runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Bundsgaard (S), 2007-03-02:
Først vil jeg sige, at der ikke er så stor uenighed mellem Enhedslisten og Socialdemokraterne om, at asylansøgere skal have det godt.
Det synes jeg er positivt, og jeg vil også som sagt gerne lykønske forslagsstillerne med, at man har fået regeringen til at foretage en mindre kovending i den her sag.
Hvad betyder midlertidig beskyttelse?
Det bliver jo tolket meget forskelligt i de forskellige lande.
Min opfattelse af midlertidig beskyttelse er, at vi ikke skal tvangshjemsende nogen asylansøgere på nuværende tidspunkt.
Men jeg vil give asylansøgerne mere end bare en midlertidig beskyttelse.
Jeg mener faktisk også, at vi har et ansvar for at sikre, at asylansøgere, der er i Danmark, har et ordentligt liv.
Jeg er enig med det store flertal af danskere, der spørger: Hvorfor er det, at asylansøgere ikke må få lov til at arbejde?
Jeg er enig med dem, der har været bekymrede over, hvilke forhold asylansøgernes børn har haft.
Og for at forbedre forholdene handler det altså både om at sikre, at børnene har gode forhold, og om, at deres forældre ikke går i stykker.
Til sidst vil jeg sige, at jeg er meget enig med forslagsstillerne i, at der er lang vej mellem det forslag, som vi behandler i dag, og den svenske ordning.
Steen Gade (SF), 2007-03-02:
Og det er jo bekymrende for debatten, at man tillader sig den slags ting.
Så vil jeg spørge om det med at fortolke, hvad FN anbefaler.
FN går jo ud fra, at man ikke tvangshjemsender til lande, som ikke vil modtage folk.
Så UNHCR's anbefaling ligger jo i forlængelse af det.
Det må i hvert fald betyde, at de skal have en større beskyttelse, end den danske regering lægger op til.
Og det er jo derfor, jeg mener, Socialdemokraterne må forklare sig.
UNHCR anbefaler ikke det, den danske regering gør.
Og hvis Socialdemokraterne støtter den del af regeringens politik, er jeg bare lidt forundret, da det faktisk drejer sig om, at området er plaget af den største flygtningekatastrofe siden 1949.
Lotte Bundsgaard (S), 2007-03-02:
Nu synes jeg, at det er vigtigt, at hr. Steen Gade ikke lægger mig ord i munden.
Når man hører, hvad hr. Steen Gade siger, så lyder det, som om Socialdemokraterne er forhippede på, at nu skal vi lave en hjemtagelsesaftale med Irak, og så skal vi sende folk hjem hurtigst muligt.
Vores opfattelse er, at irakerne skal have beskyttelse, indtil de kan rejse hjem til Irak, uden at deres liv er i fare.
Henriette Kjær (KF), 2007-03-02:
Jeg synes, det er interessant, at fru Lotte Bundsgaard nu i den grad slår ind på, at asylansøgere og afviste asylansøgere skal kunne arbejde eller tage sig en uddannelse, når jeg ser, hvordan Socialdemokraterne ellers har opført sig, når vi har diskuteret den her type sager.
Jeg tænker på, hvor rigidt man ønsker at fastholde østaftalen, og jeg tænker på, hvordan danske unge ikke kan få en læreplads – og i øvrigt har de unge med udenlandsk baggrund, der er i Danmark, meget svært ved at få en læreplads den dag i dag.
Når det er sådan, hvordan kan det så være, at Socialdemokraterne mener, at arbejdsmarkedet skal stå fuldstændig åbent, hvis man kommer til landet og søger asyl?
Alle uddannelsesinstitutionerne skal slå dørene op og sige: Værsgo, kom ind her, der er plads til jer.
Det kunne jeg altså godt tænke mig at få en forklaring på.
