runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2015-10-22:
Mig bekendt er den såkaldte PSO ikke på finansloven og har aldrig været det.
Det er jo et bidrag, som elforbrugerne i Danmark altid har betalt, også før vi havde vindmøller, for at sikre, at der også er produktionsanlæg i fremtiden.
Men det mærkelige ved de 200 mio. kr., som regeringen så sparer, er, at man med kirurgisk præcision skærer på det, der kommer landdistrikterne til gavn.
Man skærer på den økologiske rådgivning, man skærer på de projekter, der skulle give billigere fjernvarme i landdistrikterne og i landkommunerne, man skærer på Samsø Energiakademi, for at sige noget helt konkret – altså ting, som kunne spire og gøde øget økonomisk vækst i landdistrikterne.
Og det forstår jeg simpelt hen ikke er prioriteringen fra regeringens side.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-10-22:
Jeg er nødt til at sige til hr. Martin Lidegaard, at det da er rigtigt, at de 6,3 mia. kr., virksomheder og forbrugere skal betale i PSO i 2016, ikke figurerer på finansloven, men ikke desto mindre er det jo penge, der bruges på den grønne omstilling og til den grønne indsats.
Og der er der bare at sige, at forbrugerne jo sådan set kan være ligeglade med, om det er på finansloven, eller om det er i kraft af anden lovgivning, at de skal af med pengene.
Jeg prøver bare her at afbalancere det billede, at vi skulle lave en massakre på de grønne investeringer.
Det er altså som sagt 200 mio. kr. ud af 10 milliarder.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-10-22:
Derfor ønsker jeg finansministerens svar på, om finansministeren og regeringen ønsker at bevare et system, hvor et hus til 1,5 mio. kr. i København beskattes to og en halv gange så hårdt som et hus til 1,5 mio. kr. i Løgumkloster.
Er det et system, som regeringen bakker op om, og som regeringen ikke ønsker at ændre, eller har regeringen det synspunkt, at det bør vi på et tidspunkt se på og gøre noget ved?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-10-22:
Jeg kan desværre ikke sige det mere tydeligt, end jeg sagde det.
Der er et stort arbejde i gang med henblik på at lave et nyt vurderingssystem, så det må vel være svar på forespørgslen om, om vi vil noget andet.
Ja, det vil vi.
Vi afventer, hvad det system går ud på, og så kan vi tage diskussionen derfra.
Jonas Dahl (SF), 2015-10-22:
Tak for det.
Vi havde tidligere i dag en diskussion om det her omprioriteringsbidrag, som er en del af L 2 og L 3, og der skal vi jo også behandle omprioriteringsbidraget for 2017, 2018 og 2019.
Jeg har tidligere citeret Martin Damm, som er formand for KL, og som meget klart har pointeret, at det, man har lavet en aftale om fra KL's side, er 2016.
Jeg vil bare høre, om finansministeren ikke kan bekræfte det og dermed også bekræfte, at det, vi rent faktisk i dag behandler og med L 2 og L 3 giver regeringen og dermed finansministeren mandat til, også er at forhandle kommende KL-aftaler, som indeholder et omprioriteringsbidrag.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-10-22:
Den diskussion vil jeg slet ikke gå ind i.
Jeg kan konstatere, at der er fremsat forslag om grundskylden i forslaget til finanslov for 2016.
Jeg kan oplyse, at der i øjeblikket er et stort arbejde i gang med hensyn til at lave et nyt vurderingssystem, og derfor vil jeg bare sige til hr. Ole Birk Olesen, at før jeg begynder at udtale mig om de her ting, vil jeg afvente og se, hvad det nye system går ud på.
Omprioriteringsbidraget på 1 pct. i kommunerne gælder i 2016, 2017, 2018 og 2019.
Så skal der hvert år laves kommuneforhandlinger.
Vi havde en her for nogle måneder siden, hvor vi forhandlede med kommunerne, og der tilbageførte vi 1,9 mia. kr. til kommunerne.
Vi skal så ud i en tilsvarende forhandling, når vi kommer til juni måned næste år, om, hvordan kommunernes økonomi skal se ud i 2017.
Rent teknisk er det jo sådan, at det omprioriteringsbidrag er opført under det statslige loft, men i det omfang, penge overføres til regionerne eller til kommunerne, sænkes statens loft, og samtidig øges kommunernes loft.
Det er den mekanik, der er i det her.
