runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-05-20:
Hr. Finn Sørensen siger, at Enhedslisten vil stemme for den her lov, hvis ILO-konventionerne er overholdt, altså hvis man giver det lidt ekstra tid, lader ILO undersøge det, og at de siger, at det er i orden.
Jeg vil bare sige til hr. Finn Sørensen: Det er et krav til lovgivningen, at ILO-konventionerne er overholdt.
Det bliver sagt fra såvel dansk som grønlandsk side.
Alle parter siger, at ILO-konventionerne skal overholdes.
Her vil jeg bare præcisere, at der jo kan laves justeringer af loven og af kravene, hver eneste gang der kommer et nyt storskalaprojekt op, fordi det skal overholdes.
Så jeg synes, at det klinger ikke bare hult, men meget, meget hult, at Enhedslisten vil stå som et forsvar, og når det så præciseres både det ene og det andet og det tredje sted, at ILO-konventionen skal overholdes, så melder Enhedslisten bare pas på det.
Per Stig Møller (KF), 2014-05-20:
Det Konservative Folkeparti har jo den opfattelse, at rigsfællesskabet er noget, vi skal være meget varsomme med, og noget, vi skal sikre.
Og det kan vi kun sikre, hvis vi imødekommer færingernes og grønlændernes ønsker om, hvordan de vil have indrettet deres samfund, uanset at noget af det skal vedtages her i Folketinget.
Så derfor skal vi altså have det her.
Men så er min indstilling også den, at det, selvstyret beder om, skal vi så ekspedere, så vidt vi overhovedet kan.
Nu har vi jo selvfølgelig det problem, at den parallelbehandling, som er forudskikket mellem selvstyremyndighederne og Folketinget, ikke finder sted.
Vi har fået høringssvarene her til formiddag på et tidspunkt, hvor gruppemøderne gik i gang, og det er jo ikke nogen forsvarlig måde at gennemgå høringssvarene på.
Derfor er det klart, at vi må afvente, før vi giver vores endelige stilling til kende, hvad der vil være besluttet i hjemmestyrets forsamlinger.
Hvis der kommer et andet ønske fra Grønland, må vi jo se på det igen.
Når det er sagt, vil jeg så sige, at det er klart, at Grønland skal have gang i sit erhvervsliv.
Det er klart, at Grønland har nogle store muligheder inden for råstoffer.
Foreløbig er de jo ikke helt så store, som man troede for et par år siden, og i hvert fald tager det længere tid.
Men det betyder ikke, at man så skal opgive at komme i gang med det, og det kræver jo så, at der kommer noget arbejdskraft og noget kompetence til Grønland, som man af gode grunde ikke kan have til så store projekter.
Derfor er vi indstillet på, under forudsætning af at ønsket fra Grønland svarer til det, vi kender i dag, at stemme for det her forslag.
Det drejer sig om jern og aluminium, men omkring uran og strategisk sjældne jordarter er der jo det forbehold, at hvor der er en sikkerhedspolitisk risiko, hører det under udenrigs- og sikkerhedspolitikken.
Og der er det altså § 19 og det danske Folketing, som kommer ind i billedet, indtil grundloven måtte være ændret.
Så med de bemærkninger kan jeg sige til ministeren, at vi altså er indstillet på at fremme det her og sige til det grønlandske hjemmestyre, at vi er indstillet på at imødekomme ønsket.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-20:
Og tak til ordføreren.
Ordføreren siger, at vi skal rette os efter de grønlandske ønsker, medmindre de strider imod grundloven.
Men hvis nu grønlænderne ikke ønsker, at der tages forbehold for import af arbejdskraft til at udvinde sjældne jordarter – og jeg har indtryk af, at man fra regeringens side synes, det er et kedeligt forbehold, der er sat ind her – vil ordføreren så rette ind i forhold til det, hvis Landstinget kommer og siger: Der skal ikke være nogen undtagelse; vi skal også have lov til at importere arbejdskraft til udvinding af sjældne jordarter?
Doris Jakobsen (SIU), 2014-05-20:
Jeg fastholder, at man skal debattere om de sjældne jordarter inden for rigsfællesskabets møder i stedet for at lægge det bestemte mineral eller de sjældne jordarter i loven.
