runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eyvind Vesselbo (V), 2008-12-18:
Fru Ida Auken sagde ganske rigtigt, at det her lovforslag drejer sig om regulering af afgift til drikkevandsbeskyttelse - regulering af afgift til drikkevandsbeskyttelse.
Det har jo så ikke nødvendigvis noget at gøre med, hvordan kommunerne udfører deres opgave, for kommunerne er forpligtede til at sikre drikkevandet.
Hvis de ikke gør det, er de jo ikke særlig ansvarlige over for deres borgere.
Grunden til, at jeg ventede et øjeblik med at gå op, var, at jeg tænkte, at oppositionen nok vil komme med de samme argumenter igen, og så ville jeg samle det lidt op og give en tilbagemelding.
Og jeg mener ikke, at der overhovedet er kommet noget frem i denne debat, som på nogen måde sætter spørgsmålstegn ved, om vi kan bevare vores grundvand, om vi kan bevare vores drikkevand i en god kvalitet.
Det kan godt være, at fru Ida Auken og oppositionen bliver ved med at køre på det område, men det her drejer sig altså, som jeg har sagt mindst ti gange nu, om fordelingen af pengene.
Ida Auken (SF), 2008-12-18:
Jeg kan godt forstå, at hr. Eyvind Vesselbo forsøgte at undgå at tage ordet, når han kommer frem med så bovlamme argumenter, som at det her ikke handler om grundvandsbeskyttelse.
Vi kan jo bare se, hvad lovforslaget hedder, ikke sandt?
Det hedder lovforslag nr. L 47 og handler om regulering af afgift til drikkevandsbeskyttelse.
Hvordan kan man så stå og sige, at det ikke handler om drikkevandsbeskyttelse?
Det er jo helt godnat.
Hvorfor handler det om drikkevandsbeskyttelse og om, hvordan man fordeler pengene?
Jo, det gør det, fordi vi i øjeblikket fordeler pengene efter, hvor drikkevandet er og skal beskyttes, og ikke efter, hvor mange mennesker der bor et sted.
Det vil sige, at Esbjerg Kommune, der har mange indbyggere, men ikke noget drikkevand, der skal beskyttes, med den nye ordning vil få en masse penge.
Det bliver de sikkert glade for i Esbjerg.
Jeg tror bare, at Vejen Kommune, der har rigtig meget grundvand, der skal beskyttes, bliver rigtig kede af ikke at få de penge, og de bliver nok rigtig kede af, at de skal ud og finde mange, mange millioner kroner på andre områder i kommunens budgetter.
Det her er jo altså ikke gynger og karruseller.
Det er jo ikke bare sådan et give and take.
Vi skal prøve at være så præcise som muligt.
Og så skal hr. Eyvind Vesselbo ikke glemme, at vi jo ikke bruger DUT-systemet på alle områder.
Vi bruger det på en masse forsyningsvirksomheder, hvor man da fordeler pengene til kommunerne efter helt andre ordninger.
Det er det, kommunerne har foreslået, og hvorfor kan vi ikke få lov til det?
Eyvind Vesselbo (V), 2008-12-18:
Vi lytter gerne, for hvis ikke jeg lyttede, kunne jeg jo ikke svare hr. Johs. Poulsen på hans spørgsmål.
Men sagen er jo, at det er nogle forkerte præmisser.
Jeg kan ikke gå ind på de præmisser.
Jeg kan ikke stå heroppe og sige, at hr. Johs. Poulsens præmisser er rigtige, når de er forkerte.
Det, der er sagen - og hr. Johs. Poulsen sagde det også meget tydeligt er, at KL gerne vil bevare DUT-systemet, og så vil de også gerne lige have nogle penge ved siden af.
Jamen hvad er det så, vi starter her, hvis vi gør det?
Johs. Poulsen (RV), 2008-12-18:
Jamen jeg vil godt spørge Venstres ordfører: Når alle aktører på området, alle de, der har forstand på området, alle de, der beskæftiger sig med det, siger, at den ordning, vi har i dag, jo altså uden nogen former for problemer kan videreføres med nogle ganske små tekniske ændringer - nemlig det, der lå i ændringsforslaget fra oppositionen
hvorfor skal man så ikke gøre det?
