runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Christian Lilleholt (V), 2012-05-10:
Vi fortsætter med energiaftalen.
Forslaget her handler om at styrke konkurrencen på elmarkedet ved at gennemføre en såkaldt engrosmodel, der betyder, at den enkelte elforbruger i fremtiden kun kommer til at modtage én regning i modsætning til i dag, hvor man ofte får to regninger – en fra netselskabet og en for selve elektriciteten.
Forslaget her betyder, at elhandelsselskabet får den helt centrale rolle i forhold til kontakten til forbrugeren.
Det betyder også, at vi skal have etableret en datahub i Energinet.dk, som skal sikre, at den her ordning kan fungere, at der kan ske afregning både til netselskabet og for selve købet af strømmen.
Da Folketinget i 2000 vedtog den store elreform, som reelt blev gennemført 3 år efter, var der vel en forventning om, at der ville komme mere konkurrence på elmarkedet.
Det er der også kommet med hensyn til de store virksomheder, men man må sige, at der i forhold til de private forbrugere ikke er ret mange, der deltager i den konkurrence.
Vi håber på, at lovforslaget her vil medføre, at der kommer mere konkurrence, at forbrugerne får mere fokus på, hvad de betaler for deres strøm og for at få den leveret.
Men der er også i forbindelse med behandlingen af det her forslag blevet rejst en række spørgsmål, som jeg håber på at vi i de kommende udvalgsbehandlinger og i kontakt med ministeren kan få kigget nærmere på.
Ligeledes skal ministeren også sikre, at de rabatter, som elselskaberne giver ved at udnytte deres indtægtsrammer, tilfalder andelshaverne frem for elhandelsselskabet.
Ventre kan støtte lovforslaget.
Mike Legarth (KF), 2012-05-10:
Tak hr. formand.
Vi behandler nu det første lovforslag ud af fire ialt, som udmøntes på baggrund af energiaftalen, der er indgået mellem alle partier i Folketingssalen med undtagelse af Liberal Alliance, hvis holdning vi netop hørte hr. Villum Christensen redegøre for.
Vi har indgået en aftale, som vi er tilfreds med, og når jeg siger tilfreds, betyder det jo, at når man indgår et kompromis, får man ikke alt, som man gerne vil have det.
Et kompromis kan sjældent beskrives som smukt, men vi er tilfredse med aftalen, som jo i sin hovedsubstans handler om, at vi i 2050 vil være uafhængige af fossile brændstoffer.
Her har vi sikret en fornuftig balance i det, regningen er til at betale for erhvervslivet, og vi mister ikke arbejdspladser.
På samme måde har vi været optaget af, at regningen for almindelige danske borgere ikke bliver for høj, at de kan følge med, at tempoet for omlægningen til grøn energi og grøn teknologi er passende, sådan at man kan foretage de investeringer, effektiviseringer, og hvad der ellers skal til i et tempo, som familierne har råd til at betale.
Dermed synes jeg samlet set, at det her er en rigtig fornuftig aftale.
Lovforslaget, vi så behandler konkret nu, handler om, at vi nedlægger Go' Energi, og der kan jeg forstå – og det synes jeg er helt hensigtsmæssigt – at de aktiviteter skal fortsætte, at de nu bliver overtaget og drevet af Energistyrelsen.
Derfor kan vi samlet set bakke op om ikke bare aftalen, men også det her lovforslag.
Steen Gade (SF), 2012-05-10:
Tak for det.
Jeg skal sige, at jeg også taler på vegne af hr. Rasmus Helveg Petersen.
Han kan ikke være til stede, og hr. Rasmus Helveg Petersen kommer fra Det Radikale Venstre, hvis nogen skulle være i tvivl.
Som andre har sagt, er det en del af den energiaftale, som vi har lavet, og som er en omfattende og meget stor aftale, hvor rammerne er lagt fast i aftalen, men hvor implementeringen af den – altså gennemførelsen – kommer løbende, og her inden sommer vil vi i hvert fald have vedtaget det her lovforslag og de næste tre lovforslag, som angiver den ramme, der skal arbejdes videre inden for.
Det er en aftale, som indvarsler et paradigmeskift i dansk energipolitik.
Når vi når til 2020, vil vi have et energisystem, som grundlæggende fungerer anderledes i den forstand, at vedvarende energi vil udgøre en meget, meget stor andel af vores samlede energiforbrug.
