runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-04-14:
Det passer jo ikke helt, at jeg ikke svarede på spørgsmålet, for jeg blev bedt om at svare på, hvad regeringens prioriteter er i den kommende tid.
Det er jo rigtigt, at vi har utrolig mange gode resultater, som vi gerne vil fortælle om, men selvfølgelig har vi også ambitioner for fremtiden.
En af de ambitioner, som jo adskiller Venstre og regeringen, er, at vi ikke arbejder med nulvækst i den offentlige sektor.
Det gør jo hele forskellen.
For det betyder, at hvor Venstre har et stort rundt nul hvert eneste år til at udvikle den offentlige sektor, har regeringen 3 mia. kr. om året – det er fuldt finansieret, og der er ikke nogen ubetalte regninger – til at udvikle den offentlige sektor.
Det betyder så selvfølgelig også – og det tror jeg de fleste godt kan se – at vi har bedre muligheder for netop at udvikle den offentlige sektor for at forbedre vores service, og vi slipper jo for det, som Venstre vil skulle, nemlig at sige farvel til en hel del personer i den offentlige sektor.
Det er jo bare rigtig ærgerligt, at Venstre ikke vil fortælle vælgerne, hvordan tingene hænger sammen.
Men vi har jo sagt meget tydeligt, at det er vores plan.
Noget af det, som vi kommer til at bruge rigtig mange penge på og selvfølgelig også langt flere penge, end Venstre har mulighed for, når man har nulvækst, er selvfølgelig sundhed.
Vi har over de kommende år afsat lidt over 6 mia. kr. til at udvikle vores sundhedsvæsen fra 2015 til 2018, og de penge kommer Venstre ikke i nærheden af at have, når man har nulvækst – sådan er det jo bare.
Vi har givet patienterne ret til hurtig udredning for både fysiske og psykiske sygdomme, og det betyder selvfølgelig, at mennesker hurtigere kan få afklaret, hvad de fejler, og selvfølgelig også komme i gang med den nødvendige behandling.
Det er et godt resultat.
Vi ønsker selvfølgelig at sætte patienten i centrum for behandlingen, og vi arbejder også med, at man skal modvirke stigende ulighed inden for sundhed.
Det er rigtigt, at vi har gjort nogle ting markant anderledes, og det vil vi selvfølgelig også fortsætte med.
Vi har afskaffet fradraget for private sundhedsforsikringer, og det har vi gjort for at styrke vores fælles sundhedsvæsen.
Vi har været meget optaget af at få løftet psykiatrien og har løftet psykiatrien med 2,2 mia. kr.
Alt sammen – nu kan jeg se, at formanden rejser sig op – er gode eksempler på målrettede ting, som vi har sat i gang, men som jo ikke er færdige.
Det er målrettede ting, som vi kan, fordi vi ikke arbejder med nulvækst, og som Venstre ikke vil komme i nærheden af at kunne.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-04-14:
Nu er vi nede i nogle detaljer, hvor man skal passe på, hvor præcis man er, så derfor gentager jeg: Som jeg forstår det, er der i dag, når det gælder LD's bestyrelse, ikke nogen regler i forhold til det, men det vil vi så få på den måde, som det nu er fremlagt i lovforslaget her.
Så det vil sige, at ligestillingsmæssigt er det jo en klar forbedring.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-04-14:
Tak for det.
Jeg vil gerne kvittere for statsministerens åbningsbemærkninger.
Nu kommer der jo en diskussion her i Folketingssalen om en terrorpakke, så lad mig da bare slå fast, at Venstre selvfølgelig både har betalingsviljen og betalingsevnen.
Vi har som sådan ikke nogen ambition om at diskutere det hele en gang til, som statsministeren siger det, men vi har en ambition om at diskutere det én gang i en ordentlig sammenhæng.
Det var vi i gang med ovre i Justitsministeriet, hvorefter justitsministeren afbrød forhandlingerne, og det, vi mangler at få klare svar på, er jo, hvad det er for et bevillingsniveau regeringen regner med i 2016.
For det er jo meget flot at lægge lidt penge ovenpå, men hvis de så lægges oven på noget, der er en dyb, dyb skrænt, og som betyder, at det almindelige politi fattes ressourcer i 2016, så hjælper det jo ikke meget.
