runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-08:
Hvis man kigger på selve lovforslaget, kan man jo se, at der, hvor ændringen ligger, er den ret kortfattet beskrevet.
Der står: »Ministeren fastsætter afgrødernes kvælstofnormer.«
Og så er der plads til to blankocheck nedenunder.
Så kortfattet er lovforslaget.
Jeg synes, det er dybt betænkeligt, for jeg kan sagtens forestille mig, at man kan lave noget, som kan kompensere, men vi mangler jo vished for, at vi får noget, som reducerer kvælstofforureningen andre steder.
Det synes jeg er meget foruroligende.
Jeg er lidt skuffet over, at De Konservative ikke er gået til biddet her og har set lidt mere kritisk på, hvad der står i den 16-punktsplan, og set på forudsætningerne for den.
For det her med at give landbruget ret til at gøde mere løser altså ikke problemerne.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-12-08:
Der er i hvert fald grund til at holde øje med det.
Der er grund til at holde øje med, at der bliver iværksat supplerende tiltag, som kan sikre, at det her ikke går ud over vores vandmiljø, og det kommer vi også til at gøre.
Det er også rigtigt, at det er en stor tillidserklæring til regeringen, at den får en så vid beføjelse, som vi nu giver den her, til mere eller mindre at kunne fastsætte kvælstofnormerme, uden at vi detaljeret udformer det i Folketinget.
Men vi er meget tillidsfulde i Det Konservative Folkeparti, og vi stoler på vores regering.
Simon Kollerup (S), 2015-12-08:
Tak for det.
Det er vi meget enige i i Socialdemokratiet.
Tidligere i debatten havde fru Mette Bock ordet på talerstolen, hvor hun sagde, at der manglede dokumentation for, om en øget tilførsel af kvælstof også betød en øget udvaskning, altså en øget påvirkning af miljøet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-08:
Jeg ser meget frem til at arbejde sammen med De Konservative, for jeg har hørt, at De Konservative har indsendt et beslutningsforslag om at holde fast i en 40-procents-CO2-reduktion, og der er noget spændende deri om, at det ikke må koste arbejdspladser.
Men det er jo foruroligende, når der er det ene lovforslag efter det andet, som sådan set øger vores CO2-belastning, og vi så bagefter skal gå til forhandlinger med De Konservative og finde på tiltag, som kan reducere CO2-belastningen, og som ikke må koste arbejdspladser.
Så I lægger altså op til noget her, som bliver sværere at gennemføre.
Enhedslisten har en masse forslag til, hvordan vi godt kan komme i mål med det, men jeg ser ligesom, at det bliver sværere og sværere, for hver gang De Konservative lægger stemmer til ting, der trækker i den forkerte retning CO2-mæssigt.
Rasmus Jarlov (KF), 2015-12-08:
Der er ikke nogen, der har sagt, at det skal være nemt at være medlem af Folketinget.
Det gør ikke noget, at man bliver bedt om at finde nogle løsninger, hvor man ikke bare bevidstløst kører i en retning, men faktisk forsøger at finde nogle løsninger, som er til samfundets samlede fordel, og man dermed også indtænker erhvervsinteresser.
Det er det, vi forsøger fra Konservatives side.
Vi har den her balance.
Vi er jo ikke sådan et vandmelonparti ligesom Enhedslisten og SF, som er grønne udenpå og røde indeni.
Vi er grønne, men vi er altså også borgerlige, og vi tager altså også hensyn til økonomien i Danmark.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-08:
Nu er der måske ikke tid til de store debatter, men jeg ser da meget gerne, at vi kommer frem til noget, der er godt landmandskab, hvor man dyrker jorden med langsigtede hensyn – vel at mærke dyrker jorden og ikke dyrker en afgrøde, som bliver dyrket efter en eller andet bestemt kvælstofnorm.
Jeg mener jo, at ministeren godt kan nå at ændre på det her lovforslag – det har jeg oplevet et par gange at ministre har gjort.
For ministeren har jo ret i, at det egentlig er en uvane at vedtage den her type lov, hvorefter der efter et par måneder så kommer en bekendtgørelse, som egentlig er det væsentlige.
