runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Rørvig (V), 2010-05-06:
Tak for det.
I Venstre er vi glade for, at danskerne sparer op til deres alderdom, det er en fornuftig måde at disponere over sin livsindkomst på.
Derfor støtter vi varmt op om initiativer, der fremmer danskernes lyst til at spare op til deres tredje alder.
Til gengæld er vi ikke begejstrede for personer, der udnytter systemet.
Lovgivningen er til for at styrke lysten til at spare op, ikke for at hjælpe folk over, hvor gærdet er lavest.
Der findes et hul i den nuværende lovgivning om pensionsbeskatning – en lov, der får nogen til at barbere deres indkomstgrundlag ned, og det kan de gøre ved hjælp af et fradrag i personindkomsten, som opnås ved at indbetale til en kapitalpension, og på baggrund af det reducerede indkomstgrundlag kan de opnå højere sociale ydelser.
Denne manøvre vil dette lovforslag sætte en stopper for.
Det gøres ved at fjerne fradragsretten for indbetalinger til kapitalpensioner, når der er sket en hel eller delvis udbetaling af kapitalpensionen.
Desuden indeholder lovforslaget en ændring i reglerne for indbetalinger til indeksordninger.
Fra indkomståret 2010 har indeksordninger oprettet i et forsikringsselskab været omfattet af 100.000-kroners-loftet for fradragsberettigede indbetalinger til ratepensioner og ophørende livrenter, men det er indeksordninger oprettet i et pengeinstitut derimod ikke.
Dette er uhensigtsmæssigt, og dette lovforslag indeholder en ændring, der fritager indeksordninger oprettet i et forsikringsselskab fra førnævnte 100.000-kroners-loft.
Dermed sikres det, at der er en ensartet behandling af de to ordninger.
Venstre er tilhænger af et fornuftigt pensionssystem, der tilskynder danskerne til at spare op til deres alderdom, og vi kan derfor tilslutte os forslaget.
Klaus Hækkerup (S), 2010-05-06:
Som Venstres ordfører var inde på, indeholder det her lovforslag to ændringer af den eksisterende lovgivning.
Den ene er en begrænsning af fradragsretten for indbetaling på kapitalpension, hvis man som efterlønsmodtager har hævet på den.
Formålet med forslaget er at sikre, at man ikke i de tilfælde, hvor det ikke er reelt, nedbringer sin skattepligtige indkomst, sådan at man opnår at kunne få højere ydelser efter den sociale lovgivning.
Socialdemokratiet kan støtte den del af forslaget.
Den ordning, der nu indføres, var eksisterende før vedtagelsen af forårspakke 2.0, og det er en retstilstand, som vi er enige i bør være gældende i Danmark.
Det andet element er spørgsmålet om finansieringen af indeksordninger, sådan som det også blev nævnt af Venstres ordfører.
Her er vi fra Socialdemokratiets side imidlertid mere betænkelige ved bare at støtte det forslag, der ligger fra regeringens side.
Vi hælder nok nærmest til at sige, at når mange andre indbetalinger til pensionsopsparinger er omfattet af et loft på 100.000 kr., er det rimeligt, at indbetalinger til indekskontrakter også er det.
Vi kan jo imidlertid godt se, at indekskontraktordningen er under afvikling – der er 10 år tilbage, hvor den ordning endnu vil eksistere – og vi vil i forbindelse med udvalgsarbejdet undersøge, hvor meget vi egentlig taler om, hvor mange der er omfattet, og hvor store beløb det er, inden vi tager helt endelig stilling til området.
Men som sagt hælder vi mest mod at sige, at vi synes, at loftet skal være gældende for alle indbetalinger, der vedrører indekskontrakter.
Mikkel Dencker (DF), 2010-05-06:
Lovforslaget har, som de to foregående ordførere jo allerede har været inde på, til formål at lukke et hul, der er opstået på grund af den lovgivning, der blev gennemført for et års tid siden i anledning af forårspakken 2.0.
Hvis man opretter en kapitalpension og efterfølgende hæver den igen, har man nedbragt sit beregningsgrundlag for tildeling af sociale ydelser såsom boligydelse og pensionstillæg simpelt hen ved at lave den her lille manøvre.
Det har selvfølgelig aldrig været meningen, at den mulighed skulle opstå, og derfor kan vi i Dansk Folkeparti kun bakke op om, at regeringen med det her lovforslag har taget initiativ til at lukke hullet igen.
Så det har regeringen vores opbakning til.
