runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-02-02:
Tak for det.
Vi har fra Socialdemokratiets side stillet et ændringsforslag.
Jeg kan sige, at i USA har præsident Obama netop meldt ud, at amerikanerne har brug for lønstatistikker i kampen for ligeløn i USA.
Herhjemme vælger vi så – eller rettere sagt her vælger regeringen så med et borgerligt flertal – at Danmark skal gå den anden vej.
Det er altså ikke nogen begavet lovgivning, vi er ude i her, og det er da heller ikke lykkedes mig endnu, på trods af tre samråd og 33 § 20-spørgsmål, tror jeg jeg er oppe på, af sådan mere teknisk karakter, at få hevet et sammenhængende argument ud af regeringen om, hvorfor det er så vigtigt at rulle store dele af lovgivningen om kønsopdelt lønstatistik tilbage.
Vi ved, at det har negative ligestillingsmæssige konsekvenser, men hvad gevinsten skulle være, står altså hen i det uvisse.
Jeg ser det her lovforslag som ét stort attentatforsøg på ligelønskampen i Danmark, og jeg mener, at det, som vi er ude i her, er dybt alvorligt for kampen for ligeløn.
Så kan han jo få lov til at hilse på min datter og forklare hende, hvorfor det er, at hun er 17 pct. mindre værd i løn, end drengene er.
For det mener jeg simpelt hen ikke der er nogen rimelighed i.
Det her er ikke et særlig smart lovforslag, men ikke desto mindre prøver vi at hjælpe med at reparere på det.
Vi har stillet et ændringsforslag, som skal afhjælpe nogle af de værste skader ved det her lovforslag, og det er det, vi skal behandle og have til afstemning lige om lidt.
I det ændringsforslag kræver vi, at virksomheder, som i forvejen får udleveret kønsopdelt lønstatistik fra Danmarks Statistik, deler deres viden med medarbejderrepræsentanterne.
For hvis man skal have en fornuftig samtale på den enkelte virksomhed om et eventuelt løngab på virksomheden, kræver det naturligvis, at både arbejdsgivere og lønmodtagere har informationerne.
Det kan jo ikke hjælpe noget, at det kun er arbejdsgiverne, der har informationerne, og så kan lønmodtagerne, hvis de er heldige, få adgang til informationerne.
Så derfor forpligter vi med det her lovforslag, hvis det bliver stemt igennem, arbejdsgiverne til at dele relevant information med lønmodtagerne, sådan at man på den enkelte virksomhed kan få en sund og fornuftig diskussion, hvis der er nogle problemer, der skal løses, og så man kan løse problemerne lokalt på den enkelte virksomhed.
Det er en del af en sund virksomhedskultur, at man på den enkelte arbejdsplads har en åben dialog om eventuelle problemer på virksomheden, og at man i fred og fordragelig forsøger at løse de problemer.
Det er altså det, man er i gang med at tage et opgør med nu her, og det er ikke særlig smart, hverken for virksomhederne eller i forhold til lønmodtagernes rettigheder eller ligelønskampen.
Så jeg synes, man skulle hjælpe os med at gøre den her lovgivning lidt mindre katastrofal og stemme det her ændringsforslag fra Socialdemokratiet igennem.
Jane Heitmann (V), 2016-02-02:
Jeg vil bare gerne kort have lov at spørge ordføreren: Er der noget i dag, der forhindrer virksomhederne i at dele den information, og er der noget efter vedtagelsen af lovforslaget, som vil forhindre virksomheder i at dele den information?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-02-02:
Nej, men ordføreren kan måske selv høre det lidt absurde i ordførerens spørgsmål.
Det her handler ikke om, hvorvidt virksomhederne har lov til at dele relevant information.
Det handler om, at de skal dele relevant information.
Ordføreren kan jo bruge sit andet spørgsmål til at følge op og interessere sig lidt mere for lønmodtagerne i stedet for altid kun at interessere sig for arbejdsgiverne og frygten for, at arbejdsgiverne kan blive tvunget til at leve efter ligelønsloven.
Så stil nu det andet spørgsmål, fru Jane Heitmann, og interesser dig lidt mere for lønmodtagerne, for det er jo det, det handler om.
Det handler om at sikre lønmodtagerne nogle rettigheder, som ikke kan blive taget fra dem.
Det er derfor, det her lovforslag skal gennemføres.