Vi har betalingsviljen.
Vi afsatte i vores finanslovsforslag 0,25 mia. kr. til en tryghedspakke, som bl.a. kan målrettes den her indsats, men det er jo et tema, vi vender tilbage til, når sagen kommer i Folketingssalen.
Jeg vil egentlig gerne starte et andet sted nu, hvor det er spørgetime med statsministeren, nemlig et sted hvor jeg synes jeg mangler et klart svar.
Og så sidder folk og tænker: Hvad spørger han så om?
For det kan jo være alt mellem himmel og jord, når det bare er noget, hvor han mangler et særlig klart svar fra tidligere spørgetimer.
Men jeg vil gerne tage fat i de 454.215 kr., som jo også har været diskuteret her før, altså det beløb, som en kontanthjælpsfamilie med tre børn kan modtage i samlede offentlige ydelser.
Vi synes, det er for meget, og det er jo også mere, end da vi selv var i regering.
Er den her familie en, der kommer udefra, så nærmer det sig jo noget, der ligner 10.000 kr. mere om måneden, end da vi var i regering, og det er også derfor, vi går til valg på at indføre et kontanthjælpsloft og så give skattelettelser i bunden for at sikre, at det bedre kan betale sig at arbejde.
Jeg har jo flere gange i de her spørgetimer forsøgt at få statsministeren til at svare på det helt enkle spørgsmål, om det nuværende niveau, altså de 454.215 kr. for den her familietype – det er et andet beløb for en anden familietype – er passende.
Det er aldrig rigtig lykkedes, men jeg tror alligevel, jeg efterhånden har fundet ud af, at Socialdemokratiet mener, det er helt i orden, at en kontanthjælpsfamilie kan få noget, der er tæt på 0,5 mio. kr., i samlede offentlige ydelser, og derfor vil jeg egentlig gerne indlede et andet sted og i forlængelse af det her tema stille det spørgsmål, om statsministeren har nogle konkrete forslag, der kan sikre, at flere danskere bliver selvforsørgende frem for at leve af offentlige overførsler, hvis hendes regering fortsætter efter næste valg.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-04-14:
Tak for det.
Altså, nu startede det med, at hr. Lars Løkke Rasmussen gerne ville diskutere politiets økonomi, og det er jeg faktisk glad for.
Der er noget mærkeligt i den sag.
Vi siger: Jamen vi har jo en kasse til uforudsete udgifter, det har vi i Finansministeriet, og de penge vil vi gerne bruge til de udgifter, vi har her og nu i 2015, på baggrund af at vi har et øget beredskab, men det, der er så underligt, er, at Venstre vil trække den sag i langdrag.
De vil ikke bare være med til at træffe den beslutning, og man må jo sige, at der er tale om, at Venstre vil trække den i langdrag, når de ikke, som det havde været normalt at gøre, kunne bakke op om den her bevilling i Finansudvalget, men ville have den i Folketingssalen.
Jeg ved, at justitsministeren glæder sig rigtig meget til debatten på fredag, og vi håber jo også, at hr. Lars Løkke Rasmussen selv ønsker at deltage i den debat, som han har lagt så meget vægt på.
Vi ser i hvert fald frem til den fra regeringens side.
Så til det her med spørgetimen – spørgsmål og svar: Jamen altså, jeg har svaret på det her spørgsmål rigtig mange gange, og dem, der jo dybest set mangler svar på, hvordan kontanthjælpssystemet skal se ud, er jo Venstre.
For der har nu kørt en stor kampagne om, om det kan betale sig at arbejde, og Venstre har lavet en stor kampagne om nogle kontanthjælpsægtepar, som tjener et vist beløb.
Men først har jeg lyst til at sige til det, som jeg ikke synes fremgår så tydeligt af Venstres kampagne, nemlig at vi taler om 1.000 familier – 1.000 familier – hvor begge forsørgere er på kontanthjælp og har tre børn eller flere: Er det virkelig rimeligt at udstille de her 1.000 familier?
Det kan man jo så synes er rimeligt eller urimeligt.
Venstre synes åbenbart, det er rimeligt.
Dernæst siger Venstre så, at det ikke kan betale sig for den her familie at arbejde, og det er jo ganske enkelt misvisende, for det kan det.