Lotte Bundsgaard (S), 2007-03-02:
Jeg er glad for, at fru Henriette Kjær tager ordet, og jeg er også glad for, at fru Henriette Kjær denne gang fik noget igennem med hensyn til asylcentrene.
Vi har jo hørt fru Henriette Kjær gentagne gange sige, at asylansøgerne skulle have bedre forhold, og nu har fru Henriette Kjær så fået lov til at få en lille flig igennem, hvad angår at forbedre forholdene for asylansøgerne.
Så vil jeg godt sige, at jeg på intet tidspunkt har sagt, at man bare skulle åbne alle dørene.
Tror fru Henriette Kjær, at det er sådan, at analfabeter skal have mulighed for at søge ind på et dansk universitet og så have lov til optagelse i morgen?
Det, det handler om, er, at asylansøgere i dag ikke må arbejde.
Fru Henriette Kjær var selv med på besøget på Brovst Asylcenter og hørte lederen tale om problemet i, at unge godt kunne starte på en teknisk skole på en lærlingeuddannelse, men ikke kunne færdiggøre den, fordi de ikke havde mulighed for at tage lønnet praktik.
Mener fru Henriette Kjær, det er vejen frem?
Henriette Kjær (KF), 2007-03-02:
Jamen det er jo meget sigende, at jeg overhovedet ikke får svar.
Der bliver stillet et modspørgsmål til mig, og det synes jeg da er meget interessant.
Det viser, at Socialdemokraterne måske ikke helt har gennemtænkt det, man står her og foreslår.
Jeg bliver nødt til at spørge, om fru Lotte Bundsgaard synes, at det er særlig godt, at man i Danmark tilegner sig nogle kompetencer, som ikke nødvendigvis matcher det arbejdsmarked, der er i Kosovo eller Irak; at man ikke lærer sit modersmål ordentligt, fordi der har været fokuseret så meget på at lære dansk for at klare en dansk uddannelse eller klare sig på det danske arbejdsmarked; og at det gør, at man faktisk har svært ved at komme ud på arbejdsmarkedet, når man så kommer til sit hjemland.
Der synes jeg nok lige, at vi skulle tænke os lidt om, hvad angår de kompetencer, vi udstyrer afviste asylansøgere med.
Og det vil jeg spørge om Socialdemokraterne ikke også vil gøre sig nogle tanker om.
Lotte Bundsgaard (S), 2007-03-02:
Der er ingen tvivl om, at vi gør os mange tanker om, hvordan man sikrer, at både asylansøgere, der skal integreres i det danske samfund, og afviste asylansøgere har nogle kompetencer, når de har været igennem systemet, eller når de bliver sendt hjem igen.
Det er også derfor, at Socialdemokraterne er så ærgerlige over, at man ikke har en mulighed for at give de mennesker, der sidder og venter i Danmark, en lærlingeuddannelse, fordi de altså ikke kan tage lønnet praktik.
Vi mener faktisk, at bl.a. de afviste asylansøgere, som på et tidspunkt skal tilbage til Irak, vil være langt bedre stillet, hvis de har haft en mulighed for at tage en lærlingeuddannelse, eller hvis de har haft en mulighed for at tage et job.
Hvis de i Brovst havde ledige stillinger, som de ikke kan få besat, hvorfor er det så, at asylansøgerne ikke kan bruge deres tid på at arbejde og udvikle sig i stedet for bare at sidde og vente?
Morten Østergaard (RV), 2007-03-02:
Med det forslag, som vi behandler her, er der jo lagt op til, at der i hvert fald skal gå 8½ år, før man vil kunne få en fast opholdstilladelse.
Lotte Bundsgaard (S), 2007-03-02:
Vi mener, man i større udstrækning burde bruge muligheden for, at folk kunne bo uden for asylcentre, og vi mener som sagt også, at asylansøgere skal have en mulighed for at kunne arbejde og tage en uddannelse.