Jeg synes, det er kritisk, også fordi jeg synes, at man skal respektere selvstyreloven.
I selvstyreloven står der jo ikke, at man skal blande sig i de sjældne jordarter, også fordi Grønland har overtaget råstofloven.
Men lovforslaget er godkendt af SIK, arbejdsgiverforeningen i Grønland, og GA, og derfor mener jeg ikke, at situationen kan sammenlignes med situationen i Danmark.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-20:
Tak til ordføreren.
Men konsekvensen af det, der står i bemærkningerne nu, er jo, at det er den danske regering, der ensidigt bestemmer, om der skal lukkes op for udenlandsk arbejdskraft til at udvinde sjældne jordarter, for regeringen kan jo bare lade være med at indgå en aftale med den grønlandske regering.
Så vil der ikke blive åbnet op for det, sådan som lovforslaget er skruet sammen nu.
Der er jeg så bare lidt nysgerrig efter at høre, hvad ordføreren vil gøre ved det, når nu ordførerens synspunkt er, at Danmark slet ikke skal blande sig i spørgsmålet om, hvem der kommer og bryder de her sjældne jordarter, og hvornår det sker.
Doris Jakobsen (SIU), 2014-05-20:
Selv om Naalakkersuisut og regeringen er blevet enige om, at de sjældne jordarter skal være med i bemærkningerne, synes jeg stadig væk fra Siumut, at de sjældne jordarter hundrede procent er et rent grønlandsk anliggende.
Jeg mener også, at hvis man skal snakke om de sjældne jordarter, skal man også definere præcis, hvad de sjældne jordarter kan have af udenrigs- og forsvars- eller sikkerhedspolitiske aspekter.
Derfor har jeg også spurgt regeringen om disse spørgsmål og venter stadig væk på svarene.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-20:
Tak til ordføreren.
Det er bare for at forstå ordførerens holdning til det her spørgsmål med sjældne jordarter.
Jeg hørte ordføreren sige, at man var utilfreds med den formulering, det har fået her i bemærkningerne – hvis jeg forstod det rigtigt – og at det, man var indstillet på, var udveksling af information, hvor det, der står i bemærkningerne, er, at en betingelse for, at udenlandske arbejdere kan komme ind og bryde sjældne jordarter, er, at der er en aftale imellem den grønlandske og den danske regering.
Den danske regering tager et klart forbehold, så hvad mener ordføreren egentlig der skal ske i forhold til det her lovforslag og spørgsmålet om sjældne jordarter?
Per Stig Møller (KF), 2014-05-20:
Jamen det kan jeg simpelt hen ikke give nogen liste over nu.
Altså, australierne er jo i gang med et mineprojekt, hvor der er nogle jordarter, som skal bruges til computere osv., og i det omfang, det pludselig kan have strategisk betydning, og hvor f.eks. én magt kan opkøbe det hele – jeg mener faktisk ikke, det er så sjældent, som man har troet for nogle år siden, men lad os nu sætte den situation, at det kun findes tre steder i verden og én magt har købt alle tre steder – så kan man jo lamme, om jeg så må sige, hele den vestlige verden, hvis det er det, man vil, og så sørge for, at ingen computere, eller hvad det nu er, de jordarter udnyttes til, kan anvendes.
Så er det en kritisk masse, som bringer os i en kritisk sikkerhedspolitisk situation.
Så derfor kan jeg ikke give en sådan liste over det på forhånd, men jeg kan sige, at i forhold til sjældne jordarter må det være en vurdering af situationen: Er de sjældne?
Er de så sjældne, som man siger?
Der har vi jo fået nogle tal, som viser, at så sjældne er mange af dem altså heller ikke.
Altså, hvordan er verdenssituationen og den sikkerhedspolitiske situation?
Finn Sørensen (EL), 2014-05-20:
Så tror jeg, at ordføreren måske ikke kunne nå det på den tid, der er, og vi skal nok også have nogle skriftlige spørgsmål om det til regeringen.
Hvad er det for nogle sjældne jordarter, der falder ind under grundlovens bestemmelser, og som gør, at vi – ikke vi, men regeringen og måske også De Konservative – vil lave en undtagelse fra særloven på det her punkt?