I det hele taget skal man huske på, at det langt bedre kan betale sig at arbejde nu under min regering, end det kunne, dengang hr. Lars Løkke Rasmussen var statsminister.
Det kan bedre betale sig at arbejde, og den her familie på kontanthjælp vil jo tjene i omegnen af 1.000 kr. om måneden ved at komme i arbejde.
Det ved jeg godt at Lars Løkke Rasmussen synes kun er et halvt par sko, men det ændrer ikke ved, at det for mennesker, som lever på kontanthjælp og ikke har særlig mange penge, selvfølgelig er et incitament til at komme på arbejdsmarkedet.
Det, der i det hele taget har været kendetegnende for den her debat, er, at vi ikke får noget svar fra Venstre om, hvad man selv vil, og selvfølgelig, at Venstre meget konsekvent har brugt tal, som ikke er korrekte, og det er klart, at det selvfølgelig forstyrrer debatten.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-04-14:
Jamen det glæder mig at høre statsministeren endnu en gang tage æren for politiske reformer, som vi har lavet i fællesskab.
For det er jo rigtigt, at vi lavede en skattereform i 2014; jeg tror, den efterlod førtidspensionisterne med et rådighedsbeløb på omkring 10.000 kr. mindre, end de havde i forvejen, og en direktørfamilie med omkring 50.000 kr. mere om året, end den havde i forvejen, men den betød også, at det bedre kunne betale sig at arbejde, fordi vi forøgede beskæftigelsesfradraget – noget, Socialdemokratiet var imod, dengang vi opfandt beskæftigelsesfradraget.
Og det betyder jo, at hvor der i dag er 330.000 danskere, for hvem der ikke er nogen nævneværdig gevinst ved at arbejde, så falder det tal til en kvart million, når det, vi har aftalt i fællesskab, er indfaset.
Det synes jeg også er for meget, og det er jo derfor, jeg meget klart har sagt, at vi går til valg på at give flere skattelettelser i bunden.
Nu fik vi så ikke noget svar på, om regeringen har nogen som helst planer efter næste valg, der skal sikre, at der kommer færre på offentlige overførsler.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-04-14:
Igen lyder det lidt, som om hr. Lars Løkke Rasmussen ikke rigtig har overblikket over tallene, for der henvises hele tiden til det her med, at der er flere på overførselsindkomst, eller hvad det måtte være.
Men sandheden er jo faktisk, at der er 50.000 færre på overførselsindkomst med os, end vi så tidligere.
Så det er da egentlig meget fornuftigt, at det går i den rigtige retning.
Derfor var det jo spændende at se, hvad Venstre egentlig kom med.
Og det var jo skattelettelser til de mest velstående i vores samfund – igen og igen, for det var det samme, der gjorde sig gældende, dengang man lavede skattereform tilbage i 2009.
Og vi var ikke mindst meget glade for, at Venstre ville være med, men selvfølgelig også for, at Venstre ville være med til at forhøje beskæftigelsesfradraget, som jo kommer folk med helt almindelige lønindkomster til gode, og også kunne blive enige med os om, at vi skulle forhøje det ekstra for enlige forsørgere, sådan at det bedre kunne betale sig at arbejde.
Så det er rigtigt, at Venstre har været med i en skattereform, der sikrer, at det bedre kan betale sig at arbejde, og jeg er glad for, at det bliver indrømmet i dag, at man har bidraget til det, for når nu sandheden er, at det bedre kan betale sig at arbejde i dag, end det kunne, dengang hr. Lars Løkke Rasmussen var statsminister, så ville det klæde Venstre også at sætte det i nogle af de mange annoncer, der kører rundtomkring i øjeblikket.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-04-14:
Vi indrømmer gerne alle de steder, hvor vi sammen med regeringen har truffet fornuftige politiske beslutninger.
Nu har jeg stærkt på fornemmelsen, at vi jo nærmer os et folketingsvalg – måske er det her den sidste spørgetime til statsministeren, vi har – og det er jo derfor, jeg interesserer mig lidt for, hvad fremtiden skal bringe.
Nu har jeg stillet to spørgsmål: Hvad skal der ske for at få færre på offentlig overførsel?
Der er ikke nogen fremadrettede planer.
