runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2008-01-23:
Jeg vil afvise, at afviste asylansøgere skal i arbejde ude i en virksomhed eller skal ud på arbejdsmarkedet generelt.
Men det er jo klart, at man som afvist asylansøger - det er jo også nogle af de løsninger, vi har lavet i de aftaler, der er indgået - arbejder på asylcenteret, er med til at lave mad, gøre rent, vaske op, altså lave ting og sager, som skal få tingene til at fungere i det daglige.
Det også derfor, at Dansk Røde Kors siger, at man har nogle rigtig gode netværk på asylcentrene, hvor Dansk Røde Kors og andre hjælper godt til, for at også børnene kan få fornuftig beskæftigelse og være sammen med hinanden og kan trives.
Derfor er det jo ikke endegyldigt godt, at børnene og børnefamilierne kommer ud af asylcentrene, fordi man har nogle netværk på centrene, hvor man bl.a. arbejder.
Så mit forslag til SF er at gennemgå den aftale rigtig godt og se, at det faktisk er en god aftale, som jeg egentlig også tror at SF vil synes godt om.
Søren Krarup (DF), 2008-01-23:
Hvorledes stiller ministeren sig til de byggearbejder, der i øjeblikket forberedes ved Holmens Kirke i København, og som efter manges mening skæmmer en enestående kirkebygning?
Carina Christensen (KF), 2008-01-23:
Det, som jeg tror er vigtigt man holder skarpt adskilt, er det, der hedder uadresserede forsendelser og adresserede forsendelser, og det er rigtigt, at vi i det her forår skal i gang med at drøfte en liberalisering af hele postsektoren, og der skal vi også sikre, at der er en god betjening i hele landet, også i yderområderne og også i de mindre øsamfund.
Men her er der tale om adresseløse forsendelser, reklamer, biografprogrammer, alt, hvad der ikke er navn og adresse på, og det er altså ikke det, der står over for at blive et tema i de kommende liberaliseringer af postsektoren.
Benny Engelbrecht (S), 2008-01-23:
Jeg tillader mig at supplere hr. Bjarne Laustsen i dette tilfælde, da spørgsmålet jo naturligvis også rejser nogle mere principielle spørgsmål.
Det er jo ikke alene et spørgsmål om Læsø Bio.
Læsø Bio er jo bare en af mange sager, som har været rejst, senest i nyhederne i går, og derfor vil jeg gerne spørge ministeren om hendes holdning til de generelle problemer, vi ser.
Kan det bl.a. ikke skyldes, at den forestående postliberalisering presser Post Danmark til at yde en dårligere service, også på de områder, som ikke er deres kerneområder, det, som ikke er reguleret gennem loven?
Carina Christensen (KF), 2008-01-23:
Som sagt er jeg helt enig i, at der skal være en god postbetjening på øerne.
Vi regulerer ikke adresseløse forsendelser, og derfor ligger biografprogrammer heller ikke under det opgaveansvar, som Post Danmark er pålagt.
Det er en service, som de kan tilbyde derudover.
Jeg har forstået, at man faktisk her er gået ind og har sagt, at selv om vi har lavet en ny regel fra den 1. januar 2008, der siger, at der skal bestilles omdeling af 3.000 biografprogrammer eksempelvis, vil man gerne være fleksibel i det her tilfælde, og man har givet et godt tilbud til Læsø Bio.
Derudover er der kommet en alternativ leverandør.
Der er jo fri konkurrence, når det gælder omdeling af adresseløse forsendelser, og der er kommet en alternativ leverandør, som sågar er kommet med et billigere tilbud end Post Danmark, og det kan kun være en ekstra fordel for Læsø Bio.
Så alt i alt er det jo endt ganske fint.
Bjarne Laustsen (S), 2008-01-23:
Og det er da en forringelse af servicen.
Det var et element i det daglige liv, at man kunne sende breve og alle mulige ting til hinanden.
Det er berømmet langt ud over Danmarks grænser.
Nu oplever vi altså en serviceforringelse af rang.
Jeg er bange for, at Post Danmark ved at skære ned på det her ikke har været klar over, hvad man har gjort.
Man burde da være klar over sine handlinger inden.
