runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2009-10-08:
Jamen vi er, kan jeg høre, helt grundlæggende uenige om, hvorvidt det er vigtigt, at der er tryghed i de private husholdninger.
Når danske familier f.eks. har benyttet deres SP-midler til at skabe tryghed, til at afvikle gæld, er det, fordi de familier har følt, at det var det rigtige for dem, altså at det gav dem en tryghed at skrue lidt ned for forbruget efter nogle år, hvor der har været god gang i den, fordi de tænker: Vi ved ikke, hvad omfanget er af de udfordringer, vi kan læse om, f.eks. at naboen er blevet afskediget.
Vi vil gerne skabe lidt tryghed i vores lille familie.
Så synes jeg, det er imponerende, at de danske familier skal kritiseres for det.
Man skulle måske også overveje, hvad situationen ville være, hvis man ikke havde givet dem deres egne penge i form af udbetaling af SP-midlerne.
Hvad ville der så være sket?
Ja, så kunne det være, at forbruget ville have været endnu mindre.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi fortsætter ad det spor, at vi her fra januar 2010 fortsætter med at stimulere den private økonomi yderligere.
For det har jo et forløb, hvor man naturligt først konsoliderer sig og får skabt tryghed, og hvis der så er tilpas overskud, vil man selvfølgelig også turde bruge nogle af de penge.
Så jeg er glad for, at der oven i SP-midlerne nu også kommer skattelettelser.
Pia Kjærsgaard (DF), 2009-10-08:
Nej, overhovedet ikke.
Altså, vi har vores egen økonomi, vi har vores egen krone, vi har vores egen handlefrihed, og det betyder selvfølgelig, at vi kan skride ind også i forhold til de forskellige tiltag, der har været; at vi selv kan formå at handle i forhold til vores egen økonomi; at vi kan sætte gang i de ting, som vi ønsker at sætte gang i, uden at være begrænset på nogen som helst måde.
Så det anerkender jeg ikke, vil jeg sige til fru Margrethe Vestager.
Peter Christensen (V), 2009-10-08:
Er udspillet fra SF alt eller intet?
Gælder holdningen, at man i politik må bøje sig og lave kompromiser, kun, når det er til fordel for SF, og det vil sige, at De Radikale får en kurv?
Der er intet at snakke med dem om, det var sådan en overfladisk venlighed, at man ville tage det møde, for det med, at hr. Villy Søvndal for et øjeblik siden sagde, at det ikke var alt eller intet, man forhandlede, var endnu en gang det, jeg oppe på mit kontor kalder for en Søvndal – det er, når man ændrer holdning inden for få minutter.
En gang imellem er det dage, men nu er vi altså nede på minutter.
Villy Søvndal (SF), 2009-10-08:
Det er klart, at jeg har svaret på det, jeg blev spurgt om vedrørende asylpolitikken.
Jeg er ret overbevist om, at De Radikale vil synes, det er godt, men det må De Radikale svare på.
Og så er det klart, at vi har lavet det integrationsudspil, vi ønsker at gå til valg på.
Jacob Jensen (V), 2009-10-08:
Jeg vil godt forfølge det spor lidt, hvad det egentlig er, hr. Villy Søvndal vil gå til valg på – det kan nemlig godt være lidt uklart en gang imellem, specielt når vi nu taler om emnet udlændingepolitik.
Tilbage i december 2006 udtalte hr. Villy Søvndal til Politiken følgende, og jeg citerer: Både når det gælder skattestop, 24-års-regel og tilknytningskrav, er vi lige så meget modstander, som vi var i går og vil være i morgen.
Det vil vi gå til valg på.
Her vil man så bevare 24-års-reglen, og nu kan jeg så forstå i dag, at Socialistisk Folkeparti igen går ind for at afskaffe 24-års-reglen.
Villy Søvndal (SF), 2009-10-08:
Altså, jeg synes, man skal være ualmindelig dårligt lyttende som Venstremand, hvis man ikke forstod mit svar.
Det var jo præcis det samme spørgsmål, hr. Torsten Schack Pedersen stillede.
Skal jeg sige det endnu en gang?
Vi ændrer ikke 24-års-regel og tilknytningskrav i en kommende S-SF regering.
Er det forstået, for ellers kan jeg godt gentage det?
Jacob Jensen (V), 2009-10-08:
Det er i hvert fald forstået, at man vil gå ind for en politik og støtte en politik, som man faktisk er lodret imod.