Hvad skal der ske for at sænke skatten for folk med små arbejdsindkomster?
Der er ikke nogen fremadrettede planer.
Jeg har gjort rede for, hvad der er Venstres politik.
Jeg opgiver at få svar.
Jeg rykker så bare videre til et emne mere, hvor jeg godt kunne tænke mig, at det for den fremadrettede debat, nu hvor vi skal videre, jo ville være rart at vide, hvor vi skal hen, og hvor det ville være rart at få nogle svar.
Sundhedsområdet: I øjeblikket ser man jo statsministerens billede på reklamer landet over med et budskab om, at ventetiderne er blevet kortere og vi skal videre.
Det vil jeg da også gerne kvittere for, altså både for at de er blevet kortere, og at vi skal videre.
Så vidt jeg husker, blev ventetiderne nedbragt med noget, der ligner 36 dage, mens jeg havde ansvaret for det danske sundhedsvæsen, og så er tempoet taget noget af efter regeringsskiftet – det er vel faldet yderligere 4-5 dage, og det er selvfølgelig også godt.
Men det rokker jo ikke ved, at vi stadig væk har ventetider i omegnen af 50 dage i gennemsnit.
Det er jo derfor, at vi har et konkret forslag om at genindføre retten til, at hvis man skal vente i mere end 30 dage, skal man have mulighed for at lade sig behandle et andet sted.
Det er et meget konkret løfte, et meget konkret forslag, som giver mig anledning til så at spørge statsministeren, der gerne vil videre: Hvor vil statsministeren hen?
Hvilke konkrete, nye forslag bringer statsministeren med sig ind i den forestående valgkamp udover den plan, vi allerede kender, om de 6,5 mia. kr., som allerede er vedtaget?
Hvilke andre planer, konkrete ideer, visioner for det danske sundhedsvæsen har statsministeren?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-04-14:
Nu blev jeg meget overrasket.
Jeg må lige have været uopmærksom et øjeblik, fordi Venstre siger, at man har gjort rede for sin politik.
Det ville være rigtig rart, tror jeg, for befolkningen og os her i Folketinget, hvis vi ligesom kunne få det på plads.
Altså, hvad er Venstres politik i forhold til kontanthjælpen?
Hvor meget skal den ned?
Det der moderne kontanthjælpsloft, som vi hører om hele tiden, er åbenbart så moderne, at man slet ikke kan beskrive det – så moderne er det.
Så hvad er egentlig Venstres politik i forhold til kontanthjælpen?
Jeg synes også, at Venstre tøvede lidt sidste uge, da der var en debat om førtidspension.
Dansk Arbejdsgiverforening foreslog meget lavere førtidspension, end vi kender i dag –
hvad er egentlig Venstres politik på det område?
Det ville være rart at få styr på.
Hvad er egentlig Venstre skattepolitik?
For i det sidste lange stykke tid har vi hørt mange forskellige meldinger om Venstres skattepolitik.
Så er det de mest velstående, der skal have skattelettelser; så er det selskaberne i Nordsøen, der skal have skattelettelser.
Hvem er det egentlig, der skal have skattelettelser?
Nogle dage er det så også de helt almindelige lønmodtagere, der skal have skattelettelser via et større beskæftigelsesfradrag, men hvor højt skal det beskæftigelsesfradrag egentlig være?
Det hænger jo sammen med det næste spørgsmål, som Venstre ikke har besvaret: Hvor meget skal det egentlig kunne betale sig at arbejde?
Venstre har sagt, at man kun tjener 6 kr. mere i timen, hvis man går fra at være på kontanthjælp til at være arbejdsmarkedet.
Skal det beløb være 8 kr., og hvad vil det i givet fald koste?
Hvad er Venstres skatteplan?
Altså, alt sammen gode eksempler på, at det, der mangler allermest i dansk politik, er svar fra Venstre på fremtidens udfordringer. Så kommer vi så til regeringens politik og det spørgsmål, der også var.
Jamen, altså, først og fremmest er vores grundlæggende plan to ting, som jeg synes er vigtige: Noget af nyskabelsen i dansk politik er jo, at vi i modsætning til tidligere regeringer overholder budgetterne.
Det er noget helt spændende og nyt, som vi gør, og som så også betyder, at der nu er langt mere styr på økonomien.
