runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Annette Lind (S), 2012-05-10:
Der er slet ikke nogen tvivl om, at vi har stor, stor fokus på at få et Danmark i balance.
Det kan man jo se bare i forhold til at få lavet et landdistriktsministerium.
De grønne arbejdspladser er en af måderne til at få skabt arbejdspladser, for det, det handler om, er at få skabt varige arbejdspladser ude i landdistrikterne.
Og vi sætter al vores lid til at få oprettet det her ministerium.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2012-05-10:
Tak for svaret, men så passer ordførerens tale ikke så godt, når der bliver sagt, at vi skal have et Danmark i balance.
For jeg kan altså ikke garantere, at folk fra Djursland kører til Holstebro på arbejde hver morgen.
De vil meget gerne arbejde på den her fantastisk gode virksomhed, som er miljørigtig, som er bæredygtig, og som sørger for, at der kan laves spånplader af det genbrugstræ, der bliver afleveret inde på genbrugsstationen.
Altså vi er virkelig ude i, at vi gør det, vi faktisk rigtig gerne vil have mere af, og så kommer NOx-afgiften ind over.
Og nu er det bare sådan, at konkurrenceforvridningen er så skarp, at der måske ikke er mulighed for at blive der.
Jeg skal ikke kunne sige, om de vælger at flytte, men de har i hvert fald sagt, at de er kommet over stregen nu.
Hvad mener ordføreren så om et Danmark i balance?
Annette Lind (S), 2012-05-10:
Samtidig med at der er kommet en NOx-afgift, er der kommet en rigtig, rigtig god energiaftale, som skaber masser af grønne arbejdspladser ude i landdistrikterne.
Jeg kan bl.a. sige, at ude hos mig selv, i Holstebro, har vi verdens største biogasanlæg, og det giver masser af arbejdspladser.
Vi får en bioætanolfabrik, som giver måske 2.000 arbejdspladser med de afledte arbejdspladser.
Så når man gør én ting, gør man noget andet, og vi har villet satse på det grønne område, og derfor er det der, hvor vi skaber arbejdspladser nu.
Jamen det er sådan, at der er nogle huse, der står tomme, uanset om der er skoler eller ej.
Og for trods alt at få nogle huse renoveret og gjort pænere får man muligheden for at kunne lave et helårshus om til et sommerhus, og det vil også kunne give noget drift i forhold til handelen i byerne.
Så i stedet for at lade husene stå tomme bygger vi byerne op, og vi giver mulighed for at kunne bruge et hus, der måske ellers ville have stået tomt, til en sommerhusbolig.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-05-10:
Foruden det kan vi også altid tale om, om der er mere, der skulle væk fra kommunerne eller være der.
Vi så gerne, at der var en større åbenhed om de midler, som vi giver til kommunerne, som de skal bruge på deres små øer, og der kunne vi godt tænke os, at de i hvert fald enten blev øremærket, eller også at der var en større åbenhed.
Man kunne forestille sig at pålægge kommunerne at have åbne øregnskaber, så øboerne til hver en tid kunne gå ind og se, hvad det er, der bliver brugt penge på.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-05-10:
Jeg er fuldstændig enig i, at forhåbentlig rigtig meget af det, vi foretager os her, skal bygge på viden og på fakta, så stor respekt for det arbejde, der foregår her af ordføreren om færgesekretariatet.
Så er det bare, at jeg overvejer, for nu er færgerne jo sådan set en sag, der ligger hos de kommuner, hvor øerne er hjemmehørende, om der er andre områder, som ordføreren er opmærksom på, der eventuelt med fordel, sådan som fru Dencker ser det, kunne samles?
Der er jo sådan noget principielt i, hvornår vi begynder at flytte opgaver fra kommunerne til noget fælles kommunalt eller noget regionalt.
Er det bare sådan et opbrud for småøerne, i forhold til hvordan resten af landet egentlig er delt ind i kommuner?
Er der andre brud, som kunne være på vej?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-05-10:
Når det er den viden, jeg samler ind fra de små øer, så er det den viden, jeg tager med til min gruppe, og som resten af min gruppe også er positive over for at bakke op, og det håber vi så kan give nogle gode aftaler, og at regeringen også vil bakke os op i det her.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-05-10:
Mange tak for en rigtig fin tale og nogle fine perspektiver.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-05-10:
Så vil jeg sige, at vi ikke er kede af, hvorvidt vi indgår eller ikke indgår aftaler.
