runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Vagn Christensen (S), 2008-04-01:
Jeg er nødt til af hensyn til den historieskrivning, der skal skrives selv om den er meget kort, er det jo sådan, at det bliver ført til referat, hvad der bliver sagt her - at sige, at mig bekendt stillede jeg et konkret spørgsmål til hr. Morten Messerschmidt om den udvikling, der havde været inden for solenergien i Tyskland.
For det var sådan set dem, der tog over i 2001, da vi ikke gjorde det.
Så fik jeg et svar fra hr. Morten Messerschmidt gående på, at jeg havde pralet af et eller andet oppe i Thy.
Det, jeg havde udtalt mig om, var konsekvenserne af den aftale, der var indgået, og jeg var absolut ikke enig i, at det var nogen god ordning, det der med at give erstatning.
Jeg mener tværtimod, det stopper for udbygningen af vindmøller.
Jeg mener, at jeg fuldt og klart giver udtryk for det og også gjorde det i den ordførertale, som jeg fremførte om den vedvarende energi, som er det, vi behandler i øjeblikket.
Louise Schack Elholm (V), 2008-04-01:
Dette lovforslag giver kommunerne en hel række flere handlemuligheder i forhold til at komme de faldefærdige boliger på landet til livs.
Det giver nogle muligheder, som kommunerne har efterspurgt, så vi kan komme nogle af de her boliger til livs.
Så der er meget nyt i det her forslag, især i forhold til hvad kommunerne har af handlemuligheder.
Lars Christian Lilleholt (V), 2008-04-01:
Jeg vil sige til hr. Per Clausen, at der er høj hastighed på toget.
Vi er rent faktisk blandt de lande i EU, der i forvejen har den højeste andel af vedvarende energi i vores nuværende energiforsyning, og fremadrettet vil vi også være blandt de lande i EU, der har den største andel af vedvarende energi i vores energiforbrug.
Når vi når frem til 2020, skal vi være oppe på 30 pct., og det er en enormt ambitiøs målsætning, som det vil kræve store anstrengelser at opfylde.
Per Clausen (EL), 2008-04-01:
Men jeg vil bare sige, at hvad angår regeringens energipolitik, har Venstre jo, med undtagelse af de første par år efter at man overtog regeringsmagten, altid fremført stort set de samme synspunkter, nemlig at man går foran, og at det går hurtigt.
Dengang var det jo afvikling, det handlede om.
Og når vi i Danmark har en målsætning i vores energipolitik, som modsvarer den, man har i EU, og som er utilstrækkelig, må det da også betyde, at vores målsætning er utilstrækkelig.
Lars Christian Lilleholt (V), 2008-04-01:
Jeg er ganske enig med hr. Per Clausen i, at vi står foran ganske store udfordringer, og derfor vil regeringen også hvert eneste år følge op på, om det, vi har gennemført, også er nok, når det gælder om at opfylde målsætningerne, både med hensyn til CO2 og med hensyn til andelen af vedvarende energi.
Og er det ikke nok, jamen så er vi også parat til at gennemføre yderligere tiltag for at sikre, at vi opfylder de målsætninger, som vi har sat os for.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-04-01:
I bemærkningerne til det her fremsatte beslutningsforslag om en vedvarende energifond skriver Enhedslisten, at det er en genfremsættelse af beslutningsforslag nr. B 131 fra folketingsåret 2005-2006.
Ved afstemningen stemte Socialdemokratiet hverken for eller imod, dels på grund af den valgte model, dels på grund af forhandlingerne om den langsigtede strategi.
Vi mente dengang og med rette, at det gik for langsomt med den energipolitik, som regeringen førte, men vi mente helt klart, at vi med det indgåede forlig, der også var på det tidspunkt, havde formået at skubbe regeringen i den rigtige retning.
Situationen i forbindelse med samarbejdet om energipolitikken er ikke blevet ringere, efter at der nu er indgået et energiforlig af en mere forpligtende karakter, mener vi selv.
Vi og en række andre partier er derfor stærkt optaget af, om udmøntningen af aftalen med VKO-blokken kan leve op til intentionerne, som de er kommet til udtryk under forhandlingerne.
Til dato mangler der handling bag ordene.
Fra Socialdemokratiets side kan vi dog allerede nu meddele, at vi ikke kan stemme for Enhedslistens beslutningsforslag.
