runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-01-19:
Tak for det.
Og tak til ministeren for også lige at præcisere, at det også er andre kommuner.
Det var jeg sådan set klar over.
Nå, det var ikke det, jeg ville spørge om.
Jeg ville nemlig spørge om noget, der faktisk også vedrører den konservative ordfører.
Han fik jo sagt, da han var på talerstolen, at han ikke var enig i den vurdering, som Skatteministeriet har skrevet på side 4 i bemærkningerne til lovforslaget, nemlig at fastfrysning af grundskylden ventes i vidt omfang kapitaliseret i grund- og ejendomspriser, særlig i og omkring større byer.
Den lavere grundskyld er til fordel for nuværende boligejere.
Nye boligejere får isoleret set også en fordel af lavere grundskyld, men det opvejes af, at de skal betale mere og eventuelt optage mere gæld for at købe de pågældende ejendomme.
Kan ministeren ikke bare lige opklare den uenighed, som jeg og den konservative ordfører havde?
Brian Mikkelsen (KF), 2016-01-19:
Nu håber jeg ikke, der er nogen, der bliver nødt til at flytte fra Ballerup, som er en fantastisk kommune, hvor jeg selv har boet og gået i skole.
Men hvis man bliver tvunget til at flytte fra et sted, hvor man er glad for at bo med sine børn, der går i skole i det område osv., så synes jeg da, det er bekymrende.
Det synes jeg ikke vi som lovgivere skal gå med til.
Jeg tror ikke, problemet er stort lige nu, men det bliver jo et problem, for der bliver akkumuleret oven på, hvis man ikke får stoppet stigningen i grundskylden.
Så sidder man om nogle år for nogle familiers vedkommende nogle bestemte steder i Danmark og spekulerer på, om man kan blive boende.
Det synes jeg da er uheldigt og beklageligt, og der må vi som lovgivere være med til at sikre, at man kan bo overalt i Danmark.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-01-19:
Det er bare helt kort.
Først og fremmest skal jeg jo lige sige, at ordføreren sådan set ikke har uret, når han siger, at grundskylden også er steget meget i Rødovre og Ballerup og alle mulige andre steder.
Men jeg synes alligevel også, at man skylder at nævne, hvad det er for tre kommuner, hvor boligejerne vil få mest ud af den her fastfrysning af grundskylden, og det er jo altså i Lyngby-Taarbæk, Rudersdal og Gentofte, hvor folk vil opleve de største besparelser på grundskylden.
Jeg skal ikke underkende, at der også dér kan være nogle, der sidder og har en stram økonomi, men ikke desto mindre bor de på nogle af de postnumre, hvor man har de højeste husstandsindkomster her i landet.
Det, jeg egentlig gerne vil spørge om, er: Anerkender ordføreren, at der, som ministeriet sådan set også skriver i bemærkningerne til lovforslaget, er det kæmpeproblem, at når man vælger at fastfryse grundskylden på den her måde, som man gør i den aftale, der er indgået, så skubber man sådan set bare problemet foran sig eller et helt andet sted hen, nemlig over til alle de mennesker, der skal ind på boligmarkedet?
Kapitaliseringen af den her grundskyld vil altså udelukkende komme til udtryk i højere boligpriser og dermed større lån, som andre mennesker får lov til at betale flere renter af og større afdrag på.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-01-19:
Nej, det gør jeg ikke, og jeg forstår ikke, hvorfor Skatteministeriet skriver det.
Nu er det jo ikke nævnt så eksplicit, som det bliver nævnt nu her, men jeg tror, der sidder nogle embedsmænd i Skatteministeriet, som selvfølgelig har den klassiske socialdemokratiske holdning, at boligskatter er et gode.
Men det burde jo ikke være en klassisk socialdemokratisk holdning.
Altså, en klassisk socialdemokratisk holdning burde være, at man som familie skal kunne blive boende i sin bolig.
Det er derfor, jeg synes, at Socialdemokratiet er et hæderkronet parti, nemlig fordi de har kæmpet for lønmodtagerne, og her bør man jo kæmpe for lønmodtagerne, så de kan blive boende i deres bolig.
Med hensyn til det andet, som hr. Pelle Dragsted også var inde på, vil jeg sige, at boligpriserne jo er bestemt af rigtig mange forskellige parametre og komponenter – rigtig, rigtig mange.
En af dem er selvfølgelig en nettoydelse.
Altså, hvad betaler man netto, og i nettoydelsen ligger der selvfølgelig også nogle ejendomsskatter.
Det er et parameter.
Så er der alle mulige andre parametre: beliggenhedsparameter, skoleparameter og alt muligt andet.
Men det, der betyder noget for en familie der, hvor de bor, er jo de driftsomkostninger, der er, og der udgør ejendomsskatterne desværre en stadig stigende del af lønmodtagernes indkomster – og det er også det overraskende i de nye tal, der er.
