runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Henriksen (KF), 2011-11-24:
For mig er det helt afgørende, at vi som Konservative også er med til at tage et ansvar, og at man også har mulighed for at gå ud og sørge for at få flere praktikpladser, så man ikke om få år lige pludselig står i en situation, hvor man mangler kvalificeret arbejdskraft, så man bliver nødt til at hente arbejdskraft udefra – fra Polen og andre lande – men at man selv kan levere den i øvrigt udmærkede og gode arbejdskraft.
Når det så kommer til spørgsmålet om definitionen af små og mellemstore virksomheder, vil jeg sige, at så ligger der en fuldstændig klar definition på det område.
Jeg kan ikke huske den helt nøjagtig, men det ligger på noget med fra 1 til 10 og fra 10 til 40 ansatte, så vidt jeg husker.
Ulla Tørnæs (V), 2011-11-25:
Jeg kan godt forstå, at hr. Leif Lahn Jensen har det rigtig svært, ja, at det måske ligefrem er ubehageligt for hr. Leif Lahn Jensen på den måde at stå fra Folketingets talerstol og tale imod sin egen overbevisning.
Det er immer væk ikke hverdagskost, trods alt, så jeg kan godt forstå, at det er rigtig, rigtig svært.
Jeg synes ikke rigtigt, at jeg har fået nogen sådan holdningsmæssig forklaring – vi har fået en eller anden snak om 90 mandater og et flertal, men det betyder jo ikke, at hr. Leif Lahn Jensen er tvunget til at stemme imod sin egen overbevisning.
Så kunne hr. Leif Lahn Jensen ikke gøre mig den tjeneste at prøve at fortælle, hvad der sådan rent holdningsmæssigt har ændret sig for Socialdemokraterne siden før valget?
Det mener jeg faktisk at hr. Leif Lahn Jensen bør kunne redegøre for, al den stund at hans parti nu har sat sig i spidsen for en gennemførelse af tilbagetrækningsreformen.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-11-25:
Fru Ulla Tørnæs startede med at sige, at hun kunne se, at det var ubehageligt at stå her og tale imod sin egen overbevisning.
Det lyder, som om fru Ulla Tørnæs har prøvet det mange gange.
Jeg er bare nødt til at sige, som jeg har sagt det flere gange: Ja, det er rigtigt, at det ikke er behageligt, og når jeg siger, at det gør ondt dybt inde, ved folk godt, at jeg ikke er helt tilfreds eller faktisk slet ikke er tilfreds med det, vi gør lige nu.
Men jeg er også bare nødt til at sige igen og igen: Et flertal i det her land var rigtig fornuftige at ønske en ny regering, og det var muligt, vi fik en ny regering, og nu skal vi virkelig til at arbejde.
Prøv at se på finansloven.
Vi har fjernet prisloftet over 6 ugers selvvalgt uddannelse.
Vi har lige gjort det med fattigdomsydelserne.
Der står mange ting heri, mange ting, som den tidligere regering ikke kunne nå, ikke ville.
Nu har vi endda også snakket om, at vi vil lave en masse reformer i forhold til arbejdsmarkedet – reformer, som vi jo her hører alle folk sige at de vil: Vi vil reformer.
Det har vi sagt, og det har vores minister sagt at vi vil lave.
Regeringen har overvejet mange ting.
Vi har endda overvejet alt, hvad vi kunne gøre, for at få den her efterløn væk, så vi overhovedet ikke behøvede at forringe den.
Vi har gjort alt, hvad vi kunne, men vi må bare konstatere, at jeg kan stå heroppe og hoppe og danse og slå på tromme og spille violin, og hvad jeg vil, jeg kan bare ikke ændre noget som helst ved det, og det kan regeringen heller ikke.
Men tro mig, vi har gjort os vores overvejelser.