Vi forestiller os, at uanset om det drejer sig om 2 år, 3 år, 4 år eller 6 år, så bliver de år brugt på en god måde, så børnene ikke oplever, at deres forældre bliver syge af at sidde og vente, og så forældrene får en mulighed for at tage en uddannelse, for at få et arbejde, som de kan bruge erfaringerne fra, hvis de på et tidspunkt skal tilbage til deres hjemland.
Morten Østergaard (RV), 2007-03-02:
Med hensyn til den situation, vi taler om her, hvor vi altså er inde omkring, at det er mennesker, som har været i Danmark og i asylsystemet i i hvert fald 8½ år – og måske længere, det drejer sig jo bl.a. om børn, der er født og opvokset her – vil jeg spørge: Hvor længe synes fru Lotte Bundsgaard at man kan være på et usikkert opholdsgrundlag i Danmark, selv hvis vilkårene altså fortsatte?
Vi ved jo ikke, hvordan det går i f.eks. Irak, men hvis vilkårene fortsætter, hvor længe kan man så blive ved at være under de vilkår, som fru Lotte Bundsgaard beskriver, med et usikkert opholdsgrundlag?
Mener fru Lotte Bundsgaard, at man kan leve et helt liv under de vilkår, som fru Lotte Bundsgaard her beskriver, hvis situationen fortsætter med at være, som den er i f.eks. Irak?
Lotte Bundsgaard (S), 2007-03-02:
Jeg vil godt starte med at understrege, at den radikale ordfører jo selv siger, at det er fair nok, at man skal kunne leve i 8 år på en midlertidig opholdstilladelse, altså på et usikkert grundlag i Danmark, før ens sag bliver afgjort.
Det er jo det, som det her forslag går ud på, og det understreger den radikale ordfører selv.
Vi mener ikke, at vejen frem er at give flere midlertidige opholdstilladelser, hvor der, som den radikale ordfører selv understreger, vil være mennesker, der så skal gå i 8 år og være usikre.
Jeg mener, at når man har fået afslag på asyl og ikke kan få humanitær opholdstilladelse, skal man heller ikke have en midlertidig opholdstilladelse, hvis man ikke kan leve op til 18-måneders-reglen, som den er nu.
Jeg mener faktisk, at vi hellere skulle bruge det her som løftestang til at forbedre forholdene for alle asylansøgere, både dem, der venter, og dem, der er afviste, frem for at give langt flere midlertidige opholdstilladelser til flere.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-03-02:
Nu er jeg jo ikke så naiv, at jeg tror, at hr. Jesper Langballe i almindelighed sådan er inden for pædagogisk rækkevidde, når det handler om udlændingepolitik.
Jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Jesper Langballes indstilling til brugen af negativt motivationsfremmende foranstaltninger.
Mener hr. Jesper Langballe, at vi skal fastholde, at man bruger dem, eller mener hr. Jesper Langballe, at vi skal holde op med at bruge dem?
Nu er det altså ikke mig, der har opfundet det begreb.
Hr. Jesper Langballe svarede ikke på mit spørgsmål.
Så bliver jeg jo nok nødt til at prøve at stille det på en anden måde: Skal afviste asylansøgere have mulighed for på samme måde som folk, der har deres asylansøgning under behandling, at bo på f.eks. et asylcenter i Brovst eller i Hanstholm eller andre steder, eller skal man fastholde det, at man bruger de her hjemsendelsescentre i Sandholm og Avnstrup?
Jeg tror, at hvis hr. Jesper Langballe bare vil strække sig så langt som til at sige, at de ikke nødvendigvis behøver få det dårligere, mens de venter på at blive sendt hjem, så har vi da fået rykket det lidt.
Og jeg har jo forstået på ministeren, at ministeren da i hvert fald har rykket sig en lillebitte smule.
Spørgsmålet er, om hr. Jesper Langballe overhovedet er til at rykke så meget som en millimeter for, at folk kan blive behandlet ordentligt.
