runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2016-03-30:
Tak for det.
Venstre stemmer for det foreliggende lovforslag.
Dette lovforslag er godt for dyrevelfærden i Danmark, og med det får vi rettet opmærksomheden mod det alvorlige i mishandling af dyr.
Og vi får ikke alene understreget, hvor alvorlig en forbrydelse det er, når dyr mishandles, men lovforslaget sørger også for, at det alvorlige ved den slags overtrædelser afspejles bedre i strafudmålingen.
Dyremishandlere fortjener ikke at slippe let fra at krænke uskyldige dyr.
Lovforslaget er til fordel for dyrene i Danmark, og med en hensigt om at fordoble det gældende straffeniveau i grove dyreværnssager vil der fremover blive slået langt hårdere ned end tidligere.
Det skal eksempelvis straffes hårdere, når der er tale om gentagelsestilfælde af overtrædelser.
På samme måde skal det straffes hårdere, når der er tale om, at personer som led i deres erhverv konsekvent overtræder dyreværnslovgivningen.
Det kan og bør ikke accepteres.
Ved at øge anvendelsen af påbud samt ved at muliggøre brugen af forbud skabes der en styrket motivation til regelefterlevelse.
Og det er særlig positivt, at de foreslåede lovændringer betyder, at der vil kunne meddeles påbud allerede på det tidspunkt, hvor det er åbenlyst at der vil ske en overtrædelse af reglerne, hvis forholdene ikke bliver rettet op.
På den måde bliver det muligt at handle, inden det så at sige går galt.
Det bliver muligt at afværge lidelser for vores dyr – noget, der ikke er muligt, sådan som reglerne er i dag.
For i dag skal reglerne nemlig være konstateret overtrådt, før der kan meddeles påbud.
Dyr, der er i menneskers varetægt, skal behandles ordentligt.
Det skal de, uanset om der er tale om dyr, der holdes i erhvervsmæssig henseende, eller dyr, der holdes som familie- eller hobbydyr.
Jeg er glad for, at vi med dette lovforslag har mulighed for at skabe større retfærdighed og for forhåbentlig at gøre Danmark til et endnu bedre sted for vores dyr.
Og på baggrund af dette stemmer Venstre naturligvis for forslaget.
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-30:
Ja, fuldstændig enig.
Kaare Dybvad (S), 2016-03-30:
Jeg har jo efterhånden et par gange fået stipuleret, at man ikke kan gå konkret ind i sagen, men jeg vil alligevel så på det principielle plan spørge om et citat af ministerens forgænger på posten, den nuværende miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen.
Han sagde i Jyllands-Posten tilbage i august: »Vi skal have et større regionalt udbud af videregående uddannelser.
Der vil jeg se meget positivt på ansøgninger om at oprette nye uddannelser, og så længe der ikke gås på kompromis med kvaliteten, er jeg ikke bekymret for små holdstørrelser de første år, indtil en ny uddannelse løbes i gang.«
Er ministeren enig i sin forgængeres udlægning, altså at man vil se meget positivt på ansøgninger om at oprette nye uddannelser?
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-30:
Mange tak for spørgsmålet her også, det berører jo lidt samme felt.
Men et udbud af en diplomingeniøruddannelse skal først og fremmest være baseret på et solidt ingeniørfagligt miljø, uanset hvilken institution der har ansvaret for udbuddet.
Et ingeniørfagligt miljø betyder opbygning af en høj ingeniørfaglig forsknings- og udviklingsviden samt viden om ingeniørfaglig praksis, som i tilstrækkelig grad kan understøtte uddannelsesudbuddet.
I dag har vi stærke ingeniørfaglige uddannelser i Jylland, på Fyn og på Sjælland.
Som nævnt i min tidligere besvarelse på spørgsmål 841 foreligger der en konkret ansøgning fra University College Sjælland om oprettelse af en ingeniøruddannelse i Kalundborg, der er under behandling.
Jeg er samtidig opmærksom på, at mange gode kræfter i Kalundborgområdet er gået aktivt ind i arbejdet med at udarbejde et projekt, der kan understøtte det konkrete behov for at skaffe nok kvalificeret arbejdskraft i området.
Netværket tæller bl.a. Kalundborg Kommune, Region Sjælland, Novo Nordisk samt en række videregående uddannelsesinstitutioner.
