Tom Behnke (KF), 2011-02-01:
Se, i et land som Danmark skal det jo ikke være sådan, at det kun er dem, der har råd, som kan få juridisk rådgivning, at det kun er dem, der har råd, som kan føre deres sager, og som kan få deres ret, men sådan, at alle har muligheden for, at retfærdigheden sker fyldest.
Og derfor er det vigtigt, at vi har en retshjælpsordning.
Det er vigtigt, at vi har et sted, hvor man kan henvende sig, hvis man har en særlig lav indkomst eller formue i øvrigt, altså så man der kan få noget hjælp.
Det er jo i øvrigt også typisk dem, der vil være i den situation, at de kan få fri proces af netop økonomiske grunde.
Så det er vigtigt, at vi i et retssamfund har den her mulighed, og derfor virker forslaget her jo også umiddelbart ret interessant.
Det er da en interessant tanke, at man kunne have sådan nogle retshjælpskontorer i udsatte boligområder.
Men spørgsmålet er jo: Hvad er behovet for, at der kommer lige præcis et retshjælpskontor i et udsat område?
Og hvornår er der tale om et udsat område?
Tallet for, hvor mange udsatte områder vi har, kører sådan lidt op og ned, så skal vi sådan åbne og lukke kontorer, alt efter hvad det er for en beregningsmodel, vi bruger?
Så det er sådan lidt flyvsk, hvad det er for et begreb.
Det andet, jeg kan forstå på Enhedslisten, er, at man nu vil have, at der ud over retshjælp også skal være mulighed for økonomisk rådgivning til gældsplagede, at der skal mulighed for rådgivning i forhold til arbejde, job, uddannelse, familieforhold, tilgangen til hele den offentlige forvaltning, og om hele systemet i det hele taget skal der være sådan en generel rådgivning.
Og så er vi jo langt ude over rammerne for, hvad et retshjælpskontor tager sig af; det tager sig jo kun af det rent juridiske – kun ren jura.
Derfor synes jeg, at forslaget her begynder at flyde lidt i kanten, og at det begynder at være et forslag, der mere handler om de gode intentioner end noget præcist og konkret om, hvad det egentlig er, man gerne vil.
Men det er stadig væk et interessant forslag, og derfor er det også rigtig godt, at den her regering på finansloven har afsat 3,5 mio. kr. til netop at få afdækket ude i de her områder og i øvrigt i Danmark generelt: Er der ved at opstå, eller har vi måske allerede fået nogle paralleller retssystemer her i landet, hvad enten vi taler om sharialovgivning i nogle miljøer eller om rockerbander, som ordner tingene på deres måde uden at involvere myndighederne?
Den afdækning er jo helt afgørende vigtig for det fremtidige retssamfund i Danmark.
Og jeg synes, at vi skal afvente og se, hvad der kommer ud af den afdækning; det er jo ret interessant.
Det kunne jo godt være, at man der nåede frem til, at der er et kolossalt behov for, at man nogle steder får nogle retshjælpskontorer ude i udsatte boligområder; det kunne da sagtens være.
I Århus har man jo valgt netop at lægge retshjælpskontoret ud i et belastet boligområde, og så vidt jeg har hørt, fungerer det fint dèr.
Men i forlængelse af at vi får lavet de her undersøgelser og får afdækket nogle behov – i forbindelse med og i forlængelse af at regeringen jo har nedsat en retshjælpskommission, der skal kigge på, om vi kan gøre den her ordning endnu bedre, om vi kan ramme endnu mere præcist – kan vi jo nå frem til, at der sagtens kan være et behov.
Og hvis der er sådan et behov, er det min klare opfattelse, at vi skal tænke det ind i den ghettoplanlægning, vi i øvrigt er i gang med, altså at man netop går ind i ghettoerne og får lukket op, får luftet ud, får sørget for, at der er en blanding af erhverv og boliger, en blanding af noget privat og noget offentligt.
Og forskellige offentlige myndigheder, forvaltninger og kontorer osv. kan med fordel – nogle steder – placeres i udsatte boligområder, i større eller mindre grad.
Det vil være lokalt, at man kan afgøre den slags ting.
I den her sammenhæng kan man jo sagtens afdække, om det vil være hensigtsmæssigt, at et retshjælpskontor flytter fra en del af en by til en anden del af en by.
Og jeg er da helt overbevist om, at Civilstyrelsen vil lytte, hvis man lokalt laver den vurdering og henvender sig dem og siger, at man synes, at det vil være en rigtig god idé at flytte det her kontor eller en del af det fra den ene gade til den anden gade, for der er et større behov.
Men det er jo ikke i Folketinget, at vi skal sidde og afgøre, præcis hvilken matrikel forskellige retshjælpskontorer skal ligge på.
Det er jo Civilstyrelsen, der i sidste ende sidder og foretager en samlet vurdering, og der håber jeg da og er ret overbevist om, at man også lytter til det, hvis der lokalt mellem alle de forskellige offentlige myndigheder og instanser er enighed om, at det vil være en rigtig god idé, at man placerer det et andet sted.
Så på nuværende tidspunkt afviser vi forslaget, men vi glæder os da til, at vi får et resultat af regeringens undersøgelse, som der er afsat 3,5 mio. kr. til, af, om vi har parallelle retssystemer i Danmark, og i hvilket omfang vi har det.
Og så kan det jo være, at vi får den her debat en gang til.
Det ville være nemt at sige nej, men jeg vil gerne tilføje, at når vi fra konservativ side siger nej til det her forslag, er det ikke, fordi det kommer fra Enhedslisten, det er det ikke.
Hvis Enhedslisten f.eks. foreslog, at vi skulle nedsætte marginalskatten i Danmark, ville vi stemme for.
Det ville da være et supergodt forslag, det synes vi da kunne være interessant at stemme for.
Så det er altså ikke et spørgsmål om, hvem der er afsender på det her forslag.
Når jeg fremhæver Aarhus, er det, fordi man i Aarhus faktisk fandt ud af, at det var hensigtsmæssigt, at man placerede det der, og så gjorde man det.
Det betyder ikke nødvendigvis, at det er hensigtsmæssigt i alle andre udsatte boligområder i Danmark at gøre det samme, det er ikke sikkert.
For hvad er det egentlig, vi binder os til der?
Vi binder os til noget, som vi end ikke ved om der er et behov for.
Og det er derfor, vi afviser beslutningsforslaget, ikke, fordi det er fru Line Barfod, der har fremsat det.