runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2013-11-06:
Sagt til justitsministeren: Man kunne også vælge at sætte mennesket frem for systemet og så sige, at der her er givet nogle bøder uretmæssigt på et forkert grundlag, og nu tager vi kontakt til de pågældende personer og gør dem opmærksom på det.
Der er vel sådan en ting som retssikkerhed i det her land, og den bør også gælde folk, der fører en bil.
Derfor vil jeg godt spørge justitsministeren, om justitsministeren ikke endnu en gang vil se på, om den afgørelse, der nu er truffet, er korrekt, altså at man ikke ønsker at tage kontakt til de her bilister for at sikre, at der er lighed for loven.
Og konsekvensen af den her dom kommer selvfølgelig til at være, at de andre bilister, der uretmæssigt har fået en bøde, selvfølgelig kan få den bøde sløjfet, for den er givet på et forkert grundlag.
Inger Støjberg (V), 2013-11-06:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvilke overvejelser gør ministeren sig om at afskaffe det nuværende integrationskriterium og erstatte det med et tilknytningskriterium ved udvælgelse af kvoteflygtninge, og hvordan mener ministeren, at det harmonerer med indholdet i regeringsgrundlaget?
Morten Bødskov (S), 2013-11-06:
Tak for det, formand.
Som det fremgår af lovprogrammet for indeværende folketingssamling, forventer regeringen at fremsætte et lovforslag om ændring af kriterierne for udvælgelse af kvoteflygtninge i februar 2014.
I forbindelse med afskaffelsen af integrationspotentialekriteriet, som det hedder, finder regeringen det nødvendigt at overveje, om der skal indføres andre kriterier.
Der har været nævnt flere mulige hensyn i den sammenhæng, og de vil selvfølgelig indgå i overvejelserne om udformning af det kommende lovforslag.
De overvejelser er ikke afsluttet endnu, og derfor kan jeg selvfølgelig heller ikke komme ind på indholdet af det lovforslag, som jeg annoncerer i februar måned 2014.
Inger Støjberg (V), 2013-11-06:
Jeg ved snart ikke, om man skal sige tak for svaret, for der var i hvert fald ikke et svar i det.
Jeg kan også se, at SF's integrationsordfører, fru Karina Lorentzen Dehnhardt, jo også har sagt meget om det her, og hun siger f.eks., at hun slet ikke forstår det tilknytningskriterium, som er lagt frem, og som er blevet diskuteret.
Og man må da gå ud fra, at det, når ordførere fra ministerens eget parti og fra regeringspartierne godt vil diskutere det, vel er, fordi det er på trapperne, og at det er noget af det, man diskuterer.
Så jeg synes sådan set, det ville klæde ministeren at gå lidt dybere ind i, hvad der egentlig ligger i et tilknytningskriterium.
Derfor vil mit spørgsmål selvfølgelig være: Hvad kunne et tilknytningskriterium gå ud på, hvis, såfremt, ifald det er det, regeringen overvejer?
Morten Bødskov (S), 2013-11-06:
Det var et af de mest hypotetiske spørgsmål, jeg har fået stillet – i hvert fald i dag.
Jeg vil sige helt grundlæggende, at det er ganske udmærket, at der også er debat om det her emne, og at regeringsordførere og andre, eksempelvis fru Inger Støjberg, som jeg jo selv så var i debat i går, deltager i debatten.
Regeringen har annonceret et lovforslag om det her spørgsmål, som kommer her til foråret; der indgår nogle grundige overvejelser – de overvejelser er vi endnu ikke færdige med.
Og jeg tror, at med den interesse, fru Inger Støjberg har for emnet, er det måske bedst, at vi tager den debat, når regeringen fremsætter sit lovforslag, for så er der et fast grundlag at diskutere de her spørgsmål på.
Inger Støjberg (V), 2013-11-06:
Jeg kan sige, at jeg ikke føler mig kommet særlig meget i møde med det svar, for jeg vil jo føle mig kommet i møde, hvis ministeren rent faktisk vil svare på mine spørgsmål.
