runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Riisager (LA), 2013-02-07:
Liberal Alliance foreslår, at skoleledelsernes ledelsesbeføjelser styrkes, så de selv får mulighed for at forestå ansættelse og afskedigelse af folkeskolelærere uden om kommunalbestyrelsen og den kommunale forvaltning.
Det gør vi, fordi vi mener, at skolefolk skal være herrer i eget hus frem for at være servicemedarbejdere for kommuner og stat.
Skoler skal drives af skolefolk, skoleledere og skolebestyrelser, altså mennesker, der har et mål med deres skole, altså noget, de vil med den.
Og de skal have friheden til at drive skole, for frihed og initiativ er uløseligt forbundet.
Allerhelst så vi, at folkeskolerne fik lov til at blive selvejende institutioner, så friheden til at styre og tilrettelægge, lede og lægge planer, blev skolernes eget anliggende.
For den stærkeste motivation udspringer af at have et ansvar og af muligheden for at handle i forhold til dette ansvar.
Men lidt har også ret, og et klarere mandat til at lede vil være et skridt i den rigtige retning.
Regeringen vil gerne styrke skoleledelsen gennem en taskforce.
Det synes vi lyder helt udmærket i Liberal Alliance.
Uddannelse og kompetenceudvikling af både skoleledere og skolebestyrelser kan være en del af vejen frem, men uddannelse gør det ikke alene.
For det er i sidste ende ledelseskompetencen – det mandat, man har til at gøre noget – der er afgørende for den kvalitet af ledelse, man vil være i stand til at opnå ude på skolerne.
Retten til at hyre og fyre er helt afgørende, for at en ledelse kan gøre det, den skal: at lede.
En kommune kan lægge ansvaret ud til skolerne, enten i praksis eller formelt, men i realiteten er der mange steder stadig et bureaukratisk mellemled, der opleves som besværligt og hæmmende af skoleledere og bestyrelser.
Det er derfor oplagt, at vi kapper navlestrengen helt på dette område og lader det være op til skolerne, hvem de vil ansætte.
Det er i denne sammenhæng ikke irrelevant, at vi i Danmark bruger en uforholdsmæssig stor andel af de ressourcer, vi bruger på folkeskolen, til andre ting end lærerlønninger.
Jeg har bedt regeringen redegøre for dette tal, men jeg tør godt gætte på, at det ikke alt sammen går til skolekridt og hæve-sænke-borde.
En helt konkret måde at reducere dette lag af kolde hænder på er ved at lægge mere kompetence ud på skolerne.
I Liberal Alliance ønsker vi mere frihed og ansvar ud til skolerne.
I øjeblikket diskuterer vi en folkeskolereform, der vil det modsatte: tvungen heldagsskole over hele linjen, statsliggørelse af børns frie tid, et stort indhug i foreningslivet, reformpædagogik i metermål.
Vi kunne også starte et helt andet sted, nemlig med forslaget i dag.
Skoler skal kunne sammensætte det stærkeste team – det er en af vejene til en fremragende folkeskole.
I Liberal Alliance ønsker vi mere frihed og ansvar til de professionelle skolefolk og til forældrene.
Jeg håber derfor også på Tingets velvilje i forhold til dette forslag, der vil give mere magt til dem, der står skolen nærmest.
Det er skolelederne og skolelærerne, der kan skabe den fremragende skole.
Lars Dohn (EL), 2013-02-07:
Nu er ordføreren jo helt ærlig omkring sigtet med at ville ændre folkeskolen, som vi kender den, til en selvejende skole.
Jeg kunne jo spørge, om man vil gøre ligesom i Sverige, hvor de faktisk er gået skridtet videre og har sagt: O.k. med selveje, men også mulighed for at generere overskud eller profit.
Og det har altså fået nogle fatale følger for folkeskolens udvikling i Sverige.
Kunne ordføreren måske også lige komme ind på, hvilken indflydelse forældre og personale og elever så skal have i sådan en skole?
Eller er det den lokale bank, eller hvem er det, der skal bestemme det?
Det sidste var måske lidt usagligt, undskyld.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-02-07:
Tak for det.
Vi skal ikke ødelægge idyllen omkring det her forslag, som i øvrigt også er en del af aftalen, selv om jeg, da jeg lyttede til hr. Rasmus Prehn, var ved at få indtryk af, at det her var et rent socialdemokratisk forslag og en socialdemokratisk vision.
