runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Sass Larsen (S), 2014-03-11:
Vi giver alle de oplysninger, Folketinget beder om, hvis de stiller spørgsmål om det, men jeg kan jo ikke gætte på forhånd, hvilke oplysninger det er, Venstre gerne vil have.
Vi er løbende kommet med beregninger også i forbindelse med fremsættelsen af lovforslaget, også i forbindelse med den kontakt og den debat, der har været offentligt om, hvad omkostningerne er ved det.
Det fremgår også i forhold til lovforslaget.
Der vil man kunne se, hvor meget det er, vi konkret hæver brugerbetalingen med på alle brandforsikringer.
Jeg glemte faktisk spørgsmål nummer to, hvad det præcis var, men tal skal jeg nok bidrage med, undskyld.
Jamen jeg er bare nødt til at sige til ordføreren, at jeg nægter at stå her og sagsbehandle enkelttilfælde.
Der kan være alle mulige nuancer i og omkring det, og det er muligt, at ordføreren er meget betaget af et eller andet konkret eksempel.
Det kan også umiddelbart lyde vanvittigt.
Så er jeg nødt til spørge, inden jeg står her og skriver checkene ud: Hvad er det, ordføreren og Dansk Folkeparti forestiller sig?
Er det, at der ikke skal være nogen selvrisiko overhovedet, eller skal den sænkes med 10 pct., 20 pct., 25 pct.?
Og er Dansk Folkeparti villig til at sende regningen til alle andre danskere?
For det er jo det, der sker.
Inden man er færdig med at lege julemand, skal man jo lige være klar over, at det er alle mulige steder, hvor man får et girokort ind ad døren, så man skal så også lige være sig sit ansvar bevidst, næste gang man stiller sig ud og siger, at det er dyrere at være dansker, eller hvad man nu kan brokke sig over.
Jeg siger bare, at jeg synes, man skal have alle overvejelserne med i forhold til det her.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-03-11:
Jeg vil nu stadig væk påpege, at det, der blev sagt fra Socialdemokraternes ordførers side, var, at den her selvrisiko giver god mening.
Så tager jeg bare nogle af de konkrete eksempler frem, hvor der er folk, der er ramt af den her selvrisiko i ekstra omfang.
Det er bl.a. folk, der bor 1½ km væk fra vandet, og som har købt en grund af Roskilde Kommune for 6 år siden, hvortil de har fået en byggetilladelse, og de har tegnet alle de forsikringer, de kunne.
Så må ministeren jo have en holdning til, om det er god, sund fornuft med så høje beløb for selvrisiko.
Og så savnede jeg et svar på det med den hurtige sagsbehandling af lovforslaget og med at invitere partierne.
Den sidste kommentar skal selvfølgelig være, at den her sag jo også har gjort, at mange mennesker har været nede at købe varer i de forskellige byggemarkeder.
Vi ved jo, at staten i hvert fald får en stor indtægt fra moms på byggematerialer, og vi ved også, at en lang række mennesker har fået beskæftigelse på baggrund af stormen Bodil.
Det giver jo også nogle afledte økonomiske konsekvenser den positive vej.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-03-11:
Problemet er bare, som jeg også tror at hr. Benny Engelbrecht understregede, at det er lidt svært for os at gå ind i behandlingen af enkeltsager.
Men man kan vel sige det på den måde, at desto større selvrisiko, desto større erstatning.
Det er vel det, som også er tilfældet her.
Og der kan man jo sige, at fra at vi er gået fra en gennemsnitlig erstatning på omkring 50 pct., til at vi nu er kommet op omkring 100 pct. i forhold til de afskrivningsmodeller, der ellers er, så har vi med det her forslag jo i allerhøjeste grad, synes jeg, afhjulpet, om jeg så må sige, de her konkrete problemer meget, meget kraftigt.
Jeg skulle mene, at de rent faktisk er blevet imødekommet.
Men det er svært for mig at gå ind i de konkrete eksempler.
Der er jo også, som ordføreren sikkert også ved, masser af eksempler på huse ved kysten, hvor man kan forvente at der tit kommer oversvømmelser og andet.
Hvis man så lige pludselig lemper kravene, ville det så indebære, at man giver mulighed for, at de også bliver omfattet af det?
Det er jo den type af spørgsmål, man skal være bevidst om, inden man går i gang.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-03-11:
Tak, hr. formand.
