runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2010-11-17:
Jo, men nu vil jeg gerne sige, at vi jo slet ikke taler om, hvorvidt man skal reducere alle reklameudgifter.
Jeg forstår bare, at DSB selv vil gå ind og kigge på administrationen og reklamerne og se, hvad der er, og det synes jeg da er fint.
Nu er vi jo i 2011 om et kort øjeblik, så jeg forventer sådan set ikke, at det bliver nogle store summer.
Jeg synes, det er fint, at man går ind og kigger på det.
Jeg synes måske endda, det er administrationsudgifterne, der er nemmest at kigge på, men jeg har bare sat som betingelse, at der ikke vil blive gennemført ting, som giver serviceforringelser eller på nogen måde påvirker passagererne.
Magnus Heunicke (S), 2010-11-17:
Vil ministeren redegøre for, hvilke beslutningsgrundlag der ligger til grund for besparelserne hos DSB på 300 mio. kr. i forbindelse med regeringens, Dansk Folkepartis og Kristendemokraternes finanslovaftale for 2011?
Skriftlig begrundelse
Regeringen, Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne vil med deres finanslovsaftale 2011 spare 300 mio. kr. hos DSB.
Det fik den 9. november 2010 formand for HK Trafik og Jernbane Andreas Hasle til at udtale følgende til www.Politiken.dk: »Hvis det ender med de 300 millioner kroner, vil det svare til 600 fyringer, og så vil DSB slet ikke kunne overholde sin kontrakt.
Man vil få flere forsinkelser og servicen bliver ringere.
Det harmonerer slet ikke med, at man gerne vil have et konkurrencedygtigt DSB«
Det lyder sådan her: Vil ministeren redegøre for, hvilke beslutningsgrundlag der ligger til grund for besparelserne hos DSB på 300 mio. kr. i forbindelse med regeringens, Dansk Folkepartis og Kristendemokraternes finanslovaftale for 2011?
Hans Christian Schmidt (V), 2010-11-17:
Jeg forstår jo godt spørgsmålet, og jeg kan bare sige, at vi har udgivet forskellige ting, bl.a. kan man læse om det i »En jernbane i vækst« fra september 2009.
Det fremgår jo også, at DSB som mange andre virksomheder har et potentiale for, at man går ind og kigger på en driftsudgift.
Det, vi går i gang med nu, er selvfølgelig at analysere, hvordan man kan gøre det klogt, så det ikke går ud over togdriften.
Jeg har på det tidligere spørgsmål nævnt et par ting, som det jo er helt logisk at man går ind og kigger på.
Jeg vil kun sige til dem, der følger debatten, at det er som med alt andet i denne verden, og den er statslige selskaber jo også omgærdet af, nemlig at når man i en periode lige skal kigge sig lidt for, hvor man bruger pengene i det almindelige erhvervsliv, skal man også gøre det i de virksomheder, der er statens.
Det eneste, der bare er helt afgørende for regeringen, er, at det ikke på nogen måde kommer til at gå ud over passagererne, og det står jeg inde for.
Magnus Heunicke (S), 2010-11-17:
Jeg kan love ministeren, at jeg allerede har prentet det citat ind i min hukommelse, og jeg tror også, mange pendlere vil holde ministeren op på det, så det går vi ud fra naturligvis vil også vil ske fyldest.
Når jeg stiller det her spørgsmål, er det, fordi jeg ganske simpelt blev overrasket, da jeg læste det.
Jeg står her med aftalen om finansloven, som blev trykt, kort tid efter aftalen var indgået, og der kan jeg se, at der på side 59 på én linje står: Forligspartierne er derfor enige om at indarbejde en reduktion i kontraktbetaling til DSB på 300 mio. kr. årligt fra og med 2011.
Hele publikationen fylder 218 sider, og her er der altså halvanden linje, der handler om, at man tager pengene fra DSB.
Her i finanslovaftalen står i hvert fald ikke, hvordan det her skal udmøntes, og derfor er man selvfølgelig som togpendler eller som interesseret i den kollektive trafik – jeg er begge dele – interesseret i at vide, om det kommer fra det blå, eller om det kommer fra noget, som er gennemarbejdet.