Når vi indgår aftaler, ser vi selvfølgelig på, hvordan vi kan tjene befolkningen
bedst muligt.
Så hvorvidt vi står uden for en aftale eller ikke gør, er aldrig noget vi er kede af, men vi håber da, at vi kan samarbejde med regeringen på det her område.
Annette Lind (S), 2012-05-10:
Fru Mette Hjermind Dencker svarede ikke på, hvorvidt hun var ærgerlig over, om de er med eller ej.
Så vil jeg så sige, at jeg ikke har skiftet mening på nogle punkter.
Jeg synes, at et fælles færgesekretariat i forhold til administrationen på nogle af områderne kunne være en god ting, men al driften skal stadig væk ligge i kommunerne, og det var præcis det, jeg sagde i sidste ordførertale.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-05-10:
Så jeg er da rigtig glad for, at de har lyttet til Dansk Folkepartis idé.
Så det vil jeg glæde mig til at samarbejde med regeringen om.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-05-10:
Jeg er bekendt med den bredbåndsmålsætning på 100 megabit, der kun gælder download – der er jo to veje i forbindelse med bredbånd; der er jo også upload, hvor der i øvrigt ikke er nogen målsætning.
Den gamle regering havde det heller ikke, men der var man så gode fra Socialdemokratiets side, at man kritiserede det voldsomt og havde ministeren i samråd for at sige, at regeringen havde en uambitiøs målsætning.
Nu har vi fået en ny regering, og de har så valgt at sige, at de har nøjagtig den samme målsætning.
Og der var jeg i øvrigt enig med det gamle flertal i, at det var fuldstændig uambitiøst.
Der kunne jeg så spørge, hvorfor man så ikke, hvis man gerne vil være ambitiøs og gøre nogle ting, selv har valgt at lave en uploadmålsætning, men kun har den gamle downloadmålsætning, som man har kopieret fra den gamle regering.
Så vil jeg gerne nævne, at nu har man fra teleforligskredsens side, som Dansk Folkeparti i øvrigt ikke er med i, valgt at sige, at man vil rulle det her med de 800 MHz ud, altså den der bredbåndsdel, men den skal kun dække 207 postnumre, og jeg synes da ikke, det er at tage nogle gode initiativer for yderområderne, hvis det kun er 207 postnumre ud af ca. 1.050 postnumre.
Synes fru Annette Lind ikke, det ville være bedre, at man satte nogle nationale standarder for, hvad der skulle være af dækningsmuligheder, så vi var sikre på, at alle småøerne, alle yderområder også blev dækket af den nye mobile bredbåndsdækning, så det ikke kun bliver 207 postnumre ud af 1.050?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-05-10:
– det er rigtigt, tak – det tal, som vi sender ud til kommunerne til drift af færgerne.
Hvis vi forestillede os, at vi i stedet for havde et fælles færgesekretariat, ville det jo betyde, at de ville kunne få en række stordriftsfordele, i stedet for at kommunerne hver især skal sidde og købe olie ind til deres færge eller de færger, de har.
Derfor ville et færgesekretariat jo kunne gøre, at man kommer længere for pengene, når man har stordriftsfordele i form af olie og forsikringer.
Så det er i hvert fald noget af det, som vi ser frem til.
Bjarne Laustsen (S), 2012-05-10:
Er det meningen, at priserne skal være billigere af det, og hvem skal i givet fald betale?
Det er jo let nok at flytte rundt på nogle penge.
Jeg er helt enig i, at man på småøerne har en lang transporttid, man skal lægge oveni, hvis man skal pendle til arbejde på fastlandet.
Hvordan har Dansk Folkeparti tænkt sig at løse det?
For jeg er helt sikker på, at hvis man kigger, er det kun blevet værre i de 10 år, hvor Dansk Folkeparti støttede VK-regeringen.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2012-05-10:
Jeg kan bekræfte, at vi i Dansk Folkeparti er kede af at opleve, når dem fra de små øer henvender sig til os og siger, at deres kommune ikke anerkender det behov, de har, for at passe et arbejde på fastlandet.
I Dansk Folkeparti kunne vi godt tænke os at flytte det til et færgesekretariat, som vil have en dybere forståelse for de behov.