Det gjorde man jo ikke, dengang hr. Lars Løkke Rasmussen var statsminister og i Anders Fogh Rasmussens tid, altså overholdt budgetterne.
Det er det, vi for det første gør.
Men vi har jo for det andet også tilrettelagt en økonomisk politik, som gælder helt frem til år 2020, hvor vi har tilrettelagt tingene, sådan at vi år for år kan bruge lidt flere penge i den offentlige sektor.
Det er ikke guld og grønne skove, det er ikke luksus nogen som helst steder, men det er 3 mia. kr. hvert eneste år, så vi kan udvikle vores velfærd.
Vi har oven i købet sat mærkater på om, hvad pengene skal bruges til – det handler om sundhed, det handler om de unge.
Det er det, vi gerne vil udvikle.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-04-14:
Tak for det.
Jeg skal jo ikke gå i rette med formanden.
Det ærgrer mig bare lidt, at der ikke blev indrømmet statsministeren lige den ekstra taletid, der havde gjort, at jeg havde fået svar på mit spørgsmål, som var: Hvilke konkrete initiativer har man på sundhedsområdet i retning af at forbedre patientrettigheder?
Der var så ikke nogen.
Vi har en ambition om at give danskerne det udvidede frie valg tilbage efter 1 måned, men vi kunne måske gå dybere ind i sundhedsområdet nu, hvor statsministeren er ved at tale sig varm på det område.
Vi kunne kigge på kræftområdet.
Vi går til valg nu, hvor der er den levende interesse om, hvad vi mener.
Vi går til valg på vores kræftplan IV, som vi gerne vil bruge til at sikre patienterne en patientansvarlig læge, så der i overført forstand er en at holde i hånden, når man skal igennem det her komplicerede forløb.
Det er et forslag, som jo bl.a. Kræftens Bekæmpelse har talt endog meget varmt om.
Socialdemokraterne har også talt om kræftområdet.
Regeringen satte færre ressourcer af til sundhedsområdet i 2015 end det, vi var parate til, men pyt nu med det.
Det, jeg egentlig gerne vil spørge om, er det fremadrettede.
Har statsministeren nogle nye konkrete forslag til, hvordan regeringen, Socialdemokraterne, vil forbedre kræftbehandlingen, hvis der også efter valget sidder en socialdemokrat i Sundhedsministeriet?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-04-14:
Hr. Kristian Thulesen Dahl henviser til et notat, som kammeradvokaten har udarbejdet, hvor han har oplysninger fra en bog, som netop er udkommet, og som jeg ikke haft en chance for at stifte bekendtskab med.
I øvrigt ved hr. Kristian Thulesen Dahl godt, at finansministeren kommer i samråd i næste uge for at drøfte netop det.
Så det, hr. Kristian Thulesen Dahl egentlig burde gøre i dag, var at svare på nogle de mere generelle spørgsmål om DONG.
Det er det, der er den principielle diskussion her.
Jeg ved godt, hr. Kristian Thulesen Dahl forsøger at gøre det til alt muligt teknisk, men sandheden er, at hr. Kristian Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti mente, at det var en god idé at have den her fremgangsmåde, indtil vindene så blæste lidt anderledes i debatten; så skiftede man holdning.
Det er nærmest et mønster.
Det andet, der mangler svar på, er: Når nu det er så farligt at sælge aktier, sætte DONG på aktier, hvorfor er det så, Dansk Folkeparti stadig mener, at DONG skal børsnoteres, hvor der jo kan sælges aktier til alle mulige?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-04-14:
Først tillykke til statsministeren med 10-årsjubilæet.
Det er jo i lyset af, at Danmark er ved at rejse sig efter krisen.
Det går bedre med økonomien, ikke mindst på grund af en grundig oprydning efter mange års økonomisk morads efterladt af den tidligere borgerlige regering og en finanskrise udløst af skruppelløs spekulation – en nødvendig oprydning, som også SF har været med til.
Den bedre økonomiske situation betyder så også, at vi står over for et valg, nemlig hvordan vi forholder os sådan til opsvinget og råderummet til styrket velfærd.
Men selv her, så tæt på et kommende valg, bliver man ikke meget klogere, når man ser på meldingerne både fra Venstre, men også lidt fra Socialdemokraterne.
