runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Hvis jeg skubber de arbejdsløse foran mig, kan jeg ikke lade være med at tænke på, hvordan man kan karakterisere det, som hr. Simon Emil Ammitzbøll gør ved de arbejdsløse.
Det tænkte jeg lidt over, men det tror jeg ikke jeg vil sætte ord på, for det egner sig næppe til en parlamentarisk forsamling.
Men jeg vil bare sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at han som sædvanlig har uret.
Enhedslisten har jo netop sagt, at det absolut bedste er at sørge for, at mennesker får arbejde.
Derfor insisterer vi jo faktisk på, at man skal sikre, at der i de kommende år bliver råd til at investere i nye arbejdspladser som et led i den grønne omstilling, der er nødvendig.
Derfor fremlægger vi, hver eneste gang vi får mulighed for at snakke med regeringen og med andre, planer for, hvordan man faktisk kan øge beskæftigelsen ganske voldsomt i landet og dermed skabe nogle arbejdspladser til folk.
For jeg er trods alt helt enig med hr. Simon Emil Ammitzbøll i, at det selvfølgelig er langt det bedste, også fordi vi så ikke behøver høre på hr. Simon Emil Ammitzbølls indblanding i, hvad for noget tøj man går i, og hvilken frisure man har.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-10-04:
Jeg har lagt mærke til, at Enhedslisten ofte skubber de arbejdsløse foran sig i den politiske debat.
Men det bliver ofte mest til, hvordan ydelserne skal være, og hvor længe man kan være på dem og noget i den stil.
Der tales ikke så meget om, hvordan man kunne sørge for, at arbejdsløse blev til arbejdere eller lønmodtagere, altså fik et job.
Er der ikke et vist hykleri i den måde, hvorpå Enhedslisten altid taler om de her grupper, mens man i virkeligheden ikke er parat til at gøre noget for dem?
Man er ikke parat til at lave et erhvervsklima i det her land, der gør, at der kan komme flere virksomheder, der kan skabe flere arbejdspladser, og som gør, at folk kan løfte sig selv ud af arbejdsløshed og ind på en arbejdsplads og dermed få en bedre livssituation.
Henning Hyllested (EL), 2012-10-04:
Ja, men den bekymring var jo også den, hr. Jesper Petersen udtrykte i august måned.
Nu kan jeg bare konstatere, at hr. Jesper Petersen ligesom slår fast, at det kan der ikke ændres på.
Men det er jo trods alt et lidt fattigt svar til dem, der falder ud af dagpengesystemet og i mange tilfælde må gå fra hus og hjem.
Jeg går ud fra, at det her et eller andet sted er hjerteblod for SF.
Det vil jeg tro at det er.
Og når man nu faktisk kan konstatere, at der måske tegner sig andet flertal, hvis regeringen ellers vil, hvad er så SF's indsats?
Hvad er hr. Jesper Petersens og hans partis indsats i regeringen for at skabe et andet flertal?
Man kan diskutere meget, hvad Dansk Folkepartis motiv er til at skifte holdning, men var det ikke en idé at prøve at gå efter det flertal, der måske tegner sig en mulighed for, frem for at henvise til en eller anden form for Christiansborglogik?
Det er jo trods alt et lidt kedeligt svar at komme med til de op mod 16.000 ledige, der falder ud af dagpengesystemet, hvoraf nogle jo, efter at de er faldet ud af det, ikke har nogen indtægt, når man måske kunne skaffe et andet flertal.
Var det ikke bedre at gå efter det?
Jesper Petersen (SF), 2012-10-04:
Det har jo noget at gøre med tilgangen til politik, og hvilke muligheder man har.
Vores tilgang er nu engang, at vi må benytte de muligheder, der er, for at gøre noget.
Vi har lavet en aftale om, at den dagpengereform står ved magt.
Det var vi ikke særlig begejstrede for, men det var sådan, det var – det var sådan, flertallet var.
Det, vi så siden har gjort, er at udskyde ikrafttrædelsen af dagpengereformen med et halvt år.
Vi bruger så det halve år til at iværksætte en akutpakke, og man skulle i stedet for at sidde her og gøre den til ingenting få den talt op over for de parter, der skal føre den ud i livet, og som faktisk har forpligtet sig til at gøre noget og få hjulpet de ledige, der er tættest på at ryge ud af dagpengesystemet, med at komme i beskæftigelse, komme i uddannelse og benytte sig af jobrotation, altså bruge de muligheder, der faktisk er.
