runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Thoning (V), 2009-02-03:
Det håber jeg da sandelig de gør.
Men jeg tror, vi har et stort behov for at få samlet alle aktører, for de er virkelig professionelle inden for samtlige deres områder.
Jeg tror egentlig, at det, der er problemet i dag, ganske enkelt er, at man ikke har struktureret det nok omkring, hvem der gør hvad blandt de der professionelle aktører.
Hvis vi kan få samlet dem, sådan at alle arbejder målrettet på, at vi kan få styrket alle områder, så tror jeg faktisk, at vi vil opnå en stor kapacitet og en forøgelse af hele turisterhvervet.
Flemming Bonne (SF), 2009-02-03:
Jeg hører ordføreren foreslå, at der fremover skal laves sådan et mere centralt styrende organ og gerne med ministeren for bordenden sammen med de store turisterhverv.
Det skal jeg ikke umiddelbart forholde mig til her og nu, men jeg vil gerne stille følgende spørgsmål: Hvilken rolle forestiller ordføreren sig, at de nyoprettede vækstfora skal have i forbindelse med turismen?
Disse vækstfora er jo etableret med henblik på at skabe vækst i samtlige fem regioner, og det var vel oplagt, at de prioriterede den her opgave højt.
Hans Christian Thoning (V), 2009-02-03:
Under alle omstændigheder skal det jo være sådan, at der både skal være en, der vil sælge, og en, der vil købe, og som sådan forsvinder huset jo ikke på noget som helst tidspunkt.
Men det er da klart, at hvis vi kan være med til at hæve niveauet i forbindelse med en eventuel hævning af bundfradraget, så flere huse bliver stillet til rådighed, vil det klart være en fordel.
Orla Hav (S), 2009-02-03:
Kunne man forestille sig, at det havde en snæver sammenhæng med, at det er en ret flygtig effekt, man får, når sommerhusmarkedet samtidig boomer prismæssigt?
Det vil jeg gerne høre en vurdering af, når incitamentsstrukturer skal vurderes.
Hans Christian Thoning (V), 2009-02-03:
Der var jo, så vidt jeg husker, tale om 8.000 sommerhuse helt eksakt, der ligesom blev givet mulighed for.
Jeg er ikke i tvivl om, at det, der er det største problem i øjeblikket, er, at sommerhusene er her - der er bare ikke incitament nok i mulighederne for egentlig at få folk til at udleje deres respektive huse.
Det er det, der er problemet.
Vi prøver at lægge op til, at man så kan få lidt mere system i det, så der vil være et større incitament til at udleje.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-02-03:
Jeg kan sådan set kort bekræfte det, hr. Bjarne Laustsen fremførte.
Altså, det her er jo sådan set et levn fra en tid, hvor vi havde en anden fordeling ministerierne imellem.
Nu er Forbrugerstyrelsen og Fødevarestyrelsen i hver sit ministerium, og der mangler simpelt hen en hjemmel til Fødevarestyrelsen for at kunne gennemføre de test, som Forbrugerstyrelsen kan gennemføre i dag.
Og det er helt rigtigt, at det er den hjemmel, der eksisterer, og som vi nu også giver Fødevarestyrelsen mulighed for at bruge.
Altså, der er lagt stor vægt på, og det fremgår også af lovforslagets bemærkninger, at der skal være en dialog med virksomhederne, at virksomhederne skal høres, men man kan godt tænke sig en situation, hvor det er nødvendigt at være anonym for at sikre sig det rigtige udvalg af de fødevarer, der skal testes.
Så det er udelukkende for at sikre, at den mulighed er der.
Og det er helt rigtigt, som hr. Bjarne Laustsen siger det, at det faktisk er den hjemmel, der er til stede hos Forbrugerstyrelsen i dag, som vi kopierer til Fødevarestyrelsen.
Velkomstord
Frank Aaen (EL), 2009-02-03:
Når Enhedslisten stemmer imod det her lovforslag, er det jo ikke, fordi vi ikke mener, at der er brug for at sikre kredit til virksomheder, der har fornuftige formål, og til borgere, som har brug for at flytte til en anden bolig.
Naturligvis vil vi gerne sikre det, og det er derfor, vi har foreslået, at man i stedet for at sende pengene ned i et sort hul i bankerne sender pengene til en kreditinstitution ejet af staten, som står for udlånet.