Jesper Langballe (DF), 2007-03-02:
Der bruges jo det der sådan propagandistiske ordvalg om at behandle folk ordentligt.
Nej, vi mener ikke, at afviste asylansøgere, der er i udsendelsesposition, skal bo i Hanstholm eller Brovst.
I Hanstholm eller Brovst har man asylsøgere, hvis sager er åbne, eller asylsøgere, som er på vej i integrationsfasen.
Sandholm og Avnstrup er udsendelseslejre, og der har de, der er i udsendelsesposition, selvfølgelig hjemme.
Husk på, at der er tale om, at den ene slags asylansøgere jo muligvis skal forberedes til det danske samfund.
De andre skal forberedes til hjemrejse.
Det er to forskellige situationer, og derfor vil det være fuldkommen uhensigtsmæssigt at begynde at flytte folk fra udsendelseslejrene til Vestjylland, og det er der da heller ingen, hverken regeringen eller Dansk Folkeparti, der kunne drømme om at gøre.
Morten Østergaard (RV), 2007-03-02:
Jeg er nødt til at bede hr. Jesper Langballe om at korrigere sig selv, for hr. Jesper Langballe fik sagt noget faktuelt forkert i sin ordførertale, noget, som er ret afgørende for behandlingen af det her beslutningsforslag.
Hr. Jesper Langballe sagde, at man selv kunne bestemme, hvor længe man skulle være her.
Er det ikke korrekt, at dem, det her forslag sigter på, alene er dem, som ikke kan tvangshjemsendes på grund af forholdene i det land, de kommer fra?
Med andre ord er det altså forhold, som de ikke kan påvirke, der er afgørende for, om de kan blive dækket af den her regel.
Jesper Langballe (DF), 2007-03-02:
Nej, det er det ikke, for det er jo en definition, som forslagsstillerne selv skaber.
Medmindre hr. Morten Østergaard vil erklære en permanent dyb mistillid til flygtningemyndighedernes, altså til asylmyndighedernes afgørelser, er der i det øjeblik, de har fået afslag på asyl, dermed sagt, at de ikke er truet af noget, der giver dem opholdsgrundlag her i landet.
At der eventuelt er noget uro i området, betyder ikke, at man efter nogen som helst international definition bliver asylberettiget.
Det er jo et vilkår, som de deler med alle deres landsmænd.
Morten Østergaard (RV), 2007-03-02:
Hr. Jesper Langballe og jeg er uenige om mangt og meget, særlig på det her område, og det plejer vi normalt at håndtere rimeligt ved at diskutere vores forskellige holdninger.
Jeg synes, det er dybt urimeligt, at hr. Jesper Langballe nægter at anerkende, hvad forslaget her drejer sig om.
Det, det drejer sig om, er afviste asylansøgere, hvor den danske regering ikke har en aftale om hjemsendelse, som det f.eks. gør sig gældende med irakerne.
Det ved hr. Jesper Langballe, og derfor taler hr. Jesper Langballe mod bedre vidende og vildleder den offentlighed, der måtte følge med i den diskussion, vi har i dag.
Dem, vi taler om, og dem, forslaget sigter på, er alene dem, der ikke kan tvangshjemsendes på grund af forholdene i deres land, forhold, som de ingen mulighed har for selv at påvirke.
Det burde hr. Jesper Langballe alene for sagligheden i denne debat anerkende.
Jesper Langballe (DF), 2007-03-02:
Jamen altså, det er jo fuldstændig meningsløst, vil jeg sige til hr. Morten Østergaard.
Sagen er jo den, at der ikke er nogen tvangshjemsendelsesaftale, for hvis der var det, var problemet løst, for så blev de øjeblikkelig tvangshjemsendt.
Men de har jo muligheden for at rejse frivilligt hjem, og det er faktisk det, de er blevet beordret til af de danske myndigheder.
Det er ganske simpelt det, de skal.
De har nægtet at efterkomme danske myndigheders ordrer.