Derfor vil jeg igen spørge: Er det relevant at diskutere tilknytningskriteriet?
for jeg kan forstå, at det er det for både SF's ordfører og ministerens egen ordfører, nemlig hr. Ole Hækkerup, der diskuterede det så sent som i aftes.
Så er det en relevant diskussion i forhold til det lovforslag, som ministeren agter at lægge frem?
Morten Bødskov (S), 2013-11-06:
Det er sådan set meget klart.
De overvejelser og det grundlag, der så skal være fremover, er jo overvejelser, som nu er ved at finde sted.
Hvornår de vil være tilendebragt, ved fru Inger Støjberg ganske udmærket.
Det vil de selvfølgelig være, når regeringen fremsætter sit lovforslag.
Inger Støjberg (V), 2013-11-06:
Hvilke konsekvenser mener ministeren at indførelsen af et tilknytningskriterium i stedet for et integrationskriterium for udvælgelsen af kvoteflygtninge vil have på integrationen i Danmark?
Morten Bødskov (S), 2013-11-06:
De nærmere overvejelser om det, altså hvilke kriterier der skal gælde fremover for udvælgelse af kvoteflygtninge, vil selvfølgelig komme med det lovforslag, som regeringen fremsætter i februar måned, og på det tidspunkt, og også efterfølgende, er jeg helt sikker på at fru Inger Støjberg vil få stillet til lyst til at debattere det her spørgsmål.
Inger Støjberg (V), 2013-11-06:
Jeg spørger bare lige igen, for jeg kan forstå, at det er det samme, som SF, der jo dog er et regeringsparti, spørger om.
Er det sådan, at i fremtiden kan man uanset integrationsparathed få ophold i Danmark, altså blive kvoteflygtning i Danmark?
Morten Bødskov (S), 2013-11-06:
Der står i regeringsgrundlaget, som fru Inger Støjberg ganske rigtigt læste op, at kriterierne skal ændres.
Der er endnu ikke taget stilling til, hvad det såkaldte integrationspotentialekriterium skal erstattes af.
Inger Støjberg (V), 2013-11-06:
Nu siger ministeren, at det nærmest er usandsynligt, at man kunne have slægtninge i Danmark, hvis man var kvoteflygtning.
Så vil jeg da bare lige henvise til den film, der netop blev vist i aftes, og hvorefter der også var en politisk debat på DR 2, som jeg selv deltog i.
Der var det jo bl.a. sådan, at nogle af de flygtninge, som blev udvalgt, og som kom til Danmark, rent faktisk havde slægtninge i Danmark.
Så det er jo ikke usædvanligt, vil jeg bare sige til ministeren.
Men det at have slægtninge i Danmark betyder jo ikke nødvendigvis, at man har et integrationspotentiale, og at man har chancen for at blive velintegreret i Danmark.
Så jeg forstår ikke helt ministerens kommentar i forbindelse med det her.
Men når man kigger i regeringsgrundlaget, står der jo klart her, at kriterierne for udvælgelse af kvoteflygtninge skal ændres, så kvoteflygtninge uanset integrationsparathed har mulighed for at komme til Danmark.
Står det stadig til troende?
Morten Bødskov (S), 2013-11-06:
Som jeg var inde på før i besvarelsen af spørgsmål nr. S 314, forventer regeringen at fremsætte lovforslag om ændring af kriteriet for udvælgelse af kvoteflygtninge her i februar måned 2014.
Som jeg også sagde, er overvejelserne om den nærmere udformning af lovforslaget endnu ikke afsluttet, og derfor kan ikke jeg gå nærmere ind i, om et integrationspotentialekriterium skal erstattes, eller i givet fald hvad det skal erstattes af.
En forudgående tilknytning til Danmark har været nævnt som ét muligt hensyn blandt en række andre, som indgår i overvejelserne, idet det vil gøre overgangen fra flygtningelejre til et liv i Danmark lettere for de pågældende personer.
Nu er det jo nok begrænset, hvor mange i en flygtningelejr på den anden side af jorden der har tilknytning til Danmark, så et sådant hensyn vil i givet fald næppe kunne stå alene.
