runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Jensen (S), 2009-01-14:
Jeg vil sige, at jeg er meget glad for udenrigsministerens konkrete eksempler på, at de danske repræsentationer og ambassadører rent faktisk reagerer og spiller en rolle, når menneskerettigheder bliver undertrykt i nogle af de lande, som vi arbejder tæt sammen med.
Men jeg er glad for, at ministeren kan nævne de eksempler, og jeg håber - og vil også spørge ministeren, om det er tilfældet - at det er en indsats, Danmark vil forstærke i de lande, hvor det her eskalerer i disse år.
Med hensyn til det konkrete spørgsmål må jeg jo sige, at jeg godt kan forstå, at udenrigsministeren ikke kan svare på, hvad statsministeren skal gøre på sine møder.
Det synes jeg man også bør gøre som statsminister, hvis man vil kæmpe for menneskerettighederne og fastholde en høj profil fra Danmarks side på dette område, og det er mildest talt besynderligt, at man hverken på skrift, i et samråd eller i Folketingssalen kan få statsministeren til at svare på de spørgsmål, men at han sender udenrigsministeren, som så må sige, at det spørgsmål kan han ikke svare på, for det skal statsministeren svare på.
Pernille Frahm (SF), 2009-01-14:
Vil udenrigsministeren, på baggrund af at Israel har anvendt fosforbomber, som brænder alt, også levende mennesker, og at de har bombet hospitaler og skoler i Gaza, hvor flygtninge søgte ly for bomberne, sikre, at der i den nye handlingsplan mellem EU og Israel inkluderes stærkere forpligtelser til at respektere internationale menneskerettigheder og humanitær lov?
Rasmus Prehn (S), 2009-01-14:
Vil ministeren - set i lyset af de mange misvedligeholdte og nedslidte folkeskoler med ringe indeklima - fritage landets kommuner for loftet over de kommunale anlægsudgifter, så det nødvendige renoveringsarbejde kan blive igangsat?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til undersøgelse foretaget af Skole og Samfund www.skole-samfund.dk.
Karen Jespersen (V), 2009-01-14:
Jeg er nøjagtig lige så tryg ved det, som hvis vi havde vedtaget Socialdemokratiets forslag, B 34, og jeg noterer mig selvfølgelig, at hr. Ole Vagn Christensen ikke siger mig imod, når jeg siger, at det er nøjagtig samme model, der er valgt.
Jeg ved søreme heller ikke, hvad det ellers skulle være for en model, man skulle have valgt.
Så der er en grund til, at den her model er blevet valgt, lige siden man afskaffede refusionsmodellen i de større klumper i 1980, var det vist.
Der har man jo valgt den her model, og mig bekendt er kommunerne og Kommunernes Landsforening glade for den.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-01-14:
Samtidig gør man jo også her det, at man helt klart og tydeligt lægger op til, at en lang række andre velfærdsområder undergraves.
Og det ville jo have været en diskussion, der havde været rimelighed i, at man havde set på, hvad konsekvenserne ville være af den model, man havde valgt, og var gået ind i et samarbejde med kommunerne og havde fundet ud af, hvordan vi skulle lave disse løsninger.
Beslutningsforslaget fra Socialdemokraternes side lagde jo sådan set op til - og det er helt rigtigt, at det var et dyrere forslag - at det skulle drøftes, på hvilken måde det skulle gennemføres, for det var jo ministeren, der skulle komme med et forslag til gennemførelse af det.
Og det er derfor, jeg igen spørger: Er ministeren helt tryg ved den her måde, man sådan set kaster sig ud i at lægge et loft over udgifter på, når hun samtidig er klar over, at det undergraver velfærden?
For det havde jo også været på sin plads at tage det spørgsmål med.
Karen Jespersen (V), 2009-01-14:
Altså, regeringen har jo virkelig været oppe på dupperne med at bistå kommunerne med og tilskynde dem til at sørge for, at skoler og andre bygninger er ordentligt vedligeholdt.
Til min store ærgrelse bliver den ramme jo ikke fuldt udnyttet af kommunerne, og når vi skal til at forhandle med kommunerne igen, er det helt sikkert noget, der vil komme op.
Og vi skal snakke med dem om, hvad grunden er til, at de ikke har udnyttet de muligheder for at lave skolerenoveringer, som de faktisk havde, for det er selvfølgelig meget, meget vigtigt, at skolerne er i en god stand.