Så der er bare at sige, at for 2016 bliver der ført 1,9 mia. kr. tilbage.
Til juni næste år skal vi have forhandlinger med kommunerne om kommunernes økonomi for 2017.
Jonas Dahl (SF), 2015-10-22:
Jeg er faktisk glad for det svar, der kom fra finansministeren.
Finansministeren havde tidligere svært ved at anerkende andre talere.
Jeg vil egentlig gerne anerkende det svar, der kom fra finansministeren, for jeg synes, det er meget klart, at det, Folketinget faktisk behandler i dag, også er et omprioriteringsbidrag for overslagsårene.
Derfor vil jeg godt gå videre i et andet spor, for der har været meget debat om de besparelser, der er på uddannelserne, og som regeringens uddannelsesminister også lægger op til.
Jeg vil bare høre, om finansministeren ikke kan komme med et par eksempler på de her såkaldte kornfede uddannelser, som skulle være i Danmark.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-10-22:
Vi har jo valgt at gennemføre et omprioriteringsbidrag på uddannelsesinstitutionerne, primært fordi uddannelse og kultur var de eneste områder, som ikke havde været omfattet af statens omprioriteringsbidrag, og der synes vi faktisk at alle skal bidrage.
Så der er jo nu omprioriteringsbidrag i regionerne, der er omprioriteringsbidrag i kommunerne, og der er omprioritereringsbidrag på hele statens område.
Jeg vil gerne gentage: Den her regering anser det ikke som sin opgave at, hvad skal jeg sige, støbe den offentlige sektor i beton.
Der er brug for, at vi løbende er i stand til at omprioritere.
Det kan jo være, der er brug for at omprioritere fra staten til regionerne eller fra kommunerne til regionerne eller fra staten til kommunerne.
Men der skal være den fleksibilitet, for hvis man ikke har det omprioriteringsbidrag, er det jo det samme som at lade betonen sænke sig ned over den offentlige sektor.
Jeg tror bare, vi må indstille os på, at vælgerne og borgerne altså også forventer, at vi tilpasser os de nye tider.
Jens Joel (S), 2015-10-22:
Tak for det.
Tak til finansministeren, der jo de sidste mange uger har haft ansigtet i de alvorlige folder og opført sådan et rituelt teaterstykke, som har handlet om, at kassen var absolut tom.
Men hvis man skræller det væk og kigger i Finansministeriets egne papirer, står det jo klart, at der faktisk i gennemsnit er større råderum for offentlig vækst frem til 2020, end vi regnede med før valget.
Derfor er mit spørgsmål til finansministeren bare – for jeg går ikke ud fra, at man kan bestride, at det er sådan i gennemsnit: Med de penge, som jo så kan bruges på offentlig velfærd, skal vi så forvente, at finansministeren lægger op til en større stigning i den offentlige vækst i finanslovene fremover, eller skal de penge bruges til noget andet?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-10-22:
Politiske prioriteringer vil jo blive fremlagt hen ad vejen.
Det, der er galt med Socialdemokraternes argumentation i øjeblikket – de tager sig det åbenbart meget nært – er, at de ligesom prøver at foregive, at der er et økonomisk råderum i 2016.
Og der er ikke noget økonomisk råderum i 2016.
Der er der bare, præcis som jeg sagde ved fremsættelsen af finanslovsforslaget, nul, og det er jo sådan set den kendsgerning, vi forholder os til i 2016.
Jeg sagde ved kasseeftersynet, at de berømte 39 mia. kr., vi beskæftigede os med i valgkampen, hvor vi hele tiden hørte, at der var 39 mia. kr., som vi kunne bruge frem til 2020, viste sig at være skrumpet ind til 31 mia. kr. Så selvfølgelig anerkender vi, at der er et råderum i årene fremover, men for 2016, hr. Jens Joel, er der ingenting.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-10-22:
Jamen velfærdsstat og iværksætteri er jo ikke hinandens modsætninger.
Det, der er problemet med det danske samfund, er sådan den lønmodtagerkultur, vi har, hvor vi opdrager både vores skolebørn og hinanden til at være lønmodtagere og ikke til at være iværksættere, ikke til at tage initiativet selv.
Det har noget at gøre med den diskussion, som jeg havde med hr. Rune Lunds kollega, hr. Pelle Dragsted, før, altså det forsvar, som specielt venstrefløjen hele tiden har for passive ydelser i stedet for at fokusere på, at det skal kunne betale sig at yde en indsats.
