runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2014-05-14:
Tak for spørgsmålet.
Jeg beklager dybt, at jeg kom for sent.
Jeg har spurtet, så jeg er lidt forpustet – undskyld for det.
Næh, det mener jeg ikke.
Derfor er det eneste rigtige jo – hvis man går op i det her punkt, og det kan jeg forstå, Venstre gør – at tilslutte sig Togfonden DK.
For når Togfonden DK bliver til virkelighed, får vi elektrificeret resten af jernbanenettet i Danmark.
Og det er først, når vi får elledningerne op, at vi kan få elektriske tog, IC4 er jo et dieseltog, og så kan vi være helt uafhængige af dem.
Jeg synes ikke, det påhviler mig at pege fingre ad tidligere regeringer, men jeg må da sige, at den her regering har taget initiativet, har afsat pengene, og jeg vil da gerne gentage min indtrængende opfordring til partiet Venstre om at lægge deres ideologi og drilleri og taktik til side og være med til at elektrificere jernbanen.
Jeg har så mange gange hørt Venstres ordfører fortælle om, hvor vigtigt det er at få elektrificeret jernbanen, og hvor stor en fejltagelse det var, at man i 1990'erne ikke gjorde det.
Man kunne jo så spørge, om det så også var en fejltagelse, at man i 00'erne heller ikke gjorde det.
Nu gør vi det i hvert fald og bedre sent end aldrig.
I forhold til IC4-togene kan jeg godt forstå ønsket om at sende dem hen, hvor peberet gror, det kommer der bare ikke nogen løsninger ud af.
Løsningen handler om at sikre, at vi har noget alternativt materiel, og det er jo derfor, at en stor forligskreds – desværre heller ikke med partiet Venstre – har besluttet at købe de dobbeltdækkervogne, som VK-regeringen besluttede kun at leje i en 10-års periode; den lejeaftale ophører jo.
Det gjorde de jo bare ikke, og derfor har vi købt de her dobbeltdækkervogne.
Og det vil så betyde, at vi får halveret det antal IC4-togsæt, som vi ellers ville være afhængige af.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2014-05-14:
Mit første spørgsmål i dag lyder således: Mener ministeren, at det er robust og forsvarligt over for passagererne og skatteyderne at basere fremtidens togdrift på IC4-togene som grundstammen i DSB's togdrift?
Bjarne Corydon (S), 2014-05-14:
Jeg er helt tryg ved, at der er en, om man så må sige, fri faglig dialog imellem ministerierne, inklusive mit ministerium.
Så det har jeg fuld tillid til at man gør sagligt og godt, også i Finansministeriet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-05-14:
Jeg tror ikke, vi kommer det så meget nærmere.
Jeg må bare sige igen, at når et medie bruger sin ret til aktindsigt og kan se, der er foregået en korrespondance, hvor en højtstående embedsmand i Finansministeriet retter henvendelse til Miljøministeriet og siger, at man ikke er enig i deres vurdering af, at naturen har det dårligt i Danmark, så synes jeg også, det kunne være rigtig godt, hvis finansministeren indskærpede over for sine embedsmænd, at faglige vurderinger hører til i fagministeriet, i det her tilfælde Miljøministeriet.
Jonas Dahl (SF), 2014-05-14:
Tak for det, formand.
I SF mener vi grundlæggende, at det er en fornuftig idé at styrke talentindsatsen på de videregående uddannelser.
Ligesom der er mange studerende, som har brug for ekstra hjælp til at komme igennem studierne, er der også tusindvis af unge, som savner ekstra faglige udfordringer, og som sådan set gerne vil yde en ekstra indsats på deres studier.
Det er vigtigt, at disse unge får chancen for at bevise deres værd.
Det kan være med til at øge deres motivation og også glæden ved at studere.
Nu har ministeren så fremsat et forslag med fire initiativer, som skal være med til at styrke indsatsen.
Vi var med til at sende forslaget i høring i december, og vi er glade for, at der nu kommer så mange svar retur, som uddyber de fordele, men også ulemper, der ifølge de høringsberettigede er ved de fire initiativer.
Vi mener, at det er positivt, at forslaget lægger op til at give uddannelsesinstitutionerne friere rammer til at tilrettelægge undervisningen for de studerende, som gerne vil gøre en ekstra indsats.
