runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-10-29:
Ordføreren var inde på det her med, at vi ikke skulle have trukket sådan et EU-udbudsdirektiv ned over hovedet – vi skulle lave det på den danske måde.
Men EU's udbudsdirektiv giver jo netop nogle meget brede rammer for, hvad man kan bruge offentlige udbud til.
Faktisk lægger EU op til, at man kan bruge det meget bredere, end den danske regering lægger op til, når de siger, at man kan tage sociale, etiske, miljømæssige, beskæftigelsesmæssige hensyn osv. osv. – det er jo op til os selv.
Derfor vil jeg bare gerne høre ordføreren i dag, og jeg synes faktisk jeg fik lidt af et svar før – ellers må ordføreren jo korrekse mig – om ikke der netop kan være nogle lokale hensyn, beskæftigelsesmæssige hensyn.
Og derfor er det jo mærkeligt, det håber jeg ordføreren er enig i, at der slet ikke står i lovens formålsparagraf, at man netop kan påvirke samfundet bredt via sin udbudslov, at man kan tage de her mange, mange forskellige hensyn, hvis det er det, man synes passer både vores samfund bredt og bedst muligt, og måske også den lokale kommune.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-10-29:
Man kan i hvert fald lægge forskellige ting i det der med fleksibel lovgivning, for hvis man eksempelvis kigger på det første i erhvervsministerens fremlagte lovforslag, står der jo netop: »Lovforslaget fastlægger procedureregler for offentlige indkøb.
Loven skal skabe rammen om en effektiv konkurrence om de offentlige opgaver, og understøtte at udbud kan gennemføres så enkelt og fleksibelt som muligt samt reducere de omkostninger, der er forbundet med udbud for både det offentlige og for virksomheder.«
Der må jeg bare sige, at jeg ikke tror på, at det her lovforslag, som der ligger nu, bliver ret meget bedre set i forhold til den formålsparagraf end det, som vi har i dag.
Men altså, vi støtter ikke bare pr. definition et EU-direktiv, fordi det kommer fra Bruxelles.
Vi tager udgangspunkt i, om det bliver til gavn for Danmark og danske interesser, eller om det ikke gør, og det må det selvfølgelig også komme an på med det her lovforslag.
Og jeg kan jo selvfølgelig ikke vide endnu, hvad der helt nøjagtig kommer i forhold til de spørgsmål, som jeg ved der vil blive stillet rigtig mange af.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-10-29:
Jeg skal bare høre, om Dansk Folkepartis ordfører – og det bliver så måske også en mere principiel holdning fra Dansk Folkeparti – synes, at det er en god idé, at det er op til f.eks. kommunen som ordregiver at vurdere, om man vil acceptere det her, der hedder anden passende dokumentation, som altså kan være meget omfattende dokumenter, og om man synes, at det skal være en lokal beslutning, altså om det skal være frivilligt for ordregiveren, om man vil gøre det eller ej, eller om det er noget, vi skal bestemme herindefra.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-10-29:
Jeg siger jo, at den del af lovforslaget har jeg ikke taget stilling til endnu.
Jeg synes jo, at det er fair nok, at vi som politikere afventer de spørgsmål og alle de svar, som vi får på de spørgsmål, som vi stiller, frem for at vi står her ved en førstebehandling og siger enten ja eller nej.
Jeg siger, at den kritik, der har været rejst, synes jeg er en rimelig, den er konkret, og den har substans.
Vi skal selvfølgelig have undersøgt, om den er fornuftig nok til, at vi så vil være med til at ændre på det lovforslag, der er fremsat, men det må altså komme an på den forhandling, der måtte komme nu efterfølgende.
Det kan jeg altså ikke som ordfører stå og svare på her i dag.
Jeg anerkender bare, at kritikken er kommet, og den skal selvfølgelig undersøges.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-10-29:
Det vil jeg egentlig godt bare kvittere for og sige, at så glæder jeg mig til, at vi får drøftet det nærmere under udvalgsbehandlingen, og håber selvfølgelig, at Dansk Folkeparti også i den her sag, sådan som jeg opfatter at Dansk Folkeparti gør i andre sager, mener, at det er vigtigt, at der er noget beslutningskraft overladt f.eks. til vores kommuner, i forhold til hvordan de ønsker politisk at stille krav i deres udbud.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-10-29:
Det har jeg ikke nogen kommentarer til, andet end at det er fuldstændig korrekt opfattet af ordføreren.
