runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Mikkelsen (RV), 2014-04-25:
Tak, fru formand.
Jeg vil godt starte med at kvittere for et meget sympatisk forslag fra oppositionen.
Jeg tror sådan set, at alle folketingsmedlemmer på tværs af partierne tager fuldkommen afstand fra chikane af betjente og andre offentligt ansatte tjenestemænd.
Alligevel mener vi ikke i Radikale Venstre, at det her beslutningsforslag er løsningen på problematikken, og det skyldes flere ting.
Det er vi sådan set ikke uenige i.
Det er bare allerede sådan i dag.
Det fremgår ret tydeligt af den rapport fra den arbejdsgruppe, som har kigget på spørgsmålet om chikane, og vi fik den alle sammen den 12. februar i år, tror jeg det var, og det står på side 5: »Bestemmelserne omfatter både situationer, hvor personer udsættes for vold, trusler eller fornærmelig tiltale mv. i arbejdstiden under udførelsen af tjenesten, herunder situationer, hvor de pågældende personer uden for arbejdstiden må anses for at være trådt i tjeneste, og situationer, hvor de pågældende personer udsættes for vold mv. uden for arbejdstiden i anledning af tjenesten.«
Det står faktisk ret sort på hvidt i noget, vi har modtaget så sent som i februar, og derfor er den første del, som oppositionen kommer med, sådan lidt et tomt forslag, bortset fra at der faktisk i visse tilfælde kan være endnu højere straffe, når det foregår i fritiden.
Så følger man forslagsstillernes forslag, kan det måske faktisk betyde straflempelser.
Det tvivler jeg på var intentionen, men det skal jeg ikke gøre mig klog på.
Den anden årsag til, at vi ikke kan støtte forslaget, er, at man ønsker at forhøje strafferammen, og det mener vi i Det Radikale Venstre ikke er nødvendigt.
Man kan altid som politikere foreslå at hæve strafferammen.
Det er så nemt, men det er sjældent det, der løser det grundlæggende problem.
Det er ikke at gå til roden, og det tager ikke hånd om årsagerne til problematikken, og derfor er vi også kritiske over for det her punkt.
I stedet for tror jeg, at man skal gøre mere for at klæde betjentene på.
Der er et stort arbejde i gang i politiet, og jeg ved også, at der foregår en masse forebyggende arbejde i mange miljøer.
Jeg var til den kriminalpræventive dag for nylig, og der havde jeg lejlighed til at høre om flere gode tiltag i en række politikredse, f.eks. forsøger man på Fyn gennem ressourcepersoner at komme tættere i dialog med de lokale i Vollsmose for bl.a. at undgå chikane af betjente og selvfølgelig også stoppe uro generelt set.
Det er jo sådan nogle initiativer, som jeg synes politiet absolut skal roses for at tage.
Det er vejen at gå.
Det er det her beslutningsforslag desværre ikke.
Om end det er sympatisk, bliver vi nødt til at afvise det.
Tak for ordet.
Uffe Elbæk (UFG), 2014-04-25:
Bekymrer det De Konservatives ordfører?
Christian Langballe (DF), 2014-04-25:
Vi støtter jo klart det her forslag.
Vi synes i forvejen, at strafferammen er latterlig lav.
Det er sådan, at det jo er en kendt sandhed, at med lov skal land bygges, som der står i fortalen til Jyske Lov fra 1241.
Der står så også, at hvis enhver passede sit og gjorde, som man skulle, så var der ikke behov for love, der var ikke behov for politi, der var ikke behov for fængsler.
Men nu, fordi det er sådan, at mennesket er en synder, så er der behov for politiet og for love.
Lov og orden er altså noget, vi i Dansk Folkeparti værner om som noget af det mest afgørende.
Det, at forbrydere og kriminelle, som overtræder landets love, selvfølgelig skal pågribes og stilles for en dommer og dømmes, hvis de er skyldige, er jo simpelt hen fundamentalt for vores retssamfund.
Vi har sat politiet til at sørge for, at forbrydere pågribes, og så er det op til domstolene at afgøre skyldsspørgsmålet.
Det er klart, at politiet udøver et fuldstændig nødvendigt og afgørende arbejde, for det betyder, at danskerne kan føle sig trygge, og at lov og orden ikke erstattes med ren vilkårlighed, hvor det altid er forbryderen og den stærkeste, der får ret.
