runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-04-29:
Jeg er grundlæggende enig med hr. Lars Barfoed i, at dette forslag er en form for symptombehandling.
Det er endnu en lap, som vi sætter på vores i forvejen noget ramponerede skattesystem.
Vi bygger igen en lille kvist på.
Alt sammen fordi vi går og venter på et udspil til en egentlig skattereform, der mere omfattende letter beskatningen på arbejdsindkomst og lægger beskatningen andre steder.
Det er sådan set symptombehandling, og derfor er spørgsmålet for os, om det er nyttig symptombehandling.
Det er det efter Det Radikale Venstres opfattelse, og vi agter at stemme for forslaget.
Forslaget er en del af den såkaldte jobplan, som Det Radikale Venstre har del i.
Det er oven i købet det største enkeltforslag inden for jobplanen, hvad der sådan set også siger noget om, at den ikke er særlig ambitiøs.
Det skønnes, at ca. 4.000 60-64-årige vil vælge at blive 4 år mere på arbejdsmarkedet.
Der er netop et stort frafald blandt de 60-64-årige - det er mennesker, der holder op - og her er der altså et incitament til, at et menneske, der tjener 250.000 kr., kan få 100.000 kr. kontant i skattenedslag, hvis vedkommende bliver på arbejdsmarkedet.
Det tror jeg vil være en attraktiv løsning for mange, og derfor tror jeg, at skønnet på de 4.000 er et realistisk skøn.
Det har været helt afgørende for Det Radikale Venstre, at der kom en overgrænse ind.
Man kan selvfølgelig altid diskutere, om overgrænsen skal være på 550.000 kr., eller om den skal ligge et andet sted.
Men det, der i hvert fald er sikkert, er, at chefer i både den offentlige og den private sektor hermed er undtaget fra at kunne få de 100.000 kr. Vi har her at gøre med en gruppe af mennesker, som typisk bliver længere på arbejdsmarkedet end så mange andre.
Det kan være kontorchefer i den offentlige forvaltning, eller det kan være afdelingsingeniører, overlæger, professorer, eller hvad de nu kan være, der er undtaget fra ordningen.
Det synes jeg også er rimeligt.
Det er netop grupper, der i forvejen har det største incitament til at blive på arbejdsmarkedet.
Jeg tror ærlig talt, at det er meget teoretisk og vil vise sig at være irrelevant at forestille sig, at der er nogen, der kunstigt begynder at reducere deres indkomst for at komme ind i ordningen.
Jeg ved i øvrigt ikke, hvordan man kunstigt gør det.
Det er jo ikke sådan vilkårligt, det findes der regler for.
Så jeg kan ikke rigtig se den indvending.
Jeg kan sagtens se, at der er brug for noget meget mere for at stimulere udbuddet af arbejdskraft, nemlig en egentlig skattereform, men i mangel af skattereformhavelse støtter vi denne ordning, som gælder for en 4-årig periode.
Lars Barfoed (KF), 2008-04-29:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at jeg, da den her tanke kom frem, har sagt, at vi må have så stor en sikkerhed som muligt for, at det her også rent faktisk fører til et øget arbejdsudbud, for ellers var der ingen grund til at gøre det.
Alle de vurderinger, jeg har set, tyder altså på, at det vil betyde et øget arbejdsudbud, skønnet i størrelsesordenen 4.000 ekstra på arbejdsmarkedet.
Fru Pia Christmas-Møller ved jo lige så godt som mig, at det er umuligt at lave præcise beregninger, fordi det vil være et spørgsmål om at spå.
Hvordan vil folk reagere på det her?
Hvad vil folks adfærd være?
Vil den ændre sig i forhold til, hvad den ellers ville have været?
Det må et eller andet sted basere sig på et skøn, også ud fra de erfaringer, man har.
Så jeg tror egentlig ikke, vi kan komme det meget nærmere end det, der ligger i forslaget.
Det tyder på, at det har en positiv effekt, men jeg tror ikke, vi kan komme det meget nærmere.
Derfor har jeg heller ikke nogen intentioner om at rejse lige præcis den problemstilling i udvalget.
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-04-29:
Nu er det jo sådan, at det her lovforslag rent faktisk giver nogle muligheder for nogle, som vi ellers ville forvente ville trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet.