Jeg vil egentlig gerne prøve at spørge ministeren, om ministeren er enig med sin egen ordfører, hr. Benny Engelbrecht, i, at selvrisiko giver god mening, også i de eksempler, som vi oplever her.
Er der god mening i, at folk, der bor 1½ km fra kysten, kan få en selvrisikoregning på over 100.000 kr.?
Rent konkret, giver det god mening?
Det var i hvert fald det, vi kunne forstå på erhvervsministerens partis egen ordfører, nemlig at det giver god mening med de her store selvrisikobetalinger.
Det vil jeg gerne spørge ministeren om.
Ministeren står så her og lover en meget hurtig behandling af det her lovforslag.
Det er vi sådan set enige i.
Betyder det så også, at ministeren vil indkalde til nogle forhandlinger?
Har ministeren indkaldt nogle til forhandlinger?
Vi er i hvert fald ikke blevet inviteret, skal jeg hilse og sige.
Vi vil selvfølgelig meget gerne være med til disse hurtige forhandlinger til gavn for de her mange berørte grundejere, så det er sådan to konkrete spørgsmål.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-03-11:
Først til spørgsmålet, om man kan strække det ud over flere omgange.
Det kan man ikke, hvis det er, at man så samtidig skaber præcedens for, at flere får erstatning også i årene fremover, for det stormer ofte i det her land, og der er ofte oversvømmelse i det her land.
Hvor mange gange kan man så lige pludselig blive omfattet af det her?
Derfor er det ikke bare et spørgsmål om, at det her er en engangsudgift.
Det skaber præcedens, som man vælter over på de efterfølgende år.
Det gør vi allerede med hensyn til genhusning, det gør vi jo også i forhold til hele afskrivningsområdet.
Så derfor har det ret store økonomiske implikationer, og det er fair nok.
Det kan man jo sige at man ønsker, men man skal hele tiden afveje det med, at man nu har udvidet brugerbetalingen fra 30 til 50 kr. pr. forsikring.
Skal vi sætte det højere op, f.eks. til 60, 70, 80 kr.?
Hvor højt skal det op?
Og hvordan skal det ses i forhold til normale områder, hvor du har forsikringer, og hvor du selvfølgelig betaler en præmie, i forhold til hvor du bor henne?
Det er det, der er princippet i det.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2014-03-11:
Med de krav, der bliver stillet, er det klart, at det vil koste ekstra penge.
Det er helt klart.
Men man kan jo løse det finansieringsmæssigt ved, som hr. Hans Christian Schmidt tidligere var inde på, at strække det ud over nogle flere år, således at statskassen lægger ud i et antal år, indtil beløbene kommer ind igen.
Det er en måde at løse det på, men der findes måske også andre måder – det ved jeg ikke.
Det spørgsmål, jeg lige vil stille til ministeren, er, om ministeren mener, efter at han har stået i en tv-udsendelse og lovet fuld erstatning, at det her lovforslag, som ministeren har fremsat, giver fuld erstatning, ud fra det, som ministeren har lovet i en tv-udsendelse.
Hans Christian Schmidt (V), 2014-03-11:
Nu er det jo sådan, at man kan stille ministeren to spørgsmål, og så er det det, og derfor er den eneste mulighed, man så har for at stille flere, at tage ordet i en anden runde, og det vil jeg gøre her.
Det, jeg bare vil sige til ministeren, for at vi i hvert fald kan fremskynde processen, er, at når vi diskuterer den første måned ved genhusning, vil jeg gerne bede ministeren prøve at lave et forslag, der går ud på at sige, at hvis man bliver genhuset længere end 1 måned, så tæller den første måned med.
Ministeren kan jo have ret i det med, om det er 3 dage eller 4 dage, hvor man boede et andet sted, og hvad det er for noget, men det kunne være interessant at få at vide, at hvis det var efter, altså hvis man har været i genhusning længere end 1 måned, så udløser det også, at den første måned tæller med.
Så det forslag vil jeg bare gerne have at ministeren prøvede at oversende.
Så vil jeg allerede nu varsle, for det er en fair måde at arbejde på, og jeg oplever i grunden også ministeren være imødekommende, at vi gerne vil prøve at få undersøgt i ministeriet, hvordan de her ting ville være, hvis det var på mere forsikringslignende vilkår.
