runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-04-17:
Og derfor ville det jo have været befriende, hvis finansministeren så havde svaret på spørgsmålet, som helt konkret lyder: Hvis ministeren havde et flertal, ville han så have gjort det?
Men det vil ministeren så ikke svare på, og det kan jeg sådan set godt forstå, for svaret er jo, at det ikke kunne lade sig gøre.
Det kunne ikke lade sig gøre at gennemføre »Fair Løsning«, selv om vi alle 179 herinde sagde: Lad os prøve det.
For så ville Finansministeriets maskiner jo blinke med katastrofeblink, fordi det ville være så økonomisk uansvarligt som ingen sinde før.
Og det er jo det, der er den reelle forklaring på, at Socialdemokratiet er bakket ud af det; man gik til valg på noget, der ikke hang sammen, og det har finansministeren jo selv bekræftet.
Grunden til, at det politisk er relevant at få at vide, er jo, at det da, når finansministeren den ene dag skriver en kronik om, at selskabsskattelettelser ikke duer, det er en dårlig idé, for så at fremlægge en vækstplan, hvor selskabsskattelettelser er en god idé, er væsentligt at vide, hvad det egentlig er for en politik, man kan forvente af regeringen.
Og der er det da bare væsentligt at vide, om finansministeren har fortrudt det skriv, han lavede med »Fair Løsning 2020«, eller om han stadig væk mener, at det er en god idé.
Bjarne Corydon (S), 2013-04-17:
Det ændrer nu ikke på, at min opfattelse er, at den politik, der føres, afhænger af Folketingets sammensætning.
Når det gælder debatten om den økonomiske politik, forholder det sig heldigvis sådan, at den føres på baggrund af bidrag fra alle de tre partier, der sidder i regering, herunder nogle elementer, som vi hele vejen igennem har lagt fuldstændig afgørende vægt på, nemlig at vi investerer i mere vækst og beskæftigelse.
Vi har hævet det offentlige investeringsniveau i Danmark til det højeste niveau i 30 år.
Det var en stående diskussion før folketingsvalget, om man skulle skubbe videre i den retning, og det gør vi.
Vi har sat os langt højere ambitioner på energiområdet, hvilket også giver en vækst i vores investeringer og skubber til en udvikling af vores erhvervsliv.
Det er også blevet til en realitet, og en lang række andre ting er blevet til realiteter – heldigvis for dansk økonomi.
Men det afhænger naturligvis af, hvordan Folketinget sammensættes.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-04-17:
Tak for et ikkesvar.
Finansministerens forklaring flugter jo med, hvad næstformanden i Socialdemokratiet, hr. Mogens Jensen, sagde til Berlingskes debatredaktør, Jesper Beinov, forleden, nemlig at det simpelt hen var valgresultatets skyld, at man ikke havde gennemført det.
Og der må jeg sige at svaret var noget vævende, idet det nærmest var useriøst at skulle forholde sig til det.
Jeg kan så forstå, at finansministeren også mener, at der er tale om hypotetiske situationer.
Spørgsmålet er foranlediget af de her spørgsmål, men jo også foranlediget af de svar, som finansministeren tidligere har givet mig, for jeg har tilbage i 2011 spurgt finansministeren, om han ville vurdere Socialdemokratiet og SF's udspil »Fair Løsning 2020«, og der henviser finansministeren til sin forgængers svar på samme spørgsmål.
Finansministerens forgænger regnede ud, at »Fair Løsning« var underfinansieret med et sted mellem 22 mia. kr. og 39 mia. kr., og det er finansministeren – i hvert fald den 12. oktober 2011 – blevet spurgt om, og den 26. oktober 2011 har han bekræftet, at »Fair Løsning« var underfinansieret med et sted mellem 22 mia. kr. og 39 mia. kr.
Så jeg ville jo gerne, om finansministeren ville være ærlig og sige: Det er ikke et spørgsmål om valgresultatet og sammensætningen af Folketinget, der er afgørende for, at Socialdemokratiet ikke længere mener, at »Fair Løsning« er svaret, men simpelt hen fordi det ikke hang sammen, som finansministeren tidligere har bekræftet i et svar til mig.
Bjarne Corydon (S), 2013-04-17:
Mange tak.