Sådan noget synes jeg er ærgerligt, for det giver jo Folketinget en ringere mulighed for at vedtage det rigtige.
Så jeg vil godt høre ministeren, om det ikke er værd at genoverveje at få en lovvedtagelse, som rummer mere præcision end bare den her bemyndigelse til, at ministeren skal have lov til at fastlægge kvælstofnormer.
Eva Kjer Hansen (V), 2015-12-08:
Nej, jeg agter ikke at ændre på det lovforslag, der nu er til første behandling, men som jeg har nævnt, får vi jo, mens det nu går igennem udvalgsbehandlingen og den videre behandling i Folketinget, konkretiseret det indholdsmæssige, nemlig de konsekvenser, der er, af, at vi ændrer på normreduktionen, og partierne drøfter med hinanden, hvilke tiltag der skal tages i stedet for.
Men hvis det skal nå at have en effekt allerede fra den kommende dyrkningssæson, er vi simpelt hen nødt til at gå i gang med lovbehandlingen i Folketinget nu.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-12-08:
Det her er jo lidt kompliceret, for vi står over for, at der er tre EU-direktiver – nitratdirektivet, habitatsdirektivet og vandrammedirektivet – som skal overholdes, og som er implementeret i Danmark.
Mener ministeren, at man i en proces med en bekendtgørelse kan komme frem til noget, der ligesom sikrer, at de tre direktiver bliver fuldt ud overholdt, når vi samtidig har en forøget kvælstofudledning, fordi randzonerne pløjes op?
Eva Kjer Hansen (V), 2015-12-08:
Jeg kan forsikre hr. Søren Egge Rasmussen om, at jeg agter at overholde EU-direktiverne og de forpligtelser, som Danmark har i den sammenhæng.
Det synes jeg er en meget vigtig ramme for vores arbejde.
Men samtidig mener jeg også, at de ændringer, der kommer som følge af, at vi ændrer på de reducerede gødskningsnormer, er til at håndtere.
Mette Bock (LA), 2015-12-08:
For det første vil jeg godt gøre op med den myte, at vi lukker boring efter boring i de her år.
Det gør vi faktisk ikke.
Der er nogle gamle skader, og dem er vi i gang med at rette op på.
For det andet: I det omfang der kunne blive et fagligt belæg for, at særlige områder skal beskyttes, går vi i Liberal Alliance naturligvis ind for, at det kan ske, men afsættet må bare være konkrete målinger og en faglighed og ikke følelser og sentimentalitet.
Vores mål burde være det samme, nemlig at vi naturligvis fortsat skal have rent drikkevand i Danmark.
Det burde vi alle – skulder ved skulder – kunne arbejde på, men lad det bero på konkrete målinger og faglighed og ikke på følelser og skræmmekampagner.
Anni Matthiesen (V), 2015-12-08:
L 63, som vi behandler her i dag, er et lovforslag, hvormed man laver ændringer for friskoler og private grundskoler m.v., og dem stemmer Venstre jo selvfølgelig for.
Det glæder mig rigtig meget, at vi i dag jo kan præsentere det her lovforslag, da lovforslaget vil være med til at skabe nogle bedre rammer for skoletilbud på vores 27 småøer, og netop muligheden for skoletilbud er et af de elementer, som kan være utrolig vigtigt for at sikre udvikling af lokalsamfundene på de mindre øer.
Decentrale uddannelsestilbud er afgørende både på småøerne, men også mange steder i landdistrikterne, og særlig for de mindre børn er det hensigtsmæssigt, at der er skoletilbud på øerne, så de slipper for at skulle tage en daglig færgetur til og fra øen.
Dermed skaber dette lovforslag også en tilskyndelse for børnefamilierne til at bosætte sig på øerne, og vi ved jo, at netop børnefamilierne er et vigtigt element i forhold til at skabe et aktivt lokalsamfund.
Vi, der selv bor i landdistrikterne, ved, at det er nødvendigt at kæmpe mange kampe for fortsat at sikre både liv og lys i vinduerne uden for de store byer.
Vi ved, at de love og de regler, som af og til vedtages her i Folketinget, nogle gange kan være med til også at spænde ben for disse udviklingsmuligheder.
