runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2008-10-31:
Det, der jo er lidt interessant her, er, at hr. Thomas Adelskov siger, at det her lovforslag har hegnet problemet ind, at det har løst problemet.
Mulighederne for at forsvare hele overenskomsten er i hvert fald ikke til stede.
Det er fremover EF-Domstolen, der afgør, om den tolkning, som man nu lægger ind i det her lovforslag, overhovedet kommer til at gælde, og derfor er der jo brug for en europæisk løsning.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Thomas Adelskov, om han ikke er enig i, at der er brug for en europæisk løsning, og at en rigtig europæisk løsning ville være at sikre, at der kom en protokol, som var juridisk holdbar, som fastslog konfliktrettens omfang i overensstemmelse med det, den europæiske faglige sammenslutning har foreslået.
Så kan hr. Thomas Adelskov og vi andre bagefter diskutere, hvordan vi skal nå frem til at få et sådant resultat nede i EU, men jeg synes, det er lidt ærgerligt, at hr. Thomas Adelskov ligesom lader, som om problemet er indhegnet og løst med det lovforslag, der ligger her.
Thomas Adelskov (S), 2008-10-31:
Jeg hører, at der er to spørgsmål.
Jeg svarer gerne på det første først.
Jo, vi ser gerne en europæisk løsning.
Løser man problemet med Lavaldommen med det her lovforslag?
Ja, det gør man.
Det er jo også det, som fagbevægelsen siger.
Det er trods alt dem og ikke hr. Per Clausen, der skal ud og slås ude i marken, som slås med udenlandske virksomheder, som kommer hertil og eventuelt vil underbyde dansk arbejdskraft, danske lønninger og danske arbejdsvilkår.
De siger, hvad vi tager ad notam og siger tak for, at det er dejligt, at man har fundet en konkret dansk løsning på det her problem, sådan at man kan bevare konfliktretten over for udenlandske virksomheder.
Ja, der er en løsning.
Per Clausen (EL), 2008-10-31:
Det er jo rigtigt, at der er mennesker i den danske fagbevægelse, som støtter det her lovforslag.
Det er også rigtigt, at de siger, det er nyttigt, men jeg har nu ikke hørt nogen af dem sige, at det løser det problem, som Lavaldommen skabte, for så ville de jo ikke i den næste sætning sige, at der er brug for en europæisk løsning.
Man siger jo ikke først, at man har løst et problem, eller at en udfordring ikke er der længere, og derefter, at man er nødt til at gøre noget ved det her nede i EU.
Så derfor eksisterer der jo stadig væk en udfordring, og der eksisterer stadig væk et problem.
Og det hænger jo sammen med, at det her lovforslag gør det helt tydeligt, at hvor man indtil Lavaldommen troede, at hele overenskomsten også gjaldt for mennesker, der kom fra andre EU-lande, må vi nu konstatere, at det ikke er tilfældet.
Så forsøger man at brede mindstelønsbegrebet ud så meget, som det overhovedet er muligt, men det løser jo ikke det grundlæggende problem, og det tror jeg godt at hr. Thomas Adelskov ved.
Thomas Adelskov (S), 2008-10-31:
Det, Lavaldommen siger, er, at man ikke kan konflikte, hvis ikke det er meget tydeligt for de udenlandske virksomheder, hvad det er for noget, de bør gøre, hvad det er for en handling, de bør foretage, og det er sådan set det, der bl.a. med det her lovforslag bliver hegnet ind på en sådan måde, at det nu bliver tydeligt, hvordan man over for de udenlandske virksomheder klargør, hvad det er, de skal opfylde.
I tvivlsspørgsmål - og det synes jeg sådan set er en interessant nyskabelse - kan man altså gå til Arbejdsretten, også f.eks. selv om de udenlandske virksomheder hverken har overenskomst eller i øvrigt er medlem af en dansk arbejdsgiverforening, og få det afklaret dér.
Og det er i øvrigt en udvidelse af den danske Arbejdsrets beføjelsesområder.
Derfor løser man konfliktspørgsmålet i forhold til Lavaldommen med det her, men det forandrer jo ikke, at vi også er uenige i, at EF-Domstolen i det hele taget skulle være begyndt at blande sig i det her.
Nu løser det det her, der vil kunne konfliktes mod udenlandske virksomheder, hvis ikke de tegner overenskomst i Danmark.