Der har vi i Liberal Alliance den regel, at så bliver vi øjeblikkelig betænkelige og kigger lige på det en gang til for at se, om vi nu er på vildspor eller ej.
Nu da der er flere ordførere, der har kunnet tilslutte sig det her uden at svinge sig helt derop, hvor man sagde, at det var en socialdemokratisk vision, så vil jeg nok holde fast i, at vi støtter forslaget på trods af det, jeg nævnte.
Det kan jo også være, at vi kunne få understreget, at vi sådan set glæder os over det, når kollektiv trafik virker godt og fornuftigt og kan forbedres, men at det heller ikke er det eneste saliggørende.
Det er vigtigt at fordele sol og vind lige, så det er fint med investeringer i kollektiv trafik, og det er lige så fint, når man ikke falder over sine ben for udelukkende at satse på det.
Så vi vil gerne være med her, og så håber vi på, at det bliver en god socialdemokratisk vision at støtte en udvidelse af vejanlæg og andre spændende ting på andre tidspunkter.
Vi støtter forslaget.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-02-07:
For Venstre er det vigtigt, at togpassagererne er tilfredse passagerer.
Kun derved kan det forventes, at de vil fortsætte med at være togpassagerer, og at der vil komme flere passagerer i fremtiden.
Derfor skal der gøres alt for, at passagererne er tilfredse med den ydelse, som togaktørerne tilbyder.
Vi skal have tilfredse passagerer.
Når det gælder forsinkelser, skal de være ikkeeksisterende, men sandheden er desværre en anden.
Derfor er det godt, at VK-regeringen i 2006 fik indført en ordning om kompensation til passagererne.
Dette må ske efter en grundig evaluering af den nuværende ordning – en evaluering, hvor også passagererne, herunder pendlerne, inddrages med deres erfaringer og synspunkter.
Passagererne er de bedste til at fortælle om oplevelserne med togoperatørerne.
F.eks. er der problemer, når et tog bliver helt aflyst, for så er der ingen kompensation.
Det samme gælder, når et tog, der er forsinket, forsøger at indhente køreplanen ved at køre forbi mindre stationer, hvor det efter køreplanen skulle have holdt.
Dem, der står på perronen og ikke kommer med, får ingen kompensation.
Sådanne forhold skal der naturligvis rettes op på.
Derfor har Venstre stor sympati for hensigterne i beslutningsforslaget.
Venstre vil derfor gå positivt ind i udvalgsarbejdet med henblik på at finde frem til, om der i fremtiden kan ske en forbedring af kompensationsordningen.
Så skal jeg slutte med at hilse fra Det Konservative Folkeparti, hvis ordfører ikke kunne være til stede her i dag, og sige, at Det Konservative Folkeparti også er enige i intentionerne, men også har forbehold over for selve beslutningsforslaget.
Henrik Dam Kristensen (S), 2013-02-07:
Tak for det.
Jeg synes, at ordførerne på en god måde har gennemgået det tekniske i det her, så det har jeg ikke noget behov for at gentage.
Jeg vil bare sige, at jeg synes, at det er fint, at der har været en så positiv opbakning til det her forslag.
Det gælder også, som nogle har sagt, i forhold til timemodellen.
Når det gælder hastigheden, for nu at tage en af de få faktuelle ting, er det rigtigt, at vi nu sætter den op til 160 km, men også at en hastighed på 200 km skal overvejes.
For hastighed betyder jo også noget, når vi taler om den kollektive trafik.
Så jeg kan kun tilslutte mig det, som en række ordførere har været inde på.
Det her er noget, der vil være med til at forbedre den kollektive trafik og give nogle nye og forbedrede muligheder for borgerne i Nordjylland, og det synes jeg sådan set bare vi alle, sådan som vi har gjort sammen med ordførerne, skal glæde sig over.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-02-07:
Umiddelbart er vi også positive over for forslaget, selv om der åbenbart kan være nogle omkostninger ved det, men vi er nødt til at se lidt bredere på det.
De fleste ordførere nævner, at det drejer sig om DSB, men nu er der heldigvis andre aktører på banen end DSB, og virkeligheden er jo, at der har man faktisk en rejsetidskompensationsordning, der er bedre end DSB's.