Inger Støjberg (V), 2013-11-06:
Så det vil sige, at vi kan være fuldstændig sikre på, at man helt ophæver det kriterium, der handler om, om flygtninge har muligheder for at blive velintegreret, om de har en integrationsparathed, at det kriterium bliver fjernet fuldstændig fra reglerne, som de er i dag?
Morten Bødskov (S), 2013-11-06:
Det er hr. Peter Skaarups standardsvar, når han kommer lidt i bekneb i sådan en debat her, men det er fair nok.
Virkeligheden er den, at hvis der havde ligget et hurtigt svar på de her grundlæggende spørgsmål, tror jeg faktisk, at også Dansk Folkeparti, dengang man selv havde et medansvar for den tidligere regerings virke og det her var diskuteret gentagne gange, havde taget det og fanget det – bare for at sige det, som det er.
Dernæst er der at sige, at det, som man kunne have gjort, også under den tidligere regering, var at løfte det her område til et endnu stærkere niveau, og det er det, regeringen har gjort.
Presset mod den organiserede kriminalitet, presset mod rocker-bande-miljøet har aldrig nogen sinde været så stærkt, som det er nu, og det er på grund af regeringens indsats.
Jeg tror, at når man er så meget sammen med hr. Peter Skaarup, som jeg er her i salen eller i samråd og udvalgsmøder i øvrigt, så skal man vænne sig til at høre meget.
Og ser man på antallet af asylansøgere i Norden, f.eks. hvor mange der kommer til Sverige, så vil man se, at i forhold til eksempelvis Norge og Sverige er virkeligheden, at Danmark ligger lavere.
Så jeg tror godt, at hr. Peter Skaarup selv kender svaret, og den der form for argumentation tror jeg også hr. Peter Skaarup godt ved ikke hænger sammen.
Jeg er meget tilfreds med, at Københavns Politi har sikret, at der er sket en stigning her, og det ser man, fordi der selvfølgelig har været behov for at lave de her kriminalitetskontroller.
Man skal også se på hele det arbejde, der foregår mellem SKAT, Arbejdstilsynet og arbejdsmarkedsmyndighederne i øvrigt og politiet, som et tredje initiativ i den retning.
Så der sker meget på en hel række områder, og enhver antagelse om, at den her regering ikke skulle tage det alvorligt, er helt fejlagtig.
Peter Skaarup (DF), 2013-11-06:
Der er jo to ting at sige til det.
For det første, at da den regering, vi har nu, og som nogle kalder en rød regering, trådte til, skete der det, at der kom en meget kraftig stigning i antallet af asylansøgere.
Det er et faktum, og derfor er der selvfølgelig også brug for en stadig større kriminalitetskontrol i Københavns Lufthavn.
Så den del af det siger sig selv.
Den anden del er så det, jeg spurgte om før, og jeg vil gerne gentage det.
Når vi nu ved, at der har været rekordagtige asylansøgertal, og der tages også rigtig mange, når man endelig kontrollerer de rigtige fly, vil justitsministeren så sørge for, at der kommer daglige kriminalitetskontroller?
Det er der behov for.
Jeg har spurgt om det før, men jeg vil godt lige spørge om det igen for at være sikker på, at justitsministeren svarer.
Morten Bødskov (S), 2013-11-06:
O.k., formand, jeg vil forsøge at holde mig inden for de 30 sekunder.
Der er jo ingen tvivl om, at ser man på EU som sådan og dermed også på Danmark, er der en udfordring med illegal indvandring.
Det er også derfor, jeg er meget tilfreds med at konstatere, at fra tiden under den tidligere regering, hvor Dansk Folkeparti havde et stort medansvar, kan man rolig sige, for politikken, og indtil nu er der, når det handler om kriminalitetskontroller i Københavns Lufthavn, tale om en meget, meget kraftig stigning.
Og det synes jeg jo selvfølgelig er tilfredsstillende.
Jeg nævner bare tallene: Det sidste tal, vi har, fra hvor Dansk Folkeparti havde indflydelse, er fra 2011 med 6 kontroller omfattende 10 personer, og det, vi har haft i år indtil nu, er 83 kontroller omfattende mere end 7.500 personer.