Jeg ved godt, at ministeren ikke har været minister på det her område i så lang tid, men jeg synes, det er for galt, at vi ikke kan sørge for en ordentlig postbetjening på vores småøer.
Carina Christensen (KF), 2008-01-23:
Jeg er sådan set helt enig i, at vi skal have en god postbetjening i det her land, også når det gælder de små øsamfund.
Det her falder bare helt uden for det, der handler om god postbetjening, og hvad der i øvrigt er Post Danmarks samfundsansvar, når det gælder postloven.
Så bliver der spurgt om, hvordan det kunne komme så vidt.
Jeg synes måske, vi skal have lidt proportioner ind i sagen.
Vi skriver den 23. januar i dag, og der er nogle nye regler, der er trådt i kraft pr. 1. januar 2008.
Da Post Danmark blev bekendt med den her henvendelse fra Læsø Bio, har de, som jeg har forstået det, arbejdet konstruktivt på en løsning og er nu kommet med tilbud til biografen.
Som jeg kan læse i LæsøPosten i dag, har man faktisk også fået tilbud fra Nordjyske Distribution, og på øen har man også lokalt fundet en rigtig god løsning, så jeg synes faktisk, det er dejligt, at sagen er landet, og så skal vi heller ikke gøre den værre, end den er.
Bjarne Laustsen (S), 2008-01-23:
Tak for svaret.
Men det gode spørgsmål er: Hvordan kunne det komme så vidt, at der skulle en molbohistorie til, før Post Danmark og ministeren vågnede op?
Ministeren har da også et ansvar for, at vore øsamfund og udkantsområder fungerer.
De har vel også et rimeligt krav på en ordentlig service, og der er en minimal service i forvejen.
Man har været vant til at omdele de her foldere, og så kommer der sådan en historie frem.
I det hele taget er det jo skørt, at folderne bliver trykt på Læsø, og så transporterer man dem med Læsøfærgen og lastbil hele vejen til København, 3.000 eksemplarer - det sidder der folk og regner ud - og så sender man dem tilbage, den samme tur igen, og så skal posten på Læsø dele dem ud.
Men der er altså kun 1.100 husstande, hvorfor skal der så trykkes 3.000 eksemplarer?
Det er fint, at man nu siger, at der er en løsning.
Men det er noget, man har lavet fuldt vidende om, at det havde kæmpe konsekvenser for netop Læsø og en lang række andre øsamfund.
Der er andre udkantsområder, der også bliver ramt, hvor der ikke er så stort et antal, som det, der er lavet her.
Kan ministeren ikke sige, om det var en forringelse, der var lagt op til, eller om man syntes, det var en forbedring?
Man må altså også have et ansvar for, at tingene fungerer.
Hvis vi vil have folk til at bo i fjerne egne af vores dejlige land, bliver vi da også nødt til som minimum - i betragtning af, at vi er et velfærdssamfund - at have en postbetjening der.
Carina Christensen (KF), 2008-01-23:
Der bliver altså ikke tale om at trykke og betale for omdeling af 3.000 stk. programmer for Læsø Bio, som det fremgår af spørgsmålet.
Det fremgår af pressen, at Post Danmark nu har udarbejdet et tilbud på opgaven til Læsø Bio.
Uadresserede forsendelser som f.eks. biografprogrammer er ikke noget, der er reguleret i postloven.
Det ligger altså uden for, hvad vi kan regulere igennem postloven, og også uden for de pligter, Post Danmark i øvrigt har for at sikre god postbetjening, også af de små øsamfund.
Jeg er bekendt med, at Post Danmark har indført en mindstegrænse for adresseløse forsendelser på 3.000 stk.
Post Danmark har dog meldt ud, at de fortsat vil distribuere mindre oplæg i udvalgte uger om året.
Ugerne er fastlagt ud fra en række ønsker fra bladene, f.eks. ønskes Kirkebladet omdelt kvartalsvis samt i ugen op til påske.
Det skulle dække behovet for en stor del af denne type kunder.
Post Danmark har desuden meddelt, at de herudover generelt arbejder på at finde acceptable løsninger i forhold til de små øsamfund, så de fortsat vil omdele reklamer og andre adresseløse forsendelser på øerne.
Jeg synes, vi skal notere os, at det er en positiv og fleksibel udmelding fra Post Danmark.
