runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Gjerskov (S), 2013-03-14:
Jeg er altså ikke enig i, at jeg problematiserer detaljer i forslaget.
Det er jo hele sammenhængskraften i forslaget, nemlig det, at det skal være selvfinansierende, som vi vurderer ikke hænger sammen.
Hvis ikke det kan være selvfinansierende, skal staten poste penge i det, og så bliver det lige pludselig statsstøtte, og det må vi heller ikke i henhold til en masse regler.
Så nej, det er bestemt ikke detaljer.
Der er jo en grund til, at vi ikke fremsatte det her forslag for yngre jordbrugere, og det er sådan set langt hen ad vejen de samme grunde, vi har til ikke at mene, at det virker for yngre fiskere.
Til gengæld vil vi meget gerne komme med en udstrakt hånd til Folketingets partier og tage en drøftelse af, hvordan vi kan hjælpe yngre fiskere – ud over det, vi har i forvejen: generationsskiftesild, lånekvoter og den slags.
Thomas Danielsen (V), 2013-03-14:
Tak for det.
Jeg vil ikke lægge skjul på, at jeg er lidt skuffet over ministerens blanke afvisning.
Ministeren problematiserer nogle detaljer ved det her beslutningsforslag, og så afviser hun forslaget, selv om hun faktisk havde en mulighed for at være med til at forme et godt lovforslag.
Jeg kan ikke andet end sige, at det tyder på, at det skyldes manglende vilje fra regeringen på fiskeriområdet.
Det her er jo en gratis omgang; det er ikke noget, der betyder udgifter for statskassen.
Derfor forstår jeg simpelt hen ikke, at man ikke kan støtte at udforme et lovforslag, som vil være provenuneutralt.
Jeg kan heller ikke følge ministeren i, at det ville være ærgerligt, fordi kvoterne ville stige, hvis det gik bedre for fiskeriet.
Derfor kan jeg ikke forstå, hvorfor ministeren ikke vil være med til at udvikle det her lovforslag, sådan at man kan være med til at forme det og dermed støtte dansk fiskeri, når nu det er provenuneutralt for statskassen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-03-14:
L 167 indeholder flere tiltag, hvoraf nogle for så vidt er udmærkede, mens andre ikke er helt i overensstemmelse med det, vi ønsker at sige ja til.
Det er foreslået, at loven om hold af dyr ændres, sådan at ministeren for fødevarer, landbrug og fiskeri kan fastsætte regler om kursuskrav og ligeledes uddannelseskrav for personer, som er ansvarlige for mindre husdyrbesætninger.
Det lyder godt, men vi ønsker ikke i Dansk Folkeparti, at det er den til enhver tid siddende minister, der kan fastsætte disse krav uden en debat i Folketinget.
Derudover foreslås det, at ministeren bemyndiges til at fastsætte regler om gruppevis levering af slagtesvin, herunder godkendelse af besætningens ejere og registrering af transportører og slagterier.
Mindre bureaukrati, som ikke sætter sikkerheden over styr, støtter vi selvfølgelig altid.
Det er ligeledes hensigten, at den digitale indberetning og kommunikation gøres obligatorisk, når indberetningssystemet er udviklet til en tilfredsstillende teknisk standard.
Dette støtter vi i Dansk Folkeparti også.
Kontroldanmark er også et indslag i dette forslag.
Dette kan vi støtte, da det formentlig vil give et mere retvisende billede af de kontroller, der foretages på bedrifterne.
Med hensyn til de økonomiske konsekvenser for erhvervet er Dansk Folkeparti langt mere skeptiske.
Vi har netop i efteråret vedtaget et forlig på veterinærområdet, hvor alle var enige om, at den økonomiske ramme skulle holde hundrede procent.
Vi brugte meget tid på at finde en økonomisk ramme, som erhvervet kunne klare.
Dansk Folkeparti ser frem til udvalgsarbejdet, og vi håber på forståelse for vores relativt få forbehold.
Orla Hav (S), 2013-03-14:
Tak for det, formand.
Som Venstres ordfører har gjort rede for, indeholder det her lovforslag fire elementer.
Vi synes, at der er tale om en modernisering og en ajourføring på en række områder, hvor vi giver erhvervet nogle bedre muligheder og stadig væk er med til at fastholde nogle fornuftige principper, som er med til at sikre, at dansk landbrug og dansk fødevareeksport og handel er i høj, høj kurs og værner om sikkerheden.