Det andet element i lovforslaget går ud på at ligestille indekskontrakter.
Uanset om de er oprettet i et livsforsikringsselskab eller i et pengeinstitut, skal de ligestilles i relation til loftet for indbetalinger til pensionsordninger og lignende på 100.000 kr. i den forstand, at de fremover ikke tæller med i de 100.000 kr.
I Dansk Folkeparti bakker vi op om, at vi har et pensionssystem, som det er attraktivt og nemt at spare op i, og derfor vil vi godt være med til den her lille ændring, der sker med hensyn til de indekskontrakter, som jo er indgået for næsten 40 år siden.
Så med de ord skal jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti støtter lovforslaget her.
Jesper Petersen (SF), 2010-05-06:
Som SF og andre forudså det, måtte der efter skattereformen jo følge nogle forslag, der justerede de love, der blev lavet for et års tid siden.
En meget stor skattereform blev kørt igennem på omkring 2 måneder, så der må selvfølgelig være opstået fejl, og der er allerede lavet flere ændringer siden da.
Her kommer så endnu en.
Og vi ser selvfølgelig som udgangspunkt velvilligt på ønsket om at rette op på de fejl og mangler, man begår – det kan ske for selv de bedste – og vi skal ikke stå i vejen for, at fejl bliver rettet.
Første del af lovforslaget handler, som det er blevet sagt her fra et par gange, om at lukke et hul, der kan bruges af folk, der går på efterløn, til via indbetalinger på en kapitalpension at få større sociale ydelser, end de ellers ville have været berettiget til og ville have fået.
Vi medvirker jo altid gerne til at lukke skattehuller og støtter også lukningen af det her hul.
Vi er mere lorne ved den anden del af lovforslaget, hvor regeringen vil holde indbetalinger til indeksordninger ude fra det fradragsloft på 100.000 kr., der endelig blev indført med skattereformen.
Men her er altså så en del mere, der skal undtages fra det fradragsloft på 100.000 kr., nemlig de her indeksordninger.
De har altså været meget lukrative, og ifølge loven kan opsparerne via indeksordningerne så slippe for at være underlagt det samme fradragsloft, som andre pensionsopsparere er.
Som lovforslaget og bemærkningerne i lovforslaget beskriver det, er det ikke ret mange mennesker, det handler om.
Der er ikke blevet oprettet nye siden 1971, og loven vil ifølge bemærkningerne ikke medføre noget provenutab.
Så kan man jo undre sig over, at det overhovedet skulle være nødvendigt at ændre loven.
Altså, hvis det ikke rammer nogen, hvis der overhovedet ikke er noget provenutab, hvorfor er det så nødvendigt at lave den?
Vi er jo generelt lidt skeptiske ved at skulle udhule det her fradragsloft endnu mere, end det er i forvejen.
Det er ganske velstillede danskere, der har mulighed for at opspare så mange penge til privat pension om året.
Så vi ser frem til at dyrke forslaget nærmere under udvalgsbehandlingen og vil så tage stilling til den tid.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-05-06:
Det er vigtigt at forstå, at multimediebeskatningen ikke er nogen ekstra skat, men en værdiansættelse på 3.000 kr. af det gode, der består i, at en arbejdsgiver betaler for en computer, telefon eller internetforbindelse, som også kan bruges privat.
Da det jo er sådan, at al løn som udgangspunkt skal beskattes – og det går jeg også ud fra at Det Radikale Venstre er enig i – uanset om lønnen udbetales i kontanter eller som et personalegode, og da multimedie repræsenterer en relativt stor økonomisk værdi, har regeringen fundet det helt rimeligt at ændre reglerne om beskatning af fri telefon og computer til en multimediebeskatning, der tager højde for, at den teknologiske udvikling nu er så langt fremme, at det ikke længere er nødvendigt at skattebegunstige multimedier.
Det er også vigtigt for mig at slå fast, at det skattepligtige beløb jo udgør 3.000 kr., hvilket betyder, at langt de fleste vil skulle betale ca. 1.225 kr. i skat om året, altså ca. 100 kr. om måneden, for at have en computer, internetadgang eller telefon stillet til rådighed privat.
Jeg vil samtidig gerne understrege, at multimediebeskatningen ikke skal ses isoleret, men som en del af den store sammenhæng i forhold til forårspakke 2.0.
Forårspakken indeholder en historisk sænkning af marginalskatten, og den første del af pakken fik virkning fra årsskiftet.
I alt slipper 350.000 danskere, som tidligere har betalt topskat, for at betale topskat.