Det er jo i øvrigt ideer, som jeg har forstået at både Socialdemokratiet og SF har været inde på, så det er ikke bare sådan noget outreret venstreorienteret noget, det er også noget, man kender fra andre lande.
Og i det hele taget ved vi fra andre lande, at der har man ikke bare sendt pengene ned i et sort hul; der har man på den ene eller den anden måde sikret sig indflydelse på, hvordan pengene bliver brugt.
Og derfor er det helt undtagelsesvist, at man bare her bevilger pengene og siger: Det er skatteydernes penge, men I kan i øvrigt gøre med dem, som I har lyst til.
Det mener jeg er det uansvarlige i det, der foregår, for vi kan allerede nu med sikkerhed sige, at der jo kommer en ny pakke.
Det her løser ikke det problem, vi har med økonomien.
Så jeg vil spørge ministeren, om vi måske kan få oplyst, hvornår den næste krisepakke kommer, og hvor meget den kommer til at koste.
Høgni Hoydal (T), 2009-02-03:
Denne bankpakke II er, som det ærede medlem hr. Edmund Joensen har sagt, også behandlet og vedtaget i det færøske parlament, Lagtinget.
Jeg skal dog knytte nogle få bemærkninger til den.
Jeg synes, det er en dårlig løsning, vi har fundet for Færøerne.
Jeg skal ikke blande mig i den danske løsning for banker og kreditinstitutioner, men vi havde for ikke mere end 15-16 år siden en stor bankkrise på Færøerne.
Det eneste positive, der kom ud af den, var, at vi selv tog ansvaret for vores egen økonomi og også for vores egne bankers gøren og laden.
Vi i oppositionen på Færøerne foreslog derfor, at denne bankpakke kunne sættes i kraft for Færøerne med den ændring, at dér, hvor den danske stat træder ind, træder så selvfølgelig de færøske myndigheder ind.
Og dér, hvor danske penge kommer ind, kommer så selvfølgelig færøske penge ind.
Derfor må jeg sige, at jeg betragter det som et stort tilbageskridt, at vi nu, som min kollega fra Færøerne så klart påviste, er kommet i en situation, hvor vi igen intet ansvar har for vores eget finansielle system.
Når forslaget træder i kraft for Færøerne, er intet af dette opfyldt.
Færøske myndigheder har intet indblik i de færøske bankers situation.
De regler om Forbrugerombudsmanden, der for Danmark sættes i kraft, træder ikke i kraft på Færøerne.
Jeg vil stemme imod forslaget, fordi det også indeholder regler for Færøerne.
Jeg håber ikke, at dette vil føre til den uansvarlighed på Færøerne, som vi har oplevet før, og som har kostet os så gruelig meget før i tiden.
Edmund Joensen (SP), 2009-02-03:
Den største færøske bank, Eik Banki, har allerede hentet over 0,5 mia. kr. hjem ved salg af obligationer.
Det tyder på, at bankpakkerne påvirker pengemarkederne positivt.
Finansmarkedet er fælles for alle dele af riget, og det skal kunne rumme landenes forskellige økonomiske vilkår.
Det positive samarbejde mellem Færøernes landsstyre og Økonomi- og Erhvervsministeriet om det stillede ændringsforslag tyder på, at dette krav er opfyldt, og med ændringsforslaget skabes der plads til de afvigelser, som de særlige færøske og grønlandske forhold tilsiger.
Derfor stemmer jeg for forslaget i dag.
Edmund Joensen (SP), 2009-02-03:
Den globale finanskrise er over os, og nu rammer den også Færøerne.
Den færøske økonomi er lille, og evnen til at modstå selvforskyldte og udefrakommende negative udsving er derfor ikke stor.
Desværre er det i modgangstider, at den store værdi af rigsfællesskabet bliver synlig.
Det var også tilfældet i forbindelse med den økonomiske krise i 1990'erne; her oplevede vi, at tilskud og billige lån fra Danmark medførte en hurtig forbedring i den økonomiske udvikling på Færøerne, og den positive udvikling holdt sig i adskillige år.
I den senere tid er der dog sket en væsentlig afmatning som følge af dels den betydelige formindskelse af bloktilskuddet, dels store stigninger i de offentlige udgifter og endelig som følge af udefrakommende negative udsving.