Lad mig bare tage de fire elementer:
Reglerne om, at slagtesvin kan transporteres fra en svinebesætning i Danmark til et slagteri i Danmark uden at være mærket, indebærer, at det vel at mærke sker med den klare forudsætning, at sporbarheden fortsat er sikret.
Det er helt afgørende, at sporbarheden kan være sikret i en tid, hvor der er stort fokus på, hvordan og hvorledes vores fødevarer virker efterfølgende.
Vi synes, at det er et fornuftigt princip: Man får her både givet lidt mere moderne rammer i forhold til den struktur og de produktionsvilkår, der er, og man fastholder noget af det helt afgørende i fødevaresikkerheden.
Uddannelseskravet synes vi er naturligt, også at man udstrækker det til en større gruppe, som beskæftiger sig med hold af dyr.
Dyrevelfærd er et vigtigt område for et samfund, som i høj grad vil handle med og sikre sig indtægter fra fødevarer.
At overgå til obligatorisk digital kommunikation i forbindelse med indberetning af eksport af levende dyr, sæd og æg er jo opdatering til moderne teknologi.
Det synes vi er både klogt og i orden.
Endelig er der det med, at Danmarks høje veterinære stade skal understøttes og sikres, ved at alle personer, som arbejder som personale i forbindelse med dyrlægernes tilsyn med besætninger, alle persongrupper, der indgår i det, selvfølgelig også er undergivet ministerens kontrol på området.
Vi synes, at der er tale om en fornuftig pakke på området, og skulle jeg give et enkelt svar til Venstres bekymringer om byrder, ville det være, at jeg da tror, at Venstre skal regne lidt på, hvad de tre andre elementer giver i lettelser i forhold til byrder.
Så tror jeg sådan set, at de 1½ mio. kr. kommer hjem på en lidt hurtig måde.
Thomas Danielsen (V), 2013-03-14:
Tak for det.
Da Venstres ordfører på sagen desværre er forhindret i at være til stede, har jeg lovet at læse hans tale op.
Lovforslaget, som vi behandler her, indeholder flere forslag.
For det første at fastsætte regler om gruppevis levering af slagtesvin, herunder godkendelse af besætningsejerne, registrering af transportører og supplerende krav til slagterierne.
Det har siden 2011 været muligt at levere slagtesvin gruppevis.
Forudsætningen er, at besætningsejerne kan dokumentere, at det enkelte svins sporbarhed og identitet er sikret.
Men der er i dag ingen specifikke krav til, hvordan besætningsejeren skal sikre sig dette.
Samtidig er transportører af gruppevise leveringer af slagtesvin i dag ikke underlagt loven, hvorfor det er op til besætningsejeren selv at få transportørerne til at overholde kravene.
For det andet at fastsætte regler om, at oplysninger, der skal afgives forud for eksport af levende dyr m.m., skal indberettes digitalt, og at kommunikation i forbindelse hermed skal foregå digitalt.
Siden marts 2011 har der været mulighed for frivilligt at foretage indberetning digitalt på Fødevarestyrelsens eksportportal.
Dette er det naturlige næste skridt i den sammenhæng.
For det tredje at veterinærsygeplejersker m.fl. undergives tilsyn og i den forbindelse forpligtes til – efter anmodning fra tilsynsmyndigheden – at fremlægge alle oplysninger, som har betydning for tilsynet.
Når disse bistår dyrlæger under udøvelse af dyrlægegerning, er det naturligt, at de på samme måde som dyrlæger er undergivet offentligt tilsyn.
Disse tre delelementer i lovforslaget lyder som noget, vi godt kunne ende med at støtte.
Vi har dog nogle spørgsmål, vi skal have afklaret under udvalgsbehandlingen.
Erhvervet pålægges imidlertid i den forbindelse nye byrder.
Uddannelseskravet til personer med mindre husdyrbesætninger anslås at koste 3.500 kr. pr. person svarende til 1,5 mio. kr. for erhvervet.
Vi opfordrer ministeren til at fremlægge relevante forslag til modgående besparelser og lettelser for erhvervet med henblik på drøftelser, så de pålagte økonomiske byrder kan blive neutraliseret.
Vi ønsker disse forhold afklaret i forbindelse med udvalgsbehandlingen, og Venstre kan derfor først senere meddele, om vi kan støtte lovforslaget i sin helhed.
I Venstre finder vi det også problematisk, at alene ministeren skal have bemyndigelse til at fastsætte regler om uddannelseskrav.
