runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2008-04-16:
Man lovede jo 4-5 mia. kr.
Hvor blev de penge af?
Det er jo det, der skal til for at løse konflikten, for det er noget sludder at sige, at Folketinget ikke blander sig.
Det er jo Folketinget, der fastlægger de økonomiske rammer for de overenskomstforhandlinger, der er i gang.
Så Folketinget har blandet sig, både ved at komme med løfter og ved at fastlægge økonomiske rammer.
Så det er bare sniksnak, vil jeg sige til hr. Kristian Thulesen Dahl.
Kan vi så få et tilsagn om det med at gribe ind?
Kan vi være sikre på, at Dansk Folkeparti ikke griber ind og stopper den konflikt, der er i gang, men lader arbejdsmarkedets parter klare det selv?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-04-16:
Det, der er afgørende for os, er jo, at det nødberedskab, som er iværksat, hvor der er strejke, fungerer.
Det er det, der er vores ærinde i det her, nemlig selvfølgelig hele tiden at holde øje med, at nødberedskabet fungerer.
Det er jo af hensyn til, at folk, der er livstruet, kan få en behandling på et sygehus.
Det handler om, at ældre, der f.eks. skal have livsnødvendig medicin, får den livsnødvendige medicin.
Det skal ske gennem det nødberedskab, der er.
Hvis parterne sørger for, at det nødberedskab er i orden, så skal vi jo ikke foretager os yderligere.
Så skal vi jo anerkende, at der er en lovligt varslet strejke, som nu altså er gået i gang i dag, og det er det.
Så vil jeg egentlig appellere til den venstrefløj, der på den ene side vil tage fagbevægelsens ord om, at man ikke skal blande sig, til sig.
De skal sige: Det er politikken.
Men så hold dog fast i det, frem for på den anden side at sige: Vil I ikke nok blande jer, bare I lige gør det på den og den måde.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-04-16:
Jeg vil gerne spørge ordføreren om hele sagen om kommunernes økonomi og det, der sker nu i forbindelse med finansloven og Dansk Folkepartis medvirken hertil.
Er det forhold, at anlægsudgifter for kommunernes vedkommende ikke var med i den aftale, som blev indgået mellem regeringen og parterne, ikke dybt problematisk på den måde, at kommunerne dermed bliver straffet for noget, som de ikke har haft en kinamands chance for at gardere sig mod?
En ting er Dansk Folkepartis principielle holdning, som jeg tror er velkendt, i forhold til centralstyre og på mange leder og kanter mistillid til det kommunale selvstyre, men er det ikke et problem i forhold til det med at indgå aftaler, at kommunerne ikke har haft en chance for at forberede sig her?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-04-16:
Nej, det er det ikke, og det er af den enkle grund, at det, man siger til kommunerne - jeg ved godt, at det er noget helt nyt, og at det er meget overraskende, og at det nærmest er noget, der truer det kommunale selvstyre på selve livet - er: I skal holde jeres egne budgetter.
Det har kommuner jo aldrig prøvet.
Det er noget helt nyt.
Prøv at tænke på, at vi i Vejle Kommune, hvor jeg selv sidder som byrådsmedlem, har fået at vide, at vi skal holde vores budget, og at kommunerne under et skal holde deres budgetter.
Det er jo altså noget, der virkelig vil noget.
Jeg tror helt ærligt, at der, hvis jeg gik ned til min bankrådgiver, ville være en vis interesse i, at jeg holder det budget, jeg har lagt.
Sådan er det jo.
Hr. Morten Helveg Petersen og jeg er, tror jeg, fælles om at have en holdning til, at vores samlede samfundsøkonomi skal se fornuftig ud; jamen så er en stor del af den offentlige økonomi, vi har, selvfølgelig gennem kommunerne, herunder regionerne, men altså primært kommunerne, som vi taler om her.
Og så siger man: Venner, vil I ikke godt holde de budgetter, I selv har lagt?
Og det er jo det, de skal.
I den virkelige verden er det jo ikke et stort krav at stille.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-04-16:
Jeg spørger meget specifikt til anlægsudgifterne.
Vi mener også, at aftaler skal overholdes, men det må være rimeligt, at man, når man indgår aftaler, så også gør det klart, hvad konsekvenserne er ved manglende overholdelse.