Det, der er sagen, er, at der er en dyb optagethed af det her spørgsmål fra partiet Venstres side, fordi man ikke rigtig har nogen stor lyst til at gå ind i diskussionen om det reelle og det aktuelle.
Det reelle og det aktuelle er, at man førte en økonomisk politik gennem 10 år, hvor man suverænt bestemte, hvad der skulle foregå, sammen med sit parlamentariske grundlag i ti finanslove i træk.
Man meddelte før valget, at det havde løst landets problemer; der var to streger under facit: krisen havde man lagt bag sig.
Vi er fortsat i krise, og det er oven i købet en ganske dyb krise, som handler om nogle ret fundamentale ting i vores økonomi.
Det får vi heldigvis gjort noget ved.
En af de ting, vi gør ved det, er at investere massivt i vores fremtid, præcis som foreslået af mit parti før valget.
Og det fører så til, at ganske mange mennesker bedømmer sagen sådan, at det er mere ansvarligt end det, der foregik før valget.
Det er et spørgsmål til det forslag, der hed »Fair Løsning«, og som var valggrundlag for Socialdemokraterne og SF, og der er det mit synspunkt – og det er ikke bare et synspunkt, det er et faktum – at S og SF ikke opnåede flertal i Folketinget ved folketingsvalget, og at jeg som minister tillader mig at forholde mig til de aktuelle parlamentariske forhold for regeringen og ikke til hypotetiske overvejelser om, hvad der ville eller ikke ville være sket, hvis vi havde fået et andet Folketing end det, vi har.
Det er regeringsgrundlaget, der er grundlaget for, at vi nu har dannet en trepartiregering, det er dér, regeringens politiske arbejde tager sit udgangspunkt, og det er der ikke noget nyt eller overraskende i i forhold til den diskussion, vi har om den økonomiske politik i Danmark i øjeblikket.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-04-17:
Der er en lille ting.
Det er meget vigtigt, at det offentlige, herunder SKAT, når man besidder en monopolstilling – og det er jo i sagens natur klart, at SKAT besidder en monopolstilling – så i særlig grad er serviceminded og sørger for at se situationen fra borgernes side, også i forbindelse med sådan en lillebitte ting som det at skulle betale et beløb til SKAT.
Det er meget, meget vigtigt, at alle systemer inden for det offentlige er serviceminded, når man sidder på et monopolområde.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-04-17:
Hvis vi skal tage den historiske gennemgang, så lad os da endelig gøre det.
Så tror jeg, at finansministeren kan bryste sig af at have lavet reformer for noget, der giver et arbejdsudbud på omkring 20.000.
Alle de aftaler, som regeringen har lavet, der har givet positive arbejdsudbud, har Venstre været med i.
Dem, der har trukket den forkerte vej, har regeringen lavet sammen med Enhedslisten.
Det er omkring 20.000, når vi gør tallet op.
Jeg tror, at de sidste 3 år VK-regeringen havde ansvaret for Danmark, var tallet lige knap 100.000.
Så hvis vi skal tale om, hvem der tog initiativ til at gennemføre reformer, der skulle fremtidssikre det her samfund, skal vi vist lige have historikken med. Men spørgsmålet er bare, for at vende tilbage til det, jeg spurgte om: Mener finansministeren, at dansk økonomi ville have været i en bedre situation, hvis man havde gennemført »Fair Løsning« til punkt og prikke, da regeringen trådte til – ville man så have været i en bedre situation i landets økonomi i dag end der, hvor vi står nu?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-04-17:
Jeg går ud fra, at vi er enige om, at når det gælder SKAT, så skal der være et monopol.
Det giver selvfølgelig nogle specielle udfordringer, men det er rigtigt, at det er af hensyn til borgerne.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-04-17:
Jeg er glad for, at ministeren vil gå hjem og gennemgå tingene, for det ville jo være lidt tåbeligt, hvis ministeren og jeg skulle mødes her hver eneste onsdag, altså hver gang vi finder en situation, hvor det ikke er i orden.
Så det er bedre, at ministeren tager fat i det på forhånd og får det bragt i orden – ikke så meget af hensyn til os to, men af hensyn til borgerne, som det jo er uhensigtsmæssigt for, hvis man ikke på en nem måde kan betale, f.eks. elektronisk over netbank, hvad det offentlige jo også kræver på så mange andre felter, hvor det direkte er et krav.