Bent Bøgsted (DF), 2008-10-31:
Af det her lovforslag fremgår det jo, at det, regeringen gerne vil, er, at det skal være en stor forbedring for det danske arbejdsmarked, at det skal sikre konfliktretten og overenskomsterne, og at EU ikke skal blande sig i den danske model.
Men når man så læser lovforslaget igennem, finder man jo ud af, at det egentlig lever op til det, som EU gerne vil med bl.a. servicedirektivet, der i bund og grund skal sikre så billig arbejdskraft som muligt af hensyn til den europæiske økonomi.
Det kan man jo så være for eller imod; Dansk Folkeparti synes ikke, det er sagen, og jo mere vi læser i det her, jo mere kan vi se, at det ikke løser de problemer, som Lavaldommen gav.
Det betyder også, at kollektive aftaler, der indgås af de mest repræsentative arbejdsmarkedsparter på nationalt plan, ikke er opfyldt, når overenskomsterne ikke gælder for hele det nationale område.
Der er en række aftaler og kollektive overenskomster, der ikke kan anvendes som reference, bl.a. det, som 3F har med alle deres lokale overenskomster.
De kan ikke anvendes, det er kun nationale overenskomster, der kan bruges.
Det betyder også, at hvis man er udstationeret under 1 måned, skal man ikke efterleve det her.
Så betyder det ingenting, og det vil sige, at europæiske firmaer kan sende deres arbejdskraft til Danmark i op til 1 måned uden at skulle efterleve det her forslag og derfor ikke behøver at gå efter at tegne overenskomst.
Så alt i alt synes Dansk Folkeparti, at den eneste fornuftige løsning, vi skulle have her for at sikre det danske arbejdsmarked, var, at vi fik en protokol, der sagde klart og tydeligt, at EU ikke skulle blande sig i den danske konfliktret og i de danske overenskomster, at det skulle handles af på lokalt plan i Danmark.
Derfor kan Dansk Folkeparti ikke støtte det her forslag - selv om regeringen gerne vil give udtryk for, at der er meget store forbedringer.
Line Barfod (EL), 2008-10-31:
Det glæder mig, at hr. Karsten Hønge, selv om han startede lidt polemisk, så er enig i, at det er EF-Domstolen og Kommissionen, der undergraver konfliktretten.
Det er derfor, vi er nødt til at finde en løsning på EU-plan - det er jo EU, der går ind og undergraver konfliktretten, og det er det, vi skal have stoppet.
Men jeg vil gerne høre lidt nærmere om, hvad det er, SF's holdning til det her lovforslag indebærer.
Hvis vi under udvalgsarbejdet får belyst, at det er sådan, som mange kritikere påpeger, at lovforslaget her vil cementere, at vi får en opdeling i et A- og et B-hold på arbejdsmarkedet, og at vi ikke længere har ret til i Danmark at konflikte for den fulde overenskomst over for udenlandske arbejdsgivere, betyder det så, at SF ikke vil støtte lovforslaget?
Karsten Hønge (SF), 2008-10-31:
Vi støtter det lovforslag, der ligger.
Vi kan under udvalgsarbejdet gå ind og se på, hvor begrænsningerne eventuelt på et tidspunkt vil komme.
Men lad mig da med det samme gå ind i den diskussion, der bliver rejst om et A- og B-hold, som om det her lovforslag skulle cementere, at der er et A-hold og et B-hold på arbejdsmarkedet.
Det er jo virkeligheden.
Så det er jo ikke et spørgsmål om, hvorvidt det nu skulle blive lovligt, for i dag er der jo i virkeligheden et A-hold og et C-hold.
Som vi ser det, er det, det handler om, at man nu trods alt - selv om vi jo helt lovligt har alle mulige hold på arbejdsmarkedet - får mulighed for at vinde, at rykke lidt op i divisionerne, så man skaber bedre forhold for mange.
Det er jo ikke et spørgsmål om, hvorvidt det her giver et A-hold og et B-hold, når vi i virkeligheden allerede har et A-hold og et C-hold, og det er det, vi skal forholde os til.
Line Barfod (EL), 2008-10-31:
Det er fuldstændig korrekt - vi kan så kalde det A- og B-hold, A- og C-hold eller A- og X-hold.
Der er enorme forskelle, men forskellen er, at indtil Lavaldommen kom fra EF-Domstolen, havde fagbevægelsen i Danmark ret til at konflikte for at opnå lige vilkår, for at der skulle være lige vilkår for udenlandske arbejdere og danske arbejdere.
Med det her lovforslag har man ikke længere den ret.
