runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johs. Poulsen (RV), 2007-04-17:
Det udsagn om, at det kan optages til en drøftelse, synes jeg er meget positivt, for i dag er det jo sådan, at mange af de kollektive varmeforsyninger trods alt er baseret på det, vi vel kunne kalde gamle forsyningskilder.
Langt hen ad vejen er det fossile brændsler, og jeg går ud fra – og det kan hr. Eyvind Vesselbo vel så bekræfte – at Venstre er enig med Det Radikale Venstre i, at vi skal gå så langt som muligt med at få erstattet de fossile opvarmningskilder med vedvarende energiFTTMO77.FM
Page 5622
Friday, August 24, 2007 9:33 AM
kilder, herunder jo altså også via den teknologiske tilgang som lavenergihuse er.
Steen Gade (SF), 2007-04-17:
Jeg bemærker mig, at fru Irene Simonsen tror, at det at forlænge perioden, hvor folk skal have starthjælp, altså at leve under meget ringe økonomiske vilkår, hjælper.
Hvordan vil fru Irene Simonsen så forholde sig til vismændenes anbefalinger af, at man afskaffer starthjælpen?
Det er jo sådan set dem, der har kigget på det udefra, og som siger, at det vil være en fordel for samfundet, at vi afskaffer starthjælpen.
Og så ét spørgsmål mere: Hvorfor kan Venstre så egentlig ikke støtte forslaget om en lavere indtægtsgrænse på greencardordningen?
For fru Irene Simonsens meldinger her var jo noget i retning af, at det kan man godt alligevel.
Irene Simonsen (V), 2007-04-17:
Jeg bliver nok nødt til at udtrykke mig én gang mere for så at stille det lysende klart, hvad Venstres holdning er på det her område.
Venstres holdning er, at man ikke må opgive mennesker; uanset hvilken situation de er i, må man ikke opgive dem.
Der skal også altid være en fordel at se i så også at tage imod den hjælp, der kommer.
Det er jo det helt klare i det, nemlig at for det menneske, som kommer til Danmark og måske også har nogle problemer med sig, har det lidt svært, kan det betale sig blot med få timers arbejde at starte med at blive inkluderet i det her samfund.
Frode Sørensen (S), 2007-04-17:
Situationen i andre pensionskasser er jo sådan, at hvis egenkapitalen er tilpas stor, så tilgodeser man pensionisterne ved en forhøjelse af pensionstilsagnet.
Det kunne man jo også gøre i den her kasse.
Der sker f.eks. nogle uhensigtsmæssigheder hen ad året, man har ikke rigtig udvikling i forrentningen, eller man kan ikke finde sponsorvirksomheden.
Her taler vi altså om nogle firmapensionskasser, hvor man går ind og garanterer folk 80 pct. af slutlønnen.
Og hvis der så er en kæmpe overdækning på, er det op til medlemmernes egen beslutning.
Det er ikke sponsorvirksomheden, det er ikke bestyrelsen, det er medlemmerne selv, der kan gøre det.
Hvis de så aftaler, at de kan få lidt ekstra penge, er det fint nok for mig.
Det vil jeg overhovedet ikke blande mig i.
Det er en privatretlig aftale.
Men vi har altså regler om den kapital, der skal være til stede, for at folk kan få deres pension, og det er dem, vi også kommer til at styre efter, når vi taler om firmapensionskasser, ligesom vi har regelsæt for livsforsikringsselskaber og alt muligt andet.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1-3 og nr. 5-14 vedtoges uden afstemning.
Lotte Bundsgaard (S), 2007-04-17:
Fattigdom og utryghed er ifølge VKO de to bedste midler til at integrere nydanskerne.
Gør man bare mennesker fattige og utrygge nok, så skal det hele nok lykkes, synes de at mene, på trods af at ingen af delene har vist sig at virke i virkeligheden.
