runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-05-31:
Altså, det er jo ikke, fordi jeg synes, det er sjovt, men jeg vil alligevel undre mig lidt over, at man nu i den her skattedebat, som sandt for dyden har eksisteret i den sidste måneds tid og også på et niveau, hvor Dansk Folkeparti ikke har været særlig begejstret for det, begynder at grave tilbage til en skattelettelse, som fru Marianne Jelved i forhold til de skattetanker, fru Marianne Jelved altid går med, burde have været med i.
Jeg ved godt, at man helst vil lette i toppen; det var der også andre partier der ville, men Dansk Folkeparti fik det forhindret.
Men faktisk burde fru Marianne Jelved have været med.
Jeg har lagt mærke til, at Det Radikale Venstre her senest har sagt – ved fru Marianne Jelved – at nu skulle der også mere omsorg og pleje til.
Fru Marianne Jelved siger det også lidt i dag.
Der er rigtig dejligt opbrud i dansk politik i øjeblikket, og det synes jeg egentlig er en rigtig, rigtig god ting for Det Radikale Venstre at der er.
Men jeg står hundrede procent ved de skattelettelser, vi har givet, og vi står også ved skattestoppet.
Fra år til år i forbindelse med finansloven bestemmer vi os for, om vi vil være med i skattestoppet, mod at der bliver givet nogle ydelser på andre områder, for vi er enige i, at det ikke er alle, der får lige stor gavn af det.
Jeg vil meget gerne svare på det sidste, hvis ...
Marianne Jelved (RV), 2007-05-31:
Desværre må jeg konstatere, at fru Pia Kjærsgaard ikke svarer på mit spørgsmål, for til andre sektorer er der jo også for lidt søgning.
Der er alt for få, der søger lærerjob f.eks. Vi har faktisk mangel på arbejdskraft i Danmark.
Industrien taler om mangel på arbejdskraft, den private sektor taler om mangel på arbejdskraft generelt set.
Det er derfor, jeg er interesseret i, hvad fru Pia Kjærsgaard vil gøre for at skaffe den arbejdskraft.
Man vil altså tage den fra andre sektorer, o.k. Men jeg har meget svært ved at forstå, at Dansk Folkeparti er med til at lave skattelettelser i den her størrelsesordenen, og det er tal, jeg har fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd – og de er ikke medlem af Det Radikale Venstre, skulle jeg hilse og sige.
De siger: forårspakke: 10,8 mia. kr., skattestop: 13 mia. kr. i 2006.
Det er skattelettelser på 23,8 mia. kr. I 2010 er det blevet til 28,8 mia. kr.
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-05-31:
Og det er ikke noget, jeg vil stå her om 5 år eller 3 år og indrømme at jeg har sagt, for det siger jeg nu, og det skal jeg også nok sige mange andre gange.
Det er da rigtigt, at der mangler folk, men det er jo lige så rigtigt, at der er fag i Danmark, hvor der er for stor søgning, og at der er fag i Danmark, hvor der er en for lille søgning; der er en klar skævvridning.
Der mener jeg, at der er mange flere – for folk vil gerne det her – som ville lade sig tiltrække af plejesektoren, hvis der var helt, helt andre normer.
Så er det rigtigt, som fru Marianne Jelved siger, at der mangler sygeplejersker, og at der mangler læger.
Nu kan jeg ikke lade være med lige i forhold til dagens debat – og det kunne statsministeren måske komme ind på lidt senere – at sige: De aftaler, vi har med svenske lægestuderende, går simpelt hen ikke.
Vi har hørt her til morgen, at det er svenske lægestuderende, som bliver optaget, og som forlader deres studium, og det går ganske enkelt ikke, for det er jo også med til at udhule hele den sektor.
Det vil jeg faktisk meget gerne have at statsministeren kommer lidt ind på, for det er totalt uacceptabelt.
Marianne Jelved (RV), 2007-05-31:
Det anfægter jeg slet ikke, og jeg mener også, der skal højere status eller mere prestige omkring det arbejde.
Jeg er enig med fru Pia Kjærsgaard.
Jeg spørger bare: Hvor kommer de nye medarbejdere til sundhedssektoren fra?
Kommer de fra folkeskolen?
Kommer de fra, ja, hvorfra kommer de?