Der indskrænkes konfliktretten.
Og det, der undrer mig, er, at SF støtter et lovforslag, der indskrænker konfliktretten og dermed fjerner en del af fagbevægelsens mulighed for at kræve, at folk arbejder på lige vilkår i Danmark.
Karsten Hønge (SF), 2008-10-31:
Fru Line Barfod går fuldstændig skævt af situationen.
Det er, som om man opstiller et ideal og siger, at alternativet til det her lovforslag er den ideelle situation, hvor vi før Lavaldommen kun havde et A-hold og en fagbevægelse.
Det er på den ene side fuldt lovligt at have mange af de visioner på arbejdsmarkedet, men jeg synes på den anden side, at man stiller det fejlagtigt op, som om det skulle være bedre ikke at have det her lovforslag.
Det er her, den grundlæggende fejl er.
Vi mener ikke, at det her lovforslag er helt ideelt.
Vi mener, at der som anført af den europæiske fagbevægelse er brug for en social protokol.
Det her vil være med til at hjælpe de danske fagforeninger og gøre konkurrencen mellem danske og udenlandske arbejdere mere fair og lige.
Per Clausen (EL), 2008-10-31:
Jeg synes, at hr. Karsten Hønge havde en interessant betragtning i sit indlæg, nemlig det synspunkt, at han ikke var sikker på, at Lavaldommen skulle fortolkes så vidtgående, som man lægger op til i det her lovforslag.
Men hvis hr. Karsten Hønge har ret i, at man kan fortolke Lavaldommen på forskellig måde, betyder vedtagelsen af det her lovforslag så ikke, at vi i Danmark accepterer en vidtgående fortolkning af Lavaldommen, og derefter går i gang med at administrere inden for de rammer?
Kunne man så ikke forestille sig, at det ville være en mere offensiv tilgang at sige, at vi sådan set tolker Lavaldommen, som om den ikke har nogen som helst betydning i Danmark og agerer videre, og så må vi se, om der er nogen, der vil forsøge at lægge sag an mod os ved EF-Domstolen?
Set i det lys er det her lovforslag jo direkte skadeligt, fordi der accepteres en vidtgående tolkning af Lavaldommen.
Karsten Hønge (SF), 2008-10-31:
Det er jeg grundlæggende uenig i.
Det andet er, at man tror, at vi hellere må lave en snæver fortolkning med risiko for, at vi alligevel bliver underkendt på et tidspunkt.
Her vælger vi at sige, at vi godt nok er i tvivl om, hvorvidt det her ikke er en lidt for vidtgående fortolkning af Lavaldommen, men på den anden side vælger vi, som jeg sagde, i den her situation at gå med både livrem og seler og sikre os imod en eventuel senere dom.
Per Clausen (EL), 2008-10-31:
Nu er det ikke Enhedslisten, der har stemt for de traktater, der gør, at EF-Domstolen kan bestemme, hvordan konfliktretten skal administreres i Danmark.
Det er kun sådan i nyere tid, at SF har et medansvar for det, men det bliver det jo ikke mindre tungt af.
Pointen her er jo, at sagen enten skal løses i Danmark, ved at vi fastholder, at vi har den konfliktret, som har været en forudsætning for EU-medlemskabet siden 1972, og at vi agerer ud fra det, og at vi siger, at så må EF-Domstolen forsøge at gribe ind.
Eller også siger vi, at vi erkender, at et flertal i dette Folketing har bragt os i den situation, at det er EF-Domstolen, der afgør konfliktretten i Danmark, og at det skal der laves om på i EU - medmindre naturligvis at SF er villig til at kaste sig ind i et arbejde, der handler om at få Danmark ud af EU, men jeg synes ikke lige, at det er de signaler, vi har fået i de sidste par dage.
Karsten Hønge (SF), 2008-10-31:
Det er rigtigt, at det ikke er et signal fra SF om, at vi skal ud af EU.
Jeg vidste engang, at det var det for Enhedslisten.
Pointen er igen, at det jo ikke kan nytte noget, at man siger, at fordi man ikke har stemt for nogle traktater, vil man ikke forholde sig til den virkelighed, der er uden for Christiansborg.
Det er jo ganske enkelt meningsløst.
Man bliver nødt til at tage stilling til, om det her vil forbedre de danske fagforeningers og lønmodtageres muligheder for at konflikte sig til at få en overenskomst.
Ja eller nej?
Så kan det ikke nytte noget, at man opstiller et ideal, som om vi er uden for EU.