Det har man jo ikke gjort i den her situation, i det her tilfælde.
Og nu risikerer stribevis af kommuner at skulle gå ud og spare på driften, fordi man fra regeringens side ikke overholder den aftale, man egentlig oprindelig indgik.
Morten Bødskov (S), 2008-04-16:
Det er da rigtigt, at det er en af de ulemper, der er, og som vi også synes man skal se på.
Det kan ingen være tjent med, så lad os da kigge på det.
Jeg vil da være meget tilfreds, hvis vi kan komme dertil i dag, hvor De Konservative siger, at de sådan set er enige med Socialdemokratiet i, at vi skal nå et mål om et skattesystem, som har flere incitamenter - som det hedder - som fremmer en mere miljørigtig udvikling i det danske samfund.
Så vil jeg bare sige, at man skal passe på med at gøre sig klog på at udstille det socialdemokratiske bagland og den socialdemokratiske folketingsgruppe.
I Socialdemokratiet diskuterer vi, og vi har højt til loftet.
Hos De Konservative har man inden for bare den seneste korte tid set at der ikke var højt til loftet, og at folk flygter ud af partiet.
Det er forskellen!
Det helt grundlæggende er, at det, Socialdemokraterne vil, er fuldt finansierede skatteomlægninger, som samtidig fremmer en mere grøn ageren, fremmer miljøinteresser, fremmer et mere socialt retfærdigt afbalanceret skattesystem og også betyder, at vi får sænket skatten på arbejdsindkomst.
Det valg og den politik står i skærende kontrast til det, som jeg nu forstår igen er konservativ politik - i øvrigt ikke overraskende, som jeg sagde i min ordførertale - at man mener, at medicinen for dansk økonomi og det danske velfærdssamfund, som er mere splittet end på noget tidligere tidspunkt, er endnu en omgang massive skattelettelser.
Hvis man kender De Konservative godt, ja, så vil de jo lægge sig i selen for, at de massive skattelettelser går til dem, der tjener allermest i vores samfund.
Og hvor skal pengene komme fra?
Det er det valg, Danmark står over for, og den socialdemokratiske politik er meget klar.
Vi venter i spænding på, hvem det er, der vinder den interne kamp i regeringen om skattepolitikken.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-04-16:
Jeg håber også, at fru Westerby - måske efter debatten - vil genlæse det svar, jeg netop gav, for det var faktisk et forsøg på at imødekomme og lige præcis erindre fru Westerby om, at vi, for så vidt angår handelsskolerne, har vedtaget, at der skal være en ligestilling.
Altså, det vedtages med den her finanslov og bliver så gennemført over en 2-årig periode.
Handelsskolerne har været utrolig glade for, at det nu står klart, at der skal være den ligestilling - det er sikret med den her finanslov.
De elevorganisationer, som var ude at demonstrere i den tid, vi forhandlede om finansloven, har jo også kvitteret utrolig positivt for det og sagt, at de kan se den markante forbedring, der er sket med den her finanslovaftale.
Der er stor forskel på, om man skal fjerne nogle penge fra et budget, eller man skal flytte nogle penge i nogle måneder.
Og det, at man f.eks. ved - har sikkerhed for - at de penge, man ikke bruger i efteråret, må man bruge først i januar, er selvfølgelig helt afgørende plus det, at vi har fået sænket kravet til uddannelsesinstitutionerne, så de ikke skal bidrage med så meget, fordi vi har sagt, at man kun har ½ år, hvor man reelt kan spare nogle penge op.
Så de forbedringer, der er sket, er der kvitteret utrolig positivt for fra uddannelsessektorens side, og det er jeg da glad for at vi kan sige vi har været med til at sikre.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-04-16:
Jeg skal undlade at spørge hr. Morten Bødskov om skattepolitikken, for jeg er helt enig i, at det står meget uklart, hvad Socialdemokraterne mener på det felt.
Men på baggrund af ordførerens ordførertale må jeg sige, at der er flere ting, der står uklart.
Vi har med et bredt flertal - faktisk alle partier, undtagen Enhedslisten - for nylig indgået en energiaftale, og vi har jo med en vis tålmodighed også haft Socialdemokraterne med i den her aftale.
Så siger hr. Morten Bødskov, at Socialdemokraterne vil have en ny klimapolitik, en ny energipolitik, på trods af at man lige har indgået en aftale med regeringen og de øvrige partier i Folketinget.