Det er da klar tale.
Man er imod 24-års-reglen, men man vil alligevel støtte den i en kommende regering.
Det synes jeg er lidt forvirrende, trods alt.
Men o.k., det er jo op til SF at vurdere det, men jeg vil bare gerne spørge, om det trods alt ikke er en lidt underlig måde at føre politik på, at man siger, at man vil bøje sig så langt efter ministerbilnøglerne, at den politik, som man egentlig skulle føre, sådan set bliver underordnet.
Det er åbenbart vigtigere – det må vi jo konstatere – for hr. Villy Søvndal at få en ministerbil end egentlig at stå ved sin egen politik.
Villy Søvndal (SF), 2009-10-08:
Jeg er glad for, at verden stadig væk er fyldt med håb.
Jeg har konstateret, at selv Venstres anden ordfører, efter at have fået præcis det samme svar, har forstået det.
Jo, der var en mand, der lyttede.
Nu er det forstået, ikke?
Nu ved Venstre, hvor SF står i det her spørgsmål.
Så til spørgsmålet om forholdet mellem ministerbiler og politisk indhold.
Det har jeg også svaret på før, men jeg gentager gerne, at vores store ambition er at få lov til at fjerne de satser, der gør mennesker fattige i det her samfund; det er at sikre større social retfærdighed i Danmark; det er at sikre, at vores fællesskaber igen kommer til at fungere; det er at sikre en langt højere miljøambition, i forhold til hvad vi skal leve af fremover; det er at sikre en ny dansk udenrigspolitik; det er at sikre en dansk integration.
Det har alt sammen ikke så meget med ministerbiler at gøre, men det har noget at gøre med, hvorfor vi gerne vil i regering.
Men i øvrigt synes jeg, at diskussionen er lidt plat.
Jeg har aldrig forstået Venstrefolk.
Er grunden til, at Venstre har regeringsmagten, at man elsker ministerbiler? Næh.
Hvorfor skal vi være udsat for en anden målestok end den, alle andre har?
At være i regering er den måde, man ændrer sit samfund på.
Vi har præcis de samme motiver som alle andre politikere har, nemlig ønsket om at ændre vores samfund – ganske vist i en anden og noget mere retfærdig retning end den, Venstre står for.
Søren Espersen (DF), 2009-10-08:
Jeg vil gerne tale med hr. Villy Søvndal om den kriminelle lavalder, og jeg kunne godt tænke mig at få et svar nu, der ikke bare er en gentagelse af, at nu skal dem i 8. klasse i fængsel.
Det har vi ligesom hørt alt for mange gange efterhånden.
Jeg vil gerne først fortælle, at i det engelske og det skotske retssystem har man en kriminel lavalder på henholdsvis 10 år og 8 år.
Det lyder lidt voldsomt, men når man har det og har indført det i sin tid, har det at gøre med, at man vil give de unge mennesker en retssikkerhed, altså at de har mulighed for at få en forsvarer, at de kan blive stillet for en dommer, og at de kan få en sigtets rettigheder.
Den del af diskussionen har vi slet ikke haft i forbindelse med nedsættelsen af den kriminelle lavalder nu.
Jeg mener, det er utrolig væsentligt, at man som et ungt menneske netop har muligheden for at blive prøvet af ordentlige instanser, i stedet for eksempelvis at blive sat i skole af en eller anden socialrådgiver uden dom, og uden at sagen er blevet gennemgået.
Hvad mener SF's ordfører om den vinkel på sagen?
Jeg synes, det er lidt træls, at man ikke kan få svar på det, man spørger om.
Hr. Peter Skaarup har gentagne gange over for SF's ordfører netop peget på det med retssikkerheden som et stort problem, altså at et ungt menneske pludselig kommer hjem til sin far og mor, og at myndighederne kan fortælle, at nu er der sat nogle ting i gang i forhold til hans situation, uden at det i øvrigt på nogen måde er bevist, at knægten har gjort noget som helst.
Jeg spurgte ikke om en tilbagevenden til det gamle, men om en stillingtagen fra SF's side.
Er der ikke et retssikkerhedsproblem i, at et ungt menneske, bare fordi det er under 15 år, ikke har den mulighed at få en forsvarer og blive stillet for en dommer, sådan at man kan slå fast, om vedkommende har gjort noget eller ej?