Den eksisterende lovgivning om skoletilbud på de danske småøer har været endnu en af de mange stopklodser for udviklingen i landdistrikterne, og jeg ved, at der er mange danskere, der ligesom jeg har lyst til at bo i landdistriktsområder, men jeg ved også, at der er mange, der ikke finder, at rammerne altid er på plads i forhold til at skabe liv i landdistrikterne.
Derfor glæder det mig også rigtig meget, at vi nu i dag kan være med til at fjerne endnu en stopklods og derved også gøre livet lettere på vores småøer.
Med dette lovforslag skaber vi både bedre rammer for, at de frie grundskoler nu kan etablere nye skoletilbud på småøerne i samarbejde med de forskellige kommuner, og samtidig skaber vi også bedre rammer for opretholdelsen af allerede eksisterende skolemuligheder på småøerne,
og det gør vi, ved at elevtalskravet for de eksisterende frie skoler på en småø nu fastsættes til at være mindst 24 elever mod tidligere normalt 32 elever.
Samtidig skal disse skoler ikke opfylde kravene om bl.a. antal elever på bestemte klassetrin.
Det skaber større fleksibilitet, og det mindsker disse skolers bekymringer for udsving i elevtallet, og det er f.eks. afgørende for en friskole på Fur.
Vi er glade for, at vi med lovforslaget styrker landdistrikterne og tager endnu et skridt til at skabe mere vækst og udvikling i hele Danmark.
Anni Matthiesen (V), 2015-12-08:
Så det, jeg hører ordføreren sige, er, at det af Enhedslistens ændringsforslag vil fremgå, hvor mange ekstra penge kommunen skal tilføre en eventuel afdeling af en fri skole på en af vores småøer.
Er det rigtigt forstået?
Jakob Sølvhøj (EL), 2015-12-08:
Det skal forstås sådan, at vi mener, at man, ligesom der jo i øvrigt gives tilskud til de små øer, skal give et særligt tilskud til de øer, som driver folkeskole på øen, altså at staten giver et yderligere tilskud til kommunerne.
På den måde vil der sådan set være et økonomisk incitament for kommunen til at bevare folkeskoletilbuddet, mens vi med forslaget, som det ligger nu, vil give et incitament til at nedlægge skoletilbuddet.
Merete Riisager (LA), 2015-12-08:
L 63 er en lille ændring, som skal løse op for lovgivningen, der har begrænset mulighederne for at drive skole på de 27 småøer i Danmark.
Det er således et lovforslag, som rydder op i nogle restriktioner, der er blevet vedtaget i en fjern fortid.
Det er altid værd at huske på, når vi sidder her i Folketinget og vedtager restriktioner, at det jo altså er noget, man skal leve med i mange år fremover.
Noget af den lovgivning, som der bl.a. er i forhold til at drive filialer, skoler, er jo et levn fra Tvindloven.
Man havde en skoleform, som der var en hel masse problemer med.
Der var sikkert også nogle gode ting, men der var så store problemer, at man blev nødt til at lave en ret restriktiv lovgivning.
Det står vi så i dag og løser op for et hjørne af.
Jeg kunne godt tænke mig, at vi tog grundlæggende fat i at løse op for den lovgivning, for det er rigtig fornuftigt, at gode skoler, altså skoler, som faktisk lever op til skolelovgivningen, og som er søgt af forældrene, og som leverer en rigtig god kvalitet, også kan få lov til at drive en filial.
Man er bange for, at der opstår store koncerner, at der sidder nogle rige mennesker og bliver endnu rigere af børns skolegang.
Det skal man slet ikke være bange for.
Der er slet ikke nogen, der bliver rige af at drive grundskole Danmark.
Lovforslag L 63 her i dag giver helt fint mening, men der er altså brug for langt mere frihed, både for folkeskolerne og for de frie grundskoler i øvrigt.
Vi ønsker i Liberal Alliance, at dem, der er gode til noget, skal have mulighed for at gøre mere af det, de er gode til, fordi det, vi er allermest optaget af, er, at der er flere børn, der får mulighed for at gå i en god skole, og det er det, der er pejlemærket.