Uddannelses- og Forskningsministeriet følger ligeledes projektet.
Kaare Dybvad (S), 2016-03-30:
Hvilke udfordringer ser ministeren i forbindelse med oprettelsen af en ingeniøruddannelse i Kalundborg, og hvordan vurderer ministeren, at man fra statslig, regional og kommunal side kan løse disse udfordringer?
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-30:
Der er nok ikke nogen tvivl om – og det tror jeg sådan set heller ikke spørgeren betvivler – at volumen har en eller anden indflydelse på mulighederne for at tilrettelægge undervisningen, og det kan også afspejles i kvalitet eller eventuelt mangel på samme.
Så et eller andet sted spiller det selvfølgelig ind, at man skal have et bæredygtigt miljø, før der overhovedet kan blive tale om en godkendelse.
Jeg vil i hvert fald ikke være med til at give en godkendelse til en uddannelse, hvor jeg ikke mener der er et bæredygtigt kvalitetsniveau.
Det mener jeg ikke tjener nogen overhovedet.
Hvorvidt det gør sig gældende for Kalundborg eller ej og for den ansøgning, der ligger, har jeg simpelt hen overhovedet ikke mulighed for at have nogen holdning til i dag, al den stund sagen er på vej igennem systemet og det af alle mulige grunde ville være usagligt af mig her i dag at foruddiskontere, hvad man måtte nå frem til i det arbejde, som man er i fuld gang med.
Kaare Dybvad (S), 2016-03-30:
Jeg bed mærke i en kommentar, som ministeren havde til et tidligere spørgsmål om kvaliteten af undervisningen.
Nu snakker vi om det på det principielle plan og ikke på det konkrete plan.
Mener ministeren så, at kvaliteten af undervisningen pr. definition principielt er ringere i mindre byer som f.eks. Kalundborg, eller kan man lige så godt dér som andre steder opretholde en god undervisningskvalitet, hvis man f.eks. har et samarbejde med store internationale virksomheder?
Jamen det var et godt svar, det er jeg glad for.
Jeg vil egentlig gerne spørge om en ting, som ministeren havde fat i før.
Jeg havde troet, det skulle tage længere tid, men jeg vil blot spørge: Nu diskuterede vi før værdien af samarbejde, værdien af kvalitet i uddannelse.
Mener ministeren, at det repræsenterer en værdi i sig selv, at man har samarbejde med Danmarks største medicinalvirksomhed, en af verdens største medicinalvirksomheder, om etableringen af et uddannelsesudbud, altså det med, at en virksomhed simpelt hen siger, at den aftager op imod 75 pct. af de kandidater, der kommer ud fra den uddannelse her?
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-30:
Jeg vil gerne understrege, at jeg sådan set ikke anser det her som et partipolitisk spørgsmål.
Det er et relevant og konkret spørgsmål, som jeg er blevet stillet her i Folketinget.
Når det er sagt, er jeg enig med både medspørgeren og spørgeren i, at forudsætningen for, at vi kan tiltrække og fastholde gode arbejdspladser i Danmark, selvfølgelig er, at vi har kvalificeret arbejdskraft til rådighed, og det er det, jeg bl.a. har det politiske ansvar for at sikre.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-03-30:
Nu er det jo ikke en hemmelighed, at jeg er socialdemokrat og valgt i Kalundborg, men der er også rigtig stærke og markante Venstrefolk, som mener det her.
Både borgmesteren i Kalundborg, men også regionsrådsformanden i den store Region Sjælland går målrettet ind i det her.
Region Sjælland har bevilget 8 mio. kr. til det her projekt, Kalundborg Kommune er også villig til at bevilge noget, og det lokale erhvervsråd presser på alt det, de kan.
Det eneste, der mangler, er, at der bliver trykket på knappen, og så kan vi komme derudaf, og så kan vi gøre os alle sammen rigere.
Så uden at vi skal forholde os til den konkrete ansøgning, må det da også understøtte regeringens ambition om at skabe vækst i hele Danmark og skabe vækst i det hele taget, så Danmark simpelt hen bare kan blive rigere og stærkere.
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-30:
Jeg er helt med på, at forudsætningen for, at vi kan fastholde og forhåbentlig også tiltrække og få etableret nye arbejdspladser også inden for vækstområdet, er, at vi har den kvalificerede arbejdskraft stillet til rådighed.