Og igen i tilfældet med Læsø Bios biografprogrammer er problemet tilsyneladende løst.
Benny Engelbrecht (S), 2008-01-23:
Ikke desto mindre er det dog netop noget, som Landsforeningen af Landsbysamfund er dybt bekymret over, nemlig hvis blade med informationer om, hvad der sker i landsbyerne, forsvinder.
Derfor foranlediger det jo selvfølgelig også til en bekymring over, at en del af det, som er i lokalsamfundene, kan blive truet på grund af den liberalisering, der er forestående, også selv om det ikke er reguleret igennem lovgivningen, og spørgsmålet er, om ministeren vil være med til at finde løsninger, som kan tilgodese lokalsamfundene også på dette område.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-01-23:
Ventetid har afgørende betydning for behandlingen, det er vi enige om som hovedregel.
Så er der nogle undtagelsessager, hvor ventetiden - en hurtig behandling eller en langsom behandling - måske desværre ikke havde ændret ret meget, fordi kræftformen var meget aggressiv.
Men jeg vil sige uden at gå ind i den konkrete sag - at selv om man havde gjort alt, hvad der var menneskeligt muligt og ingen fejl havde begået fra systemets side, og der så stadig væk ikke var nogen særlig god udsigt til helbredelse, så havde systemets fejl jo ikke haft en konkret betydning.
Men som udgangspunkt er det alfa og omega, at patienterne kommer hurtigt i behandling.
Det er også derfor, vi laver de her pakkeforløb.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-01-23:
Vi må slå fast, at ventetiden har afgørende betydning for helbredelse, ellers er alt det, vi har talt om, fuldstændig ligegyldigt.
Ventetiden har en afgørende betydning for helbredelsen.
Det, som eksperterne siger, er, at i alle disse 110 tilfælde, som formentlig får afslag nu, har ventetiden ikke haft nogen betydning.
Det er da temmelig fantastisk, at man kan nå det resultat.
Jeg tror også, at det her spørgsmål er meget afgørende i forhold til fremtidig akutbehandling af kræft - regeringen kalder det jo akut og resolut behandling - for hvis man også der siger, at ventetiden ikke har en så afgørende betydning, hvad er konsekvensen så af regeringens beslutning om akut og resolut behandling?
Er det så noget, der kommer til at ske inden for en uge, eller er det noget, der kommer til at ske efter den præmis, som ligger til grund for det her med, at ventetiden ikke har haft nogen betydning?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-01-23:
Jeg er nødt til at sige, at vi kommer galt af sted i den her diskussion, hvis vi ophøjer undtagelserne til at være det generelle udgangspunkt.
Vi er fuldstændig enige i - og det er, fordi vi har hørt på de samme eksperter - at for at man kan få et godt forløb med sygdommen kræft, komme godt igennem den og blive helbredt, skal der akut handling og hurtig behandling til.
Det, vi her taler om, er kræftpatienter, for hvilke det gælder, at vi desværre ikke har været i stand til at overholde de behandlingstider, som vi har stillet i udsigt.
Det er jo altså en fejl, og den første betingelse, der skal være opfyldt for, at man kan ifalde erstatning, er, at der foreligger en fejl.
Og så er det eksperter - og det er altså ikke politikere, det er lægelige eksperter - med forstand på kræft, der skal finde ud af, om den fejl, som den konkrete patient er blevet udsat for, har haft indflydelse på behandlingsforløbet eller ej.
Hvis de vurderer, at det har det ikke, så er det det, der ligger til grund for afgørelsen.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-01-23:
Det, der lægges til grund, er jo, at der ikke ville have været bedre mulighed for behandling, selv om man havde behandlet hurtigt.
Det synes jeg er fuldstændig uforståeligt i forhold til den kræftdebat, vi har haft, hvor man netop har sagt, at hurtig og resolut behandling er afgørende for, at man får et godt resultat.
I en af de sager, som er omtalt, skrives det endda, at vedkommende ikke ville have overlevet mere end det antal dage, som man nu overlever, hvis man bliver behandlet tidligt.
Men jeg forstår simpelt hen ikke - og det tror jeg heller ikke ministeren gør - at man begrunder afslaget med, at det egentlig ikke har haft nogen betydning, at vedkommende ikke var blevet tidligt behandlet.
