runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-01-19:
Nu er jeg ret sikker på, at aftalen ikke er lavet, for at man skal opleve det gode samarbejde.
Det oplever man heldigvis på mange områder i Folketinget, så det er måske lidt forsimplet at sige, at det er derfor, at man bruger 400 mio. kr.
Det er så det, vi udmønter her, og det synes jeg sådan set er ganske positivt.
For man må også erkende, at boligjobordningen er rigtig god i en krisetid – Socialdemokraterne har også selv været med til at holde hånden under beskæftigelsen med boligjobordningen – men når man er på vej ud af krisen, er det måske også et godt initiativ, at man sadler om og vælger at prioritere andre ting, og her er det så mere det grønne aspekt, man prioriterer i det.
Det synes jeg sådan set er rigtig positivt.
Og når det krydres med, at der også er bredbånd og fradrag for serviceydelser, så synes jeg faktisk, at det er en udmærket ting at bruge 400 mio. kr. på.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-01-19:
Tak for spørgsmålet.
Det første er jo, at vi får mulighed for at få konfliktmægling i Grønland, for det er jo nyt, da vi ikke har det på nuværende tidspunkt.
Det kunne, som jeg nævnte ved andenbehandlingen, være i form af kredsretterne, at man altså havde en institution, som var knyttet op til kredsretterne.
Det er der, jeg ser en åbenhed hos socialministeren i forhold til at finde en løsning.
Noget andet, som jeg synes man burde være opmærksom på og generelt bør være opmærksom på i forhold til sikring af de her love, er det, man kalder en retssikkerhedslov, altså hvordan vi kan sikre sagsbehandlingstiden, så der ikke går for lang tid, før man får behandlet sin lov.
Det er noget, jeg gerne vil arbejde aktivt på fremadrettet.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-01-19:
Når det interesserer os alle sammen så meget, er det nok også, fordi vi jo alle sammen rigtig gerne vil værne om vores land og den sammenhængskraft, der er i det.
Presset på Danmark fortsætter.
Regeringen har for nylig valgt at indføre midlertidig grænsekontrol.
Det er vi enige i.
Jeg har set det ved Øresundstogene på stationen i Københavns Lufthavn, og i går var jeg i Kruså for at se på forholdene, og jeg må sige, at det jo kører stille og roligt.
Jeg tror, det er et rigtig vigtigt signal at sende i den nuværende situation, at vi har den kontrol.
Men jeg har også tidligere sagt, at det er og bliver symptombehandling på hele det store problem.
Det er jo derfor, vi har været ude at foreslå en modernisering af FN's flygtningekonvention, så man ikke kan søge asyl i Danmark eller noget andet land, men søger asyl direkte fra en flygtningelejr, og så kan landene vurdere, hvor meget de hver især kan håndtere i forhold til at tage fat på opgaven.
Jeg har rejst det før, og jeg fornemmer, at statsmininsteren tidligere har modtaget det lidt lunkent, men dog ikke afvisende.
Jeg har her i weekenden læst i avisen, at Socialdemokraterne på en aller anden måde har skruet op for varmen i det her forslag, og lige så stille og roligt begynder der at være rigtig mange mandater, der kan se en mulighed her.
For er sandheden ikke den, statsminister, at så længe FN's flygtningekonvention står ved magt, har vi i Danmark ingen mulighed for selv at bestemme antallet af flygtninge, der kommer hertil for at søge asyl?
Vi kan gøre noget ved vilkårene, men i bund og grund må vi stå og kigge på det.
Vi har ingen mulighed for at gøre noget ved det.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-01-19:
Jeg synes, det er en spændende debat, der også blev rejst af Socialdemokraterne i weekenden.
Og det er jo i virkeligheden et ekko af nogle forslag, der historisk har været fremme, og jeg tror også, man kan finde en stribe Venstrefolk, der har tænkt tilsvarende tanker.
Jeg tror bare, man helt åbent må sige, at hvis instrumentet til at løse vores udfordringer på den korte bane er at lave FN-konventioner om, så får vi nok ikke løst den her sag på den korte bane.
Det kniber med at skabe sammenhold i Europa, og hvis vi pludselig opfinder en løsning, som beror på, at vi ikke bare har brug for sammenhold i Europa, men også for konsensus i FN-systemet, så er det ikke lige rundt om hjørnet.