Så er det lidt mærkeligt, at det ikke også er et krav på det her område, og at det kun er til besvær for borgeren.
Så jeg er meget tilfreds med, at ministeren nu vil gennemgå de forskellige procedurer, så vi sikrer, at den monopolstilling, som det offentlige jo har i den her situation, ikke er til skade for borgerne.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-04-17:
Altså, vi gør, hvad vi kan i SKAT, for, at det bliver nemt for borgerne, og det er det jo også i øjeblikket for danske skatteydere.
Vi arbejder med og produktudvikler hele tiden vores system, så det bliver så nemt som muligt for borgerne at få deres skat afregnet og at få indbetalt til SKAT.
Jeg ved ikke, om der er parallelle problemer andre steder i vores system.
Men i det omfang der er problemer, vil jeg selvfølgelig tage fat på dem, for jeg er helt enig med spørgeren i, at man skal kunne betale til SKAT, uden at man skal køre flere hundrede kilometer til et sted, hvor man skal betale ved kassen.
Det er selvfølgelig helt uacceptabelt, og det arbejder vi på at få løsninger på.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-04-17:
Tak for svaret.
Det er meget tilfredsstillende, at både ministeren og SKAT kan se, at den er helt gal, hvis man skal køre fra f.eks. Nakskov, som en konkret person gjorde, til Taastrup for at få lov til at betale det, som man er blevet opkrævet, altså hvis man ikke kan betale over netbank eller på anden måde, så man ikke skal køre så langt.
Jeg har også hørt om en situation, hvor en skulle køre fra Midtsjælland til Høje Taastrup, og det er jo helt vanvittigt.
Jeg er glad for, at ministeren er enig i det, og at SKAT arbejder på en løsning, og at den løsning så også kommer inden sommerferien.
Så langt, så godt.
Men er der andre steder inden for SKATs område, hvor ministeren er bekendt med at man har tilsvarende uhensigtsmæssigheder, der bør tages fat i?
Jeg ved godt, at det måske ligger lidt uden for spørgsmålet, men hvis der er, vil ministeren så tage initiativ til, at de betalinger, der skal ske til SKAT, kan foregå elektronisk?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-04-17:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Jeg kan godt sige helt klart, at det naturligvis ikke er tilfredsstillende, at borgere og virksomheder endnu ikke kan betale registreringsafgiften på et indbetalingskort, når de har fået nedvejet deres bil.
Så jeg er glad for at kunne fortælle, at SKAT arbejder på en løsning, der gør det muligt at betale registreringsafgiften via netbank eller lignende, hvorefter køretøjet efter nedvejning også kan indregistreres ved en hvilken som helst privat pladeoperatør.
SKAT forventer at have løsningen klar inden sommerferien.
Hvad gør man så indtil da?
Der har SKAT oplyst, at borgere, der ikke ønsker at betale registreringsafgiften ved et af SKATs fire motorcentre, i stedet kan vælge at indbetale registreringsafgiften på en check, der sendes til SKAT.
Altså, indtil netbankløsningen åbner, kan man betale registreringsafgiften ved at sende en check til SKAT.
Det er således ikke en nødvendighed, at borgeren ved nedvejningssager kører til et af SKATs fire motorcentre.
På SKATs hjemmeside, som jeg kan anbefale alle at slå op på, er der redegjort for de forskellige betalingsmuligheder.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-04-17:
Er det efter ministerens opfattelse tilfredsstillende, at en borger, der skal have nedvejet en bil øst for Storebælt, ikke kan få tilsendt et indbetalingskort på beløbet, men i stedet er henvist til at køre helt til Skattecenter Høje-Taastrup fra store dele af Sjælland for dér at stå i lange køer for kontakt og dankortbetaling?
Bjarne Corydon (S), 2013-04-17:
Igen synes jeg altså, at man får lidt på fornemmelsen, at der er et eller andet i Venstres univers, de ikke rigtig kan få til at hænge sammen.
Altså, de synes, at det er enormt ærgerligt, at der skal være en debat i Danmark om, at der faktisk ikke var særlig godt styr på den økonomiske politik, da de selv havde ansvaret, men at det er der kommet.
Og jeg forstår det ganske udmærket.
Der er som sagt mange elementer i den økonomiske politik.