Politiet har det embede at sørge for, at landets love bliver overholdt.
Derfor er det også en uhyrlighed, når politiet på grund af deres arbejde, det arbejde, vi har sat dem til, bliver chikaneret eller værre endnu, synes jeg næsten, når deres familier bliver chikaneret.
Og når der nu er, som Venstres ordfører også påviste, en eksplosion af sager, så er det søreme noget, vi bliver nødt til at tage alvorligt.
Vi kan ikke være andet bekendt.
Man kan selvfølgelig godt levere en lang sang fra de varme lande, hvorefter man så ikke gør noget alligevel, men jeg mener bare, at der skal skrides ind, at der skal skrides meget hårdt ind.
Forleden hørte jeg, at den almindelige respekt for politiet simpelt hen er dalet.
Hvis politiet beder om det, så vil borgerne ofte eksempelvis ikke oplyse om, hvad de hedder.
Det viser jo altså, at der er et skred.
Og jeg er ikke i tvivl om, at straf hjælper.
Man kan så sige, at mens de sidder i spjældet, gør de da i hvert fald ikke nogen fortræd.
Vi synes, det er et fremragende forslag, og vi ville selvfølgelig gerne have haft, at regeringen og justitsministeren havde lyttet lidt mere til det her kloge forslag.
Trine Bramsen (S), 2014-04-25:
Jamen lad mig gentage: Vi Socialdemokrater hylder vores offentlige ansatte.
Derfor ønsker vi at gøre alt, hvad der vel at mærke virker.
Kan vi i Retsudvalget have en god diskussion om skærpelser nogle andre steder, hvor det kan dokumenteres, at der er en effekt, så vil vi bestemt ikke på forhånd afvise det.
Tom Behnke (KF), 2014-04-25:
Så det var altså ikke alt, man ville gøre.
Men så fred være med, at man ikke vil støtte beslutningsforslaget her.
Det har vel også noget at gøre med, at man er regeringsparti, og vi er i opposition, og sådan er spillets regler jo her i huset.
Fred være med det.
Men kunne man f.eks. så overveje at gøre noget helt andet?
De regler, vi har omkring stalking, står jo for at skulle revideres nu og her, for de virker ikke helt så godt, som vi havde håbet.
Karen Hækkerup (S), 2014-04-25:
Som jeg redegjorde for, har der været en arbejdsgruppe, som politiet og Politiforbundet har deltaget i.
De har redegjort for, hvilke tiltag de syntes var nødvendige at få fulgt op på, og det er Rigspolitiet og Rigsadvokaten lige nu i fuld gang med at følge op på.
Som jeg også nævnte i mit indlæg, foregår det her arbejde i flere forskellige spor.
Det spor, som vedrører forbedret registreringspraksis, bliver afsluttet nu, og det, som vedrører de arbejdsmiljømæssige forhold, bliver afsluttet inden årets udgang.
Endelig står Rigsadvokaten for opfølgning på det spor, som vedrører strafforfølgning, og der forventer man at være klar med nye retningslinjer om reglerne om bl.a. tilhold og opholdsforbud omkring sommeren 2014.
Så arbejdet er sat i gang og forventes afsluttet allerede denne sommer.
Tom Behnke (KF), 2014-04-25:
Men det er jo interessant, hvis det er sådan, at ministeren har den opfattelse, og at arbejdsgruppen og rapporter og alt sådan noget peger på, at det måske mere er et spørgsmål om, at man kigger på den måde, man håndterer de her eksempler på, altså hvordan man håndterer dem i politiet og hos anklagemyndigheden.
Så er spørgsmålet jo – for der sidder ministeren som den øverste ansvarlige: Hvad har ministeren så gjort helt konkret i forhold til politi og anklagemyndighed?
Er der sendt meddelelse til politiet og til anklagemyndigheden om, at man skal tage de her sager meget alvorligt og sørge for, at der bliver rejst nogle sager?
Det er det ene.
Det andet er, at som lovgivningen er skruet sammen i øjeblikket, er det jo ikke strafbart, at der holder en flok med rygmærker på motorcykel uden for en politimands børns børnehave og kigger ind over hegnet, hver gang man afleverer børnene.