Det må være det, der er formålet med den politik, vi bedriver, og derfor håber vi, at regeringen ser det her som en lille prøve, et afsæt i forhold til at lave noget mere grundlæggende, en frisættelse, som gør, at gode skoler også kan drive filialer og gøre mere af det, de er gode til.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2015-12-08:
Tak for det.
Lovforslaget skal, som vi allerede har hørt, gøre rammerne for at lave de frie skoletilbud for Danmarks 27 småøer endnu bedre.
Og det gør man ved at give de frie skoler i samme kommune mulighed for at oprette en filial på op til to småøer.
Alternativet er meget, meget enige i forslagets intention om at forbedre rammerne for at skabe frie skoletilbud på småøerne.
Det vil vi meget gerne kvittere for.
Vi glæder os over de vigtige ændringer, der er sket i lovforslaget.
Det drejer sig om, at Fur Friskole har fået lempet antalskravet, så det er på 24 elever, og vi ser det som noget vigtigt, at det er blevet skrevet ind i loven som en permanent dispensation, så borgerne og skolen på Fur kan se fremad med større tryghed.
Det er dog også meget vigtigt for os, at forslaget under ingen omstændigheder skal ses som en opfordring til at nedlægge eksisterende offentlige skoletilbud, og den bekymring har også været meget tydelig i høringssvarene.
Ifølge forslaget skal kommunerne betale 100 pct. af taksten pr. elev, og det har været kritiseret, at det ikke afspejler det reelle omkostningsniveau for drift af skoletilbud på småøer.
Derfor kunne det være en økonomisk besparelse for kommunen i forhold til opretholdelse af et kommunalt tilbud.
Det synes vi man fortsat skal være opmærksom på.
Som udgangspunkt har vi altså i Alternativet tillid til, at kommunerne ønsker det bedst mulige serviceniveau for deres borgere og ikke ud fra et mindre økonomisk hensyn som dette vil nedlægge velfungerende skoletilbud på øerne.
Men vi vil naturligvis holde godt øje med, om det skulle ske, hvilket jo ville være i modstrid med lovens intention. Vi vil altså derfor gerne både følge udviklingen på det område tæt og støtte op om lovforslaget, som vi mener indeholder mange gode punkter og har været igennem en god og konstruktiv proces op til den endelige fremsættelse.
Og tak for det.
Marianne Jelved (RV), 2015-12-08:
Nu er lovforslaget bliver rigtig fint gennemgået af de foregående ordførere, så det vil jeg springe over i denne omgang, og jeg vil indlede med at sige tak til ministeren for meget stor lydhørhed over for de mennesker, der rundtomkring på småøerne har ønsket at afværge en situation, hvor man kan sige, at skoletilbuddene forsvinder fra øerne.
Det sker af mange forskellige grunde.
Det er selvfølgelig kommunerne i første omgang, der er ansvarlige for det, og som lukker de små skoler, der er på øerne.
Jeg tror, at alle kan sætte sig ind i, hvor vanskeligt det er for øsamfund at fastholde beboelsen på øerne, når der er den type beslutninger, der resulterer i, at skolen lukker.
Jeg tror, at alle kan sætte sig ind i, at det er meget, at de yngste skoleelever skal fragtes fra øen til skolen på fastlandet og tilbage igen sidst på dagen.
Det er omstændeligt og ikke rigtig gode vilkår for de yngste skoleelever, de yngste børn, der skal i skole.
Så derfor er vi i Radikale Venstre rigtig tilfredse med forslaget.
Der kan være masser af ting at sig, og det er der også blevet gjort af andre ordførere, om, om det er den rigtige måde, det er skruet sammen på, men vi har jo allesammen mulighed for at følge, hvordan det går, og vi kan tage det op løbende og udveksle erfaringer for at se, om der er ting, der kan gøres anderledes.
Jeg har en fornemmelse af, at det her lige så meget bliver en reminder til kommunerne om, at man ikke altid lige skal fare til at lukke de små skoler hurtigst muligt, men man skal i stedet overveje at fastholde det almene folkeskoletilbud på de små øer på en eller enden måde.