Derfor er det den gale vej, flertallet fortsætter ad, for med det her lovforslag udvides den utryghed og den fattigdom, flygtninge og indvandrere skal leve med.
For kort tid siden anbefalede vismændene jo faktisk at afskaffe starthjælpen.
De vurderer, at starthjælpen ikke forbedrer integrationen, men kun skaber fattigdom.
Alligevel vælger regeringen med det her lovforslag at udvide den periode, hvori mennesker kan modtage starthjælp.
For fremtiden skal man bestå en meget svær sprogprøve og have arbejdet i 2½ år på ustøttede vilkår, før man kommer ud af fattigdommen på starthjælp.
Når starthjælpen ikke har fået mennesker i arbejde efter 7 år, hvorfor skulle den så få dem i arbejde det 8., det 9. eller det 10. år?
Hvorfor vælger regeringen ikke at satse på en ambitiøs beskæftigelsespolitik frem for at tro, at fattigdom løser alle problemer?
Regeringen tror også, at man via usikkerhed kan forbedre integrationen.
Reglerne for, hvornår man kan få permanent ophold i Danmark, strammes nemlig op med det her lovforslag.
For fremtiden er det også et krav, at man skal bestå en meget svær sprogtest og have haft 2½ års ustøttet arbejde, hvis man skal have permanent ophold.
Spørgsmålet er bare, om sproget bedst læres og jobbet bedst passes, når man går rundt i usikkerhed om, hvorvidt man selv og ens familie kan blive i landet.
Jeg tror det ikke.
Det vil nytte langt mere, hvis man forbedrede kvaliteten i danskundervisningen og gav nye muligheder for at vende tilbage til sprogskolen, når man har brug for at lære mere dansk, f.eks. i forbindelse med job.
I dag ville de borgerlige partier så have kunnet vise det menneskelige ansigt, de så ofte bryster sig af.
Det kunne de gøre ved at forbedre lovforslaget bare en lille smule, ved at stemme for to af de stillede ændringsforslag.
Man kunne vælge at sige, at man kun skal arbejde 1 år for at optjene kontanthjælp.
Man kunne også vælge at sige, at nogle af de allersvageste skulle kunne få dispensation fra integrationsprøven.
Hvorfor gør de så ikke det?
Det er, fordi det såkaldt menneskelige ansigt kun kommer frem ved festlige lejligheder.
Det menneskelige ansigt gemmes væk i den borgerlige skattekiste, når det ellers kunne have gjort en forskel.
Lotte Bundsgaard (S), 2007-04-17:
Vi har jo tidligere hørt andre Venstrefolk sige, at ulighed er med til at skabe dynamik i et samfund, og det er vel også det, som den tilslutning, som regeringen og Dansk Folkeparti her giver til at vi udvider perioden for, hvor lang tid man kan være på starthjælp, er et udtryk for.
Men fru Irene Simonsen svarede ikke rigtig på mit spørgsmål.
Jeg spurgte: Hvordan kan det være, at Venstre ikke kan støtte, at vi sætter en undtagelsesbestemmelse ind i lovgivningen over for dem, som ikke vil kunne arbejde, og hvor det ikke er deres egen skyld, sådan så de ikke i al evighed skal forblive på starthjælp?
Irene Simonsen (V), 2007-04-17:
Når man kigger på dagsordenen for Folketinget i den her uge, kan man jo se, at vi skal have en større debat om starthjælpen på torsdag, en deFTTMO77.FM Page 5610 Friday, August 24, 2007 9:33 AM
Den har vi haft gentagne gange herinde, og det er så heller ikke nyt, at Socialdemokratiet mener, at starthjælpen bringer alskens ulykker med sig.
Det tror vi i Venstre ikke på.
Vi tror nemlig på, at starthjælpen er det, der gør, at det kan betale sig også at blive inkluderet i det her samfund; det, der gør, at det kan betale sig at tage et job; det, der gør, at det kan betale sig at være en del af fællesskabet via arbejdsmarkedet.