Hvis man dykker ned i beslutningsforslaget – og det skal man jo gøre – kan det undre mig en smule, at Det Radikale Venstre vælger at finansiere deres forslag om en afskaffelse af multimediebeskatningen med det, som man vel på moderne dansk kan kalde luftpenge.
Det er ved bedre ligning, uden at man specificerer, hvor pengene kommer fra.
Det er selvfølgelig interessant, at man på den måde lige pludselig får 400 mio. kr. ud af det blå, og det vil jeg selvfølgelig gerne have en forklaring på.
Det synes jeg også man bliver nødt til at give, når man fremlægger et forslag, som går ud på at begunstige nogle, men samtidig skal det finansieres, og jeg må sige, at finansieringen her er meget lidt konkret.
Men det bliver der rig lejlighed til at få uddybet, når ordføreren om lidt får mulighed for at forklare baggrunden for finansieringen.
Thomas Jensen (S), 2010-05-06:
Nu er jeg glad for at få stillet det spørgsmål netop af hr. Mads Rørvig, for da hr. Mads Rørvig debuterede som skatteordfører for Venstre, eksercerede han jo i DR 2's Deadline med en udlægning af den socialdemokratiske skattepolitik, som blev fuldstændig sablet ned.
Det angreb, som Venstre satte ind, blev afsløret som decideret løgnagtigt.
Der står ikke noget i det udspil om, at vi vil ændre i multimedieskatten – kort og godt.
Jeg vil også sige til hr. Mads Rørvig, at vi ikke ændrer på 3.000-kroners-grænsen.
Det står der heller ikke noget om i det udspil, og det har vi heller ikke sagt.
Det har jeg heller ikke sagt her i dag fra talerstolen.
Jeg siger, at vi ikke vil ændre i loven; vi vil opfordre ministeren til at ændre på administrationen af loven.
Sådan er det, kort og godt.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-05-06:
Jeg lyttede med meget stor opmærksomhed til, hvad hr. Thomas Jensen sagde i dag.
Jeg henholder mig til, hvad hr. Thomas Jensen sagde her i dag.
Og hvis jeg skal koge det sammen, sagde hr. Thomas Jensen, at multimedieskatten er uretfærdig.
Den rammer almindelige lønmodtagere hårdt, og der er nogle, der slipper alt for billigt, og at den i øvrigt giver virksomhederne en masse bøvl.
Er det en unfair beskrivelse?
Thomas Jensen (S), 2010-05-06:
Der er de lavtlønnede, som bliver pålagt at betale multimedieskat for nogle multimedier, som de ikke bruger privat derhjemme.
Derudover har de højtlønnede lønmodtagere, som har indflydelse på deres egen løn, mulighed for at fifle med det, det vil sige, at få kørt nogle luksusmultimedier ind og på den måde unddrage sig skattebetaling, fordi de får multimedierne i stedet for en indkomst og dermed ikke kommer til at betale indkomstskat.
Det var også det, jeg sagde i min ordførertale, og derfor lægger jeg op til, at ministeren – inden for loven, som den er nu – påtager sig rollen at administrere den anderledes, f.eks. ved at afskaffe arbejdsgivernes kollektive indberetningspligt, for det er den, der betyder, at der er nogle, der kommer til at betale multimedieskat af nogle af multimedier, de ikke bruger privat.
Derudover synes jeg også, at det ville være rigtig, rigtig fint, hvis skatteministeren kunne gå ind at sørge for, at de højestlønnede ikke kan fifle nogle ekstra luksusmultimedier ind uden at blive beskattet af dem.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-05-06:
Det er nok helt overflødigt at bede om ordet igen, men da jeg har to muligheder, gør jeg det alligevel, for jeg må drage den konklusion af, hvad hr. Thomas Jensen siger, at, ja, det er en forkert skat, og at den skal bevares.
Hvordan i alverden kan man administrere sig væk fra, at lovgivningen siger, at man skal beskattes af 3.000 kr.?
Det kan man jo ikke administrere sig væk fra; det må jeg sætte et stort spørgsmålstegn ved.
Når loven siger, at man bliver beskattet af 3.000 kr., kan man så administrere sig væk og sige, at det alligevel skal være 5.000 kr. for nogle andre?
Eller hvordan i alverden forestiller ordføreren sig, at man skal kunne administrere denne ordning anderledes, end sådan som det er formuleret, nemlig at man pålægges 3.000 kr., og at de bliver lagt oven i indkomsten?