Så uagtet at det er en spændende tanke, ville den jo heller ikke kunne sættes igennem, medmindre nogle ting helt grundlæggende kommer til at fungere bedre i Europa, og det står og falder med, om man kan beskytte den ydre grænse.
For sådan et system, som der tales om, altså hvor man slet ikke kan komme ind i Europa, men sidder i en lejr i et land, der så i øvrigt lige skal laves en aftale med, og som er indforstået med det, hvorefter der så kan søges via et kvotesystem, forudsætter jo, at man kan passe på grænsen.
Og det kniber det med.
Derfor tror jeg, at jeg sådan lidt mere lavpraktisk vil insistere på, at det er det her hjørne, vi starter i.
Vi er nødt til at begynde at skærpe tonen over for et land som Grækenland, som ser for passivt til.
Vi er nødt til at understøtte Kommissionen i, at det forslag, der er, om, at EU skal kunne lave et grænsevagtagentur, foldes ud, og at et land som Grækenland enten passer på deres grænse selv, eller hvis de ikke kan det, så accepterer at tage imod sådan et støttehjul fra EU-systemet.
Hvis ikke vi lykkes med det, får vi overhovedet ikke tingene under kontrol på den korte bane, og så får vi heller ikke skabt noget, der minder om mulighederne for at få den idé, som spørgeren nævner, op at flyve.
Og jeg tror, at også spørgeren må anerkende, at så er den idé ikke noget, der ligger til at blive implementeret lige rundt om hjørnet.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-01-19:
Jeg kunne ikke drømme om at påstå, at den eneste løsning her på kort sigt er at lave FN-aftaler om, lave konventioner om, det er jeg helt med på, men jeg har det sådan, at hvis man skal gøre noget på den lange bane, er man nogle gange nødt til at gå i gang med det, for ellers bliver banen jo bare endnu længere.
Vi mener i Det Konservative Folkeparti, at behovet for at handle faktisk er rigtig stort.
Vi frygter meget for Danmarks sammenhængskraft.
Altså, integrationen har jo ikke lige just været en 30-40-årig stor succeshistorie, og hvis vi ikke et eller andet sted begynder at tage fat sådan meget håndfast, kommer der flere asylansøgere.
En del får asyl, og der er familiesammenføringerne, og det udfordrer jo et land som Danmark.
Det udfordrer os voldsomt.
Så vil jeg gerne høre statsministeren, om han kan sige noget om nogle konkrete initiativer, som regeringen arbejder med, der skal sikre, at vi i langt højere grad selv kan påvirke antallet af flygtninge og migranter.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-01-19:
Det er jo bl.a. hele den pakke, vi har under behandling i Folketinget, som strammer en række vilkår omkring asyl, familiesammenføring og andet.
Det er jo vores indsats i Europa, som jeg lige antydede det før, for at få Europa til at tage et ansvar.
For i øjeblikket er det jo sådan, at det er en håndfuld lande i det nordøstlige hjørne af Europa, der sidder med hele opgaven, og der er vi nødt til at insistere på, at nogle andre træder i karakter med ressourcer og andet, der skal til, for at vi kan passe på vores ydre grænser.
Det er jo det, vi gør.
Når jeg er en lille smule lunken, selv om jeg godt kan se perspektivet i de her forslag, er det, fordi jeg tror, vi alle sammen skal passe rigtig meget på med, at vi ikke får skabt et billede ude i befolkningen af, at der findes en eller anden løsning, og så er det problem gået væk.
For hvis der findes sådan en løsning, der kan få problemet til at gå væk, burde vi jo ty til den, hvis vi i øvrigt alle sammen er enige om, at vi skal passe på Danmark.
Der tror jeg altså at vi skal passe på med, at vi hverken stikker os selv eller danskerne blår i øjnene.
Vi kan gøre en del selv, og jeg udelukker ikke, at vi kan gøre mere, for at stramme vilkår og andet op for at holde antallet under kontrol.
Vi kan prøve at billiggøre opgaven og gøre den mere effektiv ved at give kommunerne nogle nye værktøjer, og vi kan sikre, at de folk, der kommer, får ansvar for at drage omsorg for sig selv, ved at de får adgang til det danske arbejdsmarked.
Det er det, vi kan gøre.