Jamen det ville jo være nøjagtig samme situation, hvis Socialdemokratiets beslutningsforslag, B 34, blev besluttet.
Det er den model, man altid bruger, og jeg har aldrig hørt Socialdemokratiet eller andre partier komme med ideer til, hvordan kommunerne ellers kan kompenseres.
Jeg har sådan set syntes, at det her samlet set nærmest er en god forretning for kommunerne, for de får 124 mio. kr. som kompensation for det loft.
Så vidt jeg kan læse Socialdemokratiets beslutningsforslag, er det jo det samme, man gør, man lægger bare loftet lavere.
Ellers siger man med samme begrundelse, som regeringen giver - at der skal være et loft, og at der skal kompenseres efter samme model, som regeringen bruger.
Så jeg synes i allerhøjeste grad, at vi her er i samme båd, men jo ud fra et ønske om at hjælpe pensionisterne, så de ikke skal betale en høj pris for deres mad.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-01-14:
Nu forstår jeg, at ministeren heller ikke mener, at det er en rimelig måde at håndtere de her problemer på.
Sådan må jeg forstå det svar, der bliver givet her, for det kan jo ikke forstås anderledes.
Det beslutningsforslag, som er blevet fremsat, er jo blevet fremsat, fordi vi sådan set mener, at det er en urimelig ting, at man bliver ved med at undergrave pensionisternes økonomi, ved at man giver mulighed for, at udgifterne for mennesker, som i forvejen er meget, meget dårligt stillede, kan øges.
I forvejen er det, man er i stand til, meget ringe på grund af økonomien.
Karen Jespersen (V), 2009-01-14:
Altså, nu ved jeg ikke, om man må bruge udtrykket helt ude i hampen i Folketingssalen.
Hvis man må det, vil jeg sige, at det her altså er helt ude i hampen, for man har aldrig nogen sinde bare sådan givet kompensation for et enkelt forslag, og man har altid brugt den model.
Man bruger jo altid selv den model og vil selv lave et loft over prisen på ældremad ud fra samme model.
Er der en eller anden genial måde at gøre det anderledes på, lytter jeg gerne til det, men jeg har aldrig hørt noget om det, heller ikke fra kommunernes side, tværtimod.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-01-14:
Det er jo helt rigtigt, at Socialdemokraterne har fremsat et beslutningsforslag til behandling i Folketinget.
Det er også rigtigt, at dette forslag delvis er blevet optaget af Dansk Folkeparti, men det, jeg også forstår på ministeren - og det er sådan set det spørgsmål, jeg har stillet til regeringen - er, at uanset hvilken model der sådan set vil blive lagt op til i de forskellige forslag, finder ministeren det system, hvor man underkompenserer visse kommuner i den her slags enkeltstående tilfælde, rimeligt.
Det er sådan set det, jeg har spurgt efter: Finder ministeren det rimeligt, at man på den her måde yderligere vil undergrave økonomien eller lave serviceforringelser på velfærden?
Er det sådan set det billede, der skal stå tilbage, nemlig at ministeren finder, at det er rimeligt?
Karen Jespersen (V), 2009-01-14:
Spørgsmålet undrer mig meget, for mig bekendt er det altid den metode, man bruger, og det betyder jo, at nogle kommuner bliver overkompenseret den ene gang, og de kan måske så blive underkompenseret den anden gang.
Jeg tror, at man i alle de forslag, som den socialdemokratiske regering har fremsat, og som Socialdemokratiet har støttet, har brugt den her metode med efter DUT-princippet at give penge over bloktilskuddet, når man går ind og blander sig.
Og Socialdemokratiet har jo selv et beslutningsforslag om et loft over betalingen for ældremad - B 34, tror jeg det hedder - hvor der står, at man vil kompensere med 300 mio. kr.
Jeg har læst det sådan, at de 300 mio. kr. vil blive givet på nøjagtig samme måde.
Jeg mener, at det er noget, som kommunerne er godt tjent med, og de har bestemt ikke stillet spørgsmål ved den måde at blive kompenseret på.
Rasmus Prehn (S), 2009-01-14:
Jeg kan berolige ministeren med, at Socialdemokratiet og jeg allerede for længst har stillet en række spørgsmål til undervisningsministeren.
Han virker ikke synderlig interesseret i at foretage sig noget.
