Tina Nedergaard (V), 2010-04-22:
Lad mig straks tilkendegive, at jeg på regeringens vegne må afvise forslaget fuldt og aldeles.
Den nye ordning træder i kraft den 1. august 2010.
Forslagsstillerne, som altså er Socialdemokraterne, foreslår nu et uafhængigt statsligt eller kommunalt tilsyn med de frie grundskoler.
Det må forstås som en afskaffelse af det forældrevalgte eksterne tilsyn, som vi kender det.
Det står derimod ikke klart, hvad der skal erstatte dette tilsyn.
Vi har allerede i dag et statsligt tilsyn, som Skolestyrelsen fører med kvaliteten og indholdet i undervisningen ved siden af forældrekredsens tilsyn og det forældrevalgte tilsyn.
Skolestyrelsen fører i dag et almindeligt overordnet tilsyn med, om de frie grundskoler overholder lovens bestemmelser om, at skolen skal give en undervisning, der står mål med, hvad der almindeligvis kræves i folkeskolen, og at skolen skal forberede eleverne til at leve i et samfund som det danske med frihed og folkestyre.
Skolestyrelsen kigger f.eks. hvert år på elevernes prøveresultater på den enkelte skole.
Ved den ændring af friskoleloven, som forslagsstillerne var med til at vedtage sidste år, blev kravene til det forældrevalgte tilsyn skærpet, således at de forældrevalgte tilsynsførende fremover skal certificeres af ministeriet.
Skolerne fik endvidere mulighed for at vælge selvevaluering eller evalueringsmodeller godkendt af Undervisningsministeriet i stedet for det forældrevalgte eksterne tilsyn.
Der er tre vigtige led i tilsynet med de frie grundskoler.
Det er for det første forældrekredsens tilsyn, som hviler på en tillid til, at forældrene er de bedst egnede til at varetage barnets interesser.
For det andet har man det eksterne tilsyn, som vælges af forældrekredsen, og som skal være uafhængigt af skolen, og fra den 1. august 2010 har man også muligheden for at vælge selvevaluering.
Der er en række krav både til den tilsynsførendes uafhængighed og kvalifikationer.
En tilsynsførende må bl.a. ikke tilhøre forældrekredsen, være ansat på skolen, sidde i skolens bestyrelse eller være nært beslægtet med personer, der har en sådan position.
Denne del af tilsynet med skolerne omfatter følgende fire forhold: Om elevernes standpunkt i dansk, matematik, engelsk og for visse skolers vedkommende historie står mål med, hvad der almindeligvis opnås i folkeskolen; om friskolens undervisningstilbud ud fra en helhedsvurdering står mål med, hvad der almindeligvis kræves i folkeskolen; om skolen opfylder kravene til at forberede eleverne til at leve i et samfund som det danske med frihed og folkestyre samt udvikle og styrke elevernes kendskab til og respekt for grundlæggende frihedsog menneskerettigheder, herunder ligestilling mellem kønnene; og om skolens undervisningssprog er dansk. For det tredje er der den del af tilsynet, der varetages af Skolestyrelsen.
Der kan bl.a. iværksættes et skærpet tilsyn, når der rejses tvivl om, hvorvidt skolens undervisning står mål med, hvad der almindeligvis kræves i folkeskolen, herunder ved indberetninger fra eksterne tilsynsførende.
Ministeren kan efter Skolestyrelsens indstilling udstede et påbud til skolen om at rette op på sin virksomhed, og ministeren kan i sidste instans afgøre, at en fri grundskole ikke længere er en fri grundskole efter friskoleloven.
Der er altså således allerede i dag et ganske vidtgående statsligt tilsyn med de frie grundskoler.
Der er i hvert fald nok.
Derudover er der i det beslutningsforslag, som Socialdemokraterne har fremsat, stillet et forslag om øgede krav til det mindste antal elever, en fri grundskole skal have, for at kunne modtage statstilskud.
I dag er det sådan, at der er krav om mindst 32 elever i alt i børnehaveklasse og 1.-7. klassetrin, hvor forslagsstillerne ønsker, at der skal være mindst 50 elever med henholdsvis 20 og 40 elever i skolens 2 første år mod det gældende krav om henholdsvis 14 og 24 elever i de første år.
Altså, man vil simpelt hen gøre det vanskeligere for forældrene at tilvælge en frieller privatskole.
Regeringen finder, at der med forslaget vil være tale om en kraftig stramning af friskoleloven og en kraftig begrænsning af forældrenes muligheder, som uden tvivl vil medføre, at frie grundskoler må lukke, da de ikke længere vil kunne modtage statstilskud, altså, en række af de eksisterende frie grundskoler vil vi skulle lukke som følge af dette forslag.
Der er således i dag en del skoler, som har mellem 32 og 50 elever, og som ikke vil kunne fortsætte skoledriften, hvis beslutningsforslaget vedtages.
Friskoleloven hindrer endvidere allerede i dag misbrug af de lempeligere elevtalskrav for nyoprettede skoler.
En skole med vigende elevtal kan ikke nedlægge sig selv og genopstå i samme bygning med overvejende samme elever og lærere og stadig nyde fordel af det lave krav til antallet af elever.
Så der er taget højde for snyd i den nugældende lovgivning, og der er så også taget højde for, at forældrene har nogle grundlæggende rettigheder i forhold til at vælge for deres børn.
Regeringen er enig i, at det er vigtigt at give kommunerne gode forhold til at varetage den kommunale pligt til at sikre vederlagsfri undervisning i folkeskolen til undervisningspligtige børn, men i regeringen er vi også klart af den opfattelse, at vi har tilvejebragt disse gode vilkår, ikke mindst økonomisk.
Regeringen er derfor ikke indstillet på, at vi strammer reglerne yderligere i forhold til friskolerne, da vi mener, at hensynet til eleverne på de skoler, der er små, og hensynet til forældrenes ret til at beslutte over deres børns undervisning vejer langt tungere.
Ja, det kunne jeg såmænd godt være tilbøjelig til at gøre, men jeg er faktisk i tvivl om, hvorvidt det egentlig er min lovgivning; jeg tror faktisk, at den ligger ovre i Beskæftigelsesministeriet.
Det kunne jeg faktisk sagtens være tilbøjelig til at gøre.
For jeg mener, at vi har en så god overvågning af f.eks. Arbejdstilsynet, der har været en tur rundt på gymnasierne.
Det kostede et betragteligt antal hundrede millioner kroner, kan jeg sige.
Så vi har faktisk et godt opsyn med, hvad der sker ude i skolerne.
Jeg mener bare ikke, at målet hver gang er at fastsætte nationale regler.
Det er ikke engang sådan en tale væk-dagsorden, jeg kører.
Vi mener i regeringen, at når det er selvejende institutioner, som vi sender penge ud til, og det styres efter nogle overordnede mål – godt nok også lidt tættere, synes jeg, end jeg ville have valgt at gøre, men det var jo en bred forligskreds, der lavede gymnasiereformen – kan det jo ikke nytte noget, at hver eneste gang et gymnasium prøver at tilrettelægge tingene sådan, at der også er nogle bittebittesmå hold, f.eks. inden for græsk eller latin eller noget andet, som klart trækker ressourcer væk fra store klasser, men man vil gerne have et bredt udbud, kommer vi og siger: Hov, hov, det går bare ikke, nu skal vi fastsætte nogle nationale regler.
Jeg er simpelt hen helt uenig i midlet.