Med energiaftalen vil også nå en 34-procents-reduktion af vores CO2-udslip.
Regeringen har jo et mål om at nå 40 pct. i 2020, og vi når så de 34 pct. med den her aftale.
En del af at nå det er energibesparelser.
Derfor bliver det jo en meget vigtig del af gennemførelsen af energiaftalen.
I den forbindelse kommer jeg så til lovforslaget, som handler om at nedlægge en institution, der blev opbygget for at opfordre til energibesparelser.
Der kan godt være nogle mennesker, der tænker, at det lyder sært.
Det er jo, fordi opgaverne flyttes i den forstand, at når vi nu pålægger elselskaberne en dobbelt så stor besparelsesindsats, så sker der meget mere via den mekanisme, som indføres fra elselskaberne.
Den anden del, som også indeholder nogle af de ting, som man kan sige er krævet via gennemførelse af EU-direktiver, varetages af en styrkelse af Energiministeriet.
Det kan også være, at det kommer på tale, at vi også skal mobilisere andre kræfter.
For det har været sådan, at når man har skaffet energibesparelser i Danmark, så har det været ved nogle lovinitiativer, men jo også ved, at en lang række organisationer – for den sags skyld også frivillige – har gået rundt og har snakket med og opfordret naboer og givet gode råd osv.
Det tror jeg er en vigtig folkelig kraft, som jeg også tror vi skal se på hvordan vi kan udnytte i et kommende system.
I den forbindelse er jeg tilfreds med, at der også netop nu foregår nogle drøftelser om erfaringerne fra Go' Energi og de interesseorganisationer, der er, som handler om, hvordan vi kan gøre det maksimalt godt, for vi har jo faktisk brug for endnu større energibesparelser og i virkeligheden også brug for en endnu mere præcis og god information.
Mikkel Dencker (DF), 2012-05-10:
Det har allerede været sagt af de to foregående ordførere, at lovforslaget her er en del af den energiaftale, der blev indgået mellem næsten alle Folketingets partier tilbage i marts måned.
Det er en aftale, som Dansk Folkeparti har valgt at gå med i, fordi det er en aftale, som flytter rundt på rigtig, rigtig mange penge, og vi ser det selvfølgelig som en naturlig ting, at vi er med til at have indflydelse på det – ikke alene på, hvordan selve aftaleteksten ser ud, men selvfølgelig også på den meget lange række af udmøntninger af aftalen, som kommer til at foregå hen over de næste mange år.
Det er selvfølgelig vigtigt for Dansk Folkeparti at være med til det.
Desuden synes vi også, at det tjener et vigtigt formål at lave den her energiaftale – og vores politiske bestræbelser på, at Danmark ikke skal være afhængigt af import af energi fra udlandet, er et mål, som vi kommer en hel del tættere på med den her aftale.
Derudover arbejder vi jo så også – som det her lovforslag gør – med energibesparelser, som Dansk Folkeparti også synes er en vigtig del af energipolitikken, for den nemmeste måde at nedbringe CO2-udslippet på og frigøre sig af import og på den måde få et økonomisk bedre samfund er simpelt hen at bruge mindre energi.
Og det er jo det, som en del af energiaftalen går ud på.
Det konkrete lovforslag her, L 175, handler om, at Center for Energibesparelser bliver nedlagt, og de penge, der har været brugt til at drive centeret for, bliver omprioriteret til andre energispareformål, som er aftalt i forbindelse med energiaftalen.
Så det er selvfølgelig noget, vi tilslutter os – også fordi det jo selvfølgelig er en del af energiaftalen.
Villum Christensen (LA), 2012-05-10:
Som venlige kolleger allerede har været inde på, er vi ikke med i energiforliget, men det indebærer selvfølgelig ikke, at man nødvendigvis skal stemme imod fornuftige elementer i aftalen.
Vi synes, at et af dem er i dette lovforslag.
Vi synes også udmærket om det næste lovforslag, og så er vi mere skeptiske over for de sidste to.
Her kan man vel sige, at det jo ikke er hverdagskost, at vi her i Folketinget vælger at nedlægge et kollektivt finansieret organ, hvis ydelser skal gøre noget godt i en god sags tjeneste.
Hvor tit sker det?
Når det som her handler om rådgivning, videnformidling og kampagner om energieffektivisering, er vi jo altså rigtig godt hjulpet her i landet.