Det kunne jo så kalde på en lidt anden diskussion end blot at understrege, at vi måske skal ændre på rejsetidsbestemmelserne for DSB, som så får et større driftsunderskud, som de så skal låne til med en statsgaranti, og så kører hele rumlen igen.
Som jeg kan finde ud af det, yder Arriva rent faktisk en kompensation for alle billettyper, kontantbilletter, klippekort, hvilket DSB ikke gør.
Derfor kan man sige, at også her er DSB altså bagud på point.
Når jeg siger det, er det jo, fordi vi jævnligt hører en trafikminister påpege, at det er vigtigt, at vi har et stort og stærkt DSB.
Vi har sammen konstateret, at der skilles de politiske veje nok.
Jeg synes bare, at det er et problem, at ministeren bliver ved med den retorik, når vi nu på område for område kan konstatere, at det der store og stærke DSB er en dyr løsning for Danmark, og at der vil være oplagte muligheder ved at få udliciteret flere strækninger, når andre har vist, at de kan gøre det billigere og bedre, og det er uanset, hvilket element vi tager op.
Der kan vi også konstatere, at andre aktører er bedre end DSB, så på et eller andet tidspunkt skulle vi stille et spørgsmål til ministeren om, hvornår ministeren bliver klogere på det område, men sådan kan man vist ikke stille spørgsmål.
Men det var måske efterhånden en idé, at vi fik en ordentlig debat om, om vi skal blive ved med at skubbe rundt på en dødvægt, som gang på gang viser sig være den dyreste løsning.
Det vil jeg blive ved med at påpege over for ministeren.
Vi har på mange områder en fornuftig transportminister – jeg skal nok lade være med at rose ham mere; det er godt, at det er torsdag eftermiddag og snart fyraften – og derfor er det sådan set lidt bedrøveligt, at ministeren ikke er mere håndfast på det her område og er klar til at drage konsekvenserne af noget, der ikke er i orden.
Uanset hvilken situation ministeren har arvet DSB i, er det ministerens ansvar at fokusere på de løsninger, der gør det bedre.
Derfor kan det her næsten forværre det, for hvis DSB skal have øgede omkostninger, er det den forkerte vej, vi går.
Det er sådan set bagsiden af det her forslag, som vi altså positive er over for, for kunderne skal have en lige så god behandling i DSB, som andre steder.
Det kunne så betyde, at vi skulle vælge andre løsninger.
Så jeg håber meget, at vi på et tidspunkt finder sammen om et fornuftigt udspil om at lade andre aktører byde ind, så vi får en mere fleksibel indgang på skinnerne.
Det er jo sådan set ligegyldigt, hvem der kører på de skinner, bare de kører til tiden, flytter folk og gør det til den rigtige pris, og bare de betaler en kompensation, når de ikke gør det, de skal.
Så er det egentlig ligegyldigt; det behøver altså ikke at hedde DSB.
Så jeg vil sige til ministeren: Tænk over det.
Henning Hyllested (EL), 2013-02-07:
Vi havde nu ikke forestillet os, at vi med det her beslutningsforslag nu skulle ordne hele situationen for det danske jernbanenet og for de danske jernbaneoperatører og tage hele diskussionen omkring, hvem der skal køre tog i det her land.
Forslaget skal i hvert fald bestemt ikke ses som en anledning til at begynde, om jeg så må sige, at lukke flere togoperatører ind på danske skinner, bestemt ikke.
Nej, beslutningsforslaget tager jo sigte på at sætte kunden i centrum og tager bestemt ikke sigte på at gøre livet surt for DSB, men dog trods alt animere DSB til god og rettidig togdrift.
Jeg konstaterer også med stor glæde, at det faktisk er lykkedes DSB at komme et rigtig godt stykke ad vejen, bl.a. under den nye ledelse.
Det er rigtigt, at beslutningsforslaget her også er en fuldstændig uændret genfremsættelse.
Det er et beslutningsforslag, vi ikke nåede at få færdigbehandlet, og derfor er vi så nødt til at genfremsætte det.
Jeg konstaterer, at der ved den her behandling i hvert fald er en forholdsvis positiv modtagelse af beslutningsforslaget; det er vi selvfølgelig glade over.
Det var der nu også, da vi fremsatte det i sidste samling.