Nu må man gerne bare svare på spørgsmålet og lade være med at gå tilbage til den gamle diskussion, som ligesom sidder på rygraden efter flere radioudsendelser inden for de sidste dage.
Villy Søvndal (SF), 2009-10-08:
Jeg takker for svarvejledningen; det var rigtig dejligt at få at vide, inden for hvilken ramme man forventes at svare, når spørgeren har stillet spørgsmål.
Det, vi er imod i den her diskussion, er forestillingen om at sænke den kriminelle lavalder – det er jo det, vi diskuterer – og dermed spærre børn inde.
Så har diskussionen været – også fra Dansk Folkepartis og regeringens side – at de jo ikke skulle rigtigt i fængsel.
Hvis man kigger på situationen i dag, hvor vi har en kriminel lavalder på 15 år, er det sådan, at vi putter børn i fængsel, fordi der ikke er plads til dem på ungdomsinstitutionerne.
Så vores tilgang til alt det her er, at i stedet for at fængsle skal vi opdrage, vi skal hjælpe de der børn, vi skal sikre dem tilbud i stedet for at gøre det, som Ungdomskommissionen advarer imod, fordi man siger, at det vil være med til at gøre de unge langt mere hårdkogte, end de var, da de kom ind.
Ellen Trane Nørby (V), 2009-10-08:
Man lad det nu stå for sig selv.
Jeg vil gerne spørge hr. Villy Søvndal, som jo har sagt, at hvis SF og S skal i regering, er udlændingepolitikken klar: Hvad er den så, hvis De Radikale er med?
Vil det så sige, at hvis De Radikale kommer med i en regering, så mener SF og S stadig væk, at de står fast på deres oplæg, så der ingenting er til forhandling?
SF og S' politik gælder altså også med en regering med Det Radikale Venstre?
Villy Søvndal (SF), 2009-10-08:
Jeg tror, jeg har sagt det før, men jeg gentager gerne, at det er klart, at det, vi har lavet på integrationsområdet, er det, vi vil gå til valg på.
Mike Legarth (KF), 2009-10-08:
Jeg vil spørge hr. Villy Søvndal om det skatteudspil, som Socialdemokraterne og Socialistisk Folkeparti har fremlagt.
Jeg har forstået, at når der skal skaffes flertal, skal det ske med Det Radikale Venstre.
Villy Søvndal (SF), 2009-10-08:
Jeg tror, at det, jeg sagde, var, at De Radikale, sådan som jeg kender dem – men De Radikale må jo svare for sig selv – vil synes rigtig godt om et forslag som det, vi diskuterede på asylområdet, som i stedet for som i dag, hvor mennesker bor i årevis i asyllejrene, korter den periode af, man bor på et asylcenter, til højst et halvt år, hvorefter man kan komme ud at bo og arbejde i samfundet.
Det er jeg sikker på med det kendskab, jeg har til De Radikale – men det må de jo selv svare på – at de synes er en rigtig god idé.
Peter Christensen (V), 2009-10-08:
Jeg er egentlig også lidt optaget af den melding, der kom her for et par minutter siden vedrørende udlændingepolitikken, hvor hr. Villy Søvndal sagde: Det må vi så tage en snak med De Radikale om.
Betyder det, at det kompromis, man har forhandlet sig frem til sammen med Socialdemokraterne og lagt åbent frem, ikke er et alt eller intet?
Sådan arbejder hr. Villy Søvndal jo ikke, kunne jeg forstå, så det er noget, man vil tage en snak med De Radikale om.
Villy Søvndal (SF), 2009-10-08:
Må jeg ikke først kvittere for, at jeg er enig med spørgeren i, at der kommer rigtig mange flotte S-SF-oplæg i øjeblikket?
Det glæder mig, at man også deler den opfattelse i Venstre, og jeg tror godt, jeg også kan bebude, at der vil komme flere, så der er noget at glæde sig til og se frem til.
Så er jeg glad for, at Venstre er kommet ud af den der tvangstankegang om hemmelige aftaler, men det kan være, at den vender tilbage i løbet af eftermiddagen.
For det, vi vil på asylområdet, er jo ikke hemmeligt.
Det blev offentliggjort i august måned sidste år på et fælles pressemøde mellem S og SF, og det står i den fælles integrationsaftale, hvad det er, vi vil på asylområdet.
Og det er helt rigtigt opfattet, at vi ikke synes, at man skal fastholde mennesker i en asyllejr under de forhold, man har gjort det i 9-10-11 år.