Bjarne Laustsen (S), 2012-05-10:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at vide, om jeg skulle forstå ordførerens tale sådan, at Dansk Folkeparti var kede af, at man havde støttet en borgerlig regering, der stod for centralisering.
Alene bare kommunalreformen, hvor man lavede amterne om til regioner, gjorde jo, at regionerne, amterne, ikke kunne deltage i færgeselskaberne mere.
Det var helt klart en svækkelse, hvor man dybest set sagde til øerne: I må sejle jeres egen sø.
Der blev grundlaget for at opretholde en færgeforbindelse faktisk mindre af det.
Har Dansk Folkeparti fortrudt det?
Så skal jeg bare lige have noget bekræftet, for jeg har forstået, at Dansk Folkeparti er mere parat til at lave en Robin Hood-udligning i forhold til udligningsordningen, hvor man vil være med til at flytte penge fra rige kommuner til fattige kommuner.
Det kunne jo også være et plaster på såret, da Dansk Folkeparti har været med til at støtte den ene rødvinsreform efter den anden og skattestoppet, der gjorde, at Danmark blev trukket skævt.
Annette Lind (S), 2012-05-10:
Jeg synes, det er et godt initiativ, at vi laver helårshuse om til sommerhuse.
Det er jo bare et af mange tiltag, som bliver sat i gang under den her regering, og derfor synes jeg, at vi skal glæde os over, at det måske er noget, som virkelig kunne sætte gang i nogle af byerne i landdistrikterne.
Andreas Steenberg (RV), 2012-05-10:
Selvfølgelig nytter det noget at nedsætte et nyt ministerium, og jeg vil gerne spørge fru Annette Lind, om hun kan bekræfte, at regeringen har igangsat initiativer for at komme de her Låsby-Svendsen-typer til livs, og har støvsuget det gamle Boligministerium for at finde penge til nedrivning af boliger ude i landdistrikterne og i øvrigt se på lovgivningen for i højere grad at omdanne helårshuse til sommerhuse, når de sælges.
Annette Lind (S), 2012-05-10:
Og det her ved jeg er noget, som ligger alle på sinde, altså det her med at få skabt ordentlige bredbåndsforbindelser og få et godt telefonnet.
Det er noget, vi alle sammen har fokus på, og derfor synes jeg også, det ville være noget, som vi virkelig kunne lave et bredt forlig om – også med Dansk Folkeparti.
Det er bare ganske kort.
Det handler om, at fru Mette Hjermind Dencker var ked af, at småøerne ikke fyldte mere i redegørelsen, end de gjorde.
Men nu er det ikke tomme ord, der gør forskellen, det er jo handlinger, og det er bl.a. en af de ting, som vi jo rigtig gerne vil have lagt frem nu i udligningsordningen i forhold til et fælles færgesekretariat, som jo er i spil i udligningsordningen.
Så jeg vil spørge fru Mette Hjermind Dencker, om hun ikke er ked af, at hun ikke kan være med til at indgå sådan en aftale.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2012-05-10:
Jeg tror, vi godt kan blive enige om, at bæredygtighed og virksomheder, der arbejder meget bevidst omkring miljø, er interessant, og at det er noget, vi gerne vil styrke.
Når så sådan en virksomhed er placeret i et område, der er beskrevet som et udkantsområde og dermed får særlig fokus,
er det så ikke bekymrende, at regeringens NOx-afgift er med til, at 200 arbejdspladser er på vej ud af landet?
Annette Lind (S), 2012-05-10:
Nu er det ikke sukkerafgiften, der gør, at butikkerne lukker rundtomkring i Danmark.
Vi har aldrig nogen sinde set så stor en centralisering som under den tidligere regering.
Aldrig nogen sinde har vi set så mange nye storcentre og Bilkaer og ting og sager rundt om byerne, så det finmaskede net af butikker har for mange, mange måneder siden været undervejs.
Så på den måde er det i hvert fald ikke sukkerafgiften, der gør, at der lukker butikker ude i landdistrikterne, det kan vi være helt sikre på.
Birgitte Josefsen (V), 2012-05-10:
Jamen udligningsreformen er jo en nulsumsløsning – det ligger jo i selve ordet.
Så derfor er det jo et spørgsmål om at flytte penge fra et sted til et andet.
Men som jeg har påpeget i de svar, jeg har givet her fra talerstolen, er det udspil, der ligger, jo ikke et udspil, der løser opgaven, fordi man kun løser opgaven i nogle kommuner, men ikke i andre landdistriktskommuner.