Og så skal vi arbejde internationalt, og det skal vi gøre så effektivt som overhovedet muligt.
Men at skabe et billede af, at vi lige tryller problemet væk, tror jeg altså at vi skal være varsomme med.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-01-19:
Jeg er enig i, at vi ikke skal stikke folk blår i øjnene, for det er vigtigt, at folk forstår, at det her er alvorligt.
Det tror jeg at alle anerkender.
Men man kan jo godt samtidig med det sige: Ja, nu prøver vi at samle en gruppe af lande, der vil sætte et arbejde i gang med konventionerne.
Man kunne jo også tage en mindre ting.
Det tror jeg der ville være solid opbakning til i det danske samfund.
Er der nogen af de initiativer, hvor statsministeren kunne se, at det kunne vi jo godt gå i gang med her og nu, ud over alt det andet gode, vi gør i fællesskab?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-01-19:
Vi er sådan set i gang.
Hele den dimension, der handler om at få tilbagevist folk, der ikke får asyl, er jo en, som vi i Danmark tager alvorligt, og hvor udenrigsministeren også har taget initiativer og ført dialog med en række af sine kollegaer.
Det er jo en ting, der pågår, for det er en del af nøglen til det.
Det er ikke så meget Danmark, selv om jeg ikke afskriver, at vi kunne gøre mere, end vi allerede gør, men det er nok så meget en række andre lande i Europa, der har haft – hvad skal man sige – lidt rustne procedurer for, hvordan man håndterer det her.
Det hører jo med til billedet.
Hvis der bliver skabt et billede af, at man kan komme til Europa i et større land ikke så langt herfra og være der relativt lang tid, også selv om man ikke har noget asylbehov, uden at man risikerer at blive sendt ud igen, er det jo en dragende ting.
Så der er udenrigsministeren jo i gang med at føre dialog med ligesindede lande om hele den her dimension.
Det er også alt det, der handler om noget for noget i forhold til vores udviklingsbistand, som jo også er en debat, hvor Danmark er førende i den europæiske kreds og kan være det.
Fordi vi yder så meget udviklingsbistand, er det også legitimt at have det synspunkt, at skal man have udviklingsbistand, skal man altså også levere noget den anden vej, bl.a. tage sine borgere hjem, hvis de opholder sig illegalt i Europa.
Så vi arbejder jo også på den dagsorden.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-01-19:
Mange tak.
Når jeg valgte at tage ordet ved andenbehandlingen, var det, fordi svarene på mine spørgsmål til lovene kom meget sent.
Jeg gjorde det især, fordi jeg har nogle principielle og alvorlige kritikpunkter til lovbehandlingen, som er vigtige at gøre opmærksom på.
Det principielle og alvorlige består i, at vi her i Folketinget selvfølgelig bør respektere det grønlandske parlaments beslutning vedrørende love, som skal gælde for Grønland.
I dette tilfælde var det et enigt parlament, der havde tilkendegivet, at man ønskede, at der tilbydes børnesagkyndig rådgivning og konfliktmægling med bemærkningen »så vidt muligt«.
I loven, som den foreligger, bliver det alene en bestemmelse om, at retterne og rigsombuddet kan tilbyde børnesagkyndig rådgivning.
Det er udfordrende, da kredsretterne, som har opgaven, henvises til de grønlandske socialforvaltninger, som er overbebyrdede.
Nye love kalder på midler, så de kan forbedre retstilstanden for børnefamilier i Grønland.
Det koster at implementere lovgivningen, og det er vigtigt, at vi sikrer, at der er de nødvendige kompetencer ude i kredsretterne og vi er med til at udvikle disse kompetencer.
Derfor bør vi altid huske på, når vi laver lovarbejde, at der også afsættes de fornødne midler, og det var det, der var et af mine kritikpunkter.
Det principielle består også i, at vi i fællesskab – både i det grønlandske parlament, men også her i Folketinget – skal bestræbe os på, at vi ikke laver fremtidige grønlandske love til lightudgaver af de danske love.
Man har fortsat mange love, som skal udarbejdes i fællesskab, og for at vi i Grønland fremadrettet kan få love med samme tyngde som de danske, hvilket er den politiske målsætning, må man være mere varsom med at bruge begrebet »særlige grønlandske forhold« i det videre lovarbejde.