Den bankpakke, vi om kort tid vedtager, har stor betydning for den finansielle stabilitet på Færøerne.
Bankpakken lægger en solid bund under de færøske pengeinstitutter, og for den almindelige færing, som har indestående i banken, betyder bankpakken en forhøjelse af indskydergarantien.
For de færøske husholdninger skaber den en større tryghed i privatøkonomien, og for de færøske virksomheder vil bankpakken gøre det nemmere at få finansiering i pengeinstitutterne til sunde og solide projekter.
På den måde kommer bankpakken til at få indflydelse på alle områder i det færøske samfund.
I går vedtog Lagtinget, at bankpakke II skal sættes i kraft på Færøerne.
Det sker, efter at Foreningen Færøske Pengeinstitutter har anbefalet, at bankpakke II også kommer til at gælde for Færøerne.
Foreningen henviser til, at bankpakken medvirker til at styrke bankernes likviditetsgrundlag.
Lene Espersen (KF), 2009-02-03:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at regeringen agerer resolut og handlekraftigt, når der er behov for at tage initiativer.
Da vi i oktober måned vedtog den første bankpakke, var det jo som en konsekvens af, at pengemarkedet var tilfrosset, og der gik det ganske hurtigt med at få en pakke på plads, som der også var bred tilslutning til i Folketinget.
Nu har vi lavet en ny kreditpakke, som har til formål at undgå, at der kommer en kreditklemme.
Jeg hører egentlig hr. Frank Aaen her sige, at Enhedslisten sådan set er enig i vurderingen af, at der skulle et initiativ til for at undgå, at samfundet kom i en kreditklemme.
Enhedslisten mener så, at man skulle have valgt en anden model, men et meget bredt flertal i Folketinget har valgt at sige, at dette er den rigtige model.
Det, der er væsentligt for mig at få understreget, er, at noget af det, der adskiller denne pakke fra meget af det, vi har set i andre lande, i USA, Tyskland, Sverige osv., er, at vi går ind bredt og siger, at det er hele den finansielle sektor, vi ønsker at sikre en god, solid kapitaldækning af.
For vi tror sådan set, at det er noget, der kommer til at gavne det danske samfund overordentlig meget, at vi sikrer, at der bliver en mere solid finansiel sektor i Danmark.
Samtidig vil vi selvfølgelig også følge området nøje, herunder også se på en ny international regulering, for det er vores klare opfattelse, at der er behov for, at hele den finansielle sektor går mere back to basics, tilbage til, kan man sige, kernevirksomheden, hvor man fører en mere konservativ udlånspolitik og er mere optaget af at konsolidere sig, således at hvis der kommer en krise en anden gang, har det ikke en så voldsom effekt på samfundet.
Frank Aaen (EL), 2009-02-03:
Jo, men det er jo sigende, at det, man har gjort hidtil, ikke har virket.
Altså, først fik Roskilde Bank 20 mia. kr., og de eneste, som de 20 mia. kr. fra skatteyderne hjalp, var spekulanterne, der havde troet, at de skulle tjene en masse penge på at sætte penge ind i banken, og som så fik statsgaranti for, at de skam fik dem igen - plus renter.
Og 3.000 mia. kr. er det, som alle danskere tjener på 1½ år.
Det er altså ret mange penge.
Men det virkede ikke, og det er jo derfor, man nu kommer med en tredje pengeindsprøjtning til pengeinstitutterne, nemlig 100 mia. kr., og jeg tror, at man med stor sikkerhed kan sige, at det ikke virker.
Det er derfor, jeg gerne vil have svar på: Hvornår kommer den næste krisepakke fra regeringen, og hvor meget skal den koste?
Bjarne Laustsen (S), 2009-02-03:
Jeg skal gøre det kort.
I sidste uge, da vi skulle have anden behandling af forslaget, opdagede jeg, at der var stillet et ændringsforslag uden for betænkningen af De Radikale.
Jeg tillod mig at føre bilaterale forhandlinger med vores fødevareminister for at finde ud af, hvad det gik ud på, for alle partier er jo enige om det her lovforslag.
Alt imens det skete, gik afstemningen i gang.
