runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2012-11-27:
Jamen der er jo ikke nogen som helst tvivl om, at der er behov for at sætte ind imod ungdomsarbejdsløsheden – ikke ved at udstede noget a la en seniorjobgaranti til de yngste på arbejdsmarkedet, men ved at bekæmpe ungdomsarbejdsløsheden.
Jeg vil da gerne opfordre alle, der er optaget af det, til at stemme for det andet lovforslag på beskæftigelsesområdet, vi diskuterede i dag, hvormed vi laver en sænkning af det kommunale driftsloft til udgifter på beskæftigelsesområdet for delvis at kunne finansiere den ungepakke, som også er aftalt som en del af finansloven for 2013, og hvormed vi jo sætter ind i forhold til den ungdomsarbejdsløshed, som er et alvorligt problem.
Her investerer vi bl.a. i jobrotation, voksenlærlinge og brobygningsforløb, og det er alle sammen ting, der tilgodeser de yngste på arbejdsmarkedet.
Er man optaget af det, vil jeg da opfordre til, at man stemmer for det pågældende lovforslag, så man kan være med til at finansiere de gode aktiviteter.
Christian Juhl (EL), 2012-11-27:
Jeg vil da gerne have lov til at sige pænt tak for, at ministeren ville stille et ændringsforslag.
Det er et rigtig godt forslag, som jeg gerne vil love at stemme for både ved anden- og tredjebehandlingen.
Jeg synes, at det lukker endnu et hul, og det viser, at vi jo egentlig har haft meget gavn af vores fælles arbejde med en tandlægeordning her de sidste måneder.
Men nogle bruger den så som den sidste mulighed, hvis ikke de har andre.
Nogle bruger den i kort tid og får så et job i det private igen eller et andet job, som ikke er et seniorjob, men er så nødt til en gang imellem at vende tilbage for lige at overvintre, indtil de kan komme i andet job.
Jeg synes, at det er en ordning, der er værd at forsvare, også selv om kommunale folk ser kritisk på den.
Det har jeg godt nok lagt mærke til.
Det er en af de ordninger, der giver mig en tro på, at man kan bevare og opbygge et velfærdssamfund med tryghed og med rettigheder.
Det er dog den mest elementære ret, man har.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-27:
Jeg har ikke meget at tilføje.
Jeg er enig med Enhedslistens ordfører i, at det her er et vigtigt lovforslag.
Men vejene skilles, når det handler om, om man skal give alle borgere i et samfund ret til arbejde.
Jeg synes, at man skal give alle ret til at få den støtte og vejledning og de lige muligheder, der gør, at de kan gå i gang med at uddanne sig og dermed få adgang til arbejdsmarkedet, men hvad angår sådan de mere strukturelle betragtninger om jobdækning til alle, skilles vejene ideologisk.
Christian Juhl (EL), 2012-11-27:
Ja, jeg vil blot referere fra et lidt ældre socialdemokratisk program, hvor der stod, at vi skal skabe et samfund, hvor alle har ret til at arbejde, så de kan klare sig selv og forsørge deres familie.
Andet har jeg ikke at tilføje.
Jeg tror, jeg har brugt min taletid.
Mette Frederiksen (S), 2012-11-27:
Jamen jeg vil sige det sådan, at jeg ikke principielt vil være tilhænger af, at ret til job skulle være den gængse metode ved ansættelsen af medarbejdere i den offentlige sektor.
Det er jeg ikke tilhænger af, og jeg vil ikke anbefale det.
Deri er jeg enig med spørgeren.
Men der kan sagtens være afgrænsede grupper, for hvem det er det rigtige at gøre, og sådan mener jeg det er på seniorområdet.
Altså, det her er resultatet af tilbagetrækningsreformen og efterlønsreformen, hvor vi kan sige, at der har været en bred politisk vilje til at understøtte seniorers tilknytning til arbejdsmarkedet, og det bifalder jeg.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-27:
Jeg kan pege på rigtig mange af de ting, vi gør inden for beskæftigelsesindsatsen i Danmark, aktivering osv., som er fuldstændig irrationelle.
Det synspunkt mener jeg også er understøttet af ganske seriøs forskning.
Men så vil jeg spørge sådan helt principielt: Hvordan har beskæftigelsesministeren det med, at mennesker har en ret til et job, også selv om der ikke er nogen efterspørgsel i kommunerne på den jobfunktion, som de har en ret til at blive ansat i?