Sådan fungerer det bare ikke.
Vi bruger de muligheder, der er.
Det er det, beskæftigelsesministeren melder ud.
Kim Christiansen (DF), 2012-10-04:
Tak for det, jeg skal gøre mit bedste.
Jeg vil lægge ud med at sige tillykke til regeringen med 1-års-dagen.
Det mest positive ved det er vel, at der jo så er 1 år mindre til næste valg.
Når det er sagt, vil jeg gerne sige, at hr. Jesper Petersen jo bl.a. har angrebet Dansk Folkeparti og Venstre for at ville presse lønningerne ned til 30 kr. i timen, blot fordi vi vil sikre, at virksomheder, der har en lovligt indgået overenskomst, ikke bliver blokeret af hr. Jesper Petersens venner i den røde del af fagbevægelsen.
Det klinger jo en lille smule hult, når vi så samtidig ved, at den siddende regering intet gør i forhold til at ændre f.eks. cabotageforordningen, dikteret fra EU, i hvert fald vil man ikke lave en anden fortolkning; det vil man slet ikke være med til.
Man gør intet.
Jeg står her med en hjemmeside, der hedder: Billig arbejdskraft.dk, hvor man reklamerer med polsk og rumænsk arbejdskraft, som hr. Jesper Petersen gerne vil have et opgør med, til 80 kr. i timen inklusive alle omkostninger, 180 timer pr. måned, mindst 40 timer pr. uge.
Hvor er alle de gode intentioner med hensyn til at få stoppet det her, når man taler social dumping og løntrykkeri?
Jesper Petersen (SF), 2012-10-04:
Jeg synes ikke, der er nogen grund til, at hr. Kim Christiansen er så spydig i sine indledende kommentarer, og at han er så ked af det.
Man er selvfølgelig også glad for, at der kun er 3 år tilbage af valgperioden, men vi er jo da også, vil jeg sige til hr. Kim Christiansen og Dansk Folkeparti, lykkedes med forbedringer på trafikområdet, som hr. Kim Christiansen har virket meget glad for.
Hvis man går så meget op i social dumping, som hr. Kim Christiansen giver udtryk for nu, synes jeg også, man må være utrolig glad for den regering, der er kommet til magten – utrolig glad – som i sin første finanslov sætter midler af, 65 mio. kr., som jeg husker det, til at politiet, SKAT og Arbejdstilsynet kan komme ud og kontrollere på villavejene, sørge for, at tingene foregår ordentligt, slå ned på det, når der er fusk og lovbrud.
Og det er da noget mere, end man kan beskylde den tidligere regering for at have gjort.
Hvor var hr. Kim Christiansen henne med den samme kritik, som han kommer med nu, dengang?
Hvor mange forslag var det, hr. Kim Christiansen selv og hans parti stod bag, de sidste 5 år før regeringsmagten skiftede, når det kom til at skulle bekæmpe trykket på danske lønninger og arbejdsvilkår?
Det er et rundt nul, vil jeg sige til hr. Kim Christiansen, de sidste 5 år.
Det dér er hykleri.
Vi gør noget ved det.
Kim Christiansen (DF), 2012-10-04:
Jeg vil bare lige gøre opmærksom på, at jeg ikke på noget tidspunkt har været spydig.
Jeg har sådan set bare ridset nogle sandheder op for hr. Jesper Petersen, og jeg ved da godt, at sandheden somme tider kan være ilde hørt.
Sådan er det jo.
Men med hensyn til hvor mange forslag vi selv er kommet med, kan jeg da i hvert fald ridse op for hr. Jesper Petersen, som måske ikke har været i Folketinget så mange år, at vi i hvert fald ikke var med til at ophæve østaftalen, sådan som Socialistisk Folkeparti var, på et tidspunkt, hvor Østeuropas lønninger slet, slet ikke var på niveau med dem i det øvrige EU.
Den siddende regering har haft EU-formandskabet i ½ år.
Man har intet gjort i forhold til f.eks. at bekæmpe cabotagekørsel.
Vi taler ikke om, at SKAT og politiet skal bekæmpe ulovligheder, selvfølgelig skal de da det, og det er fint, at man har afsat 65 mio. kr. til det.
Men her taler vi altså om helt legal arbejdskraft fra Polen og Rumænien til 80 kr. i timen.