Det, vi har set på arbejdsmarkedet, er, at med hensyn til seniorer, som er 64 år eller derover, og som har en betydelig indkomst - vi har så vurderet, at det er over 550.000 kr. årligt - er der meget stor sandsynlighed for, at de vil blive på arbejdsmarkedet under alle omstændigheder.
Derfor bliver de jo netop ikke tilgodeset med det her forslag.
Det her er for dem, som går og overvejer, om det faktisk bedre kan betale sig for dem at stoppe med at arbejde, fordi de i bund og grund ikke får så meget ud af det økonomisk.
Der synes vi, det er vigtigt at give den her gulerod.
Jeg synes, det er positivt, at man har noget at rive i, og at det er meget positivt, hvis det her forslag kan være selvfinansierende og samtidig sikre, at der er 4.000 ekstra på arbejdsmarkedet, som måske har lyst til at blive hængende, ikke bare mens de er på den her ordning, men også efterfølgende.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2008-04-29:
Nu sidder jeg ikke selv i Skatteudvalget, og derfor vil jeg spørge den konservative ordfører, om han vil rejse spørgsmålet over for skatteministeren om at få et helt præcist regnestykke, der fortæller nøjagtigt, hvor meget arbejdsudbud der ligger i det her forslag.
Jeg ved, at hr. Barfoed har været meget optaget af, hvad virkningen egentlig er.
En ting er alt det holdningsmæssige, og det skal jeg ikke rode rundt i her, det vil jeg vende tilbage til i mit eget ordførerindlæg, men jeg efterlyser bare lidt, om der overhovedet er en indvirkning i det her meget bureaukratiske og ret håbløse forslag.
Jeg ved, at den konservative ordfører i offentligheden tidligere har været meget optaget af at få dokumentation for, præcis dokumentation for, hvor meget arbejdsudbuddet øges med.
Jeg vil gerne høre ordføreren: Har Det Konservative Folkeparti fået en sådan meget præcis dokumentation - jeg har læst forslaget, men det er jo meget cirkaberegnet?
Hvor meget ligger der i det her forslag?
Hvilken gevinst kan vi regne med som sikker, når det drejer sig om øgning af arbejdsudbuddet?
Lars Barfoed (KF), 2008-04-29:
Når Dansk Industri gør den betragtning, skyldes det jo, at der er indsat sådan en regel om, at man ikke må have tjent for meget, altså over 550.000 kr., inden man bliver 60 år.
Hvis man er oppe i det indkomstlag, så er man ikke omfattet af ordningen.
Jeg kan så fortælle, at lige præcis den del af det samlede lovforslag sådan set ikke er et forslag, der har groet i Det Konservative Folkepartis baghave eller forhave for den sags skyld.
Vi har egentlig slet ikke været tilhængere af, at der skulle sådan en bestemmelse ind.
Vi synes, den modvirker den samlede effekt af lovforslaget.
Men det var nu engang det, man kalder en kamel, vi måtte sluge under finanslovforhandlingerne, fordi nogle af de partier, som vi skulle udgøre et flertal sammen med om den samlede jobplan, insisterede på, at vi endelig ikke skulle gøre noget her for folk, som tjente over 550.000 kr.
Det er jo klart, at det så ødelægger incitamentet lidt for den kreds til at gå ind i ordningen, når der er sådan en undtagelse, men det var altså betingelsen for at få gennemført den samlede jobplan.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2008-04-29:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge den Konservative ordfører, om Det Konservative Folkeparti er enig med Dansk Industri, der så sent som i dag har været ude med en markering af, at det her forslag kan føre til, at de 58- og 59-årige i nogle bestemte indkomstintervaller faktisk kan få et incitament til at arbejde mindre.
Er Det Konservative Folkeparti enig i, at det kan være en om end ikke tilsigtet så dog en utilsigtet effekt af forslagets indretning?
Lars Barfoed (KF), 2008-04-29:
Det her lovforslag er i virkeligheden et godt udtryk for, at skatten på arbejde er alt for høj i Danmark, for ellers var det jo ikke nødvendigt at gennemføre et lovforslag som det her.
I Det Konservative Folkeparti har vi den opfattelse, at skatten skal sættes ned.
Man skal kun højst betale 50 pct. - halvdelen - af den sidst tjente krone i skat.
Det må være et rimeligt mål i hvert fald i første omgang.
Derfor er vi også glade for, at der er nedsat en skattekommission, der nu skal komme med forslag til, hvordan vi kan ændre på skattesystemet og få nedsat skatten på den sidst tjente krone markant.
