Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-05-11:
Det synes jeg det her lovforslag er et godt eksempel på.
Jeg synes nemlig ikke, at det tager ansvar for de børns trivsel og for de børns tarv og for den integration, som vi har en forpligtelse til at løfte i Danmark, så vel som de har i de øvrige europæiske lande.
I Alternativet er vi dybt bekymrede for konsekvenserne af det her lovforslag, og vi undrer os faktisk over, hvad det lige præcis er, som er det bærende argument bag lovforslaget.
Regeringen skriver nemlig i forslaget, at det udspringer af et øget pres på den generelle kommunale service på bl.a. skoleområdet på grund af flygtningesituationen.
Derfor har regeringen og KL jo så indgået den her aftale om såkaldte bedre rammer for den kommunale integrationsindsats, hvor altså muligheden for de her særlige tilbud er et af initiativerne.
Så bliver jeg bare nødt til at spørge, hvori det bedre ligger.
Ligger det i, at de særlige tilbud ikke skal leve op til folkeskolens undervisningstimetal?
Ligger det i, at tilbuddene ikke skal leve op til folkeskolens fagrække?
Ligger det i, at tilbuddene ikke skal leve op til folkeskolens kvalifikationskrav til lærerne?
Eller ligger det ligefrem deri, at man mener, at det at isolere flygtningebørn fra danske børn giver bedre muligheder for integration?
For sandheden er vel, når alt kommer til alt, at der absolut intet bedre er ved det her lovforslag set i forhold til de bestemmelser, der er gældende i dag.
Det er jo ikke bare noget, vi kun mener i Alternativet.
Der er vel at mærke tale om en ganske betragtelig høringsliste.
Jeg har nævnt nogle af dem.
Bl.a. er det Røde Kors, Danmarks Lærerforening, Red Barnet, Dansk Psykolog Forening, Skole og Forældre, BUPL, Skolelederforeningen, Børnerådet, Børns Vilkår, Frie Skolers Lærerforening, Danmarks Privatskoleforening og flere, som er imod det her lovforslag.
Alle er de anerkendte organisationer med stor tyngde og troværdighed, når det kommer til en faglig vurdering af børns vilkår og trivsel.
Derudover viser en dugfrisk undersøgelse fra Epinion, som hr. Alex Ahrendtsen var inde på, at 92 pct. af de borgmestre, der er blevet spurgt – eller de kommuner, der er blevet spurgt; og de fleste er jo på borgmesterniveau – siger, at det vil påvirke flygtningebørnene negativt, hvis de isoleres i særtilbud uden for folkeskolen.
98 pct. af dem mener også, at den væsentligste grund til ikke at oprette særtilbud uden for folkeskolen er ud fra den betragtning, at integration af flygtningebørn bedst sker i tæt kontakt til danske børn.
Alligevel fastholder regeringen lovforslaget.
Det giver simpelt hen ikke mening for os.
Og som om det ikke er nok, er det jo også blevet nævnt – og der er vi meget enige – at det er tvivlsomt, om det her lovforslag overholder FN's flygtningekonvention.
Hr. Jakob Sølvhøj nævnte det, nemlig artikel 28, stk. 1.
Der står der, at de kontraherende stater skal indrømme flygtningene den samme behandling som den, der tilkommer landets egne statsborgere.
Det har jeg så i ministerspørgsmål bedt undervisnignsministeren forholde sig til, altså hvorvidt man mener, at lovforslaget overholder konventionen.
Men det er ikke det, der står i flygtningekonventionen.
Der står, at flygtningebørn skal have samme behandling som danske børn.
Det er altså ikke det samme som samme adgang til gratis behandling.
Jeg håber, at ministeren vil klargøre for os, hvorfor hun ser, at de to ting betyder det samme.
For mig betyder det to vidt forskellige ting.
Jeg har også spurgt ministeren til det forskningsmæssige belæg og de internationale erfaringer, der ligger til grund for det her lovforslag.
Til det har ministeren klart og tydeligt svaret, at det ikke har været hensigten, at der skulle være et forskningsmæssigt belæg for de særlige tilbud.
Det er da bekymrende.
Det er børn, der er flygtet fra krig og elendighed.
Og at man så opretter en mulighed for at lave nogle tilbud, uden at der er noget som helst forskningsmæssigt belæg for, at de tilbud faktisk kommer børnene til gavn, er da dybt bekymrende.
For vi kan jo spørge os selv, hvordan skoledagen bliver for et flygtningebarn, som bliver henvist til et særtilbud uden for folkeskolen; som fra starten bliver isoleret og holdt uden for det fællesskab, som jeg tror er rigtig vigtigt for lige præcis sådan en lille dreng på f.eks. 10 år, der kommer til Danmark og er flygtet fra krig og elendighed, altså at blive holdt uden for det fællesskab, som er så nødvendigt for sådan en lille størrelse at føle sig som en del af, når man har oplevet det, man har oplevet.
Og hvilken effekt vil det her have på integrationen på lang sigt?
Det spørgsmål skylder vi også os selv at svare på.
Vi stemmer imod lovforslaget.