Så værsgo med andet spørgsmål, fru Jane Heitmann.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-02-02:
Jeg undrer mig lidt over den sidste bemærkning – det her med, at hr. Finn Sørensen får det til at lyde, som om det er fuldstændig ligegyldigt, at virksomhederne af Folketinget skal tvinges til at tage bestemte møder med deres medarbejdere.
Der er hundredtusindvis af arbejdspladser rundtomkring i Danmark.
Hvis de alle sammen skal holde et bestemt møde, bliver det i hundredtusindvis af arbejdstimer, som skal bruges på det.
Er det fuldstændig ligegyldigt i hr. Finn Sørensens øjne?
Finn Sørensen (EL), 2016-02-02:
Vi taler jo ikke om, hvor mange tusind møder der skal holdes, og hvor mange tusind arbejdstimer der forbruges til det.
Vi taler om, at indtil det her lovforslag bliver vedtaget, har lønmodtagerne en ret til at få udleveret ligelønsstatistikken; de har ret til at få en drøftelse med ledelsen om, hvor vidt der skulle være nogle ligelønsproblemer på deres arbejdsplads.
Det handler om, at lønmodtagerne har en ret, som man nu vil tage fra dem.
Og hvis man går ind for ligeløn, sikrer man, at lønmodtagerne har en sådan ret.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-02-02:
Ja, og de drøftelser tager så noget tid ude på arbejdspladserne.
Christian Langballe (DF), 2016-02-02:
Altså, jeg ved godt, at Enhedslisten turnerer rundt med den metodologi, at folk skal stille sig op og så svare på paratviden, der skal komme som noget, som man tror så at sige ligger i deres tanker i forvejen.
Det, der er sagen, er jo, at når man tager et statsborgerskab og skal op til indfødsretsprøve, sætter man sig ned med en lærebog og forbereder sig, og så går man op til eksamen, ligesom hr. Søren Søndergaard og jeg gjorde, dengang vi gik i 9. klasse; det er egentlig så enkelt.
Og så forbereder man sig på eksamen, og så går man op.
Det kan godt være, at der er nogle ting i den eksamen, man har glemt, men der er en grundlæggende viden, der hænger ved, og det er det, der er formålet.
Jeg husker udmærket det lal, der var i 1970'erne, hvor man sagde, at ethvert krav, der blev stillet, og enhver opgave, der blev stillet den enkelte, så at sige var en krænkelse, og at de fik psykologiske traumer af det osv.
Jeg mener bare, at det er helt afgørende for det samfund, vi har i dag, og for vores efterkommere, at vi sikrer, at de folk, der får statsborgerskab, faktisk kan det danske sprog og ved noget om Danmark.
Jeg ved godt, at fru Ulla Sandbæk ikke stiller de krav, og at hun slet ikke mener, at de krav bør stilles –
hvis det stod til fru Ulla Sandbæk, fik alle de mennesker, der kom til Danmark, statsborgerskab, det er jeg da fuldstændig klar over – men det er bare ikke vores politik.
Vi mener faktisk, at man gør sine børn og børnebørn, sine efterkommere, en bjørnetjeneste, hvis man kører videre ad det spor, som bare kommer til at ødelægge Danmark.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-02-02:
Nu mener jeg jo ikke, at alle, der kommer hertil, nødvendigvis skal have statsborgerskab; man skal selvfølgelig have boet her i en række år, og man skal selv ønske at blive dansk statsborger.
Christian Langballe (DF), 2016-02-02:
Jeg mener, det skaber parallelsamfund, hvis det er sådan, at man giver statsborgerskab til folk, der ikke kan tale dansk, eller som taler meget dårligt dansk, nogle personer, som måske aldrig nogen sinde bliver integreret i det danske samfund.
Det mener jeg faktisk skaber parallelsamfund.
Og der gør fru Ulla Sandbæk jo bare det, at hun sender problemerne videre til fremtidige generationer, og så er der andre, der kan løse dem.
For man kan jo nu bare stå og virke utrolig tolerant og næstekærlig på fremtidige slægters bekostning.
Jonas Dahl (SF), 2016-02-02:
Når man hører ordføreren, får man næsten den forståelse, at han synes, at den lovgivning, vi om lidt skal vedtage, er for vattet.
Så jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at høre, hvad det er for nogle krav, som Dansk Folkeparti gerne så at man skulle indføre.
Hvis det her nærmest er for lidt – og det er sådan, jeg hører ordføreren – kunne jeg godt tænke mig at få nogle svar på, hvad det egentlig er, der skal til.
Altså, hvornår taler man godt nok dansk?