Jeg synes, det er alvorligt, at man kommer til den konklusion.
Når vi nu ændrede loven, var det selvfølgelig for at sikre nogle flere patienter, at de skulle have en erstatning.
Det her viser så, at det er ganske få, måske mindre end 10 af de 110 patienter, det drejer sig om.
Derfor tror jeg altså, at vi er nødt til at få det her diskuteret grundigt igennem, sådan at de, der sidder og træffer disse afgørelser, kommer ind på et andet spor.
Vi kan ikke acceptere, at det får det resultat, som vi ser her.
Jeg kan heller ikke forstå, hvis ministeren mener, at vi kan acceptere det.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-01-23:
Hr. Jens Peter Vernersen bliver nødt til at sondre mellem hovedreglen og undtagelsen, for jeg tror, vi kan blive enige om, at som hovedregel er det livstruende for kræftpatienter at vente.
Derfor er der også nogle behandlingstider, der skal overholdes.
Så handler det her om - jeg bliver nødt til at tale generelt, jeg kan ikke tale om konkrete sager nogle sager, for hvilke det gælder, at patienten er blevet udsat for at måtte vente i for lang tid og derpå har klaget.
Er de konkrete patienter udsat for, at deres helbredelsesforløb eller udviklingen af kræften er blevet skadet som følge af den ekstra ventetid, eller har den ekstra ventetid i de konkrete sager ikke haft nogen betydning?
Hvis eksperter med forstand på kræft vurderer, at i disse konkrete sager har det ikke haft nogen betydning for forløbet, så er det, man siger, at der ikke kan gives erstatning.
Erstatning gives, hvis det er sådan - som jeg også sagde i min indledning - at overtrædelse af ventetid har medført en skade.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-01-23:
Da den afgørelse, der er omtalt i Politiken, blev offentliggjort, kunne jeg læse, at der lå til grund for afgørelsen, at selv hvis der havde været kortere ventetid, ville det ikke have betydet ringere mulighed for helbredelse.
Det er selvfølgelig ikke et synspunkt, der kun gælder i en enkelt sag; det er sådan et generelt synspunkt.
Jeg synes, at det er et helt afgørende punkt, fordi vi netop har diskuteret og også politisk besluttet, at kræftsygdomme skal behandles akut.
Det har vi besluttet, fordi vi - går jeg ud fra - er enige om, at ventetiden har en konsekvens.
Derfor undrer det mig meget, at man til grund for afgørelsen kunne skrive, at ventetiden ikke har haft nogen betydning.
Det undrer mig simpelt hen meget, for alt det, vi har diskuteret i forhold til ventetider og akutbehandling, falder ligesom lidt fra hinanden, hvis det er sådan, at det er rigtigt, for alle ved jo, at ventetiden har betydning.
Derfor forstår jeg simpelt hen ikke den præmis, som man åbenbart afgør de her 110 sager på.
De vil sikkert alle blive afgjort ud fra samme præmis, og de vil sikkert alle ende med det samme resultat, således at kun ganske få får en erstatning - måske færre end ti.
Det synes jeg er helt utroligt.
Jeg er selvfølgelig meget indstillet på, at vi diskuterer det, men når man så præcist siger, at ventetiden i de her sager ikke haft nogen betydning for helbredelsen, undrer det mig altså utrolig meget.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-01-23:
Patientskadeankenævnet har som bekendt den endelige administrative afgørelse vedrørende erstatning efter patientskadeforsikringsordningen.
Jeg har ingen mulighed for at gå ind i de konkrete erstatningssager, heller ikke selv om det vedrører erstatninger til kræftpatienter, som desværre har måttet vente længere på undersøgelse eller behandling end angivet i reglerne om maksimale ventetider for livstruende kræftlidelser.
Om der i de konkrete sager efter en sundhedsfaglig vurdering har fundet en mangelfuld behandling sted, kan jeg desværre ikke gå ind i.
Det tror jeg også spørgeren kan forstå.
Det bliver jeg nødt til at overlade til Patientforsikringens og Patientskadeankenævnets eksperter at vurdere.
Men jeg har da hæftet mig ved, at eksperterne i de to instanser tilsyneladende har været helt enige om, at de indtil nu afgjorte ankesager om erstatning har været behandlet korrekt.