Christian Juhl (EL), 2011-11-25:
Jeg vil høre, om regeringspartierne slet ikke har overvejet muligheden for at få en udsættelse, f.eks. på 5 eller 10 år, indtil krisen er ovre, og man kan få et reelt billede af de behov, der er, og så i øvrigt bevare lidt ro og lidt tryghed i mellemtiden.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-11-25:
Regeringen har valgt at fremlægge lovforslaget, som det er, og så må vi jo se, hvad der sker i udvalgsarbejdet.
Men vi har simpelt hen valgt at sige, at der var et flertal før valget, der var et flertal også nu efter valget, som ville have det her forslag, og derfor har vi valgt at fremlægge det.
Det der med, at det er den bedste finanslov med et underskud på 96 mia. kr., er det bedste spørgsmål, jeg overhovedet kan få, for hvem har skabt det underskud på 96 mia. kr.?
De penge har den tidligere borgerlige regering formøblet i de sidste 10 år, da økonomien bankede derudaf, og så overtog vi et fallitbo – et fallitbo!
Det var det, vi overtog.
Christian Juhl (EL), 2011-11-25:
Jeg forstår det sådan, at hr. Leif Lahn Jensen er af den overbevisning, at det er vigtigt at bevare en centrum-venstre regering, og det er da en positiv overbevisning at have.
Det er der vel ikke noget forkert i, og det er vel heller ikke på tværs af grundloven, men jeg er uenig med ham.
Jeg synes også, at det er mærkeligt, at de borgerlige ydmyger dem, de gerne vil stemme sammen med.
Jeg troede, at de borgerlige ønskede at lave brede forlig.
Nu får de det så, og så er de utilfredse.
Mærkeligt.
Jeg vil gerne høre, hvorfor det her lovforslag er fremsat uden ændringsforslag, der f.eks. afdæmper brutaliteten over for fleksjobbere, uden ændringsforslag, der afsætter midler til en ordentlig oplysningskampagne om de barske konsekvenser for a-kassemedlemmer.
Ulla Tørnæs (V), 2011-11-25:
Jeg skal bare for en ordens skyld sige til hr. Leif Lahn Jensen, at da jeg for snart mange år siden blev medlem af Folketinget, underskrev jeg grundloven, og at jeg ville overholde grundlovens bestemmelser, og det har jeg i øvrigt gjort fra dag et, jeg satte mine ben her i Folketinget.
Jeg synes, det er trist, at hr. Leif Lahn Jensen tilsyneladende her kommer til at bryde med grundlovens bestemmelse om, at vi alene stemmer efter vores egen overbevisning; det kommer jo klart til udtryk i det, hr. Leif Lahn Jensen siger her.
Ja eller nej?
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-25:
Svaret sagde jo ikke ret meget om, hvad der skal gøres på arbejdsmiljøområdet.
Jeg kunne forstå det her med Forebyggelsesfonden.
Det er helt fair.
Og så skulle, hvis jeg forstod hr. Leif Lahn Jensen rigtigt, arbejdsgiverne til at betale noget mere.
Men vi kan jo også komme i en situation, hvor vi kan stille så store krav, at der kommer færre arbejdspladser ud af det, og at virksomheder er nødt til at lukke.
Og vi har i forvejen en meget god arbejdsmiljølov.
Derfor er det selvfølgelig også interessant at vide lidt mere om indholdet.
Men det er heller ikke sikkert, at hr. Leif Lahn Jensen endnu kender helt så meget til indholdet i et eventuelt udspil fra regeringen på det område.
Jeg vil selvfølgelig acceptere det, hvis hr. Leif Lahn Jensen ikke kan fortælle om det her.
Det ved jeg jo at hr. Leif Lahn Jensen sætter pris på.
Men det ville alligevel være spændende at få løftet sløret for hemmelighederne om arbejdsmiljøet: Er der nogle, der yderligere skal straffes, ligger der nogle gode tiltag, eller hvordan og hvorledes?
Men det kan godt være, at det kommer senere.