Det er imidlertid sådan, at vi her i Folketinget har besluttet, at der skal være, hvad kan man sige, en grundig undersøgelse af, om der er et behov det pågældende sted, og om det samfundsøkonomisk hænger sammen, og det er netop det, der sidder nogle mennesker og vurderer i øjeblikket.
Men jeg er helt med på, at forudsætningen for at kunne have den slags arbejdspladser, der også er tale om for Kalundborgs vedkommende, er, at man selvfølgelig har den kvalificerede arbejdskraft til rådighed, som der er brug for, for at man kan fastholde og videreudvikle en virksomhed som den, der er tale om her.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-03-30:
Tak for det.
, så derfor vil jeg spørge ind til det lidt mere overordnede.
Vi har fem regioner i landet, og fire af dem har en eller flere ingeniøruddannelser.
Den eneste region, hvor man ikke kan tage en ingeniøruddannelse, er Region Sjælland, på trods af at vi har en kæmpe vækstdynamo i Kalundborg, som er med til at gøre jo ikke bare Kalundborg og Vestsjælland, men hele Danmark rigere.
Hvis man der skal have lov til at vækste mere, bliver vi nødt til at skabe en bedre infrastruktur.
Det handler jo om veje og alle mulige andre ting, det kan vi tage en anden dag, men det handler også om uddannelse.
De er nødt til at have den arbejdskraft, som der er behov for.
Det er det udsagn, der samlet kommer fra erhvervslivet og fra politikere på tværs af alle partier i det vestsjællandske.
Er det ikke et behov, som ministeren kan se er reelt nok, og kan ministeren på en eller anden måde imødekomme det ønske?
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-30:
Man skal selvfølgelig tage et samfundsøkonomisk hensyn, og der drejer det sig om at bane vejen for så mange private arbejdspladser som overhovedet muligt i hele Danmark, men så er der også et uddannelsespolitisk hensyn, som skal tages, nemlig at vi skal sikre, at de uddannelser, som vi så også udbyder og får gennemført, er af en god kvalitet, og det vil sige, at der er en uddannelsesmæssig baggrund for at udbyde uddannelserne de steder, hvor vi gør det.
Det er jo noget, som jeg mener vi er forpligtet til at tage hensyn til, ikke mindst af hensyn til de mennesker, som vælger de pågældende uddannelser, for ingen har lyst til at have uddannelser, der ikke har den kvalitet, som vi ønsker.
Kaare Dybvad (S), 2016-03-30:
Jeg vil sige, at jeg faktisk ikke prøver at udfritte ministeren i den her sammenhæng.
Det er et helt oprigtigt og ærligt spørgsmål, som er – når nu ministeren selv er inde på det samfundsøkonomiske – om ikke det at sikre højtuddannet arbejdskraft i hele landet er helt afgørende for vores økonomi.
Hvis vi taler om det samfundsøkonomiske, er der så i ministerens optik nogen ting, der taler imod at lægge et ingeniøruddannelsesudbud i Kalundborg?
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-30:
Det konkrete svar på det sidst stillede spørgsmål er naturligvis: Nej, det mener jeg ikke.
Jeg ønsker, at Novo Nordisk – nøjagtig som andre private virksomheder – placerer så mange arbejdspladser i Danmark som overhovedet muligt.
Men det, der er sagen her, og det, som det oprindelige spørgsmål, som jeg blev stillet, handler om, er en stillingtagen til en konkret ansøgning, som i øjeblikket er til behandling i det setup, som vi har vedtaget her i Folketinget skal være gældende, førend vi kan godkende et nyt udbud af en uddannelse.
Og det ønsker jeg at respektere.
Jeg har fuld forståelse for, at spørgeren igen forsøger at udæske ministeren en stillingtagen, desuagtet at der selvfølgelig er en proces og en procedure, som jeg af gode grunde selvfølgelig må respektere.
Men når det er sagt, forstår jeg udmærket, hvad spørgeren spørger om, nemlig hvordan man så vurderer det samfundsøkonomiske i den her sammenhæng.
Kaare Dybvad (S), 2016-03-30:
Mange tak.
Jeg noterer mig, at ministeren lægger vægt på den samfundsøkonomiske side af sagen, og det er jo faktisk noget af det, som er helt centralt i det her spørgsmål.