Jeg vil fortsat arbejde for, at kræftpatienter i Danmark behandles hurtigt.
Reglerne om maksimale ventetider indeholder som bekendt en pligt til aktivt at undersøge, om der er mulighed for behandling andetsteds, hvis et sygehus ikke er i stand til at tilbyde en patient undersøgelse inden for de fastsatte tidsfrister.
Med ændringen af klage- og erstatningsloven sidste forår blev der som bekendt på lige fod med undersøgelses- og behandlingsfejl i f.eks. sygehusvæsenet indført ret til erstatning på grund af sagsbehandlingsfejl i Sundhedsstyrelsen.
For alle ventende kræftpatienter er det imidlertid - som for alle andre patienter - efter Patientforsikringsordningen fortsat en betingelse, at den mangelfulde overholdelse af ventetidsreglerne har medført en skade, og at skaden efter overvejende sandsynlighed kan skyldes behandlingsforsinkelsen.
Jeg har netop oversendt en redegørelse til Sundhedsudvalget om patientforsikringsbehandlingen og sagerne om erstatning i forbindelse med de her ventetider.
Som jeg ser det, er opgaven fra politisk hold ikke at sætte spørgsmålstegn ved kræfteksperternes vurdering af de sundhedsfaglige aspekter i konkrete sager.
Her vil der også blive lejlighed til at stille mere uddybende og tekniske spørgsmål om den her ordning til eksperter fra Patientforsikringen.
Søren Krarup (DF), 2008-01-23:
Hvad er ministerens holdning til den kartouche, facadeudsmykning, som det er hensigten at opsætte på Livgardens kaserne i København til regimentets 350-års jubilæum til sommer, og hvor dronning Margrethes navnetræk næsten skjules af svulmende faner i grønne, ikke rød-hvide farver?
Bjarne Laustsen (S), 2008-01-23:
Hvordan vil ministeren sikre sig at der er en ordentlig postbetjening af de små øsamfund, når Post Danmark kræver, at Læsø Bio skal trykke 3.000 eksemplarer af sit program og sende dem til København, så de kan returnere dem til Læsø, for at det lokale postbud kan dele dem ud, selv om der kun er 1.100 husstande på Læsø?
Carina Christensen (KF), 2008-01-23:
Jeg vil gerne sige, at når vi her til foråret skal i gang med at drøfte liberalisering af postsektoren generelt, herunder ikke mindst postlovgivningen, skal vi selvfølgelig være meget opmærksomme på yderområderne og også de helt små øsamfund, og det vil vi også være i de videre drøftelser.
Det har bare ikke relevans for den sag, som vi har i dag, der handler om biografprogrammer og adresseløse forsendelser - det falder uden for - men når det gælder Post Danmarks postbetjening og det, der ligger inde under postloven, skal vi have øje for de små øsamfund.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-01-23:
Tanken er ikke, at man skal være her i flere år, at man skal gøre et studie færdigt her, eller at man skal blive indvandrer.
Det er ikke det, der er tanken, og det er altså regeringens opfattelse, og det er min opfattelse - jeg sidder med en lang række sager med en lang række forskellige grupper af sager og ansøgninger - at når man giver en 1-årig opholdstilladelse, er det 1 år, og det er jo også det, de fleste affinder sig med.
Så jeg er slet ikke enig med hr. Kristen Touborg i, at man nu vil holde op med at søge til Danmark; det tror jeg ikke et øjeblik på, for det tyder antallet af sager da ikke på.
Jamen jeg er ikke enig i det synspunkt, at man ikke vil have, at nogle kommer til Danmark.
Jeg mener også, at Danmark har gavn af, at der er et internationalt studiemiljø.
Jeg siger blot, at tanken med de midlertidige opholdstilladelser netop er, at de skal være midlertidige, og man kan jo ikke, fordi der er én sag, der bliver rejst i Folketinget eller i pressen, begynde at sige, at så skal de have lov.
Jeg prøver bare at sige, at for mig at se falder hele formålet med en lang række midlertidige opholdstilladelser så væk, for det er jo ikke bare den her form for uddannelse, og det er ikke bare den her form for person.
Derfor må jeg sige: Nej, hvis man vil have forlænget opholdstilladelsen med den begrundelse, at man skal gøre en uddannelse færdig, er det min opfattelse, at man må få et afslag.
