runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villum Christensen (LA), 2016-04-27:
I Liberal Alliance kan vi godt se nogle pointer i det her beslutningsforslag, når det handler om mulighederne for at sikre en mere sammenhængende jernbanedrift ved at operere med én statslig infrastruktur.
Det må i teorien give bedre muligheder for at optimere drift og køreplaner samt oven i købet måske give nogle bedre private udbudsmuligheder.
Omvendt har vi svært ved at se fidusen i, at vi på nuværende tidspunkt også skal overlade togdriften til staten og i særdeleshed til DSB, hvis dette skulle blive resultatet.
De har faktisk også bedre materiel at køre med end DSB.
Det er vist i øvrigt ikke helt enkelt at garantere samme driftsøkonomi som i dag eller bedre driftsøkonomi, som det fremgår af forslaget, ligesom det umiddelbart er svært at se, hvorledes det organisatoriske setup er tænkt.
Jeg tænker her på: Hvem skal eje togselskaberne?
Hvad med ansvaret?
Bør ansvaret ikke følges med ejerskabet?
Det har vi ikke helt overblik over.
Med andre ord kan vi på det foreliggende grundlag ikke vurdere de endelige konsekvenser af forslaget.
Det er jo ret beset en forholdsvis stor beslutning, der lægges op til, som også Enhedslisten var inde på.
Så vi vil derfor gerne være med til at få analyseret mulighederne i ministeriet med henblik på at overdrage skinnerne og sådan set kun denne del, idet regionerne trods alt ikke er nedlagt endnu.
Men vi vil som sagt gerne arbejde positivt hen imod at blive klogere på de muligheder og de perspektiver, der kan ligge i beslutningsforslaget, eventuelt ved at skrive en fælles beretning.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-27:
Jo, bestemt, og jeg gjorde i min ordførertale faktisk også opmærksom på, at det er vi for så vidt helt indstillet på, men det er nok en meget mere kompliceret opgave end at overføre infrastrukturen.
Det var såmænd det eneste, jeg gjorde opmærksom på.
Det kræver en omfattende diskussion med alle de interessenter, alle de kongeriger, som er involveret i at røre rundt i den kollektive trafikgryde og ikke mindst jernbanetrafikgryden.
Så det var sådan set det forbehold, jeg tog.
Det var ikke en principiel modstand mod ideen, som vi synes er god.
Kim Christiansen (DF), 2016-04-27:
Nu nævnte Henning Hyllested, at det her lidt udsprang af sagen om Tølløsebanen, og det er jo korrekt.
Nu har der for ikke så mange år siden også været en sag ovre i hr. Henning Hyllesteds egen valgkreds, hvor vi i ellevte time fik reddet en lille lokalbane, som i dag er ved at udvikle sig til en egentlig nærbane.
Det er en positiv historie.
Så det drejer sig ikke kun om Tølløsebanen.
Der er altså nogle regionsdirektører rundtomkring, hvis største ambition i deres regeringsperiode tilsyneladende er at få nedlagt noget jernbaneinfrastruktur.
Så kunne hr. Henning Hyllested ikke se en idé i, at ansvaret for driften også lå et andet sted end i regionerne, så vi sikrer, at der så også er nogle til at køre på de her fine skinner, som vi forhåbentlig får, når nu de bliver flyttet?
Henning Hyllested (EL), 2016-04-27:
Ja, bestemt, og jeg vil ikke lægge skjul på, at jeg blev lidt overrasket, da jeg så, at beslutningsforslaget også omfattede overtagelse af jernbanedriften
Det havde jeg ikke regnet med, for jeg synes ikke, at hr. Kim Christiansen i vores interne snakke har været så meget inde på det.
Men ja, bestemt.
Kim Christiansen (DF), 2016-04-27:
Tak for det.
Jeg vil bare spørge hr. Henning Hyllested: Hvis nu man forestillede sig, at vi kun talte flytning af infrastruktur, ville Enhedslisten så kunne synes, det var en god idé?
Og kunne man støtte, at ansvaret for vedligehold lå ét sted, nemlig hos Banedanmark?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-04-27:
Jo, med hensyn til udbud er jeg meget enig med hr. Kim Christiansen.
Det er jo en bred vifte af operatører, der ville kunne byde på opgaven og få den.