Per Stig Møller (KF), 2014-05-20:
Det fremgik lysende klart af det, jeg sagde om § 19, sjældne jordarter og uran, at lige præcis dér er vi jo nødt til at holde grundloven.
Og som hr. Finn Sørensen så rigtigt sagde, vil jeg imødekomme grønlænderne, så længe det ikke ændrer vores grundlov.
Så det hænger jo egentlig meget godt sammen.
Søren Espersen (DF), 2014-05-20:
Det kan jeg i hvert fald hurtigt bekræfte.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-20:
Den kommer bl.a. frem i regeringens egne bemærkninger, hvor det jo klart står, at konsekvensen af den her lov er, at der bliver meddelt opholdsog arbejdstilladelse i Grønland på andre vilkår end dem, der gælder efter udlændingeloven, som den er sat i kraft på Grønland.
Herudover kan jeg kun anbefale ordføreren at læse selve storskalalovens § 10, hvor ordføreren jo så, hvis han ellers åbner øjnene, vil blive bekræftet i denne karakteristik, nemlig at det er konsekvenserne af denne lovgivning i forhold til de grønlandske fagforeningers forhandlings- og konfliktret, og i forhold til at loven rent faktisk beskytter udenlandske overenskomster, der befinder sig på et ringere niveau end de grønlandske fagforeninger efter denne lov får muligheden for at stille krav om.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-05-20:
Det synes jeg dog godt nok var både-og.
Men lad mig prøve at stille et helt konkret spørgsmål til hr. Finn Sørensen: Hvem siger, at der i den her sammenhæng og i det her lovkompleks er tale om social dumping?
Arbejdsgivere og arbejdstagere i Grønland, politikere i Grønland, både den gamle regering og den nye regering i Grønland siger, at der ikke er tale om social dumping.
Hvor kommer den sandhed fra, som hr. Finn Sørensen proklamerer her?
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-20:
ILO-konventionerne vil gælde for projekterne, og de styrker forhandlingsretten, konfliktretten for medarbejderne.
Både de medarbejdere, der måtte være med i en arbejdstagerorganisation, og de medarbejdere, der måtte stå uden for, sikres også med de her vilkår, at de har ret til at forhandle deres løn- og arbejdsvilkår i projekterne.
Og det er et godt fremskridt og en sikring af, at vi netop ikke skaber helt urimelige arbejdsforhold i de her projekter.
Vi sikrer respekt for kernekonventionerne; vi sikrer, at der er en række minimumsstandarder – også minimumsløn i projekterne – og samtidig åbner vi op for, at Grønland kan få gennemført de store projekter, der kan blive til gavn for Grønland.
Det betyder vækst og arbejdspladser – også på sigt – i Grønland.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-20:
Ordføreren forholdt sig ikke til problemet, nemlig at der sker en forskelsbehandling på grund af nationalitet som følge af den her lovgivning.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvordan skulle det forbedre de kinesiske arbejderes, kan man sige, demokratiske rettigheder, at den fagforening i deres hjemland, der også her i Danmark betragtes som en statslig fagforening og ikke nogen fri fagforening, pludselig får forhandlingsret på Grønland?
Hvordan skulle det være en styrkelse af de kinesiske arbejderes forhandlingsret og demokratiske rettigheder?
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-20:
Det er jo det vi er enige om de skal være.
Og de henholdsvis grønlandske og udenlandske arbejdstagerorganisationer har forhandlings- og konfliktret for deres respektive medlemmer.
De har ret til at forhandle og indgå kollektive overenskomster og andre aftaler om løn- og ansættelsesvilkår.
Det fremgår af bemærkningerne til lovforslaget.
Dermed kan det godt være, at de løn- og arbejdsforhold, der kommer til at gælde i projekterne ikke lever op til de standarder, normer og vilkår, der normalt gælder i Grønland, men skulle vi se, at arbejdskraft tilgår fra et land som f.eks. Kina, tror jeg faktisk vi kan se frem til, at arbejdsforholdene, arbejdsvilkårene, betingelserne, forhandlingsretten og konfliktretten kan blive styrket for de medarbejdere, som måtte indgå i de her projekter.
Søren Espersen (DF), 2014-05-20:
Efter mit indlæg gjorde ordføreren vist nærmest lidt nar ad mine bekymringer om det sikkerhedspolitiske i Arktis.
