runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Christiansen (DF), 2010-11-25:
Lovforslaget, som vi skal behandle i dag, er jo en revision af loven fra 1973.
Dansk Folkeparti var meget tidligt ude i den her fase at kritisere kommunernes kreativitet og mere eller mindre opfindsomme måder at finansiere store lønstigninger til kommunale chefer på.
Den her måde med at tage en bestemt gruppe af borgere som gidsler og pålægge dem en ekstraskat har vi under hele forløbet syntes var usmagelig.
Derfor hilser vi selvfølgelig det her lovforslag meget velkommen.
Jeg håber også, at vi kan få en lille ændring med.
Man skal selvfølgelig altid billige initiativ, også fra kommuner, men vi havde jo en nordsjællandsk kommune, der nærmest stod op midt om natten for at se, om man i sidste minut kunne omgå den her regel og så redde lidt på budgettet den vej rundt.
Det håber jeg vi får ændret, således at de borgere også får glæde af det her nye lovforslag.
Det er ikke rimeligt, at man overdrager gamle hullede veje.
Jeg ville godt se kommunerne, hvis vi fra statens side sagde: Vi har en masse hullede statsveje, og i stedet for at renovere dem synes vi, vi vil overdrage dem til kommunerne.
Det ville kommunerne sikkert blive vældig glade for.
Så det her er rigtig godt.
Med hensyn til et 4-års-varsel synes jeg modsat hr. Jens Christian Lund, at det er et ganske rimeligt varsel at give.
Jeg er imødekommende over for hr. Jens Christian Lunds idé om, at vi får en teknisk gennemgang, for der er selvfølgelig også facetter i det her, som vi alle sammen måske bør blive klogere på.
Det ændrer ikke på Dansk Folkepartis indstilling om at stemme ja til det her lovforslag.
Vi har ikke behov for at vente til hverken anden eller tredje behandling, før vi kan udtale os om det.
Men det er selvfølgelig et spørgsmål om, hvis interesser man varetager.
Så vil jeg godt lige angribe hr. Jens Christian Lund en lille smule for at gå ind og sige, at det er et spørgsmål om, om man skal nedklassificere nogle veje eller spare på ældreområdet og på skoler.
Vi støtter det varmt.
Så er der tilstandsrapporten, som skal udarbejdes for at dokumentere, at vejen er i god stand.
Oven i købet er der så givet mulighed for at klage til Vejdirektoratet, hvor man så kan få en uafhængig vurdering.
Lige nøjagtig omkring det punkt synes jeg det er meget vigtigt, vi får fastlagt nogle helt klare kriterier for, hvordan standen for en vej skal være, og hvad det er, der skal være i sådan en tilstandsrapport, så vi får nogle klare linjer, for ellers kunne jeg forudse mange forskellige måder at vurdere det her på ude i kommunerne.
Det ville give et hav af klager til Vejdirektoratet.
Så det er vigtigt, at vi får nogle klare retningslinjer omkring det.
Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Jens Christian Lund (S), 2010-11-25:
Ordføreren nævnte nu her, at det er en ekstra skat, som bliver pålagt nogle.
Så kommunerne sparer ikke noget ved det.
Når jeg så spørger, hvorfor der skal gå 4 år, og hvorfor vi ikke kan nøjes 2 år, siger den samme gruppe tværtimod, at det er, fordi borgerne skal samle en masse penge sammen, fordi det bliver så dyrt at have de fællesveje.
Hvorfor bliver vejene lige pludselig så eventyrlig dyre, når de bliver fællesveje?
Anne Baastrup (SF), 2010-11-25:
Jeg kan forstå på hr. Kim Christiansen, at det her lovforslag til fulde lever op til Dansk Folkepartis ønsker til vejlovgivningen.
Jeg vil godt høre, hvilke overvejelser man havde, dengang man i forbindelse med kommunalreformen besluttede, at amtsvejene skulle nedlægges.
Nogle af dem skulle være statsveje, andre skulle være kommunale veje, og så var der nogle, der skulle være fællesveje.
Hvad var det for nogle præcise overvejelser, Dansk Folkeparti gjorde sig dengang, når man nu 5 år efter kommer med sådan en lidt hovsaagtig lovgivning?