Det er derfor, vi har lavet en fælles aftale om, at man efter et halvt år skal have lov til at bo og arbejde i samfundet.
Men bare så det ikke trigger nogle Venstrefolk: Det her ikke nogen hemmelig aftale, det kan læses i aftaleteksten, og vi skal nok sørge for, at man får den tilsendt, så man ikke kommer til at udvikle teser om, at det nok er et eller andet hemmeligt, vi går rundt med, for det er det ikke.
Det er offentligt.
Louise Schack Elholm (V), 2009-10-08:
Jeg kan berolige ordføreren med, at jeg sagde, at det lyder så flot –
jeg sagde ikke, at oplæggene var flotte.
Jeg har godt opdaget, at det er Socialdemokraterne og SF, som har fremlagt en udlændingepolitik, men De Radikale står jo ikke bag, og De Radikale har jo tydeligvis en helt anden opfattelse af, hvad det er for en udlændingepolitik, der skal føres, hvis der kommer et flertal med De Radikale.
Jeg vil gerne høre, hvad det er for en aftale, man har lavet med De Radikale, om, hvad det så er, man skal kunne give sig på for at kunne sikre et flertal.
Villy Søvndal (SF), 2009-10-08:
Det tror jeg da at vi vil snakke med De Radikale om, når vi når så langt.
Jeg kan ikke forestille mig – men det må man jo spørge De Radikale om, når vi når dertil – at De Radikale ikke synes, det er et ubestrideligt fremskridt at sikre, at mennesker, når de har opholdt sig et halvt år i et asylcenter, så ikke skal være der længere.
Jeg er helt sikker på, at vi meget hurtigt og let bliver enige med De Radikale om, at det er en rigtig god idé.
Vivi Kier (KF), 2009-10-08:
Jamen jeg er også en af de her ordførere, der gerne vil vende tilbage til den her efterløn, for da jeg tirsdag den 29. september åbner Børsen om morgenen, læser jeg jo også, at hr. Villy Søvndal giver udtryk for, at man i forbindelse med at skulle skaffe arbejdskraft fremover er villig til at gå ind og kigge på efterlønnen.
Det gik jo så ikke så lang tid, så blev det ligesom trukket lidt tilbage, og i hvert fald dementerede man, at man overhovedet ville kigge på det, da vi nåede til Dansk Industris topmøde omkring frokosttid.
Næste dag så vi jo så Socialdemokraternes politiske ordfører være ude at sige, at en S-ledet regering på ingen måde ville forringe efterlønnen.
Nu hørte jeg, at hr. Villy Søvndal tidligere i et svar sagde, at man fra SF's side var villig til at bøje sig rigtig langt, og så spørger jeg bare, om man fra SF's side er villig til er bøje sig så langt, at man bliver en filial af S, eller om man tegner sin egen politik.
Villy Søvndal (SF), 2009-10-08:
Altså, det, jeg bliver spurgt om, er, om vi har lyst til at blive en filial af S. Nej, det har vi ikke.
Vi har det rigtig godt med S; vi synes, at vi har et rigtig godt S og et rigtig godt SF, men det, der nogle gange sker, er, at summen af to bliver endnu stærkere end de to, og det synes jeg er det, der er ved at ske i det samarbejde, vi laver.
Det var også det, De Konservatives ordfører var meget opmærksom på på De Konservatives landsråd, altså at der var kommet en ny og for de borgerlige farlig modstander i dansk politik, nemlig alliancen S og SF.
Det tror jeg er en fuldstændig rigtig vurdering.
Men den alliance er netop stærk, fordi den består af to selvstændige partier, og vi har ingen planer om en fusion.
Det gætter jeg i øvrigt på at De Konservative heller ikke har med Venstre.
Vivi Kier (KF), 2009-10-08:
Jamen jeg vil så lige prøve at springe til et helt andet emne, socialpolitikken.
Vi har jo fulgt, at bl.a. SF synes, at det nu skal lovliggøres at ryge hash på offentlige, velindrettede hashcafeer.
Og det allerseneste er så, at vi har set, at man fra SF's side også ønsker at forbyde folk at købe sex.
Intentionerne i det kan man måske være enig i, men jeg synes, at det er nogle lidt mærkelige socialpolitiske tiltag, der tages, så jeg vil gerne spørge: Tror SF virkelig på, at man ved at forbyde køb af sex kan afskaffe al prostitution?