Jeg synes, det virkede, som om ordføreren var vældig ubekymret for det.
Der er blevet talt om, at man måske skal have helt op til 10-12 storskalaprojekter, for at der for alvor kan komme gang i grønlandsk økonomi, og for at man kan undvære bloktilskuddet – og så vil man måske stadig væk ikke kunne nå det.
Så det er mange storskalaprojekter, som det hedder, vi taler om.
Stillet over for den situation er ordføreren da fuldstændig ubekymret ved tanken om den trafik, der bliver af skibe fra et kommunistisk diktatur, hvor man ikke kender forskel på civilt og militært?
Er ordføreren fuldstændig sorgløs og ubekymret i forhold til det, og mener han ikke, at amerikanerne har en god grund til at være alvorlig bekymret?
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-20:
Tak for det.
Der er nye muligheder på vej i Grønland, nye muligheder for en styrket udvikling, nye muligheder for at skabe vækst og arbejdspladser, nye muligheder for at styrke den grønlandske økonomi.
De muligheder skal vi bakke op om, og det gør vi med det lovforslag, vi behandler i dag.
Lovforslaget gennemfører de ændringer i dansk lovgivning, der er nødvendige for at bakke op om den grønlandske storskalalov, som jo skal fremme storskalaprojekter inden for råstof, energiintensiv industri, projekter, som er så store, at der ikke er mulighed for at løfte opgaven med de virksomheder og den arbejdsstyrke, der er til stede i Grønland.
Vi giver nu mulighed for, at der i bygge- og anlægsfasen kan anvendes udenlandsk arbejdskraft på løn- og ansættelsesvilkår, som afviger fra de normale vilkår.
Det kan ske 1 år ad gangen i op til 5 år i projektets anlægsfase og kun, når anlægsomkostningerne overstiger 5 mia. kr.
Vi er glade for, at vi samtidig med lovforslaget sikrer imod urimelige arbejdsforhold.
Udenlandske arbejdstagere skal have løn- og ansættelsesvilkår samt arbejdsforhold, der er acceptable og objektivt og sagligt begrundede i overensstemmelse med lovgivningen, internationale forpligtelser og en række minimumskrav, herunder minimumsløn.
Vi er glade for, at der er enighed mellem den danske regering og naalakkersuisut om, at Grønland er forpligtet til at respektere principperne i ILO's otte kernekonventioner og de skal gælde for de her projekter, og vi skal skabe et fornyet og forstærket samarbejde om ratificering af de nødvendige ILO-konventioner.
Vi er glade for, at der er enighed om, at der skal udarbejdes en samarbejdsaftale, når det gælder det praktiske samarbejde vedrørende udvinding og eksport af uran.
Her skal vi, hvis der kommer storskalaprojekter af den karakter, sikre, at de overholder de højst mulige standarder, når det gælder både udvinding og eksport.
Det er godt, at loven også lægger op til, at vi udveksler informationer, når det gælder sjældne jordarter, der jo på sigt – og det ved vi jo ikke fuldt ud – også kan rejse spørgsmål af udenrigs-, forsvars- eller sikkerhedspolitisk karakter.
Det har været kritiseret, at det har været fremsendt sent og før, det er blevet godkendt af Inatsisartut, og at høringssvarene først lige er modtaget, men det sker jo efter en aftale mellem den grønlandske og den danske regering og under forudsætning af, at vi får selvstyrets endelige udtalelse, inden vi tredjebehandler lovforslaget.
Vi har haft en lang og meget grundig debat om stort set alle elementer i dette lovforslag og i storskalaloven som helhed.
Derfor støtter vi lovforslaget.
Vi ønsker Grønland held og lykke med de spændende muligheder og perspektiver, som storskalaloven åbner for Grønland og det grønlandske folk.
Søren Espersen (DF), 2014-05-20:
Den del af det burde også hurtigt kunne afklares, ved at Grønland utvetydigt anerkender, at det er et rigsanliggende.
Det er ikke sket endnu.
Der er stadig nogle forhandlinger.
Det projekt, der tales om, er i Kvanefjeld i Sydgrønland, og der vil det, der hedder Greenland Minerals and Energy jo gerne i gang faktisk allerede til efteråret og venter på at få et go, som man regner med kommer i forbindelse med vedtagelsen her.