Nu må vi i respekt for en sagsbehandling, kan jeg forstå, vente på den endelige afgørelse, men ikke desto mindre er det jo sådan, at der er to rigtig store, gode erhvervsmæssige succeshistorier inden for de sidste 10-15 år i Danmark.
Den ene, vi kender, er i Esbjerg, og den anden er så i Kalundborg.
Det er jo de to steder, hvor man er vokset mest i antallet af private arbejdspladser, hvor der er kommet flest nye eksportjobs til, blivende arbejdspladser til.
Så når ministeren påpeger det samfundsøkonomiske element, hvordan forholder ministeren sig så til, at Novo Nordisk, som jo er Danmarks mest værdifulde virksomhed, har påpeget i forbindelse med deres seneste investering på 13 mia. kr., at man ikke kunne udbygge mere i Kalundborgområdet, simpelt hen fordi det ikke var muligt at få den kvalificerede arbejdskraft, som man havde behov for, altså at man måtte placere investeringer andre steder end i Danmark, fordi man ikke havde mulighed for i Kalundborgområdet at få den nødvendige arbejdskraft, som jo altså især bestod af ingeniører?
Mener ministeren, at det er samfundsmæssigt hensigtsmæssigt at lade være med at forøge antallet af kvalificerede medarbejdere til Novo Nordisks fabriksanlæg i Kalundborg?
Lea Wermelin (S), 2016-03-30:
Jeg tror, det vil styrke det her lovforslag, hvis vi også får den anden halvdel med, fordi det sådan set for os også handler om at forebygge.
Så det vil vi se frem til at arbejde videre med.
Karina Due (DF), 2016-03-30:
Det vil vi meget gerne være med til at kigge på.
I vores optik har man misbrugt sin ret til at have med dyr at gøre, hvis man ikke behandler dem ordentligt.
Så det er helt naturligt for os, at man kan fratages retten til at have med dyr at gøre, hvis det er sådan, at man er dømt for grov mishandling.
Lea Wermelin (S), 2016-03-30:
Tak for det.
Det er sådan set lidt i forlængelse af det, som ordføreren sagde fra talerstolen.
Som jeg også sagde, foreslog vi jo, da vi sad i regering, at man ud over at stille strammere krav i forhold til at forhøje bøderne og i virkeligheden også give mulighed for længere fængselsstraffe skærpede muligheden for at fratage nogen retten til at holde dyr.
Og jeg hørte ordføreren sige, at I ville holde meget øje med, om man så også brugte den mulighed.
Men kan ordføreren sige, om Dansk Folkeparti også vil være med til allerede her i udvalgsarbejdet at kigge på, om man kan skærpe den mulighed for at fratage nogen retten til at holde dyr, hvis de eksempelvis har mishandlet dyr?
Vil man være med til at kigge på det i udvalgsarbejdet, sådan at vi allerede nu kan stramme den del af lovgivningen?
Karina Due (DF), 2016-03-30:
Spørgsmålet er, hvordan man rent lovgivningsmæssigt kan gøre det, men vi er åbne over for forslaget.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-03-30:
Det ser ikke ud til, at der er flertal for det lige på nuværende tidspunkt, så jeg synes måske godt, man kunne tage fat i det her.
Det er i hvert fald noget, vi vil gå videre med i udvalgsarbejdet, altså at se på, hvordan man kunne indarbejde det her forslag fra Dyrenes Beskyttelse allerede på nuværende tidspunkt som en anden metode, samtidig med at vi arbejder for at få det prioriteret højere fra politiets side for simpelt hen at give dyrene en stemme og opprioritere hele arbejdet med dyreværnssager.
Karina Due (DF), 2016-03-30:
Umiddelbart synes jeg, det er et rigtig godt forslag, men jeg vil gerne vente med det, til vi har tingene på plads i forhold til et dyrepoliti, for så skal vi have alle aktørerne på banen.
Men der er ikke nogen tvivl om, at det at give nogle af de her muligheder til nogle dyrevelfærdsorganisationer ville være en rigtig god idé og et godt skridt af vejen.
De er trods alt eksperter.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-03-30:
Tak for det.
Dyrenes Beskyttelse ønsker i deres høringssvar bl.a. at få en klageret i forhold til myndighedsafgørelser truffet med hjemmel i dyreværnsloven, svarende til den klageret, som Danmarks Naturfredningsforening har i natursager.