Vi mener samtidig, at det er vigtigt at holde fast i, at dette forslag ikke skal være starten på at skabe et A-hold og et B-hold på universiteterne.
En universitetsgrad skal stadig væk være et solidt bevis på ens faglige kompetencer, selv om man ikke modtager nogen af de udmærkelser, der nu lægges op til.
Vi mener, at vi bør kigge grundigt på de enkelte initiativer, også i lyset af økonomien og i forhold til de høringssvar, som nu er kommet.
På den baggrund ser vi frem til det kommende udvalgsarbejde.
Stine Brix (EL), 2014-05-14:
Det er jo en god kulisse, vi diskuterer det her forslag på baggrund af.
Man kunne i hvert fald høre tidligere, at der var gang i den ude på Slotspladsen, hvor elever og studerende er samlet til en demonstration, som dog ikke handler om det her forslag, men som handler om de vilkår, der er i vores uddannelsessystem.
Det, som demonstrationen handler om, er jo de forhindringer, der bliver stillet op på vores uddannelsessteder i forhold til krav om karakterer, eller at man ikke længere kan være sikker på – det er i hvert fald til diskussion – om man efter en bachelor skal kunne fortsætte videre i uddannelsen.
Jeg synes jo, det er interessant, at vi på den ene side ser en tendens til, at der for nogle elever bliver opstillet flere krav og bliver vanskeligere at komme ind på en uddannelse, og så på den anden side ser det her forslag, som skal favorisere talenterne eller favorisere eliten.
Helt grundlæggende mener vi, at vi bør have en uddannelsespolitik, som først og fremmest fokuserer på at løfte en bred del af den danske ungdom og sikre, at en bred del af en ungdomsårgang får uddannelse på et højt niveau.
Vi støtter ikke det forslag, der ligger her.
Der er flere grunde til det.
For det andet er det også, fordi vi er bekymret for, at man i praksis får A- og B-kandidatgrader, A- og B-studerende, når man på den her måde giver nogle forskelle i, hvordan et eksamensbevis ser ud.
Vi synes, det er langt vigtigere at tage fat på det kæmpestore problem, der fortsat er i uddannelsessystemet med negativ social arv.
Der er de børn, som vokser op i familier, hvor man ikke har en lang akademisk uddannelse.
Vi ser gentagne gange dokumenteret, at de slet ikke har de samme chancer, når de møder uddannelsessystemet, hverken i folkeskolen, på ungdomsuddannelserne eller på de videregående uddannelser.
Det mener vi er langt, langt vigtigere at tage fat på.
Så med de her ord skal jeg sige på vegne af Enhedslisten, at vi ikke kan støtte forslaget.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-14:
Jeg vil som sagt ikke på Enhedslistens vegne tilslutte mig forslaget, da jeg synes, det er problematisk at have en ISDS-ordning med.
Jeg mener, Danmark bør følge det tyske og franske eksempel og kræve det ud.
Og jeg synes, det er problematisk, for når man giver investorer rettigheder til eksempelvis at sagsøge for forventet tab, er det jo anderledes end bare at give dem ret til at være sikret kompensation.
Når man opretter særdomstole, som skal træffe afgørelser bag lukkede døre, er det jo anderledes end det normale retssystem.
Så jeg vil bare høre: Er det ikke bekymrende, hvis de her dele ikke kommer ud?
Mogens Jensen (S), 2014-05-14:
Jeg vil allerførst beklage, hvis det er sådan, at Enhedslisten ikke har fået lejlighed til at se forslaget til vedtagelse tidligere, hvis det kunne have givet anledning til, at Enhedslisten kunne have tilsluttet sig.
Jeg synes, man skal overveje det endnu en gang, for jeg synes sådan set, at det vedtagelsesforslag indeholder den sikkerhed, i forhold til hvad Folketinget vil acceptere, hvad angår en frihandelsaftale, når det kommer til ISDS.
Så endnu en gang vil jeg opfordre Enhedslisten til at tilslutte sig det, for jeg kan ikke se, at det ikke skulle være muligt.
Jeg kan jo ikke her fra talerstolen forholde mig til, hvad en embedsmand har sagt.