Det kunne være, at tyngdeloven var blevet ophævet, det kunne være mange ting.
Men det ændrer jo ikke ved, at Enhedslisten her og nu ligesom faglige tillidsfolk over alt i landet må tage stilling til, om det her vil være en forbedring eller en forringelse.
Og der kan vi jo se, at det massivt vurderes af de faglige organisationer som en klar forbedring.
Man skal ikke benægte, at der er en del, som man ikke kan konflikte om.
Ligesom man i dag har forskellige tilgange til aflønning, har man det også her.
Men selv blandt de mest kritiske faglige tillidsfolk, som jeg så en udtalelse fra i går, siger de fleste dog, at selv om de ikke synes, at det er tilstrækkeligt, er det dog langt bedre end ingenting.
Morten Østergaard (RV), 2008-10-31:
Da den konservative ordfører ikke kan være til stede, har jeg lovet lige at nævne, at Det Konservative Folkeparti også kan tilslutte sig lovforslaget.
Så går jeg over til Det Radikale Venstres synspunkter.
Vi vil gerne starte med at rose den proces, der har været.
Der er kommet en dom, som har affødt en diskussion.
Og vi synes, at det har været en god proces.
Man har nedsat et udvalg, som har arbejdet hurtigt, og som er kommet med et konkret forslag, som har parternes tilslutning, og som en bred kreds af partier så efterfølgende har kunnet tilslutte sig.
Og det er så også det, der i dag udmønter sig ved den her førstebehandling, hvor der tilsyneladende er bred opbakning til lovforslaget.
Det viser jo sådan set, at også når man synes, at domstole jo af princip aldrig tager fejl, kan man forholde sig politisk til, hvordan man vil arbejde med de domme, der er afsagt, og lave politiske ændringer, der tager højde for de resultater, som man måske finder er uønskede.
Derfor synes jeg sådan set, at der er grund til at afdramatisere den diskussion, der har været - og som også har været brugt af folk, der i almindelighed er meget kritiske over for EU - ved at sige, at når der er en dansk model, som vi i bred enighed ønsker at forsvare, kan det selvfølgelig lade sig gøre.
Og jeg noterer mig, og det er også baggrunden for, at vi til fulde kan tilslutte os forslaget, at det udvalgsarbejde, der har været, jo efter de bedste danske traditioner er sket med en meget bred repræsentation af alle arbejdsmarkedets parter arbejdsgiverne og arbejdstagerne - som er enige om at anbefale den her løsning, som betragtes som værende afbalanceret og god, som vi også kan se det af høringssvarene.
På den måde kan man jo se, at det, der er opgaven for os, når vi snakker om at bevare og forsvare den danske model, sådan set er at udmønte det, som parterne ønsker.
Det mener jeg.
Og der ligger det jo helt klart med den betænkning, der er kommet fra udvalget, at det er det, vi gør her.
Og det følger sådan set god dansk tradition i forbindelse med den danske model, nemlig at det er parterne, der, når det er nødvendigt at lave en regulering, bestiller den, om jeg så må sige.
Det er det, man har gjort her, og det er derfor, vi kan slutte
fuldt op om det.
Den danske model er god, og den har virket godt for det danske arbejdsmarked til misundelse for mange.
Og derfor skal den bevares, og den kan bevares, også selv om vi er fuldt og helt medlem af EU, om vi skulle komme dertil på et tidspunkt.
Så vi støtter lovforslaget og er glade for den løsning, der foreligger.
Line Barfod (EL), 2008-10-31:
Ved alle folkeafstemninger i Danmark, først om EF og siden om EU, og også ved afstemninger i en lang række andre EU-lande, har man hele tiden sagt til befolkningen, at konfliktretten ikke var noget, EF og senere i EU kunne blande sig i.
Der blev sagt i store fælles annoncer fra LO og arbejdsgiverne i 1972 ved folkeafstemningen i Danmark: Nødderne knækker vi selv.
Det har været det bindende hele tiden.
Det var også det, den danske regering skrev til EF-Domstolen, da man behandlede bl.a. Laval-Vaxholmsagen.
Men EF-Domstolen havde altså en helt anden opfattelse og har nu i adskillige domme været inde og sige, at det ikke er noget, man har ret til selv at bestemme i det enkelte EU-land, og at det er noget, som EF-Domstolen går ind og blander sig i.