Hvad er det for nogle krav, Dansk Folkeparti synes man skal leve op til for at være sådan rigtig dansk, sådan som jeg kan forstå at man skal være?
Christian Langballe (DF), 2016-02-02:
Man skal kunne det danske sprog og kunne det ordentligt.
Det mener jeg er en forudsætning for overhovedet at få statsborgerskab.
Statsborgerskabet er en belønning for en ordentlig integration.
Det er det, der er udgangspunktet, og derfor skal man selvfølgelig kunne det danske sprog.
Og der har vi sat barren sådan, at det er et 9. klasseniveau i forhold til det første andetsprog eller det første fremmedsprog, man taler, og det synes vi ikke er for meget forlangt.
Og ja, vi står ved den her aftale.
Vi synes, den er god og rimelig.
Vi synes selvfølgelig, at den tager hånd om det forhold, at når man så at sige er kommet igennem de krav, så lever man op til de betingelser, der som minimum bør stilles i forhold til at opnå dansk statsborgerskab, sådan er det.
Så vi står ved den aftale, vi har indgået.
Jonas Dahl (SF), 2016-02-02:
Det er jo altid godt, at man står ved de aftaler, man har indgået, det tror jeg da vi er mange der kan være glade for på mange måder.
Men det var jo egentlig ikke det, jeg spurgte om.
For nu kan man så høre om det her med 9. klasseniveau osv., men hvis Dansk Folkeparti selv skulle bestemme, hvad var det så for nogle krav, de skulle leve op til?
For nu hører vi, at det er noget med sprog, og det er endnu mere skærpede krav i forhold til det, der ligger i det pågældende forslag.
Hvad er det, Dansk Folkeparti synes ville være det optimale i forhold til at stille nogle krav med hensyn til dansk statsborgerskab og sprog, og hvad er det for en integration, man snakker om?
Kræver det også, at man skal have et job?
Christian Langballe (DF), 2016-02-02:
Altså, læs nu den aftale.
Den står vi på mål for, og det er den, jeg forsvarer her i dag.
Jeg kan da godt komme i tanker om nogle krav, som vi har stillet og stiller, som vi gerne vil have bliver gennemført på lang sigt.
Men vi står da ved den aftale, som vi har indgået.
Sådan er det.
Søren Søndergaard (EL), 2016-02-02:
Tak til ordføreren.
Nu handler det jo ikke om at give statsborgerskab til alle.
Det handler om at give statsborgerskab til folk, som er født og har boet hele deres liv i Danmark, og som ikke har begået nogen former for kriminalitet.
Det er jo det, vi snakker om.
Det er lige præcis den gruppe, der er til debat her.
Men der kan jeg forstå at der skal stilles nogle særlige krav.
Der skal diskrimineres i forhold til den gruppe, fint nok, og det er for, at de skal kunne tale dansk på et 9.-klassesniveau, og de skal vide en masse om kongerækken og forskellige andre ting.
Men hvorfor er det kun dem?
Hvad er egentlig grunden til, at det krav ikke bliver stillet til alle, der vil være danskere og have et dansk statsborgerskab?
Hvorfor er det kun dem, der kommer hertil – eller ikke engang kommer hertil, for de har jo boet her altid?
Hvad med dem, hvis bedsteforældre er kommet hertil?
Hvorfor skal de ikke også tjekkes, bare fordi deres forældre har fået et dansk statsborgerskab?
Christian Langballe (DF), 2016-02-02:
Det synes jeg er et mærkeligt spørgsmål.
Når vi stiller nogle krav til de unge mennesker, der er født og opvokset i Danmark, er det, fordi jeg ikke mener, at det er sikret, at de faktisk taler det danske sprog og kan dansk.
Jeg går ud fra, at hvis man er vokset op i en familie, hvor der bliver talt dansk dagligt, og hvor det danske sprog er modersmålet, at man så kan dansk.
Det giver sig selv.
Men jeg vil også sige, at når jeg siger med hensyn til Alternativet, at de bare vil dele statsborgerskaber ud, kunne jeg sige det samme til Enhedslisten.
Jeg har aldrig nogen sinde hørt Enhedslisten komme med et eneste forslag til at stille nogle krav.
Det er altid bare et spørgsmål om, at man skal have statsborgerskab, og at vi skal have delt flere statsborgerskaber ud.
Jeg synes jo sådan set, at hvis man gerne vil tages alvorligt i den her diskussion, burde man i det mindste tage ansvar i stedet for at optræde som julemanden og bare dele statsborgerskaber ud.