Med hensyn til Venstres holdning til regionerne er Venstres officielle holdning jo ikke, at regionerne skal lukkes, bum!
Venstres officielle holdning er, at regionerne består, indtil man måtte finde en anden måde at organisere vores drift af sygehuse på osv.
Så vi har ingen aktuelle planer om at lukke regionerne på nuværende tidspunkt.
Om regionerne er bedre end staten?
Men jeg er helt med på det der med jernbaneinfrastrukturen, og der rækker vi en hånd frem til Dansk Folkeparti – det vil vi gerne være med til at kigge på.
Kim Christiansen (DF), 2016-04-27:
Tak til hr. Kristian Pihl Lorentzen for at rose Dansk Folkeparti – det er vi jo altid glade for.
Det hjælper så bare ikke lige jernbanen her, at vi kommer med skåltaler og rosende ord.
Venstre vil lukke regionerne – og når man har et ønske om at lukke noget, så er det vel, fordi man synes, det ikke fungerer, at det ikke duer – men de er altså åbenbart de eneste, der formår at drive lokalbanerne ifølge hr. Kristian Pihl Lorentzen.
Og der synes jeg måske bare, at jeg lige savner at få at vide, hvad Venstre mener om den mulige organisering af det.
Nu taler ordføreren selv om udbud.
Det er jo ikke nødvendigvis DSB, der skal køre de her strækninger.
Det kunne jo for den sags skyld sagtens være trafikselskaberne med det nuværende materiel, men var det ikke mere smart, hvis ansvaret for, hvorvidt banerne skal køre eller ej, lå ét sted?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2016-04-27:
Tak for det, formand.
Jeg vil starte med at slå fast, at de regionale jernbaner har stor betydning for landdistrikter og yderområder en række steder i Danmark.
Derfor vil jeg godt takke Dansk Folkeparti for med dette beslutningsforslag at sætte fokus på de lokale jernbaner, der jo i dag drives i regionalt regi.
Venstre har sympati for Dansk Folkepartis hensigt med forslaget, nemlig at skabe en bedre og mere sammenhængende og effektiv jernbanedrift til gavn for den kollektive trafik og passagererne.
Specielt kan jeg godt se logikken i, at vi undersøger mulighederne for og konsekvenserne ved, at der fremover kun bliver én jernbaneinfrastrukturforvalter i Danmark, nemlig Banedanmark.
Der er dog behov for at får belyst alle økonomiske, tekniske og driftsmæssige konsekvenser grundigt, inden vi går videre med at gøre staten ansvarlig for alle skinnerne i Danmark.
Herunder skal vi have afdækket, om der skulle lure en ekstraregning til staten, som lige pludselig skal betales.
Noget helt andet er ansvaret for selve togdriften.
Her er Venstre umiddelbart ikke parat til at lade ansvaret gå fra regionerne til staten.
Jeg anser det ikke for at være nogen selvfølge, at staten skulle være specielt meget bedre til at stå for lokal og regional togdrift.
Faktisk har vi en generel udfordring med, at togdriften i Danmark er forholdsvis dyr, når vi sammenligner med andre lande.
Det gælder specielt DSB, som jo hvert år understøttes med store skatteydertilskud for at få driften til at hænge sammen.
Derimod vil jeg gerne medgive Dansk Folkeparti, at der er plads til forbedringer, når det gælder sammenhængen i togtrafikken set fra passagerernes synspunkt.
Det gælder både med hensyn til busdriften, der altid bør understøtte og ikke konkurrere med jernbanedriften, og det gælder også med hensyn til sammenhængen mellem lokalbanerne og den statslige togdrift, hvor helt nye muligheder for pendlertrafik tegner sig, bl.a. på Sjælland.
Men alt dette kan gennemføres inden for rammen af den nuværende ansvarsfordeling for togdriften.
Det kræver blot politisk vilje og fokus på sagen.
F.eks. kunne vi fokusere på det i forbindelse med kommende udbud af togdrift, som vi jo skal i gang med, så det kan effektiviseres omkring 2020
Der er det helt oplagt at se på om der er nogle helt nye muligheder for at lave en fornuftig, sammenhængende pendlertogdrift her på Sjælland på tværs af lokalbaner og de statslige baner.