Kim Christiansen (DF), 2010-11-25:
For det første synes jeg jo ikke, at der er noget hovsaagtigt i den her lovgivning, vi behandler i dag.
Og det har som sådan heller ikke noget at gøre med kommunesammenlægningerne og den fordeling af de amtslige veje.
Det gav ligesom sig selv, at de skulle fordeles, for eftersom man nedlagde amterne, var der ingen mening i at have amtsveje.
På det tidspunkt var jeg hverken kommunalordfører eller trafikordfører, så jeg har ikke siddet med i de forhandlinger, og det ville derfor være helt urimeligt af mig at begynde at komme med en tilkendegivelse af, hvorfor man fordelte vejene, som man gjorde.
Anne Baastrup (SF), 2010-11-25:
Jeg vil så spørge: Hvad er så årsagen til, at der er forskellige typer af ikrafttrædelser i den her lovgivning, hvis det er sådan, at det ikke skal opfattes som en hovsalovgivning?
Hvad er årsagen til, at der ikke er lavet økonomiske beregninger af lovforslagets konsekvenser?
Og hvordan kan det være, at Kommunernes Landsforening skriver i deres høringssvar, at de stort set ikke har fået det til høring, og at de slet ikke har haft mulighed for at beregne, hvad det kommer til at koste kommunerne?
Kim Christiansen (DF), 2010-11-25:
Med hensyn til, hvad det koster kommunerne, kan man jo direkte aflæse det i kommunernes budgetter.
Man kan jo direkte aflæse ud af deres budgetter, hvem der har budgetteret med at nedklassificere veje til private fællesveje, så det er jo ikke helt korrekt, at der ikke findes tal for det.
Jeg skal ikke kunne sige, om man har samlet tallene for samtlige 98 kommuner i Danmark ind, eller om man ikke har haft behov for det.
Men det her handler jo primært om at få lukket et hul og en smutvej for kommunerne til at pålægge enkelte borgere en ekstraskat, nemlig til de grundejere, der i givet fald vil bo på de her veje.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2010-11-25:
Ja, det er jeg meget enig i.
Det er vigtigt, at vi får vendt og drejet hver en sten, når vi laver lovbehandling her i Folketinget.
Sådan er det jo altid.
Men derfor er det alligevel utroligt, at Socialdemokraterne ikke kan komme med en klar melding, når nu man vil stille sig på borgernes side – en klar melding om, at man støtter det her lovforslag, og at man egentlig også synes, det er rettidig omhu, at det går lidt stærkt med det her netop for at standse det pres, som er på rigtig mange grundejere landet over.
Kim Christiansen (DF), 2010-11-25:
Vi synes bare ikke i Dansk Folkeparti, det er rimeligt, at man pludselig nedklassificerer veje og dermed pålægger enkelte grupper af borgerne en ekstra skat og en ekstra udgift.
Jens Christian Lund (S), 2010-11-25:
Jeg vil sige, at jeg da er glad ved, at man stiller sig på borgernes side.
Det gør vi også, så det var egentlig derfor, jeg antydede det.
Jeg har et andet spørgsmål: Efter dette lovforslag skal sommerhusområderne som hovedregel behandles efter byreglerne.
Nu skal jeg nok lade være med at stille et teknisk spørgsmål om, hvad det betyder, men vil ordføreren for Venstre give mig ret i, at det godt kan være en indviklet sag for både politikere og borgere at forstå, hvad det er, og at det er godt, hvis vi får en teknisk gennemgang af, hvad det betyder, og at vi også får det præciseret mere i enten betænkningen eller i bemærkningerne til loven?
Jeg vil anerkende, at Venstres forslag er til gavn for borgerne.
Når man nu er gået i gang med at ville lave tilstandsrapporter, når veje skal overdrages til borgerne, har Venstre så også en idé om, at der skal laves tilstandsrapporter om andre kommunale veje, således at Venstre vil gå ind og stille krav til kommunerne om, at de lever op til de forventninger, Venstre har til kommunale veje?
Jeg er glad ved, at hr. Kim Christiansen erkender, at det er af økonomiske grunde, at mange af kommunerne gør det, at de går fra offentlige veje til fællesveje.
Jeg har også konstateret, at ordføreren er helt enig i, at det ikke gør noget, at vi roder os ind i det kommunale selvstyre.
