runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Matthiesen (V), 2014-02-05:
Jeg håber på det, ministeren sagde her til sidst.
Ministeren siger, at det er noget, man gerne vil diskutere åbent med hinanden, og så håber jeg, at det også er noget, som vi her i Folketinget kommer til, altså at vi også får muligheden for at komme med bidrag fra Landdistriktsudvalgets side på det her område.
For jeg synes faktisk, at det er et vigtigt emne at få taget fat på.
Kan man anvende frivilligt arbejde som en finansiering, eller vil det skade mere, end det vil gavne?
Så jeg vil bare lige høre, om ministeren vil bekræfte, at når ministeren siger åben dialog og åben debat om det her, så betyder det, at det også vil foregå i Folketinget.
Carsten Hansen (S), 2014-02-05:
Jeg synes også, det var for voldsomt.
Vi kigger på, hvordan vi kan forbedre ansøgningsprocessen og uddanne koordinatorerne bedre.
Og så vil jeg godt sige, at det er min agt at invitere Landdistriktsudvalget og ordførerne over til en snak om deres forventninger, når nu høringsprocessen er overstået, så de indgår i drøftelserne omkring det kommende landdistriktsprogram.
Jeg mener, det er vigtigt, at vi alle har ejerskab til det.
Så ja, det er en bekræftelse på, at vi gerne vil have en diskussion og gerne vil have en åben dialog om det.
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-02-06:
Jeg ser frem til et godt samarbejde, om end jeg må konstatere, at på ministerens første dag indgår ministeren en noget snæver politisk aftale på klimaområdet, men det er jo ikke det, vi skal tale om i dag, om end man dermed har brudt mange års bredt samarbejde netop på energiområdet.
Det, vi behandler i dag, er gennemførelse af et EU-direktiv, og på det område må jeg sige at det her lovforslag har Venstres opbakning.
Langt størstedelen af tiltagene i direktivet er jo forslag og ting, som vi i forvejen har gennemført i dansk lovgivning.
Der er forslag om miljøledelse og energiledelse i virksomhederne.
Det er ting, som vi i forvejen er meget, meget langt fremme med.
Der er også tiltag vedrørende overskudsvarme.
Det er også et område, hvor vi jo samlet set er meget enige om at vi vil meget mere, vil længere ad den vej.
Også vedrørende fjernvarme og fjernkøling er der nye tiltag.
Jeg tror ikke, at de her tiltag løser de udfordringer, der er på området, men de er med til at skubbe tingene i den rigtige retning.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2014-02-06:
I de sidste par år er der blevet snakket rigtig meget om at effektivisere, og det lovforslag, vi førstebehandler her i dag, handler også om at effektivisere.
Det handler om at blive bedre til at effektivisere vores forbrug af energi.
Lovforslaget udspringer af de dele af EU's energieffektiviseringsdirektiv, som vi ikke allerede har implementeret i Danmark, og indholdet i forslaget er sådan set ikke noget, der er fremmed for os i Danmark, for modellen i direktivet er bygget op om de danske erfaringer med energieffektiviseringer og er i øvrigt en udløber af det danske EU-formandskab i foråret 2012.
Lovforslaget, vi debatterer i dag, tager fat på at implementere to ting fra direktivet: for det første energibesparelse i store virksomheder og institutioner og for det andet bedre brug af overskudsvarme.
Hvad angår det første punkt vil det konkret betyde, at store virksomheder og institutioner skal have et energisyn hvert fjerde år.
Men en ting er, at man kan blive bedre til at spare på energien ude i virksomhederne, noget andet er, at vi også kan blive væsentlig bedre til at udnytte overskudsvarme fra store kraftværker, industrianlæg og fjernkølingsanlæg.
Det flugter i øvrigt også godt med hensigten i sidste års vækstaftale om bedre udnyttelse af industriel overskudsvarme.
Det tredje element i forslaget er ikke et led i direktivet.
Det udspringer af »Vækstplan for energi og klima« og handler om kombineret produktion af varme og fjernkøling, altså hvor man kan styrke synergien mellem fjernvarme og fjernkøling.
For kan vi blive bedre til det, ja, så kan vi selvfølgelig spare yderligere på energien, og det er selvfølgelig som så meget andet meget lettere sagt end gjort.