Der er jo rigtig, rigtig mange embedsmænd i EU, og de siger formentlig rigtig meget.
Jeg har lige stået og læst op, hvad der er forskellen på gamle ISDS-mekanismer og de nye mekanismer, og det, jeg i hvert fald kan se, og som jeg tror alle kan se i forhold til det, der er blevet sagt her i salen i dag, er, at der er en helt klar forskel.
Det her er meget, meget mere præcist, med hensyn til hvad en ny ISDS-mekanisme vil indeholde.
Så der er forskel.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-14:
Tak for det.
Ministeren er trist over, at Enhedslisten ikke kan tilslutte sig forslaget til vedtagelse.
Det kan man selvfølgelig være, men jeg vil sige, at en forudsætning for, at man kan tilslutte sig noget, jo er, at man ser det, og jeg har ikke set forslaget før i dag.
Det betyder dog ikke, at jeg vil tilslutte mig nu, men jeg vil bare sige, at hvis man ønsker en bred opbakning, skal man sende det til alle partier tidligere.
Det, som jeg synes er problemet ved det forslag, som jo viser sig at have flertal nu, er, at det forsigtighedsprincip, som man lægger til grund for, at man vil kunne sikre miljøstandarder og forbrugerrettigheder i fremtiden, er et princip, som jo allerede i dag er under pres i EU, og som man så kan forvente kommer under endnu mere pres, hvis man giver investorer store rettigheder.
Og det, jeg godt kunne tænke mig at høre fra ministeren, er: Når vi ser, at en højtstående embedsmand ved Europa-Kommissionen i forhold til den her nye reformerede tilgang, som Europa-Kommissionen er kommet frem til efter et stort massivt pres, hvor de jo først havde fremlagt en ureformeret form for ISDS, siger, at det ikke gør nogen forskel,
bekymrer det så ikke ministeren?
Charlotte Dyremose (KF), 2014-05-14:
Jeg synes absolut, at det lyder som en drøftelse, der bør tages med den konservative ordfører, så jeg vil foreslå, at man tager den drøftelse i udvalget.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-14:
Tak for det.
Jeg ved godt, at ordføreren holdt en tale på vegne af en anden ordfører.
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at den konservative spidskandidat til europaparlamentsvalget, hr. Bendt Bendtsen, adspurgt om han ønskede en ISDS-ordning i EU-USA-frihandelsaftalen, til NOTAT har svaret: Lad os beholde det retssystem, vi har i dag, frem for at begynde at lave særdomstole.
Så jeg vil på den baggrund opfordre De Konservative til at afklare, hvad de faktisk mener på området.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-05-14:
Da den konservative ordfører, hr. Per Stig Møller, ikke kan være til stede, har jeg lovet at sige følgende på hans vegne: Det Konservative Folkeparti går stærkt ind for frihandel mellem EU og USA.
Den har vi anbefalet igennem flere år, og det har vi gjort, fordi vi kan se en udvikling omkring Europa og USA, der lige så stille med tiden skaber afstand mellem EU og USA – en afstand, som kan svække os begge og i hvert fald Europa.
Det betyder, at vi får stadig mindre vægt i verdensøkonomien og dermed også i verdenspolitikken.
Samtidig ser vi et USA, der drejer mere over mod Stillehavet og dermed noget væk fra Atlanterhavet.
Det er en udvikling, som risikerer at svække de traditionelle og stærke bånd mellem USA og Europa.
Når amerikanerne ser på Europa og Europas udfordringer, ser de et Europa, som de synes burde klare mere selv.
Truslerne mod os synes jo at kunne komme fra det, man kalder vores egen baggård.
Mod øst spiller Rusland med musklerne over for EU's nye naboer, som Rusland jo betragter som sit nære udland.
Mod syd risikerer vi en dag at stå med en konfliktsøgende islamisme.
Hvor meget vil USA til den tid bekymre sig om os?
For os Konservative er det afgørende, at forholdet mellem USA og Europa ikke svækkes, men styrkes.
Vi vil begge demokratiet, retsstaten, menneskerettighederne og det frie marked.
Men et værdifællesskab er ikke i sig selv nok, det skal også være et interessefællesskab.
Dette interessefællesskab er fastholdt i NATO, men der er også behov for et økonomisk interessefællesskab, som man kunne kalde NATA, Northatlantic Trade Association.