Og hvordan vil beskæftigelsesministeren forklare det over for f.eks. en folkeskolelærer, som ikke kan blive ansat, men som kan se, at en anden medborger qua medborgerens alder har en ret til at få et job, som ingen i kommunen egentlig ønsker skal oprettes?
Eigil Andersen (SF), 2012-11-27:
Jeg kan sige i al korthed, at SF er enige i det her lovforslag, og at vi er enige i, at der bliver rettet op på en skævhed, som var urimelig.
Christian Juhl (EL), 2012-11-27:
Jeg takker ærbødigst for ordet.
Det her forslag lukker et hul, det er fuldstændig rigtigt.
Med forslaget er der et par årgange af de a-kassemedlemmer, der mistede retten til seniorjob, fordi efterlønsalderen blev hævet, der nu får ret til seniorjob og dermed får sikret deres forsørgelse.
Det er ikke dækket ind af det her forslag, og vi skal jo være ærlige og sige, at forslaget er sådan skruet sammen, at der faktisk ikke er nogen kompensation for det tab, man har haft i hele 2012.
Fremtiden ser jo også dyster ud for alle dem, der er født efter den 1. januar 1958.
Hvis de mister dagpengeretten, efter de er fyldt 55, og før der er 5 år til efterlønsalderen, kan de være henvist til at leve af en lav kontanthjælp eller ingen penge frem til folkepensionsalderen, medmindre det lykkes dem at skaffe sig et arbejde.
Og her er fremtidsudsigterne ikke så gode for den her aldersgruppe.
Det vil sige, at vi lukker et hul, men vi fjerner ikke skaderne fra tilbagetrækningsreformen.
Vi kan stemme for, at vi lukker det her hul, og årsagen til det er, at det indeholder forbedringer for de a-kassemedlemmer, der har mistet retten eller ville miste retten til seniorjob i 2012 og første halvdel af 2013.
Men forslaget er langt fra tilstrækkeligt til at rette op på de store forringelser, som tilbagetrækningsreformen har medført.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-27:
Den her ordning er simpelt hen et misfoster på det danske arbejdsmarked.
Hele ideen om, at man har en ret til et job, er fuldstændig absurd.
For virkeligheden er den, at folk, som bliver ansat i et seniorjob ude i kommunerne, bliver ansat på bekostning af andre mennesker.
De bliver ansat på bekostning af lærere, af alle mulige andre i den kommunale sektor.
Hvad er ideen i, at man med den ene hånd fyrer lærere for med den anden at ansætte seniorjobbere i stillinger, som slet ikke efterspørges ude i kommunerne?
Man er ligefrem nødt til at opfinde jobfunktioner, for at få de her folk ansat.
Det giver simpelt hen ikke mening, og det er et kolossalt spild af ressourcer.
Kommunerne er rigtig kede af den her ordning.
Den mindsker effektiviteten ude i kommunerne.
Det kommer ingen til gavn.
Der er ganske enkelt ikke noget rationelt i den her ordning, og den vil før eller siden blive afskaffet.
Det er helt stensikkert.
Ledigheden blandt ældre er ikke højere, end den er i andre grupper i det her samfund.
Ældre medarbejdere har en høj løn, og når de mister deres arbejde, kan det være sværere at få et nyt arbejde, og derfor må de gøre det, som alle mulige andre må gøre, de må sænke deres løn en lille smule, for at de kan komme ind på arbejdsmarkedet.
Vi kan simpelt hen ikke støtte det her lovforslag.
Det er et spild af ressourcer, og det er dybt underligt, at man på et arbejdsmarked i 2012 har nogle mennesker, som har ret til ansættelse i den offentlige sektor.
Jan Johansen (S), 2012-11-27:
Jeg vil gerne stille ordføreren et spørgsmål.
Mange af de her mennesker har betalt et helt liv og har arbejdet et helt liv uden overhovedet at have ligget det offentlige til last.
De har betalt deres a-kasse, de har betalt deres skat.
De har betalt deres skat, så ordføreren også kunne få sin støtte fra Team Danmark.
Synes ordføreren, det er rimeligt, at de bare skal kasseres på den måde her, fordi det egentlig er nogle ublu spekulanter, der har fået sat en krise i gang?
Det er det, der er sket.
Jeg synes, ordføreren burde se anderledes på de ressourcer, de mennesker ligger inde med.
