Søren Pind (V), 2011-03-29:
Det er regeringens opfattelse, at tidsubegrænset opholdstilladelse kun skal gives til de udlændinge, der integrerer sig og gør en indsats for at blive en del af det danske samfund.
Tidsubegrænset opholdstilladelse skal således være udtryk for, at man har opnået en faktisk tilknytning til Danmark gennem konkrete resultater, og skal være forbeholdt de udlændinge, der har gjort en aktiv indsats for egen integration.
En aktiv indsats for egen integration kræver først og fremmest, at udlændinge tillærer sig det danske sprog, finder et arbejde og får kendskab til danske kultur- og samfundsforhold.
Det er kernen i det nugældende pointsystem for tidsubegrænset opholdstilladelse.
Forslagsstillerne bag beslutningsforslaget ønsker et nyt regelsæt, der er mere fleksibelt og tager større hensyn til, at integration og aktivt medborgerskab kan foregå på flere forskellige måder.
Det fremgår imidlertid ikke af beslutningsforslaget, hvad forslagsstillerne, ud over at henvise til en konkret sag om en medarbejder i forsvaret, ønsker i stedet for pointsystemet.
Jeg vil derfor gerne benytte lejligheden i dag til at understrege, at det gældende pointsystem er ganske fleksibelt og i høj grad viser forskellige veje til en vellykket integration.
Det er korrekt, at pointsystemet omfatter en række som udgangspunkt ufravigelige betingelser for meddelelse af tidsubegrænset opholdstilladelse.
Der stilles bl.a. krav om, at udlændingen skal være i beskæftigelse og ikke må modtage offentlig forsørgelseshjælp.
Der stilles også krav om, at udlændingen skal have kendskab til det danske sprog, og der stilles bl.a. krav om, at udlændingen ikke må have begået grovere kriminalitet eller have en større forfalden gæld til det offentlige.
De ufravigelige betingelser afspejler netop, hvad der kan betegnes som grundbetingelserne for en vellykket integration.
Det er muligt, at forslagsstillerne har en anden opfattelse heraf, som f.eks. at kriminelle udlændinge på offentlig forsørgelse uden kendskab til det danske sprog er godt integreret.
Men det er nu engang regeringens opfattelse, at f.eks. beskæftigelse og danskkundskaber er grundlæggende betingelser og forudsætninger for at være godt integreret, og derfor – og kun derfor – er disse betingelser gjort ufravigelige.
Men det gældende regelsæt afspejler også, at den enkelte udlænding kan dokumentere at være godt integreret på forskellig vis.
Pointsystemet indeholder derfor en række supplerende kriterier, hvor der er forskellige muligheder for den enkelte udlænding.
Den enkelte kan således opnå point ved at have udvist aktivt medborgerskab gennem deltagelse i bestyrelser, organisationer m.m., og den enkelte udlænding kan opnå point ved uddannelse, yderligere beskæftigelse eller bedre danskkundskaber.
Der er således efter min opfattelse tale om et regelsæt, der både sikrer og sætter fokus på integrationen og samtidig giver den enkelte udlænding forskellige muligheder for at dokumentere integration og medborgerskab.
Noget andet er, om der på enkelte punkter kan være behov for mindre justeringer af regelsættet, f.eks. i forhold til medfølgende familiemedlemmer til medarbejdere i Udenrigsministeriet, som er udstationeret i udlandet, men der kan givet også nævnes andre nærliggende eksempler.
Det kigger vi selvfølgelig på, men eventuelle justeringer bør ske inden for rammerne af det overordnede pointsystem.
Regeringen kan således ikke støtte forslaget om en afskaffelse af pointsystemet for tidsubegrænset opholdstilladelse.
Ordningen betyder, at der sendes et klart signal om, hvad der i Danmark kræves af nye medborgere.
Det er efter regeringens opfattelse en både fornuftig og hensigtsmæssig måde at tænke udlændingepolitik på; det er udtryk for en intelligent udlændingepolitik.
Når jeg siger, at jeg ikke vil sagsbehandle konkrete sager fra Folketingets talerstol, er det, fordi det kan have en påvirkning af sagen.
Der kan være alle mulige problematikker i den forbindelse, og jeg synes sådan set heller ikke, det hører til i en folketingsbehandling.
Men mængden af sager og karakteren af sager har selvfølgelig indflydelse, dels på hvordan vi i ministeriet fortolker regelsættet, det er klart, dels vil det selvfølgelig også have indflydelse på de rettelser eller tilpasninger af lovgivningen, som jeg nævnte før – og f.eks. kan der på uddannelsesområdet sagtens være ting, vi skal kigge på.