Der er reformer, ja, der er spørgsmålet om arbejdsudbud, ja.
Så er der også spørgsmålet om investeringer og om at satse på fremtiden.
Og det er i meget høj grad det, vi hele vejen igennem har slået på som en nødvendighed.
Det er det, vi har gjort.
Investeringsniveauet er historisk højt i Danmark.
Det holder hånden under beskæftigelsen.
Vi har indgået en meget, meget stor energiaftale.
Den har fået opbakning fra dansk erhvervsliv.
Venstre var med i den og synes nu at være på vej til at trække sig baglæns, hvis de kunne få lov til det – jeg synes, at det er lidt svært at finde ud af.
Sådan gælder det jo hele vejen rundt.
Vi har foreslået massive investeringer i hele jernbanenettet i Danmark.
Det fik vi stor ros for fra erhvervslivet, og der var stor frustration fra Venstres side.
Det samlede billede er der ikke nogen tvivl om.
Det, der sker nu, anses for at være mere ansvarligt end det, der skete før.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-04-17:
Det er jo lidt det, der er det springende punkt.
Det, som finansministeren gik til valg på, det program, som finansministeren var pennefører på, vurderede finansministeren selv ville være dårligt for landets økonomi.
Når finansministeren nu fremhæver reformer og tiltag, skal jeg bare prøve at spørge: Hvor mange af de tiltag og reformer kunne danskerne læse om i »Fair Løsning« før valget?
Altså, hvad er det for nogle ting, som finansministeren har fået ros for, og som er en del af det valggrundlag, som han selv vurderer er underfinansieret med et sted mellem 22 og 39 mia. kr.?
Det synes jeg ville være rart at få belyst.
For jeg tror, at der er mange, der mener, at der er temmelig langt fra den politik, som regeringen gennemfører, og så til den, man gik til valg på.
Så det ville være rart, hvis finansministeren kunne belyse, hvilke elementer fra »Fair Løsning« det er, der er gennemført, og som finansministeren har fået ros for.
Bjarne Corydon (S), 2013-04-17:
Jeg kan høre, at det her med det historiske nager, og det forstår jeg godt.
Den økonomiske politik handler jo om reformer og arbejdsudbud.
Den handler også om ganske mange andre ting.
Den handler om vilkårene for vores erhvervsliv.
Den handler om vores uddannelsesniveau, vores produktivitet, vores investeringsniveau og vores konkurrenceevne.
Det må da vække en eller anden form for opsigt og vække til eftertanke hos spørgeren, når man spørger et repræsentativt udsnit af danske erhvervsledere, og de så siger utvetydigt, at det, der er foregået efter regeringsskiftet, anser de for at være bedre for landets økonomi og for dansk erhvervsliv end det, der foregik før regeringsskiftet, hvor VK-regeringen fuldstændig suverænt havde ansvaret og løftede det på sin egen måde uden at inddrage andre partier end sit parlamentariske grundlag.
Men det er ikke desto mindre sådan, det forholder sig, og det er også vigtigt
For vi er i en situation, hvor den slags beslutninger skal træffes, og hvor det, der skal rettes op på, er ganske omfattende.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-04-19:
Tak, fru formand.
Jeg vil egentlig gerne spørge ordføreren lidt om det her beslutningsforslag.
Jeg anerkender jo blankt, at det er sund fornuft at fremsætte den her type af beslutningsforslag, for vi har mange nyetablerede virksomheder, som nærmest oplever, at de sidder i en form for kamphandlingssituation over for myndighederne – de skal ind at lære Virk.dk at kende, og de skal også ind at have SKAT og alle mulige andre på banen – men er ordføreren ikke enig i, at det, der bare er det helt konkrete, man burde kigge på, må være det langsigtede perspektiv?
Altså, det her er jo en form for brandslukning, hvor man ikke får slukket hele branden, men hvor man bare lige får den dæmpet lidt med noget skum.
Når der er gået 3 år, kommer ilden igen, og så oplever de her nyetablerede virksomheder, at der kommer en masse nye lovkrav, som de skal forholde sig til på ét bestemt tidspunkt.
Var det ikke bedre at kigge på at få hele området belyst?
Joachim B. Olsen (LA), 2013-04-19:
På vegne af Liberal Alliances ordfører, fru Mette Bock, skal jeg holde følgende ordførertale
Når man snakker med virksomhederne og deres repræsentanter, får man ofte det indtryk, at det, de ønsker sig mere end noget andet, er stabile vilkår.
