Stine Brix (EL), 2011-12-01:
Det er min første tur på talerstolen her i Folketinget, og jeg tror ikke, jeg kunne have fået et meget bedre forslag at starte på.
Væk med brugerbetaling på fertilitetsbehandling og væk med gebyr på tolkebistand.
Det er to meget vigtige skridt mod et sundhedsvæsen med fri og lige adgang for borgerne.
Jeg vil starte med forslaget om at fjerne gebyrer på tolkebistand.
Et godt forløb i sundhedsvæsenet starter med et godt møde mellem læge og patient.
Forudsætningen for et godt møde mellem læge og patient er, at man forstår hinanden.
Ellers stiger risikoen for, at læger overser symptomer, og at patienter ikke forstår undersøgelser eller behandling eller bruger deres medicin forkert.
For lægen er korrekt tolkning afgørende for, at hun kan leve op til lovgivningen om, at man skal have de nødvendige oplysninger til rådighed, inden man iværksætter en undersøgelse eller en behandling, og det er helt afgørende for, at hun kan indhente et informeret samtykke fra patienten.
For patienten er tolkningen afgørende for, at hun har reel lige adgang til den rigtige behandling.
Selv små sproglige nuancer kan have meget store konsekvenser, når det drejer sig om sygdom og om sundhed.
Der er stor forskel på, om patienten oplever sviende smerte i toppen af maven, eller om der er tale om en skarp smerte i brystkassen.
Det første kan være tegn på en forholdsvis banal sygdom som sure opstød, det andet kan være tegn på alvorlig sygdom som blodprop i hjertet.
Derfor er tolkning en forudsætning for patientens sikkerhed.
Endelig er det meget glædeligt, at vi med det her forslag kommer væk fra, at børn bliver sat til at tolke for deres forældre, også om potentielt livstruende sygdomme.
Det er ikke kun et brud på patientens ret til privatliv, det er også en helt, helt urimelig belastning for barnet.
Derfor støtter vi naturligvis forslaget om, at tolkebistand igen skal være gratis.
Da den tidligere regering indførte brugerbetaling på kunstig befrugtning, tog man samtidig et opgør med et helt fundamentalt princip for vores velfærdssamfund, nemlig princippet om, at det er gratis at få behandlet sygdom på et offentligt sygehus.
Ifølge verdenssundhedsorganisationen WHO er ufrivillig barnløshed nemlig en sygdom.
Dertil kommer, som flere andre ordførere allerede har været inde på, at for ni ud af ti, som behandles på de offentlige fertilitetsklinikker, er det en konkret sygdom, der er årsagen til, at de ikke kan få børn uden hjælp.
Det kan være kræft i underlivet, det kan være hormonforstyrrelser, endometriose eller følger af kirurgi efter tidligere sygdomme.
Derfor er jeg rigtig, rigtig glad for, at vi nu kan sige til de tusindvis af unge mennesker, som så gerne vil stifte familie, men ikke selv kan, at de fremover ikke længere vil være diskrimineret, men have adgang til gratis behandling på lige fod med andre patienter.
Fremover vil der igen være fri og lige adgang til fertilitetsbehandling.
Jeg er glad for, at vi med det her forslag stopper en meget farlig glidebane, hvor enkelte sygdomme bliver pillet ud og pålagt en helt urimelig brugerbetaling.
Af det sagte skulle det meget gerne fremgå, at vi fra Enhedslistens side naturligvis kan støtte regeringens lovforslag nr. L 37.