runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dan Jørgensen (S), 2014-05-14:
Som jeg sagde, er det faktum, at der inden for de sidste 2 år har været større angreb, ikke noget, der gør, at man kan sige, at der nødvendigvis kommer større angreb igen i fremtiden. Alene af den årsag finder jeg ikke anledning til at gøre en særlig indsats.
Dertil kommer så, at de ting, man kan gøre, jo altså er begrænset til f.eks. at have en god sædskiftekultur, og man kan sætte stærekasser op, er jeg blevet oplyst om.
Der er den slags metoder, som jeg tror mange og specielt økologer allerede bruger.
Men nogen sådan større principiel, idealistisk, overordnet debat tror jeg at det bliver svært rigtig at presse ud af det her, hvor gerne jeg end ville.
Anni Matthiesen (V), 2014-05-14:
Jeg vil egentlig gerne starte med sige, at jeg ikke har planer om at grille ministeren her i salen i dag og heller ikke om at begynde at grille nogen af de her larver, selv om ministeren kom med nogle gode kommentarer på Twitter om det.
Men det er faktisk sådan, at når man færdes i Jylland de her uger, kan man se, at flere og flere af de ellers frugtbare kornmarker bliver mere og mere sorte, og at afgrøderne simpelt hen forsvinder stille og roligt.
Derfor synes jeg faktisk, det er relevant at få en drøftelse af problemstillingen her i salen i dag.
For det viser sig faktisk, at når man tager målinger, er der nogle hektarer, hvor der faktisk befinder sig 2 t larver pr. hektar jord, og selv om det jo primært er et vestjysk problem, vil jeg egentlig gerne høre, om ministeren ikke har nogen planer om at tage nogle initiativer for at hjælpe de her økologiske landmænd.
Dan Jørgensen (S), 2014-05-14:
Først tak for spørgsmålet.
Jeg er jo forholdsvis ny minister, og jeg må indrømme, at jeg ikke helt havde regnet med det her, da jeg sad og læste om Folketingets regler, og hvad § 20-spørgsmål var.
Jeg kunne forstå, at det var spørgsmål af mere principiel karakter, men jeg ved selvfølgelig ikke så meget om spørgerens forhold til stankelbenslarver.
Men lad mig forsøge at svare.
Stankelbenslarver kan være en gene for landbruget, og de rammer både økologiske og konventionelle landbrug.
At der i de sidste 2 år har været større angreb, fører dog ikke nødvendigvis til større angreb de kommende år.
Jeg finder ikke grundlag for en særlig indsats.
Der er ringe muligheder for vedvarende bekæmpelse, men det bedste, landmanden kan gøre, er at sikre en sund landbrugskultur f.eks. i form af sædskifte og afgrødevalg.
Økologerne har allerede en god sædskiftekultur, som modvirker insektlarver.
Derudover viser erfaringen, at tromling også kan afbøde angreb, ligesom majs er mere modstandsdygtigt over for larverne, hvorfor også omsåning kan være en løsning.
Anni Matthiesen (V), 2014-05-14:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvordan vil ministeren hjælpe bl.a. de økologiske landmænd, som har store angreb af stankelbenslarver i deres marker?
Hvordan vil ministeren hjælpe bl.a. de økologiske landmænd, som har store angreb af stankelbenslarver i deres marker?
Marianne Jelved (RV), 2014-05-14:
Jamen jeg er ikke enig i den meget negative beskrivelse af den proces, der foregår nu, som hr. Christian Langballe kommer med.
Det er jo et led i et langt forløb, og det er jo ikke ukendt stof, for det har været diskuteret i alle mulige sammenhænge i det folkekirkelige landskab i lang tid.
Mange mennesker er rigtig optaget af det, og jeg synes da, det er en fantastisk god idé, at de får mulighed for at forholde sig til de forslag, som politikerne nu skal forholde sig til, for det er jo den næste proces.
Så kommer der en lovgivningsproces efterfølgende, hvis vi bliver enige om, at der skal lovgives, og så er der en ny høringsproces.
Christian Langballe (DF), 2014-05-14:
Altså, lad os sige, at det er i orden; det er så en del af betænkningen.
Det vil sige, at kapitel 2, så vidt jeg har forstået, er en sammenfatning af, hvad man vil i forhold til folkekirken.
Jeg siger så stadig væk, at det her er for kort tid til at tage stilling til et forslag, som er den største ændring af folkekirken siden reformationen.