Det ser vi Konservative frem til at medvirke til.
Dette lovforslag tjener så til, så længe skatten er for høj i Danmark, i hvert fald at give de 60-64-årige et incitament til at blive længere tid på arbejdsmarkedet og arbejde på fuld tid, for det har vi nemlig brug for.
Den største samfundsøkonomiske udfordring, vi har, er, at der er for få ledige hænder på arbejdsmarkedet.
Vi skal simpelt hen tilstræbe at øge arbejdsudbuddet, og det skal vi gøre på alle de måder, vi kan.
Regeringen har i forbindelse med finansloven indgået en aftale om en jobplan.
Der er en lang række tiltag i den, og det her er et af de mange tiltag, der skal til for at øge arbejdsudbuddet.
Som udgangspunkt er vi i Det Konservative Folkeparti tilhængere af et skattesystem, hvor der er samme skattesats for alle borgere.
Det er ideelt set det rigtige, det går vi ind for.
Derfor mener vi også, skatten skal ned for alles vedkommende, så det her i virkeligheden på sigt bliver overflødigt.
Men så længe situationen er, som den er, og vi har behov for at øge arbejdsudbuddet, er det rigtigt at sætte ind med særordninger rundtomkring, når det kan gøre en forskel.
Det kan det her forslag sammen med de andre dele af jobpakken gøre, og derfor støtter Det Konservative Folkeparti, at vi i en periode får et særligt skattenedslag for de 60-64-årige, som bliver længere på arbejdsmarkedet, altså bliver på arbejdsmarkedet i de 5 år.
Det Konservative Folkeparti har også hele tiden lagt vægt på - det annoncerede vi helt tilbage, da statsministeren holdt sin åbningsredegørelse og offentliggjorde det her - at det blev en midlertidig ordning, fordi vi nemlig kunne frygte, at det her blev en ordning, som man betragtede som en velerhvervet rettighed, når man var mellem 60 og 64 år, også på et tidspunkt, hvor skatten egentlig var sat ned, eller på et tidspunkt, hvor der ikke var behov for at øge arbejdsudbuddet.
Derfor har vi lagt vægt på, at det her er en midlertidig ordning, som vi i den særlige situation, vi står i, med fordel kan gennemføre, men at den også automatisk bliver udfaset igen, medmindre vi måtte beslutte andet.
Det krav har vi fået ind i det samlede lovforslag, og det er vi ganske tilfredse med.
Så Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget, som det ligger, og ser så i øvrigt frem til, at det en dag bliver overflødigt, fordi skatten generelt bliver sat ned.
Jesper Petersen (SF), 2008-04-29:
Fru Gitte Lillelund Bech klynger sig til, at der er den her 550.000-kroners-grænse i forslaget.
Det er jo, som også flere af høringssvarene peger på, svært at bruge til noget for alvor, for når man op til grænsen, kan man bare vælge at konvertere noget arbejdsindkomst til at være indkomst fra aktier, obligationer og andre frynsegoder.
Derfor så kommer man ikke over de 550.000 kr. Og derfor kan man så undgå at komme op på den grænse.
Så jeg mener, at det forsøg på at lave en begrænsning er som et slag i luften; det får man ikke det store ud af.
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-04-29:
Som hr. Jesper Petersen selv var inde på, er der jo lavet en begrænsning.
Der er lavet - hvad hedder det? - en overordnet sådan barre, som hedder 550.000 kr.
Det kan godt være, at hr. Jesper Petersen ikke har kunnet se det ud af lovforslaget eller ikke har fået læst det fuldstændig indenad, men der er krav om, at man skal være i fuldtidsbeskæftigelse, så det der med at trappe ned for så at tjene lige under 550.000 kr. og arbejde mindre end fuld tid er jo ikke muligt.
Vi bruger lige præcis den definition, som er ATP's definition af fuldtidsbeskæftigelse.
Så vil jeg bare spørge hr. Jesper Petersen om jobplanen generelt.
Hvad var det præcis for et element, der gjorde, at SF ikke ønskede at være med i den store jobplan, som jo bl.a. vil give folkepensionister mulighed for at arbejde; som vil give mulighed for, at man kan få flere voksenlærlinge; som vil give mulighed for, at man går ind og ser på sygefraværet, som jeg hørte hr. Jesper Petersen tale så varmt for før; som vil give mulighed for en øget international rekruttering?
Hvad var det i jobplanen, der gjorde, at SF så ikke ville være med?