Vil regeringen være med til at stoppe det cirkus, eller tør man ikke for EU?
Jesper Petersen (SF), 2012-10-04:
Dansk Folkeparti er godt nok imod det der med EU, men mig bekendt har også Dansk Folkeparti accepteret, at det ikke er noget, der går væk.
Derfor er det simpelt hen for luftigt bare at sige, at vi må ud af EU, og så er det problem løst.
I den praktiske virkelighed, hvor vi kan gøre noget, sætter den her regering ind med en massiv indsats på det her område.
Der er nedsat udvalg, der skal komme med nye forslag til, hvad vi kan gøre ved trykket på danske lønog arbejdsvilkår, men det mindste, vi kan gøre, er da at lade være med at vedtage det forslag, som hr. Kim Christiansens eget parti står bag, og som vil indebære, at det ikke bliver muligt at køre en konflikt og dermed sørge for, at man får en ordentlig overenskomst, men at det bliver lovligt at ansætte medarbejdere på en rumænsk overenskomst.
Hvordan skal man som almindelig lønmodtager kunne klare det?
Diskussionen om cabotage er vi også optaget af – jeg har selv været med ude på nogle kontroller med 3F – og vi diskuterer det også meget gerne med hr. Kim Christiansen, fordi der jo altså er nogle problemer på det område.
Erling Bonnesen (V), 2012-10-04:
Tak for det.
Når man som regeringsparti melder ud, at der er noget helt konkret, man vil have gennemført, så må det også forventes, at man som regeringsparti sørger for at følge op med helt konkret handling.
Når man som regeringsparti går ud og lover noget, må det forventes, at man også synliggør, hvilke muligheder der er for at få det gennemført.
Så når SF melder ud, at man vil afskaffe fedtafgiften, hvorfor er det så ikke med i finanslovoplægget?
Og hvad vil SF gøre helt konkret for at indfri det løfte, man nu har udstedt?
Jesper Petersen (SF), 2012-10-04:
Først har jeg en bemærkning, jeg simpelt hen ikke kan dy mig for at komme med.
Der ville det jo så være smukt, om Venstre rent faktisk fremlagde noget politik i ny og næ, så vi kunne blive bare en smule klogere på, hvad det store oppositionsparti rent faktisk vil.
Det er forbløffende sjældent, der bliver lagt noget frem, og når der så gør det i form af det seneste finanslovforslag, hænger det ikke sammen, så er der ikke handling bag ordene.
Det, man vil finansiere, stemmer ikke.
Der mangler næsten 3 mia. kr., og så er der en lang række andre, skal vi kalde det løfter fra hr. Erling Bonnesen om lavere selskabsskatter, om at fjerne flere afgifter, som der så ikke lige er finansiering til.
Det må komme en anden gang.
Så det forslag, der er lagt frem, lever jo ikke op til hr. Erling Bonnesens eget princip.
Det er jo ikke nogen forhandlinger, vi kommer til at skulle tage her på nogen seriøs måde, men regeringen er villig til og har også forslag til og tilbud om, hvordan det kan foregå.
Men jeg tror, at den drøftelse har bedst af at foregå i andre lokaler med færre tilhørere, end vi har her.
Erling Bonnesen (V), 2012-10-04:
Det var jo en ordentlig gang sniksnak, hvor 80 pct. af tiden blev brugt på det gode gamle politikerkneb: Kan du ikke forsvare det, må du prøve at angribe noget andet i stedet for.
Så SF's ordfører får chancen en gang til.
SF har som regeringsparti meldt ud og lovet, at fedtafgiften skal væk, at den skal afskaffes.
Ordføreren siger også, at man har nogle konkrete forslag til, hvordan den så skal væk.
Så kom med dem, foreslå det.
Det, der forventes af et regeringsparti, når man melder ud, at man vil fjerne en ting og foretage en konkret handling, er jo, at der følges op med netop lige præcis konkret handling for at indfri det løfte.
Så fortæl her og nu, hvordan den fedtafgift skal afskaffes.
Det er SF, ordførerens eget parti, der selv har foreslået det.
Kom med forslaget, kom med løsningen.
Jesper Petersen (SF), 2012-10-04:
Nogle forslag, som så ikke blev til noget, var der i forbindelse med skattereformsdrøftelserne i sin tid.
Men andre kan komme nu, og hvis Venstre er indstillet på det, vil vi meget gerne diskutere med Venstre, hvordan det skal gøres.
