runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-10-01:
Tak for det, formand.
Jeg vil fortsætte, hvor hr. Søren Pind slap.
Kan udenrigsministeren ikke se det problematiske i, at man i dag, når vi træffer hastebeslutningen, ikke kan oplyse Folketinget om den korrekte retsstilling i forhold til landssvigerparagraffen?
De danske soldater, der tager af sted, risikerer at blive beskudt af landsmænd, nogle med statsborgerskab og andre med opholdstilladelse i Danmark, og jeg finder det ualmindelig relevant, at Folketinget i dag bliver oplyst om deres retsstilling.
Og hvis udenrigsministeren på det juridiske grundlag ikke er i stand til at oplyse os om det, kan han måske gøre rede for sine moralske tanker, i forhold til om han ikke mener, at de mennesker, jihadister, der konfronterer danske soldater med våben, burde straffes efter den omtalte paragraf.
Martin Lidegaard (RV), 2014-10-01:
Jeg forstår på svaret på spørgsmål 18, som er stillet i forbindelse med udvalgsbehandlingen af det her forslag, at der er adskillige paragraffer i straffeloven, der kan finde anvendelse her.
Og derfor er det altså ikke muligt at svare helt entydigt og præcist på det spørgsmål, hr. Søren Pind stiller, for alt afhængig af, hvilken gerning vedkommende foretager hvor og i hvilken gruppering, vil der være forskellige svar på det spørgsmål.
Jeg synes egentlig, det fremgår rimelig klart, at hvis man pågriber folk, der har kæmpet på ISIL's side, også danske statsborgere, så vil de kunne og så bør de straffes i henhold til dansk lovgivning.
Jeg synes egentlig, det fremgår rimelig klart af de svar, der foreligger på nuværende tidspunkt.
Lars Barfoed (KF), 2014-10-01:
Det, vi arbejder med i dag, er vigtigt.
Det er vigtigt af to grunde, og Det Konservative Folkeparti støtter regeringens beslutningsforslag af to grunde.
Vi har her at gøre med en terrororganisation, der begår grusomheder mod civilbefolkningen i det nordlige Irak og i øvrigt også i Syrien.
Vi har en forpligtelse, et medansvar sammen med andre lande, til at beskytte befolkningen i området mod de grusomheder, der bliver begået imod dem af terrororganisation ISIL.
Det er den ene grund til at støtte beslutningsforslaget.
Og det handler det her også om.
For udenrigspolitik og forsvarspolitik i vor tid har ikke kun noget at gøre med, jeg havde nær sagt at slås mod nogle nabolande, der vil udvide deres territorium ind i ens eget land.
Det har udviklet sig til at gå ind i konflikter langt fra vores eget land for at beskytte os selv mod, at terrorister begår ugerninger i vores land.
Hvis ISIL's terrorister får mulighed for at befæste sig yderligere i det nordlige Irak, vil de få et arnested bygget op, hvorfra terrorister kan rette deres angreb mod Danmark og mod den vestlige verden, angribe vores værdier, angribe vores frihed, vores sikkerhed, vores demokrati.
Derfor er det bedre at tage konflikten nu, inden de får befæstet sig yderligere, end at vente og tage konflikten på et senere tidspunkt, når de har opnået en større styrke.
Konflikten kommer før eller siden.
Den bliver bare større og meget vanskeligere, hvis det er sådan, at vi lader tiden gå.
Så der er tunge og gode grunde til, at vi går med i den alliance – den er vi med i allerede – men også går med nu ved at give mulighed for, at bl.a. vores F-16-fly kan gå ind og angribe mål i det nordlige Irak og gå ind i observationsopgaver for at kortlægge situationen; plus de humanitære og politiske initiativer, som vi selvfølgelig er en del af.
Det Konservative Folkeparti støtter det her forslag.
Vi er også parate til at gå videre, hvis det er sådan, at situationen udvikler sig derhen, at koalitionen har brug for danske bidrag på anden vis.
Nu må vi se, hvordan det udvikler sig.
Vi støtter det mandat, regeringen beder om, men vi siger allerede her og nu, at vi selvfølgelig er parate til at gå videre, hvis der måtte vise sig behov for det.
Samtidig skal jeg sige, at Det Konservative Folkeparti afviser forslaget fra Enhedslisten.
Der er brug for en sammenhængende indsats, og der er brug for, at vi arbejder sammen med de andre lande i koalitionen for at gøre en effektiv indsats her.