Af de nævnte grunde kan Venstre ikke stemme for beslutningsforslaget, som det foreligger.
Derimod ser jeg meget frem til udvalgsbehandlingen, hvor vi lægger op til en nærmere undersøgelse af konsekvenserne ved at overdrage ansvaret for jernbaneinfrastrukturen til staten, altså med baggrund i Dansk Folkepartis hensigt om en provenuneutral overdragelse.
Erik Christensen (S), 2016-04-27:
Jeg synes, jeg fik sagt meget klart, at den del med infrastrukturen ser vi faktisk positivt på, og vi vil gerne kigge nærmere på det i udvalget og inddrage alle interessenter.
Om uklarheder vil jeg sige, at jeg faktisk mener, at der er meget uklarhed.
Og jeg kan kun henvise til ministeren i spørgsmålet om økonomien.
Den del af det synes jeg faktisk er meget uklart.
Jeg synes også, det er uklart, hvad der sker, hvis man lægger driften over til staten og der ikke er en samlet strategi for udbud.
Så kunne man godt komme i en situation, at der er lokalbaner, som ingen byder på, og hvad sker der så med de lokalbaner?
Så vil der være risiko for, at der ikke vil være tog, der kører der, så der kommer busser i stedet for.
Det var nogle af uklarhederne.
Kim Christiansen (DF), 2016-04-27:
Ja, det er der.
Og det er jo, fordi Socialdemokratiets ordfører siger, at det er lidt uklart, hvad man vil.
Nu er det her forslag meget gennemarbejdet, synes vi da selv.
Så jeg kunne godt tænke mig lige at spørge om noget.
Det er jo en god nok bemærkning, hvis det er, fordi man gerne vil skyde noget ned, som man dybest set godt kan lide.
Flere af ordførerens partikolleger har jo stået og talt varmt for at styrke lokalbanerne og om, at vi nu virkelig skal sørge for, at infrastrukturen er i orden, så vi ikke får flere tiltag som i Tølløse.
Er Socialdemokratiet splittet i den her sag?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvad er det, der er uklart i det her forslag om f.eks. overdragelse af infrastruktur?
Erik Christensen (S), 2016-04-27:
Tak for det.
I Socialdemokratiet bakker vi op om et mere sammenhængende togsystem og en bedre koordinering mellem statslige og lokale baner til gavn for passagererne.
Vi ved, at den kollektive trafik og dermed lokalbanerne er vigtige for landdistrikternes udvikling og vækst, og derfor er det også overordentlig vigtigt, at vi er et hundrede procent sikre på, at vi styrker lokalbanerne ved lovændringer og ikke svækker mulighederne for lokalbanedrift i lokalområderne.
Umiddelbart er vi betænkelige ved den del af forslaget, som omhandler overdragelse af driften til staten.
Vi er usikre på, om den del på sigt faktisk kan betyde nedlæggelse af visse lokalbaner. Vi er også usikre på, om forslaget kan føre til øgede udgifter, og derfor mener vi, der er behov for at gå nærmere ind i økonomien i forbindelse med forslaget. Samtidig mener vi også, at der er behov for få undersøgt de tekniske og materielle udfordringer ved forslaget nærmere.
Det gælder eksempelvis, når Dansk Folkeparti i teksten nævner, at man kunne bruge materiellet flere steder.
Men der må man jo sige, at det på nogle af hovedstrækningerne er sådan, at der højst sandsynligt vil blive elektrificeret mere, end der allerede er.
Det vil der nok ikke blive på lokalbanernes skinner, og derfor kan der være en problemstilling der, som vi i hvert fald gerne vil have undersøgt nærmere.
Vi mener faktisk også, der er behov for en samlet strategi for, hvordan man bedst udbyder togtrafik i fremtiden, før vi kan tage stilling til den del af forslaget, som omhandler overdragelse af driften til staten.
Der kan, som ministeren også nævnte, være en god pointe i, at staten ejer den samlede infrastruktur, så den del er vi indstillet på at undersøge nærmere. Men som det nok er fremgået af min tale, kan Socialdemokraterne ikke støtte forslaget på det foreliggende grundlag, da vi mener, at der er for mange uklarheder og usikkerheder.