Derfor ser jeg selvfølgelig også frem til, at vi kommer til at se Energistyrelsens undersøgelse af, om der er behov for yderligere lovgivning på området.
Vi har en lang tradition i Danmark for at være et grønt foregangsland, men med direktivet løfter vi også energieffektiviteten i resten af EU, og det er selvfølgelig særdeles glædeligt.
Det er vigtigt, ikke alene fordi vi på den måde kan gøre Danmark grønnere, men også, fordi vi også får resten af de europæiske lande med.
På den baggrund støtter Socialdemokraterne naturligvis forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2014-02-06:
Vi er jo normalt ret skeptiske over for, hvad EU måtte fabrikere af forskellige former for lovgivning, men vi forholder os dog faktuelt og rationelt til direktiverne og stemmer derfor for det, vi kan gå ind for, og imod det, som vi ikke kan tilslutte os.
Langt de fleste elementer i direktivet eksisterer allerede i dansk lovgivning, så derfor er det nogle ganske få dele af direktivet, som her skal implementeres i dansk lovgivning, og det er det, regeringen har fremsat lovforslag om.
Den vigtigste del af lovforslaget, synes jeg og Dansk Folkeparti, er kravet til store virksomheder om, at de skal have foretaget et energisyn hvert fjerde år, og sjovt nok er det jo så virksomhederne selv, der skal betale for at få lavet det energisyn, som EU synes at de skal have lavet.
Jeg vil nu tillade mig at mene, at danske virksomheder er så effektivt og professionelt drevet, især de store virksomheder, som lovforslaget her vedrører, at danske virksomheder allerede i meget, meget høj grad sørger for ikke at bruge mere energi end allerhøjst nødvendigt.
Det er jo velkendt, at energi i Danmark er dyr også sammenlignet med andre EU-lande, og da danske virksomheder er i en svær konkurrencesituation, er et af konkurrenceparametrene, at man ikke bruger mere energi end allerhøjst nødvendigt.
Så derfor er det da vores overbevisning, at store danske virksomheder er så veldrevne og professionelle, at de allerede hyppigt foretager en grundig evaluering af, hvor meget energi de bruger, og sørger for ikke at bruge mere end højst nødvendigt.
Derfor mener vi, at det krav, som EU vil indføre her, er overflødigt.
Det sker allerede, men det påfører virksomhederne en ekstra omkostning, fordi de skal lave de her eftersyn, som de så også skal betale for at få foretaget og dokumentere, at de får foretaget.
Der er også andre elementer i lovforslaget og dermed i direktivet, som er sund fornuft.
I Dansk Folkeparti går vi jo ind for, at man ikke bruger mere energi end allerhøjst nødvendigt.
Det er sund fornuft, det er god økonomi ikke at bruge for meget energi.
Det giver god økonomi for den enkelte forbruger, for den enkelte virksomhed og for samfundsøkonomien.
Derfor lyder overskriften på lovforslaget jo meget godt, og ideen om, at man skal udnytte synergier imellem fjernvarme og fjernkøling er fornuftig.
Ideen om, at man skal være bedre til at bruge overskudsvarme er også ganske fornuftig.
Men når vi skal gøre regnestykket op for hele lovforslaget, tæller det altså tungt for os, at der er det her element i direktivet om, at man skal lave de her obligatoriske energisyn hvert fjerde år, som vi mener er helt overflødige, og derfor skal jeg sige, at vi samlet set har i sinde at stemme imod lovforslaget, selv om vi da anerkender, at det også indeholder nogle positive elementer.
Andreas Steenberg (RV), 2014-02-06:
Også tillykke herfra til den nye klima- og energiminister, Rasmus Helveg Petersen.
Energieffektiviseringer er fremragende for både virksomhederne og selvfølgelig også for klimaet.
Når virksomheder tager ny teknologi i brug for at mindske energiforbruget, skaber det job hos de virksomheder, der leverer den teknologi, som skaber effektiviseringerne.
Samtidig sparer virksomhederne penge, fordi man ikke bruger så meget energi og derfor ikke skal betale for det.
Da regeringen havde formandskabet i EU, fik vi vedtaget et til energieffektiviseringsdirektiv, og det var en meget stor sejr for os.
Det skaber et stort marked for de mange danske virksomheder, som arbejder med energieffektiviseringsløsninger og nu kan levere til hele Europa.