Jeg mener, det er for kort tid.
Det andet var forbilledligt, altså hvor man først havde i hvert fald nogle måneder, og så blev det senere – også på grund af os – forlænget til de her 5 måneder.
Det var fint, og ministeren skal jo så forklare mig, hvorfor det her skal hastes igennem på så kort tid.
Marianne Jelved (RV), 2014-05-14:
Jamen der er jeg altså helt uenig med hr. Christian Langballe.
Der er faktisk en række forslag om det her, men det er relativt korte dele af betænkningen.
Derfor bare et godt råd til menighedsrådene: Det er altså forslagene, som vi er meget interesseret i at høre reaktionerne på.
Så kan der komme en fagpolitisk eller fagforskningsagtig – hvad det nu skal være – vurdering af selve betænkningen i sin helhed, men det er jo ikke det, vi laver lovgivning efter her i Folketinget.
Dan Jørgensen (S), 2014-05-14:
Nej, jeg kan helt ærligt sige, at indtil i går aftes kl. 23.30, da jeg satte mig til at forberede dagens vigtige arbejde her i Folketinget, var jeg ikke klar over stankelbenslarveproblematikken og vidste derfor heller ikke, at der ikke fandtes kemiske bekæmpelsesmidler.
Det ved jeg nu, og jeg ved også, at det, man kan gøre, er de ting, jeg nævnte i forbindelse med besvarelsen på spørgerens forrige spørgsmål.
Anni Matthiesen (V), 2014-05-14:
Den betyder reelt, at de jyske landmand mister omkring 50 mio. kr. på deres bundlinje, fordi de er nødt til at så om, og så er der en risiko for, at de her larver igen æder afgrøderne, og dermed producerer landmændene færre afgrøder.
Det påvirker jo så også i sidste ende de økologiske landmænd i forhold til at have foder nok til deres kvæg.
Karsten Lauritzen (V), 2014-05-14:
Tak for det, formand.
Det er jo i det hele taget lidt absurd, at vi skal have en forespørgselsdebat om det her – det er i hvert fald vores opfattelse som spørgere – men det er, fordi statsministeren ikke har kritiseret eller påpeget over for den nu forhenværende justitsminister, at hele forløbet var uhensigtsmæssigt.
Det har jo skabt, kan vi forstå, en retstilstand, hvor en nødløgn åbenbart er lovlig, altså, man må godt lyve lidt over for Folketinget.
Og vi må sige, at det synes vi i partierne, der står bag forespørgslen, er ganske uholdbart, og vi håber også, at statsministeren i sin besvarelse vil slå klart fast, at ministre, der bevidst konstruerer løgne over for Folketinget, selvfølgelig bliver afskediget og ikke kan være en del af en regering.
Sådan bør det retmæssigt være.
Vi håber også, at vi her i Folketingssalen kan få en drøftelse af, hvad vi så gør for at sikre, at den nye retstilstand, der er skabt, hvor en nødløgn over for Folketinget altså er i orden, bliver ført tilbage til sådan, som det var før, hvor der var det helt klare udgangspunkt, at man ikke kunne lyve over for Folketinget – hverken med en hvid løgn eller en nødløgn.
Men man kan selvfølgelig undlade at svare.
Jeg vil sige, at en del af det her selvfølgelig også handler om en tjenestemandssag, der har kørt mod to embedsmænd i Justitsministeriet, men i Folketinget holder vi jo ministrene ansvarlige – det er vores vej ind.
Men der er jo en sammenhæng mellem tjenestemandsundersøgelsen og så den sag, vi skal diskutere her i Folketingssalen i dag.
Vores udgangspunkt er jo at holde ministrene i regeringen ansvarlige.
Det er dem, der afgiver svar til Folketinget, og det er også dem, der må være ansvarlige for, at de svar er rigtige.
Det var en indledning, og så glæder vi os selvfølgelig til statsministerens besvarelse og den efterfølgende debat.
Martin Henriksen (DF), 2014-05-14:
Hvordan agter regeringen at stoppe Hizb ut-Tahrirs stigende indflydelse i foreningslivet?
Hvad er ministerens holdning til, at islamister fra Hizb ut-Tahrir har sat sig på magten i bestyrelsen i Brøndby Strand IK?
nr. S 1462
Magnus Heunicke (S), 2014-05-14:
Det kan vi ikke have siddende på os.