Det er utrolig svært at tilrettelægge en virksomheds drift under stadig skiftende betingelser.
Derfor er det en rigtig god idé at forsøge at lave langsigtede politiske rammer for at skabe klarhed hos virksomhederne.
Særlig små virksomheder uden en stor, professionel organisation har problemer med den store mængde nye krav.
At give disse virksomheder et pusterum ser vi som en rigtig god idé.
Vi kan derfor støtte forslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-04-19:
Jo, men ordføreren må jo også selv kunne se fornuften i det: Hvis vi vedtog det her forslag, ville vi om 3 år, når den 3-årige periode var gået, have en lang række nyetablerede danske virksomheder, flere tusinde, som var kommet til inden for den periode, og som på det tidspunkt ville være kommet til en skillelinje, hvor de ville have fået en masse byrder og lovkrav osv.
Altså, er det ikke bedre at kigge på det langsigtede perspektiv og have fokus på de varige løsninger – hvordan får vi gjort regelbebyrdelserne mindre, hvordan får vi gjort hele bureaukratiseringsproblematikken mindre, hvordan får vi givet flere frihedsrettigheder til dem, der driver en virksomhed i Danmark? – frem for bare at sige, at vi skubber det hele i 3 år, og at vi, når de 3 år er gået, så kommer med alle de her regler, som der er kommet i løbet af de sidste 36 måneder?
Mads Rørvig (V), 2013-04-19:
Tak for det.
Det undrer mig egentlig lidt, at regeringen ikke kan støtte forslaget, for hvis man ser på, hvad Socialdemokraterne og SF gik til valg på i det fælles oplæg »Fair Løsning 2020«, kan man på side 22 læse, at der bør indføres faste ændringsintervaller i al lovregulering:
»[...] der bør [...] indføres faste lovgivningsmæssige implementeringsdatoer i Danmark på erhvervsrelevant lovgivning – fx d. 1. januar og d. 1. juli.
Lovgivning bør evalueres løbende [...]
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-04-19:
Da SF's erhvervsordfører, fru Karina Lorentzen Dehnhardt, desværre ikke kunne være her, skal jeg hermed gøre rede for SF's holdning til forslaget på fru Karina Lorentzen Dehnhardts vegne.
Vi er i SF meget optaget af, at små og mellemstore virksomheder har gode vilkår for at drive deres forretning.
Det er afgørende for vores økonomi, at vi har mange mindre virksomheder, som kan være med til at drive væksten i samfundet.
Derfor har regeringen taget en række initiativer, som vil forbedre de små og mellemstore virksomheders vilkår.
Vi har bl.a. indført en erklæringsstandard, som erstatter revisionspligten for mindre virksomheder, samt gennemført en række digitale initiativer, som gør hverdagen lettere for de små og mellemstore virksomheder.
Derudover har vi med kreditpakken styrket små og mellemstore virksomheders finansieringsmuligheder, og vi har fremsat forslag om en ny selskabsform med et iværksætterselskab.
Dertil kommer, at regeringen har nedsat et Virksomhedsforum for enklere regler.
Virksomhederne skal bruge deres tid på at drive forretning og ikke på unødvendigt administrativt arbejde.
Med Virksomhedsforum kan også de små og mellemstore virksomheder komme med forslag til, hvordan vi ved at gøre reglerne mere enkle kan gøre hverdagen lettere for virksomhederne, så de bedre kan fokusere på at drive deres forretning.
Vi mener til gengæld ikke, at et egentligt regelstop er nogen særlig god idé.
Erfaringer fra Storbritannien, som har indført et regelstop, viser, at mange regler alligevel bliver undtaget fra regelstoppet.
Det skyldes bl.a., at ikke al ny regulering er dårlig for virksomhederne.
Derudover vil et midlertidigt regelstop, som der lægges op til med forslaget, indebære indførelse af uforholdsmæssigt mange nye regler for de mindre virksomheder, når regelstoppet udløber.
Endelig kan vi godt frygte, at et regelstop vil være mere bureaukratisk at administrere for myndighederne, når det skal vurderes, om en ny regulering er positiv eller negativ for virksomhederne set som helhed.