En googlesøgning vil vise, at der findes ekstremt mange, ekstremt mange instanser, både private, offentlige og halvoffentlige, som byder sig til, så det vil næppe være det helt store tab, hvis man som her forsøger at effektivisere og samordne indsatsen i nogle af de mere konkrete energieffektiviseringsinitiativer som f.eks. fremme af alternativer til oliefyr, som er nævnt, og naturligvis også den meget betydelige indsats, som energiselskaberne skal tage sig af.
Vi synes, at der er rigtig meget overlap i denne sektor, i denne rådgivningssektor, og ser frem til Energistyrelsens analyse på området.
Vi forudsætter, at de sparede penge går til meget konkrete tiltag – sådan læser jeg i hvert fald bemærkningerne til lovforslaget – og at det kan medføre, at vi alle bliver bedre til at spare på energien.
Som det allerede er sagt, er det vel noget af det mest fornuftige, man kan gøre, når man snakker energipolitik, nemlig at spare på energien.
Vi støtter lovforslaget, som vi læser som en rationalisering af den samlede indsats.
Tom Behnke (KF), 2012-05-10:
Ja, men de, der synes, at systemet er fantastisk, er systemets egne folk.
Hvad med brugerne?
De siger, at systemet ikke virker.
Jeg ved godt, at i dag her midt i Folketingssalen er det jo bare en påstand, det skal selvfølgelig dokumenteres, det skal underbygges, vi skal have fundet ud af, om det nu også er rigtigt, at systemet halter, og at det ikke kan lade sig gøre at booke og kørelærerne har store problemer.
Men hvis det nu under udvalgsbehandlingen viser sig, at det rent faktisk er rigtigt, altså at det ikke er borgerne, det ikke er kørelærerne, det ikke er eleverne, der er problemet, det er systemet, er ministeren så villig til at ændre lovforslaget?
Morten Bødskov (S), 2012-05-10:
Når vi fremsætter et lovforslag, så fremsætter vi det, fordi vi mener, det er det rigtige, og at det er den rigtige vej at gå.
Det tror jeg heller ikke kan komme som en overraskelse for hr. Tom Behnke.
Vi svarer selvfølgelig på alle de spørgsmål, der måtte være relevante for selve lovforslaget, i udvalgsbehandlingen.
Jeg vil bare gerne understrege, at når der fra Rigspolitiets og KL's side bliver peget på, at det kan være vanskeligt at afsætte køreprøver til anden side, hvis en elev melder afbud så sent som tre dage før prøven, altså eleven melder afbud så sent som tre dage før praktikprøven, så synes jeg, det er et rimeligt argument for at ændre det fra tre til fem dage.
Hvis vi kan få den sidegevinst, at politiets ressourcer kan anvendes mere effektivt, synes jeg, det er noget, vi bør lytte til i den videre drøftelse af det her spørgsmål.
Kim Christiansen (DF), 2012-05-10:
Det er bare ganske kort, og det er såmænd egentlig lige så meget ment som et godt råd til ministeren.
Nu er vi jo alle sammen udstyret med alverdens computere, iPhones osv., og mens jeg har siddet her og lyttet til ministerens forsvar for det her med at gå fra 3 dage til 5 dage, har jeg sådan set kunnet nå både at handle ind på nettet, ændre min forskudsopgørelse og også bestille en ferierejse.
Alt det kunne jeg nå, mens ministeren stod og kom med bortforklaringer, og så må det da også være muligt, at man inden for staten kan lave et system, hvor der kan bookes køreprøver inden for 3 dage – det kan da ikke passe, at det ikke kan lade sig gøre – i stedet for, som hr. Tom Behnke var inde på, at gå ud og straffe borgerne yderligere.
Thomas Danielsen (V), 2012-05-10:
Tak for det.
Lovforslag L 175 er en udmøntning af en del af den energiaftale, der blev indgået den 22. marts 2012, og aftalen sætter de politiske rammer for energipolitikken frem til 2020.
Den er indgået mellem regeringen og et flertal her i Folketinget, bl.a. Venstre.
Aftalen indeholder en række politiktiltag, som er målrettet energieffektivisering.
Centeret blev etableret i marts 2010 for at fremme brug af energi i husholdninger, det offentlige og erhvervslivet.
De nuværende kampagne- og informationsaktiviteter i Center for Energibesparelser bliver afviklet, og en del af de opgaver, som centeret har løst, videreføres af Energistyrelsen.