Hvordan kan det gøres administrativt?
Thomas Jensen (S), 2010-05-06:
Det drejer sig bl.a. om en henvendelse fra HK/Privat, som går ind og siger: Vi er meget bekymrede over, at mange af vores medlemmer bliver ramt af den her multimedieskat, selv om de ikke bruger multimedier derhjemme.
Skatterådet har taget stilling til det her spørgsmål, og vi har fået ministerens svar på det, og det viser jo, at det er et spørgsmål om fortolkning af loven.
Det er i forbindelse med det, at vi fra Socialdemokraternes side mener, at ministeren må tage fat om nældens rod og sørge for at få administrationen på plads, sådan at folk, der reelt ikke bruger multimedier hjemme, ikke kommer til at betale multimedieskat.
Mads Rørvig (V), 2010-05-06:
Der er vist behov for at skabe noget klarhed her, for der er jo en række meldinger: Hr. Thomas Jensen siger en ting på TV 2 News; hr. Nick Hækkerup siger en anden ting i Børsen; og hr. Thomas Jensen siger i dag noget tredje fra Folketings talerstol.
Og så står der i øvrigt noget helt fjerde i Socialdemokratiet og SF's skatteudspil.
Men lad os lige forholde os til, hvad der står i Børsen den 11. februar.
Det dur simpelthen ikke,« siger han og mener, at der er brug for at gøre op med en ensartet takst på 3.000 kr.
Er hr. Nick Hækkerup citeret forkert?
Mike Legarth (KF), 2010-05-06:
Jeg skal spørge hr. Thomas Jensen, om jeg skal forstå ordførertalen sådan, at Socialdemokratiet er enig med sin egen skatteordfører, hr. Nick Hækkerup, der har tilkendegivet til medierne, at man vil hæve beskatningen af multimedier, altså at medarbejderne skal betale mere i multimedieskat end det, regeringen har lagt frem.
Thomas Jensen (S), 2010-05-06:
Jeg kan kun sige til den konservative ordfører, at hr. Nick Hækkerup ikke har været ude at sige det.
Jeg har godt lagt mærke til, der har været en artikel i Børsen, som man kan udlægge, som om den socialdemokratiske skatteordfører har sagt det, men det er ikke korrekt.
3.000-kroners-grænsen er den, Socialdemokraterne bakker op om.
Mike Legarth (KF), 2010-05-06:
Så må jeg konkludere, at der er noget divergens.
Men lad det så ligge.
Er vi så enige om, at den model, Socialdemokraterne ønsker at indføre, vil betyde mere belastning for dansk erhvervsliv, eftersom man ikke vil kunne benytte sig af det seneste og det smarteste inden for multimedier, nemlig computere, mobiltelefoner osv. til gavn for den enkelte medarbejder i virksomheden?
Thomas Jensen (S), 2010-05-06:
Jeg synes, at den konservative ordfører skulle have lyttet til min ordførertale.
Jeg lagde op til, at der ikke skal ændres i loven om multimedieskatten, men sagde, at den administration, som ministeren har udformet, pålægger de danske lønmodtagere en masse bøvl og besvær.
I nogle tilfælde sker der det, at nogle lønmodtagere, som reelt ikke bruger multimedier derhjemme, men har dem til rådighed på deres arbejde, bliver pålagt multimedieskat, altså selv om de ikke bruger deres multimedier derhjemme.
Det synes jeg egentlig er helt forkert.
Mikkel Dencker (DF), 2010-05-06:
Jeg kunne også godt tænke mig at høre lidt om, hvad Socialdemokratiets politik over for multimedieskatten egentlig er.
Nu har vi jo stået og hørt hr. Thomas Jensen sige, at Socialdemokratiet mener, at multimedieskatten egentlig er god, som den er, og at man derfor stemmer imod beslutningsforslaget i dag.
Det kan man jo ikke tolke anderledes, end at der er nogle, der må skulle betale noget mere.
Så der er nogle andre toner der fra skatteordføreren.
Og så undrer jeg mig yderligere, fordi jeg meget klart og tydeligt husker, at hr. Thomas Jensen og jeg selv tilbage i december var med i et program på TV 2 News, hvor hr. Thomas Jensen var ude på en jysk virksomhed til et fyraftensmøde, hvor hr. Thomas Jensen meget klart og tydeligt sagde, at han var meget utilfreds med multimedieskatten.
Det lød nærmest, som om den skulle afskaffes igen, fordi den hindrede virksomhederne og medarbejderne i at have et godt og glidende samarbejde.