Jeg føler faktisk, at det også står lidt uklart, så jeg er nødt til at spørge: Hvad er det egentlig, Socialdemokraterne vil på energiområdet?
Vil man stå ved den aftale, man har indgået, eller hvad sker der?
Morten Bødskov (S), 2008-04-16:
Det kan ikke komme som nogen overraskelse for spørgeren, at Socialdemokraterne er meget ambitiøse på vores miljøs og vores klimas vegne.
Igennem ganske mange år efterhånden har vi med ihærdig socialdemokratisk indsats fremført synspunkter for et mere grønt og mere bæredygtigt Danmark - et Danmark, som er klar til at tage et langt større ansvar, end vi har set denne regering vil, for at få en mere retfærdig global udvikling, også når det gælder, hvordan man håndterer udfordringerne fra klimaet.
Vi står ved den aftale, som vi har indgået, det giver sig selv, og som jeg sagde i min ordførertale, har vi meget store forventninger til det udmøntningsarbejde, der nu skal finde sted, således at vi kan sikre, at den her aftale også bliver et sporskifte for det, som jeg mener er og har været 7 års klimapolitisk ørkenvandring, hvor man har givet Bjørn Lomborg næsten 100 mio. kr. og fortsætter med at betale Bjørn Lomborg for at komme med de mest vanvittige synspunkter om, at det overhovedet ikke er nødvendigt at engagere sig i at forbedre klimaet, men at man hellere skal bruge pengene på en hel masse andet.
Vi har haft en vicestatsminister, som ikke mener, at CO2-udledninger var noget problem, og vi har haft en statsminister, som gudhjælpemig påstod, at det der med den smeltende indlandsis jo gik helt af sig selv, så det var der ikke nogen grund til at bekymre sig om.
Det er det sporskifte, vi håber nu er søsat med den her aftale, og den står vi selvfølgelig ved.
Tom Behnke (KF), 2008-04-16:
Jeg følte mig noget fristet til at følge op på fru Helle Sjelles spørgsmål om Ungdomshuset i København og det, at Socialdemokratiet principielt mener, det er i orden at belønne unge, der udøver vold og laver hærværk, med, at de så får et sted at være, men det vil jeg lade være med, for hr. Morten Bødskov fik jo slået fast, at det er socialdemokratisk politik.
I stedet vil jeg kaste mig over skat og slå noget andet fast.
Det er jo rigtigt, at Det Konservative Folkeparti mener, det skal kunne betale sig at arbejde, og historisk er der jo belæg for, at Socialdemokratiet mener det modsatte, nemlig at de, der arbejder, de, der arbejder rigtig meget, skal straffes for at gøre det.
Men det er det historiske.
Nu står vi ved en korsvej her med rigtig mange udgange, for hvad vil Socialdemokratiet?
Fru Mette Frederiksen havde sine teser, som i øvrigt var virkelig markante socialdemokratiske forslag, men som ikke nævnte skat.
Fru Helle Thorning-Schmidt kommer så med sit om, at der ikke skal være nogen lettelser, og resten af punkterne er der ikke nogen der kan huske.
Så er der Socialdemokratiets skatteordfører, hr. Nick Hækkerup, der mener, at der skal være lettelser i topskatten.
Så hvor er Socialdemokratiet henne, hvem er det, der tegner politikken?
Jeg kan så forstå, at hr. Morten Bødskov siger - og han har så et budskab her - at det skal være skatteomlægninger, og de skal i øvrigt være fuldt finansieret.
Så vil jeg bare spørge: Når der nu skal være lettelser i topskatten, hvem skal så betale mere i skat?
For det må der være nogle, der skal, hvis det er en omlægning.
Hvem skal betale mere i skat fremover?
Morten Bødskov (S), 2008-04-16:
Jeg forstår godt, at De Konservative er blevet lidt nervøse, ikke mindst efter at deres partiformand i sidste uge var meget langt fremme i skoene og krævede endnu større og endnu flere skattelettelser til de mest velhavende i det danske samfund - og ikke mindst, fordi han jo vel af et ærligt hjerte kom til at sige, hvor pengene så skulle findes henne.
De skulle så findes ved endnu en omgang massive besparelser på den grundlæggende velfærd.