For det er jo det, der er en trussel.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-04-25:
Som det er kommet frem i dag, vil retssagen foregå bag lukkede døre, hvor muligheden for at fremlægge baggrunden for, at Snowden har gjort det, ikke vil være til stede.
Det kan vi andre da også være glade for, men det må man altså sige er et minimum, eftersom dødsstraf er i strid med menneskerettighedskonventionen, og at tortur selvfølgelig også er strengt forbudt.
Men vi ved jo godt, at Snowden kommer til at blive i Moskva, og er det virkelig fornuftigt, at han skal være i hænderne på Putin?
Jeppe Bruus (S), 2014-04-25:
Altså, mig bekendt har den amerikanske justitsminister skrevet til sin russiske modpart, at Edward Snowden hverken risikerer dødsstraf eller tortur, og at han vil blive stillet for en civil domstol.
Trine Bramsen (S), 2014-04-25:
Jeg synes, det er slapt, at Folketingets største parti ikke engang kan finde ud af, hvilken holdning de har til det her spørgsmål, ikke kan formidle et fuldstændig klart svar, når det kommer til familiesammenføring, ikke ved, hvilke regler der skal gælde for folk, der vil forenes med deres familie.
Martin Geertsen (V), 2014-04-25:
Nej, det skal fru Trine Bramsen tage som udtryk for, at vi naturligvis vedkender os det gode, lange og troværdige samarbejde, vi havde med Dansk Folkeparti om udlændingepolitik i 00'erne, og at vi står ved den politik, vi førte i 00'erne.
Men det skal også tages som udtryk for – og det har jeg prøvet at tilkendegive over for både hr. Jeppe Bruus og hr. Martin Henriksen – at når vi taler om pointsystemet, er det jo ikke givet, at det i sin udformning, ord til ord, regel for regel kommer til at se ud, lige præcis som det gjorde under den tidligere regering.
Det er på den måde, at fru Trine Bramsen skal forstå den gule stemme.
Trine Bramsen (S), 2014-04-25:
Tak for det.
Jeg hørte Venstres ordfører sige, at Venstre har tænkt sig at stemme gult, hvis dette kommer til afstemning.
Skal det forstås sådan, at Venstre ikke har nogen holdning til det forslag?
Som regel er det sådan, når man stemmer gult, at man ikke har nogen holdning, så jeg skal bare høre, om det er gældende for Venstres integrationspolitik, at Venstre ikke har nogen holdning, og at de har gule stemmer, når det handler om integrationspolitik.
Martin Geertsen (V), 2014-04-25:
Jeg synes faktisk, at jeg gjorde en smule ud af i min ordførertale og sådan set også i svaret til hr. Martin Henriksen på hans spørgsmål at sige, at det da godt kan være, vi skal have et pointsystem – det er jo meget sandsynligt, vi skal have et pointsystem i forbindelse med en kommende blå regering – men at det nødvendigvis fra ord til andet og regel for regel skal være på samme måde, som det var i den tidligere VK-regerings tid, er jo ikke givet.
Jeppe Bruus (S), 2014-04-25:
Nu bliver jeg for alvor bekymret, hvis der bliver en ny regering, men fred nu være med det.
Så lad os gøre det mere konkret i forhold til det der uddannelsessnobberi, hvor det er finere at være sociolog end smed, som hr. Martin Henriksen gerne vil have Venstre til at genindføre: Vil Venstre det?
Martin Geertsen (V), 2014-04-25:
Det, jeg kan høre på den siddende regerings ledende kadre, er, at der formentlig er lang tid til, vi får et folketingsvalg.
Hr. Jeppe Bruus kan være helt forsikret om, at hr. Jeppe Bruus og jeg og andre nok skal få lejlighed til at diskutere Venstres udlændingepolitik i god tid før det næste folketingsvalg.
Jeg synes, at Dansk Folkeparti og den tidligere regering over 10 år har bevist, at på det udlændingepolitiske område er man i stand til at samarbejde fornuftigt og konstruktivt.
Så jeg synes i og for sig ikke, hr. Jeppe Bruus behøver være så bekymret for en kommende regerings politik på det her område.