Mai Henriksen (KF), 2011-11-25:
Jeg synes, det er meget interessant, at ordføreren siger, at det her er den bedste finanslov i 10 år med et underskud på 96 mia. kr. Jeg vil gerne spørge, hvornår Socialdemokraterne helt nøjagtigt skiftede holdning til det her spørgsmål, hvornår valgte den socialdemokratiske gruppe at sige: Nu går vi helhjertet ind og støtter tilbagetrækningsreformen, det synes vi er det helt rigtige at gøre?
Leif Lahn Jensen (S), 2011-11-25:
Det er altid skønt at diskutere med hr. Bent Bøgsted, og det er da dejligt, at hr. Bent Bøgsted stiller spørgsmål.
Det er klart, at det, vi allerede har gjort, er, at vi har sagt, at den besparelse på Forebyggelsesfonden, som den forrige regering foretog, trækker vi tilbage og har fokus på at skabe et bedre arbejdsmiljø derude.
Det er også korrekt, at vi godt tør sige til arbejdsgiverne – det turde den forrige regering ikke, men det tør vi godt – at de skal tage mere ansvar, for det er selvfølgelig også deres ansvar, at vi får et bedre arbejdsmiljø.
Men jeg synes, det er rigtig godt, at hr. Bent Bøgsted tager det her op, for det er netop det, det drejer sig om.
Nu skal vi alle sammen til at arbejde længere – det er jo det, vi beslutter – men så er vi altså også nødt til at tænke dybt over, hvordan alle kan komme til at arbejde længere.
Det gælder ikke os herinde, for vi arbejder længe i dag, men det gælder tømrerne, SOSU-assistenterne og alle dem, der virkelig har et slidsomt arbejde.
Det bliver vi nødt til at tænke over, og hvis vi ikke tænker over det, synes jeg, det er uansvarligt.
Det vil vi gøre.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-25:
Det var egentlig ikke meningen, at jeg ville stille spørgsmål til hr. Leif Lahn Jensen, men hr. Leif Lahn Jensen fik sagt noget interessant fra talerstolen – det sker jo engang imellem, at der kommer noget interessant – nemlig det her med, at ved at Socialdemokratiet stemmer for tilbagetrækningsreformen og ændringen af efterlønnen, kan Socialdemokratiet og den nye regering gå ind og lave noget godt for arbejdsmiljøet.
Jeg vil da gerne lige høre lidt om, hvorvidt hr. Leif Lahn Jensen allerede nu kan fortælle, hvad der skal ske med arbejdsmiljøet.
Derfor ser jeg frem til at høre om, hvad vi skal til at diskutere om arbejdsmiljøet.
Det kunne jo være meget interessant at vide, om det er opstramninger, ekstra bøder til arbejdsgiverne, ekstra afgifter, eller om det er nogle andre tiltag, der er i støbeskeen.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-11-25:
Vi har en regeringsaftale, et regeringsgrundlag, der siger, at vi vil danne regering.
I den regeringsaftale står der også det med efterlønnen, som alle jo selvfølgelig godt ved ikke er groet i vores baghave – det er jo ikke noget, vi er kommet med.
Og ud fra det har vi lavet en aftale, og ja, jeg har den overbevisning, at en aftale skal holdes, og den her aftale kunne gøre, at vi kunne få en ny god rød regering.
Så jeg har bestemt direkte fulgt min egen overbevisning.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-11-25:
Nu havde alt det, som ordføreren sagde, jo sådan set ikke meget med det her lovforslag at gøre.
Og det med de 3.000 arbejdspladser, som man med det tidligere lovforslag nu vedkender sig sender folk i arbejdsløshed – og det er sammen med Enhedslisten, som stemmer for at nedlægge arbejdspladser – synes jeg er interessant.
Men spørgsmålet gik egentlig på: Hvad er det helt specifikt i det her lovforslag, som ordføreren synes er så godt, siden ordføreren ønsker at stemme for det?
Leif Lahn Jensen (S), 2011-11-25:
Der var mange ting i det spørgsmål – bemærkninger, som jeg er nødt til at sige noget til, bl.a. vil jeg sige, at det lyder, som om vi ikke vil være med til at skabe arbejdspladser.