Det er altså min personlige holdning til det.
Søren Søndergaard (EL), 2016-02-02:
Der bliver jeg nødt til at rette hr. Christian Langballe, for når det f.eks. gælder kongefamilien, hvor Dansk Folkeparti rundhåndet deler statsborgerskaber ud til hvem som helst, har vi jo stillet krav om, at de skulle stilles over for de samme krav, som alle andre stilles over for.
Så vi har faktisk eksempler på, at vi har stillet større krav.
Men må jeg ikke lige spørge om det igen.
Hvordan hænger hr. Christian Langballes ræsonnement sammen, når det går på, at man skulle kunne tale dansk på 9.-klasseniveau og kunne kongerækken, og hvad ved jeg, når der beviseligt er en masse mennesker, som gennem flere generationer har boet i Danmark, som ikke kan det?
Hvad er grunden?
Hvordan hænger det sammen?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-02-02:
Det er ikke sådan, at der er danskere, altså danskere med danske forældre, født og opvokset i Danmark, som ikke kan bestå dansk 2
Jo, dansk 2 svarer nogenlunde til det niveau, man taler første fremmedsprog på i 7. klasse, og dansk 3 svarer nogenlunde til det niveau, man taler første fremmedsprog på i 9. klasse.
Jacob Mark (SF), 2016-02-02:
Jeg synes umiddelbart, jeg sagde danskprøve 3, men så retter jeg mig selv, hvis jeg ikke sagde det.
Jeg sagde netop, at jeg mener, at kravene skal være som tidligere, altså at man skal bestå danskprøve 2 for at få dansk statsborgerskab, og ikke en danskprøve 3, som man har ændret det til.
Det ikke mere end en uge siden, at Integrationsudvalget i Folketinget, hvor jeg var med, var i Aarhus hos Lærdansk for at høre, hvad niveauerne for det her er.
Og det er altså ikke bare 9. klasse.
Det er der forskellige holdninger til.
Det, vi hørte på Lærdansk, var faktisk, at hvis man kan bestå danskprøve 3, kan man begå sig på de mellemlange eller videregående uddannelser.
Jeg har bare den holdning, at man sagtens kan være en glimrende dansker, selv om man ikke har det danskniveau.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-02-02:
Udregninger fra Lejernes Landsorganisation viser, at et par med et barn vil kunne betale en husleje på 4.079 kr.
Det fremgår af udregninger i dag.
Mener ordføreren, at der er den slags boliger til rådighed i alle kommuner i Danmark?
Marcus Knuth (V), 2016-02-02:
Som jeg sagde lige før: Vi skal væk fra præmissen om, at folk, der kommer hertil, bare skal sidde på integrationsydelse år efter år.
Hvis man har en permanent psykisk lidelse eller er handicappet eller der er andre ting, der gør, at man på ingen måde er tilgængelig for arbejdsmarkedet, så kommer man over på andre sociale ydelser end det her.
Det er et sted, man kun er i en ganske kort periode, indtil man kommer ud på arbejdsmarkedet.
Nu er det sådan, at kommunerne har til opgave at hjælpe folk med en bolig og eventuelt støtte dem, hvis det er sådan, at det ikke er muligt at finde en inden for det område.
Og derfor glæder vi os meget til de kommende to- og trepartsforhandlinger, hvor vi skal hjælpe kommunerne.
Vi giver også kommunerne økonomisk støtte.
Jeg mener, det var omkring 300 mio. kr. sidste år, og de får 300 mio. kr. igen i år cirka.
Så ja, vi ved godt, at kommunerne er presset.
Det er jo også derfor, at en af vores højeste prioriteter har været at nedbringe antallet af asylansøgere, hvor mig bekendt Det Radikale Venstre har stemt imod stort set samtlige tiltag, der er kommet for at nedbringe antallet af asylansøgere og lette presset på kommunerne.
Dan Jørgensen (S), 2016-02-02:
Når nu det er meget veldokumenteret, at det her fører til dårligere integration, specielt for børnefamilier, som vil blive bragt ud i fattigdom, og at noget af det, de så ikke vil kunne, f.eks. er at sende børn til fritidsaktiviteter som fodbold og andet, hvorfor vil Venstre så ikke være med til at afsætte en pulje til at afhjælpe netop det problem?