Venstre anmoder om, at ministeren redegør for dette spørgsmål, hvorefter vi i forbindelse med udvalgsbehandlingen af sagen vil tage stilling til et eventuelt ændringsforslag, med henblik på at principielle og faktiske ændringer af uddannelseskrav skal behandles og vedtages af Folketinget.
Morten Bødskov (S), 2013-03-14:
Jeg synes, at den balance, der er valgt her, er den helt rigtige, og at den giver de muligheder, som vores efterretningstjeneste skal have for at virke, når det handler om at sikre vores nations sikkerhed, samtidig med at det arbejde skal ske under respekt for vores alle sammens retssikkerhed, men jo også om de hensyn, som en moderne efterretningstjeneste skal leve under, nemlig når det handler om samarbejdet med andre lande og andre landes efterretningstjenester.
Det er en balance, som samtidig giver mulighederne for, at vores efterretningstjeneste kan sikre, at den er i stand til at håndtere det komplekse trusselsbillede, som vores efterretningstjeneste står over for.
Og der er der altså 85 pct. af Folketingets mandater, som nu står bag den her aftale om en ny, moderne og mere åben lovgivning om vores efterretningstjeneste, som er med til at styrke retssikkerheden, når det handler om eksempelvis behandlingen af oplysninger.
Per Clausen (EL), 2013-03-14:
Jeg hørte godt, hvad justitsministeren sagde.
Jeg forsøgte diskret og venligt at gøre justitsministeren opmærksom på, at han ikke svarede på det spørgsmål, der blev stillet.
Jeg vil så gentage det spørgsmål, som justitsministeren stadig væk ikke har svaret på, nemlig: Er det ikke korrekt, at man godt kan drive en efterretningstjeneste forsvarligt, selv om man har større indsigt, mere demokratisk kontrol, end man har valgt var den rette balance i Danmark?
Lotte Rod (RV), 2013-03-14:
Det her er jo et af de forslag, som jeg har fået fornøjelsen af at overtage som ny fødevareordfører.
Forslaget går ud på, at slagtesvin fremover kan transporteres fra en svinebesætning i Danmark til et slagteri i Danmark uden at være mærket, når svinene kan spores tilbage til samme oprindelsesbesætning.
Det er allerede praksis i en undtagelsesbestemmelse, men med det her lovforslag bliver det altså en del af loven.
Samtidig giver lovforslaget mulighed for at fastsætte regler om kursuskrav for personer med ansvar for mindre besætninger.
Som det er i dag, er der ikke et egentligt krav om uddannelse til personer, som har det daglige ansvar for pasning af svin, kvæg, får, geder og fjerkræ, og derfor vedtog Folketinget i 2010, altså under den tidligere regering, i lov om landbrugsejendomme en ny bestemmelse om, at ministeren kan fastsætte uddannelseskrav i forbindelse med egentligt erhvervsmæssigt husdyrhold.
Det er den bemyndigelse, vi nu udnytter, og det er blevet anbefalet af en arbejdsgruppe med repræsentanter fra Aarhus Universitet, Den Danske Dyrlægeforening, Danske Landbrugsskoler, Jordbrugets Uddannelser, LandboUngdom, Landbrug & Fødevarer, 3F, Justitsministeriet og Fødevareministeriet.
Derfor skal Det Radikale Venstre gerne støtte forslaget.
Per Clausen (EL), 2013-03-14:
Jeg vil forfølge det sidste en lille smule, for er det sådan, at justitsministeren siger, at man sådan set godt kunne have sikret en større kontrol og større indsigt med efterretningstjenestens arbejde, uden at det ville svække efterretningstjenestens arbejde, og er grunden til, at justitsministeren alligevel nok bliver nødt til at indtage det standpunkt, at det kan han jo se at man gør i andre lande?
Morten Bødskov (S), 2013-03-14:
Jeg kan bekræfte, at når det handler om indgåelse af politiske aftaler, er det regeringens opfattelse, at jo bredere de er, jo bedre er de også.
Det er sådan helt grundlæggende, og når Politiets Efterretningstjeneste og i øvrigt også Forsvarets Efterretningstjeneste – der kommer jo et lovforslag til behandling – nu kommer til at virke på så bredt et fundament, som der her er tale om, så mener jeg, at det er historisk.
Det er godt, fordi både Politiets Efterretningstjeneste og for den sags skyld også Forsvarets Efterretningstjeneste jo skal håndtere komplekse, omskiftelige trusler og et trusselsbillede, som er alvorligt.