Det er erfarne mennesker; det er dem, der har været med til at bygge vores velfærdssamfund op.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-27:
Altså, den der med Team Danmark: Af alle low blows, der er blevet fremført her nede i Folketingssalen, var det da det mest underlige.
Måske skulle ordføreren have sat sig lidt ind i, hvordan Team Danmark er finansieret, for så ville ordføreren jo vide, at Team Danmark er finansieret over tipsmidlerne og af private sponsorer.
Om det her med, at man har betalt sin skat, vil jeg sige, at det gør de fleste mennesker, men det giver jo ikke alle mulige mennesker ret til at få et job.
Altså, der er jo tale om nogle job, som aldrig nogen sinde ville blive oprettet, hvis det var på ordinære vilkår.
Mener ordføreren ikke, det er et problem, at kommuner fyrer folkeskolelærere for så at ansætte folk i nogle job, som er kunstige?
Er det virkelig Socialdemokraternes opfattelse af en fornuftig måde at bruge ressourcerne på i det danske samfund?
Jan Johansen (S), 2012-11-27:
Hvis ordføreren spørger, vil jeg svare, at det er socialdemokratisk politik at hjælpe den slags mennesker, som har været med til at bære vores samfund frem til det, vi har i dag.
Og det vil jeg blive ved med at synes, så lang tid jeg er socialdemokrat.
Jeg synes, Liberal Alliance stikker langt uden for det sociale.
De tror på, at her i verden har man det bedst ved at smide folk uden for systemerne; så skal de nok finde sig et arbejde.
Det grå guld kan ikke bruges; da nogen fandt på den, troede vi alle sammen, der var arbejde nok til alle.
Det er der bare ikke.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-27:
Det grå guld er i beskæftigelse i Danmark.
Det er de.
Beskæftigelsen er steget hos de ældre medborgere i Danmark.
Det er kompetencer, der efterspørges.
Men så må ordføreren kunne forklare den unge medarbejder, den unge ledige, som ikke kommer i beskæftigelse, at det er, fordi den ældre medborger har krav på at få et job – også selv om der ikke er nogen efterspørgsel på det job ude i kommunen.
Man er nødt til at opfinde det; det er et kunstigt job.
Det ville aldrig nogen sinde blive oprettet på ordinære vilkår.
Men en lærer må så gå arbejdsløs, fordi man er nødt til helt irrationelt at bruge pengene et andet sted.
Hvad er det fornuftige i det?
Altså, hvis man skulle føre rationalet helt ud, kunne vi bare ansætte alle dem, der er ledige, i den offentlige sektor.
Så er vi jo virkelig solidariske.
Mai Henriksen (KF), 2012-11-27:
I virkeligheden er det her jo et mærkværdigt lovforslag, fordi lovforslaget regulerer den efterlønsaftale, som regeringen stod bag sidste folketingsår, og man skulle tro, at når regeringen selv stod i spidsen for efterlønsreformen, blev reformen det, den gerne ville have den til at blive.
Jeg hørte i hvert fald aldrig et eneste ord fra regeringspartierne om at forlænge retten til seniorjob, hverken i forhandlingerne eller efterfølgende i pressen, mens lovforslaget blev forhandlet.
Det er også det samme, jeg hører Enhedslisten sige her i aften.
Det er jo derfor meget interessant, hvad der får regeringen til pludselig at skifte holdning.
Er det KL's advarsel om de øgede kommunale udgifter, som følger med den her ordning?
Formentlig ikke, for KL har jo med socialdemokraten Erik Nielsen i spidsen fremsat et dybtfølt ønske om at begrænse ordningen og i bedste fald helt afskaffe ordningen.
Nej, det er formentlig nok dagpengemodtageres mulige udfald af dagpengesystemet pr. 1. januar, der ligger til grund for det her lovforslag.
Det er egentlig ærgerligt, at regeringen stadig ikke har forstået, at tilskudsordninger af den ene eller den anden art fortsat ikke er den bedste medicin til at løse problemet med at falde ud af dagpengesystemet.
Den allerbedste medicin vil være at give virksomhederne mulighed for at drive virksomhed.
Hvis der var vækst i Danmark og arbejdspladserne blomstrede frem for at visne, ville dette lovforslag jo ikke være nødvendigt og ej heller relevant.