Vi kan også i samme åndedrag meddele, at vi ikke vil give Enhedslisten falske forhåbninger om, at partiet skulle være på den rette vej, ved at undlade at stemme for forslaget.
Socialdemokratiet tilslutter sig samarbejdet med alle Folketingets øvrige partier minus Enhedslisten om en ny energiaftale.
Derfor er vores sandsynlige måde at stemme på, at vi stemmer imod det her forslag, for energiaftalen indebærer, at der er afsat 2 mia. kr. til energiforskning, udvikling og demonstrationsprojekter inden for vedvarende energi, energibesparelser, den kollektive trafik og trafik i det hele taget.
I Socialdemokratiet har vi stor tiltro til, at den fond, der også kan opbygges efter et eventuelt salg af DONG, vil kunne fremme mange nye tiltag.
Samtidig vil vi gerne slå fast, at Socialdemokratiet har samme opfattelse som Enhedslisten af, at et stærkere samarbejde bør nyde fremme, når det drejer sig om bæredygtig energi og bæredygtig transport mellem de etablerede forskningsmiljøer, og det samme gælder alternative miljøer som f.eks. Bølgekraftforeningen, Nordisk Folkecenter for Vedvarende Energi og Organisationen for Vedvarende Energi.
Må jeg afrunde Socialdemokratiets synspunkt med - som også Venstre gjorde - at opfordre Enhedslisten til at samarbejde, hvad vi Socialdemokrater går aktivt ind for, inden for rammerne af den indgåede energiaftale.
Sammen kan vi være med til at arbejde for, at intentionerne i alt det gode, som vi, alle de mange partier inklusive Enhedslisten, gerne vil, skal føre til noget konstruktivt gennem vedtagelse af de beslutninger, der skal virkeliggøres i forbindelse med energiaftalen.
Det er den opgave, vi Socialdemokrater er optaget af.
Per Clausen (EL), 2008-04-01:
Det er naturligvis med stor risiko for, at jeg kan blive misforstået, at jeg stiller det her spørgsmål, men jeg kunne godt tænke mig på baggrund af det, som Venstres ordfører har sagt, og det, som hr. Ole Vagn Christensen nu siger, at spørge, om det er sådan, at forligspartierne er indstillet på at åbne op for, at Enhedslisten kan blive en del af det her forlig, eller om det bare er noget, man står og siger.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-04-01:
Det er absolut ikke bare noget, man siger, men det er klart, som jeg også har givet udtryk for, at det må være inden for rammerne af den indgåede energiaftale, og det er også klart, at det må være i forbindelse med de lovforslag, der bliver fremsat, og som jeg går ud fra at vi får en seriøs behandling af, at Enhedslisten også kan gøre sin indflydelse gældende.
Per Clausen (EL), 2008-04-01:
Jeg vil bare gentage mit spørgsmål: Betyder det, hr. Ole Vagn Christensen siger, at hvis man anerkender og accepterer, at energiaftalen er rammen for energipolitikken i Danmark frem til 2011, har Enhedslisten mulighed for at blive optaget i det forlig?
Jeg synes da, det er vældig spændende, hvis det er sådan et tilbud, vi har fået her og nu.
Jeg tør ikke love for, hvordan vores gruppe vil reagere på det, men det er rart at få afklaret, om det har noget på sig eller ej.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-04-01:
Som Venstres ordfører sagde, og som jeg også selv har sagt her, drejer det sig om at gå med ind i drøftelserne omkring de rammer, der ligger, og se, hvorvidt noget sådant kan forstås, og så lukker man op for et forlig og så giver man mulighed.
Men det er ikke sådan, jeg ser det parlamentariske arbejde.
Det parlamentariske arbejde er, at der er en række partier, der har lagt en ramme, og det er inden for den ramme, at vi så også får vores lovforslag lagt frem, og at vi også herudfra diskuterer, hvordan fremtiden skal være.
Og her mener jeg at Enhedslisten er velkommen.
Per Clausen (EL), 2008-04-01:
Nu ved hr. Lars Christian Lilleholt jo udmærket godt, hvad der vil ske, når Enhedslisten indgår aktivt i lovgivningsprocessen for at få forliget her gennemført.
Hver eneste gang vi foreslår noget, som rækker ud over det, der er aftalt mellem partierne, vil vi få at vide, at det ikke kan laves om, for det er aftalt.