Hele svøben i velfærdssamfundet, som bliver vores udfordring både i dag og i morgen i Danmark, er, at man ikke belønner initiativ godt nok, at man ikke belønner innovation godt nok, at man ikke belønner skabelsen af arbejdspladser godt nok, og så bliver vi selvfølgelig relativt fattigere, for de ting gør andre lande.
René Christensen (DF), 2015-10-22:
Tak for det, og tak til finansministeren for gennemgangen af dagen.
Jeg vil spørge finansministeren om grænsekontrollen.
Det er jo også en del af det politiforlig, som vi skal lave senere hen, og hvor rammen skal sættes netop i finansloven.
Jeg vil spørge finansministeren, om finansministeren ikke er stolt af det forlig, vi tidligere lavede i fællesskab, altså Dansk Folkeparti og bl.a. også Venstre, tilbage i 2011, hvor der var grænsekontrol i en kort periode – i juli, august og september.
3 måneder i 2011.
Når vi kigger på euforiserende stoffer, kan vi se, at man havde en meget, meget stor beslaglæggelse på 3,7 t over 3 måneder.
Når vi kigger på våben, kan vi se, at man beslaglagde 293 stk. våben.
Når vi kigger på pengebeløb, der ikke kunne angives, ser vi, at man fandt knap 7 mio. kr. Synes finansministeren ikke, at den kontrol, der var ved grænsen i 2011, var en succes?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-10-22:
Jeg må sige, at lige præcis til det her punkt kan jeg ikke lade være med at trække på smilebåndet over de politiske reaktioner, der var oven på den aftale, vi lavede i 2011.
Vi aftalte – nu kan jeg ikke huske tallet nøjagtigt – at cirka 80 toldere skulle ansættes rundtomkring.
Og i lyset af, hvad vi har været ude for af udvikling i Europa i den senere tid, så virker det jo meget, meget beskedent, hvad vi gjorde dengang.
Og jeg anerkender sådan set det, hr. René Christensen siger om effekten af det der.
Jeg tror bare, at vi må tage det her som et eksempel på, at det er gået op for mange, at der er nogle problemer med den grænseoverskridende kriminalitet, og at der er nogle ting, vi der skal tage fat i.
Det vil jo så også være et af temaerne i forhandlingerne om en ny flerårig politiaftale, nemlig at vi skal se på problemerne omkring grænsen.
René Christensen (DF), 2015-10-22:
Jeg vil meget gerne kvittere for ministerens svar her fra Folketingets talerstol, altså at der er behov for at kigge på, hvordan vi får en effektiv toldkontrol og politikontrol ved de danske grænser.
Derfor ser vi selvfølgelig frem til forhandlingerne, også når vi skal sætte rammen, så vi der får beskrevet i overordnede termer, hvad vi ønsker skal være indeholdt i det politiforlig, der senere skal indgås.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-10-22:
Jeg skulle lige komme i tanker om, hvad det var, jeg skulle spørge om – og det var grundskyld.
Vi kan jo ikke gå til finanslovsforhandling uden at komme til at tale grundskyld.
Det er både noget, som vi i Liberal Alliance ønsker, og noget, som Det Konservative Folkeparti ønsker.
Så jeg vil høre finansministerens synspunkt vedrørende det her
: Synes finansministeren, at det er en rigtig måde, vi opkræver ejendomsskatter på i dag, når et hus til 1,5 mio. kr. i København beskattes med 32.000 kr. om året, mens et hus til 1,5 mio. kr. i Løgumkloster beskattes med 12-13.000 kr. om året?
Er det rimeligt, at et hus i København beskattes to og en halv gange så hårdt som et hus til 1,5 mio. kr. i Løgumkloster?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-10-22:
Det er klart, at det vil indgå.
Vi skal i et af de første møder jo også høre lidt om, hvad de økonomiske rammer er omkring det, vi skal have aftalt på politiområdet.
Det gælder terrorbekæmpelse, det gælder grænseproblemer, det gælder indbrudskriminalitet og mobile enheder osv., altså hvad der er rejst ønsker om.
Og så må vi se, hvordan vi kan prioritere det inden for finanslovens rammer.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-22:
Selv om finansministeren var for mavesur til at kvittere for talerne fra de politiske modstandere, vil jeg gerne kvittere for finansministerens tale.