Skulle man så belønne dem ved at give dem midlertidig opholdstilladelse og dermed gøre hele asylsystemet meningsløst, så de, som jeg sagde i min ordførertale, rent faktisk fik et retskrav på opholdstilladelse i Danmark, hvad enten myndighederne fandt, at de havde et opholdsgrundlag eller ej?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-03-02:
Jeg hørte nok af hr. Jesper Langballes ordførertale til også at undre mig.
Jesper Langballe (DF), 2007-03-02:
Jeg vil ikke anerkende den sondring, der gør, at hver gang UNHCR siger et eller andet ord, så kan man ved hjælp af hårdt optrukne fortolkninger få det til, at afviste asylansøgere ikke skal sendes hjem.
Altså, enten må man stole på asylmyndighedernes afgørelse, eller også må man stille et krav her i Folketinget om, at de skal fyres, eller sige, at det simpelt hen ikke er godt nok, og at det kan man ikke finde sig i.
Det er sagt.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-03-02:
Jamen det er dog utroligt, at en udlændinge- og integrationsordfører fra Folketingets talerstol kan sige noget sådant.
Altså, der er tale om, at disse mennesker, der er afviste asylansøgere, for det første åbenbart ikke havde brug for personlig beskyttelse, og for det andet ikke kunne få en humanitær opholdstilladelse.
Der er ikke tale om, at de så bare kan tage hjem, og at alt er fryd og gammen.
De to ting behøver ikke nødvendigvis at være identiske.
Det, der er det interessante i det svar, som jeg lige fik fra hr. Jesper Langballe, er, at det endnu en gang viser Dansk Folkepartis totale mangel på forståelse for internationale organisationer og internationalt samarbejde.
Hvorfor vil Dansk Folkeparti fuldstændig negligere UNHCR's anbefalinger?
Jesper Langballe (DF), 2007-03-02:
Jamen jeg er faktisk enig med hr. Simon Emil Ammitzbøll i, at man ikke kan sige, at når en asylansøger er afvist, så kan han bare tage hjem, og så er alt fryd og gammen.
Både hr. Simon Emil Ammitzbøll og jeg ved, at så enkel er tilværelsen ikke.
Derfor gør vi jo fra den danske stats side, hvad vi kan – og måske skal vi gøre endnu mere i fremtiden – for at støtte den hjemrejse; støtte den økonomisk, støtte den med hensyn til kompetencer, der skal erhverves, og som der kan blive brug for derhjemme.
Jeg tror, det er en vej, vi i den kommende tid skal gå langt videre ad.
Så alt er ikke fryd og gammen, fordi man er afvist asylansøger.
Det, der ligger helt fast, er, at man skal hjem.
Men samtidig har vi en moralsk forpligtelse til at støtte den hjemvenden, så godt vi kan.
Rikke Hvilshøj (V), 2007-03-02:
Asylansøgere har mulighed for at søge ind på vores jobkortordning, det, der giver adgang til det danske arbejdsmarked, og hvis der er asylansøgere, der ser det som en mulighed, har de alle chancer for at benytte sig af den.
Det, jeg synes er uholdbart, er, hvis vores asylsystem lige pludselig giver adgang til det danske arbejdsmarked, og jeg undrer mig faktisk over, at Socialdemokraterne har det ønske, i betragtning af at Socialdemokraterne på alle andre fronter er meget opmærksomme på, hvad det er for en arbejdskraft, der kommer til Danmark.
Det undrer mig, hvis det så lige pludselig skal være sådan, at den letteste vej ind på det danske arbejdsmarked faktisk vil være at sige asyl.
Det er den her regering, der har sikret en meget lettere adgang til det danske arbejdsmarked, og det er vi godt tilfredse med.
Men jeg foreslår og foretrækker, at man får adgangen til det danske arbejdsmarked via fordøren og ikke via bagdøren.