Så der kunne da godt være mange andre områder, hvor vi fremover ville kunne foreslå, at Folketinget skulle til at rode sig ind det kommunale selvstyre.
Jeg håber ikke, det er det, der er formålet med Dansk Folkepartis og regeringens forslag her.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2010-11-25:
Der er nogle grundejere, der har følt sig presset af et system.
Så derfor forstår jeg ikke helt den bemærkning.
Med hensyn til tilstandsrapporter: Vi har ikke nogen planer om at stille krav om, at kommunerne i øvrigt for deres egne veje, som de selv har ansvaret for at drive og forvalte, skal lave tilstandsrapporter.
Det går jeg ud fra som en given ting er noget, man gør af sig selv med jævne mellemrum, fordi man netop har vedligeholdelsesansvaret.
Hvis ikke man kender vejenes tilstand, kan man heller ikke planlægge vedligeholdelse, asfaltering m.v., så det bliver billigst muligt for borgerne i det lange løb.
Så det går jeg ud fra er en given ting, men det er ikke noget, vi stiller krav om med det her lovforslag.
Jeg har også modtaget den samme henvendelse, som hr. Jens Christian Lund formentlig har fået fra bekymrede sommerhusejere, og jeg har læst deres brev med stor interesse.
Så det er jeg helt enig med hr. Jens Christian Lund i vi skal prøve have en drøftelse af i forbindelse med udvalgsbehandlingen og eventuelt en teknisk gennemgang af.
Anne Baastrup (SF), 2010-11-25:
Jeg vil godt have hr. Kristian Pihl Lorentzens beskrivelse af, hvori de administrative lettelser for kommunen er i det her lovforslag set i lyset af Kommunernes Landsforenings høringssvar.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2010-11-25:
Jeg synes, at der med den modernisering af loven, der sker her, bliver mere klare regler, og det vil sige, at der så kommer en lettere administration ud af det.
Jeg har godt noteret mig Kommunernes Landsforenings indsigelse, men jeg tror, den mest går på budgetmæssige bekymringer.
Men der må jeg jo sige, at der står klart i lovforslaget, at hvis der er trafikale hensyn til at nedklassificere, kan man gøre det.
Det er jo ikke meningen, at man skal gøre det ud fra budgetmæssige overvejelser fra år til år.
Men jeg har noteret mig indsigelsen fra Kommunernes Landsforening, og den er jeg altså uenig i.
Anne Baastrup (SF), 2010-11-25:
Jeg stillede et meget præcist spørgsmål
: Hvor er de administrative lettelser?
Er det en administrativ lettelse, at man nu løbende skal kunne lave trafiktællinger?
Er det en administrativ lettelse, at man skal aflevere en tilstandsrapport, at man i to uafhængige kommunalbestyrelser skal beslutte det, før man reelt kan overdrage en fællesvej?
Hvor er de administrative lettelser?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2010-11-25:
Til det med at lave tilstandsrapporter: Det behøver man ikke at gøre til atomfysik.
Der udarbejder man formentlig et standardskema, og man går ud og kigger på en vej i samarbejde med grundejerforeningen, og så laver man en tilstandsrapport.
Det er ikke noget, der behøver at tage ret mange timer og være en administrativ byrde.
Til gengæld er det utrolig vigtigt af hensyn til at styrke borgernes retssikkerhed.
Med hensyn til det med, at det skal vedtages med 4 års varsel: Det er heller ikke en administrativ byrde; det er en politisk proces.
Der mener vi i Venstre, at det er vigtigt, at så stor en ting som at overdrage en vej til nogle borgere, som så får et vedligeholdelsesansvar og dermed betydelige økonomiske udgifter, ikke skal ske lige hen over natten.
Det er vigtigt, at det indgår i en langsigtet og grundig planlægning.
Men det er jo ikke nogen administrativ byrde; det er en politisk proces, som vi hermed lægger op til.
Per Clausen (EL), 2010-11-25:
Jeg synes jo ikke, at man skal være smålig, og bare fordi det her lovforslag indfører mere bureaukrati under dække af at ville indføre mindre bureaukrati, skal man ikke afvise de få store gennembrud, der sker her.