Under normale omstændigheder ville man jo bede om at få sådan en sag tilbage i udvalget, så vi også kunne få ministerens vurdering af, hvad De Radikales ændringsforslag gik ud på - til et lovforslag, som vi i øvrigt alle sammen er enige om.
Derfor skal jeg bare bede om, at ministeren vil bekræfte, at det er, som jeg har forstået det, nemlig at det handler om ordet anonym.
Det korte af det lange af det her er, at den hjemmel, som Fødevarestyrelsen har i dag, sådan set ikke bliver ændret med det lovforslag, L 67, vi nu vedtager, og at det radikale ændringsforslag derfor ville have minimal betydning.
Jeg opfatter det sådan, at det kun er i ganske få situationer, at man vil bruge en anonym forbrugertest, og det fremgår efter min opfattelse også af bemærkningerne til lovforslaget.
Så jeg mener, at vi er på sikker grund i forhold til det her, og ellers må vi jo tage det op igen.
Men det var en lidt bemærkelsesværdig situation, vi stod i, at der kom et ændringsforslag uden for betænkningen.
Og den radikale ordfører var ikke selv til stede, så det var ikke muligt at vende det her.
Men nu får vi en bekræftelse på, at det forholder sig sådan, som jeg har opfattet det, og så håber jeg selvfølgelig, at alle partierne slutter op om fødevareloven, når vi er færdige i dag.
Høgni Hoydal (T), 2009-02-03:
Nej, det var nu overhovedet ikke for at skabe nogen polemik.
Det er bare for at fastslå det princip, at når vi træffer beslutninger her i Folketinget og regeringen, som også vedrører Færøerne, tager man jo også et ansvar og indtager en holdning, som måske burde ligge et andet sted.
Det var derfor, jeg spurgte ministeren.
Det er mærkeligt, at man næsten bliver opfattet som en modstander af regeringen.
Det, vi tilbyder, er egentlig, at de færøske myndigheder selv går ind og tager et ansvar i samarbejde med den danske regering, selv kommer med pengene og selv vurderer, om de færøske pengeinstitutter har brug for det her.
Sagen er blot den, at den færøske økonomi er en selvstændig økonomi, og jeg tror ikke på, at vi kan få en ansvarlig økonomi med ansvarlige politikere, så længe ansvaret for hele banksektoren ligger i Danmark og Danmark skal rydde op, hvis det går galt hos os selv.
Det var mit eneste budskab.
Lene Espersen (KF), 2009-02-03:
Jeg vil sige, at lovforslagene har været forelagt såvel det færøske som det grønlandske landsstyre, og der har været enighed om udformningen af lovforslaget, som det foreligger nu.
Det har jeg så meget svært ved at forstå at hr. Høgni Hoydal ønsker at skabe en længere polemik om.
Men jeg vil sige, som jeg også sagde under førstebehandlingen, at det har været regeringens vurdering, at det vil være en fordel, hvis de internationale kapitalmarkeder opfatter ordningerne for Færøerne og Grønland som principielt identiske med de danske ordninger og således ikke skal bekymre sig om eventuelle forskelle.
Så jeg tror, at det er i alles interesse, at sagen er endt, som den er endt.
Og selv om jeg kan forstå, at hr. Høgni Hoydal har en anden opfattelse, vil jeg gerne gentage, hvad jeg sagde før, nemlig en stor ros til hr. Edmund Joensen og tak for den konstruktive proces, som vi har været igennem.
Høgni Hoydal (T), 2009-02-03:
Det skal være meget kort for bare at rydde alle misforståelser af vejen.
Ministeren roste den holdning, som flertallet har indtaget på Færøerne, med, at man overlader hele ansvaret for bankpakken til Danmarks regering og ikke selv tager noget ansvar.
Jeg er grundlæggende uenig i det.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om ministeren ville have haft noget imod, at de færøske myndigheder sagde: Jamen vi tager da selv ansvar for vores banker.
Hvis de får behov for det og vil søge om ansvarlig lånekapital, så er det de færøske myndigheder, der behandler ansøgningen, fastsætter renten og kommer med pengene.
Ville der have været noget problem i at lave sådan en ordning?
Og kan ministeren være enig med mig i, at et politisk system og en økonomi, som overlader ansvaret til andre og måske benytter sig af andres kreditværdighed, næppe kan blive en bæredygtig økonomi?