Vi har lavet en kickstart, der er gigantisk stor, en kickstart, som er meget bedre end noget, der længe er set.
Det har vi gjort netop for at skabe arbejdspladser.
Vi har puttet penge i uddannelse – bl.a. uddannelser til ufaglærte – og uddannelse er i mine øjne også lig med vækst.
Vi har virkelig løftet nogle områder her, fordi vi vil skabe vækst, og det er de her ting, de her værdier, som betyder så meget for mig, og det er dem, jeg siger vi skal kendes på som en rød regering.
Det er dem, man vil se i alle de mange, mange år, vi stadig væk er i regering, og det er dem, man vil huske os for i mange år fremover.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-11-25:
Det har egentlig været en interessant dag, for vi har lige været igennem et lovforslag, hvor den nuværende regering med støtte fra Enhedslisten har fjernet 3.000 arbejdspladser og altså øget arbejdsløsheden med 3.000, og nu står Socialdemokratiets ordfører så her ved fremlæggelsen af et lovforslag, og når vi stiller nogle spørgsmål til det, bliver vi ligesom påduttet, at vi ydmyger den stakkels ordfører.
Jeg vil gerne gøre det modsatte – jeg vil gerne give ordføreren mulighed for at fortælle, når nu det er hans egen regering, som fremsætter det her lovforslag og ønsker, at det skal gennemføres, hvad det så er, som ordføreren synes er så godt i det her lovforslag, at han stemmer for det.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-11-25:
Jeg er da også sikker på, at igennem de 10 år er det måske ikke alt, som hr. Eyvind Vesselbo måske syntes var rigtig godt.
Men det her er bare nødvendigt, hvis vi vil have Danmark i den retning, som vi gerne vil – en retning, hvor vi har mennesket i fokus, ligesom med det sidste forslag, hvor det drejede sig om at få mennesket i fokus.
Det er det, vi vil kendes på: En regering, hvor vi har mennesket i fokus, og hvor vi skaber vækst.
Og det kommer også til at ske.
Ulla Tørnæs (V), 2011-11-25:
Jeg skal på ingen måde mistænkeliggøre de personer, der går fra job til efterløn.
Det er jo en ordning, der er vedtaget i Folketinget, og det er fuldstændig legalt at gøre brug af den, hvis man ellers er berettigede til det.
Så det er slet ikke det, der er min pointe, så jeg forstår ikke helt, hvor fru Pernille Skipper vil hen.
Det er nu engang sådan, at når der er forskellige ordninger, som vi har vedtaget, er det klart, at har man mulighed for at gøre brug af dem, er man selvfølgelig også i sin fulde ret til at gøre det.
Pernille Skipper (EL), 2011-11-25:
Vi slipper nok ikke for at diskutere det lidt mere.
Det vil jeg godt indrømme.
Jeg vil igen spørge: Kunne man ikke tænke sig, at når det er sådan, at mange af de mennesker, der i dag er på efterløn, kommer direkte fra arbejdsmarkedet, så er der en grund til, at de har brug for efterlønnen og ikke bliver ved med at arbejde?
Nu er det jo sådan, at over 80 pct. af dem er ufaglærte og faglærte, som slider og har fysisk hårde job.
Kunne fru Ulla Tørnæs ikke tænke sig, at de har et behov for den, så de ikke får en alderdom, hvor de går direkte fra arbejdsmarkedet til sygesengen?
Ulla Tørnæs (V), 2011-11-25:
Jeg vil egentlig foreslå, at diskussionen om seniorførtidspensionen finder sted i forbindelse med debatten om det lovforslag, der drejer sig om seniorførtidspension.
Det er jo det, fru Pernille Skipper spørger ind til.
Det må jo et eller andet sted betyde, at man i hvert fald ikke er mere nedslidt, end at man kan passe sit job.