Men det er også sådan jeg faktisk synes at debatten i Folketingssalen skal være: Man skal både krydse klinger og prøve at være reelle i forhold til at løse nogle problemer.
Og det kan være, vi kan løse nogle problemer her.
Det kunne da være fint.
Men vi er nødt til at se på, hvad det koster, og hvad den samfundsøkonomiske effekt er.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-05-14:
Kort til sidst vil jeg bare takke for det tilsagn, og så må vi jo se på, hvordan det praktisk kan føres ud i livet.
Men jeg synes, det er prisværdigt klart af ministeren.
Her til sidst, efter der blev nævnt uld i mund, kom vi frem til et klart svar.
Tak for det.
Magnus Heunicke (S), 2014-05-14:
Det tilsagn er hermed givet.
Og må jeg ikke lige i den forbindelse sige, at vi jo faktisk i Danmark også efterhånden har en vis erfaring med ITS, altså intelligent trafikstyring.
Det findes forskellige steder.
Jeg ved ikke lige, hvorfor det findes de steder, det findes i dag, men efter min opfattelse burde det være sådan, at intelligent trafikstyring burde monteres de steder, hvor man har kørsel i nødsporet.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-05-14:
Jeg synes, der er brug for at sige to ting: Venstre har taget det her op til debat tidligere; Venstre faktisk ment noget om det under ministerens forgænger.
Der var jo også en tid, før ministeren kom til – trods alt.
Så det har faktisk været til diskussion.
Vi vil gerne tage det op igen, vil jeg sige.
Og så tror jeg desværre – og der er jo ikke nogen grund til at stå og stille tekniske spørgsmål her – at der er brug for at stille en lang række tekniske spørgsmål for at blive mere klar på det her.
Jeg synes blot det kunne være vigtigt i dag at få ministerens tilsagn om, at ministeren er villig til at gå videre med det meget store lokale ønske, der er i en lang række kommuner i Østjylland, om at få nødsporene i brug på dele af E45.
Magnus Heunicke (S), 2014-05-14:
Det står jo alle partier frit for at tage det op til forhandling, og det vil jeg da anbefale Venstre at gøre i de igangværende forhandlinger, vi har.
Nu får jeg at vide, at jeg har uld i mund, men det er kun mit ringe forsøg på at komme med sådan lidt tekniske input til debatten her.
En af problemstillingerne ved at inddrage nødsporet er jo f.eks., hvis der sker ulykker, og vi ved desværre, at der er mange ulykker på den del af strækningen.
Det er en motorvejsstrækning i Danmark, hvor der ellers heldigvis ikke er så mange ulykker, men der er ulykker dér.
Ved ulykker kan det være svært for ambulance, politi og redningsmandskab at komme frem – normalt bruger de nødsporet – hvis det hele stopper til.
Det kan være svært at komme frem, hvis nødsporet også er pakket.
Det er en af tingene.
En anden ting er, at det ikke kan udelukkes – det er vi ved at undersøge øjeblikket – at den samlede hastighed skal komme under 80 km/t., når der ikke er noget nødspor at køre ind i, hvis bilen brænder sammen.
Så skal trængslen jo være større end det, som man så kan køre på, hvis man udvider med et ekstra spor.
Det er noget af det, vi simpelt hen skal overveje at vurdere rent teknisk.
Tak for denne indledning.
Jeg synes faktisk, at muligheden for at inddrage nødsporet som kørespor er særdeles interessant.
Det kan være omkostningseffektivt i forbindelse med at løse trængselsudfordringer, og der er netop trængsel på den strækning, som spørgeren nævner.
Vi har nogle foreløbige erfaringer med at inddrage nødsporet på Hillerødmotorvejen.
Det er foreløbige erfaringer, men de er faktisk, som jeg har orienteret mig, entydigt gode, også hvad angår, om det – hvad man var bange for – ville betyde noget i forhold til ulykker.
Det har, så vidt jeg er orienteret, ikke været et problem.
Så det vil sige, at der er gode erfaringer, men de er stadig væk kun foreløbige.
Så vi er nødt til nu at belyse nogle forhold nærmere, før vi kan træffe en eventuel beslutning om at udbrede forsøget til andre strækninger, bl.a. den, som spørgeren nævner, nemlig strækningen mellem Vejle og Århus på E45.