Så jeg vil godt høre ordføreren: Hvad mener Socialdemokratiet om multimedieskatten?
Kan vi ikke få noget klar tale i stedet for alle de her forskellige modsatrettede udmeldinger, der har været gennem den sidste tid?
Thomas Jensen (S), 2010-05-06:
Jeg kan i hvert fald konstatere, at den udlægning, som Dansk Folkepartis ordfører kommer med, er halve sandheder og fulde løgne.
Det er sådan, at jeg har deltaget i en debat sammen med Dansk Folkepartis ordfører, og der gjorde jeg det klart, at den administrative del i forbindelse med multimedieskatten gav store problemer for lønmodtagerne og også for arbejdsgiverne.
Jeg opfordrede i det program og i den debat til, at ministeren skulle finde en løsning på det, og det er akkurat den samme linje, som jeg fulgte op i et åbent samråd her i Folketinget, og som jeg også følger op her i min ordførertale.
Der er en fuldstændig snorlige linje.
Det administrative bøvl skal afskaffes, sådan at multimedieskatten kan holde sig til lovens bogstav, som det er i dag.
Bøvl og besvær skal afskaffes.
Mikkel Dencker (DF), 2010-05-06:
Jeg kan nu ikke forstå, at jeg skulle tale usandt.
Der blev det nemlig sagt, at ordningen skulle udvides, at der var nogle, der blev beskattet for lemfældigt, og at der jo så – må jeg jo så selv konkludere – må være nogle, der skal beskattes hårdere.
Men i dag står hr. Thomas Jensen så og siger, at ordningen egentlig er meget god, sådan som den er, men at der må ske nogle små justeringer.
Kan vi ikke få en klar udmelding i stedet for de der helgarderinger, hvor man kommer med udmeldinger i alle retninger, og der så nok er noget, der rammer det, men ender med at gennemføre til sidst, hvis man engang får mulighed for det?
Thomas Jensen (S), 2010-05-06:
Nu er det jo heldigvis sådan, at jeg var forberedt på, at bl.a. DF's ordfører ville begynde at referere til den artikel fra Børsen, og jeg kan sige, at der står i den artikel, at Socialdemokraterne vil gøre beskatningen administrativt mere enkel for virksomhederne og lønmodtagerne.
Og det er det, jeg har stået og sagt her i min ordførertale.
At der så er nogle ting, der bliver bragt frem og kan fortolkes af Dansk Folkepartis ordfører, må skyldes, at det er journalisten, der har givet det en drejning.
Jeg var selv med til samrådet, jeg havde selv indkaldt det, og jeg ved præcis, at det, der var målsætningen for Socialdemokratiet, var at få bragt fokus på nogle af de administrative problemer, der var, både for lønmodtagere og arbejdsgivere.
Mikkel Dencker (DF), 2010-05-06:
Det er så det andet beslutningsforslag i rækken fra Det Radikale Venstre, som vi behandler i dag, og som ønsker at afskaffe dele af Dansk Folkeparti og regeringens skatteaftale, forårspakke 2.0.
Det er nok heller ikke nogen overraskelse for ret mange, at vi i Dansk Folkeparti stadig væk står fast på den aftale, vi har lavet med regeringen, og at vi derfor afviser beslutningsforslaget her.
Helt konkret foreslår Det Radikale Venstre, at den nedsættelse af emballageafgiften, som blev besluttet af Folketinget sidste år på foranledning af Dansk Folkeparti og regeringen, skal afskaffes igen.
Det kan vi selvfølgelig ikke bakke op om, idet vi i Dansk Folkeparti finder, at det er en ganske udmærket nedsættelse af afgifterne.
Det er egentlig meget sjovt at se, at her er der en nedsættelse af en afgift, som faktisk fører til et øget provenu, og at det samfundsmæssigt set er en fordel, både miljømæssigt, og hvad angår arbejdspladser, at nedsætte denne afgift.
Derfor skal jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig står fast på den udmærkede og gode beslutning, vi selv mener vi tog sidste år om at nedsætte emballageafgiften på vin- og spiritusflasker.
Det står vi fortsat fast ved, og vi afviser derfor beslutningsforslaget.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-05-06:
I SF støtter vi altså rigtig varmt intentionerne i det her forslag, fordi vi mener, at der er rigtig mange gode grunde til, at landets SFO’er underlagt de samme pædagogiske krav og de samme økonomiske rammer som landets fritidshjem, som jo hører under dagtilbudsloven, hvilket også fremgår af forslaget.