Og så reducerer det selvfølgelig markant CO2-udledningen i hele EU.
Loven, vi behandler her, implementerer direktivet i dansk lov.
Det primære er et element om, at store virksomheder og institutioner vil blive forpligtet til at udføre et energisyn hvert fjerde år.
Det syn skal give virksomhederne dokumenteret grundlag for at lave energibesparelser på en omkostningseffektiv måde.
Det vil både styrke virksomhedernes konkurrenceevne, styrke deres besparelser på energi, og det vil gavne klimaet.
Ud over det gennemfører vi en del af regeringens vækstplan for energi og klima.
Lovforslaget lægger op til, at kombinerede varme- og køleanlæg fremover vil kunne blive drevet som kollektive anlæg.
Vi forventer, at flere vil lave sådan nogle anlæg, og at det vil gavne samfundsøkonomien og klimaet, fordi det optimerer driften af de her anlæg.
Samlet støtter vi varmt op om den her lov og glæder os til udvalgsbehandlingen.
Merete Riisager (LA), 2014-02-06:
Som det sikkert er de fleste bekendt, er Liberal Alliance ikke med i energiforliget.
Vi bryder os ikke om gammelkommunistisk planlægning, der fastsætter et bestemt antal megawatt af vindmøller, biomasse eller solceller i en lang årrække, og vi bryder os ikke om tiltag, der pålægger erhvervslivet urimelige og unødvendige byrder.
Det gælder både administrative byrder og økonomiske byrder.
En byrde er en byrde, og en byrde på erhvervslivet er en byrde, der gør det sværere at drive virksomhed.
Det er sådan et forslag, vi har med at gøre i dag, for forslaget går nemlig bl.a. ud på, at større virksomheder pålægges obligatoriske energisyn, og at de gældende godkendelses- og tilladelsesprocedurer på varme, køling og elområdet udvides.
Det synes vi ganske enkelt ikke er en særlig god idé.
Lovforslaget betyder, at der vil være væsentlige økonomiske og administrative konsekvenser for erhvervslivet.
Samtidig betyder forslaget, at man viderefører overimplementering af EU-lovgivning.
Man gør en del ud af at skrive i bemærkningerne til lovforslaget, at der ikke kommer ny overimplementering, men man viderefører bare den strengere foranstaltning, der allerede praktiseres, og idet EU-direktivet taler om minimumskrav, er der ifølge ministeren ikke noget til hinder for at videreføre de gældende regler.
Resultatet er vist, uanset hvordan det vendes at drejes, at der er tale om det, der hedder overimplementering.
Både økonomiske byrder, administrative byrder og overimplementering af EU-lovgivning er skidt for danske virksomheders konkurrenceevne, og hvis man virkelig bekymrer sig om danske virksomheder og arbejdspladser i Danmark, bør man være meget varsom i forhold til de byrder, man pålægger danske virksomheder.
I Liberal Alliance er vi meget optaget af at skabe gode rammer for danske virksomheder, og jeg skal derfor meddele, at Liberal Alliance ikke kan støtte forslaget.
Steen Gade (SF), 2014-02-06:
Som andre har fremført, er det jo en implementering af et EU-direktiv, men man kan også sige det på en anden måde: Det er sådan set implementering i dansk lov af en dansk sejr på europæisk plan.
Og tillykke med det nye job til klima-, energi- og bygningsministeren.
Den, der kæmpede sagen, var jo hans forgænger, men med fuld støtte fra mit parti.
Vi fik lavet et EU-direktiv, som faktisk gør en forskel på europæisk plan, og som er helt afgørende i forhold til klimaudviklingen, men faktisk også i forhold til at få moderniseret vores erhvervsliv, så vi får et erhvervsliv, der meget mere fokuserer på, at man både skal have vækst, men også have mindre klimapåvirkning og mindre CO2 og mindre miljøpåvirkning.
Indholdet er nævnt af andre.
Fokus er i høj grad energisyn, store virksomheder, og så at man skal udnytte overskudsvarme bedre de steder, der måtte være.
I den forbindelse er der jo nogle, der nogle gange siger, at jamen koster det her ikke en hel masse.