Den nødvendige løsning for at sikre konfliktretten ikke bare i Danmark, men også i de øvrige EU-lande, og for at sikre retten til at kræve lige løn- og arbejdsvilkår, er at få en juridisk bindende protokol, der sikrer, at fagbevægelsen har ret til at konflikte for at opnå overenskomstmæssige vilkår, og sikrer, at det offentlige har ret til, når man laver offentlige arbejder og sender ting i udbud, at kræve, at det sker på lige vilkår, på lige overenskomstmæssige løn- og arbejdsvilkår.
Det er også klart det, som en lang række faglige tillidsfolk har udtalt, bl.a. formanden for LO Århus, Hans Halvorsen.
Det kommer til at give store problemer.
Jeg er helt enig i, at der er masser af udenlandsk arbejdskraft, der bliver groft udnyttet i dag - at vi har forskelle.
Men i dag har man retten til at konflikte.
Det har man ikke, hvis vi følger EF-Domstolens domme, og det har man ikke, hvis det her lovforslag bliver vedtaget.
Jeg synes, at det vil være godt, hvis vi får det nærmere belyst i udvalget.
Jeg vil også foreslå, at vi holder en høring, hvor vi kan få eksperter og andre til at fortælle om, hvordan de ser det.
Men det, som ligger klart, er, at kommer der på et tidspunkt en sag mod Danmark ved EF-Domstolen, vil EF-Domstolen selvfølgelig se på, hvad det er, man har gjort i Danmark.
Den vil se på, at man har lavet en lov, hvor man selv har fulgt den mest vidtgående fortolkning af Lavaldommen, hvor man selv har valgt at indskrænke konfliktretten.
Så vil det da være naturligt for EF-Domstolen at følge den danske fortolkning og gå ind og sige, at konfliktretten indskrænkes, at det er noget, der reguleres ved lov, frem for at holde fast i, at man i Danmark regulerer løn- og arbejdsvilkår ved overenskomst og har ret til at konflikte i forbindelse med den fulde overenskomst og ikke kun i forbindelse med en del af den.
Derfor kan vi ikke støtte lovforslaget, og derfor vil vi som sagt under udvalgsarbejdet foreslå en høring og stille en række spørgsmål.
Vi har i det beslutningsforslag om at gå imod social dumping, som vi har fremsat, og som skal behandles lidt senere i dag, også taget med, at vi mener, at det her er fuldstændig afgørende for, at man fortsat kan sikre lige vilkår i Danmark, nemlig at man får fjernet retsvirkningen af de domme fra EF-Domstolen, får sikret konfliktretten både i Danmark og i resten af EU.
Karsten Hønge (SF), 2008-10-31:
Der er jo ingen tvivl om Lavaldommens dramatiske konsekvenser ikke bare for det danske arbejdsmarked, men for arbejdsmarkederne overalt i Europa.
Det, der kunne være interessant at spørge fru Line Barfod om, er, hvordan Enhedslisten er kommet frem til den konklusion, at det er bedre at leve med de dramatiske virkninger af bl.a. Lavaldommen, end at forsøge at afgrænse de skadelige virkninger ved at vedtage det her lovforslag.
Hvordan kan man konkludere, at det er bedre at have Lavaldommens afgørelse som grundlag i stedet for det her lovforslag?
Det er det ene spørgsmål.
Thomas Adelskov (S), 2008-10-31:
Jeg skal i hvert fald afholde mig fra både at hidkalde højere magter i argumentationen og at slå ordføreren fra Enhedslisten ned i den her sammenhæng.
Men lad mig nu lige understrege, hvad det er, jeg siger: Ja, der skal arbejdes for det internationale, men vi vil ikke være med til - og jeg springer sådan set bare frem til fru Line Barfods næste spørgsmål - at pålægge regeringen, at den i morgen skal drage af sted med den klare forpligtelse, for hvis vi ikke er på forkant og har sikret, at vi altså kan skabe et flertal for en sådan protokol, så vil vi jo ende i en situation, hvor man vil kunne udlægge, tolke, det som om der var et flertal imod en sådan protokol i EU-systemet, og det er jo sådan set ikke sikkert.
Det handler bare om at sikre forhandlingsfriheden.
Når vi ser på det konkrete lovforslag, vil vi se, at det lige nøjagtig håndterer de udfordringer, som vi er blevet stillet over for med Lavaldommen.
Jeg tror, jeg sagde i min ordførertale, ellers vil jeg gerne understrege det en gang til: Vi er ikke enige i den afgørelse.
Til gengæld må vi bare konstatere, at når der har været det rum til, at EF-Domstolen har kunnet konkludere, som den gjorde, har direktivet været for dårligt udformet.
