runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2013-04-25:
Jeg synes faktisk, at det var et godt forslag til vedtagelse.
Det kan ikke komme som nogen overraskelse, eftersom jeg selv var med til at stemme for det.
Så jeg synes, at det var et godt forslag, og hvis det er sådan, at man mener, at det her beslutningsforslag er i overensstemmelse med forslaget til vedtagelse, kan man jo også stemme for det her beslutningsforslag.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-04-25:
Mange tak.
Jeg vil gerne indledningsvis præcisere, at jeg ikke stiller spørgsmålet for at høre mig selv, men jeg stiller spørgsmålet for at få et rigtig godt svar fra hr. Lars Barfoed.
Ordføreren siger, at regeringen alt for længe har været passive.
Hvad gjorde man i regeringen for at initiere, øge og fremme danske, grønlandske fælles investeringer i grønlandske naturressourcer?
Lars Barfoed (KF), 2013-04-25:
Det er jo altså på det seneste, den her sag er dukket op, det er på det seneste, der har været tale om en storskalalov i Grønland, det er på det seneste, det er blevet aktuelt for alvor at interessere sig for, hvordan man i første omgang skal håndtere mineudviklingen og minedriften i bunden af fjorden i Nuuk, og det er på det tidspunkt, man må begynde at se på, om vi skal sørge for, at danske interesser kommer i spil i den her forbindelse, altså efterhånden som vi har kunnet se den her storskalalov tegne sig i Grønland og også blive vedtaget.
Nu må vi så se, hvilken skæbne den så lider med det nye flertal, der er i Grønland.
Men det er jo dér, det har været nødvendigt så at sætte ind, og jeg forstod jo, at udvalgets kommissorium og sammensætning slet ikke er vedtaget endnu af regeringen.
Det synes jeg da er passivitet.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-04-25:
Jeg hørte en vis usikkerhed i svaret, og det kan jeg godt forstå, for der er nogen, der har siddet på hænderne og ikke gjort noget og ikke lyttet til det, Selvstyrekommissionen udtrykkelig skrev og sagde ville blive udfordringen i Grønland, nemlig massive investeringer.
Jeg synes, Det Konservative Folkeparti forspildte en chance for at gøre noget.
Jeg vil godt følge op på det spørgsmål, som min kollega fru Sara Olsvig stillede: Hvor i vedtagelsesteksten, som alle Folketingets partier stod bag den 21. februar, er der noget, som ikke er indeholdt i forhold til det beslutningsforslag, der er fremsat i dag?
Jeg vil også gerne stille et andet spørgsmål til hr. Lars Barfoed, og det er: Danske pensionsselskaber har jo meldt sig på banen i forhold til måske at få en pengeyngel i Grønland i forbindelse med udvinding af naturressourcer deroppe, så der er jo ting i gang, men hvorfor skal det reguleres i et beslutningsforslag, når der er en vedtagelsestekst, og når det danske erhvervsliv, inklusive pensionskasserne, er vågnet op?
Finn Sørensen (EL), 2013-04-25:
Ja, jeg synes egentlig ikke, det er særlig sandsynligt, at det er det, der er tænkt på, for så havde man jo nok listet det op.
Det fremgår jo af sammenhængen og forslaget, hvad det er, der er tænkt på, nemlig at man vil pålægge regeringen den her form for samarbejde, hvor det er meget vigtigt at få nævnt, at der også skal forhandles; det fremgår jo af bemærkningerne, at man vil pålægge regeringen at forhandle med Grønland, bl.a. om at få oprettet et sådant dansk-grønlandsk selskab, »DONG II«, hvilket Grønlands regering allerede har afvist.
Mette Bock (LA), 2013-04-25:
Hvad i alverden skal vi så med en rådgivning fra Politiets Efterretningstjeneste?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-04-25:
Jamen den kan være god at have, og i nogle tilfælde har det noget at gøre med, at man skal opfylde betingelser.
Det er bare særligt i de tilfælde, hvor der er tale om en statsløs, fordi de konventioner, vi har i forhold til statsløse, gør, at vi har forpligtiget os til at give dem statsborgerskab.
Christian Langballe (DF), 2013-04-25:
Jeg kan sige, at jeg i dag træder op på Folketingets talerstol med den største ulyst – sådan er det ikke normalt – for jeg mener, at det er en skam og en skændsel for folkestyret, at et stort flertal i Folketinget, dvs. alle partier på nær Dansk Folkeparti, vil give statsborgerskab til en person, som ifølge PET er til fare for rigets sikkerhed.