Det andet spørgsmål er: Har man fra SF’s side overhovedet sat sig ind i, hvad det her har betydet i Sverige?
Man ser igen og igen mere og mere lyssky prostitution, hvor de prostituerede virkelig får det svært, og hvor det bliver svært at komme ind og hjælpe dem med sociale tiltag.
Synes SF, at en lovliggørelse af hash og et forbud mod købesex er sociale tiltag, der hjælper vores virkelig udsatte borgere?
Villy Søvndal (SF), 2009-10-08:
Med hensyn til prostitution synes vi, at den store bekymring er, at København og Danmark er ved sådan at blive et mekka for sexindustrien.
Vi oplever i stigende grad handlede kvinder komme til Danmark fra Balkan og fra afrikanske lande.
Der er nogle, der forsøger at tegne sådan et romantisk billede af det her, at det er noget, nogle kvinder gør, fordi de gerne vil tjene penge på den måde.
Jeg tror, at det er et fuldstændig fortegnet billede i forhold til den rå handel med kvinder, der sker.
Det er dybt bekymrende, og den bekymring tror jeg at den konservative ordfører deler.
Det vil vi så gerne gøre noget ved, og det er derfor, vi foreslår et forbud mod det.
Med hensyn til handelen med hash er overvejelsen jo, om den linje, vi forfølger, betyder, at vi lander den her handel hos hårde kriminelle grupper, om det er en del af forklaringen på den bandekrig, der udspiller sig, og om vi kan få adskilt de hårde og de bløde stoffer.
Vi har foreslået her i Folketinget, at vi nedsatte en kommission til at undersøge de her spørgsmål, og det tror jeg egentlig at vi alle sammen kunne blive lidt klogere af, også at undersøge eksempelvis de hollandske erfaringer på godt og ondt og så bruge de oplysninger, vi får fra sådan en kommission, til at tage en endelig beslutning.
Vi er modstandere af 24-års-reglen og tilknytningskravet, fordi vi synes, at det er regler, der rammer i flæng.
Men vi har lavet et politisk kompromis med Socialdemokratiet om et 14-punkts-integrationsprogram, og vi synes, at de 13 af punkterne er fremragende rigtige punkter.
Det, vi har givet, er, at der ikke bliver ændret på hverken 24-års-regel eller tilknytningskrav, hvis der kommer en ny regering.
Karsten Lauritzen (V), 2009-10-08:
Det er jo fuldstændig fair at sige, at man har indgået et politisk kompromis, men hvis det skal bruges til noget, skal man så ikke også føre det ud i livet?
Hvorfor vil hr. Villy Søvndal så ikke sige: Jamen vi går ind for 24-års-reglen, vi vil fastholde den, og vi vil selvfølgelig ikke være med til at afskaffe den, hvis der skulle komme en mulighed for det?
Der er åbenbart ikke sådan en mulighed, for Socialdemokratiet er tilsyneladende så fast i kødet, at man kan få hr. Villy Søvndal overbevist om, at man skal bibeholde en 24-års-regel.
Man kan vel ikke med god smag i munden sige, at man ønsker at fastholde 24-års-reglen, men så stemme på knappen nede i Folketingssalen for at afskaffe den?
Kan hr. Villy Søvndal ikke forstå, at der er nogle almindelige borgere, som måske ikke følger så meget med i politik og i, hvordan det er skruet sammen, som synes, at det er lidt forvirrende?
Villy Søvndal (SF), 2009-10-08:
Jeg tror sagtens, at de kan forstå, at når man laver et kompromis og en aftale, overholder man selvfølgelig en aftale, og så har man givet og taget.
Det er det, vi har givet.
Må jeg nævne, hvad begge partier synes er rigtig flot ved det, vi har lavet.
Det er afskaffelse af de lave satser, kontanthjælpsloft og starthjælp.
Det er en indsats i forhold til de betrængte boligområder, hvor vi får hjulpet de børn og voksne, der har det dårligt der.
Det er et tilbud til de unge, der i dag ikke får tilbud om job og uddannelse.
Det er det, at man skal ud af asyllejrene efter højst ½ år.
Så vil jeg bare advare imod, at nogle har den tankegang, der hedder, at hvis vi så ikke får det sidste punkt opfyldt, som vi gerne ville, så siger man nej til det øvrige 13 punkter.