En sådan frihandel vil styrke de transatlantiske forbindelser, og nok så vigtigt vil den skabe en økonomisk vækst med flere arbejdspladser på begge sider af Atlanten, og det har både USA og EU så sandelig brug for.
EU-området står med et massivt ungdomsarbejdsløshedsproblem; en voksende samhandel kan medvirke til at gøre indhug i den.
Vi er altså helhjertet for frihandelsaftalen, det kan kun gå for langsomt.
Og en frihandelsaftale må naturligvis have et tvistbilæggelsessystem.
Det er den eneste ordentlige måde at få løst konflikter på, så man ikke bare gør, som man vil, men respekterer og bøjer sig for den indgåede aftale.
Ser man forskelligt på, hvad aftalen betyder i en konkret sag, er det bedst at have en uvildig instans til at afgøre uenigheden.
Det er klart, at der forestår sikkert lange og sikkert også besværlige forhandlinger – djævelen skjuler sig jo i detaljen.
Men det europæiske udgangspunkt, som er skitseret i det forslag til vedtagelse, som vi er med i, markerer ganske tydeligt, hvad frihandelsaftalen ikke må medføre.
Vi skal f.eks. ikke efter aftalens indgåelse ende med et dårligt miljø og fødevarer, der udsætter sundheden for fare.
Aftalens detaljer bliver der rig lejlighed til at gå ind i, efterhånden som forhandlingerne skrider frem.
Dem vender vi tilbage til i Europaudvalget og her i salen.
Mette Bock (LA), 2014-05-14:
Jeg synes, at ordføreren blander æbler og pærer sammen.
Den diskussion, vi har omkring relationen imellem EU's kompetence og Danmarks kompetence eller nationalstaternes kompetence, er én diskussion, og der vil vi selvfølgelig arbejde med næb og kløer og arme og ben for at begrænse og værne Danmarks selvbestemmelsesret på en lang række områder.
Og det vil vi fortsat gøre.
Vi vil da stadig væk indse og se i øjnene, at der vil komme tvister, at der vil komme afgørelser, som vi måske ikke synes tjener danske interesser allerbedst, men vægter man samlet set de fordele, der vil være ved at få etableret en frihandelsordning, over for de ulemper, som måtte følge, jamen så vil vi helt klart have den vurdering, at fordelene vil overskygge ulemperne.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-14:
Da vi diskuterede tobaksdirektivet i Europaudvalget, altså reglerne for, hvilke mærkninger vi skulle have, og hvilke cigaretter man måtte sælge i Danmark, var Liberal Alliance meget sur over, at EU skulle blande sig i det.
Man ville gerne have, at man kunne putte parfume, slik og alt muligt i cigaretter.
Det var helt fint, det skulle EU ikke blande sig i.
Hvorfor skal et multinationalt cigaretfirma have lov til at blande sig i, hvad vi gør med cigaretter herhjemme, når EU ikke skal have lov blande sig?
Mette Bock (LA), 2014-05-14:
Det er vi bestemt fortsat også kritiske over for, men i det her forhold som i mange andre forhold er det jo sådan, at der både er fordele og ulemper knyttet til det.
Det er sådan set det, der er begrundelsen for det.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-14:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Hvis ordføreren havde været her, havde ordføreren nok også bemærket, at lige præcis i den diskussion den 8. maj sidste år blev det lovet fra regeringens side, at der ikke ville komme til at ske indskrænkninger af vores muligheder for at regulere miljø, arbejdstagerrettigheder, forbrugerrettigheder, og at det var en forudsætning for den forhandling, man ville have.
Det var jeg jo glad for.
Hvorfor vil Liberal Alliance gøre det muligt for udenlandske investorer at sagsøge Danmark for at ændre på de områder, når man er træt af, at EU bestemmer på de områder?
Mette Bock (LA), 2014-05-14:
Jeg beklager, at jeg er kommet lidt sent.
Jeg har siddet i medieforhandlinger, og endnu er det jo ikke lykkedes for nogen at opfinde, at man kan være to steder på en gang.
Derfor hørte jeg heller ikke ministerens redegørelse, og jeg må derfor i al korthed gøre rede for Liberal Alliances synspunkter på det her område.