Jeg anerkender, at der visse steder er behov, men lad os sætte barren lidt højere, så lovene, som skal være med til at bære og udvikle det grønlandske samfund, ikke bare bliver realiserbare, men også ambitiøse frem for det modsatte.
Det er ikke her fra Folketingets side, at vi skal være med til at bremse den udvikling, der bør ske i det grønlandske samfund, tværtimod.
Umiddelbart efter andenbehandlingen af disse love var jeg i kort dialog med socialministeren.
Derfor ser jeg frem til et snarligt møde, hvor vi kan drøfte de her ting med ministeren, men hvor vi også kan komme med konstruktive input til, hvordan man kan finde en løsning og realisere det i Grønland.
Det er også en lov, som har været længe undervejs, og derfor glæder jeg mig over, at vi i dag kan stemme den igennem, og jeg stemmer for med de bemærkninger, som jeg har anført.
Mange tak.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-01-19:
Mange tak for indlægget.
Jeg ville egentlig bare være sikker på, at jeg forstår det helt rigtigt, altså at Aaja Chemnitz stemmer for lovforslaget, så det ikke er sådan, at det var en protest imod, at det bliver stemt igennem, men mere et par kommentarer i forhold til processen.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-01-19:
Tak for spørgsmålet.
Det er korrekt.
Jeg stemmer for med de bemærkninger, som jeg har.
Christian Juhl (EL), 2016-01-19:
Tak, og tak for kommentarerne.
Jeg er fuldstændig enig i, at der ligger en stor gevinst ved, at vi nu får vedtaget den her lovgivning, men også i, at der nu udestår en række initiativer, før loven kan blive realiseret.
For én ting er at sige, at her står tingene på papir, men en anden ting er at udmønte det i praksis.
Jeg vil gerne høre ordføreren, om hun vil prøve at uddybe, hvad det er for nogle midler, der skal til, for at loven kan komme til at gælde fuldt ud i Grønland.
Jens Joel (S), 2016-01-19:
Men det, jeg bare gerne vil høre om, er, om det er udtryk for DF's prioritering, at man hellere vil have bredbånd, end man vil hjælpe de pensionister med at kunne blive siddende i deres lejlighed.
For det er jo den prioritering, man står i som politiker.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-01-19:
Nu er det jo heldigvis ikke sådan politisk, at man ikke kan prioritere flere ting.
Det er jo ikke sådan, at vi, fordi vi f.eks. i finansloven nu har fået sat 1 mia. kr. ekstra af til ældreområdet, så ikke også kan prioritere nogle andre penge til det her.
Jeg synes faktisk, at det her er en rigtig god ordning, og jeg synes ikke, det kom på tværs af, at man samtidig godt, f.eks. som vi gjorde i finansloven, kan prioritere penge til ældreområdet.
Først en lille korrektion – jeg tror egentlig også, man er klar over det: Den nye ordning koster ikke 1 mia. kr.
Den gamle ordning var noget dyrere end den ordning, der ligger her på bordet, og som koster 400 mio. kr.
Det kan selvfølgelig være mange penge, det kan man godt argumentere for.
Men grunden til, at vi er med i det – hvilket jeg også synes er fornuftigt – er, at man egentlig sadler lidt om.
For det er jo rigtigt, at det er et rigtig godt redskab til at holde hånden under beskæftigelsen i en krisetid, altså hvor man har brug for at holde folk beskæftiget, typisk i håndværkerbranchen, i hvert fald med den boligjobordning, der var der.
Men nu sadler man netop om for at tage nogle mere energirigtige tiltag i forhold til folks huse.
Men en stor del af de penge, der bliver brugt, af de 400 mio. kr. – så vidt jeg husker fra forhandlingerne, er det omkring 200 mio. kr. – går faktisk til bredbåndsdelen, og det er jo svært at sige, at det alene er for at holde hånden under beskæftigelsen.
Det er måske mere fremadrettet, at vi gerne vil have en god infrastruktur, som kan gøre, at man kan arbejde hjemmefra, og måske få nogle virksomheder til at slå sig ned i et område, fordi der er bedre dækning.
Man kan handle via internettet, man kan måske bruge velfærdsteknologi, man kan bruge telemedicin.
Der er mange andre ting, som er svære at gøre op i en beskæftigelseseffekt, men som er rigtig gavnlige for vores samfund.