Det vil sige, at den pågældende person er en direkte trussel mod den danske stat og altså en potentiel fare for danskernes sikkerhed.
Så er det, mit spørgsmål har lydt til de ordførere, der har været her: Hvad vejer tungest: En forældet FN-konvention fra 1961 eller statens og danskernes sikkerhed?
Jeg har prøvet og prøvet, de gange, hvor der har været sådan en person på lovforslaget, at få personen pillet af.
Det har så ikke kunnet lade sig gøre, fordi justitsministeren ikke vil hjælpe mig, og han er så også tilsyneladende nu uinteresseret i det, som jeg har at sige, men det er der jo ikke noget at gøre ved.
Altså, jeg synes, at det er en skam og en skændsel for folkestyret.
Jeg synes, at det er en skam og en skændsel, at jeg ikke kan få mulighed for at sætte den her person på et ændringsforslag, så vi kan få pillet ham af.
Jeg ved godt, at man kan begrunde alting ud fra hensynet til de mange og sige, at man ikke vil stemme imod lovforslaget, fordi der også er mange andre på.
Det er ikke mig, og det er ikke os i Dansk Folkeparti, der har taget de personer som gidsler.
Det har hr. Morten Bødskov, justitsministeren, undskyld, ved at sætte den her person på loven.
Jeg beklager, men det er en sag, der ligger mig meget på sinde, for jeg synes simpelt hen, at det en skandale, at det her er kommet igennem, så det kan være, at jeg forglemmer mig lidt.
Men hvad vil man egentlig?
Hvad med Venstre?
Vil disse grundfæstede borgerlige partier virkelig stemme ja til et lovforslag, som tildeler statsborgerskab til en potentiel terrorist?
Er det virkelig De Konservatives og Venstres politik?
Vi kan overhovedet ikke stemme for det her lovforslag på de her vilkår, ud over hvis vi kan komme til at fremsætte et ændringsforslag ved andenbehandlingen, hvor den her person bliver pillet af loven.
Zenia Stampe (RV), 2013-04-25:
Hvis der er noget, vi Radikale er gode til, så er det jo at holde os til, så det skal jeg sørge for også at gøre hernede i Folketingssalen.
Vi giver med det her lovforslag indfødsret, statsborgerskab, til 645 voksne og 380 børn.
Det er en glædelig begivenhed for dem og for Danmark.
For i Radikale Venstre tror vi, at det motiverer og forpligter at høre til.
Vi har været triste over den række stramninger, der blev gennemført i 00'erne under VKO, men desto mere glæder vi os over de lempelser, som vi snart skal i gang med at forhandle om og gennemføre.
Det gælder lempelser til danskkravet, til selvforsørgelseskravet og til indfødsretsprøven.
Vi arbejder også på at indføre dobbelt statsborgerskab, som er en gammel radikal mærkesag, og det gør vi, fordi vi lægger vægt på at give danskere mulighed for at deltage og engagere sig der, hvor de bor, også når det ikke er Danmark.
Vi gør det også, fordi vi gerne vil give udlændinge mulighed for at engagere sig i Danmark som fuldgyldige medborgere, uden at de behøver at kappe båndene til deres oprindelsesland.
Dobbelt statsborgerskab handler for os først og fremmest om medborgerskab og muligheden for medborgerskab.
Det er rigtig store og banebrydende ændringer, der vil gøre en verden til forskel for mange, mange mennesker.
Men vi har allerede gjort en verden til forskel for nogle mennesker og især nogle familier.
Allerede nu kan vi jo glæde os over, at Indfødsretsudvalget har anlagt en lidt lempeligere praksis i de dispensationssager, som vi løbende behandler.
Andelen af ansøgere, der får dispensation, fordi de lider af en psykisk eller fysisk lidelse, er steget markant siden valget.
Så hvis man hører til dem, der søger bevis på, at det eksisterende flertal gør en forskel, så vil jeg foreslå, at man spørger nogle af de familier, som tidligere har fået afslag på ansøgning om statsborgerskab, men har fået revurderet deres sag og i dag står til at få statsborgerskab.
For dem har det nye flertal betydet en garanti for, at de kan slippe frygten og se fremad.