Man kan faktisk tage det på samme måde som det, ministeren skriver i sit eget lovforslag, altså at man har undersøgt, om det er sådan, at den samme praksis bruges i loven her som ved almindelige forsikringsordninger, når det gælder bygninger og bygningsdele, og der vil vi bare gerne have undersøgt, om det også gælder, eller hvad forskellen er, når vi f.eks. taler om det, som har fyldt meget i dag, selvrisiko eller løsøre, sådan at vi prøver at få stillet op, hvad forskellen er.
Det var kun det, jeg ville varsle allerede nu, for så har vi i hvert fald på et tidligt tidspunkt sagt, hvad det er for nogle ting, vi i hvert fald gerne vil have undersøgt.
Thomas Danielsen (V), 2014-03-11:
Det, der er årsagen til det, er, at Norge gerne vil det europæiske samarbejde, når det er til deres fordel – vi ser det inden for en lang række brancher – men nu, hvor det ikke er til Norges fordel, og hvor de kan se en idé i at undlade at underskrive en allerede indgået aftale, som vi kan forstå det, så kan de fortsætte med at oversvømme de europæiske markeder.
Det er jo ikke sådan, at man forhandler mere, i hvert fald som vi får det forelagt.
Forhandlingerne er der sådan set enighed om, men det, der er årsagen til, at man ikke vil skrive under, er, at man vil have landet en aftale, hvor Danmark ikke er forhandler; en aftale, hvor Færøerne forhandler sild og makrel på egen hånd, hvilket vi jo selvfølgelig skal respektere.
Det vil sige, at der ligger en aftale, som der er enighed om, men som man ikke vil underskrive, alene på grund af nogle fiskeriinteresser, som vi ikke er herre over.
Lone Loklindt (RV), 2014-03-11:
Jeg synes, den her diskussion er meget interessant.
Det er jo en tid, hvor vi diskuterer sanktioner – først mod Ukraine, og jeg hører, at Venstre også indimellem foreslår sanktioner mod Rusland, og nu skal vi altså have sanktioner mod Norge i fiskeripolitikken.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, præcis på hvilket grundlag Venstre forestiller sig at vi skulle lave sanktioner mod Norge i fiskeripolitikken, og så kunne jeg også godt tænke mig at vide, om ordføreren, hr. Thomas Danielsen, har indblik i, hvad vores fiskeindustri herhjemme egentlig i dag forarbejder af tonnage fra norske lakseopdræt osv.
Hvor meget forestiller ordføreren sig der vil gå tabt, hvis vi pludselig lukker for import af norsk laks og andre arter i dag?
Thomas Danielsen (V), 2014-03-11:
Lige nu er det sådan, at flere fiskeindustrier har sendt de fleste af deres medarbejdere hjem, og vi ser samtidig, at Norge oversvømmer både danske og europæiske markeder med norsk fisk.
Det er ikke noget, som vi i Venstre synes man bare skal stå og kigge på, og jeg tror heller ikke, at det er noget, som hr. Per Clausen synes er en god løsning.
Det siger sig selv, at der bliver en periode, hvor de danske fiskefabrikker, som nyder gavn af, at Norge lige pludselig oversvømmer danske og europæiske markeder med mange flere fisk, end de er vant til at håndtere, vil kunne opleve prisstigninger i forhold til de dumpede priser, som vi oplever i øjeblikket.
Men altså, i dag er flertallet af medarbejderne på fiskefabrikkerne sendt hjem, og derfor vil det have økonomiske konsekvenser, men det vil sikre, at vi fremadrettet igen vil have danskfangede fisk til at forsyne vores fiskefabrikker.
Per Clausen (EL), 2014-03-11:
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad det er for nogle regler, Norge har overtrådt, som gør, at man kan igangsætte sanktioner.
Det kan godt være, man synes, de er egoister og den slags, men medmindre det strider mod nogen aftaler eller traktater, er det jo lovligt.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad hr. Thomas Danielsen vil basere det på.
Det andet spørgsmål er – og det kan jeg godt vende tilbage til: Hvilke konsekvenser mener hr. Thomas Danielsen det får for beskæftigelsen i den danske fiskeindustri, hvis vi følger Venstres linje og får etableret en boykot af Norge, får etableret en handelskrig med Norge på det her grundlag?
Er det noget, der gavner beskæftigelsen i den danske fiskeindustri og i f.eks. de nordjyske kystbyer?
Thomas Danielsen (V), 2014-03-11:
Tak for det.