Steen Gade (SF), 2007-03-02:
At overbevise Dansk Folkeparti om, at man skal tage FN alvorligt, har jeg sådan set opgivet.
Men det, jeg vil spørge hr. Langballe om, er: Hvordan er det at være i den der osteklokke, hvor man tager stilling til disse irakiske flygtninge, som vi har siddende i vores lejre, og som ikke vil rejse hjem og derfor ikke kan komme hjem, fuldstændig løsrevet fra en situation, hvor der er en flygtningekatastrofe rundtomkring Irak, og hvor millioner af mennesker er på flugt fra Irak?
I den situation står Dansk Folkeparti og siger: Jamen vi skal gøre alt, hvad vi kan for at presse dem, give dem dårlige vilkår, så de rejser hjem.
Hvordan har hr. Langballe det i sin osteklokke?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-03-02:
Jeg kan forstå, at vi egentlig langt hen ad vejen måske er i hvert fald i princippet enige om, at afviste asylansøgere skal have en så normal tilværelse som muligt med arbejde og uddannelse og deltagelse i samfundslivet.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge helt præcist: Hvad er det, der er problemet ved en midlertidig opholdstilladelse, som jo betyder, at de mennesker får en plads, også boligmæssigt, uden for asylcentrene, at de mennesker bliver en del af samfundet, så længe de er i samfundet?
Det er lige præcis det, forslaget går ud på, og derfor har jeg meget svært ved at forstå, hvorfor fru Lotte Bundsgaard ikke går skridtet videre fra principielt at være enig med os andre til også at være det i realiteternes verden.
Jesper Langballe (DF), 2007-03-02:
Det spørgsmål er sådan lidt som spørgsmålet: Holdt du op med at tæve din kone – ja eller nej?
For sagen er, at forslagsstillerne bruger udtrykket negativt motivationsfremkaldende foranstaltninger på en, synes jeg, meget propagandistisk måde svarende til, når forslagsstillerne og andre på samme fløj har hævdet, at det, vi sagde, var, at asylansøgerne skulle have det så dårligt som overhovedet muligt, for så rejste de hjem.
Det er jo en meget tendentiøs måde at formulere det på.
Situationen kan være den, at der fra myndighedernes side er sagt til en asylansøger: Du kan ikke få asyl i Danmark, du har ikke noget opholdsgrundlag, du skal rejse hjem.
Og så siger asylsøgeren: Nej, det vil jeg ikke.
Så skulle det næste være, at man siger til ham: Nå, hvis du ikke vil det, jamen så skal du sandelig have midlertidig opholdstilladelse, og du skal også have noget bedre at bo i, nu vil vi forbedre dine boligforhold.
Forslaget skal simpelt hen ses på den måde, at man vil tage al mening og konsekvens ud af asyllovgivningen – og det der udtryk negativt motivationsfremkaldende tiltag vil jeg skænke hr. Arbo-Bæhr og forslagsstillerne.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-03-02:
Man sidder jo og tænker over, om der for Socialdemokraterne er en maks. grænse for, hvor længe mennesker anstændigvis kan bo i et asylcenter, men det kan fru Lotte Bundsgaard jo komme ind på i sit svar.
Jeg synes bare, at når man ser på det her forslag, kan man i virkeligheden godt tillade sig at kalde det et minimumsforslag, et forslag, som lige akkurat gør det, som vi vel burde kunne blive enige om.
Der er masser af folk, der er heroppe i Danmark fra en krig, vi selv har været med til at starte, en flygtningesituation, vi selv har været med til at skabe, og som ikke kan komme hjem, fordi sikkerhedssituationen stadig er så dårlig.
Kunne de ikke få en mulighed for at komme ud i samfundet, bo sammen med os andre, arbejde sammen med os andre og dermed også være en meget bedre ressource, når de en dag vender tilbage til Irak, som vi jo alle sammen er enige om at de skal?