Kristen Touborg (SF), 2008-01-23:
Nu hæftede jeg mig rimelig ved, at ministeren, da jeg spurgte til, om der kan gives en dispensation, sagde, at det ikke er tanken.
Jeg vil gerne have en meget klar melding fra ministeren: Hvis ministeren vil, kan ministeren så give dispensation i enkeltstående tilfælde i den her sammenhæng?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet, jeg gerne vil drøfte med ministeren, er den omstændighed, at såvel undervisningsministeren som videnskabsministeren melder ud og opfordrer meget til det forløb, at danske studerende skal tage til udlandet i 2 år, mens de samtidig kan få uddannelsesstøtte.
Er det ikke lidt dobbeltmoralsk, når regeringen samtidig ikke vil have nogen udefra til at komme til Danmark?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-01-23:
Det er ikke tanken.
Det er et rent politisk spørgsmål, og hvis man sådan tager en grønthøster og kører hen over de forskellige slags sager af midlertidig art, kan man se, at det er i den ene og den anden uddannelse, dette spørgsmål bliver rejst.
Derfor kan man ikke bare sige, at der lige er en sag her, for det får nogle konsekvenser, og det er ikke det, der er meningen.
Det er jo noget, man ved, når man kommer hertil, altså at man har fået tilladelse for et år.
Derfor forstår jeg ikke det der med, at de ikke kommer, for jeg håber, at hr. Kristen Touborg kan bekræfte, at det fremgår af tilladelsen, at det er for et år.
Det er jo ikke noget, der kommer som en tyv om natten, når der er gået 11 måneder.
Kristen Touborg (SF), 2008-01-23:
Tak til ministeren.
Det er rigtigt, at ministeren i december har svaret på et par spørgsmål, som jeg har stillet om sagen.
Når jeg endnu en gang beder ministeren om at komme med svar, er det, fordi jeg synes, at reglerne er så håbløse.
Det virker fuldstændig urimeligt, at man inviterer unge mennesker til at komme til Danmark og deltage i en IB-diplomuddannelse på gymnasierne for derefter at sige, når der f.eks. mangler 4 måneder, at nu kan de ikke være her længere, nu skal de tage hjem.
Jeg synes, det er lidt vanskeligt at forstå, hvordan man skal lave internationale gymnasieuddannelser, hvis der ikke må komme folk udefra jo, det må der jo godt, for EU-borgere må godt komme, men man vil ikke have ikke-EU-borgere her mere end i et år, og man vil ikke acceptere, at de gennemfører uddannelsen.
Synes ministeren ikke selv, at det er en ret ulogisk måde at gøre tingene på?
Mit spørgsmål er så, om ministeren kunne forestille sig, at man ændrede de her regler, således at de kunne gøre deres uddannelse færdig.
Jeg ved, at der er skoler, der nu begynder at fraråde eleverne at søge om optagelse på disse internationale uddannelser, fordi de i den sidste ende står i en håbløs situation.
Jeg er helt opmærksom på, hvordan loven er.
Det redegjorde ministeren jo også for i december.
Men mit spørgsmål her og nu er: Er der en mulighed for, at ministeren i enkeltstående tilfælde kan give dispensation, så man kan gøre sin IB-diplomuddannelse færdig?
Vi må jo konstatere, at ministeren stadig ikke har svaret på, om ministeren kan give en dispensation i enkeltstående tilfælde.
Jeg forstår, at ministeren siger, at det ikke er tanken, men jeg vil godt have svar på, om det er muligt, og om man kan.
Så vil jeg i øvrigt gerne have ministeren til at kommentere den omstændighed, at andre ministre i regeringen opfordrer unge danskere til at tage ud i 2 år og tage en uddannelse i udlandet.
Man gør meget ud af at sige, at det er en rigtig god idé.
Er det ikke lidt dobbeltmoralsk, når vi så i Danmark ikke vil acceptere, at man kommer udefra og opholder sig i Danmark i tilsvarende tid?
Er det, fordi man er så bange for Dansk Folkeparti og deres flygtningepolitik, at man simpelt hen er nødt til bare at sige javel og gøre, som Dansk Folkeparti vil, eller hvad er grunden egentlig til det her?