Jeg beklager meget, hvis jeg har udtrykt mig utydeligt, i forhold til om vi bakker op om, at det er EU, der forhandler på vegne af os.
Den artikel, som der er bragt, i forhold til at vi ønsker et stop for norsk fiskeri i EU, beskriver ellers med al tydelighed, at jeg ønsker at holde fast i den model, hvor vi har EU til at forhandle på vegne af os, og det synes jeg ikke vi skal lave om på.
Men det betyder ikke, at vi ikke skal lægge et maksimalt pres for at få en aftale til at lande.
Det er ikke rimeligt, at hver gang det ikke er til Norges fordel, laver de boykot, hver gang Norge kan se en idé i det, vil de gerne det europæiske samarbejde.
Som jeg nævnte for den tidligere spørger, er det her jo ikke første eksempel, og derfor siger jeg, at vi bliver nødt til at trække en streg i sandet på et tidspunkt.
Det sidste spørgsmål må hr. Per Clausen lige stille igen, jeg kan ikke huske det.
Per Clausen (EL), 2014-03-11:
Jeg vil godt starte med at spørge hr. Thomas Danielsen, om det ikke er rigtigt forstået, at Venstre sådan set har bakket op bag, at fiskeripolitikken er et EU-anliggende, og at Venstre har bakket op bag, at det er Kommissionen, der fører de her forhandlinger, og at den danske regering sådan set ikke har nogen mulighed for at påvirke det direkte, men kun indirekte, og at det sådan set er en konsekvens af Venstres politik.
er: Hvilke konsekvenser beskæftigelsesmæssigt mener han det vil få, hvis vi fra dansk side stopper importen af norsk fisk?
Vil det være til gavn for dansk fiskeindustri og for de mennesker, der arbejder i fiskeindustrien?
Thomas Danielsen (V), 2014-03-11:
Tak for de mange spørgsmål.
Jeg håber, at jeg husker dem alle sammen denne gang.
Ja, Venstre har bakket op om den europæiske fiskeripolitik.
Vi har også givet udtryk for, at vi ønsker, at man lægger maks. pres på forhandlingerne i det her tilfælde, og vi har også givet udtryk for, at vi ikke synes, at regeringen har løftet opgaven på ordentlig vis.
Det er noget, vi har været forberedt på, vi har vidst det hele tiden, og derfor kan vi ikke stå her og sige, at det er en overraskelse.
Det er vi sådan set bare enige i, og Venstres linje bakker jo sådan set op om hr. Bjarne Laustsens linje.
Så er det bare ærgerligt, at hr. Bjarne Laustsens linje ikke bakkes op af hr. Bjarne Laustsens partifæller og den danske regering.
Bjarne Laustsen (S), 2014-03-11:
Jeg må konstatere, at ordføreren giver mig ret i, at Venstre ikke har taget forbehold over for regeringens politik.
Man har bakket op med de mandater, der er blevet forelagt, og sådan er det.
Det glemte ordføreren at sige, men nu konkluderer jeg det.
Sådan må det være, når ordføreren ikke kan sige noget andet.
Kan det virkelig passe, at det store oppositionsparti Venstre fremlægger et forslag, hvor der ikke er dokumentation for, hvilke konsekvenser det vil have at indlede en handelskrig mod Norge?
Er ordføreren klar over, hvor meget det er, vi fra dansk side importerer af fisk, også til forarbejdning i Danmark?
Hvilken konsekvens vil det få for danske fiskerifabrikker, hvis det er sådan, at man boykotter produkterne fra Norge?
Man kan have alle gode intentioner om det, men jeg synes da bare, man skulle fremlægge det, således at fiskerifabrikkerne rundtomkring i Danmark kan se, at det vil være konsekvensen, hvis man gør det.
Og så mangler jeg altså stadig væk, at man vedkender sig og vedstår, at man var med til at bakke op om forhandlingslinjen i forhold til Færøerne og makrelsituationen.
Thomas Danielsen (V), 2014-03-11:
Tak for det.
Vi ser, at det eneste, man faktisk har videreført fra den her regerings side, er visse få ting fra den tidligere regering, f.eks. når man i »Vækstplan for Fødevarer« alene skriver tre linjer om dansk fiskeri, hvor der står, at man vil videreføre det fiskeriudviklingsprogram fra EU, som er udgået fra vores regeringsperiode.
I forhold til om dansk fiskeri bakker op om en boykot mod Norge, vil jeg sige, at jeg jo ikke taler på vegne af dansk fiskeri, så dem synes jeg du selv skulle spørge.