Det her er jo ikke en debat om DUT-systemet.
De, der forsvarer DUT-systemet, nemlig kommunerne, Kommunernes Landsforening, har jo selv sagt: Vi ønsker ikke, at DUT-systemet skal gælde på det her område, vi ønsker, at man skal tilrettelægge finansieringen således, at den følger opgaven, som den hidtil har gjort.
Det vil altså sige, man skal fortsætte med den ordning.
Det kan lade sig gøre teknisk og juridisk.
Det imødekommer også den indsigelse, der er fra Justitsministeriet.
Hvorfor vil Venstre overhovedet ikke lytte til noget som helst længere?
Eyvind Vesselbo (V), 2008-12-18:
Jo, men jeg mener også, hr. Johs. Poulsen bør lytte til det, jeg sagde, nemlig at det her ikke har noget med grundvandsbeskyttelsen eller drikkevandsbeskyttelsen at gøre.
Det har noget med fordelingen af penge at gøre.
Og derfor mener jeg bare, at det her ikke er en strid om vandkvalitet eller grundvandskvalitet.
Det er et spørgsmål om, hvordan vi skal fordele pengene.
Og derfor skal man lade være med at sætte spørgsmålstegn ved, om folk får rent drikkevand, eller om vi kan bevare vores grundvand, for det er slet ikke det, den her sag drejer sig om.
Jeg synes faktisk, det er problematisk, at nogle går ud og siger: Hvis vi ikke får de her penge, så vil vi ikke passe jeres grundvand og jeres drikkevand.
Jeg mener da ikke, at hr. Johs. Poulsen kan støtte sådan en holdning.
Jeg er
Johs. Poulsen (RV), 2008-12-18:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, om han fuldstændig har overset, at samtlige aktører på området, som har ytret sig i den her sag, påpeger, at det her medfører en risiko med hensyn til beskyttelsen af grundvandet og den fremtidige indsatsplanlægning i forhold til grundvandet; samtlige, der er aktører på området, samtlige, der har med området at gøre, siger, at den risiko nu er til stede med den fremtidige finansiering, som Venstre lægger op til.
Er det fuldstændig forbigået Venstres ordførers opmærksomhed, at det forholder sig sådan, og burde man ikke lytte til den type indsigelser?
Eyvind Vesselbo (V), 2008-12-18:
Hr. Johs. Poulsen har ganske ret i, at man nogle gange må undre sig over, hvad det er, der bliver diskuteret her i salen.
Man fremlægger det her fra oppositionens side, som om det har noget med beskyttelsen af grundvandet og drikkevandet at gøre.
Det er jo en fuldstændig forkert vurdering af den her sag, for kommunerne, som jo har ansvaret for at beskytte grundvandet og drikkevandet, vil selvfølgelig bruge penge til at sikre deres grundvand og deres drikkevand så godt som overhovedet muligt, for ellers er de jo dybt uansvarlige.
Så derfor har det her intet som helst med kvaliteten af drikkevandet eller sikringen af grundvandet at gøre.
Det har noget at gøre med fordelingen af penge, måden at fordele pengene på.
Enten vil man i det kommunale system have det, der kaldes DUT-ordningen, altså det, at der gives et generelt tilskud til kommunerne til den række opgaver, de har, eller også vil man gøre, ligesom oppositionen nu er i gang med at gøre, nemlig foreslå, at man nedbryder denne generelle tildeling af penge til kommunerne.
Se, det er jo det, der har været stridspunktet; det er ikke noget med kvaliteten eller det, man gør i forbindelse med drikkevandet.
Jeg kan nu forstå, at oppositionen ønsker at afskaffe DUT-systemet totalt.
For man kan jo forestille sig, hvis vi tager fat i det her og siger, at nu fordeler vi lige pengene uden om DUT-systemet, og så er der nogle andre områder, hvor vi også godt lige vil fordele det anderledes, at DUT-systemet bryder sammen.