Begrundelsen for lovforslaget er at styrke energieffektiviseringsindsatsen.
I forslaget indgår også en række konkrete politiktiltag, som er målrettet energieffektivisering.
Afvikling af kampagne- og informationsaktiviteter i Center for Energibesparelser og omprioriteringer af her tilknyttede midler skal bidrage til finansieringen af de politiske tiltag.
Det skyldes, at de enkelte opgaver, som Center for Energibesparelser har løst, indeholder EU-retlige aspekter, men da disse opgaver bliver videreført af Energistyrelsen, ser Venstre ikke noget problem i dette.
Der gennemføres i øjeblikket en analyse af, hvilke aktiviteter der skal videreføres, men da lovforslaget er en udmøntning af den aftale, som blev indgået mellem forligspartierne om dansk energipolitik, og da det ikke vurderes at have nogle erhvervsøkonomiske konsekvenser eller miljømæssige konsekvenser, bakker Venstre som en del af forligskredsen naturligvis op om dette.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2012-05-10:
Det her lovforslag er, fuldstændig som den tidligere ordfører sagde det, jo en del af energiforliget og det første af fire, som vi skal behandle i dag.
Energiaftalen sikrer, at Danmark har verdens mest ambitiøse energiplan, og det har selvfølgelig vakt opsigt ikke bare herhjemme, men også ude i verden.
Med det forlig laver vi en grøn omstilling, som ikke bare er til gavn for klimaet, men som også sikrer en masse gode danske arbejdspladser.
Det er to nøglepunkter for Socialdemokraterne.
Konkret indebærer lovforslaget en nedlæggelse af Center for Energibesparelser, også kaldet Go' Energi, og det skal under ingen omstændigheder ses som en underkendelse af deres arbejde, men mest af alt som et udtryk for, at det arbejde, der er lavet i Go' Energi, bedre kan varetages andre steder nu, ligesom høringssvarene også viser, at de organisationer, der har arbejdet tæt sammen med Go' Energi, har været utrolig glade for deres arbejde.
Årsagen til, at vi med lovforslaget alligevel vælger at nedlægge det, er, at Go' Energis hovedopgaver vil blive overført til energiselskaberne og bedre kan varetages der.
De får en større forpligtelse til at gennemføre energibesparelserne.
Derudover vil de resterende aktiviteter blive ført over i Energistyrelsen, og det vil så samlet give en besparelse i omegnen af 60 mio. kr.
De to ændringer af lov om afgift på elektricitet og lov om påligning af indkomstskat til staten er en direkte konsekvens og forlængelse af nedlæggelse af Center for Energibesparelser.
Energiforliget løser rigtig mange problemer på en gang.
Jeg vil understrege de rigtig mange arbejdspladser, der er, og jeg vil understrege, at de arbejdspladser, der bliver skabt med det her energiforlig, ligger i egne af Danmark, hvor der er rigtig meget behov for det, og det er også erhvervsgrupper i Danmark, som har rigtig meget behov for at kunne se en fremtid.
Vi skaber tusindvis af produktionsarbejdspladser, samtidig med at vi forbedrer konkurrenceevnen for resten af det danske erhvervsliv.
Vi opfatter det som en ren win-win-situation for Danmark, og derfor kan jeg selvfølgelig også ærgre mig over, at det ikke lykkedes at få alle Folketingets partier med.
Vi ville meget gerne have haft Liberal Alliance med også, men vi glæder os selvfølgelig over, at det er blevet en meget, meget bred aftale, en historisk bred aftale, fordi der jo er tale om investeringer, som kommer til at række flere årtier ud i fremtiden.
Lovforslaget her skal altså ses som en del af en større pakke, hvormed vi skal sikre, at vi i Danmark laver kæmpestore energibesparelser, for den smarteste måde at undgå at udlede CO2 på er selvfølgelig at lade være med at bruge energien.
Der er rigtig mange lavthængende frugter, der er også nogle, der er mindre lavthængende.
Vi skal i gang med en gigantisk grøn omstilling af den danske energisektor, og det er lovforslagene i dag et udtryk for.
Så vi støtter selvfølgelig lovforslaget.
Morten Bødskov (S), 2012-05-10:
Jeg tror, at der er masser af erfaring for, at politikere skal lade være med at blande sig i detaljen med hensyn til tilrettelæggelsen af statslige it-systemer.