Jeg er glad for og stolt over den balance, som vi er ved at finde efter 00'ernes evindelige og bevidstløse stramninger på udlændingeområdet.
Det er en balance, der motiverer de stærke og tager hånd om de svage.
Det er den balance, som Danmark er bygget på, og derfor støtter vi det her forslag, og vi glæder os rigtig meget til at snakke endnu mere om indfødsret her i salen i fremtiden.
Forhandling
Jan E. Jørgensen (V), 2013-04-25:
Nu hører vi jo fru Zenia Stampe fortælle om alle vederstyggelighederne under den forrige regering og om, hvor fantastisk den nye regering er.
Så vil jeg gerne spørge fru Zenia Stampe, om hun har en forklaring på, at antallet af nye statsborgere på det her lovforslag jo er styrtdykket i forhold til, hvordan det har været tidligere.
Det er jo det laveste antal nye statsborgere, vi har set i mange, mange år.
Hvad er forklaringen på, at tallet er så lavt?
Er det, fordi man ikke længere ønsker statsborgerskab i Danmark under den nuværende regering, eller hvad er det, der er sket?
Har fru Zenia Stampe en mulig forklaring på, at tallet er så lavt?
Zenia Stampe (RV), 2013-04-25:
Nej, det har jeg ikke.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-04-25:
Nå, men så tror jeg, at jeg vil give et bud.
Jeg kunne forestille mig, at der kunne være en sammenhæng mellem det lave antal nye statsborgere og så sagsbehandlingstiderne i Justitsministeriet, for der har vi jo simpelt hen set den modsatte bevægelse.
Sagsbehandlingstiderne i Justitsministeriet er eksploderet i opadgående retning.
Det tager nu 14-16 måneder for Justitsministeriet at behandle en forholdsvis banal ansøgning om statsborgerskab, og det må naturligvis give sig udtryk i, at antallet af nye statsborgere rasler ned.
Mener Det Radikale Venstre virkelig, at det er en tilfredsstillende udvikling?
Er det noget, man har tænkt sig at påvirke i regeringen, hvis man ellers har mulighed for det, så de ting bliver ændret?
Zenia Stampe (RV), 2013-04-25:
Det er rigtig, rigtig ærgerligt, at vi har de lange sagsbehandlingstider.
Det er der jo en rigtig god grund til, nemlig at Indfødsretskontoret har rigtig, rigtig travlt for tiden med at rette op på ting, der desværre er foregået under den forhenværende regering.
En af de ting, som Indfødsretskontoret bruger rigtig meget tid på for tiden, er Statsløsekommissionen.
Og hvad bunder den i?
Den bunder i fejl, der blev begået under den tidligere regering.
Så det der med at komme og tørre ansvaret af på den nuværende regering, synes jeg er meget, meget kujonagtigt, eftersom det, som vi bruger tid på nu, og som gør, at vi er forsinkede, er oprydningsarbejde og atter oprydningsarbejde efter den regering, som hr. Jan E. Jørgensen støtter.
Christian Langballe (DF), 2013-04-25:
Jeg vil godt lige rette en faktuel fejl.
Grunden til, at den statsløsesag overhovedet blev rejst, var, at Søren Krarup stillede spørgsmål til den her i salen.
Der var ikke andre, der havde opdaget det, så det er jo ikke sådan et eller andet med, at det er noget, som Det Radikale Venstre har brugt lang tid på at studere.
Tak for, at den radikale ordfører siger klart og tydeligt, at det er regeringens politik at føre flygtningelovgivningen, integrationslovgivningen, tilbage til før 00'erne, dvs. tilbage til før 2001.
Tak for, at det bliver sagt så klart.
Jeg har hørt statsministeren sige, inden statsministeren blev statsminister, at der overhovedet ikke ville blive lempet.
Men Det Radikale Venstre har jo ligesom inden for den økonomiske politik fuldstændig dominans i værdipolitikken og altså også i det her spørgsmål.
Så jeg glæder mig over, at det bliver sagt så højt og tydeligt af ordføreren.
Så vil jeg stille det samme spørgsmål, som jeg har stillet til de andre.
For mig at se er den statsløsekonvention, vi taler om, fra 1961 jo en gammel, forældet konvention, som er præget af en anden virkelighed.
Og konventioner er jo aftaler, som man laver, og det vil sige, det er aftaler, der kan revideres, rettes og laves om.