Jeg stiller det her spørgsmål til velfærdsministeren, fordi jeg oplever, at den måde, man har lavet ressortfordelingen på i regeringen, betyder, at velfærdsministeren har det overordnede ansvar for velfærden i kommunerne osv., og når det er sådan, at der er lavet kommuneaftaler, hvori der er rammer for kommunernes økonomi, så gælder det jo også, hvilke muligheder kommunerne så har for at prioritere sådan noget som skolefritidsordninger.
Alene i Haderslev er der altså 125 børn, der er blevet meldt ud af skolefritidsordningen - Haderslev er jo godt nok en stor kommune, men så stor er den heller ikke - 125 børn, hvis forældre siger, at de simpelt hen ikke har råd til at lade dem gå der.
Skolefritidsordningen er simpelt hen for stor en belastning for deres husholdningsbudget til, at de har råd til at lade deres børn gå der.
Vi kan jo nok blive enige om, at det altså får ret betydelige konsekvenser, når et barn ikke længere går i skolefritidsordning.
Det er altså farvel til de venner, man har henne i skolefritidsordningen, det er farvel til de aktiviteter.
Det her gælder 125 børn bare i Haderslev, og så kan man jo kigge på, hvad det er på landsplan.
Det, at mange børn bliver holdt uden for det fællesskab, som en skolefritidsordning er, må da betegnes som et velfærdstab.
Vil ministeren ikke medgive, at det er et velfærdstab, hvis det er sådan, at forældre ikke har råd til at have deres børn gående i et tilbud om eftermiddagen, men at børnene skal sidde derhjemme alene og passe sig selv, mens mor og far er på arbejde?
Karen Jespersen (V), 2009-01-14:
Når det gælder de tilbud, der er under Velfærdsministeriet, så er der jo et loft over, hvor meget man kan komme til at betale.
Men skolefritidsordningerne, SFO'erne, ligger jo under Undervisningsministeriet, så hvis hr. Rasmus Prehn er utilfreds med det system og med, hvordan det fungerer, og de konsekvenser det får, så er den, der kan lave det om, jo undervisningsministeren, og derfor vil jeg anmode hr. Rasmus Prehn om at tage det emne op med undervisningsministeren.
Rasmus Prehn (S), 2009-01-14:
Hvordan forsvarer ministeren det velfærdstab, der opstår, ved at priserne i landets SFO’er stiger på grund af kommunernes pressede økonomi med mange udmeldelser til følge, når regeringen under valgkampen lovede mere og bedre velfærd?
Når vi fra socialdemokratisk side rejser det her spørgsmål, er det jo, fordi vi har fået masser af henvendelser fra borgere, der fortæller, at der faktisk er rigtig mange nedslidte skoler.
Her den 8. januar bragte Politiken en offentliggørelse af en undersøgelse fra foreningen Skole og Samfund, som har talt med en række bestyrelsesformænd på folkeskoler, og der er altså et overvældende flertal af dem, der siger, at folkeskolerne er endnu mere nedslidte, end de var for 10 år siden, og at det ser rigtig slemt ud.
De meldinger, vi får fra kommunalbestyrelser, borgmestre osv., er, at man rent faktisk udnytter de rammer, der er, men at rammerne er meget snævre.
Regeringen har jo lagt et loft over, hvor meget man må bruge på anlæg, og det er rigtigt, at man måske har udvidet rammen med hensyn til skoler, men den samlede ramme er jo altså mindre i 2009, end den var i 2008, og i 2008 var den meget stram, så kommunerne har haft utrolig svært ved at lave de anlægsprojekter, de gerne vil.
Så det er jo sådan set regeringens politik, og det anlægsloft og de trusler, ministeren har lagt op til med de her straffemekanismer i 2008, har været medvirkende årsag til, at skolebørn stadig sidder i træk og på slidte møbler, som det bliver refereret i Politiken.
Det glæder mig, men jeg kan fortælle så meget, at vi havde statsministeren her i salen til at svare på netop de her ting, og han var uinteresseret i fremrykke offentlige investeringer i hvert fald på nuværende tidspunkt.
Det er jo lige nu og her, vi har ledigheden, så det kunne være rigtig godt at få sat gang i de her ting.
Det er jo altså et vedligeholdelsesefterslæb, som der virkelig trænger til at blive gjort noget ved, så jeg synes, det ville være enormt kærkomment, hvis man fra regeringens side sendte det signal og sagde til kommunerne: Det her meget snævre anlægsloft, som er 600 mio. kr. lavere i år, end det var sidste år, løfter vi, for vi ved, at der er et behov for offentlige investeringer, vi kan se, at skolerne er nedslidte, og vi ved, at der også er behov for at få sat gang i beskæftigelsen.