Det ved vi er konservativ politik, så man kan sådan set undre sig over, at det blev en nyhed på forsiden af Børsen, for det har altid været konservativ politik.
Det, der er det åbne spørgsmål, er, hvordan Dansk Folkeparti forholder sig til det, om de igen vil springe fra løfterne vedrørende skattelettelser, og hvordan det store regeringsparti, Venstre, kommer til at forholde sig til det.
Socialdemokratiets indgang til det i øvrigt meget, meget vigtige reformarbejde, som vi skal have i gang, har jeg skitseret, og hr. Tom Behnke nævner det fuldstændig klart, så jeg forstår sådan set ikke, hvorfor man er i tvivl om, hvad der er Socialdemokratiets holdning, når man er i stand til at referere det.
Det er de der ting, som vi selvfølgelig vil i gang med at kigge på, og som vi sagtens kan forestille os skal indgå i finansieringen af en skatteomlægning, men som samtidig indeholder en sænkning af skatten på arbejdsindkomst.
Tom Behnke (KF), 2008-04-16:
Jeg kan forsikre hr. Morten Bødskov om, at der ikke er én eneste konservativ, der ryster på hånden.
Danmark har verdens højeste skattetryk, og hvis ikke vi skulle kunne formå at lave skattelettelser, er der jo ikke nogen, der kan.
Selvfølgelig ryster vi da ikke på hånden - ikke et sekund.
Men jeg har lidt ondt af den socialdemokratiske finansordfører, for det er selvfølgelig svært at komme med nogle konkrete bud på, hvor det så er, tingene skal ske henne, fordi ordføreren jo ikke aner, hvor baglandet er henne.
Hvor er resten af folketingsgruppen?
Medlem efter medlem stritter i hver deres retning med hver deres budskab, og derfor er det selvfølgelig en utaknemlig opgave at skulle være finansordfører her i dag.
Det har jeg forståelse for, og jeg har ondt af ordføreren.
Men det ændrer ikke på, at det jo altså nu er hr. Morten Bødskov, jeg kan stille spørgsmål til, og det, jeg bl.a. kunne forstå der var nogle stikord på, var noget om grønne afgifter, det var noget med, at det ikke måtte have social slagside, det skulle være noget med noget klima osv.
Men er det ikke et faktum, at når vi taler om lige præcis grønne afgifter, får det meget nemt en social slagside?
For antallet af liter vand, man bruger, er vel stort set det samme, om man er rig eller fattig, så hvis vi hæver afgifterne der, rammer det vel hårdest blandt dem, som ikke har de store indtægter.
Så hvordan er balancen mellem den sociale sikring og de grønne afgifter?
Det vil jeg gerne have uddybet.
Morten Bødskov (S), 2008-04-16:
Det er bestemt ikke tom snak, når vi fra Socialdemokraternes side snakker om en ny klimapolitik.
Vi står selvfølgelig ved de aftaler, vi laver.
Og vi er klar til at tage - som jeg sagde - et medansvar for at sikre, at den aftale, som nu skal udmøntes, også bliver udmøntet på rigtig vis, således at den bliver et sporskifte fra den klima- og miljøpolitik, som den her regering har ført, hvor det ikke bare er Bjørn Lomborg, der har ført an i vanvittige, pinagtige diskussioner om, hvad vi skulle bruge pengene på og ikke bruge dem på, og hvorfor vi ikke skulle gøre noget ved klimaforandringerne, men bruge pengene på alt muligt andet, og hvor statsministeren ikke har ment, at den smeltende indlandsis var noget problem, og hvor vicestatsministeren på et tidspunkt åbenbart heller ikke har ment, at CO2-udledningen var til nogen synderlig skade, så det var der ingen grund til at bekymre sig om.
Så vi håber, at aftalen bliver udmøntet på rigtig vis, og det er derfor, vi selvfølgelig har store forventninger til, at også De Konservative vil være med til at sikre, at vi nu får et egentligt sporskifte i dansk klima- og miljøpolitik.
Så til det med Bjørn Lomborg: Der tror jeg måske, det er at tage munden en kende for fuld at sige, at Bjørn Lomborg er historie.