Der er det jo så lidt vigtigt, synes jeg, at sige, at vi jo faktisk, så vidt jeg husker, i den energiaftale, som er lavet med vist alle partier her i Folketinget, har sat 3,75 mia. kr. af fra 2013 til 2020, til at virksomhederne kan få erstattet procesenergi med vedvarende energi.
Det er faktisk sådan, at det her er med til at modernisere og effektivisere, og det giver mulighed for, at danske virksomheder, som er kommet langt på det her område, faktisk også får en chance på eksportmarkedet.
Det sidste, jeg vil sige, er, at det jo samtidig er en delvis gennemførelse af de aftaler, der ligger, om, at vi skal sørge for at få mere synergi mellem den overskudsvarme, der måtte være nogle steder i systemet og andre steder, og specielt er her fokuseret på, at fjernvarmen også bliver koblet til fjernkøling.
Udvalget var jo i Kina i den anden uge i januar, og noget af det, vi så på i Kina, var faktisk at udnytte overskudsvarme i andre systemer – helt konkret at få overskudsvarme fra kraftværker og stålværker og alle de der store industrianlæg ind i fjernvarmesystemet.
Der så vi, hvad det her kan betyde i fremtiden.
Det er jo noget, vi er kommet langt med i Danmark, og det her direktiv er med til at presse på i andre lande.
Men vi er heller ikke kommet helt i havn i Danmark.
Vi skal efter min opfattelse gøre mere, end der ligger i det her forslag.
Vi skal ikke bare være så gode, som vi er i dag, men vi skal faktisk blive endnu bedre, så vi kan vise Danmark frem som et land, hvor vi ikke har det spild, som man faktisk desværre stadig væk har nogle steder, fordi der er nogle systemer og nogle projekter, som ikke taler sammen.
Det var bare en lille kommentar til en ordfører, som tidligere hævdede det modsatte.
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-02-06:
Først vil jeg godt ønske den nye minister tillykke med embedet.
Jeg ser frem til et godt samarbejde.
Nick Hækkerup (S), 2014-02-06:
Tak for det.
Når jeg finder anledning til at tage ordet i dag, er det, fordi jeg bare vil gøre Tinget opmærksom på den skrivelse, som blev sendt til Sundhedsudvalget i går aftes, hvori der præciseres to ting:
Det første er, at Danske Regioner som bekendt har rettet henvendelse til både ministeriet og Sundhedsudvalget og gjort opmærksom på, at der kan være praktiske vanskeligheder forbundet med at få produceret og trykt de nye, gule sygesikringskort inden 1. august 2014.
Danske Regioner iværksætter et udbud umiddelbart efter vedtagelsen af lovforslaget.
Det er en snæver tidsfrist for at sikre danskerne nye sygesikringskort, og udbuddet vil vise, om der er leverandører, som kan producere kortet inden for fristen.
Det vil Danske Regioner have klarhed over i løbet af marts, og det kan derfor ikke udelukkes, at Folketinget sidenhen kommer til at tage stilling til ikrafttrædelsestidspunktet.
Det vil jeg naturligvis holde Sundhedsudvalget orienteret om, men det er også vigtigt, synes jeg, at Folketinget er orienteret om det i den videre færd.
Det er den ene grund.
Det er, fordi lovforslaget ikke er færdigbehandlet pr. 1 februar i år, al den stund at vi jo tredjebehandler det nu, og derfor må det selvfølgelig være sådan.
Det betyder, at der så også sker en forlængelse af opsigelsen, som får virkning fra 1. september 2014.
Det får ikke nogen betydning for de turister, det drejer sig om, men jeg synes, det er vigtigt, at Folketinget er orienteret om det.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-02-07:
Det gør det jo.
Det kan man jo se på den politik, som SF har ført, mens man har været i regering, og som ordføreren lige har sagt SF står bag.
Hvis man vil øge ligheden i Danmark, kræver det, at man omfordeler mere, og at man uddeler højere ydelser.
Det nedbringer arbejdsudbuddet, det sænker produktionen, og det sænker den økonomiske vækst.
Så bliver vi alle sammen mere fattige eller får i hvert fald lavere stigninger i vores reelle rådighedsbeløb, og velstanden i Danmark bliver lavere.
Det kommer til at ramme alle indkomstgrupper.
