runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Maja Panduro (S), 2014-10-09:
Vi har ikke gennemført 31 lempelser.
Vi har fuldkommen videreført de regler for at opnå asyl, som gjaldt dengang, hvor spørgerens parti sad i regering.
Nu har vi så foreslået, at vi laver en yderligere stramning, sådan at reglerne sådan set bliver strammere, end hvad de var under spørgerens partis regeringstid.
Selvfølgelig skal man forholde sig til, at det koster nogle penge, når folk kommer hertil – alt andet ville være blåøjet – det gør finansministeren også.
I vores finanslovsudspil er der så rent faktisk lagt nogle buffere ind i det til bl.a. en situation som den her.
Det er der ikke – ikke – i det forslag, som Venstre har præsenteret.
Og eftersom Venstre jo ikke har foreslået en eneste stramning af asylreglerne, heller ikke i deres store forkromede udlændingeudspil fra i sommer, som i stedet for handlede om at åbne ladeporten for, at folk kunne komme hertil og udøve social dumping og lønpres på danske medarbejdere, så går jeg ud fra, at Venstre nu også vil præsentere et helt nyt finanslovsforslag.
Så kunne det måske endda være et, der hang sammen i den her omgang; det ville da være forfriskende.
Jacob Jensen (V), 2014-10-09:
Jo, men nu sagde jeg også, at det var en af grundene.
Jeg anerkender selvfølgelig, at verden udvikler sig, men justitsministeren har også selv udtalt, at selvfølgelig betyder vilkårene da noget for, om man kommer til det ene land eller man kommer til det andet land.
Så det går jeg ud fra at ordføreren er enig med mig i.
Og når regeringen har gennemført 31 lempelser på udlændingeområdet, har det været en del af årsagen til, at regeringen selv estimerer en fordobling af antallet af asylansøgere til næste år.
Derfor spørger jeg blot helt stilfærdigt: Ved ordføreren for Socialdemokratiet, hvad de ekstra asylansøgere vil komme til at koste det danske samfund til næste år – ja eller nej?
Nu er der jo en grund til, at der sker en fordobling af asylansøgere til næste år – det er det, vi forstår regeringen selv estimerer det til – og en væsentlig del af grunden til det er nemlig de lempelser, som regeringen har gennemført på udlændingepolitikken.
Derfor synes jeg også, det er rimeligt nok, at vi får et svar på, hvad de ekstra asylansøgere vil koste det danske samfund til næste år.
Hvis ikke det er sådan, at ordføreren vil sige det, kan hun så ikke bare sige, om hun dog ved, hvad det vil koste, sådan at vi i hvert fald kan få en fornemmelse af, at politikken fra regeringens side dog et eller andet sted hænger sammen?
For som fru Tina Nedergaard så rigtigt siger, går finanslovsudspillet sagt med regeringens egne ord lige til kanten, og når vi efter det forslag ved, at der kommer øgede udgifter på asylområdet, synes vi også, det er rimeligt nok at få en fornemmelse af, hvor stor den ekstra omkostning er.
Så helt konkret: Ved ordføreren, hvor mange ekstra penge det koster det danske samfund, at antallet af asylansøgere til næste år bliver fordoblet?
Maja Panduro (S), 2014-10-09:
Jamen det forslag handler om at lave en bedre kontrol og en mere målrettet kontrol – og ikke nødvendigvis om at lave mere kontrol.
Det siger de folk, der har forstand på det jo også.
Så jeg tror, at det er godt, at der udføres kontrol, ligesom jeg synes, det er godt, at vi i fællesskab jo har skærpet straffen for ulovlig indrejse.
Det har der været brug for.
Men jeg tror bare ikke, at svaret er den der gammeldags, bolchestribede bom, som man var meget optaget af i Dansk Folkeparti.
Peter Skaarup (DF), 2014-10-09:
Jamen der er ingen tvivl om, at jeg synes, det er glimrende med nummerpladescannere.
Det skrottede den nuværende regering, og nu har man så hevet det frem igen og vil gerne have nummerpladescannere.
Det er glimrende.
Men det, jeg spurgte om, og som ordføreren ikke svarede på, var, om der fulgte ressourcer med.
For hvis man siger, at der skal være grænsekontrol, uanset i hvilken udgave det i øvrigt bliver, så skal der vel være nogle politifolk og nogle toldere, der kan stå for at udføre den grænsekontrol.