Mig bekendt betales der stadig midler til den pågældende person med den her finanslov, således at det stadig kan sikres, at de dele af regeringen, Venstre, Konservative og måske ikke mindst Dansk Folkeparti, som er lidt lorne ved, at man nu skal gøre noget ved miljøet, kan beroliges.
Der må jeg bare sige, at den socialdemokratiske holdning er meget, meget klar, nemlig at vi står klippefast på værdien af en aktiv miljø- og klimapolitik, og når vi får regeringsmagten, så tror jeg også, at den pågældende person skal finde sig noget andet at lave.
Ole Sohn (SF), 2008-04-16:
Dansk Folkeparti har haft medansvaret for dansk økonomi i mere end 6 år, og vi kan se, at der er en skrigende mangel på sygeplejersker, der er en skrigende mangel på social- og sundhedshjælpere, som faktisk er så markant, at man mange steder i landet ikke engang er i stand til at opretholde et nødberedskab - så dårlig er bemandingen.
Det går jo ud over borgerne.
Hvor længe vil man gøre det, før man konkret tager fat på at sikre flere kvalificerede medarbejdere i social- og sundhedssektoren og blandt sygeplejerskerne til gavn for borgerne?
Det er jo her, de konkrete løsninger kommer ind.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-04-16:
Hr. Morten Bødskov skal dog være tilgivet, hvis han ønsker at tilkalde højere magter, det kan der måske være brug for.
Først vil jeg kvittere for, at man står ved den aftale, som man har indgået, selv om det disharmonerer med, at man så ønsker en ny klimapolitik.
Det synes jeg ikke harmonerer.
Det er så, hvad det er.
Under den nuværende regering har vi haft en stigning på 0,9 pct., og med den nye aftale har vi en stigning på 1,3 pct. årligt gennemsnitligt, når det gælder andelen af vedvarende energi.
Det er så det, hr. Morten Bødskov kalder en ørkenvandring, og så kommer der nogle gamle travere frem med Lomborg osv., som jo hører fortiden til.
Men jeg vil gerne kvittere for, at Socialdemokraterne står ved aftalen.
Det vil sige, at man ikke har en ny klimapolitik, men at man er klar til at deltage i arbejdet med at udmønte den plan sammen med de øvrige partier i Folketinget, og så er det egentlig bare tom snak, når man snakker om en ny klimapolitik.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-04-16:
Vi sidder bestemt ikke på hænderne, for der er rigtig meget arbejde, der skal gøres for at sikre, at vi har både en god socialsektor - i forhold til vores ældrepleje specielt - og et rigtig godt sundhedsvæsen, hvor sygehusene er i top.
Det er jo også for at sikre det, at der er af flere omgange bliver givet flere penge til både sygehusene og flere penge til bl.a. ændreplejen.
Dem kan man bruge til eksempelvis at investere i mennesker, altså de mennesker, der skal være ansat derude.
Jeg nævnte f.eks. også i mit ordførerindlæg før, at der med den her finanslovaftale bliver afsat 3 mia. kr. til at investere i bl.a. de arbejdsredskaber, som vores ansatte i ældresektoren og plejesektoren råder over.
Så en af løsningerne for at sikre bedre vilkår for vores ansatte, der også gør, at flere får lyst til at arbejde der, hvor vi har behov for, at de arbejder, er jo bl.a. at sikre, at de får alle de arbejdsredskaber, der kan gøre hverdagen lettere, altså eksempelvis i forhold til at kunne løfte ældre medborgere, der skal løftes fra stolen til sengen osv.
Se, jeg kan ikke rigtig forstå hr. Vernersen nu.
For hvis det handler om de mennesker, som har et berettiget ønske om at få noget god rådgivning og de andre ydelser, der ligger i den støtte, som de her penge kan bruges til, så burde hr. Vernersen jo bare være glad nu, så burde han jo bare slå ud med armene og sige: Det er vel nok herligt, nu har vi konstateret, at der er en politisk vilje til at sikre det her.
Hvis det derimod handler om sådan et partitaktisk spil, hvor det bare handler om at genere hinanden, hvor det i virkeligheden bare handler om sådan noget Christiansborgfnidderfnadder, så kan man jo selvfølgelig køre den anden vej. Men jeg synes egentlig bare, at hr. Vernersen med glæde skal konstatere, at der er en vilje til at løse det her, og at de mennesker, der så får glæde af den støtte, som de penge her kan bruges til, faktisk får den støtte.