Det er jo derfor, KL har været lidt uklar i mælet om den her sag.
Så hvad hvis man pludselig begynder at sige: De der penge til skolerne, de der penge til sundhedssektoren osv. osv. fordeler vi ikke efter DUT-systemet, men vi fordeler dem på en helt anden måde?
Sagen er jo, at DUT-systemet fungerer på den måde, at man får nogle penge.
Så er der nogle, der får lidt for meget i den ene ende, og nogle, der får lidt for meget i den anden ende, og derfor er det et udmærket og retfærdigt system.
Men jeg kan forstå, at oppositionen nu ønsker at bryde systemet ned, og det er da tankevækkende, men det kan vi jo så få nogle drøftelser med KL om.
Ida Auken (SF), 2008-12-18:
Lovforslag nr. L 47 er et lovforslag, som går i den fuldstændig forkerte retning, når det drejer sig om en ting, som Danmark er meget kendt for, og som vi er meget stolte af, nemlig at vi her i Danmark kan drikke urenset grundvand.
Det kan vi bl.a., fordi vi beskytter vores grundvand, fordi vi forsøger at kortlægge, hvor det er, og fordi vi forsøger at lave indsatsplaner, der beskytter grundvandet.
Når kommunerne nu skal til at lave disse indsatsplaner, får de ikke længere penge, efter hvor meget grundvand de har, men efter hvor mange indbyggere de har.
Det vil sige, at Esbjerg Kommune, som har rigtig mange indbyggere, får rigtig mange penge, selv om kommunen ikke har noget grundvand, der skal beskyttes, mens Vejen Kommune, som har en masse grundvand, der skal beskyttes, ikke får de penge, den skal bruge.
Så skal pengene til at beskytte grundvandet findes i de kommunale budgetter, og min mistanke er altså bare, at de ikke tager de penge fra socialforsorgen, fra skolerne, fra ældreområdet osv. osv.
Jeg tror simpelt hen ikke på, at kommunerne gør det, og jeg vil heller ikke sige, at det ville være nogen synderlig god idé, for de kommunale budgetter er trængt i forvejen.
Lige nu har vi altså en masse kommuner, som jeg simpelt hen ikke tror får lavet de indsatsplaner og får passet ordentligt på vores grundvand, og det er fuldstændig det samme, som KL og DANVA, den danske vandværksforening, har sagt i deres høringssvar.
Ved førstebehandlingen fik vi lidt bla, bla om, hvorfor lovforslaget var vigtigt.
Men hvis man læser i bemærkningerne, bliver lovforslaget nu vedtaget, fordi Justitsministeriet er tilbøjelig til at mene, at den gamle gebyrordning er en skat i grundlovsmæssig forstand, og det er jo sådan set en lidt tynd begrundelse for at vedtage et lovforslag, der i den grad skævvrider tingene.
Formanden for Kommunernes Landsforenings miljø- og teknikudvalg, Venstremanden Jens Stenbæk, kalder forslaget helt uacceptabelt og en skævvridning.
Ved andenbehandlingen var der ikke, og her ved tredjebehandlingen er der tilsyneladende heller ikke nogen fra regeringspartierne, der egentlig gider forsvare forslaget, og hvad er det for noget?
Kan vi dog ikke få nogle argumenter på bordet for, hvorfor det her er så nødvendigt, hvorfor vi skal gøre det på denne måde, og kan vi ikke i det mindste, som jeg spurgte ministeren om under andenbehandlingen, få at vide, hvorfor vores ændringsforslag ikke kunne vedtages?
Vores ændringsforslag kom kommunerne i møde og løste faktisk det problem, som Justitsministeriet er tilbøjelig til at mene kunne være der, så hvorfor kan vi ikke komme kommunerne i møde i denne sag?
Kan vi ikke få nogle argumenter på bordet?
Torben Hansen (S), 2008-12-18:
Lovforslaget her vil ifølge kommunerne og vandværkerne føre til det stik modsatte, og den udlægning er Socialdemokratiet helt enig i.