Men det skal ikke forhindre, at vi deltager lige så ihærdigt i den proces som i alle andre processer, der foregår herinde.
Men jeg vil bare spørge hr. Lars Christian Lilleholt, om det ikke er rigtigt forstået, at den hast, hvormed man udbygger vedvarende energi og reducerer CO2-udslippet frem til 2011, svarer til, at man i 2020 vil være i stand til at leve op til nogle EU-målsætninger, der er alt for små, når det gælder CO2-reduktion, i forhold til den udfordring, vi står over for på globalt plan.
Det kan godt være, man står lidt bedre i 2011, end man ville have gjort uden nogen energiaftale, men sagen er, at der er brug for meget store tiltag fra 2011 og fremover.
Lars Christian Lilleholt (V), 2008-04-01:
Jeg vil tro, det nok er tredje gang i løbet af de seneste 4-5 år, vi behandler et forslag som dette fra Enhedslisten, nemlig et forslag om at bruge en masse milliarder af indtægterne fra Nordsøen på vedvarende energi, og som alle de tidligere gange er Venstre også denne gang imod dette forslag.
Hr. Per Clausen og Enhedslisten burde kigge ud i virkeligheden og se på, hvad der rent faktisk sker i Danmark.
Vi har netop for få uger siden indgået en meget bred energipolitisk aftale med et meget højt ambitionsniveau, vel nok den mest ambitiøse energipolitiske aftale, der nogen sinde er gennemført i Danmark.
Vi skal op på 20 pct. vedvarende energi i løbet af de kommende 4 år, og frem mod 2020 skal vi op på, at 30 pct. af vores energiforbrug i Danmark leveres af vedvarende energi.
Vi skal spare på energien, også her er der ambitiøse målsætninger, og der skal gives en massiv indsprøjtning til forskning og udvikling her i Danmark, således at vi kommer op på en fordobling af de midler, vi brugte i 2000 til forskning og udvikling på energiområdet.
Det er virkelig flotte ting, og i stedet for at komme med de her mange forslag burde Enhedslisten deltage aktivt i lovgivningsarbejdet med at gennemføre de ting, og det bliver der rig mulighed for i de kommende måneder.
Venstre afviser dette forslag.
Knud Kristensen (KF), 2008-04-01:
Jeg er da glad for, at hr. Ole Vagn Christensen tillægger den konservative ordfører noget viden på området.
Det skal hr. Ole Vagn Christensen have tak for.
Det her tager meget sigte på de problemer, man har i byerne - og også nogle ejendomme på landet - hvor man har nogle boligkarreer, hvor skimmelsvampene er kommet til og har bredt sig igennem bygningen.
Derfor går det her lovforslag ind og understøtter, at man får det udbedret.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-04-01:
Det, jeg reagerer imod, er praleriet af det, der er sket op til den her energiaftale.
Det synes jeg er uanstændigt, når vi ved, hvordan virkelighedens verden er.
Der ved klima- og energiministeren jo selvfølgelig også, at man i 2001 stoppede al udvikling, og at det, man levede på i de første år, faktisk var en socialdemokratisk stærk indsats.
Det var det, jeg reagerede imod, og jeg synes, at det ville tjene regeringen og regeringspartierne godt, hvis de ville erkende, hvad det var for nogle ting, de sådan set selv var medvirkende til at der foregik.
Connie Hedegaard (KF), 2008-04-01:
Hr. Ole Vagn Christensen tager helt elementært fejl.
Det er ikke sådan, at al udbygning af vedvarende energi stoppede, da hr. Ole Vagn Christensens parti ikke længere var ved magten.
Det er simpelt hen ikke korrekt.
Det er rigtigt, at der skete nogle omprioriteringer i forbindelse med vind, men det er også rigtigt, at vi år for år har udbygget vedvarende energi i Danmark.
Det har vi bl.a. med biomasse, og det gør vi også nu med biogas.
Vi skal hele tiden huske på, at vedvarende energi er andet og mere end vind.
Men jeg synes sådan set, det er lidt fjollet, for det, der bare var min pointe, er, at vi nu alle sammen - 175 mandater ud af 179 herinde - er enige om, at der nu skal ske en historisk stærk udbygning af vedvarende energi.
Det var sådan set det, jeg i al stilfærdighed forsøgte at sige til hr. Per Clausen, der efterlyser en plan for udbygning af vedvarende energi.