Vi har faktisk selv gjort os en hel del sonderinger gennem spørgsmål til Uddannelsesudvalget om, hvad det ville koste at nedsætte forældrebetalingen.
Vi har ikke sat penge af til det her i vores finanslovforslag, og derfor kan vi ikke her og nu på den måde støtte forslaget.
Men vi vil gerne være med til at prøve at se, hvordan vi kan finde penge til at nedsætte forældrebetalingen, for vi synes, det er meget skræmmende, at der er 16 kommuner i landet, som har en forældrebetaling på 55 pct. eller derover.
Der er 30 af landets kommuner, der har en forældrebetaling på mellem 45 og 55 pct., og der er 32 kommuner, der ligger på en forældrebetalingsandel på mellem 35 og 45 pct.
Der er jo ingen, der siger, at det første skridt til at nedbringe forældrebetalingen for SFO’erne skal være, at den kommer ned på 30 pct. Man kunne jo starte med – og det ville være et kæmpe fremskridt for over halvdelen af landets kommuner – at sætte forældrebetalingen ned til 40 pct.
Folk rundtomkring ville juble, tror jeg.
For det er helt urimeligt, at børn i 6-10-års-alderen, som har brug for gode fritidstilbud, faktisk skal gå hjem alene fra skole eller på gaden, eller hvor de nu går hen.
Vi vil meget gerne være med til at arbejde på, at vi får ensrettet lovgivningen på det her område, og vi vil gerne være med til at prøve at finde pengene i systemet.
Vi synes, det er rigtig ærgerligt, at SFO’en har udviklet sig til at være en fest for de allerrigeste i samfundet.
Mike Legarth (KF), 2010-05-06:
Tak hr. formand.
Vi Konservative afviser forslaget, og det gør vi, først og fremmest fordi det overordnede samfundsregnskab tilsiger, at det er en god idé at gennemføre det, vi havde foreslået, nemlig at halvere emballageafgiften.
Vi synes ikke, det er nogen god idé, at man kan spekulere i at føre emballagen ud over grænsen og så hæve værdien på den måde.
Det forslag, som vi har fremsat, begrænser grænsehandelen, så det er altså en hjælpende hånd til detailhandelen.
Det bakker vi selvfølgelig op om, og eftersom der ikke er en større miljøpåvirkning, ser vi ikke nogen idé i at gå med på det her forslag.
Tina Nedergaard (V), 2010-05-06:
Der er overhovedet ingen grænser for, hvor meget godt man vil gøre, bare det sker igennem den offentlige sektor, og bare vi bruger rigtig mange penge, som vi slet ikke har i det danske samfund længere.
Det er alle de gode intentioners overbudspolitik.
Jeg kan bare konstatere, at hvis det er sådan, at SF mener, der er et problem med forældrebetalingen, er det jo helt frit for SF at fremsætte et beslutningsforslag, hvor man fjerner al forældrebetaling fra tilbuddene i skolefritidsordningen og i fritidshjemmene.
Det er SF meget velkommen til, så skal jeg nok bistå med mit system til at opgøre regningen for endnu et forslag fra SF, som bare koster nogle penge, som det danske samfund simpelt hen ikke har.
Det er ikke det samme som at sige, at jeg ikke finder, det er problematisk for den enkelte familie, men jeg vil ikke gribe ind, og jeg vil ikke lave en politik, der hedder: Vi har godt nok en lovgivning, men når kommunerne bruger den, vil vi ikke rigtig være ved den.
Vi har en lovgivning, og det er den, jeg er sat til at håndtere, også i forhold til kommunerne.
Julie Skovsby (S), 2010-05-06:
Tak for det.
Jeg kan forstå på ministeren, at tiden ikke er inde til at sætte fokus på de høje forældrebetalinger, som Enhedslisten jo netop ønsker at gøre i dag med det her beslutningsforslag, og jeg kunne fristes til at sige, at tiden måske mere ifølge regeringen er til skattelettelser.
Men det, jeg egentlig vil spørge om, er, om ministeren ikke finder det bekymrende, at vi ser en stigning i forældrebetalingen, at man eksempelvis skal høre om nogle SFO’er, hvor man betaler op til 2.000 kr. om måneden i 11 måneder, altså 22.000 kr. af det samlede beløb på 25.000 kr. årligt pr. barn.
Det er en meget, meget høj procentdel, man som forælder betaler.
Finder ministeren virkelig ikke den udvikling bekymrende?