Og når man i den rapport, som jeg står med her, og som er blevet sendt ud fra Justitsministeriet, siger, at det her ikke i sig selv medfører et øget kontroltryk, så er det, jeg spørger: Jamen hvad kommer det så til at betyde?
Altså, hvad kommer det til at betyde i Københavns Lufthavn, hvor statsministeren talte om der skulle mere kontrol til?
Det ønske, man har derude, er jo 50 kontorfolk, der kan tage sig af paskontrollen, og så kan man fra politifolkenes side efterforske dem, der kommer ind med illegale papirer.
Er der 50 mand ekstra i lufthavnen?
Er der flere betjente?
Er der flere toldere?
Maja Panduro (S), 2014-10-09:
Ordføreren når jo at sige så mange forkerte ting, at det også kan være en lille smule svært at nå at svare på dem alle sammen.
Men at starte med at sige, at grunden til, at vi oplever en stigning i antallet af asylansøgere i Danmark, er regeringens politik, synes jeg faktisk er lidt fantastisk at man overhovedet vil være bekendt at gøre.
Altså, jeg tror, at alle har opdaget, og jeg tror endda, at de fleste af de borgerlige folketingsmedlemmer også har opdaget, at der sker nogle meget voldsomme ting ude i verden.
Det betyder, at vi har det største antal flygtninge på verdensplan siden anden verdenskrig; der er mere end 50 millioner mennesker på flugt.
Hvis det ikke også påvirkede Danmark, ville det da i grunden være en lille smule mærkeligt.
Regeringen har så den position at skulle være med til at tage ansvar for folk, der er i nød, folk, der er i livsfare.
Vi har bare også den holdning, at der er grænser for, hvor mange vi kan tage.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-10-09:
Nu må man jo kigge på den samlede politik, vil jeg sige til hr. Kristian Thulesen Dahl.
Og når man kigger på den samlede politik, siger Dansk Folkeparti, at I vil bruge flere penge på den offentlige sektor, og at I vil have en bedre dagpengeløsning.
Det er to ret vigtige elementer i den samlede politik, og derfor er det jo oplagt at spørge, om man kan pege på hr. Lars Løkke Rasmussen, uden at man får noget af det her igennem, med hensyn til hvordan vores fremtidige velfærd skal være, og med hensyn til en dagpengeløsning.
Så jeg vil bare høre kort og meget præcist, det er faktisk et ja eller nej-spørgsmål: Vil hr. Kristian Thulesen Dahl pege på hr. Lars Løkke Rasmussen, selv om de her to ting ikke kommer igennem?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-10-09:
Det korte svar er jo, at vi peger på hr. Lars Løkke Rasmussen som statsminister efter næste valg, og det gør vi uden forhåndskrav.
Det gør vi på samme måde som jeg, da man sad på toppen af Crowne Plaza og forhandlede regeringsgrundlag, ikke hørte noget om, at man spurgte fru Johanne Schmidt-Nielsen, hvilke krav hun havde til, at man kunne blive en regering.
Jeg tror, man i den nuværende regering dannede sin regering, vel vidende at Enhedslisten ville støtte den, ligesom SF støtter den nuværende regering, selv om de ikke er enige i alle dens forslag.
På tilsvarende vis vurderer vi i Dansk Folkeparti, at vores vej til større indflydelse i dansk politik består i, at vi får et regeringsskifte.
Og så er det vores indflydelse derefter, der er afgørende for, om vi kan få vores politik igennem; det afhænger jo af, om danskerne vil give os stor opbakning, og om vi så i øvrigt er i stand til at placere os, så vi bl.a. kan tale med fru Pia Olsen Dyhr om dagpengespørgsmålet.
Det gør vi jo nu, under den nuværende regering,
og på den måde ønsker vi at bruge alle de muligheder, vi har, for at presse vores politik igennem.
Det er jo det, jeg som formand for Dansk Folkeparti er sat til at sikre over for vælgerne.
Lotte Rod (RV), 2014-10-09:
Det var heller ikke mit spørgsmål.
Mit spørgsmål går på: Opfordrer hr. Kristian Thulesen Dahl Venstre til at fremlægge en samlet økonomisk plan?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-10-09:
Nej, og det var heller ikke det, jeg gjorde der i citatet.
Det, jeg opfordrer til, er, at man taler i et klart sprog.
Det er selvfølgelig, at man lægger nogle klare ting frem for danskerne, som danskerne kan forholde sig til.