Det er jo det, vi er enige om, og jeg synes altså, vi skal passe på i Folketinget med ikke at stå og tale os væk fra hinanden, også når vi grundlæggende er enige.
Og det er jo så et faktum, vil jeg sige til hr. Ole Vagn Christensen, at dansk energipolitik i de sidste 30 år er lavet af meget, meget brede forlig i Folketinget, så vi er rigtig mange, der har aktier i det.
Per Clausen (EL), 2008-04-01:
Man kan jo godt undre sig lidt over, at begejstringen ikke er større hos de partier, der er med i energiforliget, men det skal jeg ikke blande mig i.
Jeg skal derimod spørge ministeren om en enkelt ting vedrørende den meget visionære plan, som vi har for udvikling af vedvarende energi i Danmark.
Er det ikke rigtigt forstået, at det er en plan, som ifølge ministeren vil sikre, at Danmark kan leve op til de forpligtelser, vi har over for EU?
Vi har altså en politik, der set i lyset af det, vi indtil nu har set i Danmark, er ambitiøs, men som set i forhold til de udfordringer, vi står over for, er helt utilstrækkelig.
Connie Hedegaard (KF), 2008-04-01:
Den aftale, der er indgået mellem alle Folketingets partier undtagen hr. Per Clausens, går ud på, at til og med 2011 udbygger vi, så vi kommer op på 20 pct. vedvarende energi, og så når vi EU’s mål.
I EU gør man det op på en lidt anden måde, der siger 30 pct. i Danmark i 2020, og det er sådan set det, der er planen.
Så gik hr. Per Clausen over til at diskutere noget lidt andet, men det er rigtigt, at EU har sagt, at CO2-udslippet skal være reduceret med 20 pct. i EU i 2020, dog sådan at hvis vi får en global aftale - som vi jo knokler for at vi forhåbentlig kan få i København i 2009 - har EU allerede nu meddelt, at så går man op på 30 pct. CO2-reduktion, og vi er jo sådan set nogle, der bruger stort set alle døgnets vågne timer på at prøve at se, om vi kan skaffe den globale aftale, der vil gøre, at EU går op på de 30 pct.
Jeg er enig med hr. Per Clausen i, at det er det, verden har brug for.
Men hr. Per Clausen må jo også medgive mig, at det ikke nytter, hvis det kun er i EU, der står for 14 pct. af verdens CO2-udledning, der sker noget.
Vi skal altså have resten af verden med, og det her er en del af en taktik med at presse på for at prøve at få også andre lande til at tage deres medansvar.
Per Clausen (EL), 2008-04-01:
Jeg vil bare gentage mit spørgsmål: Er det ikke rigtigt forstået, at præmissen for den aftale, et flertal i Folketinget har lavet, sådan set er, at man kan leve op til de forpligtelser, man har over for EU lige nu, og ikke skal leve op til forpligtelserne, hvis EU skulle skærpe dem i forbindelse med en global aftale, og at det vil sige, at den meget visionære energipolitik, som ministeren taler om, er en politik, der i virkeligheden ikke er i stand til at levere det, vi har brug for på verdensplan?
Og er det ikke sådan, at hvis det sker, at der bliver lavet en international aftale, hvor EU’s forpligtelser også bliver sat op, har vi brug for at stramme op på det, der ligger i den energiaftale, der er lavet?
Connie Hedegaard (KF), 2008-04-01:
Jamen jeg tror ikke, der er nogen, der kan være uenig med hr. Per Clausen i, at en aftale, der rækker frem til og med 2011, jo ikke klarer alle Danmarks forpligtelser.
Derfor skal der også være flere havvindmøller, der vil komme flere landvindmøller, der vil komme flere biogasanlæg, og der vil komme mere satsning på biomasse osv. i årene frem mod 2020, frem mod 2030 og frem mod 2040.
Det er klart, at skulle det ende med, at der kommer en global aftale, der siger 30 pct. eller 40 pct. CO2-reduktion, er det jo en anden situation, og den tager vi så bestik af.
Men hr. Per Clausen har fat i absolut ingenting, for det ville jo være helt besynderligt, hvis vi allerede i 2011 havde nået de mål, vi skal nå i 2020.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-04-01:
Der er jo noget forunderligt over at komme op som ordfører efter hr. Ole Vagn Christensens indlæg.