Så vil jeg spørge ordføreren, hvad der egentlig vejer tungest – danskernes sikkerhed eller konventionerne?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-04-25:
Ja, det er fuldstændig korrekt.
Mette Bock (LA), 2013-04-25:
Tak for det.
Jeg skal nok senere redegøre for Liberal Alliances holdning både til den samlede liste og til den person, vi diskuterer her, men jeg bed mærke i, at i ordførerens tale blev der givet udtryk for, at Socialdemokratiet under alle omstændigheder, uanset hvilke forhold der ellers måtte gøre sig gældende, vil stemme for, hvis en person opfylder de krav, vi stiller for at få statsborgerskab.
Er det korrekt forstået?
Jan E. Jørgensen (V), 2013-04-25:
Jamen det er også meget vanskeligt at forstå, det er det.
Og vi står jo i et ægte dilemma, for på den ene side har vi den person, som vi meget nødig vil give statsborgerskab, og på den anden har vi altså flere hundrede personer, som vi rigtig gerne vil give statsborgerskab.
Der står vi i et ægte dilemma, hvor der ikke findes en løsning, som er perfekt, så derfor må vi vælge den løsning, som vi finder trods alt er mest perfekt, og det er den, hvor vi giver de mange danskere, som gerne vil Danmark, og som gerne vil bidrage positivt, statsborgerskab, og ikke indfører en form for kollektiv straf og rammer dem, fordi der er en person, vi ikke bryder os om.
Jeg glemte i øvrigt at sige i min ordførertale, at min tale også blev holdt på vegne af Det Konservative Folkeparti, fordi hr. Tom Behnke ikke har mulighed for at være her senere, men det var godt, at jeg fik mulighed for at få det tilføjet.
Karina Adsbøl (DF), 2013-04-25:
Kan ordføreren ikke lige forklare, hvorfor man ikke kan få pillet den ene person, der er til fare for rigets sikkerhed, ud af det her lovforslag?
Og kan han ikke samtidig forklare, hvad man har forsøgt at gøre for at få pillet den her, hvad skal man sige, kommende terrorist, eller hvad det nu er – for vi ved jo ikke, hvad det drejer sig om, for det kan vi jo heller ikke få oplysninger om – ud af lovforslaget?
Har man undersøgt alle muligheder for at få den her borger ud af det her lovforslag?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-04-25:
Vi har det jo sådan i Socialdemokratiet, at de konventioner, som Folketinget har vedtaget, holder vi fast i.
Det vil sige, at når man opfylder de betingelser, der er i konventionerne – og det gælder for denne person – har vi ikke nogen problemer med at sige, at vedkommende skal være opført i forslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2013-04-25:
Jamen så siger ordføreren jo sådan set også, at den her formodede terrorist, eller hvad vedkommende er, kommer i første række, og det er jo dybt problematisk.
Ordføreren siger, at konventionerne overtrumfer alt, de overtrumfer sådan set borgernes retssikkerhed og sikkerhed her i landet.
Det står ordføreren klokkeklart og siger.
Er ordføreren enig i, at det er det, han siger, altså at vi bare skal overholde alle de her konventioner, og så er det sådan set ligemeget, om rigets sikkerhed er i fare?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-04-25:
Altså, jeg har ikke hørt nogen steder, at rigets sikkerhed er i fare.
Jeg kan høre, at Dansk Folkeparti synes det, men det må de jo stå til regnskab for.
Jeg har ikke hørt det nogen steder.
I Socialdemokratiet har vi det sådan, at de konventioner, som Folketinget har vedtaget, står vi inde for, og vi opfylder dem så også i forbindelse med det her lovforslag.
Christian Langballe (DF), 2013-04-25:
Jeg er simpelt hen ude af stand til at forstå, hvordan man i det her Ting kan belønne en person, som er under mistanke for terrorisme, med et statsborgerskab.
Det er da den mest besynderlige og forargelige måde at gå frem på her i Tinget.
Nu spørger jeg Socialdemokraternes ordfører, fordi jeg regner med, at der er en vis form for klangbund og forståelse i Socialdemokratiet; det forventer jeg i hvert fald, og det har der normalt været i sådan nogle sager her – i modsætning hos Det Radikale Venstre og Enhedslisten, som er fuldstændig uden for pædagogisk rækkevidde i de her sager.