Sådan tænker vi ikke i SF.
Vi er ikke et alt eller intet-parti.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-10-08:
Jeg vil egentlig spørge hr. Villy Søvndal, om ikke han bliver bange for, at den der jagt på ministertaburetter får ham til at tabe hovedet og i virkeligheden betyder, at vi har et Socialistisk Folkeparti, som engang havde en politik, som man er flygtet langt væk fra i forsøget på at nå ministertaburetterne – altså at man har problemer.
Et eksempel: Man laver en aftale i et forsvarsforlig om at købe kampfly.
Fordi man så får et spørgsmål fra hr. Frank Aaen, som ryster hr. Villy Søvndal lidt, bakker han og drager i tvivl, om der i virkeligheden overhovedet er en aftale om at købe kampfly.
Så spørger vi til udlændingepolitikken, hvor hr. Villy Søvndal har givet køb på sin politik for at tækkes fru Helle Thorning-Schmidt, men hvor hr. Villy Søvndal gerne lige vil give en åbning til De Radikale og sige: Jamen det må vi lige snakke om – altså underforstået, at så må der selvfølgelig lige laves lidt om på den aftale, man har indgået med Socialdemokratiet.
Så går man til vælgerne og siger, at det der med efterløn må man kigge på, for der er nogle, der er lidt reformivrige.
Der har man godt nok ellers et Socialdemokrati, der siger, at der ikke skal ændres noget som helst.
I forsøget på at virke reformivrige for at komme ind til ministertaburetterne siger man også, at man vil kigge på dagpengeområdet.
Vi har ikke fået noget at vide om, hvad det nærmere går ud på.
Vil man ikke simpelt hen skræve så bredt, at man risikerer, at bukserne sprækker?
Er der ikke et eller andet i politik, der også drejer sig om, at man har en holdning til tingene, og at man derfor kæmper for sine synspunkter, og så må man se, om det efterfølgende bærer i forhold til at komme i regering?
Villy Søvndal (SF), 2009-10-08:
Må jeg først takke hr. Thulesen Dahl for spørgsmålet, der udtrykker, må man sige en bekymring for SF's udvikling.
Det er selvfølgelig altid godt, at humanister er optaget af, hvordan det går andre.
Det er vel den angst, spørgsmålet var udtryk for.
Og det er rigtigt opfattet – jeg vil godt sige det igen: SF vil meget gerne lave de bøjninger, ligesom andre partier bøjer, der er forudsætningen for, at vi kan levere et samlet alternativ til den nuværende regering.
Og det er helt rigtigt opfattet, kan jeg sige til hr. Thulesen Dahl: SF er villig til at bøje sig rigtig langt for at sikre, at der er et tydeligt alternativ på alle politiske områder til den regering, som vi meget gerne vil erstatte.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-10-08:
Nej, der er tale om sådan en ægte kollegial interesse i at sikre hr. Villy Søvndals humør også på lidt længere sigt.
Min frygt er jo, at hvis hr. Villy Søvndal fuldstændig bevæger sig væk fra det der med at være en idealistisk politiker, der er herinde, fordi han repræsenterer nogle holdninger, han tror på, så begynder han på et tidspunkt at blive lidt rastløs og ikke rigtig kunne finde sig til rette og finde ud af, hvor kontoret er, og hvor man nu skal gå hen, og hvad det er, man skal i dag.
Mit ærinde er bare at sige, at jeg nu engang tror, at det er sådan i et demokrati, at det bedste er, at man bliver valgt på de holdninger, man har, og så forfægter man de holdninger.
Og der kan jeg jo bare se, at hr. Villy Søvndal på område efter område giver køb og siger til vælgerne: Det er ligegyldigt, for vi skal jo finde sammen med Socialdemokratiet.
Når vi så begynder at grave lidt i det, f.eks. på udlændingeområdet, siger man: Vi skal også lige snakke med De Radikale; de vil godt nok noget helt andet, men dem skal vi lige snakke med, og så finder vi ud af det efter valget.
Nej, så er det vælgerne, for vælgerne er jo på herrens mark.
Vælgerne aner jo ikke, hvad det er, de stemmer på, hvis man får det her såkaldte alternativ bygget op.
Det er jo det, vi får afsløret under en åbningsdebat som den her.
Man aner ikke, hvad det er for en vare, man får, hvis man stemmer på hr. Villy Søvndal.