Jeg er enig i, at det her på mange måder – og det regner jeg med at vi kan få gennemarbejdet under udvalgsbehandlingen, og måske kan alle partier stå som et samlet Transportudvalg – er et bud på et godt forhandlingsoplæg til, når DSB skal have nye kontrakter her om ganske kort tid, og at det kunne være et samlet udspil til DSB på det her område.
Det synes vi kunne være rigtig godt.
Jeg var i meget tæt kontakt med Transportministeriet og ministeren omkring det her, og jeg tror, at det, vi kan komme op med, er rigtig fornuftigt, og at det kan samle partierne om at stille nogle gode krav til DSB og til andre togoperatører på det her område, for i vores optik handler det ikke kun om DSB.
Indholdet har forskellige ordførere har været inde på: den manglende koordination og sammenhæng mellem de forskellige togoperatører, og at det faktisk gælder fra station til station og ikke kun gælder den ene eller anden togoperatør; hele problematikken omkring pendlerne og om at få taget hånd om de problemer, de føler de render ind i; de aflyste tog, som nogle har været inde på, som ikke tæller med i dag; måske manglende siddepladser; og så er der ikke mindst information om ordningen og hvordan man søger ordningen, og hvordan man får udbetalt penge.
Det var i virkeligheden ganske besværligt.
Og så satser vi jo også på, at det skal være en neutral instans, i og med at der måske bliver flere operatører, som skal involveres i det her hen ad vejen.
Men som sagt håber vi på, at vi i udvalget kan arbejde os frem til en fornuftig beretning, hvor vi får stillet nogle fornuftige bud op på, hvordan en rejsetidskompensation kan se ud i fremtiden.
Det ser vi selvfølgelig frem til.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-02-07:
Tak for det.
Ja, det er ikke for at forlænge det her, men når nu hr. Henning Hyllested drager denne problemstilling frem og så siger, at han sandelig ikke havde forventet, at vi eventuelt skulle diskutere DSB osv., så går jeg ud fra, at hr. Henning Hyllested er helt klar over, at der er andre aktører, og at hr. Henning Hyllested også er klar over, at DSB's nuværende kompensation altså udelukkende gælder, hvis man rejser med pendlerkort eller anden form for månedskort, og at Arriva yder kompensation ved kontantbilletter og klippekort.
En klar forbedring af Arriva i forhold til DSB.
Derfor er det jo mærkeligt, når man nu siger, at der skal tages hensyn til DSB, at man så ikke er opmærksom på, at vi da så må få en diskussion om, hvorvidt det absolut klogeste i verden er at have DSB til at køre så meget som muligt, eller om det ville være klogere at have Arriva til at køre så meget som muligt.
I forhold til pendlerne og de regler her ville det være meget klogere, og når vi så dertil lægger, at Arriva faktisk også har en helt anden økonomi og får et andet overskud osv., så må det da være ansvarligt. Hvis man gerne vil styrke den kollektive trafik, ville det så ikke være relevant, vil jeg spørge hr. Henning Hyllested, seriøst at overveje og diskutere, om vi har den rigtige model her?
Og når nu det bringes op, at vi skal forbedre DSB og eventuelt bruge penge på det, så må man da være forberedt på, at det er værd at diskutere, om det så også er rigtigt at skubbe den der foran sig.
Har hr. Henning Hyllested ikke overvejet det?
Henning Hyllested (EL), 2013-02-07:
Jo, jo, det har vi jo overvejet i mange sammenhænge, og jeg tror også, at vi har givet udtryk for, hvad det egentlig er, vi mener om det her.
Vi går bestemt ind for at styrke DSB og DSB's mulighed for at køre tog, og vi glæder os jo over, at det faktisk er lykkedes ganske langsomt.
Det er op ad bakke, men det er lykkedes at bringe DSB i god gænge igen.
Det er jo kun glædeligt.
Hvis der er nogle muligheder for at forbedre rejsetidskompensationen – der kan være nogle gode forslag der fra hr. Leif Mikkelsen – jamen fint, så lytter vi da gerne til dem, og så tager vi da gerne dem med ind som et af de forslag, som vi kan stille DSB over for, når nu DSB skal have nye kontrakter.
Men jeg understreger, at det her jo ikke kun gælder DSB.