Men vi har fået mange positive tilkendegivelser fra flere; der er også kommet tilkendegivelser fra folk inden for fiskeribranchen, som frygter, at de vil blive presset i den periode, hvor der vil være en boykot, og sådan vil det jo naturligvis være.
Det, vi skal forholde os til, er, om vi vil stå model til, at Norge gang på gang, inden for kød, inden for mejeriprodukter, inden for gartneri, kan lave europæisk samarbejde, når det passer dem, og lige så snart det ikke er til fordel for dem, så laver de boykot mod Danmark.
Det synes jeg ikke vi skal, og derfor synes jeg, at når Norge sætter hårdt mod hårdt, jamen så bør Danmark også arbejde for at sætte hårdt mod hårdt.
Bjarne Laustsen (S), 2014-03-11:
Jeg kan forstå på hr. Thomas Danielsen, at hans hukommelse er lige så kort som hans folketingskarriere.
Der kan jo godt være en sammenhæng.
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at den fiskeripolitik, den nuværende regering har ført, i det store og hele er en videreførelse af den politik, der blev lagt under V og K. Jeg mindes ikke, at Venstre en eneste gang har taget forbehold for noget mandat, der er afgivet i Europaudvalget i forhold til fiskeripolitikken.
Derfor synes jeg, at man har travlt med at løbe fra, at det, der måske er anledningen til problemet her i forhold til Færøerne og en aftale om makrellen, har udløst, at Norge ikke vil skrive under på en aftale.
Jeg mener, at Venstre har været med til at bakke op om den forhandlingslinje hele vejen igennem.
Derfor vil jeg godt spørge, om der også er opbakning fra fiskeribranchen, fiskerierhvervet i det hele taget, til at gå ind og lave en handelskrig mod Norge, og hvilke konsekvenser det vil få.
Det vil være fint, hvis ordføreren lige vil redegøre for det.
Thomas Danielsen (V), 2014-03-11:
Tak for det, formand.
Danmark er en af verdens største fiskerinationer, hvorfor dansk fiskeri i sagens natur spiller en særdeles vigtig rolle ikke alene for vores samfundsøkonomi, men også for vores beskæftigelse.
Til trods for det konstateres det, at det politiske arbejde for fiskeriet nedprioriteres.
Vi oplever, at man ikke i tilstrækkeligt omfang arbejder for at fremme fiskeriets interesser, til trods for at det har konsekvenser med tab af arbejdspladser, tab af omsætning og tab af eksport for Danmark til følge.
Forhandlingerne mellem EU og Norge om danske fiskeriinteresser trækker nu for andet år ud ud over det rimelige.
I år overgår sidste år med historien om danske fiskere, der er taget som gidsler – en strid, som har enorme konsekvenser for både fiskerierhvervet og dets følgevirksomheder.
Alligevel får vi som folketingsmedlemmer kun vores informationer og updates via medierne, til trods for at vi står midt i en historisk krise for dansk fiskeri.
Det, vi så kan læse i medierne, er også nedslående.
Vi har en tilbagelænet fødevareminister, der beroliger med, at han har sendt et brev om, at vi skal finde en løsning, og hver gang forhandlingerne bryder sammen, meddeler han: Bare rolig, der kommer en ny forhandling om ca. 14 dage.
Det er en uholdbar situation, hvorfor vi med denne forespørgselsdebat ønsker at få regeringen til at forholde sig til den og redegøre for, hvad man har taget af initiativer for at lande en aftale mellem EU og Norge.
Hvad er næste skridt, og hvad vil man fremadrettet gøre, for at vi ikke står i samme situation igen?
Jeg ser frem til forhandlingerne og ministerens besvarelse.
Hans Christian Schmidt (V), 2014-03-11:
Tak for det.
Og også tak til ordføreren.
Jeg vil bare spørge ordføreren helt generelt, om ordføreren er enig i, at sådan en ordning her bør være på forsikringslignende vilkår, sådan at hvis der sker det, at en forsikring ikke længere dækker på grund af en naturkatastrofe, så vil det være sådan, når man anvender den her ordning, at den er så tæt på forsikringslignende vilkår som muligt.
Og her taler jeg selvfølgelig om alle forhold.
Det andet, jeg vil spørge ordføreren om, er, om ordføreren er enig i, at man jo godt kan lade staten – hvis Folketinget ønsker det – komme med et større udlæg.