Men vi indgår gerne positivt i en nærmere drøftelse i udvalget om, hvordan man kan sikre en mere sammenhængende og koordineret togdrift mellem de statslige og lokale baner til gavn for passagererne, eventuelt med overdragelse af infrastrukturen til staten.
Vi vil derfor opfordre til, at udvalget i forbindelse med det videre arbejde inddrager alle interessenter på området, men som sagt kan vi ikke på det foreliggende grundlag støtte forslaget.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-04-27:
Med hensyn til om infrastrukturen kunne ligge ét sted, er det klart, at jeg godt kunne se nogle fordele i det.
Og jeg forstod også, at spørgeren sagde, at man skulle lade det med økonomien ligge, for det kan vi drøfte en anden gang; det vil jeg gerne gå med til.
Jeg vil i hvert fald meget gerne være med til at prøve at undersøge det – ja.
For det er jo hele forudsætningen for, at vi kan komme videre med beslutningsforslaget.
Som sådan synes jeg, at beslutningsforslaget tjener et godt formål, nemlig at få kastet lys over det her, inden vi så endelig måtte finde ud af, hvad fordele og ulemper er.
Karsten Hønge (SF), 2016-04-27:
Det er jo i den daglige politik, at vi kan beslutte helt konkrete skridt til at mindske udslippet af CO2, ikke ved at holde taler – ofte fyldt med varm luft – men ved netop at lade transportsektoren spille en afgørende rolle, når vi laver ændringer.
SF støtter mest mulig kollektiv transport.
Det gør vi af hensyn til behovet for at binde Danmark sammen.
Men SF støtter også mest mulig kollektiv transport for miljøets og for klimaets skyld.
Og vi er begejstrede for cyklismen, en transportform, som vi er overbevist om man kan gøre meget mere ved, end man gør i dag.
SF synes, at der i forslagene fra Enhedslisten er rigtig mange gode ideer, som bringer Danmark i den rigtige retning, både ved at fremme kollektiv transport og ved at mindske udledningen fra bilerne.
Der er også nogle forslag, som vi synes skal undersøges nærmere, og hvor vi kan være i tvivl om, hvorvidt de er tilstrækkelig præcist udformet.
Ideen om en kilometerbaseret kørselsafgift er jo en superfin idé, men når teknologien ikke er udviklet, er vi noget skeptiske ved sådan her og nu at gå i den retning.
Så kan vi heller ikke lige gennemskue, hvad konsekvenserne bliver af kørselsafgifterne for de tunge køretøjer.
Men transportsektoren forurener med støj og med partikler og udleder voldsomt meget CO2.
SF støtter intentionerne i forslagene fra Enhedslisten, og vi ser frem til de fremtidige diskussioner.
Andreas Steenberg (RV), 2016-04-27:
Hr. Kristian Pihl Lorentzen fra Venstre havde for et års tid siden en stor konference herinde på Christiansborg, der netop handlede om, om ikke man skulle prøve at huske på, at der kan puttes flere ting ind i de her modeller.
Der er jeg faktisk fuldstændig enig med Venstre og også hr. Søren Pape Poulsen, der har sagt det samme om det her motorvejsprojekt i Viborg.
Der er jo også en lang række eksperter, der siger, at effekten af forbedring af infrastruktur, uanset om det er vej eller bane, eller hvad det er, er meget større, end hvad der lige kan komme ind i bl.a. de modeller, som hr. Rasmus Jarlov henviser til.
Så vi lytter også til andre eksperter end bare lige dem, hr. Rasmus Jarlov nævner.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-27:
Aha, så De Radikale tror, at det bliver bedre.
Hvad bygger man så det på?
Jeg synes da, at det er spændende, at man har en eller anden formodning om, at det bliver meget bedre, end landets fremmeste eksperter siger, som har siddet og regnet de her ting igennem, og som har givet os de her tal.
Så mener De Radikale, at det skal man lige sætte til side.
Jeg husker noget med nogle valgplakater, hvor der stod, at De Radikale lytter også til eksperter.
Men her er man klogere, man har sine egne trafikmodeller, som giver bedre tal.
Bare lige for at nævne et tal kan jeg nævne, at der er et samfundsøkonomisk underskud på 8,3 mia. kr. på det her projekt.
Det er velfærdsdestruktion for 8,3 mia. kr.