Arbejde står selvfølgelig ikke alene om at stå for integrationen, men en stor del af det at være integreret i et samfund handler om, at man deltager aktivt på arbejdsmarkedet.
Derfor er det utrolig væsentligt.
Lotte Bundsgaard (S), 2007-04-17:
Nu sagde fru Irene Simonsen ikke så meget om det, men der er jo ingen tvivl om, at det her lovforslag er gennemsyret af, at starthjælpen, altså fattigdommen, kan være med til at forbedre integrationen.
Der er vi Socialdemokrater som sagt meget uenige.
Vi mener faktisk, at starthjælpen kan være en stopklods for integrationen, fordi en familie på starthjælp f.eks. kan have problemer med at købe en gave, som barnet kan have med til den børnefødselsdag, han eller hun er inviteret til.
Det er jo en reel politisk uenighed, der er her i Folketinget.
Jeg vil godt spørge lidt ind til et af ændringsforslagene, nemlig ændringsforslag nr. 16. Hvis det ændringsforslag blev vedtaget, så ville der være mulighed for, at man kunne dispensere fra integrationsprøven over for de mennesker, som af en eller anden grund ikke kan arbejde.
Den mulighed for at dispensere har vi jo andre steder i vores lovgivning.
Hvordan kan det være, at Venstre ikke vil være med til at sige til de allersvageste medborgere, som ikke kan arbejde, at de alligevel kan komme væk fra starthjælpen?
Irene Simonsen (V), 2007-04-17:
Det vigtige i god integration er, at man har forudsætningerne for også at lære det danske sprog.
Det er det, man bliver øvet i, det er det, man bliver testet i, inden man kommer til Danmark, så vi sikrer, at vi ikke får folk herop at sidde isoleret, så de ikke inkluderes i vores samfund.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-17:
Jamen problemet er jo, at man ikke forholder sig til det problem, at der er en herboende indvandrer, som på grund af indvandringsprøven ikke kan få denne familiesammenføring.
Det er det, der lige præcis hæmmer integrationen.
Det står højt, klart og tydeligt, hvis fru Irene Simonsen har læst notatet fra Institut for Menneskerettigheder, der gengiver ordret, hvad det er for en indgang, bl.a. Europa-Kommissionen har til spørgsmålet om familiesammenføring.
Det er derfor, familiesammenføring også i integrationssammenhænge er så vigtig, og det benægter fru Irene Simonsen nu.
Irene Simonsen (V), 2007-04-17:
Når man er på starthjælp, har man også retten til at få hjælp til at komme ud på arbejdsmarkedet, til at blive hjulpet videre, og det er utrolig vigtigt, at vi ikke blot opgiver nogle mennesker, men at vi kan hjælpe dem videre.
Jeg har også hørt argumenter om, at folk, der er traumatiserede osv., ikke kan komme ud på arbejdsmarkedet.
Det tror jeg faktisk ikke på.
Jeg tror, at når folk har nogle sociale eller psykosociale problemer, så er det endnu mere vigtigt, at de får hjælp til at komme ud på arbejdsmarkedet, sammenholdt med at der selvfølgelig også skal være en gulerod i at komme på arbejdsmarkedet, nemlig at det kan betale sig at tage et job.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-17:
Hvis vi tager indvandringsprøven, så vil indvandringsprøven klart medføre, at der bliver færre familiesammenføringer.
Det vil først og fremmest betyde, at det bliver sværere for de ikkeveluddannede, dem, der ikke er særlig rige blandt indvandrerne, at få en familiesammenføring, og i alle sammenhænge, bl.a. i EU-sammenhænge, er det jo blevet understreget, at familiesammenføring, som det siges, bidrager til at skabe en stabilitet, der letter tredjelandes statsborgeres integration i medlemsstaterne.