Det vil sige, at vi faktisk ville få en mulighed for at give dyrene en stemme, om jeg så må sige – altså nogle, der simpelt hen varetager dyrenes interesser i nogle af de her sager.
Og det er noget, vi ser meget positivt på i Enhedslisten, og jeg kan høre i ordførerens tale, at der er mange ting i den her dyreværnslov, som vi er enige med Dansk Folkeparti om.
Så jeg vil bare høre, hvordan Dansk Folkeparti stiller sig til det forslag fra Dyrenes Beskyttelse.
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-30:
Jeg synes under alle omstændigheder, at det er relevant med et tæt samarbejde imellem aftagerne og udbyderne, altså imellem samfundet og de mennesker, som vi uddanner, og der ønsker jeg faktisk, at der skal være et endnu tættere samspil end det, vi kender i dag.
Jeg ønsker, at der skal være et stærkere match imellem uddannelse og job, og der er det da superrelevant at inddrage også nogle af de store virksomheder i Danmark – men det alene gør det naturligvis ikke.
Uddannelsesforpligtelserne, som jeg har ansvaret for, dækker selvfølgelig bredere end behov hos enkelte konkrete virksomheder.
Karina Due (DF), 2016-03-30:
Hvis man har mishandlet et dyr, skal der være kontant afregning ved kasse et.
Hidtil har det været sådan, at straffen for dyremishandling overhovedet ikke har stået mål med den forbrydelse, man har begået.
Med det her lovforslag foreslås der en ændring af dyreværnsloven, så straffen skærpes for overtrædelser i sager om mishandling, grov og uforsvarlig behandling af dyr og i gentagelsestilfælde af uforsvarlig behandling af dyr.
Og det gælder både privat og erhvervsmæssigt.
Det kommer til at betyde næsten en fordobling af straffen, uanset om det er fængselsstraf, eller det er bødestraf, og det er vi i Dansk Folkeparti rigtig glade for.
En anden vigtig ting i det her lovforslag er muligheden for en udvidet anvendelse af påbud og muligheden for at bruge forbud.
Hvad angår påbud, betyder det, at hvis man konstaterer en lovovertrædelse, kan man give et påbud til den ansvarlige for dyreholdet og ikke kun til ejeren.
Så måtte man vente, til man havde fundet ham.
I dag kan man bare give påbuddet til den ansvarlige, for der skal altid være en, der står for det her dyrehold.
Så det betyder rigtig meget, at man kan give påbuddet omgående, og at man ikke skal vente noget tid, hvor dyrene så måske lider unødigt.
Der bliver også mulighed for at give et forbud med den her lovændring, og den mulighed findes slet ikke i dag.
Forbuddet kan også gives til den ansvarlige for dyreholdet.
Det kunne f.eks. være et forbud mod at bruge en stald, der er ved at kollapse, eller mod en planlagt dyretransport med dyr, der ikke er transportegnede.
Den mulighed har man heller ikke haft før, så det er et rigtig godt skridt i den rigtige retning.
Vores retsfølelse er rigtig, rigtig vigtig.
Dyr er ikke længere bare noget interiør eller en ejendom; de er levende væsener, som skal behandles med respekt og værdighed.
Heldigvis har vi det syn på dyr i dag, og så er det, at vi skal have lovgivningen til at følge med.
Det bliver et stort skridt i den rigtige retning med det her lovforslag.
Men jeg vil godt slå fast, at stramninger af straffe ikke kan stå alene; oplysning, uddannelse og andre tiltag bør følge efter.
Og så er en af Dansk Folkepartis mærkesager jo et dyrepoliti, og helt i hus kommer vi ikke, før vi har det etableret.
I dag kan vi se at muligheden for at fratage retten til at have dyr ikke bliver udnyttet ret meget, og det er vi faktisk rigtig, rigtig kede af.
Og der skal ikke være nogen tvivl om, at hvis det er sådan, at det bliver nødvendigt, er Dansk Folkeparti klar til at foreslå minimumsstraffe på området.
Der er også en passus i lovforslaget om at ophæve kravet om tilladelse til at anvende æglægningsbure.
Det har ingen betydning dyrevelfærdsmæssigt – det drejer sig om en mindre, administrativ lettelse, så der har vi ingen indvendinger.
Så Dansk Folkeparti støtter med glæde op om L 137, og vi glæder os til den videre behandling i udvalget – også hvis der kommer skærpelser.