Værsgo – tak.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-10-29:
Jeg takker for, at jeg fik den mulighed, så jeg kunne nå nogle forhandlinger andetsteds.
Med det her lovforslag implementerer vi EU's udbudsdirektiv i Danmark.
Der ligger et meget grundigt forarbejde bag det her lovforslag.
Erhvervsorganisationer, fagforeninger, kommuner, Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen og ministeriet har alle været dybt involveret i tilblivelsen af det her lovforslag, hvis formål er at sikre, at borgerne får mest for deres skattekroner, når det offentlige køber ind på deres vegne.
I LA kunne vi godt tænke os, at skatteborgerne havde mulighed for at beholde flere af deres egne penge, således at skatteborgerne i højere grad selv bestemte, hvad deres penge blev brugt til.
Det ville være den bedste måde at sikre på, at borgerne får mest værdi for deres penge.
Men det er nu vigtigt med det her nye forslag til udbudslov, idet kommuner, regioner og stat køber ind for over 300 mia. kr. om året.
Derfor er det vigtigt, at den lovgivningsmæssige ramme er fleksibel og gennemsigtig, og at den frem for alt sikrer en effektiv konkurrence.
Det her lovforslag er efter vores opfattelse et godt skridt i den retning.
Der er dog ingen tvivl om, at der her er tale om meget kompliceret lovgivning.
At påstå andet ville være forkert.
Derfor er det også af allerstørste betydning, at den her lovgivning bliver evalueret efter et par år, således at vi kan få mulighed for at se på, om der måske er nogle ting, der skal ændres i en bedre retning, hvis kompleksiteten er unødvendig høj.
Vurderingen er dog, at den her lovgivning vil give besparelser i størrelsesordenen 800 mio. kr., når lovgivningen er fuldt indfaset i 2018.
Det er vigtigt, når lovgivningen her er vedtaget og der skal udarbejdes vejledninger, som skal bruges ude i kommunerne og i erhvervslivet, at parterne også bliver inddraget i den proces.
Det er yderst vigtigt, og vi vil følge op på, om det også er det, der er tilfældet, og om der er tilfredshed med de vejledninger, der bliver udarbejdet efterfølgende.
Men vi kan støtte det her lovforslag, som er en genfremsættelse og næsten ordret er identisk med det lovforslag, som den tidligere regering fremsatte.
Jeg er klar over, at der er visse mindre ændringer, men vi kunne støtte lovforslaget før valget, og vi kan også støtte det i dag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-10-29:
Nu sagde hr. Joachim B. Olsen, at det, der er rigtig vigtigt for Liberal Alliance, er, at borgerne får mest muligt ud af deres skattekroner.
Jeg tror, det var nogenlunde rimelig citeret.
Men hvad så i nogle af de her tilfælde, hvor vi har set, at kommuner har været tvunget til at acceptere et udbud fra en virksomhed, som de udmærket har vidst ikke betalte skat i Danmark, men var placeret i et skattelyland?
Det er jo noget, vi har diskuteret meget det sidste års tid.
Får borgerne da mest muligt ud af deres skattekroner, hvis opgaverne går til virksomheder, der opererer fra skattely?
Joachim B. Olsen (LA), 2015-10-29:
Kommuner, stat og regioner køber jo masser af varer, som er produceret i udlandet, og hvor de selskaber, der producerer dem, betaler skat i andre lande, ligesom man i udlandet, i andre lande, andre stater køber varer produceret i Danmark af virksomheder, der betaler skat her i Danmark.
Det der skattely bliver der kastet meget rundt med fra SF's side.
Det er bare vigtigt at holde fast i, at det ikke er et udtryk for, at der bliver foretaget noget, der er ulovligt.
Det er jo ikke ulovligt, at en virksomhed har sit hovedkvarter placeret i et andet land end Danmark og betaler skat i det land.
Det er der jo masser af danske virksomheder der gør.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-10-29:
Der er en række kommuner, der har ønsket, at vi gør loven mere klar, så de kan fravælge et firma og de ikke er tvunget til at give en ordre til et firma, som de ved opererer fra et skattelyland.
Så lad os lægge uenigheden til side om, hvad der er skattely osv.
