Benny Engelbrecht (S), 2009-05-15:
Lad mig indlede med at sige tak for debatten, der altovervejende har været konstruktiv.
Det er almen viden, at vi ikke får fuldt udbytte af hele vores elforbrug, og at vore produkter udleder for meget CO2 indirekte ved, at de bruger for meget elektricitet.
Årsagen er, at mange nye typer elektronik har et højt elforbrug, og at forbrugerne vanskeligt kan gennemskue det enkelte produkts reelle energiforbrug.
Det er både i aktiv brug og i passiv, standbybrug, som det hedder.
Men når forbrugerne har mulighed for at nedsætte energiforbruget med den rette vejledning, virker det dæmpende på forbruget af de energislugende produkter, det viser erfaringen.
Vi ønsker kort og godt at give forbrugerne bedre vejledning, når de skal anskaffe sig populære typer forbrugerelektronik: tv, radio, pc'er, spillemaskiner af enhver art, ikke mindst til familiens yngste.
Derfor har vi udarbejdet det foreliggende forslag.
Socialdemokraterne foreslår altså en energimærkningsordning, som skal omfatte alle typer forbrugerelektronik.
Ved det får kunderne bedre muligheder for at gå efter de energibesparende elektronikprodukter og at fravælge energislugende apparater, således at forbrugeren kan tage hensyn til såvel pengepungen som klimaet.
Det er en god og fornuftig tankegang.
Danskerne skal kunne vælge energirigtigt, når de køber forbrugerelektronik, som sagt fjernsyn, computere, radio, spillekonsoller og musikafspillere.
Derfor foreslår vi at indføre en obligatorisk energimærkningsordning, som vi kender det fra hårde hvidevarer som køleskabe, frysere, vaskemaskiner og komfurer, og som det også er fremgået af debatten, er det jo en meget effektiv ordning, vi kender derfra.
Vi opfatter det som et stort problem, at danske forbrugere ikke har umiddelbar adgang til oplysninger om energiforbruget på nye elektronikprodukter.
Derfor er det vigtigt, at energiforbruget fremgår direkte af produktet.
Erfaringen viser, at det ikke er tilstrækkeligt, at oplysningerne om energiforbrug er tilgængelige på en hjemmeside, som ikke tilstrækkelig mange kender til.
Vi skal ikke derhen, hvor forbrugeren er nødt til at bede ekspedienten slå energiforbruget op på producentens hjemmeside, mens man står i forretningen.
Informationen skal være tilgængelig i købsøjeblikket.
I dag bruger danskerne over 20 pct. af deres samlede elforbrug i computere, fjernsyn, radio og andre underholdningsapparater, men forbrugerne har ingen oplysninger om energiforbruget, når de køber disse produkter.
Energimærkning af forbrugerelektronik er et oplagt sted at sætte ind.
Det forslag, vi har lagt frem, er, at ordningen sættes i værk allerede i år, sådan at man kunne gå foran med det gode eksempel op til afviklingen af FN's klimakonference i december 2009.
Man kunne også forestille sig, at enkelte af de besøgende i Danmark i den anledning ville lægge vejen forbi danske forretninger og dermed ved selvsyn se, hvordan sådan en ordning kan virke i praksis.
Europa-Kommissionen har tilbage i november 2008 foreslået en ændring af mærkningsordningerne, så der står vi altså også med et solidt fælleseuropæisk fundament, men vi må notere os, at en fælles ordning tidligst kan træde i kraft i praksis i 2012.
Og spørgsmålet er selvfølgelig, med hvilken hast vi så i praksis kan få indrulleret de enkelte produkter i ordningen, sådan at den enkelte danske forbruger rent faktisk støder på den nede i forretningen.
Hvad angår EU, har vi netop sidste uge fået Europa-Parlamentets vedtagelse af, at mærkningsordningen med bogstaverne A til G fortsat kun skal bestå af disse 7 bogstaver, hvor A er bedst.
Et forslag fra industrien, som Kommissionen havde støttet, gik ellers ud på at graduere ordningen på en så indviklet måde, at det ville have sejlet forbrugeren fuldstændig bagud.
Det er meget positivt, for A til G-mærkningsordningen er ligetil og klar, om end visse produkter er gradueret med et eller flere plustegn.
Nu gælder det således om at fastholde den enkle og forståelige mærkningsordning, når Kommissionens endelige forslag blive sat til afstemning om et halvt år.
Det støtter vi naturligvis fuldstændigt.
Dette aspekt vejer også tungt i forbindelse med dette forslag, for vi forestiller os en mærkning af forbrugerelektronik, som er i overensstemmelse med denne EU-bestemmelse.
Det nordiske svanemærke er et eksempel på, at nationale mærkningsordninger sagtens kan eksistere inden for EU-rettens område, og da alle produkter skal mærkes, vil det være konkurrencefremmende og ikke konkurrenceforvridende.
Et dansk initiativ kan oven i købet virke med til at fremme processen.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at vi i denne forbindelse - som jeg også har givet udtryk for i debatten - er meget parate til at være imødekommende over for en bredere debat.
Det kunne eksempelvis være om den frivillige ordning, der er fremhævet fra fleres side, for det, det handler om, er jo ikke mindst at sikre, at forbrugerne rent faktisk har det oplyste valg, når de står nede i butikkerne.
Jeg vil derfor også fremhæve, at vi Socialdemokrater sætter stor pris på den debat, vi har haft om dette forslag i dag.
Vi ønsker ikke en polemisk debat; vi ønsker først og fremmest reelle og konkrete løsninger, som kan gøre, at det er muligt at sikre, at vi rent faktisk laver energibesparelser.
Det er altså potentielt en enorm energibesparelse, der ligger i at vælge og indkøbe det rigtige, når vi snakker computere, fjernsyn etc. Lad mig også lige i den sammenhæng især fremhæve det konkrete eksempel, som Enhedslistens ordfører, hr. Per Clausen, fremhævede, nemlig spørgsmålet om setupbokse, for det er et udmærket udgangspunkt for, at vi netop ikke har denne information tilgængelig i dag - i hvert fald ikke i forretningerne.
Informationen findes, den findes på hjemmesider, men den er altså ikke tilgængelig i forretningerne.
Derfor er det ganske enkelt også i branchens interesse at få fremhævet de fordele, der er ved det.
Jeg synes, at det forslag, som SF's ordfører kom med, om at udarbejde en liste over, hvilke produktområder der ligger umiddelbart for, at EU er undervejs med mærkningsordning på, og hvilke der ligger længere ude i fremtiden, er et fuldstændig oplagt og i øvrigt meget konstruktivt forslag, som jeg her vil tilslutte mig.
Det vil være helt oplagt at kigge på det område og netop konstruktivt få sat nogle rammer for, hvor man kunne forestille sig, at en frivillig ordning kunne passes ind.
Også tak for De Radikales positive tilkendegivelser i forhold til det konstruktive arbejde.
Det synes jeg er meget opbyggeligt.
Jeg synes også, at jeg på trods af den lidt polemiske indgangsvinkel, der var fra eksempelvis De Konservatives side, kunne høre, at der var en reel interesse i her at gå ind i arbejdet.
Det håber jeg, og jeg ser i øvrigt meget frem til det udvalgsarbejde, der vil være i den sammenhæng, også med det tilsagn, der kom fra Venstres ordfører.