Irene Simonsen (V), 2007-04-17:
Med den indledning, hr. Morten Østergaard starter med, om, at han nok ikke havde fået formuleret spørgsmålet tydeligt nok, var jeg egentlig forventningsfuld, men nu hørte jeg en gang ren sort snak igen, som jeg nok ikke helt forstod, for jeg er nødt til lige at repetere: en gymnasial uddannelse og mellemlang uddannelse står altså på positivlisten, der, hvor vi har mangel på arbejdskraft.
Hvad er sygeplejersker?
Hvad er radiografer?
Hvad er bygningskonstruktører?
Det er alle områder, hvor vi har mangel.
Hvis ikke det er en gymnasial uddannelse med en mellemlang uddannelse, så vil jeg da gerne vide, hvad det er.
Og så er der også en ministerbemyndigelse i lovforslaget til, at ministeren hele tiden kan ændre på positivlisten i forhold til det, der er mangel på.
Men jeg er da godt klar over, at når hr. Morten Østergaard taler sort, så handler det om at nå det politiske mål, som Det Radikale Venstre har, nemlig at få en fuldstændig fri og uhæmmet indvandring igen som i gamle dage.
Morten Østergaard (RV), 2007-04-17:
Jeg fik ikke formuleret mit spørgsmål særlig præcist, og derfor vil jeg gøre det igen.
Fru Irene Simonsen bedes svare på, om det ikke er rigtigt, at hvis man forstår – som ministeren gør – særlig kvalificeret arbejdskraft som folk, der har en gymnasial uddannelse og som minimum en mellemlang videregående uddannelse, så vil man ikke med de sædvanlige vilkår, der er på det danske arbejdsmarked, oppebære en indtægt på 450.000 kr. og derfor ikke være omfattet af det forslag, som regeringen og Dansk Folkeparti har fremsat i Folketinget.
Med andre ord, der er simpelt hen ikke sammenhæng, og det er jo det, som Dansk Industri og Dansk Arbejdsgiverforening siger: Vi får ikke det antal mennesker ind, man forudsætter, fordi der ikke er sammenhæng i de ting, man siger, og de ting, man foreslår.
Den her greencardordning ligner jo heller ikke det, man har i andre dele af verden, for der får man lov til at arbejde, hvis man har greencard.
Her er der et stort bureaukrati, som efterfølgende træder i kraft, og det er derfor, at de to største arbejdsgiverorganisationer siger: Det her forslag rækker slet ikke i forhold til den konkurrencekraft, som vi har brug for for at tiltrække udenlandsk arbejdskraft.
Og det må man jo tage til efterretning, når man står ved sit forslag.
Irene Simonsen (V), 2007-04-17:
Jamen jeg fik jo så bekræftet her, at hr. Morten Østergaard ikke har kigget på positivlisten og ikke ved, hvad det er, den indeholder, fordi den jo netop tager udgangspunkt i, at den sikrer, at der, hvor vi har stor mangel på arbejdskraft – uanset indtægtsgrænser – kan vi også få dem ind og få de job besat.
Det var i hvert fald en klar konstatering.
Så er det da helt klart, at jeg også har noteret mig den kritik, der kommer fra Dansk Arbejdsgiverforening og Dansk Industri, hvor man siger, at det her er for bureaukratisk.
Nu er det jo altså noget, der er lavet på den måde også andre steder i verden og også har haft en virkning.
Og det betyder, at det, at man skal samle point, og det, man skal gøre, ser jeg ikke som det store bureaukratiske apparat.
Min melding er helt klart, at når regeringen sætter et mål og siger, at de forventer, at det her vil give omkring 2.500 nye medarbejdere, er det også noget, vi kan evaluere.
Så lad os nu starte med at tage positivt fat i det her også sammen med arbejdsgiverorganisationen, som jeg da klart forventer går ud og markedsfører det her bredt og sørger for, at de kan tiltrække den arbejdskraft, vi har brug for, i stedet for at være negativ fra starten.