Andreas Steenberg (RV), 2016-04-27:
Fordi jeg er enig med hr. Søren Pape Poulsen, som jo i forbindelse med en motorvejsdiskussion i Viborg, hvor der også er nogle beregninger, der viser, at det er en dårlig idé, sagde, at nu skal man også huske at kigge lidt kritisk på de tal og huske på, at der også er andre ting, der kan spille ind.
Det, der jo kommer til at afgøre rigtig meget i det letbaneprojekt, er, om de kommuner, den går igennem, formår at lave byudvikling, byfortætning, langs stationerne; formår at få letbanestationerne til at hænge sammen med institutioner i kommunerne og hænge sammen med S-togsstationer, cykelparkering, bilparkering og alt muligt andet.
Der tror vi på, at når det her bliver ført ud i livet, vil effekten være meget større, end de der excelark kan komme frem med, ligesom det var tilfældet med metroen, som jo også kom dårligt ud i de her beregninger, men som har haft en meget større effekt – er jeg i hvert fald overbevist om – end man har kunnet indfange i de tal.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-27:
Nu vi taler om letbanen, som hr. Andreas Steenberg jo kom ind på i sit indlæg, kan man sige, at letbanen er en sporvogn, der skal køre i Københavns omegn nede syd fra i Ishøj og Vallensbæk og op til Lyngby.
Det meste af vejen vil den køre oven i det, der i dag hedder Ring 3, og vil dermed indsnævre vejbanen.
Det betyder, at letbanen er til gavn for den offentlige transport og de mennesker, der bruger den, men at den er til stor gene for biltrafikken.
Vi har fået nogle tal – hr. Andreas Steenberg har dem også – som siger, at den offentlige transport bliver forbedret med 350.000 sparede transporttimer om året, mens vejtrafikken får en øget transporttid på 355.000 timer om året.
Det giver altså et minus på fremkommelighed.
Vi støtter ikke Enhedslistens forslag.
Jeg hørte før, at hr. Rasmus Prehn fra Socialdemokraterne havde talt sammen, at der var 38 forslag i alt i de her 4 beslutningsforslag, som jeg må sige at jeg er lykkelig for bliver behandlet sammen her i eftermiddag.
Jeg synes egentlig, det er lidt spild af tid at fremsætte så udsigtsløse forslag i stedet for at arbejde, holde møder med os andre, forsøge at påvirke os, forsøge at overtale os til, at det er nogle fornuftige forslag, før man fremsætter dem, for ellers får det mere karakter af en politisk markering end et reelt forsøg på at få gennemført de ideer, som står i forslagene.
Hvis jeg skal forklare, hvorfor vi er modstandere af forslagene her, vil jeg sige, at det første, jeg hæfter mig ved, er, at Enhedslisten her reelt foreslår nogle ufinansierede skattelettelser.
Det plejer Enhedslisten at kritisere os andre meget for, altså hvis man på nogen måde foreslår skattelettelser, men her er det endda ufinansieret.
Så det kan vi ikke stemme for – så er der jo et kæmpe hul i kassen.
Det er der også, for så vidt går alt det andet, alle de her utrolig mange udgiftskrævende forslag fra Enhedslisten, som vil koste milliarder af kroner, uden at der er anvist nogen finansiering.
Det er der faktisk overhovedet ikke – jeg troede, at der var anvist noget finansiering, men nej, det er der ikke.
Der er ikke finansiering på noget af det overhovedet.
Så vil jeg sige i forhold til B 162, hvor man foreslår en øget hastighedskontrol, at det er vi simpelt hen ikke tilhængere af.
Vi mener, at politiet har nogle meget vigtige opgaver i øjeblikket, og hastighedskontrol er ikke den, der står øverst på vores prioriteringsliste.
Det er svært at kommentere det hele, men jeg kan sige, at der er forslag, som vi simpelt hen er lodret imod.
Og der er forslag, som der ikke er råd til.
Og desværre må vi så stemme nej til det hele, når det nu er klumpet sammen her i sådan en stor pulje.
Andreas Steenberg (RV), 2016-04-27:
Jeg synes, det er en god idé at begynde at beskatte privatbilismen, ud fra hvor meget man kører og hvor man kører, i stedet for at beskatte købet af bilen.
Men vi ser det ikke som en mulighed for at øge provenuet.