Det kan da ikke kun være dette forslag, vel?
Ole Vagn Christensen (S), 2008-04-29:
Den debat, som ministeren nu er inde på, gør, at jeg tror, vi er nødt til at sige, at så må vi have forslaget tilbage mellem anden og tredje behandling, så vi kan få en redegørelse fra beskæftigelsesministeren om, om der ikke i dag eksisterer sådanne regler.
Det er for mig blevet bekendtgjort, at det gør der inden for visse arbejdsområder.
Derfor synes jeg, at det her ikke handler om, om arbejdsmiljøet skal være bedre eller dårligere, men det handler om, at man som økolog ønsker at manifestere, at man har et særligt ansvar over for arbejdsmiljøet, og det er sådan, jeg har forstået hele den her sag.
Det er sådan, jeg også har forstået den, når det gælder alle de øvrige områder, der står i formålsparagraffen.
Men jeg skal som sagt, når vi er færdige med afstemningen, bede om at få sagen tilbage til udvalget.
Eva Kjer Hansen (V), 2008-04-29:
Det er ikke, fordi jeg skal forlænge den her debat yderligere, men jeg bliver selvfølgelig nødt til at replicere til hr. Ole Vagn Christensen lige præcis om det her med arbejdsmiljøet, som jo også var noget, der fyldte under førstebehandlingen.
For jeg er ærlig talt målløs over, at Socialdemokraterne ønsker, at vi skal til at lovgive inden for de specifikke brancher om arbejdsmiljølovgivning, frem for at det gælder på tværs af samtlige sektorer og inden for samtlige brancher.
Jeg synes jo, det er et brud, der bliver lagt op til fra Socialdemokraternes side ved at sige, at arbejdsmiljøet er så vigtigt, at det gælder alle vore arbejdstagere, og det er det brud, som vi ikke vil støtte fra regeringens side.
Det får så hr. Ole Vagn Christensen til at tale om blokpolitik, og jeg ved ikke, hvad det er, hr. Ole Vagn Christensen svinger sig op til.
Men det, der jo er essensen af det her, er, at Socialdemokraterne tilsyneladende ønsker, at vi skal gå ind på hver enkelt sektor og sige, at her skal gælde nogle særlige bestemmelser, frem for at arbejdsmiljølovgivningen gælder for samtlige arbejdstagere, og at vi er lige stærke og lige emsige i forhold til overholdelse af arbejdsmiljølovgivningen, uanset hvilket job der varetages.
Det er det interessante ved denne debat.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-04-29:
Så fik vi ministerens svar, og jeg vil ikke sige goddag mand økseskaft, men det er vel noget, der ligner den situation.
For mig og for Socialdemokraterne har økologi været en holdning, som man har ønsket at udbygge på en lang, lang række områder, og de seneste områder er, at man sådan set har et ønske om, at det indgår stærkere som et miljøredskab, og økologerne har selv erkendt, at det vil de meget gerne medvirke til, og derfor ville det vel være rimeligt, at det stod i forslaget.
En anden ting, som økologerne også siger, er, at de ønsker at have alle arbejdstageres opbakning til økologien, og derfor ønsker vi sådan set, at vi også har et godt forhold til de menneskers sikkerhed, og det vil vi også meget gerne være med til at understrege i det, vi har fremlagt.
Derfor må jeg sige til ministeren, at det er en blokpolitik, hvor der er nogle, der siger, at de vil nå noget mere med økologien og vil bruge den mere aktivt i det fremadrettede arbejde, der er brug for.
Eva Kjer Hansen (V), 2008-04-29:
Jeg glæder mig over, at hr. Ole Vagn Christensen, trods de stærke og højlydte ord fra talerstolen, jo alligevel stemmer for økologilovforslaget, sådan som det ligger.
Det hilser jeg velkommen, og det synes jeg er udtryk for en trods alt positiv tilgang til, at vi gerne vil, at der skal ske noget på det økologiske område.
I virkeligheden burde der være kommet meget positive tilkendegivelser fra hr. Ole Vagn Christensen, for der, hvor der har været en god drøftelse, og der, hvor der har været en god grund, har jeg jo også været imødekommende, f.eks. i forhold til sammensætningen af udvalget, hvorimod de andre ændringsforslag har det problem i sig, at de ikke giver god mening, og derfor kan jeg heller ikke støtte ændringsforslagene.