Jeg synes, det kunne være så godt, hvis regeringen kunne sende det klare signal.
Karen Jespersen (V), 2009-01-14:
Nu foregår der jo i øjeblikket netop forhandlinger, som Socialdemokratiet også er med i.
Dem kan jeg selvfølgelig ikke begynde at kommentere nu, men der er der jo netop også en mulighed for Socialdemokratiet for at komme med ønsker.
Rasmus Prehn (S), 2009-01-14:
Jamen jeg vil meget gerne have, at ministeren simpelt hen bekræfter at det er sådan, at den samlede ramme for anlæg er 600 mio. kr. lavere i 2009, end den var i 2008.
Det skal ministeren lige forholde sig til.
Så kommunernes mulighed for at lave anlægsinvesteringer er altså mindre.
Vi ved jo, at der er en masse gode projekter at sætte i gang, og vi ved også, at ledigheden stiger.
Alene i dag kan man i Information se, at der er udsigt til, at i hvert fald en halv million mennesker bliver berørt af ledighed.
Var det ikke en idé at fremrykke offentlige investeringer ved at løfte anlægsloftet og sige til kommunerne: Lav nu de skolerenoveringer, kom nu i gang med det, skift møblerne ud, gør nogle forskellige ting?
For det er medvirkende til at sætte gang i beskæftigelsen, samtidig med at det bedrer nogle fuldstændig uacceptable vilkår ude på folkeskolerne.
Ville det ikke være et godt signal at sende fra regeringen netop i dag?
Karen Jespersen (V), 2009-01-14:
Det er ikke rigtigt, når man ser det historisk, at det er en særlig snæver ramme, som jo bliver forhandlet hvert år med Kommunernes Landsforening.
Fakta er jo, at den ramme i rammen, der er lavet for at sikre nogle flere skoleinvesteringer, hvilket der jo også er blevet givet bidrag fra Kvalitetsfonden til, ikke er blevet udnyttet fuldt ud, og vi skal selvfølgelig snakke med kommunerne om, hvordan vi sørger for, at de muligheder bliver udnyttet fuldt ud.
Det er jo meningen, at den ramme skal hæves med yderligere 1 mia. kr. til næste år.
Jeg er helt enig i, at det, at skolerne er i en ordentlig stand, er et meget vigtigt element i forbindelse med et velfungerende skolesystem.
Så jeg vil lægge mig meget i selen for, at det sker.
Jamen nu må vi se, hvad de forhandlinger bringer.
Det er i hvert fald sådan, at spørgsmålet er højt prioriteret i de økonomiske forhandlinger, der skal føres med kommunerne, og det er jo allerede blevet bebudet, at der bliver 1 mia. kr. mere til borgernære investeringer, som det hedder, altså bl.a. skoleinvesteringer.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-01-14:
Vil ministeren forklare, om man virkelig finder det rimeligt at bruge bloktilskuddet til at kompensere kommuner, som bliver tvunget til at nedsætte madprisen på ældremad, og finder ministeren det rimeligt, at de kommuner, der underkompenseres, skal serviceforringe de ældre på andre områder?
Per Stig Møller (KF), 2009-01-14:
Jamen jeg vil ikke bare starte her, for jeg har jo netop præcis sagt og det har jeg jo svaret - at der jo skal være en konsekvens i det, man laver.
Hvis det kan gøres det ene sted, må det kunne gøres alle steder, og det kan jeg ikke overskue i et mundtligt spørgsmål her.
Hvis det skal gøres ét sted, skal det gøres alle steder i alle partnerskabsaftaler.
Men jeg synes da ærlig talt ikke, at fru Pernille Frahm skulle være så ked af det.
Altså, der er møde med ngo'erne inden, og der er tilbagemelding til ngo'erne bagefter, så fru Pernille Frahm vil bare se selve papiret, men hun får jo i virkeligheden oplysningerne.
Jeg er også betænkelig ved den her foreløbige beslutning i Knesset, men jeg forstår altså også, at den ikke er endelig, og det håber jeg da heller ikke at den bliver - endelig.