Altså, hvor er de medarbejdere henne lige nu?
Hvordan stamper vi dem op af jorden?
Vi mangler sygeplejersker, vi mangler læger, vi mangler hjemmehjælpere allerede i tusindtal.
De lavest lønnede inden for plejesektoren får ca. 17.700 kr. om måneden.
Hvis nu man sagde, at man gav dem 2.000 kr. mere, bare inden for plejesektoren, ældreplejen, så ville det koste 2,4 mia. kr. Er fru Pia Kjærsgaard parat til det?
Hvor skal de komme fra, medarbejderne og pengene?
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-05-31:
Jeg er ikke – og slet ikke, efter at jeg har været så meget rundt i landet – et øjeblik i tvivl om, at plejesektoren ville tiltrække rigtig mange mennesker, hvis der blev mere respekt om arbejdet, hvis der var en højere løn.
Hvis man som ungt menneske, når man sidder og kigger på, hvad man vil med sit liv, hvilket arbejde man vil ud i, kunne se, at der var en faglig uddannelse, en videreuddannelse, der var langt mere ambitionsfyldt, end den er i dag, så er jeg overhovedet ikke i tvivl om, at plejesektoren, sundhedssektoren ville være langt, langt mere attråværdig, end den er i dag.
Marianne Jelved (RV), 2007-05-31:
Jeg hører, at fru Pia Kjærsgaard vil give f.eks. hjemmehjælperne en højere løn for at tiltrække dem og gøre det mere attraktivt at søge arbejde som hjemmehjælper.
Det vil jeg slet ikke afvise kan fungere på den måde, men jeg vil meget gerne vide, hvor fru Pia Kjærsgaard ser for sig at de mange hjemmehjælpere skal komme fra.
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-05-31:
Altså, det går op for mig, at fru Helle ThorningSchmidt både er bagudskuende og fremadskuende og alt muligt, når det gælder skattelettelser.
Fru Helle Thorning-Schmidt spørger, om jeg indrømmer, at vi har været med til en skattelettelse.
Det gav simpelt hen frisk luft på det tidspunkt, hvor det blev givet.
Det medvirkede til, at arbejdsløsheden faldt og beskæftigelsen kom i fokus.
Det, der var hovedemnet sidste gang i valgkampen i 2005, var jo den meget, meget store ledighed, og hvad skete i forbindelse med forårspakken?
Der skete faktisk det, at der blev vendt fuldstændig om på det, og hvis spørgsmålet er, om jeg indrømmer, at vi har været med til det, så er svaret et klingende, glad og tindrende ja.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Fru Pia Kjærsgaard har nu indrømmet, at der i denne regeringsperiode siden 2001 er givet skattelettelser i milliardklassen, tocifrede milliardbeløb.
Det er ikke kun forårspakken, det er også skattelettelser til landbruget, til erhvervslivet og mange andre ting.
Dermed har fru Pia Kjærsgaard ansvaret for, at man i 5½ år har prioriteret skattelettelser frem for velfærd, og har dermed også et ansvar for det politiske valg, der er blevet foretaget.
Man har undladt at investere i vores fælles velfærd for i stedet at give skattelettelser.
Jeg synes, det er rart, at vi nu har fået frem, at der er givet skattelettelser i milliardklassen.
De penge kunne vi i stedet have brugt til vores velfærd.
Vi kunne have fået en reel vækst i vores offentlige velfærd til gavn for de offentligt ansatte, til gavn for de mange brugere af den offentlige sektor.
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-05-31:
Hvis fru Helle Thorning-Schmidt hentyder til forårspakken, så blev det gjort på et tidspunkt, hvor det var rigtig, rigtig godt, og hvor det var en rigtig, rigtig god gevinst for de grupper, som fru Helle Thorning-Schmidt bryster sig af at være bannerfører for.
Det er ikke helt korrekt, men det er i hvert fald det, fru Helle ThorningSchmidt siger.
De ca. 10 mia. kr., der på det tidspunkt blev givet i skattelettelser i forårspakken, blev givet på et rigtig godt tidspunkt.
Det var et rigtig godt initiativ.
Det var netop det, der var med til, at arbejdsløsheden faldt, at beskæftigelsen kom i fokus.
