runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2008-05-15:
Jo tak.
Nu har vi været vidt omkring i diskussionen, men vi har været knap så meget inde i de mere konkrete eksempler.
Noget af det, der er konsekvensen af den meget stramme styring af kommunernes økonomi og ikke mindst af anlægsloftet, er jo, at en hel masse fornuftige, visionære klimainitiativer, som forskellige kommuner har sat i værk, nu bliver taget af budgetterne.
Der er et konkret eksempel fra Middelfart, hvor man har iværksat et projekt med at lave energibesparende foranstaltninger i de forskellige offentlige bygninger, og det vil man finansiere med de energibesparelser, der kommer.
Det er et projekt, som den konservative klimaminister har rost til skyerne.
Det er simpelt hen noget af det mest fornuftige og mest fantastiske, man har set længe, men det, man nu på grund af anlægsloftet er blevet udsat for, er, at man er nødt til at pille dette initiativ af budgettet, så det ikke før om flere år bliver til noget.
Er det ikke sådan et konkret eksempel, der gør indtryk på den konservative ordfører, nemlig at det, der skal forstås som god konservativ klimapolitik, simpelt hen bliver pillet af budgettet?
Mike Legarth (KF), 2008-05-15:
Hr. Rasmus Prehn siger, at der er tale om en meget stram økonomi.
Det synes jeg ikke man kan betegne den som.
Der er indgået en aftale, som begge parter var himmelhenrykt tilfredse med, rent faktisk, og det er jo stadig væk det niveau, vi arbejder på: at indgå aftaler ad frivillighedens vej, det her handler bare om, at de så også skal overholdes.
Vi har jo tidligere hørt påstande om, at kommunerne er blevet lagt i benlås, at de er blevet udsat for dummebøder, og jeg ved ikke hvad, men det er de mest mærkelige ting, regeringen og støttepartierne er blevet beskyldt for at have anvendt i den sammenhæng.
Må jeg i den anledning gøre opmærksom på, at en professor - Jens Blom-Hansen, der er en accepteret og respekteret økonom - mener, at regeringen med sin økonomiske politik behandler kommunerne pænt, og det tager fuldstændig vinden ud af sejlene på oppositionens kritik.
De vilkår, man sikrer sig at aftalen bliver overholdt på, er lempelige og skånsomme.
Med hensyn til Middelfart synes vi, at det er helt fremragende, at man laver energiaftaler, og at man gerne må gøre det over det hele, men man er nødt til at gøre det inden for de økonomiske rammer, man selv har.
Rasmus Prehn (S), 2008-05-15:
Klimainitiativerne i Middelfart er jo altså nu blevet taget af budgettet.
Så det, der var god politik - det, som klimaministeren roste til skyerne - er altså blevet pillet af nu, og det kan al ordførerens snak og talen udenom ikke gøre noget ved.
Det er altså gode initiativer, der er blevet pillet af budgettet nu.
Altså, det, jeg beder ordføreren om at forholde sig til, er, at de helt konkrete, gode politiske forslag, initiativer, der skulle være gode for miljøet og klimaet, nu bliver pillet af.
Kan det virkelig være rigtigt?
Mike Legarth (KF), 2008-05-15:
Middelfart Kommunes byråd havde jo foretaget en prioritering, og det skal byrådene jo gøre kontinuerligt, og det er den måde, økonomien skal styres på.
Folketinget giver nogle rammer for økonomien, og så må de enkelte byråd prioritere i forhold til det.
Og her er så åbenbart tale om, at der er faldet et klimaprojekt ud - udskudt til næste år eller året efter, formoder jeg - og det er vel et led i den almindelige prioritering.
Så kan jeg bare sige, at det synes underligt, at Socialdemokraterne ikke, dengang de var ved magten, byggede alle de nye skoler og alle de nye toiletter, som de nu i 2008 synes skal bygges.
Rasmus Prehn (S), 2008-05-15:
Nu kan jeg godt høre på Dansk Folkepartis ordfører, at man skal passe på, hvad man spørger om her, for der er virkelig censur på.
Men jeg har nu tænkt mig at spørge til noget, som ordføreren sagde i sin ordførertale.
Så jeg håber, det går an.
Ordføreren sagde, at det kommunale selvstyre aldrig har været større
det har simpelt hen aldrig været større.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvor Dansk Folkepartis ordfører dog har det fra.