Ellers ved vi jo, at det er de frie skoler, der er i stand til at løfte den her opgave, og jeg tror i hvert fald på, at det kan lade sig gøre, samtidig med at de frie skoler fastholder det særpræg, der er karakteristisk for dem.
Derfor: Held og lykke med forslaget og en kvittering til ministeren for et rigtig fint lovforberedende arbejde.
Jacob Mark (SF), 2015-12-08:
Tak for det.
Først og fremmest vil vi gerne rose ministeren for en god proces.
For SF er skolevæsenet også en hjertesag.
Man har ligesom kunnet fornemme, at det er det for mange partier.
Skoler skaber venskaber og giver eleverne dannelse, og skoler i nærheden af hjemmet skaber tryghed.
Vi har sådan set også været lidt optaget af den her problematik med, at der er et konkret eksempel på, at man sandsynligvis mest af sparehensyn nu lukker små skoler ude i øsamfundene.
Så vi synes også, at det her er vigtigt.
I SF vil vi gerne bidrage til, at der bliver opretholdt tilbud på de forskellige småøer.
Vi forstår godt, at det er vigtigt både på småøer, men sådan set også i små lokalsamfund i kommuner, hvor der lige nu også bliver lukket rigtig mange skoler.
Vi ser dog helst, at det er et folkeskoletilbud, der ligger derude som udgangspunkt.
Det gør vi ikke ud fra ideologiske hensyn i en debat, som man kan have på alle mulige andre tidspunkter om friskoler og folkeskoler.
Vi er sådan set ikke modstandere af friskoler, men vi er modstandere af, at friskoler opstår som tvang.
De skal opstå som pædagogisk alternativ, og det vil der ikke være tale om her, og jeg læser også, at Frie Skolers Lærerforening selv er bekymret for det.
Hvis man har et meget, meget stramt skolebudget, vil man kunne sidde og kigge på bundlinjen og se, at hvis man lukker skolen og lader den overgå til en friskole, så kan det godt være, vi skal betale 100 pct. i tilskud, men det er 100 pct. af en gennemsnitspris, der er lavere.
Så der vil faktisk være et incitament til at lukke dem.
Vi håber det ikke, men sådan som skolevæsenet rundtomkring er presset – det diskuterer vi hele tiden – er det noget, vi frygter.
Så vi har tænkt lidt frem og tilbage, for vi synes sådan set, at intentionerne er gode, men vi støtter Enhedslistens ændringsforslag, for vi synes faktisk, det er en bedre model.
Det vil være en bedre model end den her, der potentielt bliver en spareøvelse.
Så det vil vi bakke op om i den videre behandlingsproces, og så vil vi afvente stillingtagen til behandlingen for at se, hvordan det forslag ligesom bliver modtaget.
Anders Johansson (KF), 2015-12-08:
Tak for det.
De danske øer er en vigtig del af vores kultur og vores historie, og vi skal selvfølgelig gøre, hvad vi kan, for at bevare de bedst mulige betingelser for at sikre, at de stadig har rammerne for bosætning.
Jeg synes faktisk, det har en værdi i sig selv, hvis man kan sikre liv og udvikling i hele landet, herunder også på småøerne.
Jeg kommer selv fra Ærø, og der har vi faktisk i øjeblikket flere tilflyttere, end vi har fraflyttere.
Faktisk har vi befolkningsfremgang.
Men sådan tror jeg ikke det havde været, hvis børnene f.eks. skulle gå i skole på fastlandet.
For når skolerne lukker, så risikerer man altså også, at de små samfund stille og roligt lukker.
Skolen er hjørnestenen i mange små samfund, og generationerne forsvinder stille og roligt ud af områderne, hvis skolerne lukker.
Udviklingen har betydet, at flere og flere borgere har mulighed for at arbejde hjemmefra, og det kan være småøernes chance for at skabe en fremtid, hvor afvikling bliver vendt til udvikling.
Det synes jeg vi skal bakke op om alt, hvad vi kan, for at de netop får denne mulighed for at gribe chancen.
Jeg synes, vi skal prøve at skabe de bedste forudsætninger for vores skolesøgende børn, også på de små øer, og derfor bakker vi op om intentionerne her i lovforslaget, for det er en klar forbedring i forhold til det, vi har i dag, og de muligheder, der er i dag.