Tak for den, finansminister.
Finansministeren har jo i dag indgået en aftale om dagpenge, og det vil jeg gerne rose finansministeren for.
Det var jo virkelig billigt sluppet, må man sige.
Da finansministeren for nogle år siden lavede en dagpengereform, skar man jo mindst 3 mia. kr. væk, og nu slap finansministeren, da han skulle sætte sig ned over for Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne, med sølle 300 mio. kr. til at rette op på de skader, som den reform lavede.
Det synes jeg er rigtig flot arbejde – måske mindre flot af dem, der sad overfor.
Det, jeg egentlig bare vil spørge om, er, om finansministeren mener, at Venstre har levet op til det løfte, som statsministeren gav vælgerne umiddelbart før valget
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-10-22:
Ja, det mener jeg faktisk at vi har gjort.
Vi har jo nu taget tyren ved hornene sammen med Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti og lavet en politisk holdbar og indholdsmæssigt holdbar løsning omkring dagpenge.
I den forbindelse nedsatte den tidligere regering jo en Dagpengekommission, og den kommission er kommet med en række forslag.
Der har kredsen af partier besluttet, at det kommissionsforslag vil vi gøre til vores forslag for at skære igennem den meget tumult, der har været omkring dagpengesystemet i de senere år.
Så vi har taget kommissionens forslag og vil gennemføre det i lovgivningen og derved få et tryggere dagpengesystem.
I den forbindelse har vi så også i fællesskab fundet en finansiering til den her dagpengereform, som jo er en temmelig dyr reform.
Den beløber sig til 1,2 mia. kr. i udgifter, og vi har så også skullet finde finansieringen til den aftale, og den har vi fundet for en stor dels vedkommende inden for ordningen, men for en dels vedkommende, altså 300 mio. kr., uden for dagpengesystemet.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-22:
Ja, man har ført en tiendedel tilbage af det, som man stjal i 2010, da man lavede den sidste dagpengereform.
Så det synes jeg er billigt sluppet.
Finansministeren svarede ikke på spørgsmålet.
Mit spørgsmål var, om Venstre lever op til det løfte, som statsministeren, hr. Lars Løkke Rasmussen, gav vælgerne, da han umiddelbart før valget sagde: Vi har ikke tænkt os at pille ved dagpengeniveauet.
Men det er jo det, man gør.
Man har i den grad pillet ved dagpengeniveauet for de nyudlærte, og man har med karensdagen jo reelt pillet ved dagpengeniveauet for alle os andre.
Det er reelt bare et andet ord for, at man får mindre om måneden de måneder, hvor man har en karensdag.
Så finansministeren må kunne bekræfte, at det her ikke stemmer overens med det løfte, som Lars Løkke Rasmussen gav danskerne umiddelbart før sidste folketingsvalg.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-10-22:
Jeg er ikke rigtig klar over, om hr. Pelle Dragsted er klar over, på hvilken baggrund den her dagpengereform blev til.
Den blev til, efter at der var blevet nedsat en kommission, som skulle komme med et forslag.
Den kommission er kommet med et efter min mening rigtig, rigtig fornuftigt forslag, nemlig at det for ledige skal kunne betale sig også at tage en kortvarig beskæftigelse og eventuelt måske også dårligere betalt arbejde, uden at det påvirker beregningen af dagpengene.
Den kommission er kommet med et forslag, og det forslag har regeringen sammen med Socialdemokraterne og sammen med Dansk Folkeparti gjort til vores forslag, og det er der nu lavet en politisk aftale om.
Jacob Jensen (V), 2015-10-22:
Jeg har en fornemmelse af, at spørgeren i detaljen ved noget mere om det her felt, end jeg gør, så det skal jeg bevæge mig væk fra at begynde at kloge mig meget voldsomt på i detaljen.
Men jeg kan sige helt overordnet: Vi har absolut fra regeringens side en grøn dagsorden, absolut.
Vi vil bare ikke have sådan en leg, hvor man skal gætte et tal og så går efter et eller andet, som man alligevel ikke kan gennemføre i virkelighedens verden.
Vi vil være realistiske, men ambitiøse.
Og det synes jeg sådan set også at vi er på det her felt, når vi, som jeg siger, er i førertrøjen – oven i købet markant i førertrøjen, i forhold til hvad resten af EU og andre lande i verden gør.
