Line Barfod (EL), 2011-03-03:
I Enhedslisten er vi enige i, at man selvfølgelig skal se på, hvor man kan effektivisere henne i systemerne.
Der er ingen grund til at bruge ressourcer på noget, som er overflødigt, men omvendt skal det jo, når vi snakker om domstolene, vejes op imod retssikkerheden, og vi er noget usikre på, om man har ramt den rigtige balance i det her forslag.
Derfor støtter vi også SF's overvejelser om, at vi skal have en egentlig evaluering af, hvordan det her lovforslag kommer til at virke, så vi kan se, om der er nogle borgere eller virksomheder, der kommer i klemme.
Og vi vil lige afvente de svar, vi får under udvalgsarbejdet, før vi tager endelig stilling til, hvordan vi vil stemme til lovforslaget.
Jeg kan sagtens forstå, at når man ser, hvor mange bøder der bliver givet, hvor der bare ikke er nogen, der møder op i retten, og hvor der bliver afsagt en udeblivelsesdom, lyder det mest fornuftigt at lave det system, der her er lagt op til, men der er nogle grupper, som vi skal finde ud af hvordan vi bedst muligt sikrer.
En gruppe er de socialt udsatte, som Den Sociale Retshjælp gør opmærksom på.
Jeg mener, at vi skal lytte meget til det, de siger, og se på det samarbejde, som de har fået i Aarhus med politiets bødekontor.
Vi kunne se på, om det er noget, vi kunne udbrede til resten af landet, og om vi kunne lave noget ekstra støtte til retshjælpsordninger andre steder og også lave noget opsøgende arbejde, så socialt udsatte kunne blive opmærksomme på den mulighed for at få råd, vejledning og hjælp.
Det ville også være en aflastning af politiets og SKATs arbejde med inddrivelse.
Det andet er det her med en bedre mulighed for at få genoptaget sagerne
Der er nogle mennesker, der faktisk ikke mener, at de er skyldige, når de får en bøde.
Vi har indtil nu mest snakket om det, som om alle, der får en bøde, også er skyldige, men dels sker der jo fejl, dels kan der være nogle, der er uenige, og som skal have ret til at få sagen prøvet ved retten, og dels sker det nogle gange, at posten ikke når frem eller når frem til nogle andre end dem, der egentlig skulle have haft den.
Derfor er der altså vigtigt for os, at der bliver en god mulighed for at få genoptaget sagen.
Der er et stigende antal identitetstyverier, hvor man også kan risikere at et bødeforelæg ikke når frem til den rigtige.
Også her skal vi have sikret, at der rent faktisk er mulighed for at få genoptaget sagen.
Derfor mener jeg, at vi skal se på, hvordan vi får det gjort meget klart og tydeligt i lovforslaget.
Så vil jeg gerne spørge til noget, vi ikke har været inde på endnu, nemlig hvad det får af konsekvens i andre sammenhænge.
Hvis der bliver afsagt en udeblivelsesdom og man bliver dømt skyldig, bliver man jo anset for at være skyldig.
Hvad kommer det til at betyde i erstatningssager og andre sager, hvis folk så der møder op og siger, at de ikke er skyldige?
Jeg har stillet et spørgsmål til justitsministeren i en konkret arbejdsskadesag, hvor en virksomhed har accepteret et bødeforelæg, men senere under den civile erstatningssag benægter, at de er skyldige og dermed slipper for at betale arbejdsskadeerstatning.
Jeg mener, at vi her skal se på, hvad konsekvenserne bliver af det her system, hvis der er flere sager, hvor borgere og virksomheder ikke får prøvet sagen ved domstolene og derfor ikke får en domstolsafgørelse af, om de er skyldige eller ej.
Kommer det så til at betyde, at der er nogle borgere i erstatningssager, som vil miste den retsstilling, som de ellers ville have haft?
Så der er nogle ting, som vi mener at man skal se på, og når vi har fået svarene fra ministeren, tager vi stilling til, hvordan vi stemmer til forslaget.