Jeg vil bare spørge hr. Kristian Pihl Lorentzen, om der er andre privatiseringer i den kommunale sektor, der fremover skal have en varslingstid på 4 år, for det synes jeg ville være en rigtig, rigtig god idé, og om der er andre områder, hvor man ikke må gennemføre privatiseringer for at spare penge, for det synes jeg også ville være en rigtig, rigtig god idé.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om det er en ny politik fra Venstre side på det kommunale område, for så er der mulighed for helt nye alliancer og fællesskaber i dansk politik.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2010-11-25:
Jeg synes, hr. Per Clausen roder tingene sammen.
Jeg tror, at der her tænkes på udbud i kommunerne.
Man spørger til prisen på en given opgave, så får man nogle tilbud, og så tager man det bedste og billigste.
Det har ikke noget med privatiseringer at gøre.
Det har noget at gøre med at spørge til prisen.
Det kan en kommunalbestyrelse selvfølgelig gøre når som helst – jo før, jo bedre, vil jeg sige.
Med hensyn til det her forslag er der ikke tale om privatisering i den forstand.
Her er der tale om, at kommunerne har et ansvar for nogle veje, jævnfør loven, og så har de bemyndigelse til at nedkvalificere veje.
Så har vi altså set, at der er en ret omsiggribende trafik – om jeg så må sige – med at nedkvalificere veje, og det sker tilfældigvis i forbindelse med budgetlægningen.
Det er jo ikke rimeligt, når det skal ske ud fra trafikale hensyn.
Det er det, vi gør op med med det her lovforslag.
Derfor synes jeg, at der er tale om rettidig omhu.
Per Clausen (EL), 2010-11-25:
Jeg forsøgte ikke at få hr. Kristian Pihl Lorentzen til at tage afstand fra Venstres politik på udbudsområdet.
Jeg forsøgte at få præciseret, om hr. Kristian Pihl Lorentzen mener, at det generelt set, når det offentlige vil privatisere et område, bør være sådan, at det først iværksættes, 4 år efter at man har annonceret det, så der kan være tid til en bred, folkelig debat, og så det kan indgå i en valgkamp, hvad enten det er til et folketingsvalg eller et kommunalvalg.
Det var sådan set det ene spørgsmål, jeg stillede.
Det andet spørgsmål, jeg stillede til hr. Kristian Pihl Lorentzen, var, om det er et generelt Venstresynspunkt, at man ikke må privatisere for at spare penge.
Det fremgår nemlig af lovforslaget, at der skal gå 4 år for ifølge hr. Kristian Pihl Lorentzen at sikre en bred, folkelig debat, og at man ikke må gennemføre privatiseringer for at spare penge.
Det må da gælde sådan generelt.
Det kan da ikke være sådan en særlov, man vedtager på det her område.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2010-11-25:
Nu forholder jeg mig til den her konkrete udfordring, og her er det fornuftigt, at der er en horisont på 4 år med hensyn til at overdrage nogle veje til nogle borgere.
Venstre er imod, at der indføres brugerbetaling, for det er i virkeligheden et brud på et skattestop.
Det er bare at dænge nogle nye udgifter over på borgerne.
Det er jo lige præcis det, der sker her, hvis man bare giver dem ansvaret for nogle veje, som kommunen før havde ansvaret for, også fordi det var fornuftigt sådan ud fra et driftsøkonomisk synspunkt.
Der er jo en grund til, at vi har kommuner, nemlig at de nogle gange kan løse opgaverne billigere, end hvis nogle få borgere skal ud at købe sig til asfaltering af en vej.
Derfor må jeg afvise det der med, at det skulle have noget med privatisering at gøre.
Det her er simpelt hen et ansvar, kommunen har.
Kommunerne kan fortsat nedkvalificere veje, men det bliver altså fremover med et fornuftigt varsel, og vi sikrer, at vejen er i orden, hvis kommunen vil overdrage den til nogle borgere.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2010-11-25:
Hr. Jens Christian Lund var her sådan inde på lidt af hvert, synes jeg.
Han nævnte kommunernes bekymring, han nævnte, at det var et indgreb i det kommunale selvstyre, men slog så fast, at man var positiv over for det her, fordi man jo stillede sig på borgernes side – nogle borgere, der er klemt.