Det er altså ikke en faldende del, men en stigende del, og det er det, vi gerne vil have stoppet.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-01-19:
Jeg synes, det er interessant, at ordføreren er uenig med Skatteministeriet i vurderingen af, at en fastfrysning af grundskylden på den lange bane sådan set vil føre til højere ejendomspriser.
Ordføreren har jo gjort sin holdning klar, så det må man spørge skatteministeren om bagefter.
Men ordføreren har ret i, at det er en hæderkronet socialdemokratisk holdning, at folk skal kunne blive i deres bolig.
Det er også en af årsagerne til, at vi er imod kontanthjælpsloftet, og det er en af årsagerne til, at vi er imod andre dele af regeringens og støttepartiernes politik, bl.a. at hæve boligydelserne.
Men det, vi jo samtidig også mener, er, at der skal være noget rimelighed i det.
Det gør vi så på en – medgivet – snørklet måde i Danmark i form af den grundskyldsstigning, som vi har haft.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-01-19:
Altså, det mest rimelige set fra vores side er jo, at man ikke bliver skattemæssigt belastet af at bo i sin egen bolig.
I den virkelige, rigtige verden ville man jo ikke beskatte folk af at bo i deres bolig.
Så ville man beskatte alle mulige andre ressourcer.
Så ville man jo ikke beskatte, at folk boede i deres bolig, for det burde være et fundamentalt princip i et retssamfund, at folk bare kunne blive boende i deres bolig.
Men nu udgør det nærmest så stor en del af vores nationale økonomi, at vi ikke sådan lige kan afskaffe det fra den ene dag til den anden.
Det, vi kan gøre, er at sikre ro og tryghed, ved at den i hvert fald ikke kommer til at stige fremover.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-01-19:
Grunden til, at jeg tager ordet, er jo den diskussion om, at det her kan placere sig i boligpriserne.
Det er jo rigtigt, at hvis man helt fjernede boligskatterne, ville det nok betyde, at husene ville blive tilsvarende dyrere, men kan ordføreren ikke bare bekræfte, at det her altså handler om en varig virkning på 75 mio. kr., og jeg går ud fra, at det er det, der så er blevet kapitaliseret over i boligpriserne, og hvis man tager 75 mio. kr. og fordeler ud på en prisstigning på samtlige husstande i Danmark – som er over en million husstande – tror ordføreren så, at det er noget, der vil kunne mærkes for unge mennesker eller andre folk, der skal ind på boligmarkedet, hvis det drejer sig om, at det er 75 mio. kr., som så skal flyttes over på boligpriserne hen over hele landet.
Jeg spørger egentlig mest, fordi jeg tvivler på, at det har en særlig stor effekt, selv om det er det, man prøver på at sige fra de andre spørgere.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-01-19:
Som sagt er boligpriser jo ikke en eksakt videnskab, og derfor er det et relevant spørgsmål, som spørgeren kommer med.
Boligpriser er afhængige af, ville jeg tro,
Jeg kan ikke lige opremse hundrede forskellige, men det er rigtig mange forskellige parametre, og selvfølgelig betyder boligskatter jo noget i den sammenhæng.
Jeg opfatter nu heller ikke bemærkningen, som om embedsmændene i Skatteministeriet siger, at det så har en afgørende betydning, men lad dem om det, det må de jo selv stå til ansvar for, tages til indtægt for, det skal de jo helst ikke blande sig i.
Men selvfølgelig betyder det noget.
Alt betyder noget, men den her sammenhæng, altså at man fastfryser grundskylden i 2016, tvivler jeg på har nogen afgørende indflydelse på boligpriserne i det danske samfund.
Det vil jeg så sige at jeg giver spørgeren helt ret i.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-01-19:
Tak for det.
Karsten Lauritzen (V), 2016-01-19:
Jamen det må jeg jo kvittere for.
Jeg er altid glad for ros.
Det bliver ikke mindre, hvis den er fra medlemmer af mit eget parti.
Jeg er ikke smålig på den måde, hvad angår ros.
Orla Hav (S), 2016-01-19:
I min optik er enhver fejlagtig afgørelse et problem i sig selv.
Jeg tror ikke, man kan sætte nogen nedre grænse for, hvad tolerancen er, for vi skal jo vide, at der sidder et menneske, som er dybt afhængigt af, at vi har et velfungerende fællesskab.
Til gengæld skal det velfungerende fællesskab jo så også lave nogle regler, som er til at efterleve, og der har ikke mindst Folketinget jo en forpligtelse til at være med.
Det stykke arbejde medvirker vi altså gerne til at få klaret, men vi skal også vide, at det her er et vanskeligt område, der jo også i nogen grad hviler på nogle skøn, som bliver lagt ind fra sagsbehandlerens side.
Og så skal vi jo selvfølgelig også være sikre på, at de folk, vi beder om at udøve det skøn, også har de nødvendige kvalifikationer til det.
Så der er mange fejlkilder, men vi går altså efter, at vi får et system, hvor borgerne kan være tjent med den service, som fællesskabet giver.
Karina Adsbøl (DF), 2016-01-19:
Jeg kunne have lyst til at spørge ordføreren om, hvor mange borgere ordføreren tror har råd til at betale en advokat for at køre deres sag.