Enhedslistens forslag er hverken sammenhængende eller et samarbejde med andre lande, og derfor afviser vi det forslag.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-10-01:
Enhedslisten mener på ingen måde, at vi skal lade stå til.
Så vi ønsker at handle over for IS, men vi ønsker at handle på en måde, som vi mener vil fremme sagen.
Den irakiske regering har jo fået masser af hjælp, altså, i over 10 år har man pumpet penge ind i opbygningen af den irakiske hær.
Det er der, jeg siger, at den irakiske hær har et stærkt luftvåben.
De har en stærk en hær.
De har bare brug for en politisk løsning i Bagdad, og den kommer vi ikke med med F-16-fly, og derfor stemmer Enhedslisten imod og bakker op om, at man lægger pres på regeringen i Bagdad.
Holger K. Nielsen (SF), 2014-10-01:
Det er korrekt nok, at man har haft og stadig væk delvis har en sekterisk regering i Bagdad, men det er jo også det, man sætter ind i forhold til.
Det er jo det, amerikanerne har været meget optaget af og også den danske udenrigsminister har været meget optaget af at få ændret på.
Om det bliver ændret hurtigt nok og effektivt nok, må vi jo se.
Men indtil det sker, mener Enhedslisten så bare, at vi skal lade stå til, at ISIL skal have lov til at fare frem, voldtage, halshugge, opføre sig barbarisk i forhold til civilbefolkningen, eller mener Enhedslisten, at det faktisk er nødvendigt at gøre noget, og at vi er nødt til så også at alliere os med de lokale kræfter, der måtte være, selv om de ikke er så perfekte, som både jeg og Enhedslisten gerne ville have det?
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-10-01:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo ganske relevant.
Hvad var det egentlig, der skete i det nordlige Irak?
Jeg anerkender fuldt ud, at de amerikanske bombardementer, der var omkring Erbil, var med til at slå ISIL tilbage, og lige nu har vi jo på mange måder en stabiliseret situation i det nordlige Irak, hvor kurderne får våben fra Danmark, hvilket jeg synes er godt.
Der, hvor vi har problemet i Irak, er grundlæggende, at ISIL stadig besætter store områder af landet.
Hvordan skal de bekæmpes dér?
Det er ikke i de kurdiske områder, de længere styrer, det er andre områder af landet.
Der er mit svar så: Jamen det skal løses ved at få en inkluderende regering i Bagdad.
Den irakiske hær er stærk, den irakiske hær har luftvåben, den irakiske hær kan bekæmpe ISIL, hvis blot der er en regering i Bagdad, der inkluderer den sunnimuslimske og kurdiske del af befolkningen, og det gør den ikke lige nu.
Derfor synes jeg, at det er så problematisk at indlede et års bombekampagne i stedet for at forsøge at få løst det politiske problem.
Jeg anerkender fuldt ud, at kurderne har behov for støtte.
Derfor er vi også glade for, at de har fået den med dansk våbenleverance og humanitær hjælp til det nordlige Irak.
Holger K. Nielsen (SF), 2014-10-01:
Vil Enhedslisten ikke erkende, at kurderne i Nordirak har bedt om at få hjælp fra Vesten for at kunne stoppe ISIL, og at en forudsætning for, at man fik stoppet ISIL's fremmarch her i sommer, var foruden hjælp for de syriske kurdere også, at der var bombetogter fra USA, og at det er en forudsætning for, at den interne opposition til ISIL, den kamp mod ISIL, der skal føres lokalt, kan føres?
Hvad er alternativet, må jeg spørge hr. Nikolaj Villumsen?
Hvad er det for nogle andre demokratiske kræfter i resten af Irak, Enhedslisten vil støtte?
Kan vi ikke få det at vide for at få i det mindste en antydning af en strategi i forhold til at bekæmpe ISIL i Irak?
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-10-01:
Situationen er jo den, at den irakiske hær er stærk, den irakiske hær har bare en regering, som opfører sig dybt sekterisk.
Det er et politisk problem.
Det er ikke et problem, som kan løses med kampfly, og derfor skal man selvfølgelig også tænke sig om, inden man går ind og træner irakerne.
Danskerne har jo samarbejdet tæt med irakerne i mange år, det har bare ikke været godt for den sunnimuslimske befolkning, som er blevet dybt undertrykt og mishandlet.
Det har vi set utallige eksempler på.
Så fra Enhedslistens side synes vi, det er godt, at vi sender våben til den nordlige del af landet, så kurderne kan styrkes.