Og specielt i vores landdistrikter, hvor der i dag er en dårlig dækning, kan det her være med til at understøtte, at man fremadrettet får en bedre infrastruktur.
Jeppe Bruus (S), 2016-01-19:
Jeg er helt enig i, at det er vigtigt med gode bredbåndsforbindelser.
Det skaber en masse andre positive ting.
Men her er der tale om, at man nu bruger 400 mio. kr. ekstra.
Det er jo 400 mio. kr., man kunne have brugt på noget andet.
Kan ordføreren anerkende, at det sådan set lidt udefra måske ikke er helt urimeligt at tænke, at man tager nogle penge fra kommunerne, der kunne være brugt til huslejenedsættelse, og så bruger man til gengæld 400 mio. kr. på at forny boligjobordningen, så der er nogle, der kan få et fradrag – i en tid, hvor beskæftigelsen er på vej op; og at der vel ikke er noget sådan helt fair argument for at sige, at der er synderlig behov for den her ordning i en højkonjunktur?
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-01-19:
Jeg tror faktisk, det er en ret lille del – det kan vi selvfølgelig få udpenslet i udvalgsarbejdet – som går direkte til håndværkerdelen.
For servicedelen fylder jo også en del, altså det, man kan bruge på havearbejde og rengøring.
Der går en del til bredbånd, og så er der rigtig mange ting, som man kan få hjælp til i forhold til de grønne investeringer.
Så det er ikke på samme måde som med den gamle ordning, hvor hele beløbet i princippet kunne bruges til at skifte tag og vinduer osv.
Nu er det ligesom en anden ordning, man får lavet, hvor hovedformålet ikke længere nødvendigvis er at holde hånden under beskæftigelsen, for der er ikke mere det samme behov, som der var tidligere.
Nu er det nogle mere langsigtede ting, man kigger på, bl.a. bredbånd, og at folk på længere sigt får nogle mere energirigtige huse.
Og det er en lidt anden dagsorden end den, der var tidligere.
Louise Schack Elholm (V), 2016-01-19:
Forslaget om den grønne boligjobordning er det, som vi behandler i dag, og det er på mange måder et rigtig positivt forslag.
Det er positivt, fordi det er lykkedes at skabe en bred opbakning til ordningen, som Venstre, Dansk Folkeparti, Alternativet, Socialistisk Folkeparti og De Konservative står bag.
Boligjobordningen blev indført af VK-regeringen i 2011 og har haft en omtumlet historik.
Den tidligere regering ville afskaffe den, Venstre fik den forlænget og indførte den i sommeren 2015 med virkning for hele året.
Nu behandler vi dette forslag om en grøn boligjobordning.
Nu bliver boligjobordningen grøn til gavn for miljø, klima, vækst og beskæftigelse.
Derudover stiger beløbet, så man samlet set kan fradrage i alt 18.000 kr. – 6.000 kr. til service som f.eks. rengøring, vinduespudsning og børnepasning, og 12.000 kr. til grøn istandsættelse og bredbånd.
Den brede opbakning giver håb for boligjobordningens fremtid, og det glæder jeg mig over.
Så er der selve ordningens indhold.
Det er ingen nyhed, at vi i Venstre er varme fortalere for boligjobordningen af en række grunde.
Mulighederne for at trække lønudgifter til visse ydelser fra i skat giver incitament til at tilkalde håndværkere frem for at ordne tingene selv.
Det frigør værdifuld tid for de travle børnefamilier.
Børnefamilier og ældre får bedre mulighed for at få lidt hjælp i det daglige til rengøring, vinduespudsning og børnepasning, og det kan være med til at få hverdagen til at hænge lidt bedre sammen.
Når håndværkeren tilkaldes, skaber det beskæftigelse og lærepladser i en række erhverv.
Derudover mindsker ordningen sort arbejde, og det kan man efter min mening kun glæde sig over.
Vi havde selvfølgelig gerne set, at positivlisten over, hvad man kunne få fradrag for, var længere, og hvis nogle i forligskredsen ønsker at få listen udvidet, tager vi det derfor gerne op.
Jeg noterer mig, at høringssvarene gennemgående er positive, og på Venstres vegne skal jeg sige, at vi støtter lovforslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2016-01-19:
Hensynet til at skabe job er jo en god idé.