For vores vedkommende skulle der jo egentlig være ligebehandling af de togoperatører, der er i det her land.
Det gælder DSB, det gælder Arriva, det gælder lokalbanerne.
Det ville være rimeligt, hvis der var det.
Der er jo også en sammenhæng mellem den togdrift, der er dér, og det er jo et af de forslag, der er med i beslutningsforslaget her.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-02-07:
Skal jeg forstå hr. Henning Hyllested og Enhedslisten derhen, at det er DSB for enhver pris på jernbaneskinner i Danmark, uanset at det er den dyreste løsning for skatteborgere og for kunder?
Skal jeg forstå det sådan?
Henning Hyllested (EL), 2013-02-07:
Ja, og det er ikke nødvendigvis den dyreste løsning, vil jeg sige til hr. Leif Mikkelsen.
Det behøver det ikke at være.
Det handler jo om, hvordan DSB bliver drevet.
Nu kan vi i hvert fald konstatere, at sådan som det blev drevet under den gamle regering, under skiftende borgerlige trafikministre, gik det i hvert fald ikke.
Vi har jo påpeget i mange diskussioner efterhånden, at det da godt kan være, at den model, man anvender for DSB, netop at man forsøger at drive DSB, som om det var en privat forretning, i virkeligheden er det, der er galt.
Så vi går ind for et stort og stærkt DSB.
Hvis det stod til os, så var det DSB, der kørte tog i hele landet, på alle skinner.
Det er ikke situationen i øjeblikket, og så agerer vi ud fra den situation, der er.
I forhold til det her forslag må der ligebehandling til mellem de togoperatører, der er, i første omgang.
Kim Christiansen (DF), 2013-02-07:
Det, der lige fik mig til at tage ordet, var hr. Henning Hyllesteds bemærkning om, at DSB var i en god gænge.
Der vil jeg da minde om, at vi for ikke ret lang tid siden færdigbehandlede lovforslag nr. L 8, som jo bl.a. handlede om at finde en milliardgaranti fra statens side.
Jeg vil også lige minde om DSB's gæld på 18 mia. kr. Så det med en god gænge er måske at bruge lidt for store ord.
Jeg er vidende om, at de har forbedret deres regnskaber her på det sidste, men kan hr. Henning Hyllested ikke være enig med mig i, at DSB ikke har været drevet særlig lønsomt?
Henning Hyllested (EL), 2013-02-07:
Og det er jo det problem, vi står med i dag.
Jeg synes, det er rigtig glædeligt, at den største togoperatør, der er ansvarlig for at binde det her land sammen, virkelig er kommet ind i – lad os sige det sådan – en god gænge.
Det vil vi gerne bidrage til ved ligesom også at ånde DSB lidt i nakken uden at genere dem eller gøre livet surt.
Og det er klart, at i det omfang togdriften hos DSB og andre togoperatører fungerer og er rettidig, så bliver der meget mindre brug for rejsetidskompensationen, og det ser vi selvfølgelig frem til.
Det her er jo ikke noget, vi ønsker.
Man kan faktisk sige, at rejsetidskompensationen helst ikke skulle komme til udbetaling, om jeg så må sige.
Kim Christiansen (DF), 2013-02-07:
Det er jo ikke er en del af forslaget, og jeg har også ros til hr. Henning Hyllested og Enhedslistens positive tilgang til, at vi selvfølgelig skal have en ordentlig rejsetidskompensation, når operatørerne svigter, men jeg vil bare høre: Er hr. Henning Hyllested helt bagstræberisk i forhold til at lade andre aktører komme til, når de kan køre til langt under halvdelen af den pris pr. kørt togkilometer, som DSB kan?
Det er vel lidt dårligt købmandskab helt at udelukke den tanke.
Lotte Rod (RV), 2013-02-07:
Igen skal jeg holde hr. Andreas Steenbergs tale, da han ikke selv havde mulighed for at være her.
Enhedslisten fremlægger i dag et forslag om at udvide rejsekompensationsordningen.
Det vil koste penge, men Enhedslisten anfører ikke, hvor man vil finde pengene.
Siden i sommer har DSB rettet op på økonomien, men også på antallet af togforsinkelser.
Vi kan alle læse og høre, at DSB har mange lig i lasten, men de er i gang med at rette op på det under den nye direktør, der kom til for et år siden.