Det forslår vi også vi gør i Syrien, så de demokratiske kræfter kan kæmpe ISIL, men vi synes, at Danmark hverken bør sende luftstøtte til eller yde træning af den irakiske hær, før der er kommet en politisk løsning i Bagdad.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-10-01:
Hvad er Enhedslistens holdning til, at der er behov for en kapacitetsopbygning af ikke kun de kurdiske, men også de irakiske styrker?
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-10-01:
Den er, at vi ikke mener, at det vil styrke kampen mod ISIL, at Danmark indleder luftangreb.
Tværtimod frygter vi, at det vil styrke de ekstreme kræfter.
Det har vi tidligere set i Irak, det har vi tidligere set i Libyen og Afghanistan, altså at når man kaster bomber, styrker det ekstremisterne.
Derfor ønsker vi at handle.
Vi siger nej til en ny Irakkrig, men vi siger ja til og fremsætter et forslag om at støtte lokale demokratiske, sekulære kræfter, så de kan bekæmpe ISIL.
Derudover støtter vi selvfølgelig de gode politiske forslag, der også er kommet fra regeringen, om, at man skal lægge pres på den irakiske regering i Bagdad, så den bliver inkluderende.
Det er den bare ikke i dag, og derfor frygter vi konsekvenserne af luftangreb.
Martin Lidegaard (RV), 2014-10-01:
Jeg synes måske, at fru Inger Støjberg, inden hun svinger sig helt op i den retorik, skal overveje, hvem det er, der tager hvad som gidsel i den her sag.
Vi er ved at vedtage – heldigvis med et bredt flertal, og det er jeg glad for – at sende danske soldater ud for at bidrage i den her konflikt.
Alle, og jeg tror endda også, det gælder Enhedslisten, som ikke stemmer for den udsendelse, er enige om, at det selvfølgelig er og skal være strafbart at deltage i de her handlinger.
Vi har fra regeringens side fremlagt en handlingsplan, der derudover skal forhindre folk i at tage af sted, og vi har bedt de skarpeste jurister vurdere, om vi kan skærpe lovgivningen med henblik på at gøre det yderligere strafbart.
Hvis ikke det er at tage det alvorligt, så ved jeg ikke, hvad det er.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-10-01:
Tak for det.
Jeg vil bare gerne høre Enhedslistens holdning.
Det er jo den irakiske regering og dermed det irakiske folk, der har bedt om hjælp, så hvad er årsagen til, at man ikke ønsker at efterkomme det ønske om hjælp?
Mig bekendt – jeg kan ikke huske det – har Enhedslisten ikke haft et løsningsforslag til nogen som helst konflikt, andet end at man ikke skal turde at bruge det, der selvfølgelig er et hårdt våben, nemlig militæret.
Det er også derfor, det kan undre mig lidt, at hr. Nikolaj Villumsen i den lange debat, vi har haft her i dag, slet ikke ønsker at forholde sig til, at det er et land, der potentielt er i opløsning, nemlig Irak, som beder om hjælp fra det internationale samfund, og det er sanktioneret af FN.
Hvad er det så helt præcis, der er årsagen til, at man når frem til, at det er en politisk diskussion, som man ikke ønsker at involvere sig i, da det må være en politisk konflikt?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Uffe Elbæk (UFG), 2014-10-01:
Lige nøjagtig.
Jeg vil bare lige kort begrunde, hvorfor jeg ikke kan støtte regeringens beslutningsforslag, selv om der faktisk er rigtig mange gode elementer i det.
Det springende punkt for mig er prioriteringen af at sende F-16-fly til Irak.
Jeg er meget usikker på, om det får den positive konsekvens, som flere har givet udtryk for at de håber på.
Der er stor usikkerhed om, hvor lang tid vi skal være involveret.
Der er usikkerhed om, om man på sigt bliver nødt til at sende soldater ind direkte i området, på jorden.
Så der er meget stor usikkerhed, og i den situation kan jeg ikke bakke op om forslaget.
Jeg synes, at når man skal vælge løsninger, skal man kende problemet, før man vælger løsningsmodellen.
Og det er tydeligt, at der i de indlæg, der har været her fra talerstolen, er stor usikkerhed, både hvad angår problemets kompleksitetsgrad, og hvad der vil være klogt at gøre.
Samtidig har der været stor, stor skråsikkerhed, med hensyn til at vi selvfølgelig skal sende F-16-fly derned.
Så jeg er dybt bekymret for, hvad det er, Danmark nu involverer sig i.