Og så lad os evaluere senere og se: Kan vi så nå de mål, vi havde forventet?
Morten Østergaard (RV), 2007-04-17:
Jeg er glad for, at fru Irene Simonsen har læst Børsen i dag.
Og det, der er pointen her, er, at det ikke er mig, der har brugt eksemplet med sygeplejersken.
Det er ministeren, der i sit argument for, hvorfor indtægtsgrænsen skal ligge, som den gør, siger, at det er, fordi vi ønsker en særlig kvalificeret arbejdskraft forstået som folk, der har en gymnasial uddannelse og som minimum en mellemlang videregående uddannelse.
Det har vi ikke kunnet komme nærmere i behandlingen.
Men tidligere har vi i beregninger fra Finansministeriet og Danmarks Statistik fået at vide, at hvis man kigger på folk med en mellemlang viFTTMO77.FM Page 5608 Friday, August 24, 2007 9:33 AM
deregående uddannelse i Danmark, har de i gennemsnit 427.000 kr. i indtægt.
Det betyder altså for en lang række af de mennesker, som ministeren mente var dækket med det her forslag, at så er der faktisk ikke dækning for det med den indtægtsgrænse, der er.
Så hvis fru Irene Simonsen virkelig ønsker at åbne for kvalificeret arbejdskraft, som ministeren forstår det, så skulle man stemme for ændringsforslaget om at sænke indtægtsgrænsen.
Det er budskabet.
Irene Simonsen (V), 2007-04-17:
Jamen det eneste svar, jeg kan give, er: I Venstre er vi helt klar over, hvad starten til god integration er.
God integration er, når man er i stand til at lære det danske sprog, det vil sige det sprog i det land, man lever i, så man på den måde også kan blive inkluderet via sproget.
Det er utrolig vigtigt for at være en del af fællesskabet.
Og det er da også utrolig vigtigt, at man har en viden om det samfund, man lever i.
Derfor er integrationsprøven en rigtig god ordning.
Høgni Hoydal (T), 2007-04-18:
Jeg har to spørgsmål til Venstres ordfører.
Ordføreren nævnte, at det var efter ønske fra Færøernes Lagting, at disse ændringer foreslås her i Folketinget.
Jeg vil gerne høre, hvor ordføreren har det fra.
Mig bekendt er det et krav fra Danmark, at man skal gennemføre de her ændringer.
Det næste spørgsmål er, om hr. Flemming Damgaard Larsen er klar over, at f.eks. Arbejdsgivernes Sammenslutning på Færøerne protesterer imod disse ændringer.
De mener, at det er at fratage lovgivningsmyndighed for Færøerne, at man her lovgiver om den faste voldgiftsret på Færøerne.
Gør det indtryk på Venstre, at hele det samlede erhvervsliv på Færøerne siger, at det her er en fejl, hvor man egentlig fratager det færøske Lagting lovgivningskompetence?
Det samme siger den faste voldgiftsret.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2007-04-18:
Til det første om ønsket: Her er der nok sket en misforståelse, eller også har jeg ikke udtrykt mig klart nok.
Det er ikke således, at det handler om, at det er et ønske herfra, men indholdet er det, der er besluttet af Lagtinget.
Det er det, jeg prøver at påpege.
Så der er ikke nogen divergens der.
Med hensyn til den protest, som hr. Høgni Hoydal omtaler, er det ikke noget, der fremgår af et høringssvar og heller ikke på anden måde, men hvis der kommer et eller andet frem, må vi jo se på det under udvalgsbehandlingen.
Arne Toft (S), 2007-04-18:
Da Socialdemokratiets ordfører i denne sag, hr. Frank Jensen, er optaget af møde i den grønlandske selvstyrekommission, skal jeg på hans vegne fremføre følgende her ved førstebehandlingen af L 203.