Derfor har vi selvfølgelig en position, som vi skal bevare, men det gør vi så sandelig også med det finanslovsudspil, som vi her lægger frem – absolut.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-22:
Det, vi diskuterer, er, hvad de bliver brugt til.
Ordføreren for Dansk Folkeparti var heroppe og sige, at hvis kommunerne sagde nej til en aftale til sommer, så ville Dansk Folkeparti bakke dem op i, at de skulle beholde hele omprioriteringsbidraget i de kommende år.
Så det er egentlig et meget enkelt spørgsmål, jeg vil stille.
Vi ved jo f.eks., at der skal forhandles en skatteaftale her i foråret.
Og jeg kan jo se, at ordføreren til Momentum, altså KL's blad, for en uge siden har udtalt: Hvis vi skal have pengene ud til bl.a. en lempelse af virksomhedernes omkostninger gennem skatte- og afgiftslettelser, kræver det, at vi får pengene i kassen først.
Så det er egentlig ikke noget polemisk spørgsmål.
Jeg vil bare gerne spørge: Er det sådan, at et flertal i Folketinget her i april eller marts, eller hvornår det er, man har tænkt sig at lave en skattereform, kan vælge at disponere, altså helt teknisk har muligheden for at disponere over de penge, som Folketinget, hvis man vedtager L 2 og L 3, flytter fra det kommunale delloft til det statslige delloft?
Kan ordføreren bekræfte, at det er tilfældet, at det kan ske?
Christian Poll (ALT), 2015-10-22:
Det er jo der, hvor virksomhederne får den starthjælp inden for et område, som vi ser en rigtig høj vækst på.
Jeg har hørt tal på helt oppe omkring 15 pct. på det grønne energiteknologiske område – en vækst, som er langt højere end den generelle vækst.
Og skulle man ikke bruge det vindue, der er, til at lave en fortsat satsning på det her område?
Benny Engelbrecht (S), 2015-10-22:
Nu bliver jeg lidt forvirret, hr. Finn Sørensen.
Først siger hr. Finn Sørensen, at det er et spørgsmål om ressourcer, og så siger hr. Finn Sørensen, at det er, fordi der er noget galt med loven.
Jeg skal ikke kunne afvise, at det kan være begge dele.
Men hvis det er sådan, at der er noget galt med lovgivningen på området, må man jo adressere det i forbindelse med det lovmæssige område.
Så derfor vil jeg gerne have lov til at henvise det til vores arbejdsmarkedsordfører.
Benny Engelbrecht (S), 2015-10-22:
Tak, formand.
Jeg har naturligvis noteret mig en række af de udsagn, som er kommet, både før finanslovsforhandlingerne gik i gang og siden, fra Dansk Folkeparti, dels fra hr. Kristian Thulesen Dahl, dels fra hr. René Christensen.
I den forbindelse kunne jeg godt tænke mig, at hr. René Christensen sådan lige forklarer den undrende offentlighed, hvordan det egentlig kan være, at partiet er parat til at acceptere den ret beskedne realvækst, som der er lagt op til i 2016, altså en vækst på 0,3 pct.
Det synes jeg ikke helt harmonerer med de ret sådan velvillige udsagn, der er kommet, om at indgå i den nuværende finanslovsaftale.
René Christensen (DF), 2015-10-22:
Det er rigtigt.
Vi anerkender jo fuldt ud, at der er den økonomi, der er til stede, og der ligger et potentiale på 0,3 pct. i den offentlige vækst.
Vi har stadig væk et mål om – vi så gerne – en vækst på 0,8 pct., og hvorfor det?
Det er jo, fordi det er det, vi mener der er behov for.
Men vi anerkender selvfølgelig også den tilstand, som staten er i, og de penge, der er til rådighed.
Derfor bliver det jo vigtigt at prioritere.
Derfor ønsker vi jo, at vi netop kigger på de udgifter, der også er, sådan at man kan prioritere velfærdsområdet.
Derfor ønsker vi jo også, at der kommer en ægte ældremilliard, og derfor har vi også stemt ja til, at man bl.a. er gået fra at kunne få fuld kontanthjælp, når man kommer som asylansøger, til at man nu skal have starthjælp.
Det er for at flytte pengene fra én udgift til en anden udgift, som netop styrker den nære velfærd.
Benny Engelbrecht (S), 2015-10-22:
Jeg hørte ordføreren sige, at Dansk Folkeparti går ind for en vækst på 0,8 pct.