Det ene forslag går ud på at lovgive om, at Økologisk Landsforening skal have tre pladser.
Det har jeg bekræftet i besvarelse af spørgsmål, og derfor er det fuldstændig overflødigt med et sådant ændringsforslag.
Det andet ændringsforslag går ud på, at økologien skal ses som et miljøredskab.
Det er også overflødigt, for det gør vi allerede i dag, og det ville være underligt, når vi allerede indtænker økologien som et miljøredskab, pludselig at gribe til eksplicit at fremhæve det i lovforslaget.
Vi har inddraget økologilovgivningen i forbindelse med pesticidhandlingsplanen, vi har inddraget økologien i forbindelse med diverse miljødiskussioner og for den sags skyld også i aftalen om landdistriktsprogrammet, og derfor kan jeg ikke støtte ændringsforslaget, for det giver ikke mening at begynde at skrive noget om noget, vi allerede betragter som et miljøredskab.
Så er der endelig ændringsforslaget om arbejdsmiljøet, og det er vel det, der har skabt den største irritation hos hr. Ole Vagn Christensen.
Jeg kan kun undre mig over, at hr. Ole Vagn Christensen synes, der skal gælde nogle særlige, nogle specielle regler inden for den økologiske produktion, frem for at man alle steder skal værne om arbejdsmiljøet.
Der er ingen tvivl om, at regeringen holder fast i, at reglerne skal være tværgående, at alle brancher og alle arbejdspladser på landjorden, også de økologiske virksomheder, skal sørge for at respektere arbejdsmiljøreglerne.
Derfor er det helt forkert at ville begynde at lave nogle særlige bestemmelser i lovgivningen her, og der er yderligere det problem, at vi fra næste år har fælles EU-bestemmelser i EU's økologiforordning, som ikke giver mulighed for, at man på bestemte områder kan fastsætte mere detaljerede regler end dem, der er blevet aftalt i EU-sammenhæng.
For alle ændringsforslagenes vedkommende er der altså en rigtig god begrundelse for at afvise dem, så det har ikke spor med blokpolitik at gøre.
Det handler om saglighed og forsvarlighed i forhold til, hvad vi kan putte ind i lovforslaget, og som sagt glæder jeg mig over, at der trods disse mindre uoverensstemmelser er et bredt flertal, der bakker lovforslaget op.
Nick Hækkerup (S), 2008-04-29:
Fru Gitte Lillelund Bech siger, at Tyskland har meddelt, at der ikke er danskere på listen.
Det er jo sådan en slags oplysninger, der er interessante, navnlig hvis de er konsoliderede og ikke bare noget, der går på rygtebørsen.
Jeg synes, alene det skisma illustrerer problemet med den her sag: viljen til at sikre, at de, der snyder big scale, også kommer til at betale.
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-04-29:
Idet Venstres ordfører for dette forslag, hr. Lars Christian Lilleholt, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre Venstres ordførertale på hr. Lars Christian Lilleholts vegne.
Forslaget, som vi behandler i dag, består faktisk af tre dele, som også formanden nævnte, hvor jeg vil nævne, at forslaget om ændring af emballageafgiftsloven er en del af finanslovaftalen mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Ny Alliance.
I Skatteministeriet har man vurderet de økonomiske konsekvenser for erhvervslivet, og for samtlige forslag gælder, at der i princippet er en gevinst for virksomhederne svarende til provenutabet for staten.
Nedsættelsen af emballageafgiften kommer desuden miljøet til gode, da udvidelsen af pantordningen for kildevandsflasker vil betyde, at forbrugerne indleverer og indløser pant for kildevandsflaskerne - det forventer vi i alt fald.
Vi får altså med en udvidelse af pant- og retursystemet en større mængde genbrug, det vil have miljøfordele, og samtidig kommer afgiftsnedsættelsen forbrugerne til gode.
Den foreslåede ændring i forbrugsafgiftsloven vil fjerne uhensigtsmæssigheder vedrørende afgiften på teekstrakt.
I dag betales en afgift af det samlede indhold i produktet, dvs. også af aroma, sukker osv. i iste, og ikke kun af det faktiske indhold af teekstrakt.
Endelig er der en tredje del af lovforslaget, der drejer sig om konsumis.
Der er store administrative omkostninger for de små virksomheder med at skulle leve op til den nuværende ordning.
Derfor foreslås indført en bagatelgrænse på maksimalt 500 l konsumis eller konsumismix pr. år.