Det var sådan set også en udlægning, der rent faktisk var flertal for under førstebehandlingen, hvor Dansk Folkeparti gik sammen med oppositionen.
Det gjorde de så desværre ikke under andenbehandlingen, hvor ændringsforslaget, der sådan set kunne rette op på den skævvridning, der nu kommer, blev stemt ned af regeringspartierne sammen med Dansk Folkeparti, så det, der sådan set bliver konsekvensen, hvis man vedtager lovforslaget i dag, er, at danskernes drikkevand får en ringere beskyttelse.
Konsekvensen bliver også, at de kommuner, der har de store drikkevandsforekomster og skal lave planlægning for at beskytte de store drikkevandsforekomster, bliver underkompenserede.
De kommer til at sætte meget store pengebeløb til, og ergo har de ikke længere råd til beskyttelsen og indsatsplanlægningen af grundvandet, mens de kommuner, der har meget høje folketal og meget små eller slet ingen grundvandsressourcer, sådan set løber med alle pengene.
Det er en dybt, dybt uretfærdig ordning, der rammer de små kommuner med lave befolkningstal, men med meget store grundvandsressourcer, som vel at mærke alle danskere faktisk nyder godt af.
Men det ændringsforslag, der kunne rette op på det, og som bl.a. Kommunernes Landsforening og alle danske vandværker rent faktisk bakkede op i forbindelse med andenbehandlingen, blev stemt ned af regeringspartierne sammen med Dansk Folkeparti - et Dansk Folkeparti, der havde lavet en kovending af de helt store siden førstebehandlingen.
Det næste er så, at under andenbehandlingen i tirsdags, hvor ændringsforslaget blev debatteret i 30-45 minutter, var der ikke en eneste af ordførerne fra hverken Venstre eller Det Konservative Folkeparti eller for den sags skyld ministeren, der havde rygrad nok til at gå herop på Folketingets talerstol og forsvare den skævvridning af den fælles indsats for beskyttelsen af danskernes fælles ressource, grundvandet, som man nu er i gang med.
Én ting er, at man ikke er enig i den samlede oppositions ændringsforslag, men noget andet er, at så må man i det mindste have rygrad nok til at gå op og forsvare, at man vil være med til at lave den skævvridning, der straffer de små kommuner med de store grundvandsressourcer og belønner de store kommuner med de små grundvandsressourcer.
Men det var der heller ikke nogen fra regeringsblokken inklusive ministeren der havde rygrad til.
På baggrund af det og, tror jeg, på vegne af den samlede opposition, som jeg kan se også er klar til at tage ordet, kan jeg sige, at vi alle sammen er meget optaget af at beskytte danskernes fælles ressource, grundvandet.
Derfor vil vi her ved tredje behandling stemme imod lovforslaget, fordi det er et skridt på vej ned ad en sliske, der går ud over vores fælles ressource.
Bjarne Laustsen (S), 2008-12-18:
Jeg vil gerne på baggrund af den debat, vi har haft her, og de ændringsforslag, hvor vi er blevet stemt ned - det er vi kede af - sige, at det er en forbedring af loven, og derfor vil vi selvfølgelig også her ved tredje behandling stemme for lovforslaget.
Jeg vil gerne stå her og snakke med SF's ordfører om de her ting og stille spørgsmål om, om ikke han er enig i det, men jeg synes bestemt, det er underligt, at vi ikke kan få en diskussion om det.
Og når regeringspartierne, Venstre og Konservative, ikke vil tage ordet, er det så, fordi de er imod løntilskud?
Er det, fordi de er imod, at man kan lave en tidlig indsats på nogle områder, og ikke vil give den mulighed til nogle andre?
Hvad er årsagen til det?
Er de imod det der med genoptjeningsret osv.?
Vi får ingenting at vide.
Vi får heller ikke at vide af beskæftigelsesministeren, hvorfor man ikke kan putte de ekstra tre ting på, som vi står og appellerer til, fordi det vil være dumt ikke at gøre det, når vi alligevel har loven oppe til revision.