Derimod, og det er jo også det, som regeringen har lagt an til, er det sådan, at hvis man skal øge væksten og arbejdsudbuddet, kræver det initiativer, hvor man sænker skatten på arbejde – det kommer dem, der tjener mest, til gode – og det kræver, at man gør noget ved ydelsesniveauet.
Det har SF jo også været med til at gøre, for det øger også arbejdsudbuddet.
Det øger altså også indkomstforskellene.
Men det øger den økonomiske vækst.
Så de to ting strider mod hinanden.
Så hvad er vigtigst?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-02-07:
Det ene udelukker ikke det andet.
Jo, jo, men nu er det her jo ting, der koster nogle penge, og dem plejer man at finansiere i det husholdningsbudget, man laver for landets økonomi
Men vi kan sagtens gå i gang med at tale om, hvad der kan være relevant at tage med i det husholdningsbudget for næste år.
Jeg vil sige, at jeg er meget enig med Enhedslistens ordfører i, at vi skal kigge på alle mulige elementer, for når jeg siger, at fattigdomsgrænsen og de andre indeks skal bruges aktivt, så er det, fordi det ikke kun er noget, vi skal kigge på, men vi skal jo bruge den viden, vi får, når vi kigger på de årlige fattigdomsredegørelser og på afsavnsindekset og på fattigdomsgrænsen og på, hvem der falder under – der skal vi jo bruge de oplysninger aktivt til at gøre noget for at forhindre, at folk bliver fattige.
Jeg er ikke enig og holder fast i, at de to ting ikke udelukker hinanden.
Finn Sørensen (EL), 2014-02-07:
Ja, ligesom jeg er ærgerlig over, at SF og resten af regeringen prioriterede at lave nedskæringer på uddannelsesområdet og give flere skattelettelser til erhvervslivet – sådan er det.
Det er ikke lige det, der er på dagsordenen.
Jeg vil bare gerne kvittere for svaret, og jeg er glad for, at ordføreren nævner nogle af de temaer, vi puslede med.
Jeg kunne jo lige spørge ordføreren, om hun også mener, at det ville være godt at inddrage boligsituationen og kigge på muligheden for at give boligtilskud og særlig støtte til kontanthjælpsmodtagere under 30 år, hvilket der jo ikke er mulighed for i dag.
Så har jeg bare lige et sidste spørgsmål: Hvorfor skal vi vente, til der skal forhandles finanslov igen?
Altså, vi kunne vel gå i gang med det samme.
Det er Enhedslisten i hvert fald parat til.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-02-07:
I SF står vi ved den kontanthjælpsreform, vi har lavet som regeringsparti.
Det handler om afskaffelsen af den laveste kontanthjælpssats for forsørgere og en særlig boligstøtte til visse af modtagerne på kontanthjælp og uddannelseshjælp.
Så det er håbet, at vi på et eller andet tidspunkt igen får muligheden for at forhandle en finanslov, hvor de her ting kan komme ind, for det synes vi var vældig interessant, og vi er stadig væk ærgerlige over, at Enhedslisten ikke slog til.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-02-07:
Jeg vil gerne spørge, hvad der er vigtigst for SF.
Er det vigtigst, at uligheden falder, eller at velstanden stiger i Danmark?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-02-07:
Og jeg læser lige op af det stykke i min tale, hvor det står, for så kan der jo være en chance for, at man hører det den her gang: »Fattigdomsgrænsen og de årlige fattigdomsredegørelser samt det såkaldte afsavnsindeks skal bruges aktivt til at vise, om den politik, der bliver ført, tager hensyn til vores samfunds mest udsatte.«
Det vil sige, at når jeg taler om aktivt at bruge den viden, man får ved at tage de her værktøjer i brug, betyder det sådan set, at man også vil gøre noget ved de resultater, som indikationerne viser.
Mai Mercado (KF), 2014-02-07:
Personligt ville jeg ønske, at vi havde fået debatten drejet mere over i retning af socialpolitik.
Men kunne fru Pernille Vigsø Bagge ikke være lidt mere specifik og sige, hvordan man ønsker at den her fattigdomsgrænse skal anvendes?
Vi står altså med to regeringspartier, som tilsyneladende anerkender, at en fattigdomsgrænse er teoretisk og akademisk, men som samtidig ikke synes, at den egentlig skal bruges, selv om man har fastsat den?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-02-07:
Jeg synes, den skal bruges.