Det er jo ikke korrekt, for der er et udestående, så jeg tror, at hvis det grønlandske landsstyre vil acceptere det med det samme, så tror jeg, at den del af det vil kunne gå lynhurtigt.
Det tror jeg bestemt.
Men hvis ikke man accepterer det, er jeg også overbevist om, at det kommer til at trække i langdrag, og det er vel ikke i nogens interesse?
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-05-20:
Det kan også undre mig lidt, at Dansk Folkeparti på en eller anden måde næsten harcelerer en lillebitte smule, når talen falder på uran og sjældne jordarter.
Når jeg kender lovforslaget og ved, hvilke drøftelser der har været mellem Grønland og Danmark, ved jeg, at Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne er fuldstændig enige i, at det her er et rigsanliggende.
Det er sagt meget, meget tydeligt.
Det står også i lovteksten.
Og det er også bygget ind, at der skal være en orienteringspligt fra Grønlands side, så hvis der kommer projekter i fremtiden, hvor netop uran og sjældne jordarter er en del af projektets profil, skal man orientere Danmark og Folketinget om det.
Kan hr. Søren Espersen forklare mig, hvorfor det her pludselig bliver et problem, når det i hvert fald set med socialdemokratiske øjne er tydeliggjort, som det er i lovgivningen?
Finn Sørensen (EL), 2014-05-20:
Men ordføreren er fortaler for et lovforslag, hvor det af bemærkningerne klart fremgår, at udenlandske arbejdere i de her storskalaprojekter i anlægsfasen risikerer ikke at få den samme løn som grønlandske arbejdere.
De bliver ansat på dårligere løn- og ansættelsesvilkår.
Hvordan kan ordføreren så være så sikker på, at ILO-konventionerne er overholdt i den her forbindelse?
Jeg vil også gerne fremhæve konvention nr. 87 og nr. 98, der handler om fagforeningernes forhandlingsret og om, at man ikke må begrænse, men tværtimod skal understøtte anvendelsen af fri kollektive forhandlinger på arbejdsmarkedet.
Men den her lov begrænser de grønlandske fagforeningers forhandlings- og konfliktret.
Hvordan kan ordføreren så være sikker på, at den er i overensstemmelse med ILO-konventionerne?
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-20:
Min hensigt var bestemt ikke at gøre nar ad hr. Søren Espersens indlæg på nogen måde.
Men det blev fremført med en så kraftig retorik, at det måske fremstod, som om ordføreren også selv ønskede at sætte tingene på spidsen, og det var baggrunden for min kommentar.
Kineserne investerer over alt i verden og ikke mindst i Afrika, som er et kontinent, jeg har fulgt tæt, og det kan selvfølgelig give problemer for arbejdsforholdene og naturressourcer.
Men det kan også ske under ordentlige forhold, hvis det bliver omgivet af internationale konventioner, lokal lovgivning og lokale fagforeninger og folkelige foreninger, som står op imod de investeringer og sikrer, at de foregår ordentligt, og jeg har fuld tillid til, at det vil ske i Grønland, som er et velorganiseret samfund med al mulig styrke til at sikre, at projekterne bliver gennemført ordentligt.
Derfor deler jeg ikke ordførerens frygt for hverken projekternes negative effekter på det grønlandske samfund eller de storpolitiske og sikkerhedspolitiske overvejelser, som ordføreren bringer ind i debatten.
Og vi ved jo ikke på forhånd, om det bliver kinesiske arbejdspladser.
Det kan blive medarbejdere fra store dele af verden, der indgår i projekterne, og derfor synes jeg, det ville være forkert at fremstille det, som om det nærmest var et kinesisk magtovertagelsesforsøg i forhold til det arktiske område.
Det mener jeg bestemt ikke det er, men vi skal sikre ordentlige forhold, og det gør vi med lovforslaget, og det gør vi med storskalaloven.
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-05-20:
Det, vi er optaget af, er også, at det her foregår i god dialog med Grønland.
Det er selvfølgelig også, at når sagerne kører parallelt, som de gør her, vil jeg opfordre til, at spørgsmål, der bliver stillet i sagen, bliver besvaret hurtigt og kompetent, sådan at vi har et reelt grundlag at gå videre med.