Trafikale forhold, samfundsøkonomi og behov for forstærkninger skal også belyses, for det er klart nok, at motorvejsnødspor ikke er lavet til kørsel, så der skal en eller anden form for forstærkning plus nogle lommer til, hvor man kan køre ind, hvis man har havarerer i sin bil, og det er noget af det, vi er ved at undersøge.
Så må man vel også sige, at E45 er et nationalt trængselområde, hvilket jo også er blevet belyst i den strategiske analyse, som kom for ganske nylig, nemlig for et par måneder siden.
Den omfatter bl.a. det, der her bliver kaldt en omkostningseffektiv udvidelse, og der har de altså foreslået, at man inddrager midterrabatten.
Det er sådan, at midterrabatten er temmelig bred, og man kan faktisk inddrage den og have en smallere midterrabat og på den måde gøre det omkostningseffektivt.
Noget af det, vi skal se på, er jo, hvad der er det billigste og smarteste at gøre.
Der må vi så sammenligne de to løsningsmuligheder, og det er jeg klar til at se på.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-05-14:
Nu går vi over til et mere venligt spørgsmål.
Ellers var transportministeren jo lige ved at komme op i gear, og det er altid en fornøjelse at se.
Efter at ministeren er løbet herover for at servicere Folketinget, er det rart at se, at der også kan komme gang i blodomløbet, men til et meget nemt spørgsmål, som jeg tror transportministeren kan besvare på meget kort tid: Hvad er ministerens holdning til at fremme mobiliteten mellem Vejle og Aarhus på motorvej E45 ved i bestemte perioder af døgnet at give mulighed for kørsel i nødsporene?
Hvad er ministerens holdning til at fremme mobiliteten mellem Vejle og Aarhus på motorvej E45 ved i bestemte perioder af døgnet at give mulighed for kørsel i nødsporene?
Dan Jørgensen (S), 2014-05-14:
Jeg er enig i det første, spørgeren sagde, nemlig at det her er en lille brik i det store spil.
Derfor er jeg også uenig i det, der insinueres i sidste halvdel af spørgsmålet, nemlig at stankelbenslarver skulle være en stor trussel mod den økologiske kvægproduktion i Danmark.
Det betragter regeringen det ikke som.
Anni Matthiesen (V), 2014-05-14:
Det her er jo en lille brik i det store puslespil.
Det kan være fair nok at sige, at man ikke ønsker ønsker sprøjtemidler.
Men i sidste ende risikerer vi, at vi også får nogle andre problemer.
Og det er egentlig det, jeg godt vil høre ministerens holdning til: Hvordan sikrer vi, at der også fremadrettet er mulighed for, at vi kan have økologisk kvæg, som reelt kan få foder?
For de her stankelbenslarver æder jo kvægets foder.
Dan Jørgensen (S), 2014-05-14:
Men det var vel næppe et spørgsmål, at hun opfordrer mig til at gå ind og se TV SYD, hr. formand.
Troels Lund Poulsen (V), 2014-05-14:
Jeg vil kvittere for, at ministeren siger, at det ser ud til, at de erfaringer, der har været her i hovedstadsområdet, er gode.
Det er også det, som jeg har kunnet læse mig til.
Men så kom der alligevel en smule uld i mund, og det ligner jo ikke ministeren.
Han plejer at være at være meget klar, men det bliver jo sådan lidt svært at forstå.
Man siger, at det er en god idé, men hvornår er det, ministeren er klar til at vurdere en ansøgning vedrørende f.eks. dele af strækningen mellem Vejle og Århus?
Ministeren forklarer jo selv, at det er et meget stort område, der er præget af enorm trængsel på bestemte dele af døgnet.
Der er jo også et stort lokalt ønske, sågar også fra socialdemokratiske borgmestre, som siger: Lad os nu få mulighed for at køre i nødsporet.
Hvordan er tidsplanen for det videre arbejde i den forbindelse?
Karen Hækkerup (S), 2014-05-14:
Spørgeren taler om at kalde folk ind til siden, når man ser noget mistænkeligt.
Jo, men hvis man skal fange dem, som man gerne vil fange, så skal man jo sørge for, at ens net er ret finmasket.
Hvis man omvendt har en interesse i, at danskere, som skal på ferie sydover, skal have lov at køre, og at de virksomheder, som arbejder på begge sider af grænsen, skal have lov at køre uden hele tiden at skulle stoppe op og kaldes ind til kontrol og leve op til, at der skal være mulighed for, at man lige kan undersøge det ene og det andet, så er det bare et andet syn på Europa og en anden tilgang til at have et samarbejde i Europa end det, som Dansk Folkeparti står for.