Men i et interview for nylig på DR 2 hos Clement Kjærsgaard mener jeg ellers at partiets formand, hr. Kristian Thulesen Dahl, nedjusterede det tal fra 0,8 til 0,7.
Det lyder jo lidt forvirrende, at man så siden det tidspunkt har ændret standpunkt, og harmonerer jo så i hvert fald slet ikke med en de facto-vækst på 0,3 pct.
René Christensen (DF), 2015-10-22:
Nu er det jo den første finanslov – og vi har en klar forventning om, at der også bliver flere – hvor Dansk Folkeparti får lov til at spille en rolle.
Vi er sådan set tilfredse med, at en regering, som gik til valg på nulvækst, og andre støttepartier, som er gået til valg på minusvækst, kommer med et oplæg, hvor der er mulighed for en vækst på 0,3 pct.
Det, der er rigtig vigtigt for Dansk Folkeparti, er, at vi får prioriteret de områder, som er vigtige ude i den nære velfærd.
Og der glæder vi os jo sådan set også over at Socialdemokratiet siger, at ældreområdet er vigtigt, for ældreområdet er vigtigt, for vi kan se på de demografiske tal, at det er ældreområdet, der er udfordret ude i kommunerne.
Derfor kæmper vi selvfølgelig for at få 1 mia. kr. til det område.
Og 1 mia. kr. er altså 1.000 mio. kr. Det er forholdsvis mange penge.
Pelle Dragsted (EL), 2015-10-22:
Tak skal formanden have.
Jeg vil følge lidt op på det spor, som jeg var inde på før over for Socialdemokraterne, nemlig om de andre to lovforslag, vi debatterer i dag, nemlig L 2 og L 3, som jo handler om rammerne for kommunernes økonomi fremover, hvor regeringen lægger op til, at man skal tage 7 mia. kr. op af de kommunale velfærdskasser og lægge dem over i statskassen, hvor de jo kan bruges til f.eks. skattereduktioner for erhvervslivet, og hvad regeringen ellers kan finde et flertal for.
Så mit spørgsmål til Dansk Folkeparti er egentlig meget enkelt.
Folkeparti
var jo under valgkampen ude at gøre det meget klart, at man ville bekæmpe nulvækst med al den kraft, man havde.
Nu lægger regeringen altså op til, at vi nu her i Folketinget, når vi skal anden- og tredjebehandle de her forslag, skal stemme om at tage 7 mia. kr. op af kommunernes kasser og proppe over i statskassen, hvor de så kan bruges til f.eks. skattereduktioner for nogle af de største virksomheder i Danmark.
Så mit spørgsmål er egentlig bare, om Dansk Folkeparti kan støtte det lovforslag, og hvordan det i så fald hænger sammen med de udmeldinger, man har.
Jeg forventer selvfølgelig, at Dansk Folkeparti kan bekræfte, at man ikke vil støtte L 2 og L 3.
René Christensen (DF), 2015-10-22:
Vi anerkender, at kommunerne har et forhandlingsmandat, og jeg vil sige, at Dansk Folkeparti sådan set er lidt rystet over, at KL valgte at bruge sit forhandlingsmandat til at lave den aftale, man lavede med regeringen.
Men det anerkender vi selvfølgelig.
Omprioriteringsbidraget var jo en del af den kommunale aftale for 2016, samtidig med at der også ligger et omprioriteringsbidrag fremadrettet.
Det billiger vi ikke fra Dansk Folkepartis side, og vi gør det slet ikke, fordi der ikke står, hvad pengene skal bruges til.
Vi mener selvfølgelig, at man skal gøre det bedre og billigere ude i kommunerne, og vi er ikke uenige i, at man kan flytte noget fra den ene kasse til den anden ude i kommunerne og prioritere sine midler, men det med, at midlerne bare ryger ind på Christiansborg, og at 90 mandater så kan finde ud af, hvad de skal bruges til, er vi lodret uenige i.
Benny Engelbrecht (S), 2015-10-22:
Jeg må så også sige, at det jo ikke er et spørgsmål, som handler om finansloven og allokering af ressourcer, men kan handle om, hvordan man gennemfører en given lovgivning i praksis.
Med al mulig ære og respekt for hr. Finn Sørensens spørgsmål synes jeg, det ville være mest passende at diskutere det i forum af Beskæftigelsesudvalget og i forbindelse med den respektive minister og vores respektive ordførere.