Marcus Knuth (V), 2016-02-02:
Nu synes jeg, at ordlyden trækker lidt i en anden retning, end da ordføreren selv stod heroppe og sagde, at en reduktion i de sociale ydelser godt kunne komme på tale.
Godt nok ville ordføreren ikke komme nærmere ind på, hvor meget det var.
Men igen: Det var en succes, og det er ikke for at lægge al vægt over på f.eks. Rockwool Fonden, hvor der blev sagt, at hvis man ser på den rene beskæftigelsesdel i forhold til starthjælpen, så var det en succes.
Dermed ikke sagt, at vi kan sammenligne en til en.
Den her gang er der en danskprøve involveret, som skal gøre, at folk lærer dansk meget hurtigere.
Der er en række initiativer for at få folk integreret meget hurtigere.
Men i det store og hele vil den her pakke sørge for, at der er flere, der kan klare sig selv og bliver en del af samfundet.
Og det er nu engang på langt sigt det bedste.
Dan Jørgensen (S), 2016-02-02:
Jeg kan godt lide, hvordan ordføreren citerer de dele af rapporten, han er enig i, og glemmer de dele, som ordføreren er uenig i.
Altså, det er vel ganske veldokumenteret, at når man skærer så meget i ydelserne, vil det føre til fattigdom, og det vil bl.a. føre til, at børn ikke kan gå til fritidsaktiviteter og mange af de ting, som vi ved virkelig hjælper integrationen.
Nu svarede ordføreren ikke første gang, selv om det er et meget simpelt spørgsmål, så derfor spørger jeg igen: Hvorfor vil man ikke være med til at afsætte en pulje til at afhjælpe netop den meget specifikke problematik?
Marcus Knuth (V), 2016-02-02:
Vi har en lang række initiativer, og jeg mener ikke, det her er det rigtige sted at stå og diskutere den meget brede vifte af integrationsinitiativer, som vi vil komme i gang med under to- og trepartsforhandlingerne.
Men i det store hele så spørg bare Dansk Arbejdsgiverforening, som siger, at den her integrationsydelse vil styrke integrationen.
Lad os prøve at kigge 1, 2, 3, 5 år ud i fremtiden og se, hvor de mennesker, der kommer hertil fra udlandet nu, vil være om 5 år, hvis man parkerer dem på høje sociale ydelser, versus hvis man giver dem integrationsydelse, så de rent faktisk har et incitament for at komme ud på arbejdsmarkedet, hvorefter de kommer ud på arbejdsmarkedet og bliver en del af samfundet, får danske venner og danske kollegaer og kan klare sig selv.
Jamen så er jeg helt sikker på, at det at være på arbejdsmarkedet er den rigtige vej frem.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-02-02:
Mener ordføreren virkelig, at folk, som kommer hertil som flygtninge og gerne vil blive her og arbejde i Danmark, ikke har noget incitament til at komme ud på arbejdsmarkedet?
Har ordføreren nogen sinde mødt et menneske fra Syrien, som ikke siger: Hvornår kan jeg komme i praktik?
– og som gang på gang får at vide af sin kommune: Det kan du ikke komme nu, kom igen om en uge, om tre uger, om en måned Jeg synes, det er en hån over for de mennesker, som gerne vil bidrage til det danske samfund, men nu ikke kan komme ud på arbejdsmarkedet, at lade, som om de ikke vil, men behøver et incitament til det.
Marcus Knuth (V), 2016-02-02:
Jeg ville ønske, at ordføreren ville prøve at kigge lidt på de fakta, der ligger på det her område.
Det at få flygtninge ud på arbejdsmarkedet har været en kæmpe problemstilling og noget, som også for den tidligere regering, og da vi var ved regeringsmagten i 00'erne, var en kæmpe problemstilling.
Jeg mener, det er under 30 pct., der efter 3 år er ude på arbejdsmarkedet.
Så det er en fin vision, ordføreren har, men det er jo fuldstændig virkelighedsfjernt.
Hvis vi troede, at det her ville bidrage til øget ghettodannelse, så ville vi ikke have en strategi, der netop skal modarbejde ghettodannelse.
Det her lovforslag har til formål at få folk ud i arbejde.
Og med de spørgsmål, jeg også hørte før, til hr. Martin Henriksen, Dansk Folkeparti, er det, som om der ligger sådan en underforstået opfattelse af, at flygtninge selvfølgelig bare skal være permanent på sociale ydelser, og derfor er det et problem.
Nej, det skal de ikke.
De skal ud og have sig et arbejde.