Og hvad det så betyder, er jo et spørgsmål mellem det pågældende parti og danskerne.
Det er klart, at det synes jeg vi alle sammen har en forpligtelse til, og vi bestræber os i hvert fald også på det i Dansk Folkeparti i forhold til vores kommunikation, vores tale til danskerne, så danskerne er klar over, hvad det er for en politik, vi står for, og hvad det er for en politik, de stemmer på, hvis de vælger at stemme på Dansk Folkeparti på valgdagen.
Trine Bramsen (S), 2014-10-09:
Det var jo egentlig ikke et særlig klart svar, så jeg prøver lige igen.
Hr. Kristian Thulesen Dahl har jo selv sagt, at man som opposition klart skal fremlægge en plan for, hvad det er for en politik, danskerne kan forvente bliver ført efter et valg.
Mener hr. Kristian Thulesen Dahl stadig det, ja eller nej?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-10-09:
Jamen vi skal bare være sikre på, hvad vi taler om.
Taler vi om en samlet plan, der indeholder kompromiser mellem partier om, hvad den blok samlet set vil gøre?
Det er ikke den opfordring, jeg er kommet med tidligere, og det er heller ikke den opfordring, jeg vil komme med i dag.
Hvis det handler om, at man som statsministerkandidat kommer med nogle klare anbefalinger til danskerne, som man så også har en forventning om at man vil kunne gennemføre efter et valg, ja, så synes jeg, det er en god idé.
For så får danskerne en fornemmelse af, i hvilken retning man går.
I hvilket omfang det så vil kunne gennemføres, afhænger jo af, hvor dygtig man er i forhold til andre partier, og hvad de mener, og om man tror, man vil kunne komme igennem med det.
Det er jo sådan, det er.
Så jeg vil bare sige, at det jo afhænger af, hvad vi taler om.
Hvis vi taler om en samlet plan – en økonomisk plan, som f.eks. regeringspartierne, SF og Enhedslisten samlet står bag, og på baggrund af hvilken de vil sige til danskerne: Hvis I genvælger det flertal, så er det det her, I får – så nej, det regner jeg ikke med vi får fra SR-regeringen, SF og Enhedslisten.
Og lige så lidt opfordrer jeg til, at man får det hos de partier, som gerne vil have et regeringsskifte.
Trine Bramsen (S), 2014-10-09:
Men kan hr. Kristian Thulesen Dahl så svare klart på, om det både kan lade sig gøre på den ene side at have en vækst i det offentlige forbrug på 0,8 pct. og på den anden side have nulvækst?
Kan begge dele lade sig gøre samtidig?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-10-09:
Det er sådan et af de der spørgsmål, som, hvis vi sendte det over til en minister, jeg tror vi bare ville få tilbage med svaret: Det må I selv kunne finde ud af.
Altså, om man kan få to forskellige vækstrater på samme tid, hvis det er det samme, man måler på – det kan man vist ikke.
Tilsvarende, når der er partier, der gik til valg på en realvækst på 1,4 pct., og som i dag siger 0,6 pct., så kan man heller ikke få både 1,4 og 0,6 samtidig.
Det kan man ikke.
Så det tror jeg er rigtigt set.
Karin Gaardsted (S), 2014-10-09:
Tak for det.
Hr. Kristian Thulesen Dahl og jeg har før diskuteret den folder her, som er Dansk Folkepartis folder med 11 initiativer på ældreområdet.
Hr. Kristian Thulesen Dahl ved også godt, at der er mange sympatiske forslag heri, men vi har stadig væk et udestående omkring, hvor pengene skal komme fra.
I Dansk Folkepartis finanslovsforslag er der afsat 1 mia. kr. til indsats over for ældre, og Finansministeriet har regnet ud, at de forslag, der er i folderen her, vil koste 8 mia. kr.
Hvilket forslag er det, der bliver gennemført?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-10-09:
Det er fuldstændig rigtigt, at i den finanslov for 2015, vi skal diskutere her i efteråret, foreslår vi, at der bliver afsat det, vi kalder en ægte ældremilliard.
For den milliard, man gav til kommunerne til ældreområdet for i år, er blevet udhulet af, at der samlet set ser ud til at være større besparelser i kommunerne på ældreområdet end de penge, de har fået tilført.
Det er et minus samlet set for de ældre.
Derfor synes vi, der er behov for, at der er flere penge til næste år.
Og det, vi fokuserer på, er jo den kontante pleje – den tid, der er med de ældre.