Peter Skaarup (DF), 2013-11-06:
Tak for det.
Når Dansk Folkeparti også her i dag i Folketingets spørgetid interesserer sig for det her emne, er det jo, fordi betjente i Københavns Lufthavn har kunnet fortælle os, at det faktisk er sådan, at det strømmer ind med illegale personer fra nogle bestemte flyafgange i Italien til København.
Og problemet er jo så, at når man er med fly fra Italien til København, er man inde i Schengenområdet, og der må vi ikke på grund af det, regeringspartierne også har sørget for at vi tilslutter os, nemlig Schengensamarbejdet, kontrollere hver eneste flyafgang.
Der er vi nødt til at lave stikprøvekontroller, hvis der er tale om det, man kalder Schengenafgange.
Jeg synes da, at det trods alt er rene ord for pengene, at man nu beklager, at det, man har oplyst over for Folketinget, ikke har været korrekt.
For det er jo ikke korrekt – det må justitsministeren jo så anerkende i forhold til vores spørgsmålsiver – når man har skrevet gentagne gange fra justitsministerens side til Folketinget, at der var tale om daglige kriminalitetskontroller, for der har ikke været tale om daglige kriminalitetskontroller.
Det, der er det interessante nu, når vi har lagt den misforståelse eller misinformation, kan man sige, til side, er, om der så vil blive tale om daglige kriminalitetskontroller.
For det er der behov for, skulle jeg hilse og sige.
Der kommer rigtig mange illegale personer ind via Københavns Lufthavn.
Morten Bødskov (S), 2013-11-06:
Tak for det, formand.
Jeg oplyste her i salen den 23. oktober, at der de seneste år er skruet op for kontrollen, når det gælder de såkaldte Schengenankomster.
Det understregede jeg med oplysningen om, at der i hele 2011 blev udført 6 kontroller omfattende 10 personer, mens der til sammenligning pr. oktober måned i år er udført mere end 70 kontroller, der omfatter flere inden 6.500 personer.
Medregner man de sidste par ugers kontroller, drejer det sig om 83 kontroller omfattende mere end 7.500 personer.
De tal taler vist helt for sig selv.
Det var også et tema den 23. oktober, hvor jeg i to svar til Folketinget om kriminalitetskontroller af Schengenankomster i lufthavnen fra december 2012 til marts 2013 videregav oplysninger fra politiet om, at der på det pågældende tidspunkt var tale om daglige kontroller.
Jeg sagde i tilknytning hertil, at jeg dels gik ud fra, at oplysningerne fra Københavns Politi var korrekte, dels forstod oplysningerne sådan, at de afspejlede et øjebliksbillede, ud fra hvilket politiet på de pågældende tidspunkter fandt at der var behov for dagligt at udføre kriminalitetskontroller.
Lad mig understrege, at der fra december 2012 og frem til marts måned i år blev udført særlig mange kriminalitetskontroller i lufthavnen.
Men en kortlægning, som Københavns Politi har foretaget, viser også, at der ikke har været tale om kontroller hver eneste dag i hele perioden.
Københavns Politi har beklaget over for mig, at de to nævnte svar til Folketinget læst i sammenhæng kan efterlade det forkerte indtryk, at der kontinuerligt fra medio december 2012 og frem til medio marts måned i år, altså 2013, var tale om daglige kontroller.
Den beklagelse tilslutter jeg mig naturligvis, idet jeg medgiver, at besvarelserne samlet set kan læses sådan.
Peter Skaarup (DF), 2013-11-06:
Tak for det.
Carsten Hansen (S), 2013-11-06:
Det er jo også en del af demokratiet, at vi alle overholder spillereglerne.
Men når det er sagt, vil jeg sige, at jeg jo har taget kraftigt afstand fra social kontrol, også det, at Hizb ut-Tahrir åbenbart – ifølge avisen, og lad os nu høre nærmere om det – fungerer som kommunikationsrådgiver.
Det tager jeg stærkt afstand fra, og jeg vil forsøge at infiltrere det.