Derfor synes jeg, at man bør sætte sig ned og få sat fokus på, hvordan man løser opgaven, så man ikke tager penge fra fattige kommuner, for det er sådan set det, man kommer til at gøre.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-05-10:
Jeg kunne høre, at fru Birgitte Josefsen egentlig kom med en advarsel om, at man skal vælge sine venner med omhu, og det er i hvert fald en anbefaling og et godt råd, som vi jo har lyttet til i den røde regering.
Vi har valgt vores venner med omhu, og med hensyn til udligningsreformen forstår jeg det sådan, at det for Venstre er vigtigere at være solidarisk med dem, der har au pair i Gentofte, end at være solidarisk med de folk i yderdistrikterne – og nu er det ikke bare sådan nogle yderdistrikter, som dem, jeg kommer fra, men virkelige yderdistrikter – der forsøger at få en hverdag til at hænge sammen.
Hvis ikke der skal foretages omfordeling af midlerne, så skal der jo tilføres nye penge.
Vi har ikke kunnet få øje på, hvor de skulle komme fra, men det kan være, at ordføreren vil løfte sløret for, hvor Venstre mener at det pengetræ, som man ikke har kunnet pege på i de 10 år, man har siddet i regering, står.
Birgitte Josefsen (V), 2012-05-10:
Altså, der er ingen diskussion om, at vi generelt har brug for en afbureaukratisering i hele vores samfund, i hele landet, og derfor bad vi faktisk også kommunerne om at melde ind med initiativer til afbureaukratisering.
Noget af det, der var meget spændende i den proces, var, at en række kommuner jo satte et rigtig solidt stykke arbejde i gang.
Det, der så chokerede nogle af kommunerne, var, at rigtig mange af de ting, de fik skrevet ned, faktisk ikke var blevet besluttet herindefra og altså ikke var lovgivningsmæssige ting; det var bureaukratiske processer, som kommunerne selv havde opbygget. Jeg har selv en fortid i en kommunalbestyrelse, hvor jeg har siddet i 12 år, og jeg vil sige, at det godt kunne være, at kommunerne nogle gange skulle sætte sig ned og sætte et stykke arbejde i gang og kigge på, hvor man selv kan foretage afbureaukratisering, og så tror jeg, at de også er velkomne til at sende forslag med de initiativer, de synes der skal sættes fokus på, og som er af lovgivningsmæssig karakter, ind til den nye regering.
Eksempelvis satte hr. Claus Hjort Frederiksen jo en stor proces i gang på hele jobområdet, både med medarbejdere og kommuner, og det betød, at man fik igangsat en lang række afbureakratiseringsprocesser på det område.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-05-10:
Mange tak til ordføreren for Venstre.
Vi ved, at bolig, arbejde og fritid er tre parametre, som er ret vigtige, for at et landdistrikt – hvor jeg også selv er valgt – og et område kan hænge fornuftigt sammen, og derfor ville vi jo rigtig gerne arbejde med afbureaukratisering.
Sådan en som mig, der har en fortid i kommunalpolitik, ved, at der har været utrolig meget bureaukrati i de sidste 10 år, og det har også nogle gange været en hindring i forhold til de initiativer, vi gerne har villet sætte i gang.
Så måske ville fru Birgitte Josefsen komme med et bud på, hvor vi kunne tage fat og gå videre med hensyn til de områder, hvor den forrige regering ikke nåede at afbureaukratisere, for der er jo et rigtig stort bureaukrati at tage fat i.
Så hvor forestiller ordføreren sig at det kunne være godt, at vi i fællesskab gik i gang med at sortere i reglerne?
Birgitte Josefsen (V), 2012-05-10:
Man løser jo ikke et problem ved at tage noget fra andre og så skabe et problem et andet sted, og det er sådan set det, der ligger i det udspil, der ligger til en udligningsreform.
Derfor prioriterer jeg en udligningsreform, hvor man sætter fokus på at understøtte de problemstillinger, der er generelt ude i vores landdistriktskommuner.
Og det er det, man ikke gør i det udspil, der foreligger.
Bjarne Laustsen (S), 2012-05-10:
Jeg forstår, at Venstre synes, at de vandt valget i Holstebro.
Det tror jeg ikke helt de gjorde.