Frank Aaen (EL), 2009-01-14:
Det, jeg efterlyser, er dette: Når Israel i 60 år har undladt at sørge for, at der kommer en fredsløsning, fordi man har sagt nej til alle løsninger, tværtom har man bare erobret mere land; når man laver krigsforbrydelser i Libanon, hvor der jo stadig væk ligger hundredtusindvis af ueksploderede klyngebomber, som rammer børn og folk, der arbejder ude på deres marker; når vi ser det bestialske angreb på Gazastriben, der foregår i øjeblikket; når vi ser hele den linje, ser Israels optræden - Israel, som er den stærke, for til det der med, at Hamas ikke vil have en tostatsløsning, vil jeg sige, at det har de jo ikke nogen indflydelse på, Israel er den ubetinget stærkeste magt i området –
og når vi ser krigsforbrydelse efter krigsforbrydelse, er det, jeg bare spørger: Skal der så ikke være en konsekvens for Israel, så de kan mærke det, mærke, at det må vi tage afstand fra?
Per Stig Møller (KF), 2009-01-14:
Der er jo en meget, meget væsentlige forskel, må jeg sige til hr. Frank Aaen.
Der vil blive undersøgelser af de ting, Israel har gjort.
Der vil blive undersøgelser.
FN sætter det i gang, Røde Kors sætter det i gang, og Israels egen regering sætter det i gang, sådan som det også var efter krigen i Libanon.
Der kom jo undersøgelser.
Højesteret har også dømt imod forsvaret i en sag.
Der kommer jo undersøgelser.
Det er jo forskellen.
Det ene er et retssamfund, og så kan man synes, at det ene og det andet er forkert, og det kan man også kritisere det for, men det er trods alt et retssamfund med en Højesteret og magtens tredeling.
Hvad er der i Gaza?
En totalitær stat, der opdrager børnene, som om de var Hitlerjugend.
Det skal vi lige være opmærksomme på.
Det er det, der skal brydes.
Vi ønsker også blokaden hævet, og derfor vil vi også - og vi gør det formentlig i disse timer - tilbyde, hvad vi kan af assistance, hvis der kommer en maritim overvågning, så man kan være i sikkerhed for, at der ikke kommer våben ind ad vandvejen.
Det er ikke kun den egyptiske grænse, som vi har tilbudt sammen med hollænderne at overvåge, men der er jo også hele vandvejen, og der er brug for en international monitorering, hvis der skal være tillid til, at Gaza ikke igen bliver et kæmpe våbendepot.
Altså, med den her tunnel for at komme ud af Gaza 250 m fra grænsen - og der kæmpes så kraftigt om den - var det så ind i Israel, de ville løbe?
Det var det næppe, hvis ikke det præcis var det, som man frygtede, for at bortføre.
Frank Aaen (EL), 2009-01-14:
Altså det, at man fra palæstinensisk område prøver at lave en tunnel, fordi området er isoleret af Israel, kan begrunde hvad som helst, og det er årsag til, at Hamas får hele skylden; mens det, at Israel bryder våbenhvilen, ikke lever op til stillede krav, iværksætter et brutalt angreb mod Gazastriben, som indtil videre har kostet måske 1.000 menneskeliv, heraf flest civile, at man nu bruger fosforbomber, udløser ingenting - jo, måske lidt med, at det må der kigges på, og skulle man ikke holde op med det - men ingen konsekvens får det.
Kan ministeren ikke godt se, at det er hyklerisk, at den ene part bare skal have hele skylden, og den anden siger man allerhøjst til, at det må vi lige undersøge?
Per Stig Møller (KF), 2009-01-14:
Det sidste tror jeg nok jeg springer over - at man ikke vil se forskelle.
Alt er gået den modsatte vej i Gaza.
Der er indført et totalitært styre, der er børnesoldater, der opdrages de til had.
Prøv at se billederne af de børn, som løber rundt i Hamasuniformer og bliver opdraget, som om de var Hitlerjugend.
Hold nu op med den her hvidvaskning af Hamas.
Derfor kan Vestbredden og Hamas ikke blive behandlet på samme måde.
Vi skal have stoppet Hamas.
Bemærk også, hvorledes hele den arabiske verden, alle dens politiske ledere, er imod Hamas.
Det skal man da tænke lidt over, må jeg sige til fru Pernille Frahm.
Det er kun Iran og fru Pernille Frahm i det danske Folketing, der støtter Hamas.
Så derfor: Hold nu op med det der.
Det, vi har villet, og det, vi har ønsket, er at styrke Abbas, den palæstinensiske autoritet, PLO, styrke Vestbredden.