Det tror vi der er behov for at kigge på efter en årrække, hvor der er blevet skåret ned på det antal hjemmehjælpstimer, der er til rådighed for plejekrævende ældre.
Så der er behov for, at der kan være lidt mere hjerterum for den ældre, der har hjælp behov, og derfor mener vi også, der skal sættes flere penge af til det.
Og så er det fuldstændig rigtigt: Opfylder det Dansk Folkepartis ønsker på ældreområdet?
Nej, det gør det ikke.
Derfor vil man også se, at vi året efter vil stille forslag til gavn for ældreområdet, nøjagtig ligesom vi gjorde i 00'erne, hvor vi år efter år i forhold til VK-regeringerne kæmpede for forbedringer på ældreområdet.
Christian Juhl (EL), 2014-10-09:
Jeg hørte i morges i radioen, at Dansk Folkeparti – i konkurrence med Liberal Alliance – vil sende asylansøgere ned til Kenya.
Det skulle foregå prompte, når de kom til landet.
Hr. Kristian Thulesen Dahl er vel klar over, at Kenyas præsident, Kenyatta, står for en dommer nede i Haag i øjeblikket for overtrædelse af menneskerettigheder.
Er det virkelig Dansk Folkepartis syn på flygtninge, at de skal ned til et land som Kenya i en lejr, fordi vi ikke vil have dem her i den lille rigmandskoloni, der hedder Danmark?
Så vil jeg også høre, om Dansk Folkeparti vil skære ned med 2,5 mia. kr. i dansk udviklingsbistand – en politik, som i værste fald kan øge antallet af flygtninge i verden, og som kan gøre flygtningestrømmene endnu større.
Hvordan skal det gennemføres, hvis man skal undgå, at flygtningestrømmene øges?
Jeg har ikke fået noget svar
hr. Kristian Thulesen Dahls statsministerkandidat
Det kunne jo være, hr. Thulesen Dahl kunne hjælpe mig med et svar på: Hvor skal de penge komme fra, og hvordan skal man skære ned på dansk udviklingsbistand med 2,6 mia. kr.?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-10-09:
Men det starter og slutter jo det samme sted, altså i forhold til om SF virkelig har den opfattelse, at fordi man ikke har ultimative krav – og så det faktum, at den nuværende statsminister er Socialdemokratiets formand – har man opgivet sin politik.
Det går jeg ikke ud fra at SF har, lige så lidt som vi i Dansk Folkeparti opgiver vores politik, hvis det efter valget viser sig, at der er et flertal for et regeringsskifte.
At der så er områder, hvor den nuværende regering er uenig med SF, eller hvor vi måtte være uenige med en regering efter et valg, er jo åbenlyst.
Gør det, at man har opgivet mulighederne for at få sin politik igennem?
Nej, det gør det da ikke.
Det er da det her Folketing, et flertal her i Folketinget, der regerer det her land.
Det er i hvert fald det, vi går ind for.
Også på børnecheckområdet i øvrigt, fru statsminister, ønsker vi at det er Folketinget her der fastlægger lovgivningen, når den også sættes i værk i det praktiske, og at det ikke er Europa-Kommissionen, der dikterer vores politik.
Jeg synes, det er sådan, det bør være.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-10-09:
Jeg synes, det giver meget god mening, hvad hr. Kristian Thulesen Dahl siger.
Men når man så siger: Vi kommer ikke til at medvirke til en politik, hvor der er nulvækst i en længere årrække – og det var et citat fra Børsen i august, jeg læste op – så må det da forstås rimelig ultimativt, nemlig at man ikke vil støtte op om, ikke sikre flertal til en regering, som vil føre nulvækst.
Det er alene af den grund, jeg spørger ind til det.
I forhold til hvor meget man vil bruge sin indflydelse, så har vi jo set, at DF først står faddere til dagpengeforringelser.
Så udvikler tingene sig, og vi er rigtig glade for fra SF's side, at DF vil være med til at rette op på de her ting.
Og det stoler vi på at I gerne vil.
Men så bliver I også nødt til at give nogle garantier for, at det ikke er en gratis omgang, at det ikke er tom snak, at det er noget, der også gælder efter et valg.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-10-09:
Man kan sige to ting til det.
Det ene er, at Venstre skal gøre, hvad Venstre synes er rigtigt.
Altså, helt grundlæggende skal jeg ikke styre, hvad Venstre skal gøre, lige så lidt som jeg skal styre, hvad andre partier skal gøre.