Men bortset fra det vil jeg gerne spørge til udligningsreformen.
Jeg kan forstå, at fru Birgitte Josefsen jo er bosat nord for fjorden i en kommune, som vil få stor glæde af en udligning, men som prioriterer det højere, at der er en kommune, hvor der er en ny kandidat som borgmester, som synes, at det, der kan blive lavet der, er noget forfærdelig noget.
Men hvorfor vil man ikke være med til at lave sådan en rigtig Robin Hood-udligning?
Det har man da talt meget om ude i forsamlingshusene.
Jeg forstår, at det er et stort problem.
Venstre har stået i spidsen for skatte-, rødvinsreformer osv., der har støttet de rige i Whiskybæltet, men man vil ikke være med her til at skabe et land i balance.
Der er jo en masse pæne ord, men når det kommer til stykket, vil man ikke være med til at sige, at der skal være en ordentlig udligning.
Vi så det med jobreform og det hele.
De kommuner, der havde de mange arbejdsløse, de kommuner, der havde mistet de mange arbejdspladser, kom til at betale regningen.
Det synes jeg jo er forkert, når der samtidig var store, rige kommuner, der tjente penge på at overtage opgaver fra staten.
Så jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvorfor det er, at Venstre ikke vil være med til bare at rette en lille bitte smule op på de ugerninger, de tidligere har gjort.
Birgitte Josefsen (V), 2012-05-10:
Jeg vil gerne rette spørgeren lidt, for Venstre tabte ikke valget, Venstre vandt faktisk valget, vi gik frem ved valget.
Vi tabte regeringsmagten, og det er jo lidt noget andet, det handler om de samarbejdspartnere, man har.
Når jeg skal forholde mig helt konkret til nedrivningspuljen, kan jeg sige, at Venstre faktisk stillede et ændringsforslag til finanslovforslaget, hvor vi foreslog, at der blev afsat 100 mio. kr. specifikt til en nedrivningspulje.
Landdistriktsudvalget har lige været på Lolland-Falster, og der har vi set, hvor forfærdeligt det stod til.
De har hårdt brug for pengene, det kunne borgmesteren bekræfte.
Derfor synes jeg jo, at det er et af de områder, som vi skulle prøve at blive enige om at styrke fremadrettet, så det håber jeg da at landdistriktsministeren vil tage initiativ til.
Man har sagt fra den nuværende regerings side, at man gerne vil det brede samarbejde, så indbyd os til nogle forhandlinger, så må vi jo se, om vi kan nå frem til en løsning.
Bjarne Laustsen (S), 2012-05-10:
Nu er det jo en kendt sag, uanset de pæne ord fra Venstres ordfører, at Venstre tabte valget, fordi man centraliserede og ikke fik folket til at forstå det; jeg kan bare nævne ordet Holstebro, så giver det en god forklaring på, hvordan tingene var.
Det, der er interessant, er jo, at nu forstår jeg, at Venstres ordfører næsten stiller sig op og siger: Undskyld, vi har godt nok lige haft regeringsmagten i 10 år, og der er en hel masse, vi ikke har nået, der var noget med øerne, vi ikke helt fik ordning på, og vi skal også have et land i balance, men landet er blevet trukket mere skævt de sidste 10 år.
Så synes jeg simpelt hen, at det er topmålet af hykleri at sige her til sidst, at regeringen her har svigtet, f.eks. i forbindelse med nedrivningspuljen.
Jeg håber, at ordføreren kan bekræfte, at der er sat nøjagtig lige så mange penge af i den her finanslov, som der var i den, som V og K fremlagde.
Jeg synes simpelt hen, at det er topmålet af hykleri.
Der var også mange kommuner, der ikke kunne få noget, jeg kunne f.eks. lige nævne Frederikshavn Kommune, det var den, jeg lige kunne komme på – Aalborg Kommune fik heller ikke andel i nedrivningspuljen, som den var før, så der var også nogle skævheder deri.
Men jeg forstår, at Venstre meget gerne nu vil være med til at sikre penge til det i fremtiden.
Det skal da blive interessant at få et forslag om det, måske der er mere færgestøtte, og hvad man ellers kunne have med i posen af alt det, man ikke fik gennemført.
Kan vi ikke få en forklaring på det?
