runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2016-01-13:
Jeg synes, det er så udmærket, at man også ved at stille spørgsmål som det her giver justitsministeren lejlighed til at korrigere ting og understrege, hvordan forholdene rent faktisk er.
Det takker jeg ministeren for.
Lige før var det et spørgsmål om betjente, og det var ifølge justitsministeren en fejl.
Og det kan måske virke urimeligt at forholde justitsministeren det, men det er nu engang ham, der er den ansvarlige for politiet, og som måtte korrekse integrationsministeren.
Når man også tager interviews givet med stor overbevisning, f.eks. til Ritzaus Bureau, så siger integrationsministeren den 4. januar, at man nu går i gang med at uddanne forsvarspersonel, der skal kunne bistå politiet med grænsekontrol.
Og ministeren må selv korrekse Danmarks Radios flittige korrespondent i Bruxelles, Ole Ryborg, der jo fortæller omverdenen, at man altså ifølge integrationsministeren har 400 soldater klar til at hjælpe med grænsekontrol.
Der kan alene blive bevogtningsopgaver andre steder.
Hvordan kan den meget væsentlige misforståelse af, hvad det er for myndigheder, der leverer mandskab til at løse de her opgaver, forekomme i regeringen, som jo må være et kollegium, når den fremstår over for offentligheden og over for de myndigheder, man er ansvarlig for?
Søren Pind (V), 2016-01-13:
Jeg kan jo ikke svare på, i hvilke sammenhænge de her bemærkninger er faldet.
Og man skal også lige forstå, at det her er opgaver, som løses i forbindelse med indførelse af grænsekontrol.
Så om ministeren er helt korrekt gengivet, skal jeg ikke kunne sige noget om.
Men som jeg netop har forklaret, vil der ikke blive tale om, at politimæssige opgaver vil blive overladt til personale fra forsvaret.
Der vil derimod blive tale om, at personale fra forsvaret vil yde assistance til politiet.
Det er på nuværende tidspunkt tanken, at der vil blive tale om assistance til f.eks. bevogtningsopgaver på modtagecentrene og til transportopgaver, og det ved jeg integrationsministeren er helt bevidst om og enig med mig i.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-01-13:
Det hele vil jo afhænge af, hvad muligheder der er, hvor stort det økonomiske råderum er.
Men det er vores udgangspunkt, at de her penge skal findes blandt de penge, vi i dag bruger på forskning i det danske samfund.
Jens Joel (S), 2016-01-13:
Det er jo det, jeg ligesom prøver at få frem: Kan vi regne med, at vi når 2015-niveauet, som var regeringens startpunkt?
Bliver vi på noget tidspunkt i den her regeringsperiode bedre, end vi var, da regeringen overtog, eller skal vi vente, indtil vi har fået et nyt folketingsvalg, før ministeren tør love noget?
Det er jo sådan lidt en bagvendt måde at love noget i næste valgperiode i stedet for at gøre det, mens man har magten.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-01-13:
Tak til spørgeren endnu en gang.
Vi har givet et tilsagn om, at vi i 2020 når op på et historisk højt niveau for EUDP på 580 mio. kr.
Det er faktisk rigtig, rigtig mange penge.
Det er vel det mest ambitiøse niveau, vi nogen sinde har været på med hensyn til EUDP.
Det er også min forventning, at vi i de kommende år, når vi skal fordele penge både på finansloven og i forhold til forskningsreserven, så finder yderligere penge til at styrke energiforskningen.
Morten Marinus (DF), 2016-01-13:
Hvordan kan ministeren være med til at sikre, som ministeren har opfordret til, at DR af egen drift sætter fokus på nogle af udviklingstendenserne og får færre kanaler, flytter dele af produktionen ud af København, får en mere afbalanceret ordning i forhold til de skrevne medier og en mere klar beskrivelse af, hvad der er public service?
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvordan kan ministeren være med til at sikre, som ministeren har opfordret til, at DR af egen drift sætter fokus på nogle af de udviklingstendenser og får færre kanaler, får flyttet dele af produktionen ud af København og får en mere afbalanceret ordning i forhold til de skrevne medier og en mere klar beskrivelse af, hvad der er public service?
Bertel Haarder (V), 2016-01-13:
Tak for spørgsmålet.
Det korte svar er: Jeg gør, hvad jeg kan.
