Bertel Haarder (V), 2011-02-25:
Tak for begrundelsen; det er et interessant emne, der her er rejst.
Og tak for, at jeg må redegøre for alle tre ministerområder.
Vi skal være de bedste til at skabe lige muligheder, og det danske arbejdsudbud skal være blandt de ti højeste i verden.
Vi er godt på vej mod målet, når det gælder middellevetiden.
Den gennemsnitlige levealder er steget for alle grupper i samfundet de seneste 10-15 år, befolkningen lever generelt længere.
Nu er den gennemsnitlige levetid næsten 80 år eller helt præcis 79,2 år ifølge de seneste offentliggjorte tal.
Det skal vi glæde os over, for der er grund til at tro, at det fortsætter.
Især skal vi glæde os over, at folk også er sundere i flere år, og at stigningen i middellevetid gælder både for dem, der tjener mest, og for dem, der tjener mindst.
Men der er plads til forbedring.
Der er frisk dokumentation for, at lavtuddannede og lavindkomstgrupper har kortere middellevetid end højtuddannede og personer med en høj indkomst.
Samtidig er der også dokumentation for, at disse forskelle er større i dag end for godt 20 år siden, som forespørgeren også lige sagde.
Det er ikke, fordi nogle er blevet mindre sunde, eller fordi nogle lever kortere, men fordi andre udvikler deres sundhed og levetid hurtigere.
Rygning er den største dræber.
Stramningen af rygeloven i 2007, som forbød rygning i indendørs lokaliteter, hvor der er offentlig adgang, har virket efter hensigten.
Antallet af rygere er faldet, og da den højeste andel af rygere findes i udsatte grupper, er der grund til at tro, at dette fremadrettet vil have en positiv effekt på disse gruppers middellevetid.
Rygestopkampagnen, der hedder »Hver eneste cigaret skader dig«, gentages nu med afsæt i Kræftplan III.
En evaluering af kampagnen har bekræftet, at dens budskab i særlig grad når unge mennesker, mænd og personer med lav uddannelse; blandt disse grupper stopper relativt mange med at ryge efter at have set kampagnen.
Og hvis det er rigtigt, vil gentagelsen af kampagnen jo medvirke til at mindske den sociale ulighed i sundheden.
Regeringen har taget initiativ til at forhøje afgifterne på tobak, is, chokolade, sukkervarer og sukkerholdig sodavand.
Undersøgelser viser, at afgiftsændringer især påvirker folk med lav indkomst.
Regeringen har også introduceret en ny særskilt skat på fedt med henblik på at nedsætte forbruget.
Økonomiske incitamenter for forbrugerne skal gøre det sunde valg billigere end det usunde valg.
Handlingsplanen for forebyggelse fokuserer bl.a. på nødvendigheden af at målrette indsatsen over for de væsentlige risikofaktorer for udvikling af langvarig, kronisk og livsforkortende sygdom: usund kost, rygning, alkohol og fysisk inaktivitet.
Handlingsplanen indeholder 30 konkrete initiativer.
Der er med midler fra satspuljen igennem mange år iværksat en bred vifte af initiativer med henblik på at forbedre udsatte gruppers sundhed, f.eks. børn i udsatte familier, seksuel sundhed, udsatte gruppers tandsundhed, svært overvægtige voksne, unge uden for uddannelsessystemet og sundhed i forhold til kontanthjælpsmodtagere, arbejdsløse og alkoholog stofmisbrugere.
Flere undersøgelser peger på, at beskæftigelse er vigtig for den enkeltes velbefindende.
En aktiv beskæftigelsespolitik, der sikrer, at alle får en målrettet indsats, kan derfor være med til at bekæmpe ulighed, også når det gælder sundhed.
Beskæftigelsesministeriet har iværksat en række initiativer, der hjælper svage og udsatte grupper til at få en plads på arbejdsmarkedet.
Der er f.eks. i de seneste år etableret virksomhedscentre rundtomkring i landet, hvor svage ledige kan få en tilknytning til virksomhederne.
På virksomhedscentrene får personen kolleger, som optræder som rollemodeller, og de bliver mødt med arbejdspladsens krav, muligheder og forventninger.
Sygefraværsaftalen fra 2008 har sat fokus på at få sygemeldte tilbage på arbejdsmarkedet.
Udgangspunktet for aftalen var, at sygdom og arbejde ikke behøver at udelukke hinanden; det at holde sig aktiv kan i mange tilfælde være med til at forkorte sygefraværet.
Mulighed for gradvis tilbagevenden til job, opfølgningssamtaler i jobcenteret og aktive tilbud til sygemeldte er alle initiativer, der skal sikre, at syge kommer hurtigst muligt tilbage i arbejde.
Antallet af førtidspensioneringer på grund af psykiske lidelser er stigende.
Derfor har regeringen et særligt fokus på at sikre, at personer med psykiske lidelser hjælpes til en plads på arbejdsmarkedet.
Opkvalificering af jobcentermedarbejdere og fokus på en helhedsorienteret, koordineret indsats i jobcentrene skal være med til at sikre, at personer med psykiske lidelser kan få et liv med arbejde.
Et godt samarbejde mellem beskæftigelses- og sundhedssystemet er afgørende for, at især personer med psykiske lidelser kan hjælpes i job.
I Danmark har alle lige adgang til sundhedsvæsenets ydelser, men ikke alle er lige gode til at gøre brug af det.
Årsagen kan være massive misbrugsproblemer, psykiske problemer eller måske oplevelsen af at være til besvær.
Det er vigtigt, at socialt udsatte hjælpes med at skabe strukturerede og velfungerende rammer om deres liv.
Socialministeriet og Indenrigs- og Sundhedsministeriet har i fællesskab på en anbefaling fra Rådet for Socialt Udsatte taget initiativ til at udarbejde et fælles værdisæt for den indsats, der ydes på det sociale og det sundhedsfaglige område, så kontakten med udsatte borgere finder sted på den bedste måde.
På det sociale område er der både i forbindelse med satspuljeforhandlinger og regeringens indsats med overskriften »Det Fælles Ansvar II« blevet iværksat en række projekter, der er målrettet de udsattes sundhed.
Deri indgår bl.a. tandklinikker, præventionsordning til stofmisbrugere, opsøgende sundhedsteam og støtte til idrætstilbud.
Det er alle tiltag, der møder de socialt udsatte på deres egen hjemmebane, men som også motiverer til en yderligere indsats i samarbejde mellem den enkelte borger og de professionelle.
Statslige puljer til nye initiativer løser ikke udfordringerne alene.
Det er på den måde, vi kan hjælpe de udsatte til at tage vare på deres egen sundhed.
Og det er jo altså også kommunerne, som har ansvaret for den borgerrettede forebyggelse.
Med disse ord vil jeg sige tak for det vigtige emne, vi nu skal drøfte.
Jeg har redegjort for, hvad der foregår på tre ministerområder, og ser frem til en god debat.