Line Barfod (EL), 2008-10-31:
Det var da en værre gang tågesnak.
Vi står med det problem, at domstolen i den ene dom efter den anden er gået ind og har blandet sig i konfliktretten, vi står i den situation, at Kommissionen har anlagt sag mod Luxembourg, har anlagt en sag om, at pensionskasser også skal sendes i udbud, altså at aftaler mellem to private overenskomstparter fremover skal sendes i udbud efter EU-reglerne, altså en situation, hvor hele EU-systemet gør, hvad det kan for at fjerne - eller i hvert fald indskrænke så meget som muligt - fagbevægelsens ret til at konflikte på områder, hvor den europæiske fagbevægelse kræver, at vi skal sikre konfliktretten.
Og så siger Socialdemokraterne guddødemig, at det skal vi ikke, for vi kunne risikere at få et nederlag.
Hvis fagbevægelsen fra starten havde sagt, at vi ikke skulle rejse nogen krav, for vi kunne risikere ikke at vinde dem, hvordan skulle vi så nogen sinde have opnået noget?
Erling Bonnesen (V), 2008-10-31:
Tak for det.
Lovforslag nr. L 36 indeholder lovtekniske ændringer i udstationeringsloven, der sikrer anvendelsen af kollektive kampskridt over for udenlandske tjenesteydere til at opnå en kollektiv overenskomst.
Den danske model med kollektive overenskomster, hvor løn- og ansættelsesvilkårene er overladt til arbejdsmarkedsparterne, skal også gælde for de udenlandske tjenesteydere, der udstationerer lønmodtagere i Danmark.
En vigtig forudsætning for denne model er muligheden for lønmodtagerorganisationerne for at anvende kollektive kampskridt, og det er med god grund, at den danske flexicuritymodel bliver rost overalt, og det er vigtigt, at arbejdsmarkedsparternes rolle i regulering af arbejdsmarkedet bibeholdes og fastholdes, også over for udenlandske tjenesteydere.
På denne måde bliver en rimelig løn sikret og social dumping forhindret.
Lovforslaget udmønter anbefalingerne fra udredningsarbejdet om Lavalafgørelsen, hvor arbejdsmarkedsparterne også blev inddraget, og lovforslaget viser, at udenlandske og danske tjenesteydere er forenelige med EU-retten, og forhindrer social dumping.
Line Barfod (EL), 2008-10-31:
Det var jo meget kortfattet, det, som Venstres ordfører sagde.
Jeg kan forstå, at Venstre mener, at det her forslag sikrer mod social dumping.
Men er det ikke korrekt, at det her forslag, som det ligger, og de domme, der er kommet fra EF-Domstolen, betyder, at vi fremover kommer til at få et A- og et B-hold, at der bliver forskel på, hvad man kan kræve i forhold til danske virksomheder, og hvad man kan kræve i forhold til udenlandske virksomheder, altså at vi ikke kan stille de samme krav til udenlandske virksomheder, og at man ikke kan konflikte for de samme krav over for udenlandske virksomheder, men kun kan kræve mindstelønnen opretholdt?
Erling Bonnesen (V), 2008-10-31:
Jeg noterer mig med tilfredshed, at der er kommet et grundigt stykke arbejde i udvalget, der har været nedsat til at følge op på det her, hvor arbejdsmarkedets parter også har været inddraget, og hvor der jo også - det fremgår af høringssvarene - er stor og bred enighed om at anbefale lige præcis den her model.
Så det er jeg meget tilfreds med og kan også afvise det, der blev fremført, i forhold til såkaldte A- og B-modeller, eller hvad det er.
Jeg synes, at det ser meget fornuftigt ud.
Line Barfod (EL), 2008-10-31:
Ordføreren bliver nødt til at svare på, om det ikke er korrekt, at med det her forslag og de domme, der ligger fra EF-Domstolen, får man en opdeling, hvor man over for de danske arbejdsgivere kan kræve, at alt det, vi har i overenskomsterne i dag, bliver overholdt, mens man over for de udenlandske arbejdsgivere kun kan kræve mindstelønnen som fastlagt i udstationeringsdirektivet, at vi får et A- og et B-hold, hvor en lang række af de ting, der ligger i overenskomsterne i dag, ikke kan kræves af de udenlandske arbejdsgivere, at man f.eks. ikke kan kræve de samme løndele osv., som ikke er omfattet af mindstelønnen.