Det er derfor, som spørgeren også har opfattet, at jeg især har talt for, at DR af egen drift skulle tage fat i nogle af de indvendinger, der er fra forskellig side, imod DR's måde at køre tingene på i øjeblikket.
Der er jo for det første forholdet til dagspressen, hvor DR er meget, meget stor, og hvor jeg har samlet partnerne omkring det samme bord, og hvor jeg har håb om, at man kan finde ud af et eller andet, som kan forlige parterne eller i hvert fald øge deres gensidige forståelse.
Men det er ikke så let, som det lyder, for det er svært at bebrejde DR, at de har netnyheder, men det, som dagspressen mener, er, at DR skulle koncentrere sig om sine udsendelser og så lade sine udsendelser præge det, der er på nettet, i stedet for at lege avis.
Men det afviser DR, og det er der så en fortløbende dialog om.
Der er også forholdet til kommercielle aktører som cirkusfolk og filmproducenter osv.
På det punkt har jeg også haft et dialogmøde.
Og så som eksempel på, at disse dialogmøder ikke bare er ord, der hænger i luften og ikke fører til noget, vil jeg da lige nævne, at DR jo altså nu har nedlagt DR Booking, som var et irritationsmoment.
Man har udlagt mere produktion – man behøver jo ikke selv producere alting, man kan lægge det ud til andre producenter – man har nedsat priserne for arkivklip ganske kraftigt og har i øvrigt en række forslag til samarbejdsprojekter med de private aktører.
Og så vil jeg lige til sidst fortælle, at der i lørdags var et meget langt interview med Danmarks Radios formand, Michael Christiansen, som åbent erklærede, at han godt forstod kritikken, når det gælder det såkaldte københavneri i DR, og han var meget opmærksom på, at det skulle man gøre noget ved, så Danmarks Radio for alvor bliver hele Danmarks radio.
Så jeg synes ikke, det har været resultatløst.
Morten Marinus (DF), 2016-01-13:
Jeg takker for ministerens svar i første omgang.
Så kan vi jo håbe, at Danmarks Radio vil lytte til det råd, ministeren er kommet med.
Det er også et råd, som Dansk Folkeparti har givet dem mange gange, og jeg kan jo håbe på, at vi ved at gentage det her i dag måske kan sætte en kraft i gang, sådan at DR faktisk også tænker over, hvad det er, de bør og skal gøre inden for nærmeste fremtid, når nu ministeren ikke kan gøre noget direkte for at sikre det, der er nævnt i spørgsmålet.
Men er det ikke korrekt, at DR jo, inden det medieforlig, vi har nu, udløber, sagtens selv kan komme med f.eks. en ny kanalstrategi, som betyder færre tv-kanaler?
DR har jo selv været ude at sige, at de er klar til at drosle ned på en af børne- og ungdomskanalerne.
Det synes vi i Dansk Folkeparti måske ikke er helt nok.
DR burde måske udvise lidt mere ansvar og tidsfornemmelse i forhold til, hvordan fremtiden tegner for flow-tv.
Kunne ministeren ikke også godt forestille sig eller tænke sig, at DR, lang tid inden vi skal til at forhandle et nyt medieforlig, kommer med en ny kanalstrategi, der omhandler langt færre tv-flowkanaler fra Danmarks Radios side, og i givet fald, har ministeren så et bud på et antal, vi skal ned på?
Jens Joel (S), 2016-01-13:
Jo, men altså vi er helt enige om, at det er ekstremt vigtigt for virksomhederne.
Og jeg noterer mig også, at ministeren allerede i den her måned har deltaget i i hvert fald to artikler, som jeg har set, hvor ministeren har lovet, at der kommer flere penge til energiforskningen.
Det er jeg jo glad for, men jeg forstår også, at ministeren ikke kan sige noget om, hvornår vi indhenter det niveau, vi var på, inden regeringen overtog, altså 2015-niveauet.
Ministeren siger oven i købet, at det afhænger af de andre partier og – forstår jeg også, og det er så mit sidste spørgsmål i denne runde – at pengene skal komme fra forskningsreserven, hvis der skal komme flere end de 52 mio. kr.: Er det rigtigt forstået?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-01-13:
Jeg er helt enig med hr. Jens Joel i, at EUDP er og har været en succes.
Det er bl.a. de to partier, som vi to repræsenterer, der er baggrunden for, at vi for år tilbage etablerede EUDP.