Jeg vil meget, meget gerne have, at vi arbejder intelligent og moderne, og at vi samarbejder i Europa med henblik på at få nedbragt den grænseoverskridende kriminalitet.
Men jeg tror ikke på den løsning, som Dansk Folkeparti foreslår med en gammeldags grænsekontrol.
Christian Langballe (DF), 2014-05-14:
Tak for komplimentet.
I øvrigt vil jeg da godt understrege, at vi vil gøre, hvad vi kan, for at holde justitsministeren beskæftiget – også om onsdagen.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at antallet af kriminelle østeuropæere er eksploderet siden Schengensamarbejdet.
Og det her er jo ikke nogen generel dom over østeuropæere i øvrigt, men over de her kriminelle elementer, som rejser ind over de ukontrollerede grænser.
Det, som jeg er interesseret i, er sådan set det billede med en grænsebom, sådan en hvid grænsebom – ministeren sagde det selv – hvor man så forestiller sig, at der står sådan en trind tolder.
Det er jo ikke det, der er tale om.
Der er tale om, at der står nogle folk ved grænsen, ligesom det var tilfældet før Schengensamarbejdet, som kan vinke folk ind til siden.
Og jeg har været nede over grænsen dengang, der var grænsekontrol, og til det der med, at fordi der er grænsekontrol, skulle Danmark være fuldstændig lukket, vil jeg sige, at sådan var det jo heller ikke før Schengensamarbejdet.
Jeg mener, grænsekontrollen er oplagt.
Når man har et problem, må man da løse det på den mest praktiske måde, og den mest praktiske måde er at indføre en grænsekontrol.
Problemet er så bare, at det er, som om man blandt de EU-begejstrede partier har en mærkelig, besynderlig ideologisk modvilje mod det, at der er en grænse.
Det er, som om det er det, der så at sige er argumentet for, at der under ingen omstændigheder må komme en grænsekontrol, hvad der ville være den helt logiske, snusfornuftige måde at løse det her problem på.
Og jeg kan simpelt hen ikke forstå det, for jeg mener, at det mere er ud fra ideologi end ud fra almindelig interesse i at få løst problemet.
Man kunne bare have nogle folk dernede, der kaldte folk ind til siden, når de så noget mistænkeligt.
Det ville løse problemet – i hvert fald i meget højere grad end sådan, som det er nu.
Karen Hækkerup (S), 2014-05-14:
Først og fremmest vil jeg gerne have lov til at takke hr. Christian Langballe for at stille mig spørgsmålet.
For da jeg kiggede ned over listen og så, at hr. Martin Henriksen havde svigtet mig i denne onsdagsspørgetime, blev jeg helt trist til mode, og derfor er det selvfølgelig en rar fornemmelse, at Dansk Folkeparti stiller med et endnu stærkere kort, så vi kan tage vores ugentlige debat om, hvad vi gør med kriminelle fra Østeuropa.
Jeg har jo flere gange her i salen været igennem, hvad det er for en indsats, regeringen har prioriteret, og hvad det er, vi gør.
For der kan jo ikke være to meninger om, at det selvfølgelig er fuldstændig uacceptabelt, hvis der kommer mennesker til Danmark med henblik på bare at begå kriminalitet, fordi de kan se, at her har vi en masse rigdom, der er værd at komme og få fat i.
Det er selvfølgelig klart, at når situationen er, at der i lande omkring os er mennesker, der har meget dårlige vilkår, så vil der være nogle, der kigger mod os og tænker, at det er et godt sted at tage hen.
Der må vi jo så bare sørge for, at de, når de kommer hertil, opdager, at det altså ikke gik, og at de bliver fanget og bliver stillet til regnskab for den kriminalitet, som de begår.
Derfor har vi jo arbejdet målrettet på at styrke den politiindsats, som vi har lavet ved både at oprette Task Force Indbrud og Task Force Vest, og vi har i øvrigt også lavet programmer for, hvordan vi kan få sendt folk hjem, hvis man først får taget dem og får straffet dem for den kriminalitet, de har begået.
Vi gør i det hele taget rigtig meget for lige præcis at opsnuse og identificere, hvor der kan være nogle af de her mennesker, som vi altså har en formodning om er kommet hertil for at begå kriminalitet.