Derfor læner mig også op ad de folk, der har med det at gøre her, og det vil sige, at når Rigspolitiet og KL melder ud, som de gør, er det baggrunden for, at vi har det med i lovforslaget.
Det virker som ganske både tungtvejende og fornuftige argumenter, der er med.
Og hvis vi kan sikre mere effektivitet i anvendelsen af politiets ressourcer, synes jeg også, det er noget, der bør indgå i argumenterne for, at vi skal ændre den her regel fra 3 til 5 dage.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-05-11:
Tak for det.
Jeg vil gerne bede ordføreren gøre rede for, præcis hvilke midler der skal gå til hvad.
Der er de mange studiepladser, men man kunne jo også godt forestille sig, at et større optag i uddannelsessystemet gav ekstra SU-udgifter.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-05-11:
Jeg synes ikke, at det gælder det ene eller det andet.
En ordfører sagde tidligere heroppefra, at kvalitet ikke alene handler om kroner og øre, men også om, hvad universiteterne leverer.
Jeg vil ikke forholde mig til tal, som hr. Thulesen Dahl præsenterer for mig nu, men forholde mig til de forudsætninger, som regeringen har lagt i sin 2020-plan, hvor vi netop har finansieret det her uddannelsesløft.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-05-11:
Det vil sige, at ordføreren på den ene side siger, at der er styr på økonomien, men på den anden side ikke vil anvise, hvad det er for en økonomi.
Det er jo et brud med forsigtighedsprincippet, hvor man fra regeringens side har sagt: Vi anviser midlerne, inden vi kommer med vores forslag, for man kan stole på os.
Derfor vil jeg gerne endnu en gang bede ordføreren gøre nøje rede for: Hvad er det for midler, der skal gå til SU-delen, og hvad er det for midler, der skal gå til optaget af flere studerende?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-05-11:
Jeg tror, at hr. Esben Lunde Larsen er udmærket klar over, at regeringen i sin 2020-plan har fremlagt et bud på finansieringen.
Vi er også en mindretalsregering, og de her rammer skal nu forhandles – det ved ordføreren udmærket godt – og deri kommer fordelingen også til at ligge.
Den skal ikke foregå her fra Folketingets talerstol.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-05-11:
Jeg forholder mig til regeringens 2020-plan og de forudsætninger, vi har der, og de beregninger, der ligger til grund for den.
Der har regeringen finansieret det meroptag, der skal komme, og så må vi jo løbende forholde os til skiftende udviklinger, men pengene er sat af i den plan.
Nu skal den jo forhandles, og det regner jeg stærkt med at vi finder ud af i fællesskab.
Det tror jeg godt hr. Esben Lunde Larsen ved at jeg ikke som ordfører kan stå og redegøre for her.
Det er ikke det, jeg på nuværende tidspunkt har mandat til.
Jeg er sikker på, at vi nok skal finde ud af fordelingen.
Kirsten Brosbøl (S), 2012-05-11:
Jo, det er jeg sådan set enig med hr. Jens Henrik Thulesen Dahl i.
Det, jeg forsøgte at sige, var, at nu har vi jo allerede profilmodellen på 24 pct.
Vi skal op på 25 pct., det er målsætningen, og det, som hr. Jens Henrik Thulesen Dahl sagde i sin ordførertale, var, at så skal vi have de næstbedste ind for at nå den her 25-procents-målsætning.
Hvis vi kunne sikre den sociale mobilitet, altså at dem, der kommer ud fra ungdomsuddannelserne med en god studentereksamen eller eksamen, også går videre i uddannelsessystemet, mener jeg faktisk ikke, at der er det problem, som Dansk Folkeparti antyder, nemlig at man må sænke niveauet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-05-11:
Ministeren har jo sin dialog med universiteterne om kvalitet, når ministeren netop taler udviklingsmål og udviklingskontrakter med universiteterne, og jeg går stærkt ud fra, at kvalitet helt generelt er en omfattende diskussion i den anledning.
Jeg synes, vi skal holde os til, at vi har de rammer for diskussion af kvalitet, som optager os i Det Radikale Venstre rigtig meget, og det kommer vi til at fortsætte med, bl.a. når vi skal diskutere akkreditering og forandring af det her.
Det er bestemt ikke, fordi det her ikke bliver taget alvorligt, det synes jeg heller ikke at der er nogen som helst udsigt til eller har været anledning til, men vi vil ikke bruge enkeltsager til at udstille eller hænge ud.