Det er også min forventning, at vi i de kommende år øger midlerne til EUDP – det var også det svar, jeg gav før, i mit indledende svar til spørgeren – og det er min forventning, at vi gør det hvert år frem mod 2020.
Karsten Lauritzen (V), 2016-01-13:
Hele PSO-spørgsmålet vil jo skulle behandles, også i Folketinget, og jeg synes, det vil være rigtigst, at den proces foregår i regi af de huse, hvor det hører hjemme, og ikke her i Folketingssalen i dag.
Men det er jo en bunden opgave at finde en løsning her i løbet af 2016.
Ellers kan man stå i en situation, hvor man vil være tvunget til at bruge danske skattekroner eller PSO-finansieringsmekanismen til at finansiere f.eks. vindmølleeventyr eller projekter, afhængigt af hvilke udgangspunkter der er i andre lande, og det kunne blive meget, meget dyrt.
Så jeg synes, vi skal tage diskussionen om ændringen af PSO-systemet i den forhandlingskreds, hvor den nu engang hører hjemme, og ikke her i Folketingssalen i dag.
Men det er en bunden opgave, og den skal løses.
Jens Joel (S), 2016-01-13:
Tak for det.
Lad os bare lade PSO'en ligge og så gå videre.
Når jeg er lidt forvirret over, hvad regeringens linje med hensyn til det her byrde- og afgiftsstop er, så er det jo også, fordi der bl.a. den 18. september i Altinget var en artikel med overskriften »Byrdestop forhindrer alligevel ikke Venstre i at ændre energiafgifterne«, og Venstres energiordfører udtalte – og jeg citerer: »Jeg siger ikke, at vi ikke ændrer afgifterne på nogle områder, men blot, at vi ikke kommer til at ændre alle områder på én gang.«
Så hvordan skal vi egentlig forstå det her med, hvad det er for nogle bånd, regeringen har lagt på sig selv, og hvad det er for en sikkerhed, virksomhederne har, hvis man godt kan lave nogle af afgifterne om, men bare ikke dem alle sammen på en gang?
Med al respekt kan vi måske også klare os med mindre end at lave alle afgifter om på en gang.
Karsten Lauritzen (V), 2016-01-13:
Skatte- og byrdestoppet er jo sat ind, fordi vi ikke ønsker, at skatter og afgifter skal stige.
Det glædelige er jo, at siden Anders Fogh Rasmussen introducerede skattestoppet, er der sket noget, så der nu i den her situation er et bredt flertal i Folketinget, inklusive Socialdemokratiet – og det må jeg anerkende og kvittere for – som ikke ønsker at øge skatter og afgifter, fordi de ved og anerkender, at det er skadeligt for erhvervslivet.
Så det, der er udfordringen, er jo at finde finansiering til at gøre det, og den diskussion, jeg gerne vil have her med hr. Jens Joel, er, hvordan vi skaffer finansiering til at sænke de skadelige og høje energiafgifter.
Ud over det er der så i regeringsgrundlaget mulighed for at lave om på PSO-finansieringsmekanismen, fordi Kommissionen har sagt, at den er problematisk.
Man kan så lave den om og lave en omlægning inden for det system.
Men ellers skal der tvingende nødvendige grunde til.
Jens Joel (S), 2016-01-13:
Hvad kan ministeren oplyse om størrelsen af den offentlige støtte til EUDP i årene 2017-2019 i forhold til 2015?
Jeg læser spørgsmål op: Hvad kan ministeren oplyse om størrelsen af den offentlige støtte til EUDP i årene 2017-2019 i forhold til 2015?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-01-13:
Tak for spørgsmålet endnu en gang.
Regeringen har fået Danmark med i det internationale initiativ »Mission Innovation«.
Det handler om at prioritere energiforskningen.
»Mission Innovation« vil hovedsagelig blive udmøntet gennem EUDP.
Og lad mig gøre det helt klart: »Mission Innovation« betyder, at regeringen vil arbejde for, at der i 2020 afsættes i alt 580 mio. kr. til forskning i rene energiteknologier.
Den konkrete udmøntning vil blive fastlagt i dialog med andre politiske partier i forbindelse med de årlige finanslovsforhandlinger.
Bevillingen til EUDP var i 2015 på 375,3 mio. kr.