Men må jeg ikke sige, at da man forsøgte at fratage dem juletræet oppe i Egedalsvænge, blev beslutningen ændret; efter at man forsøgte at lukke nogle klubber, herunder billardklubben, er beslutningen blevet ændret.
Jeg står her med noget, der ligner et referat fra det sidste møde, der har været, hvor man har indskærpet over for afdelingsbestyrelsen, hvilke nogle områder afdelingsbestyrelsen har ret til at tage beslutninger om, og hvad afdelingsbestyrelsen ikke har kompetencer til.
Og jeg må bare sige, at det jo helt klart virker, som om der er helt styr på det.
Jeg har tillid til demokratiet, og jeg tror, at vi skal styrke demokratiet.
Og så vil jeg sige: Jeg hørte faktisk DF snakke om, at de ville indskrænke demokratiet.
Er det det, DF går efter?
Inger Støjberg (V), 2013-11-06:
Jeg vil da sige, at for første gang i mit liv tror jeg at jeg forstår SF'erne, for jeg kan godt forstå, at man som SF'er er noget frustreret over ministeren og noget frustreret over den debat, der pågår i øjeblikket.
Som jeg hører ministeren i dag, er én ting, hvad der står i regeringsgrundlaget, og noget helt andet er, hvad der bliver til virkelighed.
For når ministeren ikke længere kan sige, om det er det, man har skrevet i regeringsgrundlaget, altså at det er uanset integrationsparathed, der kommer til at gælde fremover, når ministeren ikke kan bekræfte sit eget regeringsgrundlag, så hører alting jo egentlig op. Eller det kan man sige er sket for længe siden, for efterhånden er den største sandsynlighed for, at noget ikke bliver gennemført, sådan set, at det står i regeringsgrundlaget.
Men for første gang i mit liv tror jeg da egentlig at jeg forstår SF'erne.
Peter Skaarup (DF), 2013-11-06:
Tak for besvarelsen.
Nej, det er jo ikke manipulerende, når jeg nævner fakta.
Fakta var, at der var tale om, at Danmark havde en voldsom stigning i antallet af asylansøgere i 2012 i forhold til 2011.
Hvornår var det, regeringen tog over?
Det var jo i slutningen af 2011.
Så måske er der en sammenhæng mellem det og de mange lempelser, regeringen har lavet i vores udlændingepolitik på en hel række områder, og der er jo flere på vej, kan vi høre.
Senest vil man til at lave ændringer i forhold til kvoteflygtninge, men det er jo en anden historie.
Jeg er egentlig ude efter en tilkendegivelse fra regeringen.
Vil man sikre, at der dagligt kontrolleres i form af de her kriminalitetskontroller – hvilket man egentlig har lovet Folketinget ad flere omgange – og vil man sikre, at det er de afgange, hvor der er en fangst, man kontrollerer?
Vil man sikre, at de afgange kontrolleres i stedet for alle de andre, hvor der ikke er noget, der tæller i de tal, ministeren nævner?
Morten Bødskov (S), 2013-11-06:
Tak for det, formand.
Den bliver tacklet på flere forskellige områder.
Tallene taler deres eget tydelige sprog, altså fra ganske, ganske få kontroller de sidste år, hvor Dansk Folkeparti havde indflydelse – hvis man havde ment noget med det, kunne man måske have gjort lidt mere ved det, det skal jeg ikke blande mig i, men det kunne man jo have gjort – og frem til en mangedobling af indsatsen nu.
Hvorfor?
Fordi det er vigtigt, og fordi regeringen sådan set er meget tilfreds med, at Københavns Politi prioriterer, som de gør.
Med hensyn til hvordan det så tilrettelægges helt ude ved den enkelte flyankomst, må jeg skuffe hr. Peter Skaarup.
Det er altså ikke noget, jeg dikterer ved at sidde på mit kontor og så at sige tegne på et papir, hvordan det skal foregå.
Det er selvfølgelig noget, Københavns Politis ledelse gør på baggrund af generelle prioriteringer, og som den enkelte medarbejder og den enkelte ledelse ude i lufthavnen tilrettelægger på baggrund af de efterretninger, der nu måtte være.
Det er den måde, som man mest effektivt laver de her indsatser på.