Jeppe Bruus (S), 2014-04-25:
Jeg sidder bare sådan helt stilfærdigt her og med lidt undren betragter den diskussion, der er i oppositionen, om, hvad det er for en politik, vi får, hvis man får magten.
Altså, er det DF's udlændingepolitik, der kommer til at stå til troende, eller hvad er det egentlig Venstre vil?
Jeg forstår nu, at man stemmer neutralt.
Så kan ordføreren ikke gøre mig lidt klogere på det?
Martin Geertsen (V), 2014-04-25:
Ja, men ikke nødvendigvis via de regler, som vi havde i den tidligere blå regerings tid.
Martin Henriksen (DF), 2014-04-25:
Jeg ville sætte pris på, hvis ordføreren vil svare på spørgsmålet.
Martin Geertsen (V), 2014-04-25:
Jamen som jeg sagde i min ordførertale, ønsker vi et 360-graderseftersyn.
Det kan jo betyde, at der nogle steder er behov for, at man sætter aktivt ind for at tiltrække kvalificeret arbejdskraft, men det kan også betyde, at der andre steder er behov for en opstramning.
Som jeg også gjorde opmærksom på i min ordførertale, kan det sagtens være, at pointsystemet skal bestå, men at det ikke nødvendigvis behøver at være i den udformning, som vi havde i den tidligere VK-regerings tid.
Martin Henriksen (DF), 2014-04-25:
Tak for det.
Jeg skal bare lige høre, når nu Venstre ikke kan støtte beslutningsforslaget, om Venstre har det synspunkt, at man ønsker at indføre et regelsæt, der begrænser indvandring via familiesammenføringsreglerne.
Jeppe Bruus (S), 2014-04-25:
Jeg glæder mig da over, at jeg kan bidrage til noget komik, men altså, jeg synes nu egentlig, det er ret klart.
Vi ønsker sådan set, at folk tager sig en god uddannelse, men når det handler om, at der i forbindelse med familiesammenføringer skal stilles krav, der indebærer, at det altså er finere, hvis man kommer fra Harvard, end hvis man har en håndværksmæssig uddannelse, så synes vi ikke, det er rimeligt.
Christian Langballe (DF), 2014-04-25:
Jamen så er ordføreren jo en uddannelsessnob, når det drejer sig om hjemmebanen, men når det så drejer sig om familiesammenføring, er det en helt anden sag.
Altså, jeg synes da, det er meget komisk.
Jeppe Bruus (S), 2014-04-25:
Vi har i Socialdemokratiet en målsætning om, at folk får sig en uddannelse og får lige muligheder for at skabe sig deres egen tilværelse.
Jeg synes jo, det er en hamrende succes for det socialdemokratiske velfærdssamfund, at flere og flere tager en uddannelse og også en lang uddannelse.
Men det her handler om holdningen til, om man har større succes med at blive integreret, hvis man har en høj og flot eksamen fra et flot universitet, end hvis man har en god håndværksmæssig uddannelse.
Det mener jeg er uddannelsessnobberi, og det mener jeg ikke er rimeligt.
Christian Langballe (DF), 2014-04-25:
Altså, jeg må sige, jeg ikke forstår det.
Er det så ikke uddannelsessnobberi at sige og opfordre til, at så og så mange skal på universitetet, eller hvad?
Jeppe Bruus (S), 2014-04-25:
Nu har jeg også det privilegium at være forskningsordfører, så jeg kender lidt til det andet forslag, og det er simpelt hen ikke korrekt, at det er en højere støtte.
Den diskussion fortsætter jeg gerne, og der er i øvrigt der tale om en meget lille del af topstuderende fra hele verden.
Men det her forslag handler om familiesammenføringsregler og jo ikke det andet, og der forstår jeg bare – og det er vel også sådan, jeg skal forstå forslaget, medmindre jeg fuldstændig har misforstået det – at det vil genindføre pointsystemet, som det var, og dermed også genindføre, at det altså er finere at være sociolog eller have en universitetsuddannelse fra et flot universitet, end det er at have en håndværksmæssig uddannelse.
Jeg mener så bare ikke, at man skal have uddannelsessnobberi på den måde.
Det mener Dansk Folkeparti, og det støtter jeg ikke.
Martin Henriksen (DF), 2014-04-25:
Men det er da ellers en lidt speciel måde at anskue det på, altså, at hvis der kommer udlændinge udefra, som ønsker at studere i Danmark, skal man vælge nogle ud, som så skal have højere ydelser end danske studerende.