Som jeg sagde i min tale: Hvis jeg kom hertil fra et fjernt, fremmed land, fra en anden kultur, og blev placeret på en høj social ydelse, så ville det være meget nemmere at sidde der i stedet for at komme ud og tage sig et arbejde.
Jacob Mark (SF), 2016-02-02:
Så kan jeg svare på Aarhus' vegne, hvis rådmand også er citeret i høringssvarene for at sige, at det her nærmest kan betyde, at man er nødt til at tage flygtninge ud af deres hjem, fordi der ikke er billige boliger nok.
Jeg vil også fortælle, at i Køge, hvor man har fire belastede boligområder, vil det være nogle af de eneste boligområder, hvor man har råd til at placere de her flygtninge.
Jeg vil bare høre, om ordføreren virkelig tror, at det her ikke vil bidrage til øget ghettodannelse i Danmark.
Martin Henriksen (DF), 2016-02-02:
Nej, altså, det her forslag tjener jo det formål at sørge for, at Danmark fremstår mindre attraktivt, når folk søger rundt i Europa, og når folk skal afgøre, hvilket land de ønsker at søge om at få asyl i.
Hvis det lykkes, vil det jo betyde, at der vil være større adgang til boligmarkedet for danskere, al den stund at danskere ikke vil opleve at blive sprunget over i boligkøen, som det jo sker nu, hvor flygtninge har et retskrav på at få en bolig, så hurtigt det overhovedet kan lade sig gøre, altså en permanent bolig.
Så hvis det her virker efter hensigten, vil det jo få den effekt, at der vil være større adgang til boligmarkedet for folk, der bor her i forvejen, herunder danskere.
Jacob Mark (SF), 2016-02-02:
Det handler ikke om dem, der kommer; det handler om alle dem, der allerede er ude i kommunerne.
Det vil gøre det endnu sværere for almindelige mennesker, enlige, unge at få de billige boliger i kommunerne.
Er ordføreren enig i det?
Martin Henriksen (DF), 2016-02-02:
Det er jo rigtig nok, at det her lovforslag handler om dem, der er her, men man skal ikke undervurdere det signal, som det her lovforslag også vil sende ud i omverdenen.
Så kan det være, vi får en ny diskussion om Danmarks omdømme i international presse, men forslaget vil efter vores opfattelse have en effekt.
Dertil kommer, at vi fra Dansk Folkepartis side synes, at det er rimeligt, at folk, som har været her i kort tid, ikke har adgang til de samme høje sociale ydelser som danskere, som har boet her i mange år.
Det er jo grundlæggende derfor, at vi synes, at det her er et fornuftigt lovforslag.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-02-02:
Nu omfatter dette lovforslag jo ikke bare flygtninge, men også danskere, som faktisk ikke har været her i 7 ud af de sidste 8 år, og som derfor vil blive stillet sådan, at de får en ydelse på SU-niveau, men uden at være i stand til at tage arbejde.
Mener ordføreren ikke, at de danskere, som kommer ned på den helt lave ydelse, vil få svært ved overhovedet at få råd til at komme ud på boligmarkedet?
Martin Henriksen (DF), 2016-02-02:
Det er korrekt, at det her lovforslag er indrettet på den måde, at der desværre også vil være danske statsborgere, som vil blive ramt af det.
Det er ikke noget, vi har ønsket fra Dansk Folkepartis side.
Der har været andre partier, regeringen, som har haft den vurdering, at hvis man skulle gøre det her, blev man nødt til at indrette det på den måde.
Men det er vigtigt at holde sig for øje, at ud af de ca. 10.000 personer, som fra den 1. juli og frem til årsskiftet vil blive berørt af lovforslaget, vil det kun være omkring ca. 900 af dem, der er danske statsborgere.
Så det er klart i et mindre omfang, at danske statsborgere vil blive berørt af det her.
Derfor er lovforslaget også med til at understrege, at der selvfølgelig er forskel på danskere, der har været her hele deres liv, og så folk, der kommer udefra.
Og det er vigtigt for Dansk Folkeparti.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-02-02:
Jeg synes, at 900 danskere, som bliver berørt af det her lovforslag, er temmelig mange.
Men grunden til, at det også skal ramme danskere, er jo, at man ikke har lov til at diskriminere ifølge de konventioner, som vi har skrevet under på.
Synes hr. Martin Henriksen virkelig, at det er okay, at der er 900 danskere, som nu for eftertiden ikke får råd til en ordentlig bolig eller kommer under fattigdomsgrænsen?