I øvrigt er det også forudsætningen for overhovedet at være efterlønsberettiget, at man er i beskæftigelse, og at man er arbejdsmarkedsparat.
Men må jeg ikke foreslå, at vi tager diskussionen om nedslidning i forbindelse med debatten om det lovforslag, som egentlig handler om seniorførtidspension, som jo er svaret på det, fru Pernille Skipper spørger om?
Leif Lahn Jensen (S), 2011-11-25:
Tak for det.
Folketingsvalget den 15. september i år gav to resultater.
For det første stod det helt klart, at et flertal af danskerne ønskede en ny regering; man kan jo ikke fortænke dem i, at de var blevet trætte af den borgerlige regering.
For det andet stod det også helt klart, at et flertal af danskerne ønskede, at der blev ændret i efterlønsordningen.
Socialdemokraterne har klart og tydeligt sagt, at vi ikke ønsker at ændre i efterlønsordningen, men før valget sagde vi også åbent og ærligt, at hvis der efter valget var 90 mandater for at forringe efterlønnen, var det jo svært at forhindre, at forringelsen blev vedtaget.
Det er desværre den situation, vi står i nu.
Jeg og Socialdemokratiet har gjort alt, hvad vi kunne, for at kæmpe imod forringelse af efterlønnen, men jeg må konstatere, at danskerne ville det anderledes.
Det respekterer jeg, men jeg må indrømme, at det gør ondt, det gør meget ondt.
Jeg ville gerne have set, det var anderledes.
Men jeg er også nødt til at respektere det flertal, der var ret tydeligt, til folketingsvalget.
På den baggrund fremsættes der i dag fire lovforslag, der udmønter den aftale om senere tilbagetrækning, som Venstre, Det Konservative Folkeparti, Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti indgik den 13. maj i år.
Lovforslagene indebærer, at velfærdsaftalens forhøjelse af folkepensionsalderen fremrykkes med 5 år.
Tilsvarende forhøjelse af efterløns- og fleksydelsesalderen sker 5 år tidligere end aftalt i velfærdsaftalen.
Efterløns- og fleksydelsesordningerne bliver med lovforslagene 3-årige ordninger, og lovforslaget øger maksimumsydelsen for efterløn og fleksydelse, mens pensionernes påvirkning af ydelserne forøges væsentligt.
Samtidig ophæves den såkaldte 2-års-regel i efterlønsordningen, der giver særlige fordele til dem, der arbejder og udskyder overgangen til efterløn.
I efterlønsordningen bevares muligheden for at få op til 12 skattefrie præmieportioner for dem, der arbejder frem til folkepensionsalderen.
Når loven er endelig indfaset, vil det således være muligt at optjene en skattefri præmie i alle tre år i efterlønsperioden.
L 20 ændrer lov om delpension, og paralleliteten til efterlønsordningen bevares.
Lovforslagene medfører således store ændringer i efterløns- og fleksydelsesordningerne.
Personer, der har betalt til ordningerne vil derfor i perioden fra den 2. april 2012 til den 1. oktober 2012 få mulighed for at fravælge ordningerne og få deres indbetalte bidrag udbetalt kontant og skattefrit.
Der skal dog betales en afgift på 30 pct. af bidrag betalt for perioden efter den 15. maj 2011, hvilket er en udtrykkelig del af aftalen.
Det står klart, at der på baggrund af valgresultatet den 15. september er et flertal blandt danskerne, der ønsker en tilbagetrækningsaftale gennemført.
Derfor er aftalen skrevet ind i regeringsgrundlaget, og Socialdemokraterne støtter derfor forslagene.
Ulla Tørnæs (V), 2011-11-25:
Jeg skal bare sige, at sådan helt grundlæggende ønsker vi ikke i Venstre at fastholde en situation, hvor vi betaler raske og rørige mennesker for at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet.
Nej, det ønsker vi ikke.
Vi ønsker at fastholde de arbejdskraftressourcer på arbejdsmarkedet, og derfor laver vi tilbagetrækningsreformen her.