Lene Espersen (KF), 2009-02-03:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at den bankpakke, der blev vedtaget i oktober, da var et klart eksempel på, at det kom til at virke lige med det samme.
Allerede den dag, hvor Folketinget havde trykket på de grønne knapper ved tredjebehandlingen, begyndte pengemarkedet at tø op i løbet af eftermiddagen.
Så det var jo præcis et rigtig godt eksempel på, at når man agerer handlekraftigt og resolut og et bredt flertal i Folketinget påtager sig et meget stor samfundsansvar, lykkes det faktisk at sikre, at man ikke kommer i en meget uheldig samfundsmæssig udvikling. I oktober måned var risikoen jo den, at såfremt vi ikke havde vedtaget en bankpakke, var der simpelt hen små pengeinstitutter, der havde måttet lukke, fordi der ikke var nogen, der ville låne dem penge - ikke fordi de ikke var kreditværdige, men fordi der var mistillid på pengemarkedet.
Den kreditpakke, som nu vedtages, er der ikke nogen som helst tvivl om også vil have en samfundsgavnlig effekt, og som jeg sagde i mine indledende bemærkninger, er der selvfølgelig ingen tvivl om, at man som borger, når man sidder og lytter, kan have svært ved at forstå, at det, at vi gør noget, sikrer, at noget, der er værre, ikke hænder.
Men ikke desto mindre er det den meget klare vurdering, at såfremt Folketinget ikke havde vedtaget en kreditpakke, men havde sagt, at vi ikke kunne gøre noget ved det, så ville man have været i en situation, hvor sunde virksomheder og husholdninger simpelt hen havde fået nej til at få lån i banken, fordi bankerne var mere optaget af at slanke deres balancer og sikre, at de overholdt lovens solvenskrav.
Så for mig at se er der ingen tvivl om, at det her er det samfundsmæssigt ansvarlige at gøre.
Jeg erkender, at det kan være svært at få forklaret almindelige borgere, at når vi gør noget, så er det for at undgå, at man kommer i en værre situation, for man får aldrig katastrofen at se.
Ikke desto mindre mener jeg, at det er den rigtige vej at gå.
Morten Helveg Petersen (RV), 2009-02-03:
Hvordan vurderer fru Colette L. Brix og Dansk Folkeparti betydningen af visumreglerne?
Er det ikke meget klart dokumenteret i forskellige analyser, at det simpelt hen er penge, som Danmark smider ud ad vinduet, ved at vi har den visumpolitik, som tilfældet er, hvor der kan gå op til 3 måneder, før turister kan få et visum til Danmark, eller for så vidt angår erhvervsrejsende, der gerne vil til Danmark og gøre forretning, altså at det ved den utrolig restriktive politik, der føres her, simpelt hen svarer til, at Danmark smider penge på gaden?
Villum Christensen (LA), 2009-02-03:
Tak for et godt initiativ til denne forespørgselsdebat.
Der er formentlig rigtig mange forklaringer på, at det ikke går helt så godt, som det har gjort, med dansk turisme.
Men i modsætning til, hvad der er blevet sagt heroppefra og i salen, tror jeg ikke, det skyldes, at man ikke i regionerne, altså i vækstfora, og ude lokalt i kommunerne gør en stor indsats.
Vi er i fuld gang.
Jeg tror ikke, at der er en eneste kommune, der ikke benytter enhver lejlighed til at promovere deres kommune så godt, som de overhovedet kan.
Der bliver brugt rigtig, rigtig mange skillinger på det område.
Så hvis jeg skal kigge på eller vurdere, hvad forklaringerne kan være, er jeg ret overbevist om, at vi skal skæve lidt til Skatteministeriet, som det jo også er blevet fremhævet her fra talerstolen, nemlig til de helt grundlæggende rammevilkår, hvor vi er bagud på point fra starten.
Det er indlysende, at de ting, der er blevet nævnt om fradrag på sommerhusene - vi har hørt om energiafgifter, vi har hørt om forskellige andre skatteregler - jo fra starten stiller et helt erhverv dårligere end de lande, vi sammenligner os med.
Det vil altså sige, at vi faktisk starter et 100-meter-løb med at være 20 m bagud.
Danskere er jo kreative og kan sagtens finde ud af det selv, vi skal ikke have et hav af støtteordninger for at finde ud af, hvad vi skal gøre.