Det, jeg spørger om, er sådan set bare, hvordan Socialdemokraterne kan stemme for et lovforslag, når der i det lovforslag også er et menneske, som af PET er mistænkt for at være til fare for rigets sikkerhed, og som altså er en potentiel terrorist?
Hvordan kan man stemme for?
Jeg har i et tidligere tilfælde bedt om at få teknisk bistand hos justitsministeren for at få pillet den her person af lovforslaget.
Det har man ikke villet.
Så det vil sige, at vi simpelt hen ikke kan komme videre.
Det er ligesom at rende panden mod en mur.
Jeg synes simpelt hen, det er utroligt og grotesk, at man stemmer for et lovforslag, hvori der er en potentiel terrorist.
Jeg vil så stille det enkle spørgsmål: Hvad vejer tungest for socialdemokraterne, er det danskernes sikkerhed eller nogle forældede konventioner?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-04-25:
Sådan kan man jo ikke stille det op.
Ordføreren for Dansk Folkeparti stiller tingene op, som om det er sort/hvidt.
Sådan ser verden jo ikke ud.
Man må jo ikke referere om det her, for det er jo lukkede møder.
Derfor kan jeg heller ikke helt forstå, at Venstres ordfører siger så meget om den her sag.
Men det er i hvert fald ikke, så vidt jeg har set, dokumenteret, at der er tale om en terrorist.
Det er Dansk Folkeparti, der bruger det ord.
Så vidt jeg ved, er det heller ikke sådan, at det, hvis man ønsker at være terrorist i Danmark, er betinget af, at man er statsborger.
Rigets sikkerhed ligger os meget på sinde.
Det har vi rigtig mange gode folk der holder øje med, og det har ikke noget som helst at gøre med, om man har et statsborgerskab.
Det, der er vigtigt for os, er, at vi overholder de konventioner, vi har indgået, f.eks. om, at statsløse har ret til at få statsborgerskab.
Christian Langballe (DF), 2013-04-25:
Jeg har ved en tidligere lejlighed spurgt her i huset om, hvad det er for nogle paragraffer, der er tale om, når PET giver udtryk for, at der er en, der er under mistanke for at være til fare for rigets sikkerhed.
Jeg fik det svar, at det er de alvorligste paragraffer om forbrydelser mod staten.
Så kan man sige terrorist, eller man kan sige noget andet, men vi er oppe på det niveau.
Vi er oppe på et meget, meget højt niveau.
Så spørger jeg: Hvad vejer tungest for Socialdemokraterne – lad os nu få et klart svar – er der nogle forældede konventioner eller danskernes sikkerhed?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-04-25:
Jeg vil starte med igen at sige, at sådan kan man jo ikke stille tingene op.
Konventionerne er ikke spor forældede.
De sikrer en masse mennesker retten til at få et statsborgerskab.
De kommer jo fra en tid, nemlig fra dengang – det tør jeg godt sige – hvor hverken ordføreren eller jeg ikke engang var født, hvor man oplevede en verden, hvor de mennesker, der ikke tilhørte nogen stat, fuldstændig var uden sikkerhed med hensyn til den måde, de blev behandlet på af andre stater.
Det skal vi også blive ved med.
Til spørgsmålet om, hvorvidt man skal optage denne person på lovforslaget, er det sådan, som jeg har sagt før, at vi i Socialdemokratiet ikke sætter spørgsmålstegn ved det, fordi vi har tænkt os at overholde de konventioner, vi har sagt ja til.
Og rigets sikkerhed har intet – absolut intet – at gøre med, om vedkommende person er på statsborgerskabsloven eller ej.
Det har noget at gøre med, hvordan vi forholder os til de mennesker, der er i Danmark.
Preben Bang Henriksen (V), 2013-04-25:
Jeg vil såmænd blot høre, om ordføreren er enig i det, som Karen Hækkerup udtalte, nemlig at man ville arbejde for at få konventionerne ændret.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2013-04-25:
Jeg tror, at sidste gang og forrige gang, vi havde lovforslag om indfødsret på dagsordenen, blev jeg stillet det samme spørgsmål, og der kan jeg simpelt hen bare svare nej.
Zenia Stampe (RV), 2013-04-25:
Jeg mener, at de to ting er hinandens forudsætninger.