SF kan derfor ikke støtte forslaget.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-04-19:
I forbindelse med den erfaring, man har fra Storbritannien, har vi kigget på, hvad deres erfaringer med det er.
Og uanset hvad der er sagt, synes jeg også, man skal lytte de steder, hvor man har nogle erfaringer, og det har man i Storbritannien.
Og som jeg også har redegjort for i min tale her, er der ikke nogen grund til at indføre noget, som bliver påført en masse undtagelser, og derfor kan vi ikke støtte det forslag, som det foreligger her.
Andreas Steenberg (RV), 2013-04-19:
Venstre og Konservative foreslår med det her beslutningsforslag at lave et regelstop i 3 år.
Jeg tror ikke på, at der ikke vil komme en eneste regel i løbet af de 3 år, bl.a. kommer der jo en del regler i forbindelse med opfølgningen på finanskrisen, hvor vi vil lære af erfaringerne og indføre regler, der gerne skulle gøre, at man ikke ender i en krise igen.
Derfor vil et element i sådan et forslag her jo være, at alle de regler, der skal indføres, og som også er fornuftige at indføre, bliver sådan puljet op over 3 år, og lige pludselig kommer der en ordentlig klump regler på en gang.
Det synes jeg ikke vil være en god idé.
Storbritannien, som har sådan en regel, har efter de oplysninger, jeg har, måttet bryde den regel igen og igen, fordi der alligevel var nogle regler, som var fornuftige at indføre med det samme, og som man ikke ville vente 3 år med at indføre.
Døgnet har, som vi alle sammen ved, kun 24 timer, og jeg vil hellere, at Erhvervsministeriet bruger sin tid på at finde regler, der kan laves mere enkle eller helt afskaffes til gavn for virksomhederne, end at man skal sidde og putte med nogle regler i 3 år og så sende dem alle sammen af sted på en gang.
Et eksempel fra denne regerings tid er vores nye form for revision for små virksomheder, hvor vi forventer, at det bliver 25 pct. billigere for små virksomheder at få lavet revision.
Og det er jo altså en opgave, man skal have lavet.
Det vil jeg sådan set hellere at regeringen og Erhvervsministeriet bruger mere tid på, end at vi skal have sådan et regelstop, som bare betyder, at vi udskyder en masse regler til om 3 år.
Med de ord vil vi gerne rose for initiativet til, at man får en debat om færre regler, men vi kan ikke støtte op om at udskyde alle de regler, der skal indføres inden for de næste 3 år.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-04-19:
Det var et meget langt ikkesvar.
Jeg synes faktisk ikke, jeg hørte ordføreren svare konkret ja eller nej, bekræfte eller ikke bekræfte, at Venstre med skatteaftalen den 22. juni har øget afgifterne via en automatisk indeksregulering af alle grænsehandlens følsomme varer – slik, sukker, sodavand, chokolade – med over 600 mio. kr. om året.
Det var sådan set bare det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte ikke om alt muligt andet, om byrdestop og alt det andet, som ordføreren var inde på.
Men ordføreren valgte selv som argumentation i sin ordførertale at bruge, at det var et skridt i den forkerte retning, når man øger beskatningen; det gik ud over den konkurrenceevne, og det gjorde, at vi tabte danske arbejdspladser.
Det er jo i klingende disharmoni med, at Venstre selv er dem, der er bag den aftale, der er i dag, som har øget punktafgifterne fra den 1. januar 2013 med 600 mio. kr.
Jeg beder bare om et ja eller nej – ikke om alt muligt om regelstop osv.
Mads Rørvig (V), 2013-04-19:
Hvis man laver en generel voxpop om, om Venstre går ind for skattelettelser, så håber jeg, de fleste ligesom deler billedet af, at det gør Venstre.
Det kommer også til udtryk i den skatteaftale, som vi indgik.
Der er mange plusser og minusser.
Heldigvis for statsøkonomien er der flere minusser, end der er plusser, så den skatteaftale sikrer reelle skattelettelser, altså et mindre offentligt forbrug, for 5 mia. kr.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-04-19:
Hvad er så forklaringen på, at Venstre var med i energiaftalen, hvor der udelukkende var tale om at hæve afgifter, endda en energiaftale, som jeg kan forstå var mindre streng end den, som Venstre selv havde fremlagt, da man havde magten?