Det er jo helt ufatteligt, at folk, der netop spørger, om de ikke kan få et løntilskudsjob, ikke præcis ved, om det gælder for dem, og hvorfor lige nøjagtig den gruppe ikke kan få lov at være med, når nu det er klogt.
Hvis det, ministeren plejer at sige, som er, at løntilskudsjob er det bedste redskab, man overhovedet kan have, står til troende, hvorfor er det så, det ikke kan gælde for kvinder, for folk over 50 år og for etniske minoriteter, når vi ved, at alle tre grupper har en ledighed, der er højere end gennemsnittet?
Hvorfor kan vi ikke få det at vide i dag, inden vi stemmer ved tredje behandling?
Jeg synes, det er ærgerligt.
Men det er trods alt en lillebitte forbedring af loven, så derfor vil Socialdemokratiet også stemme ja her ved tredjebehandlingen.
Line Barfod (EL), 2008-12-18:
En ting er, at hr. Karsten Hønge ligesom store dele af fagbevægelsen vælger at sige, at vi skal vedtage forslaget, og at vi skal acceptere at indskrænke konfliktretten.
Det, vores ændringsforslag går ud på, er jo, at man ikke skal indskrænke konfliktretten, man skal bevare den fulde konfliktret.
Men noget helt andet er, at hr. Karsten Hønge forsøger at tale problemet ned, forsøger at bilde folk ind, at der vil være tale om konkurrence på lige vilkår, og at der overhovedet ikke er nogen forskel på de A- og B-overenskomster, der vil komme, når lovforslaget er vedtaget.
Vi har i et svar fra beskæftigelsesministeren bl.a. fået at vide, at arbejdsmarkedspensionerne ikke vil kunne være omfattet af det, man kan konflikte for.
Det er dog en ganske betydelig forskel.
Med hensyn til det, der klart står i udstationeringsdirektivet om mindsteløn, er der altså en stor forskel fra mindstelønnen og til den løn, som er det normale mange steder på det danske arbejdsmarked.
Det vil ikke være på lige vilkår.
Karen J. Klint (S), 2008-12-18:
Det kan måske overraske nogle, at vi er nogle stykker, der tager ordet til et lovforslag i forbindelse med den grønlandske hjemmestyreordning.
Det er heller ikke, fordi jeg skal tale imod det, men vi var nogle stykker, der under førstebehandlingen udtrykte lidt beklemthed ved, om vi nu fra dansk side gav det her lovforslag de rigtige betingelser med på vejen.
Jeg har brug for i dag at sige, at Grønland jo nu har erfaring gennem de 17 år, de har haft psykiatrien i al almindelighed.
Når man ser på de svar, vi har fået i sagen, vil man se, at det faktisk er meget, meget lidt tvang, der er blevet udøvet i Grønland i psykiatrien, også i forhold til hvordan vi håndterer tvang i psykiatrien her i Danmark.
Så jeg håber, at de midler, der er sat af til uddannelse af de patientvejledere, der skal bruges, når Grønland nu selv skal lovgive på området om tvang i psykiatrien, slår til, og jeg vil ønske Grønland held og lykke med den faglige udvikling, der skal til, når man nu skal stå for den lovgivning selv, både i forhold til mindsteprincippet, i forhold til grundlovsrettigheder og i forhold til, at man netop holder øje med, at tvang ikke bliver en løsning på grund af underskud af ressourcer.
Så hvis grønlænderne fortsætter, som de plejer i Grønland, med at lave det fagligt kvalificeret, så kan vi kun sige held og lykke med opgaven.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-18:
Fra Dansk Folkepartis side bad vi ved andenbehandlingen om at få det her forslag trukket tilbage til fornyet udvalgsbehandling, og det gjorde vi, fordi vi gerne ville have svar på et forholdsvis enkelt spørgsmål.
Vi synes, det er fint nok, for hvis Grønland gerne vil have ansvaret for det her område, så bør de selvfølgelig have ansvaret for det her område, men de bør så også have ansvaret for økonomien, og det bør selvfølgelig ikke være sådan, at Danmark skal betale for at overdrage det her område til Grønland, når Grønland selv har stemt for, at de ønsker mere selvstyre.