Der er jo ikke nogen, der kan være uenige i, at det er positivt, hvis vi kan få skabt nogle job.
Men nu har vi de her 400 mio. kr., og man vælger så at sige, at dem sender vi som et skattefradrag, som vi ved bliver brugt på en meget socialt skæv måde.
Vi ved, at der er en social skævhed i, hvem der bruger dem.
Så det, vi reelt gør nu, er, at vi tager 400 mio. kr., og dem bruger vi til at sende nogle håndværkere, nogle vinduespudsere og andre – mange af dem oppe nord for København – ud for at løse nogle opgaver i nogle private boliger.
Ville det ikke være mere rimeligt, hvis vi tog de samme 400 mio. kr. og i stedet ansatte de samme håndværkere eller det samme rengøringspersonale til at løse nogle opgaver, der kom os alle sammen til gode, til at løse nogle opgaver, f.eks. i vores børnehaver, med renovering, rengøring, sådan at vi ikke står i en situation, som vi jo gør med det her forslag, at det er SOSU'erne eller lagerarbejderne ude i omegnskommunerne til København, der skal betale for, at advokaten nord for København kan få pudset sine vinduer?
Ville det ikke være rimeligere, at vi sagde, at når vi skaber job, gør vi det på en måde, som kommer alle til gode, når vi alle sammen er med til at betale det?
Altså det, der ville skabe flere arbejdspladser, var jo at ansætte nogle mennesker i den offentlige sektor, hvor det virkelig går ned ad bakke, og hvor der er blevet nedlagt omkring 30.000 stillinger, siden krisen gik i gang.
Altså, topskattelettelser er jo en omvej, som måske, måske ikke skaber nogle arbejdspladser.
I første omgang tror jeg, at det får nogle til at arbejde mere – det er jo det, I siger – men det skaber altså ikke flere arbejdspladser; tværtimod bliver det sværere for dem, der er udenfor, at komme ind, så det er jo en fantastisk fortælling.
Men i forhold til den grønne omstilling kunne man også her spørge sig selv, om ikke de her penge var bedre investeret i fællesskabet frem for at blive givet til den relativt snævre gruppe, som bruger det her fradrag.
Louise Schack Elholm (V), 2016-01-19:
Når man ser på den kombination af forskellige ting, vi gerne vil gøre – give lidt mere frihed til familierne, så de kan få hverdagen til at hænge bedre sammen, sørge for, at de øvrige borgere også kan få lidt hjælp, måske kan nogle ældre få rengøring – og når vi samtidig også ser på, at vi gerne vil bidrage til den grønne omstilling og sikre beskæftigelse rundt omkring i hele Danmark, så mener jeg, at den her boligjobordning er den bedste mulighed, vi har.
Jens Joel (S), 2016-01-19:
Tak for det.
Tak til Venstres ordfører.
Er ordføreren enig med skatteministeren i, at man nok kunne have fået flere arbejdspladser for de samme penge, hvis man havde gjort det på en anden måde?
Louise Schack Elholm (V), 2016-01-19:
Jeg har ikke grund til at betvivle, hvad skatteministeren oplyser.
Absolut ikke.
Men nu er det jo ikke kun beskæftigelse, vi har set på.
Vi har set på en bred palet af forskellige ting, og noget af det, som jeg i hvert fald personligt lægger enormt stor vægt på, er at hjælpe børnefamilier og andre danskere med bedre at kunne få råd til noget hjælp i hverdagen.
For det kan være svært at få råd til hjælp i hverdagen, og det kan være svært at få hverdagen til at hænge sammen.
De fleste, der har været børnefamilie eller er børnefamilie, kender til den her enormt travle hverdag.
Der synes jeg det er positivt at man kan få hjælp.
Men nu er beskæftigelse ikke den eneste årsag til, at vi gør det her.
Vi gør det også for at give familierne, de ældre og mange andre en håndsrækning til at få bedre hjælp i hverdagen og til ikke at få det gjort sort.
Vi gør det også for at sikre en bedre grøn omstilling i Danmark.
Så der er mange årsager til at gøre det her.
Hvis vi udelukkende så på, hvad der ville give mest vækst, så ved vi nok alle sammen, at det ville være topskattelettelser, og det tvivler jeg nu alligevel på at Enhedslisten går ind for.