Det vil lette de administrative omkostninger for de små virksomheder, og det vil samtidig fremme effektiviteten og fjerne det unødvendige bureaukrati - og det er jo noget, vi i Venstre hylder.
Samlet set er der et provenutab for staten, når man nedsætter emballageafgiften, på ca. 5 mio. kr. årligt, i 2008 dog kun på 1 mio. kr. på grund af den sene ikrafttræden af loven, hvilket er den 1. oktober 2008, og de øvrige ændringer, som loven her foreslår, medfører ikke noget provenutab for staten.
Så samlet set er tale om lidt lettelser og lidt miljø, noget, der kommer forbrugerne til gode, så Venstre kan støtte lovforslaget.
Nick Hækkerup (S), 2008-04-29:
I disse værdikampstider er et af de helt store spørgsmål: Hvad er egentlig de danske værdier, som vi så gerne vil bevare og forsvare?
Hvad er det egentlig, der ligger i kernen i det at være dansk?
Nogle peger jo på kønnenes ligestilling eller i hvert fald ønsket om ligestilling, og andre på tolerance og rummelighed - at vi er åbne, at vi er frie, at vi ikke er bange for autoriteter - men måske skal svaret ikke alene søges i alle de pæne fyldord, som er skrevet med de store fyldepenne, måske skal svaret også findes i de helt almindelige dagligdags handlinger, som vi er fælles om; det, vi alle sammen gør, og som vi ikke sætter spørgsmålstegn ved, f.eks. at vi afleverer vores flasker til genbrug og får pant for dem.
Det er et system, der både tiltaler det danske ønske om genbrug og det at passe på vores fælles miljø, og samtidig passer det til den danske krejlersjæl: Der er penge i det.
Lovforslaget handler om at udvide vores pant- og retursystem til også at omfatte saftevand og iste.
Det sker ved at nedsætte emballageafgiften for emballager med mineralvand og andet vand, som er uden kulsyre og som er tilsat søde- eller sukkermidler eller aroma såsom limonade, orangeade og iste.
Afgiftsnedsættelsen, og det er det centrale, sker dog kun, hvis emballagen er omfattet af det obligatoriske pant- og retursystem.
Socialdemokratiet kan støtte disse elementer i forslaget, ligesom vi kan støtte de to andre elementer i lovforslaget, ændringen af afgiften på teekstrakt og indførelsen af en bagatelgrænse i konsumisafgiftsloven.
Pia Adelsteen (DF), 2008-04-29:
Dette forslag indeholder ændringer på tre områder, som det er nævnt tidligere.
Det første er en ændring af emballageafgiftsloven, hvor der foreslås en nedsættelse af emballageafgiften på drikke uden kulsyre, men tilsat aroma, sukker m.m. såsom limonade, orangeade og iste.
Den næste ændring, der foreslås, er en ændring af forbrugsafgiftsloven.
Det er således i dag, at der betales en afgift på 15 kr. og 60 øre pr. kg i en vare, som indeholder teekstrakt, uanset hvor meget teekstrakt der er i varen.
Forslaget indebærer, at der fremover kun skal betales afgift af den mængde teekstrakt, der rent faktisk er i varen.
Den sidste ændring, der foreslås, er indførelse af en bagatelgrænse i konsumisafgiften.
Denne ændring vil medføre administrative lettelser og fritagelse for betaling for afgift på konsumis for de virksomheder, der bruger mindre end 500 l. Dansk Folkeparti finder hele forslaget positivt og finder det særdeles positivt, når der findes lettelser for virksomhederne, især i den administrative byrde, det er at bogføre konsumisafgiften, som bliver vurderet til lidt over 11.000 kr. om året.
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-04-29:
Så vidt jeg husker det, var det, som Arbejdsmarkedskommissionens formand, Jørgen Søndergaard, mente, at det, man skulle arbejde meget for, var at flytte personer fra overførselsindkomst over på lønindkomst.
Det var det primære fokus, som Arbejdsmarkedskommissionen rent faktisk havde.
Da det her faktisk er sådan et hvile i sig selv-forslag, hvor vi øger arbejdsudbuddet med ca. 4.000 helårspersoner, mindes jeg nu nok, at Arbejdsmarkedskommissionen ikke havde de store negative kommentarer til det.
De mener bare, at det, der skal være det væsentligste fokus, er at flytte fra overførselsindkomstdelen og over på lønindkomstdelen.