Det var et rigtig, rigtig godt tidspunkt, det skete på, og det var et godt initiativ, som Socialdemokratiet ikke støttede, til trods for at Dansk Folkeparti sørgede for, at det var mellemindkomstgrupperne, at det var de lavtlønnede, som fik del i den.
Det ville Socialdemokratiet ikke være med til.
Med hensyn til det økonomiske råderum – der vil jeg godt spore det hen, for det var vist også lidt det, der lå i fru Helle ThorningSchmidts spørgsmål – har vi klart givet udtryk for, at det efter Dansk Folkepartis mening bestemt bør gives til et velfærdsløft.
Absolut.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
I 2010-planen var der jo et ganske betydeligt råderum, som man kunne bruge til enten velfærd eller skattelettelser.
Kan fru Pia Kjærsgaard svare mig på, hvor meget man har givet i skattelettelser årligt i den her regerings tid siden 2001?
Pia Kjærsgaard (DF), 2007-05-31:
Jeg synes, det er en fantastisk beregning, fru Helle Thorning-Schmidt kommer med.
Det er dog noget af det mest simple, jeg endnu har hørt – altså, jeg ved ikke, om hr. Naser Khader måske kunne have gjort det endnu mere simpelt, det kunne jeg godt have en mistanke om.
Jeg ved ikke, om Socialdemokratiet stadig væk støtter det, eller hvordan det ser ud, men det er i hvert fald Socialdemokratiet, der har stået bag.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Jeg er enig i, at de offentligt ansatte knokler derude.
De har været igennem kæmpestore forandringer i det sidste år, og de knokler for at få det hele til at hænge sammen, mange også til en beskeden løn, og når de skal høre på, at de er i lavstatusjob, så må det faktisk også gøre indtryk på de offentligt ansatte.
Men jeg skal bare stille fru Pia Kjærsgaard et spørgsmål.
Hvis vi nu zoomer ud og er en af de offentligt ansatte, hvornår tror fru Pia Kjærsgaard så at de offentligt ansatte havde det bedst: Var det i perioden fra 1995 til 2001, hvor der blev ofret 48 mia. kr. på den offentlige velfærd, eller var det i perioden fra 2001 til 2007, hvor der blev ofret 33 mia. kr. på den offentlige velfærd?
Det er alligevel en ret stor forskel.
Og når man nu uafbrudt skal høre om de der 33 mia. kr., så synes jeg, det er værd at bemærke, at hvis man havde fortsat stigningstakten fra de foregående år, skulle man faktisk op på et betydelig større beløb.
Tror fru Pia Kjærsgaard, at det kan mærkes af de offentligt ansatte i hverdagen og af alle de tusindvis af brugere, der er af den offentlige sektor?
Jeg er meget enig med ordføreren.
Hvis hver eneste forhandling – af de store – der skal foretages i det her Folketing, skal indledes med, at man skal sværge troskabsed til det siddende flertal, så bliver det brede samarbejde jo ikke til noget.
Vi ønsker et ægte samarbejde hen over midten, fordi vi grundlæggende tror på, at det betyder, at befolkningen føler større ejerskab til de beslutninger, vi tager herinde.
Jeg vil også sige helt tydeligt, at det ikke er nok, hvis man bare udvider en af blokkene, så det betyder, at statsministeren får 4 år mere, eller at Dansk Folkeparti for den sags skyld får 4 år mere.
Nej, det siddende flertal skal udskiftes med et nyt flertal; et nyt flertal, som har en grundlæggende ny politik.
Det er dybest set
det flertal, som vi socialdemokrater i samarbejde med andre gerne vil stå i spidsen for.
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Jeg takker for svaret og vil også gå lidt videre, for hvis man har været medlem af Folketinget både under den nuværende og den tidligere regering, kan man jo konstatere en forskel.
Hvor vi tidligere var med til at blive indkaldt til brede diskussioner om forlig, om en ny bistandslov, om en ny anbringelsesreform osv., så oplever vi nu en helt ny tendens, nemlig en blokpolitik, der på forhånd cementerer, at det i de væsentlige stræk kun er de partier, der deler fællesskab og værdifællesskab med regeringen, der bliver inviteret.
Det er en helt ny trend i dansk politik.
Jeg vil godt på også SF's vegne sige, at vi er nødt til at bryde det mønster efter et kommende valg på den måde, at vi ikke på forhånd udelukker, at der kan være kloge konservative.