Læser Dansk Folkepartis ordfører ikke alle de breve, der kommer fra kommunerne rundtomkring, hvor man jo netop kommer med en lang klagesang over den politik, som bl.a. Dansk Folkeparti fører på det her område.
De føler sig virkelig udsat for et overgreb på det kommunale selvstyre.
Man har jo altså fremsat tre lovforslag, hvor man kigger kommunerne over skulderen, når de lægger budget.
Der er tale om en lang straffeekspedition.
Kommunerne har overhovedet ingen oplevelse af, at de er blevet mere selvstyrende som kommuner.
For det må da være grebet fuldstændigt ud af den blå luft, i forhold til hvordan virkeligheden bliver oplevet ude i kommunerne.
Mike Legarth (KF), 2008-05-15:
Jeg synes, at hvis der er nogen, der er useriøs her, er det hr. Johs. Poulsen.
Jeg kunne ikke finde på at stå her og bevidst fortælle noget, der ikke er sandt.
Jeg har aldrig sagt noget om, at kommunerne var slemme, eller at nogle ikke har forsøgt at gøre det så godt som muligt.
Jeg har fuld tiltro til, at det gør man, men jeg kan da godt forstå, at den enkelte kommune har svært ved at medvirke til under ét, altså samlet set, at overholde de aftaler, der bliver indgået, hvis ikke der er noget styringsværktøj, hvis ikke der er noget koordinationsorgan.
Det er det, vi nu beder KL om, nemlig at træde i karakter, og borgmestrene har jo allerede været til møde om det og har udtrykt interesse for at medvirke til at finde en løsning på det, sådan at man nu måned for måned kan følge den samlede økonomiske udvikling og sørge for, at når man når til 12. måned, har man holdt sig inden for de rammer, man selv har aftalt.
Det er jo glimrende, det er dejligt, ros og anerkendelse, men det burde man bare have gjort noget før, for så havde det ikke været nødvendigt at indføre de her regler.
Mike Legarth (KF), 2008-05-15:
Jeg hørte ordføreren, hr. Flemming Bonne, definere SF som et ekstremt økonomisk parti.
Lige derefter sagde ordføreren, at han ville indføre 4-årige aftaler for kommunerne.
Så vil jeg godt spørge: Hvordan vil man overvåge den økonomiske udvikling?
Hvor går grænsen?
Erling Bonnesen (V), 2008-05-15:
Jeg er jo glad for, at SF's ordfører tidligere i debatten også anerkendte og gav udtryk for, at det jo er rigtigt, at det faktisk går meget godt, for vi har jo nogle gode, store budgetter.
Så kan jeg jo forstå nu på ordførertalen, at der måske både er en forside og en bagside af papiret, som er blevet brugt.
Det er så også godt nok.
Jeg kan forstå nu, at det faktisk skulle være sådan, at der flere år frem i tiden ikke skulle være nogen budgetopfølgning eller nogen grænser, hvor man skulle holde sig inden for samfundsøkonomiens samlede bæredygtighed.
Så jeg vil gerne have bekræftet, at det rent faktisk forholder sig sådan, at hvis SF fik magt, som de har agt, skulle kommunerne sådan set bare have lov til at udfylde alle ønsker og køre derudaf, og så regulerer vi over skatten og inflationen bagefter.
Eller hvordan er det egentlig lige, man forestiller at få tingene til at hænge sammen?
Flemming Bonne (SF), 2008-05-15:
Det var dog et underligt spørgsmål at stille.
SF er jo kommunalpolitisk grundlæggende et ekstremt økonomisk ansvarligt parti, og det er vi også her på Christiansborg.
Jeg skal i øvrigt fortælle, at vi om ikke så længe præsenterer en økonomisk plan, således at vi kan blive fri for at høre de her bemærkninger om, at vi ikke vil styre økonomien.
Selvfølgelig vil vi det, og når vi taler om 4-årige aftaler, er det for at give kommunerne nogle bedre planlægningsrammer.
Det er jo selvfølgelig 4-årige aftaler, hvor vækstrammen er aftalt 4 år frem, og så er det meningen, at i de 4 år skal kommunerne kunne køre deres forbrug op og ned for at gøre styringen mere fleksibel.
Erling Bonnesen (V), 2008-05-15:
Nu har jeg også tidligere kigget en hel del i kommunale budgetter, og der er faktisk fire kolonner.
Der er en for budgetåret, og så er der faktisk tre til overslagsår, hvor man har muligheden for at begynde at planlægge sådan lidt langt frem.