I forhold til at stå stærkt i forbindelse med et kommende folketingsvalg, er det klart, at i jo klarere sprog, man taler; jo mere danskerne føler sig trygge ved det, de hører; jo mere danskerne synes, at der er overbevisning i det, man siger;
jo større chance er der selvfølgelig for at få danskernes opbakning ved et kommende folketingsvalg.
Når jeg ønsker, at der kommer et regeringsskifte ved næste valg, for jeg synes, at det er der, Dansk Folkeparti får bedst mulighed for indflydelse, så håber jeg selvfølgelig, at dem, der vil være med til det, skal stå stærkt.
Det siger sig selv.
For ellers er forudsætningen for, at vi får et regeringsskifte jo ikke til stede.
Men jeg er jo ikke herre over det, og jeg skal heller ikke bestemme, hvad andre partier skal gøre.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-10-09:
Hr. Kristian Thulesen Dahl sagde tidligere, at befolkningen havde krav på klar tale og på at få at vide, hvad man stod for som parti.
Men jeg synes ikke, det er helt klart, hvad DF står for – om man har ultimative krav eller ikke har ultimative krav.
For hr. Kristian Thulesen Dahl sagde, at man ville bringe sin politik med til bordet og så forhandle og se, hvad man ville få ud af det.
Det lyder rimelig ultimativt.
Derfor synes jeg bare, at den hjemmehjælper, som risikerer at blive fyret på grund af hr. Lars Løkke Rasmussens nulvækst, eller den arbejdsløse, som ikke får en længere dagpengeperiode på baggrund af de forringelser, har krav på et klart svar fra hr. Kristian Thulesen Dahl på, om det her er noget, man vil holde fast i med alle midler.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-10-09:
Det er jo lidt sjovt, at en socialdemokrat spørger mig om finansiering af de her ønsker.
Vi har diskuteret tidligere i dag, at udgifterne på asylområdet ser ud til at vokse fra forventet 1,4 mia. kr., hvis der kom 7.500, til 4,1 mia. kr.
Vi ved fra Rockwool Fonden tidligere på året, at hvis der kommer 5.000 flere ikkevestlige indvandrere til Danmark, så belaster det de offentlige kasser – vurderer de – med 2,1 mia. kr. om året.
Det er bare for at sige, at i de situationer får vi ikke noget at vide om, hvor pengene skal komme fra; der siger Socialdemokratiet ikke noget, der kan man ikke svare på det – det må vi tage.
De penge kommer derfra, hvor de plejer, sagde fru Maja Panduro som svar på mit spørgsmål tidligere i dag.
Men lige præcis når det handler om de ældres vilkår og vi siger, at vi har nogle visioner på de ældres vegne; vi ønsker bedre vilkår for de ældre, og det mener vi skal komme, i takt med at vi kan finde pengene til det, så er det et stort, stort problem, at vi ikke i, jeg havde nær sagt år 0, kan anvise, hvordan hele pakken bliver udmøntet over de kommende år.
Det synes jeg da er paradoksalt.
Karin Gaardsted (S), 2014-10-09:
Jamen der er jo unægtelig et stort spring fra 1 mia. kr. og op til de 8 mia. kr., som der er lovninger på her.
Jeg forstår så, at det er noget, der skal komme drypvis og måske noget hen ad vejen.
Men det vil jo så sige, at der kan være ældre, der er døde på baggrund af det her, før man overhovedet kommer til enden af den lange liste her.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-10-09:
Øj, og det skal jeg svare klart på.
Nej, det gør vi ikke.
Vi ønsker et regeringsskifte, fordi det bringer os, er det vores vurdering, tættere på direkte politisk indflydelse.
Betyder det så, at vi har opgivet vores politiske krav?
Nej, det betyder det ikke – lige så lidt som jeg går ud fra at SF har opgivet sine politiske krav, fordi man ikke siger til den nuværende statsminister: Vi vil have valg i dag, vi trækker tæppet under den nuværende regering, hvis ikke vi får en halvering af genoptjeningskravet på dagpenge igennem, eller hvis ikke vi får det her igennem på ældreområdet eller det her sygehusområdet.
Så lige så lidt som SF i virkeligheden gør det, lige så lidt vil Dansk Folkeparti gøre det efter et valg.
At vi ønsker et regeringsskifte, betyder jo ikke, at SF eller Dansk Folkeparti har opgivet vores politiske krav.