Og jeg tror, at de ressourcer, som er bundet på F-16-flyene, kunne have været brugt langt, langt mere hensigtsmæssigt på andre områder, som kunne have været med til at stabilisere regionen både demokratisk, kulturelt, socialt, økonomisk og politisk.
Det, som den her diskussion efterlader for mig, er et behov for faktisk at diskutere: Hvad lærte vi af de sidste tre krige, vi har været involveret i, og hvad er konsekvenserne af, at vi nu går ind i en fjerde?
Er det den måde, vi ønsker, at dansk udenrigspolitik skal være på?
Eller er det udtryk for, at vi dybest set gør det, som amerikanerne ønsker at vi skal gøre?
Flere gange har der været kommentarer om, at USA har haft på ønskelisten, at vi stillede med de her F-16-fly, og som den tidligere taler også var inde på, er det jo en symbolsk handling.
For Amerika kunne jo sagtens selv stille med de fly, hvis nødvendigt.
Så hvorfor gør vi det?
Er det, fordi vi mener, at det er det klogeste at gøre rent diplomatisk og udenrigspolitisk i regionen?
Eller ønsker vi at opfylde et ønske fra amerikansk side?
Danmark gør virkelig det, som USA ønsker.
Jeg synes, at vi skal gøre det, som Danmark ønsker.
Jeg synes, at den debat her i salen og også uden for salen kalder på en langt grundigere, mere nuanceret og mere ydmyg diskussion om, hvad Danmarks udenrigspolitik skal være i forhold til Mellemøsten.
Så med de ord vil jeg sige, at selv om der som sagt er gode takter fra regeringen i det udspil, der er kommet, kan jeg ikke støtte det samlede forslag.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-10-01:
Jeg forstår simpelt hen ikke de svar, som hr. Nikolaj Villumsen giver på de faktisk relativt udmærkede spørgsmål, hr. Holger K. Nielsen stiller.
Hvad er det helt præcis, der gør, at hr. Nikolaj Villumsen overhovedet ikke vil gå ind i den diskussion?
Mener hr. Nikolaj Villumsen, at man kan klare kampen mod terrororganisationen ISIL, uden at der ydes luftstøttebidrag?
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-10-01:
Enhedslistens forslag blev fremsat i går på præcis samme tidspunkt som regeringens forslag, og som SF også godt ved, ændrer begge forslag fundamentalt ved dansk politik.
Det ene forslag betyder, at Danmark går i krig igen med 1 års luftbombardement over Irak, og det andet forslag betyder, at vi hjælper de demokratiske, sekulære styrker i Syrien med at forsvare sig imod ISIL.
Det er store forandringer af dansk udenrigspolitik.
Jeg mener, at Enhedslistens forslag er fornuftigt; jeg mener, at det tjener til at afværge en konkret humanitær katastrofe; jeg mener, at det bidrager til at beskytte civilbefolkningen; og jeg mener, at det er læren af de tidligere forfejlede krige, at vi ikke kan bombe fra luften og håbe, at alting går godt, men at vi bliver nødt til at støtte lokale demokratiske kræfter.
Derfor fremsætter Enhedslisten forslaget.
Jeg vil opfordre SF til at læse det grundigt mange gange, stille de ændringsforslag, der skal til, og så forhåbentlig stemme for, når vi kommer til andenbehandlingen senere i dag.
Holger K. Nielsen (SF), 2014-10-01:
Jamen jeg er fuldstændig enig i beskrivelsen af problemstillingen i Kobani – jeg er fuldstændig enig.
Der har jo løbende været en diskussion om at sende våben til oprørerne i Syrien – hr. Søren Pind har foreslået det, udenrigsministeren var også ude med tanker om det, og nu foreslår Enhedslisten det også.
Det har man afvist indtil nu.
Det er da en ganske stor ændring i den danske udenrigspolitik, at vi vil til at sende våben til oprørerne, og det synes jeg er en relevant diskussion, men det kan da ikke gøres, ved at man kommer med to linjer dagen før en folketingsdebat.
Jeg sad i folketingsgruppen og kunne læse om det andre steder og må så bede hr. Nikolaj Villumsen om at sende det til mig.
Det er ikke seriøst.
Derfor vil jeg opfordre til, at man får en seriøs diskussion om, hvorvidt der skal sendes våben til oppositionen i Syrien, hvordan det kan gøres, hvem, der skal have de der våben.