Det tror jeg også ordføreren selv kender fra sin egen kommunale fortid.
Så der er faktisk gode muligheder, og der er faktisk gode værktøjer i kassen til lige præcis at få bestemt, hvornår vi skal have skolerenovering på, hvornår vi skal have plejehjemmet ordnet, og hvornår vi skal have cykelstierne ordnet.
Skal det være år 1, 2, 3 eller 4, osv.?
Det, det handler om, og som er kernen i budskabet , er, hvordan man vil sikre sammenhængen med den samlede samfundsøkonomi.
For den er der jo ikke på den måde her.
Der skal jo være en sammenhæng, sådan at både indtægter og udgifter hænger sammen.
Så er der en grænse for, hvor hurtigt væksten kan få lov til at køre?
Vil SF og ordføreren være med til at sætte en grænse for det, eller skal kommunerne bare have lov til at køre løs?
Flemming Bonne (SF), 2008-05-15:
Jeg vil anbefale ordføreren fra Venstre om lige at høre, hvad det er, jeg siger.
Jeg siger: 4-årige aftaler, hvor man aftaler vækstrammen for de 4 år.
Det vil sige, at kommunerne ved, hvor mange penge kommunerne kan bruge.
De skal bare kunne bruges fleksibelt - mere det ene år, mindre det andet år - for at få en bedre økonomiforvaltning og en bedre økonomisk styring.
Omvendt vil jeg gerne benytte lejligheden til lige at sige, at den måde, man nu fra regeringens side agter at styre de moderne kommuner, som har fundet ud af, at man får en ekstrem effektiv økonomistyring ved at lave overførelsesaftaler med de decentrale institutioner og forældrebestyrelserne, bliver angrebet med de tre lovgivninger, vi har under behandling.
Og jeg håber jo stadig væk på, at vi kan få en opblødning på dem.
Jeg må sige, at hvis regeringen ikke er i stand til at give regionerne den kompetence, må regeringen selv overtage forhandlingerne og ansvaret.
Det er den eneste naturlige konsekvens af det her.
Og når jeg i mit første indlæg sagde, at for os ser det ud, som om at hvis kommunerne skal have rimelig udvikling, er det budgettet for 2008 plus 1 pct.
Hvis det viser sig, at overenskomstforhandlingerne med FOA m.fl. betyder 0,1 oveni, er det selvfølgelig oveni.
Og omvendt må vi jo også sige, at regeringen jo ikke kan fralægge sig det ansvar, de har som overordnet driftsherre.
Line Barfod (EL), 2008-05-15:
Jeg er jo enig i hr. Flemming Bonnes betragtninger om, at det er en mærkelig adfærd, regeringen udviser i forhold til regionerne.
Men nu er det jo rent faktisk sådan i den mærkelige konstruktion, som regeringen og Dansk Folkeparti har gennemført, at regionerne ikke har ret til selv at indgå overenskomster ud over den ramme, som finansministeren har givet dem lov til, så de skal godkendes af finansministeren.
Derfor vil jeg gerne høre, om SF vil være indstillet på, at vi i Folketinget, hvis det kan lykkes at overbevise Dansk Folkeparti om, at de skal leve op til deres valgløfter, går uden om regeringen og siger, at regionerne skal have lov til at forhandle med Sundhedskartellet og opnå et overenskomstresultat.
Flemming Bonne (SF), 2008-05-15:
Det har vi naturligvis ingen problemer med.
Line Barfod (EL), 2008-05-15:
Jeg er meget enig med hr. Flemming Bonne i de bemærkninger, han kom med om det manglende kommunale selvstyre, og i, at aftalerne i høj grad afgøres af hr. Kristian Thulesen Dahl.
Derfor vil jeg også gerne høre hr. Flemming Bonne vedrørende muligheden for at give et lønløft og leve op til de valgløfter, som mange partier kom med sidste sommer under valgkampen.
Er SF indstillet på, at vi, hvis det kan lykkes at overbevise Dansk Folkeparti om, at de skal leve op til deres valgløfter, skal være med til at give regionerne lov til at forhandle med Sundhedskartellet om en overenskomst, der ligger ud over den ramme, som finansministeren har givet tilladelse til, og at kommunerne også skal have mulighed for at lave den forhandling, som de mener passer bedst i forhold til deres økonomi, og at de ikke skal være bundet af finansministerens indstilling?