I en ideel verden synes vi i Liberal Alliance, at frihandel overalt i verden ville være det bedste.
Vi er helt sikre på, at det ville sikre økonomisk udvikling og udvikling af velfærd overalt, og det betyder selvfølgelig også, at alle de steder, hvor det er muligt at indgå frihandelsaftaler, er vi meget positive.
Jeg synes sådan set, at jeg godt vil kvittere for, at Enhedslisten har bedt om den her seance i Folketingssalen, for det er naturligvis vigtigt at være opmærksom på alle de elementer, som knytter sig til en frihandelsaftale.
Vi vil selvfølgelig også følge opmærksomt med og lytte til alt, hvad der måtte være af kritik i forhold til ISDS-ordningen.
Der er jo også flere andre lande i EU, som er kritiske over for, at den her del er med, og især med hensyn til spørgsmålet om, hvordan det bliver udmøntet, hvordan det skal præciseres, og det vil vi også følge med i.
Vi er bare af den opfattelse, at hvis man ønsker en frihandelsordning, tror vi simpelt hen ikke på, at det er muligt at komme ud over en ISDS-ordning.
Og derudover skal man jo have noget, som kan forholde sig til de tvister, som selvfølgelig vil opstå, i forbindelse med at man etablerer en sådan frihandelsordning.
Vi følger debatten og takker for, at forespørgslen er blevet rejst, og vi noterer os også, at Enhedslisten var med til at give mandatet, da det blev givet i Europaudvalget.
Steen Gade (SF), 2014-05-14:
Næh, det er det da ikke, vi gør ikke noget andet.
Først og fremmest var det jo en anden situation med det forslag, der lå, og det var da dårligt.
Det, som vi siger ja til i dag, er, at den kan være der, og det er jo ikke det samme som at sige, at den skal være der.
Det kan der være andre der måske har udtrykt eller noget i den retning.
Det er faktisk ikke det, der står i det, vi vedtager her i Folketinget.
Det vil vi jo gøre op med.
Vi vil jo følge det her, for jeg mener: Vi er sådan nogle, der hænger sig fast i det her og har tænkt sig at vinde det, ikke at melde sig ud af det.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-14:
Arh, det tror jeg også godt ordføreren ved ikke er sådan, det hænger sammen.
Situationen er den, at Frankrig og Tyskland siger: Lad os tage ISDS-ordningen ud.
SF's spidskandidat til europaparlamentsvalget siger: Lad os tage ISDS-ordningen ud.
Enhedslisten siger: Lad os tage ISDS-ordningen ud.
Men SF gør noget andet i Folketinget i dag.
Det er da underligt, er det ikke?
Steen Gade (SF), 2014-05-14:
Jeg synes faktisk, at det lige præcis var det, jeg selv sagde noget om.
Jeg synes faktisk, det var rigtig godt, at den grønne gruppe tog det initiativ at sige til Kommissionen: Det, der ligger, er ikke godt nok.
Det var det, fru Margrete Auken sagde, ligesom alle andre medlemmer af den grønne gruppe gjorde – for øvrigt kom Socialdemokraterne senere til at sige det samme – og hvis det var det oprindelige forslag, jamen så skulle vi da ikke gå ind på det.
Men nu forhandler vi jo i EU om at skabe det rum, som jeg er glad for at ministeren har understreget er det, vi forhandler om.
Derfor forstår jeg ikke, at Enhedslisten sådan set bare siger, at vi nu pludselig skal sige, at vi ikke vil være med til at forhandle det, som vi ved vi kommer til at forhandle.
Det er jo det samme som at melde sig ud og være uden indflydelse.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-14:
Tak for det.
Den fejl er før begået i verdenshistorien.
Jeg har et spørgsmål til SF's ordfører, fordi der er noget, der undrer mig lidt.
Vi er lidt inde på den samme problematik, som vi var med Dansk Folkeparti, hvor EU-spidskandidaten siger, at vi skal have ISDS-ordningen taget ud af en sådan aftale, men Dansk Folkeparti vil ikke have den taget ud, de støtter den faktisk i Folketingssalen.