Der vil også være konkrete tilbud der, og det vil gå noget videre end det, Venstre selv præsterer i sit eget indlæg.
Det kan man godt sige er et billigt kneb.
Jeg responderede sådan set bare i forhold til en form for politisk ideal, som hr. Erling Bonnesen fremførte om en form for sammenhæng mellem forslag, man kommer med, og finansiering til dem.
Det måtte jeg bare bemærke at Venstre ikke kan leve op til.
Men lad os gerne tage en drøftelse i et mindre lokale end det her om, hvordan vi kan gøre noget ved fedt- og sukkerafgifterne.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Hr. Per Clausen sagde korrekt, at der netop lå et udspil til, hvordan det kunne finansieres.
Derfor vil jeg egentlig gerne spørge hr. Per Clausen, om hr. Per Clausen ikke kan ridse hovedlinjerne af finansieringen op, for det var jo en finansiering, som vi havde accepteret, også efterfølgende, og som jeg også kan forstå Enhedslisten har accepteret, mens det var regeringen, der ikke ønskede, at det skulle indgå i skatteaftalen, da vi sad med ved bordet, så man kunne afskaffe sukker- og fedtafgiften.
Så hr. Per Clausen, vil du ikke for os alle sammen, så vi får det ud i det åbne rum, fortælle, hvad finansieringen var, ridse op, hvad finansieringsforslaget var?
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Det er jo korrekt, at den finansiering, som vi havde fundet dér, handlede om, at alle mennesker ville komme til at betale en lille smule mere i skat.
Det er fuldstændig korrekt.
Og det er også korrekt, at den finansiering kun var acceptabel, fordi den indgik i en aftale, hvor der i øvrigt var social balance.
Så den finansieringsmulighed er væk nu, set fra vores synspunkt, efter at regeringen lavede sin skatteaftale med de højreorienterede, borgerlige partier, fordi den netop var socialt ude af balance, og derfor bliver det nødt til, når vi skal afskaffe sukker- og fedtafgiften – hvis det skal ske sammen med Enhedslisten – at ske på en måde, hvor det bliver de rigeste danskere, der kommer til at betale.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Åh, så kunne vi jo have lavet en helt alternativ regeringskonstellation, men så langt rækker min fantasi dog ikke.
Men for at holde fast i forhold til sukker- og fedtafgiften vil jeg sige, at ordførerens svar jo klart og tydeligt understreger, at det finansieringsforslag, der lå om fastfrysning af paragrafferne, og som jeg kan forstå Enhedslisten havde accepteret, havde vi jo sådan set tilsvarende sagt vi godt kunne acceptere.
Men da det kom til stykket, ønskede regeringen jo ikke at afskaffe sukker- og fedtafgiften.
Det er så et kapitel, man kan sige regeringspartierne er gledet let og elegant hen over, i forhold til at vi der egentlig kunne have slettet en afgift, som har den negative konsekvens, at den også vender den tunge ende nedad.
Det er jo sådan, at der lige nu er knap 11.000 unge, der søger en praktikplads, og der er en stigning på over 2.000 i antallet af unge, der mangler en praktikplads.
Er Enhedslisten tilfreds med regeringens indsats på praktikpladsområdet?
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Vi aftalte i forbindelse med finansloven sidste gang at gøre en ekstra indsats.
Det betyder så selvfølgelig – det vidste vi måske godt – at det, når vi nu skal i gang med at diskutere en ny finanslovaftale, da efter vores opfattelse vil være sådan, at der vil være brug for at gøre en forøget indsats for at skaffe praktikpladser og gerne lave en egentlig praktikpladsgaranti.
Det er klart, at det er vores udspil til regeringen, når vi skal i gang med at forhandle med regeringen, og hvis det er sådan, at Venstre kræver det samme som os, så står vi da gunstigt på det område.
Jeg vil sige, at jeg ikke tror, jeg har mulighed for at læse alle kravene op på 1 minut.
Og jeg tror heller ikke, at jeg vil lave den serviceydelse over for Folketinget at fortælle, præcis hvad det er for nogle krav, vi står rigtig fast på.
Det tror jeg at jeg vil prøve at få fortalt finansministeren og statsministeren på anden vis.
Noget af det tror jeg til gengæld de har forstået.
Men jeg vil så til gengæld svare præcist på ét spørgsmål.
