Mikkel Dencker (DF), 2015-04-10:
Det her lovforslag, L 177, indeholder den rigtig gode nyhed, som også de to foregående ordførere allerede har været inde på, at der anvises en god løsning for de såkaldte barmarksværker, altså de små gasfyrede fjernvarmeværker, som desværre har været ramt af en meget presset økonomi og meget høje varmepriser til deres kunder.
Det har medført, at mange af de her kunder naturligvis har haft meget høje varmeregninger, hvilket har været uudholdeligt for disse kunder, ligesom mange af boligerne nærmest er blevet usælgelige på grund af den høje varmeregning.
Det anvises der en løsning på, nemlig at de hårdest ramte værker i øjeblikket får lov til at fyre med biomasse i stedet for, så kunderne dermed kan få en lavere varmeregning.
Det er allerede en løsning, som for nogle år siden blev brugt af de 35 hårdest ramte værker, og den ordning bliver så udvidet til at omfatte yderligere 50 værker, så det i alt bliver 85 værker, der kommer på denne ordning.
Det er rigtig positivt, og det er noget, som har været efterspurgt gennem en hel del år, og som vi i Dansk Folkeparti også har håbet på der ville opstå mulighed for at få gennemført.
Så det er absolut glædeligt.
Lovforslaget indeholder også nogle andre ting, som i modsætning til det emne, jeg lige var inde på, ikke er aftalestof, nemlig at man lovfæster reglerne om kommunernes adgang til at drive varmeforsyning og eksempelvis også styrker mulighederne for, at virksomheder kan aftage varme fra fjernvarmen til procesformål.
Det lyder i og for sig også ganske fornuftigt, så det kan vi også støtte.
Så er der yderligere en ting, som omfatter noget fra energiaftalen, nemlig forbuddet mod at installere oliefyr i nye bygninger efter 2016, og der har jeg nemlig undret mig over noget, når jeg har læst bemærkningerne til lovforslaget, men det kan jo være, at det er noget, ministeren kan uddybe lidt senere.
Der står nemlig på side 12, var det vist, i bemærkningerne til lovforslaget, at det imidlertid har vist sig nødvendigt at præcisere denne hjemmel for at sikre kompatibilitet med EU’s principper om varernes frie bevægelighed.
Det bruges som argument for, at man skal udvide forbuddet mod de her olie- og i nogle sammenhænge også naturgasfyr til at omfatte alle former for fossil opvarmning i nye bygninger.
Det er jo ikke det, vi har aftalt i energiforligskredsen, og selv om jeg godt ved, at der næppe er nogen, der bygger boliger og installerer et koks- eller kulfyr i dem, er det dog en stramning af det, vi tidligere har aftalt.
Det anføres så, at det er for at overholde nogle EU-principper, at man strammer lovgivningen på det her punkt.
Det er ganske vist en stramning, som ikke har nogen betydning i praksis, men jeg vil da alligevel gerne høre, hvorfra initiativet til den her stramning kommer.
Er det EU, der har henvendt sig og sagt: Hovsa, I har lavet noget lovning, som ikke er i orden, og nu kommer vi her og fortæller jer, at det må I ikke, og at I skal lave det om, eller er det noget, man i Klima-, Energi- og Bygningsministeriet selv har siddet og tænkt sig frem til?
Har man tænkt: Den her lovgivning er vist nok lidt på grænsen af, hvad EU nok vil tillade, så vi må hellere rette ind, inden EU kommer og slår os oven i hovedet med deres berømte spanskrør?
Jeg kunne godt tænke mig at få at vide, hvor initiativet kommer fra.
Det er ikke noget, der har den store praktiske betydning, for, som jeg sagde, er der ikke nogen, der laver koksfyr i deres nye bygninger, men det er dog alligevel at udvide et forbud, og forbud går vi i Dansk Folkeparti generelt ikke ind for, medmindre det er nødvendigt.
Så jeg kunne godt tænke mig at få en forklaring fra ministeren, når han kommer herop lidt senere.
Men i bund og grund vil jeg sige, at der ikke er nogen elementer i lovforslaget, som vi direkte har noget imod fra Dansk Folkepartis side.
Dog vil jeg godt sige, at jeg synes, at det er en uskik at blande aftalestof ind i et lovforslag, som også indeholder elementer, der ikke er aftalestof.
Det synes jeg man skal holde adskilt.
Med de ord vil jeg afslutte mit indlæg og se frem til ministerens besvarelse af spørgsmålene.