Basisbevillingen til EUDP er i henholdsvis 2017, 2018 og 2019 på 52,7 mio. kr. pr. år, men efter vanlig praksis vil midlerne til EUDP blive fastsat i de årlige forhandlinger om forskningsreserven.
Der er endnu ikke taget stilling til indfasningen, men det er min forventning, at vi over de kommende år vil øge midlerne i et fornuftigt tempo, så vi når målet i 2020.
Realiseringen af »Mission Innovation« afhænger altså af, om andre partier deler regeringens ambitioner om flere penge til energiforskning.
Jens Joel (S), 2016-01-13:
Tak for det, og tak for det foreløbige svar på i hvert fald noget af det, jeg spurgte om.
Jeg tror, ministeren og jeg er enige om, at EUDP er afgørende for virksomhederne.
Jeg tror også godt, at ministeren kan forstå, at Dansk Industri var meget hård i sin kritik af regeringens nedskæringer på netop de her forskningsmidler, fordi det er ret vigtigt for virksomhederne.
Nu talte ministeren meget om, hvad Danmark er gået med i i 2020.
I 2020, forstår man, vil der være 580 mio. kr., men det er jo efter næste valg.
Så jeg er sådan lidt i tvivl om, om det, ministeren lover, er, at der sker noget bestemt på det tidspunkt, hvor vi i hvert fald er helt sikre på, at der har været et valg, og hvor vi jo ikke rigtig ved, hvem der sidder i ministerstolen.
Men ministeren kan ikke sige noget om, hvad der vil ske i år 2017 og 2018 og 2019.
Der kan man tage til takke med de 52 mio. kr., som ministeren nævner ligger i basisbevillingen, og så hvad man kan finde på forskningsreserven.
Er det rigtigt forstået?
Bertel Haarder (V), 2016-01-13:
Mit råd til DR på de adskillige møder, vi har haft, har hele tiden været: Lad nu være med at bruge medieaftalen som et skjold.
For hvis man gør det og ikke flytter sig, hober indvendingerne og anklagepunkterne sig jo op, og det bliver lige præcis omkring næste valgkamp, at man så skal indgå en ny medieaftale.
Så kommer DR til at indgå i næste valgkamp, og det tror jeg i og for sig hverken spørgeren eller jeg har så meget imod, men det synes jeg at DR skulle holde sig for god til.
Så derfor bør de af sig selv tage alle disse ting alvorligt.
Morten Marinus (DF), 2016-01-13:
Der er mange ting at tage fat på, når det drejer sig om Danmarks Radio.
Hvis vi kigger til udlandet, er BBC i øjeblikket i gang med sådan en gennemgang af deres public service, både i forhold til finansiering og public service-grundlaget generelt: Hvad mener man om public service, og hvad skal det indeholde?
Mener ministeren, at Danmarks Radio på tilsvarende vis bør have sådan en undersøgelse, som de har i Storbritannien, så man kan bruge nogle af de erfaringer, som de lige nu høster ovre hos BBC?
Karen Ellemann (V), 2016-01-13:
Jeg mener: sagerne er jo ikke endeligt afgjort endnu, heller ikke i kommunen.
Derfor vil jeg sige, at diskussionen om forældelsesloven og sygedagpengeloven retfærdigvis er en diskussion, der skal tages med de pågældende ministre.
Benny Engelbrecht (S), 2016-01-13:
Tak, formand.
Vil ministeren oplyse, om det fortsat er et provenu på 1,9 mia. kr. før tilbageløb, der skal findes på boligydelsen, når det udsatte forslag til foråret skal forhandles på ny?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-01-13:
Tak for spørgsmålet om boligydelsespakken.
Vi blev enige med aftalepartierne bag finansloven om en boligydelsespakke, og det skal ses i sammenhæng med, at udgifterne til boligydelse har været stigende over en årrække og i dag udgør 10 mia. kr.
Udgifterne er steget med 13 pct. siden 2001, mens de gennemsnitlige udbetalinger er steget med 28 pct., og det skyldes bl.a. en række gunstige særregler.
Der har samtidig været rejst en række spørgsmål om boligydelsespakken, og vi blev derfor enige med aftalepartierne bag finansloven om at give os tid til at svare på alle spørgsmålene og kigge på emnet en gang til.