Punkt 1: Der er ikke to synspunkter om, at rockerborge ikke hører hjemme i villakvarterer.
Punkt 2: Den her regerings konklusion, efter grundig overvejelse om, om man kan udvide mulighederne, er den samme som hos den regering, hr. Peter Skaarup støttede igennem 10 år, nemlig at man er gået helt til kanten af, hvad man kan efter grundloven.
Så har jeg godt lagt mærke til, at hr. Peter Skaarup turnerer med et synspunkt om, at man bare kan bruge hashklubloven.
Hvis det nu havde været en mulighed, tror hr. Peter Skaarup så ikke, at den var blevet anvendt?
Det er det, der er hele pointen.
Derfor går regeringen nye veje og løfter indsatsen til et endnu højere niveau i forhold til at forstærke et i forvejen meget, meget højt pres til og mod rocker-bande-miljøet.
Peter Skaarup (DF), 2013-11-06:
Jamen altså, justitsministeren kan kalde det quick fix, eller hvad det skal være.
Det er dem, vi skal hjælpe i deres eget hjem.
Det må være en justitsministers job at hjælpe de mennesker og ikke afvise det og sige: Jamen vi har diskuteret det mange gange, vi kan ikke hjælpe.
Der er et konkret værktøj i hashklubloven; det eneste, man sådan set skal gøre er at omsætte det værktøj til virkelighed, og det vil regeringen åbenbart ikke eller hvad?
Morten Bødskov (S), 2013-11-06:
Altså, helt grundlæggende tror jeg ikke, der findes en eneste i dansk politi, som ikke er bare en smule berørt af den politiske debat, der har været om det her emne de sidste 15-20 år.
Og hvis der lå et værktøj i skuffen, som kunne gøre, at man kunne gribe hårdere ind over for rockerborge, så var det selvfølgelig taget i anvendelse.
Til det vil jeg sige følgende: Der har jo her i Folketinget på ingen måde været nogen uenighed om, at rockerborgene ikke hører til i villakvarterer.
Det er derfor, regeringen her senest har fremlagt en pakke, som går meget målrettet efter den kriminalitet, som udspringer af miljøet.
Men hr. Peter Skaarup ved også godt, at hvis der havde været et quick fix, et hurtigt svar, her, så er jeg helt sikker på, at det havde været fundet.
Derfor fortsætter vi presset på miljøet og har altså løftet indsatsen til det højeste niveau nogen sinde.
Tak for det, formand.
Spørgeren nævner, som vi lige har hørt, at hashklubloven har gjort det muligt at lukke mange hashklubber, og det er jeg selvfølgelig helt enig i.
Min holdning til hashklubloven er derfor, at loven har vist sig at være et, kan man roligt sige, særdeles effektivt redskab i politiets indsats mod hashklubber rundtomkring i landet.
Jeg har tidligere i flere mundtlige og også skriftlige besvarelser af spørgsmål fra hr. Peter Skaarup
redegjort for de muligheder, som hashklubloven og rockerloven indeholder.
Det korte af det lange er, at rockerloven kan tages i brug, når betingelserne for rockerloven er opfyldt, og hashklubloven kan selvfølgelig tages i brug, når betingelserne efter hashklubloven er opfyldt.
Jeg kan i den forbindelse oplyse, at politiet selvfølgelig løbende vurderer, om der er grundlag for at tage rockerloven eller hashklubloven i brug.
Politiet – det synes jeg skal siges – gør en rigtig god indsats her.
De holder generelt et særdeles godt øje med landets rockerborge.
Som spørgeren også ved, har regeringen præsenteret en hel række initiativer for at understøtte den styrkede politimæssige indsats, der er sket på området.
Senest i sidste uge fremlagde vi en ny stor rockerog bandepakke, der skal sikre et endnu fastere greb om personer med tilknytning til de organiserede kriminelle miljøer.
Pakken indeholder en række tiltag, som samlet set løfter indsatsen mod rockerbandemiljøet til det højeste niveau nogen sinde.
Det sidste her håber jeg at Dansk Folkeparti selvfølgelig vil bakke op om.