil lette hverdagen for tusindvis af københavnere og turister.
Bogotás borgmester, Gustavo Petro, har lavet et tweet, hvor han skriver, at et udviklet land ikke er kendetegnet ved, at de fattige har biler; et udviklet land er kendetegnet ved, at de rige bruger kollektiv transport.
Det synes jeg er et rigtig godt citat.
Metroen er netop et attraktivt tilbud, som betyder, at man ikke behøver at tage sin bil, men at man har et højklasset trafiksystem, som kører hele tiden, hvor man ikke behøver at kigge i en køreplan, og hvor man nemt og bekvemt kan komme fra A til B.
Så derfor er vi glade for, at vi nu vedtager en lov, som gør det muligt at udvide metroen ud fra Metrocityringen mod Nordhavnen og mod Sydhavnen, og betalingen for de mange metrostationer vil blive delt mellem Københavns Kommune og staten.
Men det skulle da være underligt, om det ikke vil have en stor værdi, og det kan måske endda vise sig at blive en rigtig værdifuld lodseddel for Københavns Kommune.
Vi er forholdsvis sikre på, at loven bliver vedtaget, for den bygger jo på en aftale med et flertal af partier bag, men ikke desto mindre er det en god og en vigtig lov, som vi ser frem til at se resultaterne af.