Så er der mening i det her, og den debat er vi helt villige til at gå ind i.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-10-01:
Lige nu er situationen i det nordlige Irak, at kurderne vinder frem, at kurderne har trængt ISIL tilbage.
Derfor er situationen jo ikke akut i de her områder.
Jeg anerkender fuldt ud, at det hjalp, at amerikanerne bombede i starten, men jeg tror, det er dybt problematisk, hvis Danmark går ind i en ny luftkrig.
Danmark og USA har skabt det kaos, der er lige nu, og det skal ikke løses med en 1 år lang bombekampagne, det skal løses af de lokale demokratiske kræfter.
SF siger, at det er at blande pærer, æbler og bananer sammen, at Enhedslisten nu kommer med et forslag om at afværge den humanitære katastrofe i Kobani ved at hjælpe kurderne, så de kan forsvare sig mod ISIL.
Jeg tror, at hvis man spørger befolkningen i de kurdiske områder i det nordlige Syrien, hvor der bor 3 millioner mennesker, vil de svare, at de ikke mener, at det er et afværgeforslag.
De mener, at det her er meget, meget akut; de mener, det er dybt problematisk, at Tyrkiet holder grænsen lukket, og de mener, at de har brug for støtte, så de ikke bliver løbet over ende af ISIL med de dertil hørende massakrer og humanitære katastrofer til følge.
Forslaget fra Enhedslisten er et forslag til, hvad Danmark kan gøre, og hvordan vi kan gøre en afgørende forskel frem for endnu en gang at gå i krig i Irak.
Jeg synes, det er vigtigt endnu en gang at understrege, at den diskussion, vi har her i Folketinget i dag, ikke er en diskussion om, hvorvidt man skal handle eller ikke handle.
Det er et spørgsmål om, hvad man skal gøre.
Jeg mener, at det vil styrke ISIL, hvis vi bomber igen fra dansk side.
Jeg mener ikke, det var en succes, da Danmark gik i krig i Irak sidst; jeg mener ikke, det var en succes, da Danmark gik i krig i Libyen eller gik i krig i Afghanistan.
Jeg mener, at læren af de forfejlede krige, vi har haft de seneste 13 år, er, at vi i stedet for at bombe og håbe på at kunne diktere en udvikling skal støtte lokale demokratiske kræfter, så de kan bekæmpe ekstremisterne, og så de kan skabe demokrati og sikre menneskerettighederne.
Lars Barfoed (KF), 2014-10-01:
Jeg må bare gentage, at der er en krig i Irak, og det, vi gør med det, der nu bliver lagt op til, er, at vi støtter irakerne og kurderne – de har selv bedt om det – ved at bidrage med luftangreb.
Det er altså at støtte dem i at generobre deres eget territorium dels for at beskytte os selv, dels for at forhindre ISIL i at begå de grusomheder, som de i øjeblikket begår mod civilbefolkningen.
Jeg kan forstå, at Enhedslisten har den opfattelse, at vi hellere skal lade stå til og lade dem gøre det, fordi det kan blive meget værre, hvis vi bekæmper dem.
Det ser vi meget forskelligt på.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-10-01:
Der er ingen tvivl om, at der er en meget, meget forfærdelig situation i Irak, men situationen er også bare den, at i Irak har man en hær, som er stærk, og som er udrustet med tunge våben af amerikanerne, og man har et luftvåben.
Det problem, man har, er, at man har en regering i Bagdad, som har ekskluderet den sunnimuslimske og kurdiske del af befolkningen.
Det påpeger regeringen også i sit forslag, men man forsøger at fortsætte 10 års forfejlet politik ved at løse det militært.
Vores banale pointe fra Enhedslistens side er, at vi ikke kommer til at løse det politiske problem, der er i Bagdad, ved at sende F-16-fly.
Tværtimod risikerer vi at styrke ekstreme kræfter, når vi bomber og kommer til at ramme civile.
Vi risikerer at styrke ekstreme kræfter, hvis det igen bliver sådan, som det har været tidligere, at vestlig støtte til den irakiske her betyder, at den irakiske hær rykker ind i sunnimuslimske områder og krænker og undertrykker og torturerer befolkningen.
Lars Barfoed (KF), 2014-10-01:
Altså, jeg tror, det er forbigået hr. Nikolaj Villumsens opmærksomhed, at der er krig i Irak allerede.
Der er sådan set en krig.
Der er mennesker, der bliver fordrevet; der bliver begået grusomme handlinger imod dem; der er et kalifat, der er ved at etablere sig, som kan blive en trussel imod Danmark.