Mener ordføreren, når vi nu gennem det offentlige bruger 300 mia. kr. om året, at de penge også skal bruges til at understøtte, hvad skal man sige, bredere samfundsmål, altså at man også kan bruge de offentlige midler sådan lidt mere strategisk – det kan være sociale formål, beskæftigelsesmæssige formål osv., selvfølgelig inden for lovens grænser?
Louise Schack Elholm (V), 2015-10-29:
Forslaget er en genfremsættelse af L 124, som udmønter en del af vækstaftalen fra 2014, som den daværende regering indgik med Venstre, Dansk Folkeparti, SF og De Konservative.
Forslaget er i store træk identisk med det oprindelige forslag med den tilføjelse, at også skibe med konstruktionsopgaver i forbindelse med olieinstallationer får adgang til ordningen.
Formålet er jo helt klart at udvide ordningen, så vi kan tiltrække flere skibe og flere investeringer og dermed også flere arbejdspladser til Danmark.
Det Blå Danmark, herunder offshoreindustrien, har brug for bedre rammevilkår, og det får man med dette forslag.
Der er også en lille tilføjelse i forhold til det lovforslag, som vi behandlede i foråret, som er en mindre ændring i forhold til de fartøjer, der skal hjælpe uden for den danske kontinentalsokkel.
Så jeg synes, det ser rigtig fornuftigt ud, og vi støtter lovforslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-10-29:
Det er ligesom enhver anden form for produktivitetsforbedring, og så må man jo se på, hvor man får lavet det
bedst muligt
Men sådan som det er i forhold til Novo Nordisk, som alle taler om i dag, fordi de har haft et fabelagtigt godt regnskab – de har i tusindvis af arbejdspladser uden for Danmark, de har 30.000 arbejdspladser i Danmark – sådan er det også med Det Blå Danmark.
Selv om vi har en DIS-beskatning – og jeg erkender, at det har betydet, at der ikke er så meget dansk skibspersonale ombord på fartøjerne – er der altså over 100.000 mennesker beskæftiget i den maritime klynge i Danmark, og det er ene og alene som følge af de gode rammevilkår, der er, og selvfølgelig dygtige rederier og dygtige folk, der er ansat i branchen.
Henning Hyllested (EL), 2015-10-29:
Ministeren slipper ikke helt med at nøjes med udvalgsbehandlingen.
Ministeren er inde på i sin ministertale her, at det er en betydelig udvidelse af tonnageskatteordningen.
Samtidig må vi jo så konstatere – som der står i lovforslaget »med usikkerhed« – at lovforslaget vil medføre et ikke nævneværdigt mindreprovenu.
Jeg synes, at det et eller andet sted er meget kritisabelt, at man i et lovforslag ikke har en mere præcis udregning af, hvad det her i virkeligheden økonomisk kommer til at betyde.
Når ministeren på den ene side siger, at det er en betydelig udvidelse, men at der på den anden side bliver sagt, at det ikke har nogen nævneværdig økonomisk betydning, så synes jeg ikke, at det hænger sammen.
Karsten Lauritzen (V), 2015-10-29:
Altså, hr. Henning Hyllested har jo god mulighed for at spørge ind til det skriftligt i udvalgsbehandlingen.
Men man bruger jo det beregningsgrundlag, som man nu engang har, og jeg tror, at selv om der er noget usikkerhed, er det validt, og det kan jeg som skatteminister stå på mål for.
Hvis man spørger nogle i Det Blå Danmark, f.eks. Danmarks Rederiforening, vil de sige, at de ønsker nogle yderligere udvidelser, og det ønskede hr. Brian Mikkelsen fra Det Konservative Folkeparti også.
Der er også nogle, der udfordrer vurderingen af, hvad det så koster.
Der er nogle, der siger, at det er alt for dyrt, og at det i virkeligheden er billigere, så der skal findes færre penge til det.
Så er der så på den anden side hr. Henning Hyllested, der siger, at det ikke kan passe, at det her ikke rigtig koster noget – det må koste noget.
Og derfor tror jeg, at sandheden er et sted midtimellem, men vi skal jo i fællesskab finde ud af, om det er den rigtige vurdering, der ligger til grund for lovforslaget.
Jeg har ikke grund til at betvivle, at den vurdering, som Skatteministeriets økonomer har lavet her, er rigtig, men den er forbundet med usikkerhed – det er de fleste vurderinger jo.