Det betyder da, at vi så kæmper for vores krav i dagligdagen med den styrke, som vælgerne har givet os.
Og det er præcis sådan, vælgerne ved at Dansk Folkeparti står, og det er på den baggrund, at vælgerne vurderer, med hvilken kraft de så vil støtte Dansk Folkeparti.
Lotte Rod (RV), 2014-10-09:
Hr. Kristian Thulesen Dahl har for et stykke tid siden sagt, og jeg citerer igen: »Det afgørende for os er, at Venstre inden et valg – og det har også været vores opfordring til Venstre her den sidste måneds tid – meget klart anerkender logikken i, at man frem mod et folketingsvalg som opposition klart fortæller danskerne, hvad det er for en politik, de kan forvente bliver ført efter et valg.«
Opfordrer hr. Kristian Thulesen Dahl fortsat Venstre til at fremlægge en samlet økonomisk plan?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-10-09:
Nu er det jo en kendt sag, fordi det har stået i regeringens egne papirer, at de vækstpakker, som vi har vedtaget her, skønt de er små skridt i den rigtige retning, kun er meget små, og beskæftigelseseffekten, som kan konstateres i regnemaskinerne, er ekstremt lille.
Så jeg havde egentlig forventet, at der var noget mere på bedding fra Dansk Folkeparti her.
Når hr. Kristian Thulesen Dahl taler om at sænke energiafgifter, er det jo rigtigt, at det kunne øge konkurrenceevnen i Danmark.
Men forudsætningen for at sænke energiafgifterne er jo, at man anviser finansiering til at sænke dem.
Og der har jeg også ledt forgæves efter forslag fra Dansk Folkeparti til, hvor det er, man ikke skal bruge så mange penge for at finansiere lavere energiafgifter.
Pengene skal jo være der, men dem har hr. Kristian Thulesen Dahl måske med i dag: en finansiering af lavere energiafgifter, så vi faktisk kan få flere jobs.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-10-09:
Jeg er faktisk glad for, at vi også lige kommer målrettet ind på det, for hvis vi tager f.eks. den diskussion, vi havde i sommer, om den manglende vækst i Danmark, så kan jeg sige, at vi gik ind i de forhandlinger, som regeringen indkaldte til, med det udgangspunkt, at energiomkostningerne skulle være lavere for vores virksomheder, fordi vi kan se, at et af de steder, hvor vi skejer ud, eller hvor vi har problemer – mange virksomheder siger i hvert fald, at de har en for høj regning, for store omkostninger – er på energisiden.
Så det vil da være oplagt også senere i debatten at få regeringens bud på, hvad der sker i den sag.
Kan virksomhederne regne med at få de omkostningslettelser, de er stillet i udsigt, eller bliver det ikke til noget på grund af EU?
Vi har også i løbet af de seneste måneder haft diskussioner om vores fødevareerhverv, landbrugserhvervet.
Vi glædede os jo i første omgang over, at der kom en ny minister, for vel et års tid siden, som sagde, at nu skulle landbrugserhvervet virkelige højnes.
Der var arbejdspladser og vækst i landbrugserhvervet.
Vi har jo Natur- og Landbrugskommissionens bud på en omlægning, der kunne gøre, at man faktisk kunne skabe vækst i landbrugserhvervet.
Det synes jeg også er noget, der er oplagt at gå i gang med, og jeg vil gerne opfordre regeringen til at tage det langt mere alvorligt.
For der ligger muligheder for Danmark i sådan et område.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-10-09:
Forleden gik jeg til min lokale S-togsstation, og der hang to store reklamer – det, man på nudansk kalder outdoorreklamer – med billeder af hr. Kristian Thulesen Dahl og med tre budskaber.
De lød: flere jobs, mere politi, bedre velfærd.
Og det var jo godt og dejligt.
Men jeg undrer mig alligevel over det her med flere jobs, for nu har vi trods alt haft den her valgperiode i 3 år, og jeg har faktisk ikke hørt konkrete forslag fra Dansk Folkeparti, som vil øge beskæftigelsen i Danmark.
Liberal Alliance lægger mange forslag frem, som vil øge beskæftigelsen i Danmark, men det er egentlig sjældent, at Dansk Folkeparti støtter dem.
Så der er altså nu muligheden for hr. Kristian Thulesen Dahl til at fortælle, hvilke forslag Dansk Folkeparti har på programmet der vil øge beskæftigelsen i Danmark.