Så ville de borgere, som er omfattet af denne målgruppe, jo godt kunne få job ved egen hjælp, frem for at troppe op hos kommunen og få et seniorjob og eksempelvis endda inden for en kategori af job, som de overhovedet ikke har lyst til at arbejde med.
Men da regeringen har valgt ikke at satse på at skabe nye arbejdspladser med finansloven, men i stedet bruger millioner på tilskudsordninger, som ikke er med til at bringe landet fremad, vil der altid være tale om en lappeløsning, og Danmark har ikke brug for flere lappeløsninger.
Derfor kan De Konservative ikke støtte lovforslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-27:
Jeg synes sådan set, at det, der er i forhold til seniorjobordningen, var noget af det mest rationelle, man overhovedet kunne tænke sig man kunne afskaffe.
Der er jo en grænse for hvor mange, der kan ansættes.
Den forskelsbehandling og efterfølgende fald i effektivitet kan ingen jo være tjent med.«
Hvordan forholder beskæftigelsesministeren sig til det?
Mette Frederiksen (S), 2012-11-27:
Nu gjorde jeg med vilje ikke noget ud af at sige, hvor det er, der kan være et fornuftigt ræsonnement hos Liberal Alliances ordfører, men jeg er som udgangspunkt et både positivt og optimistisk menneske, så jeg lægger til grund, at det er noget, der kan finde sted.
Det er ikke nødvendigvis det, der dominerer i ordførerens tilgang til beskæftigelsespolitikken, men det sker en gang imellem.
Altså, jeg synes, det er vigtigt at huske på proportionerne.
Selv med den her midlertidige udvidelse kommer vi ikke i nærheden af det tal, der oprindelig var forudsat i velfærdsforliget tilbage i 2006.
Det er ganske, ganske få mennesker, der har valgt at benytte sig af retten til seniorjob, og det er selvfølgelig, fordi de fleste gerne vil have indflydelse på, hvad det er for en arbejdssituation, de er i.
Og den indflydelse bliver mindre i et seniorjob.
Så jeg synes, man skal huske proportionaliteten i det, når man tænker på, hvor mange der er ansat i kommunerne, og hvor få der er omfattet af ordningen her.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-27:
Jo, det er godt, når man fastholder folk på arbejdsmarkedet, det er vi enige i.
Og det har virksomheder også en egeninteresse i at gøre, da de ofte har at gøre med nogle medarbejdere, som har nogle helt specifikke kompetencer og en specifik viden vedrørende arbejdspladsen, som har en høj værdi for virksomheder.
Derfor har vi sådan set også ret høj tiltro til, at idet virksomheder har en egeninteresse i at fastholde dygtige medarbejdere, er det en opgave, som de er interesseret i at løse.
Jan Johansen (S), 2012-11-27:
Jeg bliver nødt til også at spørge ordføreren, om det ikke er godt, at man fastholder folk på arbejdsmarkedet, sådan at de får en tilknytning til arbejdsmarkedet?
På den måde kan de mennesker, som af en eller en grund ikke kan yde hundrede procent, også blive på arbejdsmarkedet.
Synes ordføreren ikke, at det er en rigtig god idé at bruge penge på det?
Eigil Andersen (SF), 2012-11-27:
1.100 kr. ekstra om året er altså knap 100 kr. ekstra om måneden.
Altså, hvis Liberal Alliance har en opfattelse af, at det vil føre til, at selvstændige erhvervsdrivende må dreje nøglen om, må man for min skyld gerne mene det og gå ud i offentligheden og sige det, som man gør her.
Men det får ikke mig til at sige ja til, at det forholder sig sådan.
Problemet er også, at den argumentation, der bliver brugt både her og i øvrigt også i forbindelse med nogle af de andre lovforslag, vi behandler i dag, jo snerper i retning af, at Liberal Alliance måske mener, at virksomheder i Danmark skal betale 0 kr. til det offentlige i det hele taget.
Det vil jeg gerne spørge hr. Joachim B. Olsen om: Er det det, Liberal Alliance vil?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-27:
Jeg må sige, at jeg er lidt målløs.
Altså, jeg har sjældent hørt sådan noget sludder fra Folketingets talerstol.
Kan ordføreren ikke bare forholde sig til det, jeg spurgte om?
Trækker det her i den rigtige retning eller i den forkerte retning for små virksomheder?
Øger det deres omkostninger, eller mindsker det deres omkostninger?