Lige præcis nr. 3,2, hvori der jo står, at det ikke svarer til de løn- og ansættelsesvilkår, der er sædvanlige i Grønland i dag, altså at man her specifikt skriver ind, at vi her gør en særlig undtagelse, er det jo klart vi bliver nødt til at spørge til, men det skal også ske i relation til, hvad man har af forventninger om der er behov for i Grønland.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-20:
Er det sådan, at svarene på de spørgsmål så kan få indflydelse på, hvordan ordføreren og ordførerens parti stiller sig til den endelige vedtagelse af lovforslaget?
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-05-20:
Lige præcis bemærkningernes nummer 3,2, som omhandler nogle af de her løn- og ansættelsesforhold, er noget af det, som vi meget gerne vil stille spørgsmål om.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-20:
Tak til ordføreren.
Hvad siger ordføreren til kritikken af, at særloven her åbner op for social dumping i forbindelse med anlægsfasen, fordi de udenlandske arbejdere, som bemærkningerne siger, jo skal indstille sig på, at de kan blive ansat på ringere vilkår end de sædvanlige grønlandske?
Hvad siger ordføreren til den kritik?
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-20:
Min pointe var, at Grønland er et velorganiseret retssamfund med et politi, domstole, folkelige foreninger og fagforeninger, og at vi i rigsfællesskabet sagtens sammen kan sikre at stå op imod de eventuelle negative konsekvenser, der måtte være af en sådan storskalalov.
Det var min pointe.
Vi har et stærkt fundament, og vi kan godt sikre, at det her kommer til at foregå ordentligt.
Der er gode erfaringer fra Island, og jeg er sikker på, at vi i rigsfællesskabet sammen kan sikre, at storskalaprojekterne bliver ordentlige og til gavn for Grønland.
Så stærke er vi, og det skal vi stå sammen om.
Men under drøftelserne har vi jo i lyset af projekterne set på behovet for en udvidelse af søværnets kapacitet, og det har ikke umiddelbart været vurderingen, at der er grund til at udvide søværnets tilstedeværelse som følge af storskalaprojekterne.
Vi skal selvfølgelig løbende sikre, at vi både sikkerheds-, forsvars- og udenrigspolitisk står vagt om det arktiske område og det rigsfællesskab, vi har.
Men efter min mening er storskalaprojekterne i sig selv ikke nogen begrundelse for at optrappe vores militære tilstedeværelse, og de investeringer af tilsvarende karakter, der har været rundt omkring i verden, har jo heller ikke medført det.
Søren Espersen (DF), 2014-05-20:
Ordføreren nævner, at folkelige foreninger vil kunne tage kampen op mod det kommunistiske Kina.
Jeg kan ikke lide at gøre nar ad folk, selv om det skete i forhold til det, jeg sagde, men jeg var lige ved at gøre det her.
For det er for naivt at tro, at folkelige foreninger gør noget som helst indtryk i Peking.
Det gør ingen indtryk – de ved ikke engang, hvad det er.
De ved, hvad folkedomstole er, men det er noget helt andet.
Så de har ingen interesse i det.
Det er ligegyldigheder. Mit spørgsmål er: Vil ordføreren erkende, at den danske flåde bliver nødt til at blive opgraderet og øge sin tilstedeværelse i Arktis, hvis der kommer et antal storskalaprojekter, af den ene årsag, at hvis vi ikke gør det, gør den amerikanske flåde det?
Er ordføreren ikke enig med mig i det?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-05-20:
Jamen jeg har fuld respekt for det, hr. Jeppe Kofod har sagt.
Han skal selvfølgelig stå på mål for sin holdning, og jeg har her i dag fortalt om regeringens holdning til tingene.
Og den er, at vi gerne ser en global transaktionsskat, og at vi er meget bekymrede for, at en europæisk transaktionsskat skal hæmme væksten og dermed muligheden for at skabe arbejdspladser i Europa.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-05-20:
Skal jeg så på baggrund af statsministerens svar tolke det sådan, at Socialdemokraternes spidskandidat til Europa-Parlamentet, Jeppe Kofod, ikke har forstået Socialdemokraternes politik?
Eller vil Jeppe Kofod i Europa-Parlamentet arbejde for en finansskat, mens den danske regering vil arbejde imod en finansskat i Europa?