Derfor er jeg noget forundret over, at der ikke kom en klar konklusion på talen, og vil spørge: Hvis Socialdemokraterne stiller sig på borgernes side, som der bliver sagt her, hvorfor kan man så ikke melde klart ud, at man støtter dette lovforslag?
Jens Christian Lund (S), 2010-11-25:
Jeg vil sige til hr. Kristian Pihl Lorentzen, at jeg synes, at jeg i hvert fald prøvede at give nogle begrundelser for det.
For det første er der alt det i forbindelse med sommerhusområdet, for det andet er der nogle af høringssvarene, som vi vil have uddybet, og for det tredje har vi et behov for en politisk drøftelse af, om det lige netop her er nødvendigt med 4 år, altså to valgte kommunalbestyrelser, der skal afgøre det.
For jeg er jo enig med Enhedslisten.
Vil det i tilsvarende sager også kræve, at behandlingen skal ske i to forskellige valgperioder?
Det vil vi gerne have en drøftelse med ministeren og partierne om, og så tager vi stilling efter andenbehandlingen.
Sådan er det i et demokrati.
Vi vil gerne have tingene belyst.
Per Clausen (EL), 2010-11-25:
Jeg synes jo, det er så ærgerligt, at transportministeren åbenbart har et behov for at skabe et parlamentarisk drama.
Det er, som om Venstre skal have et parlamentarisk drama hver dag.
Jeg roste faktisk lovforslaget og fremhævede nogle udmærkede principper.
Jeg sagde, at jeg godt kunne forstå, at transportministeren er lidt vred over, at jeg gerne ser de principper udbredt til andre områder, som jeg synes er mere betydningsfulde.
Men jeg har jo ikke med et ord sagt, at jeg ikke ville støtte, at disse udmærkede principper træder i kraft på det her område, heller ikke selv om det primært nok vil være til fordel for nogle kernevælgere i andre partier.
Sådan skal det jo ikke være: at rettigheder kun skal forbeholdes ens egne.
Så mit indlæg var sådan set bare om en tilslutning til de udmærkede principper og om, at det synspunkt så jeg gerne bredte sig til andre dele af Venstres politik.
Hans Christian Schmidt (V), 2010-11-25:
Jamen jeg lavede hverken nogen parlamentarisk debat eller noget drama ud af det her, det tror jeg sådan set debatten kan klare selv.
Jeg kommenterede bare Enhedslistens ordvalg og -lyd, og det var sådan set det.
Per Clausen (EL), 2010-11-25:
Det er måske ikke så usædvanligt, men jeg synes alligevel, det virker lidt mærkeligt, at ministeren forsøger at give en beskrivelse af diskussionen af det her lovforslag, der handler om, at det nok er lige ved ikke at blive vedtaget.
Man ser, hvordan ministeren løber herfra og forsøger at finde den enlige kristendemokrat, der kan redde det, og så kan han måske få lidt omtale igen.
Men realiteten er jo, at det her lovforslag kan vedtages.
Det kan godt være, at transportministeren ikke bryder sig om de argumenter, Enhedslisten har for at stemme for, men det betyder vel næppe, at han ikke tæller stemmerne med.
Hans Christian Schmidt (V), 2010-11-25:
Jamen jeg bliver da glad, når Enhedslisten nu begynder at præcisere sit indlæg, jeg havde så bare gerne hørt det blive gjort heroppe fra Folketingets talerstol, for der brugte man jo nogle andre vendinger som »derfor kunne det jo være muligt, at vi skulle overveje, om…« og »muligvis, at…«.
Nu hører jeg klart, at Enhedslisten stemmer for forslaget.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Johs. Poulsen (RV), 2010-11-25:
Tak for det.
Jeg undrede mig nu også en lille smule over optællingen dér i forhold til de ordførerindlæg, der havde været, men jeg forstod udmærket, at ministeren kunne sige det, han sagde, i forhold til mit indlæg, for jeg mener faktisk, at der er noget lidt principielt i det her forslag.
Men jeg var meget glad for, at ministeren i sit indlæg sagde, at der jo er en lov fra 1973, som siger, at det, når man skal overdrage kommuneveje til private fællesveje, faktisk skal være sådan, at de er vedligeholdte og alt muligt andet.
Og det mener jeg jo sådan set er det sobre i det her, altså at hvis det her i øvrigt foregår på det lovgivningsgrundlag, der er i dag, så foregår det faktisk på ordentlig vis, og det er jo min pointe med, at man derfor ikke behøver at lave om på tingene.