Altså, SF er jo i den situation, at det var SF's minister, fru Pia Olsen Dyhr, som var med til at forhandle det forhandlingsmandat, der blev lækket, og som der derefter rejste sig protester i civilsamfundet mod, nemlig at denne ISDS-ordning, som er meget kritiseret, ligger, hvor den ligger.
SF's medlem af Europa-Parlamentet, Margrete Auken, har om spørgsmålet, om der skal være en ISDS-ordning i frihandelsaftalen med USA, sagt: Nej, det skal der ikke.
Hvorfor kan SF så ikke i dag udelukke, at det skal der være?
Mogens Jensen (S), 2014-05-14:
Undskyld, hvis hvad ikke kommer ud?
Der er ikke nogen forskel på, hvad den gamle minister har sagt, og hvad den nye minister siger på det her område.
Det er, at vi synes, det er fornuftigt, at der laves en investeringsbeskyttelsesaftale, men den skal laves på en sådan måde, at den ikke kan forringe eller svække landenes muligheder for at regulere, når det kommer til arbejdstagerrettigheder, når det kommer til miljø, når det kommer til sundhed, og når det kommer til forbrugerbeskyttelse.
Det er også det, jeg hører Enhedslisten sige, og derfor forstår jeg ikke, at Enhedslisten ikke kan stå bag det brede flertal, der er her i Folketinget i dag, som ønsker en frihandelsaftale, men med landenes ret til at beskytte og regulere sig selv intakt.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-14:
Selvfølgelig skal der være muligheder for at lægge sag an mod hinanden.
Det er vi da klar over.
Jeg må bare sige, at når vi sad i Europaudvalget og havde som forudsætning, at man skulle have mulighed for at regulere miljø, arbejdstagerrettigheder og forbrugerrettigheder, synes jeg ærligt talt, at det er lidt underligt, hvis den nuværende minister siger, at det var naivt at tro på det, når den gamle minister på området sagde, at det kunne vi altså være ganske trygge ved, hvorefter der så kom et lækket mandat frem, som viste, at det var man overhovedet ikke tryg ved, for man havde en ISDS-ordning, som vi nu faktisk bredt i Folketinget er enige om var for dårlig og skal ændres.
Enhedslisten mener så, den skal helt ud.
Er det virkelig naivt at tro på ministeren?
Mogens Jensen (S), 2014-05-14:
Jeg synes, det var naivt, hvis man gav et mandat til at forhandle en frihandelsaftale uden at tro, at der i den også ligger mekanismer, der handler om, at man kan investere eller beskytte sine investeringer, for det er der i stort set alle frihandelsaftaler både i Danmark og i Europa.
Men jeg synes jo, at Enhedslisten mangler at forholde sig til det, som er det konkrete, nemlig at det her er en ny udgave af de her beskyttelsesaftaler, som rent faktisk sikrer landenes ret til at beholde deres reguleringer og lave deres reguleringer, som de vil på de områder, som jeg nu har nævnt.
Jeg synes altså, at Enhedslisten skylder at forholde sig til det konkrete forslag, der ligger, hvor man siger, at der skal være retfærdig rettergang, at man ikke skal kunne lave magtfordrejning, at man ikke skal kunne diskriminere på grundlag af race, køn eller tro, at man ikke må chikanere investor.
Er Enhedslisten virkelig imod det? Det kan jeg altså ikke forstå.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-05-14:
Tak for det.
Ministeren siger, at det var naivt af Enhedslisten at stemme for, men siger samtidig, at man bør støtte den her udtalelse.
Altså, det, der står i den her udtalelse, er jo, at vi ikke må blive hæmmet i at regulere på centrale områder som miljø, forbrugerrettigheder, arbejdstagerrettigheder og sundhed.
Det var det jo samme, der lå i det mandat, som vi afgav i Folketinget.
Da vi afgav det mandat i Folketinget, førte det til, at regeringen gik ned og sagde ja til et forhandlingsmandat til Europa-Kommissionen, som indeholdt en ISDS-ordning, som derefter er blevet pryglet af civilsamfundet og har mødt så stor modstand, at man har sendt det i høring og nu er i gang med at ændre i det på en eller anden uvis måde.
Altså, jeg skal bare høre: Er det virkelig naivt af Enhedslisten ikke at tænke, at det er nok, men at tænke, at hvis vi skal have sikkerhed, skal vi have ISDS-ordningen ud?