Jeg synes, vi skal kigge på vores daginstitutioner, vores skoler, vores sundhedsvæsen; jeg synes, vi skal kigge på boligpolitikken; jeg synes, vi skal kigge på arbejdsmarkedspolitikken; jeg synes, vi skal kigge på det, som jeg lige har gjort rede for over for hr. Finn Sørensen, nemlig om der skal ske justeringer af kontanthjælpsreformen, hvis der er uhensigtsmæssigheder især i forhold til de unge kontanthjælpsmodtagere.
Det var også på bordet i de forhandlinger, der foregik med Enhedslisten, om finansloven for 2014.
Så: Ja, vi vil meget gerne aktivt bruge den viden, vi får ved brug af værktøjer som fattigdomsgrænsen, de årlige fattigdomsredegørelser og afsavnsindekset.
Finn Sørensen (EL), 2014-02-07:
Nu ved jeg jo, at hr. Joachim B. Olsen altid er bevæbnet til tænderne med tal, når vi skal diskutere fattigdom.
Jeg har så helt undtagelsesvis gjort mig den umage også at bevæbne mig med en lille rapport, nemlig en rapport, som Cevea kom med her for nylig, som viser, at Danmark er i top fem over ulige indkomstudvikling i EU.
Danmark er altså blandt de fem lande i EU, der har den dårligste score, når det drejer sig om at skabe lighed.
Vi er kun overgået af Spanien og nogle østeuropæiske lande.
Så vil jeg bare spørge hr. Joachim B. Olsen: Er hr. Joachim B. Olsen glad for den måling, er han glad for den udvikling?
Joachim B. Olsen (LA), 2014-02-07:
Det, jeg står og refererer til her, er Økonomi- og Indenrigsministeriet, og det vil sige, at det er, vil jeg mene, en troværdig kilde.
I hvert fald når man måler på de her forskellige analyser, der bliver lavet forskellige steder, scorer Økonomi- og Indenrigsministeriet altså meget højt på sagligheden.
Og det er dem, jeg tager udgangspunkt i. Hvis man tager udgangspunkt i deres analyse, kan man se, at udviklingen i uligheden gennem de sidste årtier – det er rigtigt – er steget.
Det er den i alle lande, men velstanden er også steget, og det synes jeg er godt.
Men vi kan også se, at man er begyndt at måle ulighed på en lidt anden måde, fordi man er begyndt at indregne kapitalindkomster – det gør man også i Danmark.
Hvis man ikke medregner kapitalindkomster og måler på den måde, som man målte ulighed på i 1970'erne, så har vi næsten ikke set nogen udvikling i retning af højere ulighed.
Vi har stort set den samme ulighed, som vi havde for 30 år siden, i Danmark i dag.
Så hele diskussionen er nogle gange noget forvredet, vil jeg sige.
Men jeg har ikke noget imod, at uligheden stiger, når det er et udtryk for, at velstanden også stiger.
Mai Mercado (KF), 2014-02-07:
Jeg håber, jeg kan lokke et lidt længere svar ud af fru Pernille Vigsø Bagge.
En stor del af den her debat har drejet sig om, at definitionen af den fattigdomsgrænse, der er blevet sat, for så vidt ikke kan bruges til noget, og det er også blevet konstateret af flere af regeringspartierne, at det sådan set heller ikke er noget, de har tænkt sig at følge.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre fru Pernille Vigsø Bagge, om SF vil føre en politik, der går i retning af, at en fastsat fattigdomsgrænse rent faktisk kan bruges til noget.
Finn Sørensen (EL), 2014-02-07:
Og tak til ordføreren for indlægget, og også en særlig tak, fordi ordføreren inddrog nogle af de andre faktorer, der spiller en stor rolle, når vi taler om fattigdom, ikke mindst inden for uddannelsessystemet, og vi kunne tage sundhedssystemet.
Så rigtig mange tak for også at få den nuancering med.
Jeg vil selvfølgelig stille ordføreren det samme spørgsmål.
Jeg forstår det ikke, så jeg må prøve igen.
Anerkender ordføreren – ligesom ordføreren for Socialdemokratiet og ordføreren for Det Radikale Venstre gjorde det – at den her kontanthjælpsreform, man har gennemført sammen med højrefløjen, indebærer en reel fare for, at vi får flere hjemløse og flere fattige unge mennesker?