Det mener man så man fint kan gøre, og at det ikke er udtryk for uddannelsessnobberi, men noget andet er et beslutningsforslag, som ønsker at genindføre et pointsystem, som i øvrigt gav adgang til, at man godt kunne komme til Danmark, hvis man havde en håndværkeruddannelse, for det kunne man jo godt med vores pointsystem.
Man kunne faktisk komme til Danmark, selv om man slet ikke havde en uddannelse.
Så var der f.eks. et krav om, at man så skulle have været i arbejde i det land, som man kom fra, inden man kom til Danmark, for så var der også en god mulighed for, at man kunne komme i beskæftigelse, når man så kom til Danmark.
Men det ved jeg ikke om den socialdemokratiske ordfører er opmærksom på.
Men jeg vil bare høre: Hvordan harmonerer den der tale om uddannelsessnobberi med, at man fra regeringens side ønsker at tage nogle udenlandske studerende ud og så give dem en højere uddannelsesstøtte end danske studerende?
Jeppe Bruus (S), 2014-04-25:
Ja, nu er det jo ikke mig, der ønsker at gennemføre uddannelsessnobberiet.
Det er ikke mig, der ønsker at gøre forskel på, om man er smed eller sociolog.
Det er jo sådan set Dansk Folkeparti, så jeg må jo rette det spørgsmål tilbage.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor det skulle være finere, og hvorfor man skulle have et bedre grundlag for at være integreret, hvis man er sociolog frem for smed.
Det er så den ene del af det.
Med hensyn til den anden del, nemlig uddannelsesområdet, er det ikke korrekt, at de får en højere SU end danskere.
Martin Henriksen (DF), 2014-04-25:
Tak for det.
Det undrer mig lidt – måske undrer det mig ikke, men alligevel – hvis man har fulgt området et stykke tid, at regeringspartierne bliver ved med at holde fast i den der argumentation med uddannelsessnobberi.
Det er en meget overfladisk indgangsvinkel til det her.
Vi har jo en regering, der på forskellige områder hele tiden opfordrer unge danskere til at tage en uddannelse, og man hører jo næsten, at jo bedre uddannelse jo finere er det.
Så jeg forstår det ikke helt rigtigt.
Er det egentlig ikke også korrekt, at regeringen netop er kommet med et udspil, hvor dygtige udenlandske studerende skal have mere i SU end danske studerende?
Jeppe Bruus (S), 2014-04-25:
Vi har en regering, der ikke har en neutral eller gul holdning til, hvilken udlændingepolitik vi skal have, men vi har en regering, der i 2012 sikrede, at vi tog et vigtigt skridt i retning mod en robust og retfærdig udlændingepolitik, fordi vi i det forår vedtog at afskaffe det pointsystem for ægtefællesammenføring og en række andre unødige hindringer for at kunne få en udenlandsk ægtefælle til landet.
I dag behandler vi altså et beslutningsforslag, der vil medføre en tilbageførelse af de regler, som var i perioden mellem 2011 og 2012.
Jeg kan måske ikke rigtig overraske nogen ved at afsløre, at vi fra Socialdemokratiets side selvfølgelig ikke kan støtte dette beslutningsforslag.
Pointsystemet var jo udtryk for et regulært uddannelsessnobberi, der gjorde det lettere at blive familiesammenført, hvis man havde et diplom fra et fint universitet frem for en håndværksmæssig uddannelse.
Det er tværtimod en urimelig og uddannelsessnobbet forskelsbehandling.
Afskaffelsen af pointsystemet for ægtefællesammenføring står vi Socialdemokrater derfor fuldt og fast ved.
Jeg vil ikke gennemgå alle enkeltelementerne her, men blot understrege, at for Socialdemokraterne er det væsentligt at opstille meningsfyldte og klare krav, og vi mener, at de nuværende regler på området er udtryk for netop det.
Jeg vil dog gerne knytte en enkelt kommentar til den del af forslaget, der handler om klageadgang, således at ministeren kan bremse eller udskyde en udvisning af en udlænding i konkrete sager.