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-16:
Hr. Thulesen Dahl indledte sin ordførertale med at sige tak til regeringen og konstaterede samtidig, at det jo var gået ganske godt med de her finanslovforhandlinger, og tilføjede forskellige ting, som Dansk Folkeparti og hr. Thulesen Dahl i al beskedenhed havde fået med - jeg bruger det udtryk, hr. Thulesen Dahl selv brugte - og han præsenterede så også sit skælmske smil.
Det kan jeg godt forstå, for det, man fik introduceret, og som måske ikke mindst var Dansk Folkepartis fortjeneste, var jo det, som vi nu også har hørt hr. Thulesen Dahl indrømme i et svar, nemlig at man reelt har begået et aftalebrud på anlægsområdet over for kommunerne.
Men synes hr. Thulesen Dahl, det er fair først at have en aftale, hvor der intet fremgår i forbindelse med anlægsområdet - og dermed er der jo også sagt, at her er der ikke begrænsninger på eller straffeforanstaltninger eller noget som helst andet - og så bagefter gøre det modsatte i en finanslovaftale?
Synes hr. Thulesen Dahl, det er o.k.?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-04-16:
Jeg vil svare med to ting.
Det ene, jeg vil sige, er, at man kan sige, at hr. Johs. Poulsen jo næsten taler som en repræsentant for KL.
Og der synes jeg jo altid, at man bør indlede med at beklage alle de gange, hvor kommunerne har brudt de aftaler, de har indgået med staten, for det er jo en alenlang række af aftalebrud, men det hører vi bare ikke ret meget om.
Den er den ene ting.
Det andet, jeg vil sige, er, om det er aftalebrud at sige til kommunerne, at det i den økonomiske tid, vi er i nu, nu er en meget god idé, hvis man holder de budgetter, man selv har lagt, altså at vi ikke ser, at man skejer helt ud i forhold til de budgetter, man selv har lagt, altså om det er en meget god idé.
Der synes jeg jo lige præcis, at Folketinget i forbindelse med bl.a. diskussionen om finansloven har et ansvar for vores samlede nationaløkonomi, altså at hele Danmarks økonomi fungerer på et forsvarligt grundlag, så vi ikke bare i år og næste år har en god økonomi, men også om 5, 10 og 15 år.
Og der har jeg egentlig i lang tid haft opfattelsen af, at vi også havde radikale politikere med på det hold.
Og der er det bare, at hvis man har det udgangspunkt, så kan det jo ikke nytte noget, at man siger, at hele den offentlige økonomi, der ligger i kommunerne, er helt uden for diskussion.
Dermed er anlægsudgifterne selvfølgelig også til diskussion i kommunerne, og der siger vi bare det mindelige, som jeg synes er ret stilfærdigt, nemlig: Gider I godt holde jeres egne budgetter?
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-16:
[Lydudfald]
… til at sige ja til, at man havde lavet et aftalebrud, men skidt nu med det.
Hr. Thulesen Dahl læner sig meget op ad, at han mener, at der har været aftalebrud i rigtig mange år tilbage i tiden, og det er jo rigtigt, at når man lægger den kommunale økonomi og laver aftalerne mellem stat og kommuner, så er det sjældent meget let at ramme på anden decimal efter kommaet helt præcist for, hvordan økonomien ser ud.
Ser man det i et andet perspektiv, kan man jo sige, at aftalesystemet har været medvirkende til, at det decentrale Danmark - før amter og kommuner, nu regioner og kommuner - rent faktisk er medvirkende til, at vi har en meget sund økonomi i Danmark, og at man har et aftalesystem, som underbygger en ansvarlig økonomisk politik.
Derfor vil jeg også spørge hr. Thulesen Dahl om det, han selv kaldte slyngelstreger herindefra - han brugte det udtryk - og om det nu også er acceptabelt, når den type slyngelstreger går ud på, at det, man kalder store afvigelser i kommunerne, er det, man på en nat meget nemt kan give ekstra i en ældrecheck eller en børnecheck eller lignende; vi taler jo om samme beløbsstørrelsesorden.
Handler det i virkeligheden ikke om, at hr. Thulesen Dahl bare vil være den, der er afsender på beløbene, på bekostning af kommunalbestyrelsesmedlemmerne?