Hans Christian Schmidt (V), 2010-11-17:
Jeg vil bare sige, at en god tommelfingerregel er, at så længe vi har en borgerlig regering, kan man være rolig, når det er den kollektive trafik, det drejer sig om.
Det er det, man kan holde sig for øje.
Og så vil jeg sige, at vi nok skal tage vare på det.
Den tekst, der står i finansloven, er fuldstændig rigtig, men det er jo et spørgsmål om at gå ind og definere ord.
For når en kontraktbetaling beskrives på den måde, er det jo netop, fordi det er svært at skrive hele mekanismen med en claw-back.
Jeg tror, de fleste vil kunne forstå, at det er svært at begynde at forklare sådan en mekanisme.
Men det følger altså af den beslutning i Europa-Kommissionen, som netop siger, at det er det, man skal gøre.
Har man betalt for meget ind – og det er vi klar over vi har – skal man have sine penge igen.
Jeg tror, de fleste vil kunne forstå, at det sådan set er en rimelig måde at skaffe sig de her 300 mio. kr. på, nemlig at vi starter med at sige, at det, vi har betalt for meget, vil vi da sådan set gerne have igen.
Man går så ind og siger, at der er opsparede midler, og det er jo store opsparede midler, når vi taler DSB.
Det er helt i orden, men jeg vil bare sige, at det er det.
Derfor er det også i orden, at vi går ind der og supplerer det op.
Så siger vi i øvrigt, at vi synes, det er en god idé, og det forstår jeg DSB selvfølgelig også er enig i, nemlig at man går ind og kigger på de midler, man kan finde ved at kigge på administration og reklamer.
Det er jeg fra min side overhovedet ikke begyndt at sætte nogen tal på, altså
om det er store eller små beløb.
Jeg synes, det er fint, at DSB går ind og kigger på det her.
Det var også, hvad jeg forventede, men jeg synes, det er dejligt at notere sig.
Bertel Haarder (V), 2010-11-17:
Det vil jeg hverken sige ja eller nej til.
Der var et beslutningsforslag, B 98, som blev behandlet den 12. februar i år.
I forlængelse af det forslag blev Det Nordiske Cochrane Center bedt om at belyse, hvilken dokumentation der foreligger for effekten af klimabehandling af patienter med psoriasisgigt.
Denne anmodning til Cochrane Centeret mener jeg lever op til pålægget i beslutningsforslaget, både på den ene og på den anden måde.
Og konklusionen var altså, at der mangler relevante randomiserede forsøg angående effekten af klimabehandling.
Så derfor kan man hverken sige, at det har effekt, eller at det ikke har effekt, på det foreliggende grundlag.
Når så spørgeren spørger, om jeg så vil lave en videnskabelig undersøgelse, vil jeg svare, at jeg selvfølgelig vil tage anmodningen med mig, men jeg vil ikke stå her på Folketingets talerstol og love videnskabelige undersøgelser.
Det må bero på lægefaglige vurderinger, hvordan vi går frem i sådan nogle sager.
Karl H. Bornhøft (SF), 2010-11-17:
Det er jo faktisk også lige præcis det, jeg prøver at nå ind til i kernen af det her spørgsmål.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg var forslagsstiller, da vi behandlede forslaget, og derfor kan jeg da også lige venligst gøre ministeren opmærksom på, at jeg muligvis ved et eller andet om det her.
Derfor er jeg nødt til at sige, at vi taler om to forskellige ting.
Jeg taler om en videnskabelig undersøgelse, der har til formål at vise eller ikke vise, om klimabehandlingen, altså den naturlige, naturens egen behandling, har en virkning eller ej.
Det er jo bare en bekræftelse, og derfor spørger jeg så ministeren: Nu, da vi har gennemgået den del af processen, kunne ministeren så ikke være en anelse mere åben over for at finde ud af, om det virkelig er rigtigt, når de her mennesker i over 30 år rent faktisk har syntes, at de er blevet hjulpet af den her behandling?
Mette Gjerskov (S), 2010-11-17:
Der er ikke tvivl om, at affaldet skal destrueres.
Der er heller ikke nogen tvivl om Socialdemokraternes holdning i den her sag.