Hvorfor skulle man på forhånd udelukke det?
Det kan være, at det ikke er tilfældet, men det må da komme an på en prøve.
Og der synes jeg, at det i stedet for at køre den blokpolitik, vi oplever i øjeblikket, er vigtigt at komme med en fremstrakt hånd.
Det kan så være, det ikke rækker, fordi værdierne er for forskellige.
Men det, man virkelig kan anklage den nuværende regering for – det vil jeg spørge om ikke fru Helle Thorning-Schmidt er enig i – er, at den end ikke gør forsøget.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2007-05-31:
Det glæder mig meget.
Jeg har også en stærk opfattelse af, at der er mange værdier og politiske områder, der samler oppositionen, og det gælder hele oppositionen.
Jeg vil også sige, at vi brænder efter at komme i gang.
Der er ikke én ting, der er gået galt i det danske velfærdssamfund.
Der er ikke én ting, der er problemet, når man ikke kan få genoptræning.
Hør her, det handler om mennesker, som står og er forvirrede over et system, der ikke fungerer.
Jeg undrer mig over, at man hverken fra statsministerens eller Venstres ordførers side har følt trang til bare at sende en eneste tanke til de mennesker, som er berørt af de problemer, der er ude i det danske velfærdssamfund.
Det undrer mig, og jeg glæder mig også til at komme i gang.
Villy Søvndal (SF), 2007-05-31:
Jeg vil bruge lejligheden til at kvittere for en tale, som i en række af hovedstrækkene flugter med, hvad SF gerne vil, og jeg vil også sige, at jeg ikke synes, det er et problem.
Det synes jeg tværtimod er en fordel.
Det er jo sådan, at partierne laver alliancer ud fra værdifællesskaber.
Beskæftigelsesministeren har jo tidligere peget på, at Venstre og Dansk Folkeparti har et næsten ubrydelig stærkt fællesskab.
Det er jo klart, at man formentlig er glad for det stærke fællesskab i begge partier.
Modsat er det jo sådan, at et parti som Socialdemokratiet og SF på lange stræk deler opfattelse i kampen mod uligheden, i kampen for en bedre offentlig sektor.
Jeg vil bare sige, at vi brænder af lyst til at komme i gang med et projekt, der rydder op i alt det, der er efterladt, som er nedslidt, som ikke fungerer, og vi gør det selvfølgelig gerne sammen med dem, vi deler værdier med.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-31:
Der var jo en lang række opremsninger fra fru Marianne Jelveds side, og jeg vil bare gribe fat i et par stykker.
Det er helt korrekt, at VK-regeringen gik til valg på et skattestop, fordi vi ønskede at give de danske familier en tryghed, så de ikke hvert eneste år i forbindelse med finanslovens vedtagelse skulle frygte for, hvad der kom af nye forslag fra SR-regeringen.
Jeg kan så også konstatere, at der er flere partier, der enten helt eller halvt forsøger at tilslutte sig skattestoppet.
Men skal man være sikker på, at der eksisterer et skattestop også efter næste valg, tror jeg, at jeg udmærket og roligt kan sige fra talerstolen her i dag, at det altså kun er den regering, som har magten nu, der vil sikre det.
Jeg har jo også noteret mig, hvad det er, fru Marianne Jelved har sagt bl.a. til Børsen, nemlig at fru Marianne Jelved vil ophæve skattestoppet, at fru Marianne Jelved vil gå en helt anden vej.
Det er altså ikke den vej, vi vil gå.
Marianne Jelved (RV), 2007-05-31:
Det er sådan med hr. Troels Lund Poulsen, at han taler sandt, men han siger ikke hele sandheden.
Jeg minder bare om, at der er sket rigtig mange ændringer af skattesystemet siden 1980'erne, da Poul Schlüter var statsminister.
Dengang var vi en gældsstiftende nation.
I dag er vi en opsparingsnation.
Jeg er også sikker på, at hr. Troels Lund Poulsen er enig med mig i, at han, da han beskrev skattepolitikken under SR-regeringen, glemte at sige, at SR-regeringen sænkede marginalskatten, altså skatten på den sidst tjente krone, med gennemsnitligt 5 pct., og at han glemte at fortælle, at den nuværende regering ikke har sænket marginalskatten med så meget som én procent.