Så det såkaldte moderne kontanthjælpsloft kan vælgerne først få noget endeligt at vide om, når Venstre har generobret regeringsmagten og tilbageerobret Finansministeriet.
Det kan man jo kalde lidt af en blankocheck.
Regeringen putter en lille smule.
Vi har jo sammen med jer lavet en økonomisk plan, der giver luft til minimum 20 mia. kr. til styrket velfærd.
Til sundhed, det ved jeg, men ud over det, hvad så?
Det bliver man jo ikke meget klogere af, når man ser annoncerne for tiden.
Her står der blot, at man skal videre.
Det håber jeg bestemt også, men videre med hvad?
Hvilke områder er det?
For der skal jo prioriteres.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2015-04-14:
Man skal hele tiden huske på – det er måske for meget forlangt – at når man er glad for, at man kan bruge 3 mia. kr. ekstra i den offentlige sektor, bør man egentlig også være glad for alle de reformer, der har ført os derhen.
Man kan sige, at det nemmeste jo er at bruge pengene; det sværeste er at skaffe dem.
Så jeg håber også, at man kan glæde sig bare en lille smule over, at vi i hvert fald har skaffet finansiering til, at der kan bruges 3 mia. kr. hvert eneste år.
Det næste, jeg har lyst til at sige, er: Jo, vi ønsker, at der skal være gode forhold i vores velfærdssamfund.
Vi ønsker at prioritere sundheden.
Vi ønsker også at prioritere de ældre.
Det er netop derfor, at vi har tilrettelagt den økonomiske politik, så vi ikke fremover bruger alle pengene på skattelettelser, men tværtimod kommer til at udvikle vores offentlige sektor.
Det har jo også allerede givet sig udslag i det billede, der tegner sig for 2014, nemlig at kommunernes serviceudgifter samlet er steget.
Og det er en god ting, hvis man gerne vil passe lidt bedre på de ældre og på børnene, at kommunerne har haft mulighed for at lade deres serviceudgifter stige.
Anders Samuelsen (LA), 2015-04-14:
Jeg har gættet på, at det bliver til august.
Men jeg kan forstå på rigtig mange, at de tror, at det bliver nu, jeg tror ikke, regeringen tør det.
Men en ting er helt sikkert: Når den valgkamp kommer i gang, skal vi fra den ene side til at høre på masser af snak om løftebrud, om 31 lempelser i udlændingepolitikken, om grænsekontrol og nu også om naziislamisme, Venstres planer om et kontanthjælpsloft, og fra den anden side skal vi til at høre spørgsmål, som vi har hørt nu, om flere pædagoger, dagpengereformen, ulighed, de første asylstramninger i 12 år, som regeringen taler om, og om, hvorvidt 1.000 kr. mere om måneden er nok til at sige, at man får noget ud af at gå på arbejde, eller hvorvidt 2.000 kr. mere om måneden er nok til at gå på arbejde.
Det, vi kommer til at mangle ud over en evig diskussion om nulvækst eller plus 0,6 pct. vækst, er nogle konkrete gennemregnede planer for, hvordan Danmark skal komme videre.
Det er der et parti, der har gjort, har lagt en samlet plan frem og bedt fjenden, hvis man kan sige det på den måde, nemlig regeringen, om at gennemregne den, og regeringen er kommet ud på den anden side og har sagt, at det her vil give en vækst på 108 mia. kr. i bruttonationalproduktet.
Det er noget, der kan gå direkte til mere velfærd, privat eller offentlig, 125.000 flere i beskæftigelse, dvs. 250.000 i den private sektor, og ja, lidt færre i den offentlige sektor.
Hvornår er det, at vi kan få lov til at se en gennemregnet plan fra regeringens side?
Hvad er det, regeringen har af nye initiativer, som den gerne vil gå til valg på?
Hvad skal vi gøre i forhold til skatten på arbejde?
Hvad skal vi gøre i forhold til pensionsalderen, som mine gamle venner, Det Radikale Venstre, nu har rejst som en problemstilling, men som statsministeren og finansministeren med det samme har verfet af bordet?
Har regeringen ikke nogen planer, har man ikke nogen konkrete nye reformforslag, som man ønsker at gå til valg på?