Det er australierne, der har produceret det her affald, og så er det også dem, der må rydde op efter sig.
Det er jo netop det, der er hele kernen i det her problem, nemlig at hvis verdens forurenende virksomheder bare kan eksportere skidtet til nogle andre lande, er der overhovedet ikke noget, der afholder dem fra at blive ved med at producere forurening.
Det gælder i Australien, og det gælder i resten af verdens lande.
Så derfor er det et helt grundlæggende princip: Forureneren skal stå med ansvaret.
Det ansvar har den danske miljøminister så taget af Australiens skuldre, og det er da også meget flinkt og pænt gjort, men det ødelægger jo hele det grundlæggende, verdensomspændende pres på forurenende virksomheder
: Stop med jeres forurening, I kommer til at stå i skidt til halsen, hvis ikke I stopper.
Karen Ellemann (V), 2010-11-17:
Nu får fru Mette Gjerskov det til at lyde, som om det her er noget, som Australien lige har produceret, fordi de der danskere alligevel gerne vil tage imod det.
Jeg tror lige, at det er vigtigt at få perspektiverne ind og få det rette billede af det her.
Det her er et giftlager, der har ligget der meget længe, og Australien har længe søgt alle muligheder for at få det her destrueret på en miljømæssigt forsvarlig måde.
Det er sådan set det, der er det afgørende.
Så er det også samtidig fuldstændig forkert at skabe sådan et billede af, at det kan man bare sådan drøne rundt med efter forgodtbefindende.
Nej, der ligger skam en lang, lang sagsbehandling bag den her tilladelse.
Miljøstyrelsen har arbejdet med det her i mere end 1½ år, før de giver den indstilling til mig: Vores faglige vurdering er, at det er bedst at give den her tilladelse, fordi vi medvirker til at løse et globalt miljøproblem.
Australien har dokumenteret, at Australien ikke selv på rimelig vis kan skaffe en miljømæssigt forsvarlig løsning.
Det er jo dér, hele diskussionen står.
Jeg synes, at det er så pauvert, at Socialdemokratiet, åbenbart et samlet Socialdemokrati, har en holdning om, at det må de bare selv løse, når det er dokumenteret, at det kan de ikke.
Jeg må i det her tilfælde minde om, at det altså ikke er usædvanligt, at der sejler skibe lastet med giftige stoffer rundtomkring på verdenshavene.
Når det så er sagt, er jeg overbevist om, at hvis skibet med det farlige HCB-affald skulle forlise på dybt vand, så vil Orica og de australske myndigheder også i den situation gøre alt, hvad der er tænkeligt muligt, for at forhindre, at forliset skulle resultere i skader på miljøet.
Som jeg tidligere også har orienteret om, har Orica, altså den australske virksomhed her, forsikret transporten for 175 mio. euro – det svarer altså til 1,3 mia. dkr. – og i øvrigt og selvfølgelig taget alle tænkelige sikkerhedsforanstaltninger for netop at forhindre ulykker under transporten.
Så kører spørgsmålet i retning af noget med at genoprette Danmarks renommé.
Det tror jeg da i høj grad Socialdemokraterne ville få behov for at gøre, hvis man havde sagt nej til den anmodning om hjælp.
Mette Gjerskov (S), 2010-11-17:
Jeg tror, vi skal holde fast i, at samtlige af verdens lande har sagt til Australien: No way, I må beholde skidtet selv.
Det er derfor, ansøgningen er havnet på miljøministerens bord.
Det affald har ligget i Australien i 20 år.
Det hører til et af verdens 12 farligste stoffer, som det er forbudt at producere, forbudt at have noget med at gøre.
Det skal destrueres, når det findes.
Australien syntes så bare, at det var nemmere at sende det til Danmark, og det kan jeg da godt forstå at de syntes, men det er jo ikke ensbetydende med, at vi skal tage imod det.
Ministeren siger, at der vil blive gjort alt, hvad der er tænkeligt muligt.
Det er simpelt hen ikke godt nok.
Det er simpelt hen ikke godt nok, at ministeren ikke har en plan for, hvad der skal ske, hvis det her skib skulle synke på dybt vand.