Vi skal bare have lige vilkår med alle andre, så er jeg sikker på, at det danske turisterhverv sagtens kan klare sig.
Det kræver altså nogle ordentlige drej på håndtagene ovre i Skatteministeriet, så jeg ser med stor fortrøstningsfuldhed på, at regeringen nu vil kigge på de her rammevilkår, at man grundigt vil analysere, hvor det er, vi står svagere end vores konkurrenter.
Det er det, erhvervet har allermest brug for.
Vi vil gerne støtte regeringens forslag til vedtagelse.
Morten Helveg Petersen (RV), 2009-02-03:
Jeg så såmænd gerne, at vi skred til handling med det samme.
Altså, hver dag, der går med de her regler, er jo en dag, hvor vi mister penge på det her.
Så for min skyld og da bestemt også for turisterhvervets skyld, tror jeg, er det da klogest at skride til handling med det samme.
Mike Legarth (KF), 2009-02-03:
Jeg ville såmænd have spurgt hr. Morten Helveg Petersen om det, han sluttede sit svar med, nemlig om det ikke er mest hensigtsmæssigt, når vi nu har sat en proces i gang, er i gang med at smidiggøre tingene og der kører forsøgsordninger, som allerede er blevet udvidet, at vi her i Folketinget venter med at vurdere det, indtil vi har et resultat fra den ordning og den proces, der er i gang.
Morten Helveg Petersen (RV), 2009-02-03:
Det betyder jo stadig væk, at der vil være, skal vi sige en restriktion ind over i forhold til den enkelte forbruger.
Den enkelte forbruger forventer vi har en helt bestemt adfærd, for at vedkommende kan få lov til at få et visum og besøge Danmark.
Det gør, at hvis den pågældende kineser eller russer står og overvejer Danmark eller Sverige, er det nemmere at tage til Sverige.
Så det er da stadig væk ikke hensigtsmæssigt.
Jeg anerkender, at der er en forsøgsordning i gang, men for mig at se er det her da et klokkeklart eksempel på, at vi så har pålagt os selv nogle restriktioner, der gør, at vi simpelt hen ikke tjener så meget, som vi ellers kunne, altså hvis vi ikke havde de her mystiske regler.
Mike Legarth (KF), 2009-02-03:
Tak, og undskyld den sene tilkendegivelse.
Jeg vil bare spørge hr. Morten Helveg Petersen, om han er opmærksom på, at der jo foregår en forsøgsordning, og at man allerede har håndteret og adresseret de problemstillinger, som hr. Morten Helveg Petersen her gør opmærksom på.
I Ukraine, Kina og Indien har man allerede en ordning med, at man kan søge turistvisa direkte på rejsebureauerne, og med hensyn til Rusland er det på hotelniveau.
Så den problemstilling, der her bliver beskrevet, er jo forsøgt håndteret.
Morten Helveg Petersen (RV), 2009-02-03:
Jo, og det er jo tal, der taler deres eget meget klare sprog
Jeg henviser igen til den rapport, jeg her står med, fra juli 2008 fra Copenhagen Economics, der giver udtryk for noget i samme boldgade som det, som hr. Orla Hav her spørger ind til her, nemlig udviklingen i kinesiske overnatninger, udviklingen i russiske overnatninger.
Hvorfor?
Ja, det skulle da være mærkeligt, om ikke det havde noget med vores visumregler at gøre.
Orla Hav (S), 2009-02-03:
Jeg skal spørge ministeren, om ministeren vil foranstalte en undersøgelse af de oplysninger, som blev forelagt på turismekonferencen afholdt her - jeg tror, det var den 29. januar - hvor operatører på turismeområdet med hensyn til nogle af de markeder uden for EU gjorde opmærksom på, at for de danske resultater i forhold til de norske var størrelsesforholdet 40.000, som bad om materiale for at søge om at komme ind i Norge, og man stod med en stand for Danmark, hvor tallet var 1.400.
Vidner det ikke lidt om, at man måske skulle være en smule optaget af de konkurrencevilkår, man giver turisterhvervet, frem for bare at sige, at det her handler om en fast og fair udlændingepolitik?
Det har vi ikke sat spørgsmålstegn ved.
Vi har sat spørgsmålstegn ved, om det her er klogt på turismeområdet.