Henning Hyllested (EL), 2015-10-29:
Jamen når jeg spørger, er det, fordi jeg efterhånden har det indtryk, at når vi snakker om rederierhvervet og tonnageskatteordningen og DIS-ordningen osv., er det efterhånden belagt med, jeg vil næsten sige mørketal.
Vi får aldrig rigtig at vide, hvad det handler om.
Mit spørgsmål er også lidt foranlediget af noget, som jeg var inde på i min ordførertale – jeg ved ikke, om ministeren er bekendt med det – nemlig at det i forbindelse med en sag, som Søfartens Ledere har kørende, er kommet frem, at regeringen, den danske stat ikke opgiver korrekt til EU, hvad DIS-ordningen f.eks. koster.
Og så er vi jo ude i det helt vilde, for man mener, at der simpelt hen bliver regnet forkert.
Altså, det bliver sådan meget, meget usikkert det hele, når vi snakker om det her.
Ordningen er heller ikke på finansloven efter ønske fra rederierne i sin tid.
Det bliver sådan mistænkeligt det hele.
Karsten Lauritzen (V), 2015-10-29:
Altså, det er jo muligt, at hr. Henning Hyllested og Enhedslisten synes, at det er mistænkeligt, og mistænker Det Blå Danmark og rederierne for en lang række ting.
Jeg ønsker ikke at deltage i den mistænkeliggørelse.
Det Blå Danmark og rederierne er en krumtap i dansk erhvervsliv, og vi skal, mener jeg, og det mener regeringen, politisk sikre, at de har nogle rigtig gode rammebetingelser for at kunne deltage i den globale konkurrence, der er derude, og der spiller skat altså en rolle.
Derfor lægger vi op til en udvidelse af ordningen og til, hvis man kan samle et flertal, at finde finansieringen til det og forhåbentlig gå videre.
Men den mistænkeliggørelse, som hr. Henning Hyllested peger på, deler jeg ikke.
Ida Auken (RV), 2015-10-29:
Mange tak for det.
Dansk Folkeparti plejer at være sådan rimelig optaget af, om politiske beslutninger bliver taget af politikere eller af teknikere, og jeg vil bare høre hr. Hans Kristian Skibby, om det er rigtigt forstået, at det er vigtigt for Dansk Folkeparti, at det er politikerne, der beslutter, om der skal være miljømærker eller ej.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-10-29:
Altså, spørgsmålet omkring miljømærker har jeg også fået henvendelser om, og jeg er også bekendt med, at man har lavet en ændring i forhold til det oprindelige forslag, der var til første behandling tidligere i år.
Men om det er noget, vi kan tilslutte os, vil jeg undersøge nærmere i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Det må komme an på de svar, som vi må få på de spørgsmål, der bliver stillet.
Det er ikke noget, jeg har svaret på på forhånd.
Ida Auken (RV), 2015-10-29:
Sådan som jeg kender Dansk Folkeparti, er det ikke noget, man ønsker.
Hvis der er taget en politisk beslutning, skal man ligesom også have lov at føre den ud i livet.
Så skal der ikke laves teknisk obstruktion ad bagvejen af nogle, der ikke nødvendigvis kan lide de her mærker.
Så det vil jeg bare kvittere for at ordføreren gerne være med til at kigge på, altså at vi finder den rigtige balance i det her forslag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-10-29:
Altså, jeg synes selvfølgelig, at det skal undersøges, herunder også den begrundede kritik, der har været fra forskellige instansers side og fra nogle græsrødder og andre.
Jeg synes også, at det selvfølgelig er værd at påpege, at vi jo også tidligere har set, at man i de andre EU-lande ikke er så nidkære med at sikre, at eksempelvis Svanemærket ikke bliver misbrugt.
Louise Schack Elholm (V), 2015-10-29:
Jeg har ikke tjekket op på, om det er i konflikt med FN-konventioner.
Men jeg kan huske, at da jeg underviste i negative frihedsrettigheder i Hviderusland og stod og forklarede om alle de her negative frihedsrettigheder og tredelingen af magten, så var der en pige, der rakte hånden op og sagde: De ting står alle sammen i vores grundlov.
Hvorfor har vi så ikke noget demokrati?
Så sagde jeg, at det selvfølgelig kommer an på, om man efterlever dem.
Det er jo lidt det samme her.