Det er ikke nok at sige, at det er forsikret for så og så mange penge.
Det er jo fløjtende ligegyldigt, hvor mange penge det er forsikret for, hvis ikke man kan hente det her HCB-affald op igen, inden det forurener verdenshavene.
Det, det hele drejer sig om, er jo at undgå den forurening.
Karen Ellemann (V), 2010-11-17:
Det er jo tankevækkende, at Socialdemokraterne nu står og siger: Det dér affald har ligget der i 20 år.
Selvfølgelig skal det destrueres, det var vi sådan set enige om i det forrige spørgsmål, og når nu der er al dokumentation for, at det ikke er miljømæssigt forsvarligt at bygge et helt nyt anlæg i Australien for at få destrueret det her, så synes jeg sådan set stadig væk, at der er al mulig god grund til at have givet den her tilladelse.
Samtidig er det jo heller ikke korrekt at sige, at Australien har søgt alverdens lande og fået nej alle mulige steder.
Det er simpelt hen ikke i overensstemmelse med virkeligheden.
Mette Gjerskov (S), 2010-11-17:
Jeg har en rigtig genial løsning med hensyn til at bistå med at hjælpe med miljøproblemerne: Vi eksporterer miljøteknologi til Australien.
Kunne ministeren ikke finde en eller anden pulje, regeringen har, til noget vækst, eksport eller et eller andet?
De har jo åbenbart brug for det dernede.
Der er rent faktisk en efterspørgsel efter at få ordnet det forurenede affald i Australien.
For det, der jo nemlig er hele kernen i den her sag, er, at Australien selvfølgelig godt kunne lave sådan et anlæg, hvis de ville.
Der er ikke nogen som helst dokumentation for andet.
Nu ved jeg godt, at man ikke må tale engelsk her, men det er jo Australien, så de siger: Not in my backyard.
Det er pointen.
De vil ikke have det hjemme hos sig selv.
De vil hellere eksportere det halvvejs over kloden.
Det er jo det, borgerne har sagt til de australske myndigheder, og det er derfor, Australien ikke har noget affaldsbehandlingsanlæg.
Karen Ellemann (V), 2010-11-17:
Jeg er jo lidt overrasket over Socialdemokraternes holdning i den her sag, og jeg er måske også i tvivl om, om det er partiets samlede holdning, at man virkelig ikke skulle mene, at vi, der har evnen, også har pligten til at hjælpe med at løse et globalt miljøproblem.
Grunden til, at jeg siger, at det er et globalt miljøproblem, er jo, at alt det, der ligger til grund for den tilladelse, der er givet på den her ansøgning, jo netop er, at Australien har dokumenteret, at de ikke på en miljømæssigt forsvarlig måde selv kan destruere det her affald.
Mette Gjerskov (S), 2010-11-17:
Ministeren siger, at vi er med til at løse et problem.
Jeg ser det jo sådan, og fra Socialdemokratiets side ser vi det sådan, at det, der tidligere var et lokalt miljøproblem i Australien, pludselig er blevet gjort til et globalt problem, fordi en dansk miljøminister giver tilladelse til, at man tager det her ekstremt farlige giftstof og sejler det 20.000 km, hele vejen nede fra Australien, syd om Afrika, op langs Afrika, vi runder lige Europa, tager Jylland med og så til Nyborg.
Så langt skal det transporteres.
På den måde bliver det et globalt miljøproblem og ikke et lokalt miljøproblem.
Jeg kan ikke se, at den danske miljøminister på nogen måde har hjulpet.
Bertel Haarder (V), 2010-11-17:
Det kan jo være, at det ikke er tilfældigt, at Det Nordiske Cochrane Center ikke kunne oplyse, om der var effekt eller ikke effekt på det foreliggende grundlag.
Det kan jo være, at det ikke er tilfældigt.
Det kan jo være, at fagkyndige vil sige, at det kan skyldes, at der ikke er nogen effekt – det kan jo tænkes.
Og der er ministre altså nødt til at sige: Jamen vi må først have dokumentation.
Når så spørgeren vil have mig til nu at lave en videnskabelig undersøgelse, er jeg nødt til at sige, at det synes jeg altså ikke at jeg vil stå her og tage stilling til.