Så siger hr. Nikolaj Villumsen: Vi skal ikke starte en krig.
Men når nu hr. Nikolaj Villumsen siger, at vi skal støtte de lokale demokratiske kræfter, vil jeg bare spørge hr. Nikolaj Villumsen: Er det ikke hr. Nikolaj Villumsens opfattelse, at det er en kæmpe hjælp og meget effektiv hjælp til de lokale irakiske og kurdiske styrker, der skal bekæmpe ISIL, at vi bomber ISIL dernede, så de lettere kan bekæmpe dem på landjorden?
Holger K. Nielsen (SF), 2014-10-01:
Altså, jeg er fuldstændig enig i analysen af nødvendigheden af at få kurderne med i kampen både mod ISIL og mod Assad.
Men jeg forstår bare ikke, hvorfor der skulle være en modsætning imellem at støtte kurderne i Syrien og at støtte kurderne i Nordirak.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Og hr. Nikolaj Villumsen er jo stadig væk nødt til at forholde sig til, at det er kurderne i Nordirak, der harbedt om luftstøtte fra Vesten.
Derfor kan man sige, at det, Enhedslisten jo gør, er, at man ligesom forskyder en problemstilling fra Nordirak til Syrien og begynder at snakke om Syrien i stedet for at snakke om det, det her beslutningsforslag handler om, nemlig Nordirak, hvor den kurdiske befolkning har tryglet om, at vi hjælper til med luftstøtte.
Det er ikke, fordi man har en forestilling om, at det kan hjælpe fuldstændig, men fordi det er et vigtigt bidrag til, at man på jorden kan holde ISIL tilbage.
Karsten Lauritzen (V), 2014-10-01:
Jeg vælger at overhøre eller i hvert fald glemme den kritik, som hr. Holger K. Nielsen fremfører af, at de folketingsmedlemmer, som er i Folketingssalen i dag, stiller nogle yderst relevante spørgsmål.
Jeg må sige, at jeg egentlig synes, at det er lidt rystende, at en parlamentariker med så mange års erfaring i Folketinget som hr. Holger K. Nielsen kan være kritisk over for, at kollegaer stiller spørgsmål i sådan en alvorlig sag, hvor det handler om udsendelse af danske soldater og hvilken retsstilling der gælder.
For hvis de danske soldater bliver angrebet, kan vi være uenige om, hvordan lovgivningen skal være, men vi burde da være enige om og være fælles om ønsket om at få oplyst, om forsvarslovens § 17 gælder, og om straffelovens § 102 kan komme i anvendelse eller ej.
Det er da et relevant spørgsmål.
Jeg vil godt stille et spørgsmål til hr. Holger K. Nielsen, for han føler jo, at han er fuldt ud oplyst.
Jeg har også læst svarene i Forsvarsudvalget.
Kan hr. Holger K. Nielsen svare på, om Danmark er i krig med ISIS, eller om vi ikke er i krig med ISIS?
Det er spørgsmål 17.
Jeg synes, det er noget kryptisk, hvad ministeren svarer.
Hr. Holger K. Nielsen kan så samtidig svare på spørgsmålet om, hvorvidt straffelovens § 102 kan komme i anvendelse.
Hr. Holger K. Nielsen siger, at det er fuldt ud oplyst, og at der er svaret på det under udvalgsbehandlingen.
Det er der ikke svaret på.
Spørgsmålet blev stillet kl. 14, og derfor er det da lidt pinligt for regeringen, at vi i dag skal træffe en beslutning på et uoplyst grundlag.
Det skal da ikke kritiseres.
Holger K. Nielsen (SF), 2014-10-01:
Jamen jeg tror ikke, der er noget problem i, at der går en dag mere.
Altså, så meget haster det jo heller ikke, og det er noget pjat at bruge det som argument.
Hvis der er en sag, der ikke er afklaret, så må vi have den afklaret, og hvis Venstre ikke føler, at den er afklaret, så må Venstre sørge for, at den bliver afklaret.
Regeringen mener, det er afklaret.
Vi mener, det er afklaret.
Det er Venstre, der har et problem her.
Og derfor synes jeg da at det er Venstre, der har et ansvar for, at den her sag bliver ordentligt belyst.
Og derfor – hvis der overhovedet skal være mening i den kritik, hr. Søren Pind kommer med – må man bede Forsvarsudvalget tage sagen op igen, bede om at få den her sag virkelig gennemtrawlet af den juridiske ekspertise, som der måtte være behov for.