Lea Wermelin (S), 2016-03-30:
Tak for det.
Lovforslaget her er sådan set et rigtig godt forslag, og det er jo ikke så mærkeligt, fordi det er et forslag, vi selv kom med, da vi sad i regering.
Vi sætter dyrevelfærden højt, og vi mener, at Danmark skal være foregangsland på det her område.
Derfor synes vi faktisk også, det er fornuftigt, at straffen for mishandling og vanrøgt af dyr sættes op – ikke mindst når det sker gentagne gange.
Det er ganske alvorligt, når dyr bliver udsat for grov, uforsvarlig behandling eller mishandling, og det bør både bødestørrelser og varighed af fængselsstraffe afspejle.
Så her er en fordobling af det nuværende niveau fornuftigt, ligesom vi bakker op om, at der er forskel på, om det sker privat eller i en erhvervsmæssig sammenhæng, hvor man også kan have en økonomisk fordel af at misrøgte sine dyr.
På samme måde er vi i Socialdemokratiet glade for, at der bliver fulgt op på veterinærforliget fra 2012, hvor vi blev enige om at se på muligheden for at øge brugen af påbud og også at give mulighed for forbud for netop at sikre, at regler for dyrevelfærd overholdes, og at vi også bliver bedre til at forebygge.
Men når vi så taler om forebyggelse, undrer det os, at ministeren kun har valgt at gå halvdelen af vejen i forhold til arbejdet, som Venstre arvede fra vores regeringstid.
Det drejer sig om, at ministeren i lovforslaget ikke ønsker at stramme muligheden for at frakende retten til at have dyr.
Vi synes egentlig, at det er meget rimeligt, at man ikke skal have noget med dyr at gøre igen, selv om man har betalt sin bøde eller afsonet sin fængselsstraf, hvis man har mishandlet sine dyr.
Vi tror altså, at det vil have en forebyggende effekt – og det er sådan set ret relevant.
Så her er vi meget enige med både Dyrenes Beskyttelse og Det Dyreetiske Råd, som tager det frem i deres høringssvar, og det er egentlig også noget af det, som vi godt kunne tænke os at arbejde videre med i udvalgsarbejdet.
Så grundlæggende ønsker vi, at regeringen lægger sig meget i selen på det her område for at sætte en høj dyrevelfærdsstandard.
I de seneste dage har det også været fremme, at der er sket en meget stor stigning i antallet af dyretransporter på over 8 timer.
Det forringer dyrevelfærden, og det er meget bekymrende.
Så selv om vi godt ved, at det ikke skal løftes i det her lovforslag, men i EU, så kræver det selvfølgelig en regering og en minister, som er på tæerne, som ikke læner sig tilbage, og som fortsætter arbejdet dér, hvor vi slap, nemlig ved at presse på i EU for bedre standarder.
Med de ord ser vi frem til udvalgsarbejdet.
Ulla Tørnæs (V), 2016-03-30:
Jeg er ked af at høre, at spørgeren på den måde understreger, at man faktisk ikke kan tiltrække ingeniører til Novo Nordisk i Kalundborg.
For hvad er det så, der får spørgeren til at forestille sig, at man kan få studerende til at bosætte sig i Kalundborg for at gennemføre en uddannelse, hvis ikke man kan få folk til at bosætte sig i Kalundborg endsige tage et job i Kalundborg?
Så det er jeg lidt ked af, hvis det er den vej rundt, vi skal diskutere det.
Men så stiller spørgeren igen spørgsmålet om en konkret stillingtagen til en university college-ansøgning.
Jeg ved godt, at det blev stillet som et principielt spørgsmål uden reference til University College Sjælland, men ikke desto mindre så er det jo det, der er sagen.
University College Sjælland har ansøgt, og det ønsker jeg ikke at forholde mig til her i spørgetiden.
Men det er jo bare sådan, at fordi man har en uddannelsesmæssig forpligtelse over for en region, har man ikke pligt til at udbyde alle uddannelser – der er ikke nogen egentlig sammenhæng.
Men jeg vil gerne understrege: Jeg har ikke taget stilling til den konkrete ansøgning.
Og det har ikke noget at gøre med, at det kommer fra et university college og ikke fra et universitet; det har noget at gøre med, at der er en proces, som jeg ønsker at respektere.