Vi ønsker ikke at bruge skattekroner på at betale folk, for at de kan trække sig ud af arbejdsmarkedet i en alder af 60 eller 62 år.
Nej, det har vi på sigt ikke råd til, vil jeg sige til hr. Henning Hyllested.
Det handler som nævnt om at handle i tide, så vi sikrer, at den danske økonomi er holdbar, og så vi kan modstå de ting, som sker i verden omkring os, jævnfør det, som vi har oplevet siden september 2008.
Og der vil jeg fastholde, at de forskellige initiativer, som den tidligere regering tog for netop at modvirke krisens effekter på Danmark, herunder ikke mindst arbejdsløsheden, rent faktisk har virket.
Ser man på arbejdsløshedstallene, så ser man, at arbejdsløsheden jo i dag er lavere end det, som økonomer og kloge folk forudså ville være situationen, da vi blev ramt af krisen.
Henning Hyllested (EL), 2011-11-25:
Nu er det jo sådan, at økonomerne er rigtig forsigtige med at prøve at udtale sig om, hvad der sker f.eks. efter år 2020, men jeg kan forstå på fru Ulla Tørnæs, at der er hun mere skråsikker end den økonomiske ekspertise herhjemme.
Men igen vil jeg sige: I dag har vi mellem 170.000 og 200.000 arbejdsløse.
Overstiger mangelen på arbejdskraft frem til år 2020 ifølge fru Ulla Tørnæs' regnskab tallet på mellem 170.000 og 200.000 arbejdsløse, eller var det måske en bedre idé at sige: Jamen hvis vi har så mange arbejdsløse, var det så ikke bedre at uddanne dem til de job, der er, og så lade dem tage sig af den efterspørgsel på arbejdskraft, som fru Ulla Tørnæs' regnskab udviser?
Leif Lahn Jensen (S), 2011-11-25:
Jeg vil sige til hr. Bent Bøgsted, at hr. Bent Bøgsted skal glæde sig til det kommende år – det gør jeg – for vi kommer til at tage fat i alt på hele arbejdsmarkedsområdet.
Vi har allerede kigget på social dumping.
Der er jo også på det område et kæmpe stort problem med arbejdsmiljøet.
Det har vi taget fat i.
Med hensyn til det med arbejdspladser har vi sagt, at vi kickstarter det hele ved at bruge de her penge, som forhåbentlig giver nogle arbejdspladser.
Jeg glæder mig til det, og det er dejligt at smide alle boldene oppe i luften, og at vi alle sammen kigger på vores arbejdsmarked sammen.
Det gælder også dem derude.
Alle har lyst til at snakke om det her.
Det glæder jeg mig rigtig meget til.
Ulla Tørnæs (V), 2011-11-25:
Jeg vil sige til hr. Henning Hyllested, at det jo forholder sig sådan, at hvis man skal træffe beslutning om tilbagetrækning som det, vi lægger op til her, er det jo ikke noget, man kan gøre i et hug, og hvor man kan sige: Den 1. januar 2020, væk med efterlønnen, færdigt arbejde.
Det er jo en indfasning, som går over en årrække, og det er selvfølgelig uomtvisteligt, at efter 2020, hvis man ser på den demografiske udvikling, er det for alvor der, vi vil have brug for flere hænder end det, der er udsigt til at vi vil få, hvis ikke vi laver tilbagetrækningsreformen, som der er lagt op til her.
Så for mig handler det om at handle i tide frem for at skubbe det foran sig, som vi har oplevet at en række europæiske lande har gjort igennem årene.
Og de står jo, hvad kan man sige, unægtelig i en noget vanskeligere situation, end vi gør i Danmark.
Pernille Skipper (EL), 2011-11-25:
Mange tak.
Nu nævner fru Ulla Tørnæs lidt noget af det, jeg selv har spekuleret over, for hvis vi et kort øjeblik lader være med at snakke om arbejdsudbud og snakker om mennesker, kunne jeg godt tænke mig at høre fru Ulla Tørnæs om, hvor nedslidt man skal være, for at man har ret til at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet.