Rasmus Prehn (S), 2008-05-15:
Jeg vil gerne vende lidt tilbage til de her mange Venstreborgmestre og Venstrebyrådsmedlemmer, som har skrevet ind til Kommunaludvalget og skrevet til os som folketingsmedlemmer, hvor de jo er ret kritiske over for de her straffeaktioner, som man er ved at vedtage fra Venstres side i Folketinget.
Venstres ordfører siger, at man jo altid lytter.
Samtidig siger Venstres ordfører også, at det simpelt hen er historisk store budgetter osv., man arbejder med.
Er det de her Venstrefolk i de kommunale led, der er helt urimelige?
Er det dem, der er helt galt på den?
Er det dem, der har mistet jordforbindelsen?
Er det det, der er hilsenen til de kommunale rødder i Venstre fra Venstres kommunalordfører, nemlig at de er helt urealistiske?
Erling Bonnesen (V), 2008-05-15:
Jeg har fuld forståelse for, at enhver borgmester og kommunalpolitiker uanset partifarve arbejder så godt som muligt med de opgaver, de nu har, og fremfører deres synspunkter i en opstart som sådan lidt retorisk stammedans som start på at få sig positioneret så godt som muligt som tilgang til forhandlingsbordet.
Men jeg noterer mig så også her og nu sådan lige på det sidste, når vi nærmer os til forhandlingsbordet, at flere borgmestre - faktisk temmelig mange - begynder at sige: Der er nok noget om, at vi er nødt til at gå lidt ind i den her dialog med at prøve at få overholdt budgetterne i fremtiden, for det er jo nødvendigt.
Nu mangler vi så bare at få de sidste med, fordi det jo er vigtigt at kunne fastholde aftalemodellen fremover, altså, at det bliver den samlede kommunale sektor, der går med.
Men jeg noterer mig faktisk, at der allerede nu tilsyneladende ser ud til at være et stort flertal blandt borgmestrene i hele landet til at støtte op om, at vi skal have en dagsorden, der siger, at nu fremover skal man til at overholde de her budgetter, og at det heller ikke er helt umuligt, når man nu får kigget efter, hvor mange værktøjer der rent faktisk er lagt i værktøjskassen til dem, senest også med forslaget om en effektiviseringshandlingsplan.
Rasmus Prehn (S), 2008-05-15:
Nu tør det nok antydes, at der er tale om andet end sådan indledende rituel stammedans i det, som Venstres kommunalbestyrelsesmedlemmer og borgmestre skriver til os.
Jeg står her med et brev fra Erik Fabrin, som er fremtrædende Venstreborgmester, men også formand for Kommunernes Landsforening, og det er jo altså ikke kun rituel stammedans, der bliver givet udtryk for her.
Han beskylder direkte regeringen for aftalebrud, idet man, da man lavede kommuneaftalen i sommer, ikke havde et loft over anlægsudgifterne.
Det har man lige pludselig tryllet frem til lejligheden her senere for at dæmpe den økonomiske udvikling i kommunerne.
Man kalder det aftalebrud.
Det er jo en meget hård beskyldning.
Hvad siger Venstres ordfører til, at en meget fremtrædende Venstreborgmester, formanden for Kommunernes Landsforening, Venstremanden Erik Fabrin, kommer med den her beskyldning og kalder det aftalebrud?
Erling Bonnesen (V), 2008-05-15:
Jamen her sådan midt i analysefasen, opstartsfasen kan vi jo så kalde den, er det jo fint nok, at man får sine synspunkter frem, så vi kan få fundet ud af, hvad der rent faktisk er fup og fakta, og der er det jo også efterfølgende blevet afvist, og det kan jeg så gøre igen, at der ikke er tale om aftalebrud.
Det, der er overskriften, er faktisk aftaleoverholdelse, og at man skal begynde at vise ansvarlighed for tingene, for det er rent faktisk slutresultatet på bundlinjen, nemlig at hvis man overholder de højere budgetter, som man nu har fået lov til at køre med, kommer der ingen sanktioner, for så er der jo ikke behov for det.
Flemming Bonne (SF), 2008-05-15:
Hr. Erling Bonnesen fortæller nu igen - jeg har hørt det nogle gange efterhånden - at vi opererer med de suverænt største udgifts- og velfærdsbudgetter nogen sinde, og at vi i Danmark har det mest decentrale system.