Jeg vil godt tage spørgsmålet med mig, men jeg vil indhente svar fra nogle kloge mennesker.
Kan der være en sandsynlighed for, at en undersøgelse vil føre til noget som helst?
Og hvordan skal man i øvrigt lave sådan en undersøgelse?
Det vil jeg godt lige have klarlagt først.
Karl H. Bornhøft (SF), 2010-11-17:
Den slags svar har jeg jo ekstremt stor respekt for – det synes jeg faktisk er i orden.
Til gengæld synes jeg så også, at det ville være i orden, at ministeren overvejede at tale med de forslagsstillere, der er, for at finde ud af, om vi måske snakker lidt forbi hinanden, og om vi ikke kunne finde en fælles løsning.
For når nu ministeren her siger, at han jo ikke kan vide, om Cochrane Centerets konklusion er udtryk for, at der ikke er nogen undersøgelse, der kan vise noget, eller at det faktisk ikke hjælper, så kan jeg jo fortælle ministeren, at han selv har sørget for at sende den Cochraneundersøgelse til os andre.
Vi, der har læst konklusionen, ved, at der står, at man ikke kan sige noget som helst om det her område, fordi der ikke findes nogen undersøgelser.
Så ministeren behøver ikke at være i tvivl: Der findes ingen undersøgelser.
Og det er det, der er kernen i det her spørgsmål.
Derfor vil jeg endnu en gang og afslutningsvis bede ministeren om seriøst at overveje at gå ind i den her problemstilling, så vi i hvert fald kan vise de mennesker den respekt, at vi tilkendegiver, at når de har oplevet en virkning i over 30 år, så er det ikke bare noget pjat.
Det er sandsynligvis, fordi det hjælper.
Så vil vi være med til at undersøge det, og så har vi et alternativ til en anden behandlingsform, og måske er den her næsten den billigste.
Jeg vil da håbe, at ministeren vil bekræfte, at han er villig til at indgå i en dialog af den karakter, for så vil jeg være meget tilfreds.
Bertel Haarder (V), 2010-11-17:
Jeg er glad for, at spørgeren og jeg i hvert fald forstår hinanden.
Jeg er også glad for, at jeg nu ikke er i tvivl om, hvad det er, spørgeren vil have mig til.
Jeg bliver bare nødt til at sige, også fordi jeg tidligere har været forskningsminister, at før man giver sig i lag med en videnskabelig undersøgelse, skal man for det første være klar over, om der er en vis sandsynlighed for, at den vil føre til noget som helst – det er det, man kalder et feasibility study, hvis man vil bruge fint ord.
For det andet skal man jo have en hypotese at køre frem efter.
Og så vil jeg for det tredje sige, at man jo også lige skal være klar over, at hvis nu det viser det ene, hvad kan vi så bruge det til – og hvis det viser det andet, hvad kan vi så bruge det til?
Altså, der er nogle rigtig gode spørgsmål, man må stille, før man laver videnskabelige undersøgelser.
Det forstår jeg også at vi sådan set er enige om.
Så er det bare, at spørgeren vil have, at jeg nu skal gå i gang.
På det punkt kan jeg sige: Jeg vil i hvert fald spørge nogle, der er klogere end mig, om, hvorvidt det er tilrådeligt, at jeg går videre, som spørgeren ønsker.
Karen Ellemann (V), 2010-11-17:
Det er simpelt hen ikke korrekt at sige, at Australien bare ikke vil bygge et nyt anlæg.
Det, der er med i hele den her vurdering, og det, som Miljøstyrelsen har lagt til grund i hele den her anbefaling om at give tilladelsen, er, at det er dokumenteret, at det ikke er miljømæssigt forsvarligt at bygge et helt nyt anlæg til at behandle den mængde affald.
Det, der ville ske, hvis man byggede et helt nyt anlæg i Australien til den forholdsvis lille mængde, skal med.
Vi taler om, jeg mener, at det samlet er set 16.000 t, der ligger der.
Hvis man ser på, hvad Kommunekemi behandler årligt, kan man se, at Kommunekemi behandler lige under 200.000 t årligt.