Boligydelsespakken ville have styrket de offentlige finanser med 90 mio. kr. i 2016 stigende til 480 mio. kr. i 2020.
Konkret er det aftalt med parterne, at der indbudgetteres en negativ budgetregulering med et ændringsforslag til finansloven 2016, der svarer til provenuet for boligydelsespakken.
Det betyder også, at der ikke er disponeret penge, der ikke er fundet finansiering til på nuværende tidspunkt.
Aftalen om præcisering af finanslovsaftalen for 2016 er en aftale mellem regeringen og finanslovsparterne, og den står vi selvfølgelig ved, og jeg vil derfor gerne understrege, at finansloven er fuldt finansieret.
Benny Engelbrecht (S), 2016-01-13:
Jeg synes, at det er en rigtig god idé, at man giver sig selv tid til at besvare de spørgsmål, der måtte være rejst.
Det er i og for sig ganske enkelt.
Man kan jo svare: Ja, det er det, vi er blevet enige med hinanden om at finde, eller man kan sige: Nej, det er ikke det, vi er blevet enige om, det er et andet provenu, der skal findes.
Det kunne egentlig være meget interessant, synes jeg, at få det afklaret, ikke mindst set i lyset af den debat, der har været i kongeriget om det spørgsmål.
Jeg ved godt, at der er mange andre ting, som også i mellemtiden har fyldt vores bevidsthed i Danmark, alt fra optælling af flagstænger, til hvorvidt hr. Anders Samuelsen vil presse regeringen til at udskrive valg, men det er jo ikke det, det her handler om.
Det her er jo et spørgsmål om boligydelsespakken, som jeg tror at mange pensionister er optaget af, og derfor er mit spørgsmål: Skal man finde det provenu, som finansministeren indikerer, når man sætter sig til forhandlingsbordet senere i foråret?
Tak for det samme svar igen.
Det var så ikke det, jeg spurgte om.
Altså, mit spørgsmål er: Er man enige om at finde det samme provenu, ja eller nej?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-01-13:
Tak for det.
Jeg vil gerne gentage mit svar fra før: Boligydelsespakken ville have styrket de offentlige finanser med 90 mio. kr. i 2016, stigende til 480 mio. kr. i 2020.
Konkret er det aftalt med parterne, at der indbudgetteres en negativ budgetregulering med et ændringsforslag til finansloven 2016, der svarer til provenuet fra boligydelsespakken.
Vi er dermed enige med aftalepartierne bag finansloven for 2016 om, at vi finder det manglende provenu, og at vi søger at finde provenuet inden for boligydelsesområdet.
Jeg kan desuden oplyse, at det varige provenu af boligydelsespakken vil afhænge af den konkrete udformning af en ordning, og den kender vi selvfølgelig ikke på nuværende tidspunkt.
Jens Joel (S), 2016-01-13:
Godt, så forstår jeg ministeren sådan, at man ikke bare kan lave en provenuneutral afgiftsomlægning, medmindre der, som ministeren siger, er tvingende nødvendige grunde til det, og derved opstår der jo så kun det vindue med PSO'en, om man vil.
Det er i hvert fald kun det vindue, vi kender til.
Men kunne man forestille sig, at man ville bruge et råderum på at sænke energiafgifterne, eller venter man?
Og så vil jeg gerne høre, om skatteministeren ved, hvordan den der PSO-diskussion med EU ligesom forløber.
Altså, har man et bud på, hvordan den vil ende, eller skal dem, der lige nu laver investeringerne derude, så at sige bare vente på, at EU og klimaministeren har forhandlet færdigt, inden vi kan komme i gang med at diskutere, hvordan vi i givet fald kan omlægge en elafgift?
Karen Ellemann (V), 2016-01-13:
Jeg er glad for, at spørgsmålet blev præciseret, så jeg i hvert fald har en mulighed for at sige noget.
For, ja, helt grundlæggende skal en kommune respektere lovgivningen, og det gælder jo også sygedagpengelovgivningen, og det gælder forældelsesloven; den skal man jo også overholde.
Og i forhold til om en kommune så har mulighed for at undlade at gøre forældelsen gældende, vil det være en vurdering, som statsforvaltningen i første omgang skal foretage.
Der er det så, jeg har noteret mig, at borgmesteren i Kolding Kommune, Jørn Pedersen, i pressen har nævnt, at kommunen eventuelt vil kontakte statsforvaltningen og høre dens vurdering af sagen.