På den baggrund er det rigtig godt, at regeringen gennem hårdt arbejde har fået ryddet op og skabt et robust og retfærdigt grundlag for en bedre integration i Danmark, og det er derfor, at vi i Danmark i dag har regler, der både stiller klare krav til udlændinge om at integrere sig i samfundet, men samtidig giver god mening.
Det arbejde vil vedtagelsen af dette beslutningsforslag forpurre, og det ønsker vi i Socialdemokratiet på ingen måde sker, og vi ønsker heller ikke at skrue tiden tilbage og genindføre dårlige vaner.
I stedet står vi fast på den robuste og retfærdige udlændingepolitik, som de nuværende regler er udtryk for.
Martin Geertsen (V), 2014-04-25:
Fru Johanne Schmidt-Nielsen får sådan set ikke andet svar end det, jeg har givet fire, fem gange nu.
Vi står ved den politik, som vi førte, da vi var i regering i 10 år, men pointsystemet er jo ikke i den udformning, det havde på daværende tidspunkt, af en karakter, der gør, at det nødvendigvis skal se sådan ud under den kommende blå regering.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-04-25:
Nu bliver jeg forvirret.
Det tror jeg også der er andre mennesker der gør.
Mener Venstre, at det er fair og fornuftigt og klogt og en god idé at lave et pointsystem, hvor mennesker, der har gået på eliteuniversitet, bliver betragtet som værende mere værd end mennesker, der har taget en uddannelse som f.eks. sygeplejerske eller tømrer?
Det er et meget simpelt spørgsmål.
Det er også et meget grundlæggende spørgsmål.
Det er et spørgsmål, som Venstre burde kunne svare på.
Martin Geertsen (V), 2014-04-25:
Så prøver jeg for tredje eller fjerde gang at sige, at pointsystemet, som blev indført, implementeret og virkede under den tidligere regering, VK-regeringen, var fornuftigt.
Det står vi ved.
Men om man skal indføre et pointsystem, som ligner det pointsystem, man havde under den tidligere regering, er jo ikke givet.
Altså, der er jo sket meget, siden den her regering kom til, og det tager vi selvfølgelig bestik af, når vi i god tid forud for det kommende folketingsvalg fremlægger vores udlændingepolitik.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-04-25:
Det er da alligevel sjældent, at jeg bliver præsenteret sådan.
Skal vi forstå det sådan, at Venstre har fortrudt, at Venstre lavede et pointsystem, hvor mennesker, der har gået på eliteuniversitet, bliver betragtet som mere værd, får flere point end mennesker, som har taget en uddannelse som tømrer eller sygeplejerske?
Hvis det er tilfældet, hvis Venstre har fortrudt det der uddannelsessnobberi, hvilket jeg jo synes ville være oplagt – jeg kan slet ikke forstå, at man som liberal kan finde på at lave system, hvor man siger, at en person, der har gået på et eliteuniversitet, får flere point end den person, der har taget en uddannelse som tømrer – er det da en fantastisk god nyhed på sådan en helt almindelig fredag som i dag.
Karen Hækkerup (S), 2014-04-25:
Jamen jeg ved ikke, om jeg kan forstå, hvorfor hr. Christian Langballe synes, det er mærkeligt, at jeg taler om uddannelsessnobberi, for det var jo præcis det, som hr. Christian Langballes parti fik indskrevet i den tidligere lov, nemlig at man skulle have lettere ved at komme til Danmark, hvis man havde en universitetsuddannelse, end hvis man bare havde en faglig uddannelse.
Jeg bliver stillet nogle meget konkrete spørgsmål om betydningen for tilladelser i forhold til Somalia, og jeg vil egentlig gerne bede om at få dem på skrift, for jeg har jo ikke alle oplysninger om Somalia med her.
Men som et slag på tasken vil jeg sige, når jeg bliver spurgt til, om der er flere fra Somalia, som har fået adgang, i forbindelse med at der er det her uddannelsessnobberikrav med pointsystemet, at min formodning vil være, at de fleste, som kommer fra Somalia, netop kommer via det andet regelsystem, som handler om, at man har fået flygtningestatus i Danmark, og at man dermed også har ret til at få sin ægtefælle hertil, og så kører man ad et andet spor.
Men jeg vil meget gerne bede om at få det på skrift, så jeg kan give et konkret og meget præcist svar.