Jeg er også sikker på, at hr. Troels Lund Poulsen er enig med mig i, at skattesystemet påvirker vores adfærd.
Det er ikke ligegyldigt, hvordan vi betaler skat.
Endelig er jeg fuldstændig sikker på, at hr. Troels Lund Poulsen er enig med mig i, at der bruges 1,5 mia. kr. til skattestoppet hvert år.
Hvis ikke man havde det skattestop hvert år, kunne man bruge 1,5 mia. kr. mere på velfærd, på skolerne, på børnehaven og på hjemmehjælpen.
Er det ikke korrekt?
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-31:
Jeg er tilhænger af virkeligheden, og virkeligheden er den, at vi aldrig nogen sinde har brugt så meget på at forbedre de danske velfærdsydelser, som vi gør i netop de her år.
Hvad angår lukkedage, må jeg sige til hr. Per Clausen, at det jo altså er et spørgsmål om en kommunal prioritering.
Det, der er vigtigt for mig, er, at er der en institution, der har en lukkedag, skal der tilbydes pasning i en anden institution.
Men jeg må så også konstatere, at det, som hr. Per Clausen ønsker, er, at al mulig indflydelse til kommunerne skal minimeres.
Hr. Per Clausen ønsker altså, at det er her fra Christiansborg, vi skal bestemme, hvordan kommunerne skal drives.
Der må jeg sige at jeg så er uenig med hr. Per Clausen.
Jeg går ind for, at vi har et velfungerende og aktivt kommunalt selvstyre, som også har mulighed for at træffe politiske beslutninger.
Per Clausen (EL), 2007-05-31:
Ja, nu får jeg vel også på et tidspunkt 10 minutter til at tale lidt om, hvad der er løsningen.
Men jeg vil da bare spørge hr. Troels Lund Poulsen, om jeg skal forstå det på den måde, at når væksten i den offentlige sektor skal være mindre end i den private sektor, så er det for at hjælpe den offentlige sektor til at få en højere kvalitet end den private sektor, for jo færre penge man har, jo bedre bliver det.
Det andet spørgsmål, jeg vil stille til hr. Troels Lund Poulsen, er: Når antallet af lukkedage i daginstitutionerne stiger, er det så udtryk for, at vi har fået en bedre offentlig sektor, fordi regeringen har sørget for, at væksten er mindre end i den private sektor, sådan at man har færre penge?
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-31:
Jeg vil gerne starte med igen at slå fast over for Enhedslistens ordfører, hr. Per Clausen, at vi aldrig har brugt så mange penge på velfærd, som vi gør netop nu.
Det gør vi, fordi vi som regering synes, det er helt naturligt, at vi målretter midler til offentlig velfærd.
Så hele det skræmmebillede med, at der ikke bliver brugt penge på offentlig velfærd, er simpelt hen malplaceret.
Men jeg vil da også gerne sige til hr. Per Clausen, at vi jo desværre også fra talrige eksempler rundtom i landet ved, at det ikke altid er dem, der har den højeste pris, der har bedste kvalitet.
Derfor må vi også konstatere, at fordi man har nogle meget høje udgifter, betyder det ikke nødvendigvis, at kvaliteten er perfekt.
Derfor har vi alle sammen en interesse i at se på, om vi kan sikre en endnu bedre kvalitet i den offentlige sektor, og der må jeg blot konstatere, at det ønsker hr. Per Clausen ikke at være med til.
Han ønsker sådan set kun at diskutere, hvad det er, han synes er problemet, men ikke, hvad der er løsningen.
Per Clausen (EL), 2007-05-31:
Der er i hvert fald en ting, som hr. Troels Lund Poulsen er dårligere til end at være morsom, og det er at svare på de spørgsmål, der bliver stillet.
Men jeg skal da bekræfte over for hr. Troels Lund Poulsen, at der efter regeringens regime da bestemt er brug for en kvalitetsreform i den offentlige sektor – ingen tvivl om det.
Spørgsmålet er bare, hvad den skal gå ud på.
Konsekvenserne af det kan vi jo se, når man hævder, at man gennemfører et kvalitetsløft i folkeskolen, men overhovedet ingen ressourcer tilfører pr. elev, og når ressourcerne i forhold til det antal børn, der er i daginstitutionerne, forringes.