Og er ordføreren af den opfattelse, at når omkostningerne øges for en virksomhed, trækker det i den forkerte retning med hensyn til, om de kan skabe vækst og arbejdspladser?
Det er sådan ganske elementær, økonomisk tænkning, som jeg ved at man bekender sig til, også i regeringen og Finansministeriet og alle mulige andre steder.
Eigil Andersen (SF), 2012-11-27:
Jamen det er altså åbenlyst for enhver, at det forøger omkostningerne.
Det forøger omkostningerne med de knap 100 kr. i gennemsnit om måneden for mindre selvstændige erhvervsdrivende, som der er tale om.
Og jeg kan altså ikke give hr. Joachim B. Olsen ret i, at vi på den måde pludselig er ude på en katastrofekurs, hvor tusindvis af arbejdspladser så må lukke.
Jeg må så også sige, at jeg ikke fik svar på mit spørgsmål om, hvorvidt den linje, som Liberal Alliance kører i de her sager, i virkeligheden betyder, at man mener, at virksomheder i Danmark skal betale 0 kr. i skatter og afgifter til det offentlige.
Sådan kunne man godt fortolke noget af det, der bliver sagt.
Og hvis det skulle hænge sådan sammen, kan jeg i hvert fald sige, at det ikke er SF's synspunkt, at det skal være sådan.
Der vil vi holde fast på princippet, som jeg startede med at sige, om, at alle skal bidrage.
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-27:
Jeg må tilstå, at jeg også er noget målløs over argumentationen her og ikke helt forstår sammenhængen i regeringens politik.
For et øjeblik siden behandlede vi et lovforslag, hvor regeringen lagde op til at give private virksomheder et øget tilskud på et område, de ikke har bedt om at få det på; de vil gerne vil have et andet redskab, nemlig en tættere kontakt mellem jobcentrene og virksomhederne.
Her pålægger man så mindre virksomheder en øget omkostning.
Og det hører vi så SF's ordfører stå her og sige overhovedet ingen betydning har.
Hvad er begrundelsen for, at det, som hr. Eigil Andersen siger, kun er 1.100 kr.?
Hvis det ikke har nogen betydning, kunne man jo lige så godt have sat det til at være et andet beløb.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-27:
Man kan jo ikke bruge en argumentation om, at man ikke tror, at 1.100 kr. vil lukke virksomheder, og at det er et lille bidrag.
Trækker det her i den forkerte retning eller i den rigtige retning?
Det er sådan, man skal vurdere et lovforslag.
Her har vi altså at gøre med et lovforslag, som pålægger mindre erhvervsdrivende en højere omkostning.
Og det er da klart, at de beholder en forsikring.
Så det her trækker i den forkerte retning, det kan man bare ikke komme uden om, og så må man i det mindste erkende det.
Når omkostningerne stiger for mindre virksomheder, er det altså ikke noget, der fordrer, at de ansætte flere mennesker, at de får en økonomisk vækst, og at de dermed i højere grad vil være i stand til at bidrage til samfundet.
Sådan er det.
Det kunne man da i det mindste have den anstændighed at vedkende sig.
Ulla Tørnæs (V), 2012-11-27:
Jeg er faktisk rigtig, rigtig stolt over at være bannerfører for bl.a. det private erhvervsliv i Danmark.
Og jeg er rigtig, rigtig stolt over at være medlem af et parti, som værdsætter den store indsats, som private virksomheder i Danmark yder.
Det er faktisk dem, der er årsagen til, at vi kan have et velfærdssamfund som det, vi alle ønsker at have.
Det er dem, der er årsagen til, at vi får skatteindtægter i det danske samfund, som kan finansiere de goder, som vi i fællesskab uddeler til borgerne i Danmark, og sådan skal det være.
Jeg er virkelig stolt over at være bannerfører for en markant erhvervspolitik, som betyder, at vi værdsætter, at der skabes job.
For mig drejer det sig om princippet, og jeg synes faktisk, at det kunne være relevant at vide, hvor smertegrænsen går.
Det kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Eigil Andersen om.
Hvor går smertegrænsen for SF?
For det kan jo være, at der kommer andre forslag, som også pålægger virksomhederne bare sådan en lille afgift på 1.100 kr., og så vil hr. Eigil Andersens argumentation formentlig være den samme.
Derfor synes jeg, at det er relevant at spørge SF: Hvor går smertegrænsen?