I 2012 er omfanget af forsinkelser reduceret med ca. 50 pct. for fjern- og regionaltog, mens det for S-tog er reduceret med ca. 40 pct. i forhold til 2011.
Det betyder selvfølgelig ikke, at man skal hvile på laurbærrene, men fakta er, at det går bedre, end det har gjort i mange år.
Det samme gør sig gældende med økonomien.
DSB har under den borgerlige regering øget sin gæld med 11 mia. kr. til nu 17 mia. kr.
Det er DSB i gang med at rette op på ved at gennemføre store besparelser for i alt 1 mia. kr. Når det går bedre med forsinkelserne og gælden er stor, kan vi ikke støtte Enhedslistens forslag om at vælte flere omkostninger over på DSB med en udvidelse af garantiordningen.
Så med de ord kan Radikale Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Kim Christiansen (DF), 2013-02-07:
Uden at det skal stige hr. Henning Hyllested og Enhedslisten helt til hovedet, vil jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti faktisk også har stor sympati for det her forslag.
Roses den, der roses bør, når man kommer med noget, der er fornuft i.
Og det er klart, at selv om vi har en udmærket kompensationsordning i forhold til de her forsinkelser, kan alt jo indimellem trænge til et lille eftersyn – eller et større eftersyn – så vi kan se, om der er ting, der gør, at vi skal ændre på det.
Jeg vil slet ikke kommentere alle de elementer, der er i forslaget.
Jeg er ikke enig i det hele, men lad os prøve i udvalgsarbejdet at sætte os ned og kigge på, hvordan man kan få en aftale strikket sammen om det her.
Vi er i hvert fald fra Dansk Folkepartis side positive i forhold til forslaget, for der skal være kompensation, når jernbaneoperatørerne ikke opfylder deres forpligtelser.
Og man kan så sige, at det ikke er noget, der koster dem noget, for de kan jo bare køre til tiden.
Og det gør de jo, som flere har været inde på, heldigvis også langt det meste af tiden.
Men ikke desto mindre er det voldsomt irriterende, når det går ud over nogen, fordi toget ikke kører til tiden, eller det slet ikke kommer, eller det kører forbi en perron, fordi der lige skal indhentes noget tid.
Så vi er positive i forhold til at kigge på, hvordan vi kan gøre det endnu bedre.
Rasmus Prehn (S), 2013-02-07:
Når vi køber en togbillet, forventer vi naturligvis at komme fra A til B, fra København til Aalborg, fra Esbjerg til Nyborg.
Vi forventer at komme hurtigt og nemt gennem Danmark til tiden.
Det er heldigvis også hverdagen for langt de fleste passagerer i Danmark.
DSB har sat fokus på rettidigheden, og togene kommer derfor langt de fleste af gangene ind på perronen efter planen.
Husk bare på julen, hvor vi for første gang måske i flere år oplevede, at der var rettidige tog.
Men jeg er glad for, at vi igen i dag kan diskutere, hvordan vi sikrer en god rejsetidskompensation.
Når togene en gang imellem er forsinkede og vi står og venter og måske endda må ty til andre transportmidler, er det nemlig et plaster på såret, at man kan modtage kompensation.
Fra socialdemokratisk side er vi derfor helt med på, at der i den nuværende ordning er regler, som måske kan ændres til det bedre.
Reglen om minimum 30 minutters forsinkelse kan virke uretfærdig, hvis 5 minutters forsinkelse betyder, at man ikke når sit næste tog og derfor skal vente en hel time på stationen.
Det er værd at diskutere en smartere løsning på dette.
Derfor synes vi fra socialdemokratisk side, at forslaget fremsat i dag af Enhedslisten er meget sympatisk.
Det indeholder flere initiativer, der vil udvide kompensationsordningen for passagererne, og det kan vi sagtens se rationalet bag.
Vi Socialdemokrater er også indstillet på at undersøge, om ordningen kan blive bedre og mere overskuelig.
Vores mål er altid at sikre gode vilkår for passagererne i vores kollektive trafik.
Men faktisk er evalueringen af ordningen allerede i gang, og DSB har i øjeblikket fuld fokus på at skabe et slankere og mere effektivt DSB.
Men et DSB, som skal bruge flere penge på kompensation, er også et DSB, der har færre penge at køre tog for.