Se, det her anlæg, som man så byggede i Australien, hvis man skulle det og skulle eksportere dansk miljøteknologi til at bygge et anlæg, ville stå ubrugt hen bagefter, fordi der ikke er flere HCB-lagre rundtomkring i Australien – i hvert fald ikke efter hvad jeg er oplyst om – som skulle behandles på sådan et anlæg.
Derfor er det jo med i det store miljøregnskab, om det er forsvarligt at bygge et kæmpe anlæg i Australien med den teknologi, der skal til.
Vi er enige om, at det er en helt særlig teknologi, hvor man behandler det her ved ekstremt høje temperaturer.
Det kræver ret mange ressourcer, og her taler jeg altså ikke om kroner og øre.
Det er slet ikke det, der er diskussionen.
Det er, hvad der er miljømæssigt forsvarligt, hvad der med hensyn til det miljømæssigt forsvarlige er den bedste løsning i det her spørgsmål.
Liselott Blixt (DF), 2010-11-17:
nr. S 386
Karen Ellemann (V), 2010-11-17:
Tak for spørgsmålet.
Men i den forbindelse vil jeg også godt udtale her, at jeg da synes, at vi i Danmark har løftet vores del.
Mette Gjerskov (S), 2010-11-17:
Nu er det jo sådan, at der kommer meget tydelige meldinger fra Australien om, at den transport af gift, vi ser fra Australien på nuværende tidspunkt, og som på et tidspunkt meget snart i hvert fald er undervejs til Danmark, for dem at se kun er det første læs i en række af læs.
For der står faktisk rigtig meget af det her ekstremt farlige gift nede i Sydney og venter på, at et eller andet land er tåbeligt nok til at sige ja til at tage imod det.
Karen Ellemann (V), 2010-11-17:
Jeg mener jo, at Danmark med den tilladelse, vi har givet her, hjælper med at løse et globalt miljøproblem, og det, Danmark har givet tilladelse til, det, som Miljøstyrelsen har givet tilladelse til, er, at vi tager imod 6.100 t af det her affald.
Det kommer a to sejladser, så det her billede af, at der skulle komme masser af flere transporter til Danmark, er et hypotetisk billede.
Thomas Jensen (S), 2010-11-17:
Mener ministeren, at den nye boligaftale følger anbefalingerne fra regeringens eget rådgivende udvalg, som siger, at staten skal påtage sig et ansvar ved at afsætte statslige midler og ikke lade lejerne selv betale hele regningen for ghettoindsatsen med lejernes opsparede midler i Landsbyggefonden?
Benedikte Kiær (KF), 2010-11-17:
Jeg vil lige korrigere hr. Thomas Jensen: Jeg er ikke opstillet i Nordsjælland Storkreds.
Med hensyn til flyttehjælpen, og hvor man skal flytte hen, er det ikke regeringen, der skal gå ind og diktere, hvor borgerne i det her land skal bo.
Ud over at vi har de her boligorganisationer, har vi jo også kommunerne.
Der har vi jo lavet en styringsreform, som af uransagelige grunde er en reform, som Socialdemokraterne har stemt nej til.
Det er en reform, som kommunerne og boligorganisationerne er rigtig glade for, fordi den sådan set går ind og giver nogle værktøjer til et godt samarbejde.
Det gode samarbejde har også materialiseret sig mellem Københavns Kommune og boligorganisationerne i København, hvor de sagtens kan finde ud af at finde frem til, hvor de 24 familier, som man giver den her flyttehjælp og en ny start, skal flytte hen.
Der er jo også almennyttige boligselskaber andre steder, som er velfungerende.
Jeg er sikker på, at når Københavns Kommune og boligorganisationerne i Københavns Kommune kan finde ud af det, så kan man også finde ud af det andre steder.
Der behøver vi ikke, at regeringen skal diktere, hvor folk skal bo.
Lars Barfoed (KF), 2010-11-17:
Jeg mener slet ikke, at der er tale om, at der er indsamlet nogen som helst informationer på ulovlig vis.
Derfor mener jeg også, at præmisserne for spørgsmålet er bortfaldet.
Jeg har ikke læst …
[lydudfald]