Der har jeg jo sagt før, at jeg har kritiseret Israel for præcis ikke at styrke Abbas, fordi man beholder alle disse vejspærringer på Vestbredden.
Men der er sandelig forskel på Vestbredden og Hamas, så der synes jeg at fru Pernille Frahm skal sætte sig lidt mere ind i tingene.
Pernille Frahm (SF), 2009-01-14:
Det er jo så den situation, vi er i nu, ikke?
Der er ikke noget forum, kan jeg forstå.
Men det troede jeg egentlig der var.
Jeg troede egentlig, at aftalen gav anledning til et forum, og at man brugte aftalen netop som et forum for dialog, så derfor forstår jeg ikke helt den sidste kommentar.
Jeg vil så godt spørge, om man vil bruge det forum, man har nu, til at bruge de aftaler og til at bruge de bestemmelser, man har sagt, man har fælles værdier om, om man vil bruge dem mere handlingsrettet og mindre konstaterende.
Indtil nu er det som sagt gået den modsatte vej på alle de områder, EU har været med til at prioritere i fredsprocessen.
Det er gået den modsatte vej.
Her tænker jeg på bosættelser, checkpoints, palæstinensernes mulighed for at få infrastrukturen til at fungere og få den private sektor til at fungere, retssikkerheden for den enkelte palæstinenser osv. osv.
Alt er gået den modsatte vej.
Per Stig Møller (KF), 2009-01-14:
Der er mange detaljer i det spørgsmål - det kan jeg ikke her på stående fod under et mundtligt spørgsmål lave et EU-papir om.
Men det vigtige er jo, at hvis vi går fra en associeringsaftale til den næste aftale, som er under forhandling, men som er gået i stå for øjeblikket, så får vi en underkomité for menneskerettigheder.
Der er jo så mange elementer i menneskerettighederne, og der har jeg svært ved lige på stående fod at sige, at lige nu skal det være de og de menneskerettigheder, man sætter øverst; for i en anden situation - om 14 dage, om en måned eller tre så er det noget andet, man vil have op øverst.
Derfor er de jo nævnt, og det betyder, at de alle sammen kan tages op, efter som situationen er til.
I nogle situationer er nogle elementer selvfølgelige og derfor ikke under angreb; i andre situationer er andre elementer under angreb og derfor selvfølgelig emner, der skal tages op.
Altså, derfor er det vigtigt, at vi får lavet den her underkomité.
Danmark arbejder for den og også for at få disse ting ind i underkomiteen, så vi har dette forum til dialog med Israel.
Det vil da være endnu værre ikke at have et sådant forum, for så er der ikke noget dialogsted.
Pernille Frahm (SF), 2009-01-14:
Jeg er nu blevet sådan lidt i tvivl om, hvorvidt begge spørgsmålene blev taget op her på en gang, men jeg prøver alligevel at holde dem fra hinanden.
Når jeg spørger, er det fordi, det virker, som om Israel også bruger Gaza som et eksperimentarium for en række nye våbentyper.
Det er fuldstændig rigtigt, som udenrigsministeren siger, at det ikke er forbudt ifølge international lov at anvende fosforbomber, medmindre man anvender dem mod civilbefolkningen.
Så er det bare, at det er svært at se, hvordan man kan undgå det i en tæt befolket by som Gaza by, hvor vi vel begge to har været, tror jeg, og har gået i gaderne og set, hvor tæt folk lever der.
Hvordan kan man anvende fosforbomber i Gaza, uden at det er imod civilbefolkningen, uden at det kommer til at få den effekt?
Så kan man sige, at det ikke var det, man mente, men det er lidt svært at se, hvordan i alverden man kan undgå det.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at når jeg så spørger, om man vil skærpe bestemmelserne om humanitær lov og menneskerettigheder, så er det, fordi de jo allerede findes i den eksisterende aftale, men sådan oppe under fælles værdier.
Det, jeg godt kunne tænke mig, var, at det blev lidt handlingsrettet nu, for sidste sommer kom der en rapport, der viste, at der har været tilbageskridt på samtlige af de punkter, som EU i kvartetten har prioriteret i fredsprocessen.
Derfor spørger jeg så, om udenrigsministeren er optaget af at nå sine mål, og om man derfor vil anvende muligheden og de forhandlinger, der er nu - selv om der er pause i dem - til at få skærpet de her bestemmelser, så de kommer ned i en handlingsrettet del af aftalen.