Altså, først får vi at vide, at alt det, som VOK-flertallet har foretaget sig vel egentlig gennem hele flertallets eksistens, stort set har ført Danmark ud på afgrundens rand.
Men heldigvis er vi beriget af hr. Ole Vagn Christensen i energiforhandlingerne - eller det vil sige, det er vi ikke, men i hvert fald af Socialdemokratiet, som så alligevel sørger for at redde tingene hjem.
Det er jo altså en måde at betragte danmarkshistorien på - i hvert fald en kortere periode i danmarkshistorien - som er så ganske særegen, at det, man som ordfører efterfølgende skal fremføre, kun kan blegne.
Og det føler jeg bare trang til at sige, inden jeg så nu går i gang med at behandle det af hr. Per Clausen fremsatte forslag, som - hvilket jeg i øvrigt vil starte med at kvittere for - indeholder nogle elementer, som jeg og mit parti synes er rigtige.
Og den kritik deler vi i Dansk Folkeparti.
Der er ingen tvivl om, at den måde, man opkræver penge til finansiering af vedvarende energiformer på, er asocial og for så vidt problematisk.
For det er jo sådan, at lige meget om det er en meget velhavende person, der bruger en enhed energi, eller om det er en mindre velhavende person, så betaler alle den samme afgift, altså den samme skat for den forbrugte enhed.
Og det er der klart en social ubalance i, som man jo ikke på samme måde har i indkomstskattesystemet, og derfor så vi jo i og for sig gerne, at hele det regime, hele det regimente, vi har inden for vedvarende energi og støtte heraf, blev finansieret over finansloven.
Nu er lige dette element en ganske lille del af Enhedslistens forslag, og derfor er det ikke nok til, at vi kan stemme ja til hele forslaget.
Der er en række andre ting, som jeg nu vil komme ind på, som er problematiske.
For det første synes jeg, at det er underligt, at man på side 2 starter med faktisk at anprise, at staten får flere penge i kassen, nemlig 34 mia. kr. over 3 år, men stadig væk synes, det er en rigtig dårlig aftale, man har indgået med olieselskaberne.
Og grundlæggende må man sige, at for Dansk Folkeparti er det ret afgørende, at når man indgår en aftale med private aktører, skal man også fra begge parters side være villig til at efterleve den.
Måden, man kunne komme igennem med det her forslag på, ville jo altså være at opsige en række af de aftaler, og det synes vi ganske enkelt er en uhensigtsmæssig vej at gå.
Så som det er sagt af flere af ordførerne før undertegnede, er en række af de her ting for det første håndteret i energiforliget.
For det andet vil det forudsætte, at staten opsiger sine aftaler og dermed ikke opfører sig, som man bør, altså ansvarligt, over for sine aftalepartnere.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget, endskønt der altså er et enkelt element, som vi rent faktisk synes giver mening.
Johs. Poulsen (RV), 2008-04-01:
Beslutningsforslaget, som er fremsat af Enhedslisten, matcher i høj grad beslutningsforslag nr. B 131, som blev fremsat i folketingsåret 2005-06, og ligesom dengang kan vi heller ikke i dag støtte beslutningsforslaget.
Så vi kan ikke støtte forslaget.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-04-01:
Det er jo en ganske interessant debat, vi har om dette beslutningsforslag.
Jeg synes selvfølgelig, at Enhedslisten skal have ros for sin store kreativitet med at udarbejde disse beslutningsforslag, men jeg må skuffe hr. Per Clausen med, at vi fra konservativ side heller ikke kan støtte dette beslutningsforslag.
Jeg synes, at præmissen om, at man skal anvende 25 pct. af indtægterne fra Nordsøen til den fond, måske er lidt underlig.
Jeg har faktisk sådan i det gode vejr i dag gået og spekuleret lidt over, hvor mange gange Enhedslisten har brugt de her midler og de her indtægter fra Nordsøen til alle mulige forskellige tiltag, og kan så i den forbindelse glæde mig over, at det kun er 25 pct., man vil bruge i forbindelse med dette forslag.
Derfor er det måske også lidt letkøbt, når f.eks. hr. Ole Vagn Christensen allerede begynder at tage hul på nogle milliarder fra et eventuelt salg af DONG.
Det synes jeg måske også er lidt letsindigt, men sådan er det jo, når man i oppositionen ikke er så forpligtet økonomisk, og så kan man jo sagtens gå den vej.