Derfor kunne man godt, hvis man vil have lidt logik og lidt konsekvens bag de udtalelser, vi ser fra bl.a. grønlandske politikere, vente med at overføre det her sagsområde, til selvstyreordningen er trådt i kraft. Efter vi havde trukket forslaget tilbage til fornyet udvalgsbehandling, stillede vi et spørgsmål, og det vil jeg gerne læse op, så folk derude kan se, hvorfor Dansk Folkeparti ender med at stemme imod og også anbefaler andre at gøre det.
Ministeren svarede: En grønlandsk overtagelse af sagsområdet, anvendelse af tvang i psykiatrien, vil med en ikrafttrædelse af lov om ændring af lov om sundhedsvæsenet i Grønland den 1. januar 2009 betyde en forøgelse af statens bloktilskud til Grønland på 200.000 kr.
En grønlandsk overtagelse af sagsområdet efter en gennemførelse af Selvstyrekommissionens forslag til selvstyreordning for Grønland vil indebære, at selvstyret vil skulle finansiere overtagelsen af sagsområdet fuldt ud.
Overtagelsen vil således ikke ske med tilskud fra staten.
Så synes jeg, det ville være fint, når nu Grønland ønsker at have mere ansvar, at de så også siger: Det skal Danmark ikke betale for, det betaler vi selv for.
De områder, som det koster penge at overføre, og som Danmark skal betale for, overfører man, inden selvstyret træder i kraft, og hvis man ventede med at overføre dem, til selvstyret var trådt i kraft, skulle Grønland selv betale.
Det synes vi ærlig talt er den omvendte verden, og derfor vil vi selvfølgelig stemme nej.
Hvis Grønland ønsker at overtage området, skal Grønland selvfølgelig også selv bestemme i tråd med den beslutning, som er truffet i Grønland.
Jesper Langballe (DF), 2008-12-18:
En regering kunne ikke regere på grundlag af noget så ustyrligt som Dansk Folkeparti.
Det kom så til at gå helt anderledes, så efter et år takkede statsministeren fra Folketingets talerstol Dansk Folkeparti, og især lagde han vægt på, at det var et driftssikkert parti.
I dag må vi sige, at Dansk Folkeparti stadig er et driftsikkert parti, mens det ledende regeringsparti er alt andet end driftssikkert.
Det er blevet til sådan en lallende folketingsgruppe, hvor man fra det ene øjeblik til det andet stemmer sådan, som man har lyst til, og oven i købet misbruger grundlovens ord om, at folketingsmedlemmerne skal stemme efter deres overbevisning.
Det er jo ikke det, der er meningen med grundlovens ord: Hvad har jeg egentlig lyst til i dag?
Nå ja, det kunne være meget sjovt at stemme for det her forslag.
Næ, meningen er jo den, at folketingsmedlemmer ikke er bundet af nogen forskrift fra deres vælgere.
Hvorfor er der overhovedet partier?
Hvorfor er der overhovedet en vis partimæssig orden i Folketingssalen …
Line Barfod (EL), 2008-12-18:
Jeg skal først sige til hr. Karsten Hønge, at i Enhedslisten går vi ikke rundt med rygmærker.
Det er muligt, at man i det fornyede SF har indført rygmærker både for folketingsmedlemmer og for tilhængere, det skal jeg ikke kunne udtale mig om, men i Enhedslisten går vi altså ikke ind for at gå rundt med rygmærker.
I forhold til hr. Karsten Hønges indholdsmæssige bemærkninger forstod jeg simpelt hen ikke den med, at SF går ind for, at konkurrencen skal være lige, når man så samtidig siger, at fagbevægelsen ikke har ret til at konflikte på samme vilkår over for udenlandske arbejdsgivere, som man har over for danske arbejdsgivere.
Jeg har meget svært ved at se, at det er en lige konkurrence, når udenlandske arbejdsgivere har ret til at udbytte de udenlandske arbejdere og give dem dårligere løn- og arbejdsvilkår end de danske arbejdere.
Hvordan kan det blive til konkurrence på lige vilkår?