Og derfor er det godt, at fundamentet er bredt.
Så tror jeg, at man helt generelt skal passe på med at lave direkte sammenligninger med forholdene for efterretningstjenesterne i de lande, som Enhedslisten typisk har for vane at fremhæve.
Retsgrundlaget kan være forskelligt, og andre forhold kan være forskellige.
Når der så henvises til den kronik, som jeg har skrevet i Politiken her i dag, så er virkeligheden den, at det, der står, er, at der er fundet den rigtige balance mellem på den ene side det hensyn, som vi alle sammen har, nemlig at skærme os, sikre vores lands sikkerhed, og på den anden side også at respektere, at vi selvfølgelig også skal have en regulering, som er garant for vores alle sammens retssikkerhed.
Den balance mener jeg er det centrale, som 85 pct. af Folketingets mandater har bakket op om med det her lovforslag.
Pernille Skipper (EL), 2013-03-14:
Jamen så kommer vi nok ikke så meget videre, kan man sige.
Jeg kan høre på justitsministeren, at når noget er bredt, er det pr. definition godt.
Så kommer vi nok ikke længere i den diskussion.
Nu har jeg også læst den kronik, justitsministeren har skrevet i Politiken i dag.
Det fremgår, at hvis man lavede en større grad af kontrol end den, der er lagt op til i de to lovforslag, vi behandler i dag, ville efterretningstjenesten ikke være i stand til at arbejde, altså, så ville man simpelt hen miste det værn mod terrorisme.
Kan justitsministeren forklare mig og den måbende befolkning, hvorfor andre vestlige landes efterretningstjenester kan fungere med en øget grad af kontrol, mens det ville være umuligt, for så vidt angår PET?
Morten Bødskov (S), 2013-03-14:
Svaret på det sidste er bestemt ja.
Det, der er sket, er, at jeg tror, at vel i omegnen af 85 pct. af Folketingets mandater nu står bag, hvad jeg vil karakterisere som en historisk regulering af vores efterretningstjenester.
Det synes jeg er unikt.
Og jeg synes, det er flot.
Det er vigtigt, at vores efterretningstjenester, særlig det grundlag, de virker på, har et bredt fundament i Folketinget.
Der er jo ikke nogen som helst tvivl om, at Danmark nu står over for en både alvorlig og aktuel trussel.
Den forandrer sig hele tiden.
Og det grundlag, hvorpå vores efterretningstjenester skal arbejde med den, er bedst, når det er bredt funderet.
Det, der er sket inde i forhandlingslokalet, uden at afsløre for meget, er, at omkring 85 pct. af Folketingets mandater har fundet sammen om at lave en ny historisk regulering af både grundlaget for Politiets Efterretningstjenestes virke og en styrkelse af Folketingets kontrol og indsigt med efterretningstjenesternes virke.
Pernille Skipper (EL), 2013-03-14:
Tak for det.
Jeg vil starte med at sige, at hvis justitsministeren har behov for at få besvaret spørgsmål om Enhedslistens principprogram, er han hjertelig velkommen.
Ellers vil jeg holde mig til emnet og spørge til, hvad det er, der er sket inde i forhandlingslokalerne.
Vi har i løbet af den her debat hørt flere partier sige, at man ville have ønsket det anderledes; jeg tror, flere ordførere har brugt udtrykket, at hvis det stod til SF alene, til Radikale alene, havde det set anderledes ud.
Så var man gået et skridt videre i kontrollen.
Venstre brugte samme formulering.
Hvad er der sket, siden man ikke har opnået en videre kontrol end den, der ligger i det her lovforslag, der ligger her i dag, eksempelvis for så vidt angår udpegningen af medlemmerne af det tilsyn, der bliver oprettet her?
Er det justitsministerens opfattelse, at alle partier er blevet hørt?
Morten Bødskov (S), 2013-03-14:
Hvis hr. Per Clausen lyttede til, hvad jeg sagde til fru Pernille Skipper, så ville han have hørt, at justitsministeren og regeringen og forligskredsen mener, at man her har fundet den rette balance mellem hensynet på den ene side til at have efterretningstjenester, som kan varetage bl.a. den opgave at være et centralt bidrag til vores nations fortsatte sikkerhed, og på den anden side at når man har med oplysninger at gøre i en efterretningstjeneste, ja, så skal der også være retssikkerhedsmæssige perspektiver i behandlingen af dem.