Det er universiteternes opgave at sikre kvaliteten, også når det gælder de enkelte uddannelser, og den diskussion tager vi også med universiteterne, bl.a. når det gælder udviklingskontrakterne.
Kirsten Brosbøl (S), 2012-05-11:
Der er finansiering til det, vi vurderer der skal til, nemlig 10.000 ekstra studiepladser.
Så spørger hr. Jens Henrik Thulesen Dahl: Jamen er der så ikke forskelle inden for de 25 pct., er der ikke nogen, der skal gå forskervejen, og er der ikke nogen, der skal gå en anden vej?
Altså, der er klart et behov for, at vi inden for universitetsuddannelserne bliver bedre til at give de studerende mulighed for at gå i forskellige retninger.
En af de ordninger, som jeg ynder at fremhæve i den her diskussion, er jo den her 4+4-ordning, som de bl.a. har på Aarhus Universitet, hvor man kan sige, at dem, der gerne vil gå forskervejen, faktisk allerede, fra de har bestået det fjerde år, kan begynde at arbejde sig hen imod en forskerkarriere.
Hvor har vi dem, som skal videre ad den vej?
Der, hvor jeg så synes man godt kunne arbejde videre, er, når det handler om dem, der skal ud på et andet arbejdsmarked bagefter, altså at få nogle elementer ind, der gør de studerende mere arbejdsmarkedsparate, og det var noget af det, ministeren også var inde på.
Det er også en del af kvalitetsbegrebet at sikre, at de er bedre rustede til at gå ud i en anden beskæftigelse end en forskerkarriere bagefter.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2012-05-11:
Og det fremgår ret klart af regeringens 2020-plan, at der er behov for at øge arbejdsindsatsen i Danmark og i særlig grad at øge den værdi, som skabes ved arbejdsindsatsen, nemlig produktiviteten.
For at øge produktiviteten kræver det effektive og innovative medarbejdere, og her er uddannelse altafgørende.
Derfor er det et bundet mål for regeringen og for Radikale Venstre, at endnu flere unge får en videregående uddannelse, og for at holde os selv og andre op på den ambition har vi sat os det konkrete mål, at 60 pct. skal have en videregående uddannelse i 2020, og at 25 pct. skal have en lang videregående uddannelse.
At øge uddannelsesniveauet i samfundet er generelt en rigtig god investering, højtuddannet arbejdskraft giver højere produktivitet og mere innovation, som igen betyder flere nye job og mere vækst.
Det har vi brug for.
Derfor ønsker vi i Radikale Venstre at investere massivt i uddannelse.
Det lægger regeringen også op til helt konkret med sin 2020-plan, og det er vi glade for.
Samtidig er vi ligesom forslagsstillerne meget optaget af, at universiteterne hele tiden har øje for at højne kvaliteten i uddannelserne.
Det er bl.a. derfor, at vi med finansloven for 2012 var med til at sikre, at det øgede optag på universiteterne også blev fulgt op af en øget bevilling.
Det var som bekendt ikke tilfældet i VK's finanslovforslag.
Og som nævnt, er vi også ret tæt på målet om 25 pct. med en lang videregående uddannelse.
Så det er efter vores opfattelse ikke målet i sig selv, der kommer til at forandre kvaliteten på universitetsuddannelserne, hverken opad eller nedad, men høj kvalitet skal de levere.
Kvalitet er mange ting.
Kvalitet er uddannelser, der er omstillingsparate og kan indrettes efter de behov, der opstår på arbejdsmarkedet, sådan at Danmark hele tiden kan levere kloge hoveder med nye ideer til både forskning, udvikling og arbejdsmarked, til både den offentlige og den private sektor og gerne i endnu højere grad til den private sektor.
Kvalitet er inspirerende undervisning, hvor den mest sublime forskning formidles.
Kvalitet er universiteter i tæt kontakt med aftagerne på arbejdsmarkedet.
Og høj kvalitet er noget, regeringen stiller krav om til universiteterne.
Det sker i udviklingskontrakterne.
Høj kvalitet på universitetsuddannelserne er noget, jeg er sikker på at vi kan samles bredt om her i Folketinget.
Det har Danmark brug for, og vi har brug for, at rigtig mange får en universitetsuddannelse af netop høj kvalitet.