Der er jo andre, der har været oppe her på talerstolen, også Venstre, som ellers tangerer Dansk Folkepartis holdning, og de har sagt, at det her intet har med statens sikkerhed at gøre.
Om en person, som er født og opvokset i Danmark, og som har permanent opholdstilladelse, og som ikke kan sendes ud, får dansk statsborgerskab eller ej, gør ingen forskel – ingen forskel.
Derfor er det spørgsmål, som ordføreren stiller, ikke bare et hypotetisk spørgsmål, det er et fuldstændig forfejlet spørgsmål, for man kan ikke stille det op på den måde.
Jeg vil sige, at det, som vægter rigtig tungt for os, er jo at få afskaffet statsløshed, for vi opfatter statsløshed som en grundlæggende og meget stor trussel mod sikkerhed, ikke alene sikkerhed i Danmark, men også sikkerhed i verden.
For statsløse er sådan nogle kastebolde, som skaber ustabilitet og konflikt mellem lande, og det er derfor, vi har forpligtet os til at afskaffe statsløshed, fordi det indebærer en potentiel risiko, som gør verden mere farlig at leve i.
Derfor siger vi også ja til at give statsborgerskab til statsløse, som måske ikke er vores billede på den perfekte svigersøn eller svigerdatter.
Villum Christensen (LA), 2013-04-25:
Liberal Alliance har intet at indvende imod, at man foretager den foreslåede lovændring, således at Investeringsfonden for Færøerne igennem en nedbringelse af egenkapitalen får mulighed for at finansiere bortskaffelsen af sprængstof fra de gamle anlægsarbejder, som vi allerede har hørt om.
Jeg har selv været oppe at se det dog uden at besigtige dynamitten, men jeg har i hvert fald hørt rigtig meget om det store problem, og jeg synes, at det er en god og en mindelig løsning, vi har fundet med det her forslag.
Per Stig Møller (KF), 2013-04-25:
Begrundelsen for forslaget er jo givet af mange, så den skal jeg ikke gentage.
Men præcis fordi det er en aftale mellem regeringen og Færøerne, og fordi Færøerne selv har ønsket det her, så støtter vi det naturligvis også.
Søren Espersen (DF), 2013-04-25:
Tak til ministeren.
Det tror jeg altså også at Det Konservative Folkeparti gør, ellers tror jeg ikke, de var med i det her beslutningsforslag.
Jeg vil bare bede om en bekræftelse af, at det her beslutningsforslag ikke strider mod selvstyreloven.
Det er det første, jeg vil sige.
Det andet er det med, at man ikke har ønsket det fra Grønlands side, og til det vil jeg sige: Jeg ved ikke, om ministeren er bekendt med en kronik, som tidligere landsstyreformand Kuupik Kleist skrev sammen med professor Rosing i Berlingske før jul.
Der blev jo netop efterlyst det her engagement i forhold til at udvinde råstoffer i Grønland.
Har den kronik slet ikke gjort noget indtryk på ministeren?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-04-25:
Hvad angår kronikken, har vi jo også som tidligere skrevet før valget i Grønland haft møde med det daværende landsstyre og har haft en meget god dialog.
Og det var også på det tidspunkt, det blev aftalt, at man skulle arbejde videre med et kommissorie om, hvordan vi skal samarbejde mellem Grønland og Danmark på erhvervsområdet.
Men det blev også pointeret, at man fra Grønlands side ønskede, at råstofudvinding skulle ske på kommercielle vilkår, og derfor er vurderingen, at vi afviser det her beslutningsforslag, for der er andet arbejde i gang, som fortsætter her efter valget i Grønland.
Søren Espersen (DF), 2013-04-25:
Altså, jeg forstår, at ministeren har set kronikken og også har forstået indholdet af den.
Ja, det er fint.
Tillykke med det.
Men der bliver så sat en dialog i gang, kan jeg forstå.
Altså, der er en dialog i gang, og det, jeg så vil spørge om, er: Hvad bidrager Danmark med i den dialog?
Bidrager Danmark alene med: Det finder I ud af?
Eller kommer Danmark med noget som input til den dialog, altså hvad Danmark gerne vil i rigsfællesskabets interesse?
Eller foregår det på samme måde, som når ministrene tager til Bruxelles, hvor man heller ikke kommer med noget, men bare venter på, at der er nogle andre, der giver besked?
Er det sådan, det fungerer?
Er det sådan, dialog skal forstås?