Og det er der.
Det her undrer mig lidt.
Nu hørte jeg trods alt fru Pernille Skipper sige, at Enhedslisten ikke havde afklaret, hvad de ville stemme.
Jeg håber virkelig, at Enhedslisten vil slutte den her debat med at sige, at man vil stemme for, for det er et godt lovforslag.
Der er tale om en markant styrkelse af kontrollen med vores efterretningstjenester, i forhold til hvad vi har i dag.
På bundlinjen står, at der mellem de hensyn, som skal være omkring efterretningstjenester, er fundet den rette balance mellem hensynet til på den ene side sikkerhed og på den ene side til vores retssikkerhed.
Steen Gade (SF), 2013-03-14:
Jeg synes, det er nogle fornuftige præciseringer og en grundlæggende sund fornuft, der præger forslagene.
Uddannelseskravene, har jeg forstået, har ligget anbefalet allerede fra 2010.
Så man må vel sige, at det er på tide at få det gennemført i lovgivningen.
Jeg har også forstået, at det med gruppevis levering af slagtesvin er et ønske, som erhvervslivet deler.
Dermed kan man sige, at det er en fordel for ikke bare erhvervslivet, men sådan set også for dyrevelfærd og i det hele taget for os alle sammen.
Så alt i alt sund fornuft, som vi selvfølgelig medvirker i.
Der er nogle, der har problematiseret, at det bliver en bemyndigelse til ministeren med uddannelseskrav.
Det her er da vistnok et af de områder, hvor man skulle synes det var meget, meget fornuftigt at give nogle af de ting som bemyndigelse.
Et kursus på 12 timer, når man har med dyr at gøre, er vel rimeligt.
Hvis man sådan skulle sige det, var det vel sådan, at man burde have en samlet uddannelse.
Det er jo det, vi håber – at dem, der har med dyr at gøre, faktisk har en uddannelse, der svarer til det.
Men hvis man så ikke har det, har man i det mindste et kursus på 12 timer.
Mette Gjerskov (S), 2013-03-14:
Jamen jeg vil gerne sige tak for den forholdsvis korte behandling af det her lovforslag.
Det er jeg rigtig glad for.
Det er udtryk for, at vi alle sammen er interesserede i at sikre, at det er muligt at holde løsgående svin i Danmark.
Det er jo i bund og grund det, det her handler om.
Frilandsgrise er noget, vi kan lide, og det er ikke noget, vi tænkt os at lægge alt for mange hindringer i vejen for.
Der er altså brug for noget ekstra forskning på det område.
Jeg hørte, at det var Tycho Brahes dag i dag, og det har det sådan været lidt i forbindelse med det her lovforslag.
For det er tydeligt at høre, at alle partier jo sådan set er positive.
Vi har bare lidt svært ved at få nørklet tingene sammen, så det også hænger sammen med de store, internationale regler.
Det her lovforslag har jo simpelt hen været ramt af vintre uden frost, så man ikke lige kunne lave forskning på frostfrit vand, og alle mulige andre ting.
Nu prøver vi altså at få lavet en ordentlig undersøgelse, så vi er sikre på, at vi har forskernes ord for, at tingene går rigtigt.
Vi indretter den danske lovgivning, så ordlyden passer fuldstændigt med det internationale, så vi ikke begynder at få bøvl, fordi vi har lavet nogle andre formuleringer.
Jeg har ganske rigtigt, som De Konservatives ordfører har sagt, givet forskerne lidt ekstra tid for en sikkerheds skyld, fordi jeg bare så nødig ville skulle stå her i Folketingssalen og bede om forlængelse en gang til.
Så jeg siger tak for den store forståelse.
Jeg er sikker på, at vi hurtigt kan få vedtaget det her lovforslag og komme videre i vores liv og håbe på, at det gør frilandsgrise også.
Lene Espersen (KF), 2013-03-14:
Jamen jeg kunne egentlig godt tænke mig at indlede med at komme med et forsvar for revisionsbranchen, for jeg hørte en af ordførerne sige, at nu ville man skyde revisionen.
Det synes jeg alligevel er noget voldsomt, at vi ligefrem skal ud i manddrab på L 168.
Det handler om at forlænge revisionsperioden til folketingsåret 2014-15.
Og jeg vil sige, at jeg morede mig lidt over hr. Per Clausens historiske tilbageblik, der egentlig ikke var et historisk tilbageblik, for det var bare et pausenedslag i en midlertidig refleksion over, hvad der skete i 2009.