Altså, i praksis gennemfører regeringen nogle tiltag, som gør, at den offentlige sektor halter langt efter den private sektor.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-31:
Jeg vil gerne starte med at kvittere over for hr. Per Clausen, fordi der jo var en meget stor ros til mig som Venstres ordfører.
Og når man får meget stor ros fra Enhedslisten, skal man være meget på vagt.
Men lige præcis den ros, jeg fik her, om, at jeg var en meget stor stand-up-komiker, er noget, som jeg tager meget nært, fordi da jeg blev politisk ordfører for Venstre, var mit største problem, at jeg ikke kunne være sjov, så jeg kan næppe få en større anerkendelse, end at Enhedslisten nu bemærker, at Venstres politiske ordfører er sjov.
Det er meget flot, og det kvitterer jeg for i en grad uden lige.
Men når det er sagt, vil jeg selvfølgelig også sige, at når vi i regeringen og i Venstre arbejder med kvalitetsreformen, så er det jo netop, fordi vi ikke stiller os tilfreds med de flotte resultater, vi har opnået.
Vi vil videre, vi vil fortsætte, vi vil gøre tingene endnu bedre, og det er jo lige netop derfor, man bliver betroet regeringsmagten, fordi vælgerne gerne vil have politikere, der bliver ved med at forbedre det danske samfund, og det håber jeg da sådan set også Enhedslisten kæmper for.
Men jeg må jo stille det spørgsmål
: Er det så, fordi hr. Per Clausen ikke mener, at en kvalitetsreform er en god idé?
Per Clausen (EL), 2007-05-31:
Jeg vil da starte med at rose hr. Troels Lund Poulsen for mindst to ting.
Jeg synes, hr. Troels Lund Poulsen i sin indledning udviste store evner som stand-up-comedian, og efterfølgende har han vist store evner til at holde sig til manuskriptet.
Og begge dele har man jo god brug for, når man skal være ordfører for Venstre.
Så det er jo sådan set godt nok.
Men så har jeg bare to konkrete spørgsmål til hr. Troels Lund Poulsen: Er det ikke udtryk for, at regeringen har svigtet, når den efter 5-6 år ved magten er nødt til at starte en kvalitetsreform af den offentlige sektor?
Er det ikke udtryk for, at der er noget galt med kvaliteten?
Og det andet er: Er det ikke rigtigt, at regeringen har opnået to ting, som har været meget vigtige for regeringen, nemlig for det første at sikre, at væksten i den offentlige sektor blev mindre end i den private sektor, og for det andet at sikre, at væksten i den offentlige sektor var mindre, end den var under den tidligere regering?
Troels Lund Poulsen (V), 2007-05-31:
Så må jeg nok hellere til hr. Villy Søvndal give endnu en forbrugeroplysning.
Jeg har ikke erkendt, at det danske samfund er lig hr. Villy Søvndals dommedagssyn, for det er det på ingen måde.
Vi har investeret markant i offentlig velfærd, og jeg vil gerne bede hr. Villy Søvndal lytte til den kollega, hr. Villy Søvndal gerne vil samarbejde med, nemlig fru Helle ThorningSchmidt, der jo erkender, at der nu er brugt 35 mia. kr. mere på offentlig velfærd siden 2001.
Skulle man følge hr. Villy Søvndals tankegang, skulle der have været nedskæringer overalt, og det kan jo ikke hænge sammen med, at der så er blevet brugt 35 mia. kr. mere siden 2001.
Det er jo netop et udslag af, at vi har prioriteret den offentlige velfærd, vi har taget det seriøst.
Men så vil jeg også sige til hr. Villy Søvndal, at politisk mod er også altid at gøre tingene bedre.
Det ved jeg hr. Villy Søvndal sætter stor pris på, og det er vel også det, hr. Villy Søvndal nu prøver på som formand for SF, nemlig at gøre tingene bedre.
Og det er også derfor, at vi hele tiden har ambitionen om at udvikle det danske velfærdssamfund.
Vi vil presse det danske velfærdssamfund til at blive bedre på en lang række punkter.
Vi stiller os ikke tilfreds med det, vi har opnået på 5½ år.
Vi har opnået meget flotte resultater, men vi vil videre, vi er ambitiøse i modsætning til andre partier.