Det kan godt være, man har en masse fine ord stående, men det er altså vigtigt, at man også i realiteten efterlever de spilleregler, der er i et demokrati.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-10-29:
Jeg vil også gerne blive lidt i hele den her rettighedsdiskussion, for det er jo simpelt hen så ømt, og hvis det var tilladt at have kaffe med hen på sin plads her i Folketingssalen, ville jeg have fået den galt i halsen.
Kan ordføreren ikke lige bekræfte det?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-10-29:
Hvorfor skal Danmark indføre sådan noget her selvstændigt, når der er et arbejde i gang?
Og hvad hvis vi står i den situation, at det her i forhold til retssikkerheden skrider langt mere end det, der eventuelt senere vil komme som en europæisk PNR-model?
Skulle vi så implementere den, som faktisk stiller retssikkerheden højere, end den danske model gør?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-10-29:
Som jeg har forstået det, er det her forslag udarbejdet, i tråd med hvad vi har set fra europæisk plan.
Det er klart, at der foregår en diskussion der.
Jeg synes, at rammerne om det her er nogle andre end om det logningsdirektiv, som netop er blevet annulleret, og som handlede om masseopbevaring af en lang række oplysninger, og som jo også viste sig ikke at kunne anvendes, fordi det var så omfattende.
Det her handler om flyrejser, og det er oplysninger, som private selskaber ligger inde med, hvilket også har været oppe i debatten, og som SKAT allerede har adgang til.
Jeg synes, det er rimeligt, at PET også får det.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-29:
Tilbage i 2007 vedtog man terrorpakke II, og der forsøgte man faktisk også at give PET muligheden for at indhente de her oplysninger.
Det lykkedes godt nok ikke, og så havde vi hele miseren med det, og så begyndte PET at gøre det alligevel uden at have hjemmel til det.
Men dengang stemte Radikale faktisk imod terrorpakke II, og i ordførertalen blev det også begrundet med, at den her adgang til PNR-oplysningerne var for vidtgående, og at det ikke nytter noget at gå enegang i Danmark.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-10-29:
Jeg tror også, at jeg kan genkende spørgsmålet fra debatten i maj, og det er helt fair.
Jamen vi har taget bestik af debatten i Europa, den, som jo også pågår, og som er grunden til, at der ligger et forslag fra Kommissionen, som nu behandles og har været længere om at blive behandlet, end vi måske havde forudset. Jeg synes, det er fint og rimeligt, at Danmark nu har forberedt sig til den lovgivning, som kommer på europæisk plan, og at den er hegnet tilstrækkeligt ind, så vi synes, at vi kan være med her.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-29:
Det er jo sådan set fuldstændig fair.
Dengang var det jo ikke kun et spørgsmål for Radikale om, at man gik enegang eller ej.
Det var også et spørgsmål om retssikkerhed.
Fru Sofie Carsten Nielsen var jo en lille smule inde på det selv, altså at vi her i virkeligheden har at gøre med det, man ærligt kan kalde et masseovervågningsredskab.
Alle borgere får deres personfølsomme oplysninger indhentet og analyseret og gransket temmelig frit, må man sige.
Er der set i det store billede en eller anden grænse for Radikale
, og er vi efterhånden ved at være nået grænsen for, hvor meget overvågning vi skal finde os i?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-10-29:
Jamen den lytter jeg og vi selvfølgelig til.
Nu må vi se, hvordan det udvikler sig på EU-plan, for når det engang bliver vedtaget, er det også noget, der skal implementeres her, og som man skal indrette sig efter, såfremt vi tilslutter os.
Der er jo kriterier, der sikrer, at de oplysninger ikke bare kan gemmes, og jeg synes, der er en meget stor forskel i forhold til logningsdirektivet, som vi i Radikale Venstre er glade for er aflyst, og vi har ikke nogen planer om at støtte logning yderligere.
Så det er en balance også for os, og jeg mener, at det her forslag falder inden for den balance, vi mener er den rigtige.
Steen Holm Iversen (LA), 2015-10-29:
Tak for ordførertalen.
Ordføreren nævnte, at Radikale og ordføreren så kriterierne for indsamling og opbevaring af de her data meget klart.
Jeg kan dårligt huske den eksakte formulering, men jeg mener, at jeg hørte, at ordføreren mener, at kriterierne for indsamling og bevaring var klare.