Jeg vil egentlig godt gå tilbage til, da det her blev en realitet og noget, vi ønskede at lave om på i 2006, hvor jeg selv var justitsminister og faktisk var ansvarlig for dyrevelfærden.
Dengang var der faktisk bred enighed i Folketinget om, at der skulle findes en løsning, for så vidt angår udendørshold af svin, fordi vi havde en interesse i at fremme udendørshold af svin og der var en udfordring med hensyn til adgang til rindende vand i et samfund, hvor vejret er så koldt, som det er i Danmark.
Der var nogle af os, der forsøgte at sige: Hastværk er lastværk, skal vi ikke bare sørge for at få undersøgt det her grundigt, så der også kommer en løsning på det, der ikke gør det vanskeligere at have udendørshold af svin?
Men nej, der skulle indsættes en meget kort tidsperiode i lovgivningen, så vi kunne få det her gennemtrumfet.
Jeg tror, at rigtig, rigtig mange ministre har haft det her lovforslag i Folketingssalen.
Den nuværende fødevareminister har faktisk allerede haft det i salen to gange.
Derfor vil jeg gerne rose fødevareministeren for i hvert fald den her gang at have en lidt længere tidshorisont på det, nemlig folketingsåret 2014-15.
Vi støtter fuldt ud op om ministerens ønske om, at man så får fundet en pragmatisk løsning på det.
Men jeg synes måske, at det er en lærestreg; selv når man kan glæde sig over at lave politiske flertal og drillerier, handler det altså først og fremmest om at være pragmatiske og realistiske, så vi ikke bruger Folketingets tid på at skyde revisionen eller forlænge revisionspligten.
Mette Bock (LA), 2013-03-14:
Bedst som man tror, at tingene begynder at gå lidt gelinde, går Enhedslisten på talerstolen.
Men det er jo altid rart at få løftet sit historiske vidensniveau, når man nu er ret ny i det her hus.
Det forslag, der ligger nu, om en udvidelse af revisionsbestemmelsen, så man senere kan træffe beslutning på et mere veloplyst grundlag, synes vi er rigtig fornuftigt.
Vi kan se af høringssvarene, at vi mangler noget viden på området.
Det er der bred enighed om at vi skal have tilvejebragt.
Så vi støtter forslaget, som det ligger her.
Per Clausen (EL), 2013-03-14:
Det var jo tilbage i 2009, hvor det for det første lykkedes at bringe den daværende regering i mindretal – det var jo en spændende og sjov ting.
For det andet lykkedes det at bringe regeringen i mindretal på, hvorvidt vi skulle følge et EU-direktiv.
For det tredje lykkedes det at bringe regeringen i mindretal på et spørgsmål, hvor de faktisk ønskede at indføre nogle dyrevelfærdsmæssige foranstaltninger, som vi andre var imod.
Så det var på mange måder en lidt underlig situation.
Baggrunden for, at vi selvfølgelig støtter den her udsættelse igen og sådan set tenderer i retning af at være enige med Landbrug & Fødevarer, der i deres høringssvar skriver, om man ikke bare skulle se at finde en pragmatisk løsning på det, er jo, at vi har en klar interesse i, at det er muligt, attraktivt osv. at have løstgående, fritgående svin, og at vi selvfølgelig ikke vil indføre nogle ting, der gør det vanskeligt eller umuligt, sådan at man fjerner en produktionsform, som dyrevelfærdsmæssigt er betydelig bedre end den fremherskende svineproduktionsform i Danmark.
Vi er på den anden side jo helt med på, at det kan være klogt at basere sig på videnskabelige fakta, og vi synes, at det er udmærket at udsætte det og få gennemført den her undersøgelse.
Jeg vil undlade at kritisere alle mulige for det her forfærdelige smøleri, det er udtryk for, for selvfølgelig skulle man have gjort det for lang tid siden.
Men i og for sig er jeg meget forstående over for, hvis en prioritering af arbejdsindsatsen har ført til, at det her ikke er blevet prioriteret som det første og det vigtigste ret mange steder.
Men vi bliver nok nødt til at få det i orden nu – om ikke andet, så fordi det bliver sværere og sværere at finde på noget fornuftigt indholdsmæssigt at sige til de her diskussioner.
Det var mere spændende, da vi bragte regeringen i mindretal, men efter det har vi jo været fuldstændig enige alle sammen, og så er det ikke ret sjovt.