Ved f.eks. som foreslået at hæve det bidrag, som bopælskommunen skal betale, fra 91 pct. til 100 pct., gøres det mere attraktivt at bevare friskoler, oprette friskoler og mere fordelagtigt for kommunen at bevare folkeskoletilbuddet end ellers.
Man kan godt sige, at ved at hæve bidragssatsen op til 100 pct. kompenserer man lidt for de merudgifter, der helt sikkert vil være ved bevarelse af skoletilbuddet på en småø i forhold til fastlandet.
Alt i alt mener jeg, at intentionerne med forslaget er gode, og vi kan med forslaget sikre, at vi kan bevare flere skoler på småøerne, end vi ellers kunne.
Det er i forvejen svært at tiltrække børnefamilier til småøerne for at bosætte sig, så jeg synes, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, herfra.
Simon Kollerup (S), 2015-12-08:
Det lovforslag, vi behandler i dag, er en del af regeringens vækstpakke for landbruget, og det handler grundlæggende om at give landmændene mulighed for at gøde deres jord endnu mere.
Men enhver mønt har også en bagside, og selv om vi i Socialdemokratiet er helt enige i, at vi skal gøre en indsats for at skabe gode og stabile rammevilkår for danske landmænd, er vi ikke enige i, at det skal ske uden hensyntagen til miljøet.
Af forslagets første linjer fremgår det, at forslaget kan bringe os på kant med vores EU-retlige forpligtelser.
Det gælder i forhold til nitratdirektivet, vandrammedirektivet, grundvandsdirektivet, drikkevandsdirektivet, habitatdirektivet og havstrategirammedirektivet.
Den gældende gødskningslov har efter sin formålsparagraf bl.a. til formål at regulere jordbrugets anvendelse af gødning med henblik på at begrænse udvaskningen af kvælstof.
Den ambition er vi i Socialdemokratiet fortsat enige i.
Så på samme måde som vi er optaget af at skabe gode rammevilkår for danske landmænd, arbejder vi altså også for, at væksten i landbruget ikke sker på bekostning af miljøet.
Socialdemokraterne står for en balanceret tilgang, hvor der både investeres i landbrugserhvervet og i det miljø, vi skal give videre til vores børn og børnebørn.
Det her forslag giver miljø- og fødevareministeren beføjelser til at udskrive en endnu ukendt miljøregning, da ministeren gennem bekendtgørelser kan fastsætte reglerne for, hvor meget landmænd må gøde deres jorde, gennem fastsættelsen af de såkaldte kvælstofnormer.
Siden 1998 har vi arbejdet med såkaldt reducerede kvælstofnormer, som sikrer, at vi efterlever EU-lovgivningen på miljøbeskyttelsesområdet, altså miljøbevidste kvælstofnormer kan man sige.
Med forslaget her bryder regeringen med denne norm, og en stemme for lovforslaget giver ministeren mulighed for at udfase de reducerede kvælstofnormer.
Det vil isoleret set forøge landbrugets produktion, og det vil betyde arbejdspladser i landbruget, på slagterier og i de dele af Danmark, hvor der mere end nogen sinde før er behov for dem.
Det står vi som Socialdemokrater grundlæggende bag, men vi er altså nødt til at se nogle tiltag, der sikrer, at vi ikke kommer på kant med de førnævnte EU-direktiver.
For os er det nemlig afgørende, at miljøet også tilgodeses og forbedres.
Vi står samtidig bag ønsket om en målrettet regulering, der kan medvirke til at samle miljøregningen op.
Men vi understreger, at regeringen er nødt til at søsætte nogle initiativer, der kan samle den forøgede kvælstofudledning op, også på kort sigt, før vi kan støtte lovforslaget.
Sådan nogle scenarier skal belyses og vurderes, før vi kan gøre vores endelige stilling op, og på den baggrund vil Socialdemokraterne udskyde vores endelige tilkendegivelse i forhold til lovforslaget her, til vi har set, hvor langt regeringens forhandlingsvilje i de forestående forhandlinger om en fødevarepakke for landbruget kan bringe os.