Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2015-12-08:
Hvilket land bombarderede København i 1807?
Hvad hed den kendte danske billedhugger, der levede fra 1770 til 1844?
Var Tycho Brahe biskop, kunstmaler eller videnskabsmand?
Sådan lød nogle af de spørgsmål, som deltagerne i indfødsretsprøven kunne komme ud for, før Enhedslisten i 2013 gik sammen med den daværende regering om at afskaffe den og indføre en mere rimelig statsborgerskabsprøve.
I Enhedslisten mener vi sådan set slet ikke, at det giver mening at afholde sådan en danskhedstest.
Jeg synes sådan set, det er langt ude at forestille sig, at danskhed kan sættes på formel på den måde.
Når jeg så alligevel siger, at den statsborgerskabsprøve, som vi har i dag, er noget mere rimelig end den, som højrefløjen og Socialdemokraterne nu vil indføre, er det jo, fordi man vil vende tilbage til de der dybt irrelevante historiske spørgsmål.
Der er rigtig mange mennesker, som har været danske hele deres liv, som ikke på stående fod kan fortælle, at det var Storbritannien, der stod for bombardementet i 1807, eller at Tycho Brahe hverken var maler eller biskop, men var astronom.
For mig at se siger den paratviden intet om, hvorvidt et menneske er dansker eller ej, og jeg synes jo i virkeligheden, at den socialdemokratiske ordfører sagde det så fint, da ordføreren ikke kunne svare på et af de spørgsmål, som tidligere har indgået i den her indfødsretsprøve.
Ordføreren sagde: Men jeg føler mig dansk.
Jeg tror, at langt de fleste af de unge mennesker, som er født her i Danmark, som har gået skole i Danmark, som er vokset op i Danmark og har levet hele deres liv i Danmark, føler sig danske, også selv om de heller ikke, ligesom den socialdemokratiske ordfører, kan svare på, hvornår stavnsbåndet blev indført, og hvornår det blev ophævet.
Jeg er ikke i tvivl om, at formålet med de her sværere spørgsmål, formålet med, at man nu skal kunne svare på flere spørgsmål og have flere rigtige, er at forhindre flere mennesker i at få dansk statsborgerskab.
Til det må jeg bare sige: Jeg forstår simpelt hen ikke logikken.
Tror man virkelig, at det vil styrke integrationen og sammenhængskraften i Danmark, at antallet af mennesker, som lever her i Danmark uden fulde rettigheder, vokser?
Tror man virkelig, at det vil være godt for vores sammenhængskraft, at flere mennesker kommer til at leve i Danmark, måske hele deres liv, men uden f.eks. at have stemmeret til vores folketingsvalg?
Hvem gavner det?
Hvad er det godt for?
Jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at Socialdemokraterne nu er hoppet med på den der Dansk Folkeparti-vogn, at man skal forsøge at forhindre mennesker, der bor her i Danmark og lever her i Danmark, i at have fulde rettigheder.
Jeg vil faktisk godt lige knytte en kommentar til det der med, at prøven også kommer til at gælde for unge mennesker, som er født i Danmark.
Jeg har talt med nogle af de unge, som tidligere har været udsat for VKO's indfødsretsprøve, og de var alle sammen dybt forundrede over, at de pludselig skulle til at testes for, om de nu også var rigtige danskere.
Hvad er det for et signal at sende til unge mennesker, som er født her i landet, at dunke dem oven i hovedet og sige: Det kan godt være, at du tror, at du er dansk, men nu fortæller vi dig, at du altså ikke er lige så dansk som os andre?
Igen må jeg spørge: Hvem tror man at det gavner?
Enhedslisten kan ikke støtte forslaget.
Og som sagt: Jeg synes, den socialdemokratiske ordfører sagde det så præcist, da ordføreren ikke kunne svare på, hvornår stavnsbåndet blev ophævet, og ordføreren sagde: Jamen jeg føler mig dansk.
Der er rigtig mange mennesker, som med de nye regler vil blive forhindret i at få statsborgerskab, som føler sig præcis lige så danske som den socialdemokratiske ordfører.