Jeg vil gerne i den anledning spørge, om ikke vi kan være enige om, at vi også har det suverænt største udgiftspres nogen sinde, et udgiftspres, som er affødt af en ufinansieret kommunalreform, som jo i virkeligheden er danmarkshistoriens største fusion, og som jeg forstår regeringen forventer vil køre i løbet af ganske få år, især når den ikke har fået fuld dækning for de her udgifter, der er i forbindelse med reformen.
Er det rimeligt?
Erling Bonnesen (V), 2008-05-15:
Jeg er da meget glad for, at SF's ordfører også kvitterer for og anerkender, at vi nu har danmarkshistoriens største kommunebudgetter.
Og lad mig så lige gå lidt tættere på det med hensyn til kommunalreformen og gennemførelsen af den.
Den er netop lige præcis gjort til genstand for en forhandling tidligere i forbindelse med økonomiaftaler mellem KL og regeringen, og der har man udregnet, at det var sådan og sådan, den kage skulle skæres, så beløbene er med, og der er foretaget afregning, og der er også foretaget afregning således, at når kommunerne nu kommer godt i gang med - hvad de jo er kommet godt i gang med mange steder - at begynde at indhøste gevinsterne, får man selvfølgelig lov til at beholde dem i kommunerne.
Der har KL jo også selv beregnet, at der faktisk er adskillige milliarder kroner at gå efter.
Så er det fuldstændig rigtigt, at når man gennemfører en stor reform, kan man ikke få alle resultaterne på bordet fra dag et, men så er der til gengæld også noget at gå efter i de kommende år, så det ser vi jo frem til.
Flemming Bonne (SF), 2008-05-15:
Så vil jeg spørge om noget andet.
Synes hr. Bonnesen, at det er rimeligt at forhandle på den måde, at man betragter de 98 kommuner under et, det vil sige, at man i en forhandlingssituation siger, at kommunerne er én kommune, og derved overlader til kommunernes interesseorganisation, KL, at tage ansvaret for det fordelingspolitiske element, som der jo ligger i at få fordelt, således at alle kommuner er i stand til at håndtere opgaven og levere velfærden?
Erling Bonnesen (V), 2008-05-15:
Jeg synes, at vi har et rigtig godt aftalesystem, og jeg noterer mig i øvrigt, at det synes langt de fleste kommuner også.
Jeg tror, at alle kommuner synes det, for argumenterne er jo velkendte fra de forskellige kommunemøder, nemlig at man rent faktisk ønsker at fastholde det, for det er på den måde, man får den største lokale indflydelse.
Så er det jo rigtigt, at der er noget teknik i det, når man laver forhandlingerne.
Man kan jo ikke sidde og forhandle samlet med rigtig mange kommuner.
Så er der jo en god mekanisme og en god procedure for det, og det er selvfølgelig ud fra det, at begrebet kommunerne under ét skal findes.
Det er så også derfor, når man får det hele lagt sammen, at man så kan konstatere, at man nu har - som vi var inde på tidligere - gode budgetter til at gennemføre de lokale opgaver med.
Jeg må fuldstændig afvise, at vi overhovedet blander os i overenskomstspørgsmålene, og forhandlingerne får lov til at køre i overensstemmelse med den gode danske model og tradition.
Det skal de have lov til.
Og så er det fuldt naturligt, at man sådan starter op på nogle forhandlinger med at prøve ligesom at få markeret nogle positioner og nogle ønsker, og det er det, man så bringer med sig ind til forhandlingsbordet.
Per Clausen (EL), 2008-05-15:
Jeg vil spørge hr. Erling Bonnesen, om det, han siger nu, er, at de aftaler, som KL og Danske Regioner laver med deres modpart, er aftaler, som man i givet fald vil tage til efterretning fra folketingsflertallets og regeringens side og sørge for at der er økonomi til, eller om det er sådan, at det forslag til vedtagelse, som hr. Erling Bonnesen har læst op, i virkeligheden blander sig i overenskomstforhandlingerne ved at sige, at der ikke er råd til at give en krone mere end den ramme, som staten har lagt.
Mike Legarth (KF), 2008-05-15:
Eller er den kommunale økonomi vigtigere i hr. Rasmus Prehns øjne?
Rasmus Prehn (S), 2008-05-15:
Den nationale økonomi er afgørende for alle danskeres situation og for hele velfærdssamfundets ve og vel, og derfor skal man altid først og fremmest prioritere at have en sund økonomi i samfundet, og hvis det brænder på, skal man tage hånd om en sådan situation.