Men i modsætning til Dansk Folkeparti er mit forslag til, hvad vi skal gøre, ikke, at vi skal genindføre en grænsebom, hvor folk skal holde i kø og skal vise deres pas, for det vil stadig væk være sådan, at man også som turist har mulighed for at rejse ind i Danmark, hvis man kommer fra et andet land.
Det vil sådan set kun være i de tilfælde, hvor folk er eftersøgt eller man med det samme kan se, at bilen er fyldt med tyvekoster, at man vil have mulighed for at gøre noget ved det.
Så det, jeg hellere vil, er at fortsætte nogle af de gode initiativer, vi har startet.
Det er f.eks. nummerpladescreeninger, hvor vi scanner nummerpladerne for at se, om bilerne er eftersøgt, kontrol af dokumenter for at se, om folk forsøger at rejse ind i landet på ulovlige dokumenter, eller opsøgende indsatser, hvor vi finder ud af, hvor folk bor henne, om de har taget nogle ting med sig, og om vi kan komme efter dem på en eller anden måde.
Det er en mere moderne form for kontrol, og det er det, den her regering gerne vil.
Christian Langballe (DF), 2014-05-14:
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Hvad vil regeringen gøre for at stoppe de mange østeuropæere, der på grund af EU's Schengensamarbejde og de åbne grænser kommer uhindret ind over de ukontrollerede grænser og begår alvorlig kriminalitet i Danmark?
Karen Hækkerup (S), 2014-05-14:
Hvis jeg nu tænker tilbage, kan jeg nævne dengang, Ungdomshuset blev ryddet.
Det var tilbage i marts måned 2007 – som jeg lige husker det omkring den 1. marts.
Der var der jo også masser af stenkast og ballade, men alligevel blev Ungdomshuset ryddet, og grunden blev fri.
Det er jo sådan, at når myndighederne har truffet en beslutning om, at noget skal være på en eller anden måde, så bliver det også sådan, og så nytter det ikke noget, at der er autonome eller andre mennesker, som synes, at de skal forhindre, at det skal ske.
Derfor føler jeg mig egentlig også helt tryg ved, at der på et tidspunkt vil stå en cykelsti fuldstændig færdig.
Det tror jeg også vil være i den menige christianits interesse, og jeg synes, vi skal skelne mellem den menige christianit og de kriminelle typer, som i øvrigt huserer derude.
For mig er det to forskellige ting.
Karsten Lauritzen (V), 2014-05-14:
Man har jo sat cykelstien på pause, fordi man ikke føler, at man kan bygge den på nuværende tidspunkt, fordi christianitterne jo ikke er som naboerne til Sjælsmark Kaserne, der overholder landets love og regler, for de er klar til at kaste med sten efter folk, der vil anlægge den, ligesom de kaster sten efter politiet.
Christian Langballe (DF), 2014-05-14:
Jamen altså, det er en gang imellem sådan, at det, der er gammelt og gammeldags, faktisk er gennemprøvet og derved har vist, at det faktisk er en udmærket idé – heriblandt grænsekontrol.
Altså, igen vil jeg sige, at jeg simpelt hen ikke begriber den ideologiske modvilje.
Vi har danske borgere, som virkelig er generet af, at der er såkaldte indbrudsturister – det har vi vist kaldt det – hvoraf nogle i øvrigt er udvist, som bliver ved med at komme i Danmark og begå indbrud.
Jeg synes jo, det er et meget alvorligt problem, og derfor forstår jeg ikke den der ideologiske modvilje imod en almindelig snusfornuftig anordning, som en grænsekontrol er.
Karsten Lauritzen (V), 2014-05-14:
Jo, og der er vi nok inde ved kernen, for pointen er jo, at Sjælsmark Kaserne bliver til noget, fordi vi har nogle regler, der gælder
Cykelbroen og plejehjemmet bliver ikke til noget, fordi politikerne betragter Christiania som et parallelsamfund og ikke vil sørge for at håndhæve lov og orden på området – ikke blot når det gælder den kriminalitet, der bliver begået, men også i forhold til den måde, vi behandler området på.
Det synes jeg godt ministeren kunne erkende.
Så anerkender ministeren, at vi behandler Christiania helt særligt, og at vi ikke kræver det samme af området, som vi gør af andre områder i det her land?