Så vil det bare tage nogle flere år, før det er tilbagebetalt.
Altså, når man på den her måde kommer med et udlæg og man lader afgiften eller gebyret stige – og det kan vi sagtens være med til – så kunne man godt have valgt i stedet at sige: Nej, vi kommer bare med et udlæg, men i øvrigt trækker vi det over nogle flere år, for så tager det lidt længere tid, før det er tilbagebetalt.
Stine Brix (EL), 2014-03-11:
Tak for det.
Men ellers vil jeg starte fra toppen med at sige, at vi fra Enhedslistens side synes, det er rigtig godt, at regeringen og ministeren har taget fat, og at man også har taget fat med tilbagevirkende kraft, sådan at de mennesker, der står med et konkret problem her og nu efter stormfloden i starten af december, også kan få glæde af de ændringer, der kommer.
Flere har jo været inde på, hvad lovforslaget indeholder, nemlig at man kan få hjælp til f.eks. genhusning, opmagasinering og flytning; at man også kan få erstatning, hvis man bliver udsat for skimmelsvamp som følge af en stormflod.
Og det er også rigtig positivt, at det nu understreges, at opgørelse af skader på ejendommen skal ske på samme måde, som vi i øvrigt kender det, så man ikke får en væsentlig lavere forsikringssum efter en stormflod.
Vi har jo her i debatten hørt fra flere, at der er en række problemstillinger, bl.a. i forhold til selvrisikoen, og det er også et af de punkter, vi gerne vil være med til at kigge noget mere på.
Tilbage i 2010, hvor loven også var til behandling, var det jo en af de ting, som vi prøvede at fremhæve, nemlig at f.eks. det, at selvrisikoen løbende stiger, kan give nogle problemer, hvis man er i en situation, hvor man ikke har nogen reel mulighed for at sikre sig, eller hvis ejendommen ligger et sted, hvor det slet ikke er muligt at forudse, at der kommer en stormflod.
Jeg er også enig med De Radikales ordfører i, at det i så fald kræver, at vi diskuterer en finansiering af ordningen, og der mangler jeg nok lidt nogle svar.
Men det må vi jo prøve at komme nærmere i udvalgsarbejdet.
Jeg kan sige, at vi fra Enhedslisten side sådan set gerne vil være med til at kigge på at hæve betalingen yderligere.
Hvor meget der skal til, og hvor langt vi kan komme, er jo det, vi må have noget hjælp til at regne på, men det kunne være interessant at høre, hvor langt vi kunne komme ved at hæve prisen med 10 eller 20 kr. yderligere, altså om vi kunne få bragt selvrisikoen yderligere ned, og om vi kunne gøre det især for dem, som ikke har nogen mulighed for at forebygge stormflod.
For mig er det rigtig vigtigt, at når man bliver ramt af en katastrofe, som vi jo må sige der er tale om her, så skal man kunne være sikker på, at der er nogle, der står bag og hjælper.
Altså, det er jo virkelig der, hvor man har brug for et fællesskab, som kan hjælpe en igennem en sådan svær situation, og derfor bliver vi også nødt til at se på, at enkeltfamilier ikke bærer en uforholdsmæssig stor del af regningen selv, som tvinger dem til at sælge deres hus eller lade det gå på tvangsauktion.
Så vi vil også meget gerne deltage i den videre debat, også om, hvordan man kunne kigge på selvrisikoen.
Ida Auken (RV), 2014-03-11:
Det var faktisk et svar på spørgsmålet, fordi når regeringen fremlægger en model, der ser sådan her ud, er det, fordi vi mener, at det er den balancerede løsning, hvor vi ikke skal ud og bede stort set alle danskere om at betale flere penge, gøre det dyrere at være dansker, men finder en balanceret ordning, hvor alt ikke bliver dækket ind, men hvor man også har en vis selvrisiko.
Vi er altid åbne for at diskutere ting i forhandlingerne, men det må jo være relevant for folk derude, der ser den her debat, at vide, hvor meget Venstre synes at vi skal hæve stormflodsordningen med, når Venstre nu ønsker en udvidet selvrisiko og ønsker, at man ikke skal betale noget som helst selv.
Altså er det 80 kr. mere, hver enkelt dansker kan betale for den her stormflodsordning, som Venstre ønsker sig?
Det kunne jeg godt tænke mig et svar på.