Finn Sørensen (EL), 2015-03-26:
Vi er altid fleksible, også til at overtage SF's plads om nødvendigt.
Vi deler de andre ordføreres opfattelse af, at her har vi et fantastisk vigtigt lovforslag.
Når vi kigger på den offentlige sektors betydning, når det drejer sig om indkøb af tjenesteydelser, så giver det sig selv, at den offentlige sektor som helhed betragtet med det store milliardbeløb, der købes ind for, sidder med en kæmpe magt i forhold til at påvirke samfundsudviklingen i den retning, som vi alle sammen ønsker og i hvert fald giver udtryk for, nemlig i retning af mere social og miljømæssig bæredygtighed.
Og det er der bestemt nogle muligheder for i det her lovforslag.
Normalt skal man jo ikke bruge kostbar tid i en ordførertale på at brokke sig, men jeg synes alligevel, at der er grund til at gøre det her, og så må man gerne kalde det brok.
Men et lovforslag på 465 sider, høringssvar og høringsnotat på tilsammen 246 sider, et bagvedliggende EU-direktiv på 486 sider, som jo er facitlisten, om man så må sige, plus det løse, f.eks. udbudsudvalgets rapport på 846 sider, er ikke noget at snakke om, hvis man har tid nok, og vi har selv stillet op til det job her, men man kan godt spørge sig selv, om en uge til ordførernes forberedelse af det her lovforslag nu også kan stå for et nærmere kvalitetstjek.
For min skyld ingen alarm, vi skal nok finde ud af at forholde os politisk til det, men et lille spørgsmålstegn ved, om det hastværk nu også er rimeligt, for det er jo en kæmpe øvelse at sammenskrive gældende dansk lov og EU-ret i én lov.
Jeg synes så også, at regeringens svar på de mange indsendte høringssvar er temmelig overfladiske, måske fordi det skal gå så stærkt, hvilket jeg i øvrigt ikke helt forstår, fordi EU's udbudsdirektiv jo først skal være implementeret i dansk lov den 1. april 2016.
Så vi når det jo nok, selv om vi skulle bruge lidt længere tid i den her fase.
Organisationerne anerkender, at der i lovforslaget er nogle forbedringer, nogle bedre muligheder for at stille klare krav i forbindelse med indkøb af varer og tjenesteydelser til det offentlige.
Men organisationerne påpeger også, at regeringen på en lang række områder slet ikke udnytter de muligheder, der faktisk er i EU's udbudsdirektiv for, at offentlige indkøb af varer og tjenesteydelser bliver brugt til at styrke menneske- og arbejderrettigheder, til at styrke social og miljømæssig bæredygtighed, til at styrke kampen mod skattely og skatteunddragelse.
For der er flere muligheder i EU-direktivet, end der udnyttes i dette lovforslag.
Ministeren bruger ikke mange kræfter på at forklare, hvorfor man ikke vil følge organisationernes anbefalinger i den retning.
Jeg forstår det ikke.
Her har vi for en gangs skyld noget EU-lovgivning, der giver visse muligheder for at modvirke markedskræfternes hærgen og underminering af den sociale sammenhængskraft og gode miljøstandarder, og så skal vi se en dansk regering, der ikke vil udnytte disse muligheder fuldt ud.
Det synes vi er overordentlig pinligt.
Dermed også sagt, at det vil være afgørende for Enhedslistens stillingtagen til det her lovforslag, hvordan regeringen forholder sig til det i den videre behandling af lovforslaget, og i hvilket omfang det kan lykkes at forbedre lovforslaget på det her punkt.
Vil det føre til mere eller mindre privatisering og udlicitering af disse velfærdsydelser, der i dag står i bilag 2 B, og som jo nyder en vis beskyttelse mod udbudstvang?
Det drejer sig om de sociale tjenesteydelser, og her kan regeringen jo ikke være i tvivl om Enhedslistens stilling.
Vi ønsker slet ikke udbud af disse opgaver, og hvis lovforslaget fører til mere privatisering og udlicitering af velfærdsydelser, så er vi ikke med. Vi vil også gerne foretage en generel vurdering af konsekvenserne af lovforslaget: Fører det som helhed til mere privatisering og udlicitering af den offentlige sektor?
Isoleret set kan det jo være fint at begrænse det offentliges omkostninger ved at sende opgaverne i udbud, men hvis det medfører øgede udbud, så har det jo en tvivlsom værdi set fra vores synspunkt.
Man skal jo ikke glemme, at formålet med det her direktiv er at gennemtvinge ganske bestemte udbudsregler for at fremme udbredelsen af det indre markeds regler.
Så Enhedslisten er jo ikke enig i selve formålet med direktivet.
Det udelukker ikke, at der kan være nogle forbedringer, som gør, at vi stemmer for, men det må vi have afklaret i det videre udvalgsarbejde, og så skal vi selvfølgelig nok melde klart ud, når vi når frem til målstregen.
Tak for ordet.