Dette understreger, at det var en dårlig aftale, regeringen indgik i 2003.«
Jeg synes jo egentlig, at det er interessant, at det, at vi får væsentlig flere penge ind i statskassen til velfærd, til at bruge på vores plejehjem og til offentlig service, er udtryk for, at man har indgået en dårlig aftale.
Det undrer jeg mig meget over, men der er åbenbart forskel på den tankegang, som præger Enhedslisten, og den tankegang, der præger Det Konservative Folkeparti, og vi kan selvfølgelig ikke støtte dette forslag.
Louise Schack Elholm (V), 2008-04-01:
I Venstre er vi meget optaget af at udvikle landdistrikterne i Danmark.
I finansloven afsætter vi årligt flere og flere penge til at sikre arbejdspladser, vækst og beskæftigelse i landdistrikterne.
Et væsentligt element i at sikre attraktive lokalområder i Danmark er at forhindre, at der er faldefærdige boliger, der er sundheds- og brandfarlige.
Det er bekymrende at se, hvordan hele landsbyer kan blive trukket ned, fordi enkelte huse står og falder hen.
Kommunerne har en række værktøjer til at gribe ind med, men nu udvider vi både værktøjskassen og den økonomiske ramme til formålet.
I Venstre vil vi ikke se passivt til, at enkelte faldefærdige rønner ødelægger ellers velfungerende samfund.
Konkret indeholder lovforslaget, at udgiftsrammen til områdefornyelse i mindre byer hæves fra 20 til 25 pct. af den samlede ramme til områdefornyelse på 50 mio. kr., med henblik på at understøtte regeringens målrettede indsats for udvikling af landdistrikterne og sikring af sundhedsrigtige boliger.
I dag kan kommunerne give støtte til at rive dårlige udlejningsboliger ned.
Med forslaget giver vi mulighed for, at kommunerne også kan give støtte til at rive ejer- og andelsboliger ned.
Det betyder helt konkret, at kommunen i stedet for - som vi ser det i nogle kommuner - at skulle købe de faldefærdige huse kan nøjes med at give et tilskud til at rive bygningerne ned.
Det giver det samme resultat, men det er langt billigere for kommunen, og jeg er derfor sikker på, at det er en mulighed, som kommunerne vil tage imod med glæde, som det også fremgår af høringssvarene.
I dag er det muligt at kondemnere beboede boliger, ifølge forslaget skal det også gælde tomme bygninger.
Dermed kan vi forhindre, at der er nogle folk, der er nødt til at flytte ind, før vi kan kondemnere boligen.
Det er et rigtig fornuftigt skridt, som også har været efterspurgt af en række parter.
Det skal naturligvis være sådan, at ejeren af en bolig kan udbedre ejendommen, så den er egnet til beboelse.
Det foreslås derfor, at kommunalbestyrelsen får mulighed for at give ejere påbud om at afhjælpe sundheds- og brandfarlige forhold i boliger som alternativ til at nedlægge forbud mod beboelse.
Forslaget giver altså kommunerne bedre handlemuligheder med hensyn til at komme sundheds- og brandfarlige boliger til livs.
Det gavner boligstandarden i kommunerne.
Alt i alt sikrer dette lovforslag bedre handlemuligheder for kommunerne, tager fat i en række problemer vedrørende faldefærdige bygninger og sikrer flere midler til udvikling af områdefornyelse i mindre byer.
Det er en række gode forslag, som vi kan støtte i Venstre.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-01:
Vi har jo behandlet lignende sager tidligere, hvor regeringen på daværende tidspunkt ikke mente, at det var noget problem.
Socialdemokratiet har ment, at der var et problem på det her område, og det er da godt, at regeringen så har taget sig sammen og gjort en lillebitte smule.
Jeg har et par spørgsmål til Venstres ordfører, fru Louise Schack Elholm.
Det ene er: Er det korrekt forstået, at der ikke er flere penge, end der ellers var til byfornyelse?
Det andet spørgsmål er: Går de penge, der så er reserveret til det her projekt vedrørende kondemnable boliger på landet, fra den oprindelig tiltænkte byfornyelse, og hvorfor det?
Er det Landsbyggefondens penge, eller hvis penge er det, man vil bruge til at begrave i nogle gamle huse ude på landet?
Louise Schack Elholm (V), 2008-04-01:
Derfor vil vi hæve den til 25 pct.