Jeg tror, at det, man skal være opmærksom på, er, at når en kørselsafgift netop har den effekt, at den mindsker biltrafikken, så får man jo altså også mindre i statskassen.
Jeg tror bare, at man skal være helt opmærksom på, hvad det er for et formål, man starter den diskussion ud fra.
For os er det at komme trængslen til livs og ikke at få penge ind.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-27:
Så vidt jeg husker, var formålet med betalingsringen at begrænse trafikken, og det er selvfølgelig også formålet med kørselsafgiften, altså roadpricing.
Ingen tvivl om det.
Jeg kan ikke få andet ud af det, som ordføreren siger nu, end at De Radikale ikke længere støtter ideen om roadpricing, fordi det åbenbart bliver udlagt, som om det er en skatteskrue.
Er det en rigtig udlægning?
Andreas Steenberg (RV), 2016-04-27:
Derfor var den udfordring, der opstod, at det, der var på tegnebrættet, havde en rigtig god effekt i forhold til at få mindre biltrafik i København, men bare ikke en særlig stor effekt med hensyn til at få penge ind.
Hvis man skal starte den diskussion igen, tror jeg, det er en god idé, at man skal sætte sig det mål, at det skal regulere trafikken, og ikke sætte sig det mål, at det skal give en masse penge.
Det er også der, hvor vi er uenige med Enhedslisten i forhold til at gå videre med det.
Henning Hyllested (EL), 2016-04-27:
Kørselsafgifter eller road pricing er et af de helt, helt centrale forslag i det her katalog, kan man kalde det, som vi har lagt frem.
Det er det selvfølgelig, fordi det er gået igen i samtlige kommissioners og arbejdsgruppers anbefalinger igennem mange, mange år nu efterhånden.
Det var også, oprindelig i hvert fald, et forslag, som De Radikale hyldede meget, men vi må konstatere, at det jo altså blev hældt ned ad brættet, også af den daværende SRSF-regering.
Den radikale ordfører siger, at der mangler noget finansiering, men det her var jo et af de steder, hvor man kunne hente noget finansiering, i hvert fald de steder, hvor trafikken er voldsom, hvor trængslen er voldsom, hvor udledningerne derfor naturligvis også er voldsomme, og hvor man jo netop kunne bruge nogle af pengene til at overflytte til den kollektive trafik.
Det er noget af den samme mekanisme, som selvfølgelig gjorde sig gældende omkring betalingsringen.
Andreas Steenberg (RV), 2016-04-27:
Jeg er rigtig glad for, at Liberal Alliance bruger så meget tid på at flage for, hvor meget det energiforlig har gjort for den grønne omstilling.
For det er jo helt rigtigt, at det er gået meget bedre, end man troede dengang.
Det, der til gengæld ikke er rigtigt, er, at pengekassen er tom.
Jeg ved godt, at Venstreregeringen prøver at spinne det sådan i medierne, men det er jo ikke sandt.
Grøn energi har aldrig været billigere.
Så det der med, at man er gået over budgettet, og at der nu skal findes besparelser, er rent spin.
Villum Christensen (LA), 2016-04-27:
Jeg kan så spørge, hvad den energiaftale ellers har haft af konsekvenser.
Ja, den er i hvert fald blevet ungefær dobbelt så dyr, som man havde regnet med.
Nu hørte vi jo meget, meget rosende vendinger om den her energiaftale.
Er ordføreren ikke enig i, at vi rent faktisk allerede i dag har nået langt, langt de fleste mål, som vi har sat os, i forhold til både reduktion og andelen af vedvarende energi, og med det resultat, at vi sådan set ikke er nødt til at skynde os særlig meget?
I den borgerlige lejr får vi jo hele tiden kritik for, at det ikke går hurtigt nok.
Og jeg kan ikke forstå, hvorfor man skal fortsætte med det her, når målet er nået og pengekassen er tom.
Andreas Steenberg (RV), 2016-04-27:
Nej, det er jeg ikke.
Det er rigtigt, at der opnås en meget stor gevinst ved, at man i EU har stillet hårde krav til biler, og det vil sige, at både benzin- og dieselbiler bliver mere effektive.
Det er der en ret stor gevinst ved, det er fuldstændig rigtigt.
Det var det, der var visionen i nogle af de ting, der lå i energiaftalen.