Jeg har meget, meget svært ved at forestille mig, at Enhedslisten indgår i en aftale om finansloven, hvis vi ikke har fundet en tilfredsstillende og fornuftig løsning i forhold til de mennesker, som risikerer at ryge ud af dagpengesystemet.
Karina Adsbøl (DF), 2012-10-04:
Er ordføreren enig i, at vi kan samle et flertal i fællesskab, hvis regeringen går med i det her?
I forhold til at der bliver snakket om, at Dansk Folkeparti først står her og så står der, vil jeg sige, at man jo, eftersom samfundet udvikler sig og man kan se, at problemstillingerne er der, kan åbne op for at lave en aftale om, hvordan og hvorledes man kan gøre ting bedre.
Og det kan vi jo høre i Folketingssalen i dag at man også gør med fedt- og sukkerafgiften.
Så er ordføreren ikke enig i, at hvis regeringen vil løse det her problem om dagpengemodtagere, der ryger ud, så kan vi finde en fælles løsning?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-10-04:
Mange tak.
Ordføreren siger, at problemet er, at vi har nogle banker, som ikke vil låne penge ud til investeringer, og jeg kan så forstå, at ordførerens svar på det er, at der skal en eller anden form for statsbank til.
Der bliver nikket.
Når banker varetager indskydernes penge – det er jo lønmodtagere, der indbetaler deres løn osv., og en banks opgave er at varetage de penge – og så ikke er villige til at lave investeringer, er det jo ikke, fordi de ikke gerne vil tjene penge.
Det, som ordføreren så foreslår, er, at staten skal tage skatteborgernes penge, de samme lønmodtageres penge, altså de penge, de har betalt i skat, og så løbe en risiko for de penge, som bankerne ikke er villige til at løbe.
Hvad er det, der får ordføreren til at tro, at staten skulle være bedre til at foretage investeringer med den risiko, der er, end en bank skulle være det?
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Nu ved vi jo, hvordan det er gået med den finansielle sektor.
Altså, indtil for nogle år siden kunne man måske godt rejse rundt med det standpunkt – og nogle ville måske endda tro på det – at det, at man havde sådan en privat banksektor, betød, at tingene fungerede rigtig godt.
Nu kan vi jo konstatere, at viljen til at løbe en meget stor risiko – hvis man har en teori om, at man kan tjene rigtig, rigtig mange penge – tilsyneladende er til stede, hvorimod viljen til at løbe en mindre risiko og så tjene færre penge ikke er til stede.
Det er så et problem ved den måde, den finansielle sektor fungerer på, og det er jo sådan, det er.
Hvad kan vi gøre ved det?
Ja, vi kan gøre det ved det, at vi f.eks. sikrer, at noget af den kapital, der i dag er i vores pensionskasser, bliver investeret i produktion i Danmark, og der kommer staten til at spille en rolle.
Det er jo ikke min idé, men Det Konservative Folkepartis idé, at man skulle sørge for at give en statsgaranti, i forhold til at de her penge blev stillet til rådighed til rimelig lave renter for mindre danske virksomheder.
Jeg synes sådan set, det er en udmærket idé, og hvis man så oven i købet kunne målrette det i forhold til nødvendige investeringer i grøn omstilling, ville det være rigtig fornuftigt.
Men mit hovedsynspunkt er bare, at det, der er sket, og som gør, at hr. Joachim B. Olsens synspunkt bliver sådan lidt altmodisch, er, at vi har været igennem en finansiel krise, at vi har set, hvad der kan ske i den finansielle sektor, når de får lov til at køre butikken.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-10-04:
Jo, men nu vil jeg ikke gå ind i en diskussion om, hvorfor vi har en finanskrise osv.
Det er en meget lang diskussion, hvor jeg ikke tror at vi er enige.
Det, der er helt fundamentalt her, er, at ordføreren oprigtigt mener, at staten, at politikere skulle være bedre til at foretage risikovurderinger på vegne af skatteborgerne, end banker skulle være det.
Sådan gennemsnitligt set
må man sige at det i historiens løb har vist sig at være ganske velfungerende, altså at en privat banksektor har været ganske god til at skabe vækst i samfundet.
Men det er altså ordførerens opfattelse, at staten bedre skulle være i stand til at foretage investeringer, til at løbe risici for borgernes penge, end bankerne.