Birgitte Josefsen (V), 2012-05-10:
Jeg kan overhovedet ikke bekræfte noget som helst, for jeg har ikke siddet inde i forhandlingslokalet omkring udligningsreformen, så det spørgsmål kan man jo stille til den forhandler, vi har haft.
Men jeg kan sige, at det er korrekt, at Venstre tidligere havde stor fokus på landdistriktskommunerne.
Derfor satte vi specielt fokus på nogle af dem, nemlig på 29.
Det betyder ikke, at det kun er 29 kommuner, der skal sættes fokus på, hvad angår en udligningsreform.
Simon Kollerup (S), 2012-05-10:
Det ville også være noget af et guldæg, hvis vi på den måde kunne løse problemet for alle, men vi kan tage fat i, hvad den tidligere regering lagde frem af det, den kaldte for yderkommuner eller udkantskommuner.
Jeg tror, at man havde 27 styk på sin liste over kommuner, man gerne ville hjælpe.
Men det er selvfølgelig en prioritering, at man så ikke er så interesseret i at være med i det her.
Det, jeg vil spørge ordføreren om i forbindelse med udligningsforhandlingerne, handler lidt om, hvorfor man så har sagt, at man ikke kan gøre det her.
Som jeg forstår det fra medierne og andre steder, hvor jeg følger med, handler det om, at man mener, at det koster de meget, meget velbjærgede kommuner i Nordsjælland, hvor der er mange konservative borgmestre, penge, og det er derfor, man ikke kan være med.
Det er i hvert fald derfor, Det Konservative Folkeparti har meldt fra.
Jeg forstår også, at det er derfor, at Venstre ikke kan være med.
Kan ordføreren bekræfte det?
Birgitte Josefsen (V), 2012-05-10:
Det vil vi sådan set også meget gerne være med til, men som jeg har været inde på i mine tidligere svar, løser det ikke problemerne, at man tilgodeser nogle, men ikke alle, der står og har et kæmpeproblem med at få deres økonomi til at hænge sammen ude i et landdistriktskommunerne.
Man kan sådan set bare læse et af de store dagblade fra i dag for at se, hvordan landskabet ser ud.
Og det er jo altså ikke sådan, at det udspil, der ligger, løser problemstillingen for samtlige landdistriktskommuner.
Simon Kollerup (S), 2012-05-10:
Tak for det.
Jeg er da glad for, at det bliver anerkendt, at det, der ligger i udligningsforhandlingerne, og som er lagt frem fra regeringens side, netop flytter en masse hundrede millioner kroner fra de mest velbjærgede kommuner til de knap så velbjærgede kommuner.
Jeg kan for bare at nævne et par eksempler sige, at kommuner som Langeland, Frederikshavn og Kalundborg kommuner er nogle af de kommuner i yderområderne, sammen med f.eks. Guldborgsund Kommune, som står til at modtage en masse penge.
Så mit spørgsmål er egentlig: Hvorfor vil ordførerens parti ikke være med til at lave en reform, der flytter penge fra byerne og de velbjærgede kommuner til de kommuner, der har det sværest, og som ligger i yderområderne, så vi på den måde kan sikre et ordentligt serviceniveau for alle borgere i det her land?
Birgitte Josefsen (V), 2012-05-10:
Nu har borgmestre jo altså lov til at udtale sig.
I min opstillingskreds er der en socialdemokratisk borgmester, og jeg tror eksempelvis ikke, at han er så glad for det udspil, der ligger for Mariager Fjord Kommunes vedkommende.
Så jeg tror, at det handler meget om, hvilke borgmestre man spørger.
Dem, der får penge ind på bogen, synes, at det er en god løsning, og dem, der skal aflevere nogle, synes, at det er en dårlig løsning.
Jeg synes, at man trænger til at ryste posen en gang til med hensyn til det udspil, der foreligger.
Annette Lind (S), 2012-05-10:
Jamen det er jo sådan, at den flytter rigtig mange hundrede millioner kroner fra by til land.
På Bornholm flytter man 46 mio. kr., også på Langeland og Lolland osv., altså nogle af de steder, som er allermest forarmede.
Jeg vil spørge ordføreren om, hvorvidt hun føler sig presset eller føler, at hun har sit bagland i orden, når borgmestrene i ordførerens eget parti og andre – hvad hedder det? – oppositionspartier nu siger, at de vil gå tilbage til forhandlingsbordet.
Påvirker det så ordføreren?