At der så er nogle ganske enkelte, som måske forsøger at omgå det – og jeg skal ikke sige, hvilket politisk styre de har i de kommuner – bør jo ikke give anledning til, at man så laver lovgivning, som betyder en hel masse nye regler på området, som så omfatter alle andre.
Det er der, jeg mener det er et indgreb i forhold til det, der er kommunernes dispositionsret på området.
Så jeg vil egentlig bare rose ministeren for, at han sagde, at vi faktisk allerede i dag har det grundlag, og det er min pointe med, at det her formodentlig er overflødig lovgivning, og det synes jeg ikke der er grund til at man bruger Folketingets tid på.
Hans Christian Schmidt (V), 2010-11-25:
Ja, vi har et lovgrundlag.
Altså, man kan undre sig mere over, at det nogen sinde er blevet vedtaget, at når nogle borgere skal overtage en vej, som fra at være en kommunal vej bliver til en privat fællesvej, har de ikke nogen mulighed for at klage.
Hvordan vi i det hele taget har besluttet det, ved jeg ikke.
Jeg er sådan set ligeglad med, hvilken regering det var, og hvilken partifarve det var, jeg konstaterer bare, at en borger ingen ret har til at sige: Jamen jeg vil da have prøvet, om det er rigtigt med den vej: Er den i den tilstand, som den skal være i?
Jeg kan også godt forstå, at borgerne vil sige: Hvorfor er det ikke præciseret i loven, hvad der forstås ved en god og forsvarlig vej?
Så kan man jo som kommune bare selv definere det, hvad der også er sket, og derfor er jeg bare nødt til at sige til hr. Johs. Poulsen: Jo, vi er nødt til at gøre den her lov bedre, for den efterlader borgerne uden de rettigheder, og det skal den ikke.
Borgerne skal have en mulighed for at vide, hvordan en god og forsvarlig vej ser ud, så man kan se, hvilke ting der skal være der.
Man skal have mulighed for at få det prøvet ved landets øverste myndighed på vejområdet, Vejdirektoratet, og man skal selvfølgelig have mulighed for at kunne danne en forening, hvis det er det, man vil, og spare penge op til at overtage vejen.
Jeg sætter overhovedet ikke spørgsmålstegn ved, om en kommune skal have lov til at overdrage den, jeg sætter kun spørgsmålstegn ved, at vi skylder de borgere, der skal overtage den, at det sker på en ordentlig måde og også sådan, at de har mulighed for at forberede sig.
Det er sådan set det, og det håber jeg at hr. Johs. Poulsen vil være enig i, for det er altså en ændring af loven, og det er ikke en ny lov, vi får.
Johs. Poulsen (RV), 2010-11-25:
Nu har man jo så at sige ikke givet den anklagede, altså kommunerne, ret meget plads til overhovedet at kunne lave et høringssvar i forhold til det her – det har vi været inde på – og det synes jeg man skal gøre, når man laver ordentlig lovgivning, men lad det nu lige ligge et sekund.
Hvis man tager transportministeren på ordet nu og siger, at der er én vigtig grund til at lave det her, nemlig at der ikke er en klageret i den gamle lov, så kunne man måske lave det kompromis, og så tror jeg, at man kunne få hele Folketinget med på, at det så er det, vi laver, altså en mulighed for, at Vejdirektoratet kan bedømme, og en mulighed for at klage, og så har man sådan set tingene på plads.
Det kunne jo være, at vi skulle lave det kompromis uden alt det andet, man har puttet ind i den her lovgivning, og der ville jeg da spørge transportministeren, om han ville overveje, om det så – kan vi sige – kunne være et kompromis, hvis det er den tankegang, man er inde på.
Jeg har det jo i øvrigt sådan, at der i et retssamfund er en række steder, hvor der sker ting, hvor der ikke automatisk er klageretter indbygget i alle mulige sammenhænge; der har man jo det helt grundlæggende klagesystem, nemlig at gå til de civile domstole.
Men spørgsmålet er egentlig mest, om det, hvis det kun er det, der set med transportministerens øjne er hovedproblemet, så kunne det være, at vi skulle nøjes med at lave den lille justering.