Lovforslaget omfatter en lang række tiltrængte ændringer i den færøske retsplejelov, som Socialdemokratiet kan støtte.
Det er på tide, at der sker en tilpasning af lovens bestemmelser om kildebeskyttelse for journalister m.v.
De nye bestemmelser bliver identiske med dem, som Socialdemokratiet også støttede i forbindelse med Folketingets behandling af medieansvarsloven for Danmark helt tilbage i 1992.
Det er godt, at vi med lovforslaget får indført regler om medvirken af børnesagkyndige dommere ved retten på Færøerne i sager om prøvelse af Hovedbørneudvalgets afgørelser om overtagelse af omsorgen for et barn m.v.
De samme bestemmelser blev som bekendt også indført i Danmark med vedtagelsen af lov om social service, som trådte i kraft den 1. januar i år.
Vi kan også støtte, at domstolene kan bruges til bevisoptagelse for den faste voldgiftsret, der behandler tvister på arbejdsmarkedet på Færøerne.
Lovforslaget bringer også retsplejeloven i overensstemmelse med virkeligheden, når det drejer sig om tinglysningsopgaver på Færøerne, som ikke længere varetages af retten, men af en særlig tinglysningsmyndighed under det færøske landsstyre.
Socialdemokratiet er stærkt tilfreds med, at lov om forældremyndighed og samvær vil blive sat i kraft for Færøerne ved kongelig anordning den 1. juli 2007.
De nuværende færøske bestemmelser om dette vigtige område findes i myndighedsloven fra 1922.
Endelig kan vi støtte, at loven bringes i overensstemmelse med Hoyvikaftalen om økonomisk samarbejde mellem Færøerne og Island.
Det indebærer for retsplejeloven, at bl.a. islandske advokater som en følge af Islands deltagelse i EØS-aftalen skal have samme mulighed for at virke på Færøerne, som de har i Danmark.
Socialdemokratiet kan som sagt støtte lovforslaget, som også anbefales af Færøernes landsstyre.
Vi afventer Lagtingets udtalelser i sagen.
Socialdemokratiet vil medvirke til en konstruktiv udvalgsbehandling af lovforslaget.
Høgni Hoydal (T), 2007-04-18:
Det er egentlig det samme spørgsmål, som jeg stillede den tidligere ordfører: Hvorfra kommer det, at det skulle være et ønske fra Lagtinget at få gennemført disse ændringer?
Som nævnt er disse ændringer allerede gennemført i Færøernes lovgivning, så jeg kan ikke se det store behov.
Når hr. Arne Toft siger, at der er behov for tiltrængte ændringer i retsplejeloven, er jeg fuld stændig enig.
Der er utrolig mange og store behov for ændringer i retsplejeloven, men det er ikke det, der er tale om i den her sag.
De ændringer, som hr. Arne Toft på vegne af hr. Frank Jensen fremfører, er allerede gennemført på Færøerne.
De er bare gennemført i færøsk lovgivning.
Forslaget her går først og fremmest ud på, at det, der allerede er indført i færøsk lovgivning, som gælder i dag, og som fungerer fint, nu skal tages ud af færøsk lovgivning og føres ind i dansk lovgivning.
Jeg vil spørge hr. Arne Toft, om han er klar over, at det er det, sagen drejer sig om, og ikke det indholdsmæssige, som vi alle er enige om.
Walter Christophersen (DF), 2007-04-18:
Formålet med dette lovforslag er at gennemføre ændringer i den færøske retsplejelov, og anledningen til det er lagtingslovgivning vedrørende medieansvar, børneværn, den faste voldgiftsret og tinglysning.
De nævnte spørgsmål hører under de færøske myndigheder, hvorimod retsplejen er et rigsanliggende.
Retsplejen på Færøerne reguleres af en særlig færøsk retsplejelov.