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Når man tænker på, hvor mange banker der enten er gået fallit i forbindelse med den finansielle krise eller kun er blevet reddet i kraft af skatteborgernes penge, så ville det jo i virkeligheden være ret nemt at sige til hr. Joachim B. Olsen: Det har hr. Joachim B. Olsen nok ret i, det ville være bedre at lægge det i staten.
Det ville være den erfaring, man kunne drage, hvis man bare forholdt sig en lille smule seriøst til den finansielle krise.
Jeg har faktisk den grundopfattelse, at det ikke skal være politikere eller ministre, der skal stå for udlån – det har vi alligevel ikke tid til – men vi kan jo godt have en finansiel sektor, der arbejder ud fra nogle rammer, som vi har udstukket for, hvad der er formålet med den finansielle sektor.
Og hvis formålet med den finansielle sektor er at sørge for at låne penge ud til investeringer, der kan skabe produktion på et økonomisk bæredygtigt grundlag, ville vi have en anden finansiel sektor end den, vi har i dag, og jeg tror, at vi ville have en sundere økonomi.
Thomas Jensen (S), 2012-10-04:
Jeg vil gerne have afklaret konsekvensen for skattepolitikken i Danmark, hvis vi på et tidspunkt får et liberalistisk flertal igen, hvor Liberal Alliance eventuelt skulle gå hen og blive parlamentarisk grundlag.
Det er jo velkendt, at hr. Lars Løkke Rasmussen i sin korte statsministertid satte skatter og afgifter op 137 gange.
Det svarer til en afgiftsstigning cirka hver uge i den statsministertid.
Derfor vil jeg godt kort og klart spørge Liberal Alliances ordfører: Vil Liberal Alliance bakke op om et skattestop, der tillader, at man kan hæve skatter og afgifter 137 gange, eller vil Liberal Alliance stille som et krav, at man ikke kan støtte en Venstreledet regering, hvis den laver sådan nogle skatte- og afgiftsstigninger?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-10-04:
Det ville dog være dejligt for Danmark og Danmarks konkurrenceevne, hvis det skulle ske.
Og jeg er helt sikker på, at hvis Liberal Alliance skulle komme i den for Danmark så glædelige situation, at vi får de afgørende mandater, så vil en borgerlig regering komme til at betale med lavere skatter og lavere afgifter til glæde for den danske befolkning.
Thomas Jensen (S), 2012-10-04:
Jeg tror, det har forbigået ordførerens opmærksomhed, at konkurrenceevnen faktisk kun er gået én vej i de 10 år, hvor Anders Fogh Rasmussen og hr. Lars Løkke Rasmussen var statsministre i Danmark.
Og det er ned ad bakke.
Den nye regering er i fuld gang med at sørge for, at konkurrenceevnen kommer til at gå i den anden retning.
Mit korte og klare spørgsmål til hr. Simon Emil Ammitzbøll er: Vil Liberal Alliance stille krav til en højreorienteret regering om, at et skattestop betyder, at der ikke må ske én eneste skatte- eller afgiftsstigning – ja eller nej?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-10-04:
Som jeg plejer at sige under de her debatter: Hvis Venstre og Socialdemokraterne ønsker at debattere med hinanden, må de stille spørgsmål til hinanden og lade være med at bruge mig som medie.
Det har jeg ikke tænkt mig at stille mig til rådighed for.
Med hensyn til hvad vi vil gøre i forhold til skattepolitikken efter et valg, vil jeg sige, at vi går til valg på lavere skat; vi går til valg på lavere afgifter, sådan at arbejdspladserne kommer ind i Danmark i stedet for ud af Danmark.
Får vi de afgørende mandater, kommer der lavere skatter og afgifter i det her land.
Det hersker der ingen tvivl om.
Jesper Petersen (SF), 2012-10-04:
Jeg kunne godt tænke mig at stille Liberal Alliance et spørgsmål; jeg fik selv tidligere spørgsmålet i forhold til skattetryk, og Liberal Alliance er jo også kendt for at gå noget mere op i, at vi får det ned, end i, hvor god velfærden er i Danmark.
Men kunne vi måske komme lidt nærmere, om der skal være et eller andet officielt mål for en eventuel ny borgerlig regering, som Liberal Alliance skal støtte, for, hvad niveauet skal være for skattetrykket?
Er der sådan en bestemt sats, man ligesom går efter?
Det ville være interessant at finde ud af, hvad rækkevidden egentlig er af de nedskæringer, der ville skulle ske i vores fælles velfærd, hvis Liberal Alliance får indflydelse på en ny regering.