Rikke Hvilshøj (V), 2007-03-02:
Sagen er jo den – og det er jo faktisk også en lidt god situation – at vi har fået bragt sagsbehandlingstiden betragteligt ned, og det er det, jeg mener bør være den rigtige måde at håndtere det her på,, nemlig at det ikke er en afgørelse, man venter længe på.
Vi får afklaret så hurtigt som overhovedet muligt, altså får vurderet, om vedkommende skal blive i Danmark, og om der er grundlag for asyl og dermed opholdstilladelse.
Får man det, kommer man hurtigt ud og får samtidig en arbejdstilladelse, og man får adgang til det danske uddannelsessystem.
Hvis man får afslag på asyl, er ens fremtid altså ikke i Danmark, og så bør fokus i stedet for være på at sikre, at disse mennesker kan rejse hjem.
Lotte Bundsgaard (S), 2007-03-02:
Der er ingen tvivl om, at vi som land har et ansvar for de flygtninge, der er kommet ud af krigen i Irak.
Derfor mener vi også, at vi skal tage det ansvar på os, og derfor mener vi også, at vi skal behandle de afviste irakiske asylansøgere langt bedre, end vi gør i dag.
Derfor synes vi også, at man skal have lov til at arbejde både som almindelig asylansøger og som afvist asylansøger.
Vi ved jo, og det ved hr. Simon Emil Ammitzbøll også godt, at der i lovgivningen i dag er mulighed for, at man kan bo uden for centeret.
Vi hørte fra asylcenteret i Brovst, at det har man faktisk forsøgt, men der var ikke nogen, der havde interesse i det, for de ville hellere bo under de gode forhold, de havde på asylcenteret, i stedet for at bo for sig selv ude i lokalsamfundet.
Men muligheden er der.
Jeg vil godt sige, at jeg er meget enig med De Radikale i, at vi skal sikre ordentlige forhold, også for afviste asylansøgere, men jeg mener altså ikke, vejen frem er at give midlertidig opholdstilladelse.
Så vil jeg lige sige til det sidste spørgsmål, om der er en maks. grænse for, hvor længe man skal sidde i et asylcenter, at jeg mener, at forholdene skal være så gode, at man faktisk godt kan bo der i en rum tid, uden at man bliver syg af det.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-03-02:
Jeg er jo ikke overrasket over ministerens holdning til det forslag, vi har stillet her, men ikke desto mindre må jeg indrømme, at jeg er en smule skuffet.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor ministeren ikke forholder sig til det mest væsentlige i den her diskussion, nemlig at vi har en række afviste asylansøgere her i landet, som ikke kan tage hjem under betryggende forhold.
UNHCR anbefaler eksempelvis i forbindelse med Irak, at landene sørger for på en eller anden måde at beskytte de afviste irakere og dropper de negativt motivationsfremmende foranstaltninger.
Ministeren siger, at det også gør indtryk på hende.
Men efterlader det indtryk så også nogle spor?
I så fald hvilke, og hvilke initiativer vil man så tage?
Rikke Hvilshøj (V), 2007-03-02:
Se, sagen er jo ikke, at de afviste asylansøgere ikke kan rejse hjem.
Det kan de.
Se, det kan jeg ikke forstå.
Det synes jeg jo så, hvis vi går endnu dybere ned i teknikken i det her beslutningsforslag, altså er en meget underlig teknik.
Hvorfor skal de så alligevel sidde og vente 18 måneder, hvis vi ved, at de ikke kan tvangshjemsendes, og det er blevet oppositionens kriterium, at den enkelte ikke selv har ansvar for at respektere en afgørelse, men at det alene er det danske samfunds ansvar?
Så det forslag synes jeg oppositionen skulle stille.
Men det synspunkt deler regeringen ikke.
Vi synes, at den enkelte har et ansvar for at respektere en afgørelse og dermed selv tage et ansvar for at rejse hjem.
Vi vil meget gerne hjælpe, og det gør vi i rigtig mange tilfælde.