Men generelt må jeg altså sige, at der normalt ikke er mulighed for, at kommuner kan handle sådan pr. kulance i økonomiske spørgsmål, og derfor ligger det ikke nødvendigvis lige for blot at se bort fra en eventuel forældelse.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-01-13:
Jamen så lad os lægge det hensigtsmæssige væk og forholde os til lovligheden.
Vil ministeren bekræfte, at det almindeligvis er sådan, at kommuner vurderer forældelsesfrister enkeltvis, altså at det i hvert fald er et særsyn, at kommuner puljer mere end 100 sager og erklærer dem alle sammen for forældede på en gang, som arbejdsmarkedsudvalget gjorde i Kolding Kommune?
Bertel Haarder (V), 2016-01-13:
Jeg vil først og fremmest orientere mig i den britiske undersøgelse, ligesom jeg har orienteret mig i den norske debat og meldingen fra det norske Storting, der, så vidt jeg husker, havde en overskrift med et eller andet med mangfold, som betyder mangfoldighed.
Det er jo lige præcis det, der risikerer at blive problemet med Danmarks Radio, altså
at man i forhold til de øvrige medier i landet bliver for lidt mangfoldighed og for stor mediekoncentration.
Og det skal vi tage meget alvorligt.
Morten Marinus (DF), 2016-01-13:
Danmarks Radio fører sig jo frem og siger, at de er Danmarks største public service-virksomhed.
Det er jo nedskrevet i både medieforliget og i en kontrakt med Danmarks Radio.
Det kan somme tider være svært at vurdere, om de lever op til de aftaler, og det kunne være godt at få med i en undersøgelse.
Men angående økonomien vil jeg sige, at hvis man får færre tv-kanaler, bør licensen så ikke sættes ned, så DR også kommer til at spare, ligesom andre offentlige institutioner skal spare i de her tider?
Bertel Haarder (V), 2016-01-13:
Jeg har jo sagt, at jeg synes, at licensen bør have en nedadgående tendens i de kommende år.
Og det kan jo så ses i sammenhæng med, at Danmarks Radio sender adskillige ting, som måske lige så godt kunne sendes på kommercielle kanaler.
Til gengæld synes jeg altså, der er noget godt ved Danmarks Radio, og at man har Radiosymfoniorkesteret og Pigekoret osv.
Så det, at vi har en stor, national radiostation, som er så alsidig, er der også noget godt ved, og det synes jeg ikke vi behøver at ødelægge.
I øvrigt efterlyser jeg stadig et nyt ord for public service.
Nordmændene siger allmennkringkasting.
Det kan vi ikke bruge, men spørgeren er velkommen til at komme med et forslag.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-01-13:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at Kolding Kommune undlader at tilbagebetale sygedagpenge til borgere, der har fået medhold ved Højesteret i, at det ikke var lovligt at fratage dem deres sygedagpenge med tilbagevirkende kraft?
Karen Ellemann (V), 2016-01-13:
Lad mig starte med at sige, at jeg faktisk er helt enig med spørgeren i, at en kommune jo skal rette sig efter domstolenes afgørelser.
Når Højesteret har afsagt en dom, jamen så skal den efterleves.
Ud fra de oplysninger, som jeg er i besiddelse af, forholder det sig også præcis sådan, at Kolding Kommune efterlever Højesterets dom i forhold til den konkrete borger, som dommen gælder.
Det, som Kolding Kommunes arbejdsmarkedsudvalg har taget stilling til, vedrører spørgsmålet om, hvilke forpligtelser kommunen har som følge af dommen til at genoptage andre lignende sager.
Og her har kommunens arbejdsmarkedsudvalg, ud fra de oplysninger, jeg er i besiddelse af, indstillet, at man skal genoptage alle sager, som kommunen har kendskab til på nuværende tidspunkt, og afvise de krav, som er forældede efter forældelseslovens almindelige frist på 3 år.
Jeg har så noteret mig, at borgmester Jørn Pedersen i går, den 12. januar, i pressen har udtalt, at han vil have undersøgt lovligheden af arbejdsmarkedsudvalgets indstilling yderligere, inden han sammen med økonomiudvalget træffer en beslutning.
Derfor vil jeg også hermed kunne konkludere, at kommunens behandling af sagen ikke er afsluttet.