Det, der bare kan undre, er, at nu bliver der talt om knap 1 mia. kr., man har brugt for meget i kommunerne, men hvad var det, regeringspartierne fandt frem til af skattelettelser til de rigeste?
Så det hænger jo ikke sammen, at man står her og med den ene hånd gerne vil give de rigeste skattelettelser, men med den anden hånd straffer kommunerne, hvis de bruger lidt mere, fordi de kerer sig om, at vores ældre får ordentlig pleje, at vores skolebørn får ordentlig undervisning, og at velfærden i det hele taget er i top.
Per Clausen (EL), 2008-05-15:
Synes hr. Erling Bonnesen ikke, at det på den baggrund er underligt at opleve, at man kan høre både formanden for KL og formanden for Danske Regioner klart sige, at de jo ikke er i stand til at indgå overenskomster med deres modparter på arbejdsmarkedet, som koster mere end det, de kan få, om jeg så må sige, tilladelse til fra regeringens side?
Altså, er det et decentralt styre, når man har en konflikt på det offentlige område, hvor den ene af overenskomstens parter er bastet og bundet?
Erling Bonnesen (V), 2008-05-15:
I overensstemmelse med god dansk tradition skal jeg som politiker på nuværende tidspunkt overhovedet ikke blande mig i overenskomstforhandlingerne, de skal have lov til at køre; der er tradition for, at arbejdsmarkedets parter ordner deres sager.
Så er det jo i øvrigt helt naturligt, at de, der repræsenterer den kommunale sektor, regionerne, forsøger at gøre det så godt som muligt, fordi det nu engang er det, de er sat i verden for, og det er derfor, der også skal føres nogle forhandlinger efterfølgende om økonomi og opgaveløsning og andre ting.
Så det fungerer egentlig meget godt.
Man lytter altid, og det gør altid indtryk, når nogle har gode synspunkter, som man kan overveje, men man skal så også bare have med i betragtningen, at vi har danmarkshistoriens suverænt største kommune- og velfærdsbudgetter.
Og en lang række uafhængige økonomer har også her på det sidste været fremme med sådan en lidt løftet pegefinger, kan man sige, og de har sagt: Pas nu på, kære politikere, I går sådan lige til kanten af, hvad økonomien kan bære; det er her, stregen er.
Så balancen i det er nok fundet sådan rimelig godt.
Karl H. Bornhøft (SF), 2008-05-15:
Jeg kan forstå på Venstres ordfører, at der er meget fokus på de offentlige investeringer og kvalitetsreformen.
Jeg kan også forstå, at der fra Venstres side lægges meget vægt på, at der sker et kolossalt løft med den kvalitetsfond på 50 mia. kr., der skal være med til investeringer over de næste 10 år til nybyggeri og hospitaler og den slags ting.
Som der bliver gjort opmærksom på, er de her 50 mia. kr. over 10 år, og det betyder så også, at det er 5 mia. kr. om året.
Hvis man ser på det og går ind og ser på de store behov, der er, f.eks. på skoleområdet, må man sige, at det bestemt også er nødvendigt.
Hvis man gør sig den ulejlighed, som Arbejderbevægelsens Erhvervsråd har gjort, nemlig at gå ind og se på 2015-planen, altså den plan, som regeringen har arbejdet med hele tiden, vil man kunne se, at der er et forbrug på 48 mia. kr., og det vil sige, at der i virkeligheden kun er et løft på 2 mia. kr. over de næste 10 år.
Kan Venstres ordfører bekræfte, at det er sådan, virkeligheden hænger sammen?
Erling Bonnesen (V), 2008-05-15:
Spørgeren har fuldstændig ret i, at vi har stor fokus på at få aftalt gode budgetter til at videreudvikle velfærdssamfundet med.
Det er jo af gode grunde, at uafhængige økonomer har sagt: Jamen pas nu på, I går lige til grænsen af, hvad kapaciteten og samfundsøkonomien kan bære.
Det hele skal jo ikke køres ud over et år, og derfor er det lige præcis, at man laver en 2015-plan, så man har mulighed for en prioritering og en styring, således at man set over tid kan få både den samlede samfundsøkonomi til at hænge sammen, en statslig planlægning og selvfølgelig en kommunal planlægning, så man kan tage højde for dårlige toiletter på skolerne, klimainvesteringer og andre gode ting, som er på den kommunale dagsorden.
Det handler lige præcis om at få de der forskellige ting til at spille sammen, og det ser det jo rent faktisk også ud til at gå helt godt med.