Så hvor er det, ordføreren ser de kriterier være så klare?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2015-10-29:
Det var vist heller ikke helt det, jeg sagde.
Men jeg siger, at jeg synes, der er stillet tilstrækkelig klare rammer op for lovforslaget som sådan.
Det er klart, at når man er på PET's område, er det næsten umuligt at blive fuldstændig tydelig, for så forhindrer man sådan set PET's arbejde.
Jeg føler mig tilstrækkelig oplyst, og vi har haft en meget grundig diskussion i Radikale Venstre, i forhold til hvilke muligheder PET skal have i betragtning af den teknologiske udvikling, og i betragtning af hvad øvrige danske myndigheder har af muligheder for at indhente oplysninger.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-10-29:
Det er selvfølgelig vigtigt, at PET har de rette redskaber, når det handler om at bekæmpe terrorisme og angreb på dansk jord.
Men samtidig har alle vi herinde i salen et ansvar for at beskytte det, der gør vores samfund rigtig godt og trygt og frit: vores demokrati og vores retssikkerhed.
Fra SF's side synes vi, at det er vigtigt, at flere overvågningsredskaber ikke bare sniges igennem Folketinget uden omtanke.
PET har allerede i dag mulighed for at indhente oplysninger om flypassagerer i luftfartslovens § 148 a.
For mit vedkommende er jeg for nu at sige det på jysk meget betænkelig ved udlevering af persondata uden konkret mistanke og uden dommerkendelse.
Og det gør indtryk på mig, at Rådet for Digital Sikkerhed mener, at der bør være krav om konkret begrundet mistanke om, at en passager har tilknytning til en terroraktivitet eller en terrorgruppe.
Det gør også indtryk på mig, at IT-Politisk Forening anfører, at PNR-oplysninger kan indeholde følsomme personoplysninger, og kritiserer, at lovforslaget ikke indeholder særlige begrænsninger for disse oplysninger.
Det gør indtryk på mig, at Landsforeningen af Forsvarsadvokater i sit høringssvar taler imod lovforslaget og opfordrer til, at der som minimum skal foreligge en dommerkendelse, og det gør absolut indtryk på mig, at Datatilsynet anfører, at lovforslaget lægger op til at fravige persondataloven.
Dertil er også Retspolitisk Forening meget kritik over for lovforslaget.
Det er alle sammen foreninger, som vi tit lytter til, fordi de har en meget saglig tilgang til tingene, og de er meget godt inde i det her stofområde.
Når de i deres høringssvar i så skarpe vendinger, som man nu skriver den slags høringssvar i, kritiserer det her lovforslag, så synes jeg virkelig, at der er grund til bekymring.
Det her er jo en genfremsættelse af et tidligere lovforslag, og dengang annoncerede SF, at vi meget gerne ville have en høring.
Vi synes, at det her er meget, meget vigtigt og burde blive belyst yderligere.
Så kom der valg, og nu er der knap nok tid til det.
Det synes jeg er meget ærgerligt.
Når mine kollegaer, der er tilhængere af lovforslaget, heroppe fra talerstolen har sagt, at logningsbekendtgørelsen og hele diskussionen om det er noget helt, helt andet end det, vi diskuterer i dag, så har jeg svært ved at se det.
For princippet er jo, at der er tale om en masseopbevaring af personfølsomme oplysninger uden konkret mistanke og uden en dommerkendelse.
Jeg synes, det er et skred i forhold til de værdier, der gør Danmark til det, som vi holder af og synes er vigtigt.
Det er et skred i forhold til borgernes retssikkerhed, og man må også stille sig det spørgsmål, om vi virkelig forhindrer angreb på dansk grund.
Og der er standardsvaret: Det kan vi ikke vide, for vi kender jo ikke til det indre liv i PET og deres arbejde.
Vi har et hensyn at tage både over for borgernes sikkerhed, men også over for borgernes retssikkerhed og frihed, og der synes jeg at det her lovforslag går alt, alt for langt.
Så SF kan ikke støtte det.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-29:
Hvis man nu forestiller sig, at vi får et europæisk PNR-system, som minder meget om dette, hvordan vil SF så forholde sig til det?
Jeg har forstået det sådan i forhold til den aftale, vi fem partier har lavet omkring Europol, at vi er enige om allerede der at tilkendegive, at vi er indstillet på, at man kan deltage i det kommende europæiske PNR-system.