Eigil Andersen (SF), 2012-11-27:
Det mener jeg at jeg allerede har svaret på.
Et sted går der en grænse, og det her forslag ligger klart under den.
Jeg tror, at det er klogt for alle, det gælder også mig selv, at lade være med at udstikke nogle retningslinjer og opstille et skema, som siger præcis hvor smertegrænsen er, men lade det vurdere konkret i de enkelte tilfælde.
Til gengæld er jeg meget enig med fru Ulla Tørnæs i, at de private virksomheder i Danmark er et særdeles vigtigt fundament for, at vi har et godt samfund.
Og der er ingen tvivl om, at deres indsats også er en del af hjørnestenene, når vi skal tale om, hvorfor vi har et velfærdssamfund.
Derfor spiller det en meget stor rolle.
Men jeg mener ikke, at man skal gøre private virksomheder til grin ved som forsvar at hævde, at det er et problem, hvis en mindre selvstændig erhvervsdrivende skal betale knap 100 kr. ekstra om måneden.
Der skal man udvælge sig sine kampe med omhu efter min opfattelse og holde fast på, at det er noget, der har meget små proportioner.
Christian Juhl (EL), 2012-11-27:
Det er en fornøjelig debat at høre.
Jeg vil sige til det her forslag, at Enhedslisten støtter det, da det er en del af finanslovsaftalen, og da der kun er tale om en meget beskeden merudgift til arbejdsgiverne.
Så vil jeg til debatten sige, at der jo ikke er tale om en afgift, der er tale om en øget egenfinansiering, for at blive i de borgerliges sprog – det er tilsyneladende nødvendigt at tale deres sprog for, at de kan forstå det.
Der er stadig væk tale om et tilskud.
Og en liberalist burde jo væmmes ved at se sådan et forslag, hvor der er tale om statssubsidiering af de private virksomheder.
Og en rigtig liberalist ville jo kræve en omgående privatisering af sådan en forsikringsordning, det er klart.
Nu skal vi så høre de liberale klynke og sige: Jamen de kommer jo helt op på at betale 80 pct. af deres egen udgift, det er dog for galt!
Jeg synes ikke, der er noget galt i det her.
Der er tale om en god hjælp til de små virksomheder, og den skal blive ved efter min mening, også gerne for statens penge, selv om det så er en nettoudgift for staten.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-27:
Jamen en ægte liberalist vil selvfølgelig sige, at det er helt fint, at man selv skal finansiere en forsikringsordning.
Det kunne være dagpengeforsikringen og andre ting, man selv skulle finansiere.
Det kræver så bare lige det andet element, nemlig at man så reducerer nogle omkostninger et andet sted.
Og det er jo der, hvor det her ligesom glipper.
Nu er ordføreren sådan en varm fortaler for – han prøver i hvert fald at gøre sig til det – arbejdere i det her land.
Det mener jeg han gør rigtig dårligt.
Det mener jeg hans parti gør rigtig dårligt.
Det er sådan helt basal økonomi.
Vil ordføreren vedkende sig det?
Christian Juhl (EL), 2012-11-27:
Jeg vil gerne indrømme, at hr. Joachim B. Olsens udlægning af virksomhedsøkonomi er meget basal og meget, meget forenklet.
Den indre dynamik, der er i en virksomhed nu til dags, betyder jo, at medarbejderne er det største aktiv.
Det er dem, der kan skabe værdierne.
Det er jo ikke virksomhedsejerne, der skaber værdierne i Danmark, det er arbejderne i virksomhederne.
Hvis de bliver behandlet godt, får en god løn, får en god uddannelse, skaber de værdi.
Og så er det sådan set ligegyldigt, om de får – hvad hedder det? – stor eller lille subsidiering fra staten i det her tilfælde.
Der er vel ingen, der kan forestille sig, at arbejdsgiveren ikke skal give sygeløn til en arbejder, når vedkommende bliver syg; det gør man for netop at fastholde den gode arbejdskraft.
Derfor er det med at beholde den her ordning netop en investering i virksomheden.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-27:
Jeg mener, at det var ordførerens udlægning af, hvordan en moderne virksomhed fungerer, som var yderst, yderst forældet, men det kan vi diskutere en anden gang.
Når man nu øger virksomhedernes egenfinansiering af deres forsikringer, vil det så ikke være en god idé at øge lønmodtagernes egenfinansiering af deres forsikringer?