Det lyder på fru Ulla Tørnæs, som om alle efterlønnere er sådan nogle, der er rørige og raske.
De er faktisk næsten alle sammen i tyverne og klar til at erobre verden.
Men er det ikke sådan, at man i et velfærdssamfund kunne tænke sig, at mennesker kunne trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet, før de var helt nedslidte, så de måske fik en alderdom, hvor de havde tid og overskud til deres børnebørn og måske til at gå en tur i haven?
Mads Rørvig (V), 2011-11-25:
Det var en imponerende omgang rygsvømning, vi fik fra talerstolen her.
Jeg skal gøre hr. Leif Lahn Jensen opmærksom på, at hr. Leif Lahn Jensen ikke er bundet af flertallet af danskerne, men som det står i grundloven alene bundet af sin egen overbevisning.
Jeg vil gerne have ordførerens kommentar til grundlovens § 56, nemlig at ordføreren alene er bundet af sin egen overbevisning.
Mai Henriksen (KF), 2011-11-25:
Jeg glædede mig utrolig meget til hr. Leif Lahn Jensens ordførertale, for hvordan forklarer man, at man lige pludselig har kastet alle grundholdninger og alle principper over bord?
Så er det jo rigtig interessant, det, som ordføreren selv siger, nemlig at det vigtigste var at få en ny regering, at der var intet andet, der var vigtigere.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-11-25:
Det er dejligt med alle de venlige ord, der kommer fra fru Inger Støjberg.
Jeg kan bare sige, at hvis det var, man fortsat havde en borgerlig regering, var der sket det, at efterlønnen var blevet forringet uanset hvad.
Men hvad man ikke havde fået, var et bedre arbejdsmiljø, for det skar den borgerlige regering jo ned på, og de ville ikke gøre noget ved seniorordningerne.
Nej, det, den tidligere borgerlige regering ville have, var, at man skulle blive længere på arbejdsmarkedet, men de ville ikke rigtig gøre noget for arbejdsmiljøet, og de ville ikke give nogen mulighed for, at man kunne blive længere på arbejdsmarkedet.
Vi har jo rent faktisk et problem, for hvis de skal blive længere tid på arbejdsmarkedet, skal vi også sørge for, at de kan det.
Det ansvar tager vi, og det ansvar tog den sidste borgerlige regering jo ikke rigtig, kan man sige.
Inger Støjberg (V), 2011-11-25:
Det vil sige, at hr. Leif Lahn Jensen nu er uenig med sig selv, kunne man sige, for hr. Leif Lahn Jensen vil nu stemme for noget, han reelt er imod.
Derudover er det også sådan, at hr. Leif Lahn Jensens formand jo tidligere har sagt, at det er dybt uretfærdigt, at de her penge ikke bliver udbetalt, og det samme har den nuværende økonomi- og vækstminister sagt.
Derfor kan man sige, at det jo er en lidt bizar situation, vi i virkeligheden står i her i dag.
Hr. Leif Lahn Jensen står og plæderer for et lovforslag, som hr. Leif Lahn Jensen så siger han egentlig helst ville stemme imod, men alligevel stemmer for, og alt, hvad der er blevet sagt tidligere fra både socialdemokratisk og Socialistisk Folkepartis side, løber man så også fra.
Jeg tror ikke, man kan fortænke nogen i at være forvirret på et højere plan, vil jeg sige til hr. Leif Lahn Jensen.
Leif Lahn Jensen (S), 2011-11-25:
Det, jeg vil sige, er, at ifølge den aftale, der er lavet, bliver de penge ikke udbetalt, og det ved fru Inger Støjberg godt, for hun har selv været med til at lave aftalen.
Jeg har igen sagt, at vi forholder os til den aftale, der ligger, og den aftale, man lavede i maj måned, har vi så hermed fremlagt.