Endvidere indeholder lovforslaget ændringer af den færøske retsplejelov som følge af nye færøske regler om forældremyndighed, og endelig foreslås det med henblik på opfyldelse af den såkaldte Hoyvikaftale om økonomisk samarbejde mellem Færøerne og Island at indsætte en bemyndigelsesbestemmelse i den færøske retsplejelov.
Bestemmelsen vil give justitsministeren mulighed for at fastsætte regler om udenlandske advokaters virksomhed m.v. på Færøerne.
Lovforslaget indeholder følgende hovedpunkter:
Ændring af reglerne om massemediers kildebeskyttelse, så de kommer til at svare til de regler, der gælder i Danmark i dag; indførelse af regler om medvirken af børnesagkyndige dommere i sager om tvangsfjernelse af børn m.v., svarende til de regler, der er gældende i Danmark fra 1. januar 2007; indførelse af en regel om bevisoptagelse ved domstolene til brug for den faste voldgiftsret på Færøerne; ophævelse af reglerne om tinglysning ved domstolene som følge af, at tinglysningsopgaven på Færøerne fra den 1. januar 2006 ikke længere varetages af domstolene, men derimod af en særlig tinglysningsmyndighed, Tinglysningskontoret, under det færøske landsstyre; ændring af reglerne om behandling af sager om forældremyndighed som følge af nye færøske regler om forældremyndighed og endelig indsættelse af en bemyndigelsesbestemmelse, der giver justitsministeren mulighed for at fastsætte regler for udenlandske advokaters virksomhed m.v. på Færøerne.
Dansk Folkeparti kan tilslutte sig dette lovforslag, og afslutningsvis vil jeg spørge justitsministeren, hvornår ministeren forventer, at hjemmestyrets udtalelser angående lovforslaget vil foreligge.
Høgni Hoydal (T), 2007-04-18:
Når Dansk Folkepartis ordfører siger, at retsplejeloven er et rigsanliggende, vil jeg ganske kort spørge, hvad han bygger det på.
Jeg kan oplyse, at der i den færøske lovgivning er masser af bestemmelser, som fastsætter retsplejeregler, så jeg vil bare spørge, hvordan ordføreren kommer frem til, at det skal være et rigsanliggende.
Hvem har sagt det, og hvor står det?
Walter Christophersen (DF), 2007-04-18:
Jamen det fremgår jo af selve lovforslaget, og derfor vil jeg henholde mig til, at retsplejen er et rigsanliggende.
Jeg vil ikke gå ind i en yderligere debat om, hvad der er rigsanliggender eller ej, men alene forholde mig til lovforslaget.
Arne Toft (S), 2007-04-18:
Jeg må sige, at jeg har fremført hr. Frank Jensens tale, at jeg ikke er klar over det, som hr. Høgni Hoydal siger, og at jeg ikke kan svare for hr. Frank Jensen i denne sag.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2007-04-18:
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget, som ændrer den færøske retsplejelov på en række områder, og dermed kunne jeg gå ned, fordi lovforslaget jo er blevet grundigt gennemgået af de tidligere ordførere.
Hovedpunkterne i forslaget er en ny og moderniseret lovgivning på en række områder, bl.a. anvarsmæssige forhold på medieområdet, så reglerne bringes i overensstemmelse med de regler, som gælder i Danmark, nye regler om børneværn og nye retsplejemæssige regler om domstolenes behandling af sager om børneværn med deltagelse af børnesagkyndige dommere, ændringer af den faste voldgiftsret vedrørende tvister på arbejdsmarkedet, ændringer vedrørende tinglysning, ændringer vedrørende regler om behandling af forældremyndighedsspørgsmål og endelig bestemmelser vedrørende Hoyvikaftalen, som betyder, at islandske advokater kan drive forretning på Færøerne.
Lovforslaget lever i sin helhed op til samarbejdet i rigsfællesskabet, hvor ønsker fra Lagtinget gennemføres i lovgivningen, således som det er tilfældet her.