Det tror jeg de færreste har råd til.
De kommer jo med en række forslag til at forbedre det her område: »Advokatrådet anbefaler at klageinstansen bør have både ret og pligt til ex officio inden for en kort frist at tage stilling til, om en klage bør tillægges opsættende virkning.«
Nu er ordføreren jo også lidt inden for juraen.
Finder ordføreren, at Advokatrådets anbefalinger er dårlige?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-01-19:
Ja, ordføreren er advokat.
Det kan man jo godt sige er lidt inden for juraen; det kan vel ikke blive ret meget mere inden for juraen.
Jeg er ikke sikker på, jeg helt forstod det indledende spørgsmål om, hvor mange der havde råd til en advokat.
Man kan skrive klagen selv.
Så der er ikke krav om advokat.
Det kan være en god idé at antage en advokat, for så vil chancen for, at man får medhold, jo altså ofte være større, men det er der ikke noget krav om.
Så er der i øvrigt også en masse foreninger, som givetvis ville hjælpe med at stille advokatbistand til rådighed.
Det er der en række foreninger der gør, og det synes jeg er rigtig fornuftigt.
Der har bl.a. været ført en række sager på ordblindeområdet, hvor nogle kommuner er blevet sagsøgt med hjælp fra fagforeningen 3F, fordi nogle medlemmer ikke havde fået den ordblindeundervisning, de havde krav på.
Men jeg er nu ikke helt sikker på, at jeg forstod, hvor spørgeren ville hen.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-01-19:
En kommune på den københavnske vestegn har i en bestemt type sager fejlbehandlet mellem 60 og 70 pct. af sagerne her for ganske nylig.
Det er muligvis, fordi loven er vanvittig kompliceret.
Hvis det nu lykkes at få et flertal for at forenkle lovgivningen, har man så løst problemet med borgernes retssikkerhed, hvis det så kun er 35 pct. af borgerne, der uretmæssigt får frataget en ydelse, de har krav på?
Karina Adsbøl (DF), 2016-01-19:
Jeg beklager, hvis jeg formulerede mig lidt forkert.
Min pointe var bare at sige, at mange borgere næsten føler, at man har brug for en advokat i de her sager – i forhold til det, ordføreren sagde i sin ordførertale.
Men jeg fik ikke svar på mit andet spørgsmål: Mener ordføreren, at de anbefalinger, Advokatrådet er kommet med, er dårlige?
Altså, Advokatrådets opgave er jo at pege på forhold i lovgivningen og i den offentlige forvaltning, som ikke på tilstrækkelig måde tilgodeser retssikkerheden.
Og de er kommet med en række gode anbefalinger til os politikere.
Mener ordføreren, de er dårlige?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-01-19:
Nej, men som jeg sagde i min tale, og som ministeren også sagde, kan der godt være behov for at se på, om området for opsættende virkning skal udvides.
Men den udvidelse, som Dansk Folkeparti lægger op til, er ikke en, som Advokatrådet peger på.
Og det ville være noget, der ville få afsmittende virkning på en lang række andre områder, og det ville være et fuldstændigt nybrud i forhold til hele vores retssystem og i forhold til vores grundlov, som altså er sådan, at hvis kommunen træffer en afgørelse, kan man ikke som borger trænere den afgørelse ved at gå til domstolene og få den udsat, indtil domstolene eller Ankestyrelsen er færdige med at behandle sagen.
For hvis det var sådan, ville alle jo gøre det.
Laura Lindahl (LA), 2016-01-19:
Beslutningsforslag B 36 har til formål at sikre, at der gives opsættende virkning i klagesager for borgere med handicap, der har fået frataget eller nedsat hjælp, selv om de pågældende ikke har fået en forbedret funktionsevne.
Som det fremgår, vil det her løse flere problemer.
Borgerne kommer ikke pludselig til at stå uden hjælp, mens den pågældende klagesag behandles, og kommunerne får et incitament til at behandle klagesager hurtigere, idet der ikke vil kunne opnås en besparelse under sagsbehandlingsforløbet.
Incitamentet til at frakende eller forringe hjælp i strid med loven forsvinder, idet kommunerne fremadrettet ikke vil kunne opnå en besparelse, mens en klagesag pågår.
Retssikkerheden for borgere med handicap vil desuden blive øget, så hovedvægten kommer på netop social retssikkerhed frem for på det kommunale systems mulighed for budgetstyring.
Hvis beslutningsforslaget her vedtages, vil borgere med nedsat funktionsevne ikke længere skulle lide under, at deres liv uretmæssigt fuldstændig falder fra hinanden, mens de venter på, at en klage færdigbehandles i Ankestyrelsen.
Det her handler altså om at stå på borgernes side over for systemet, og det gør vi.
Og derfor støtter Liberal Alliance forslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2016-01-19:
For os er det her forslag lidt mere enkelt end det forrige.
I Alternativet synes vi, det er uretfærdigt, at det overhovedet er muligt, at mennesker med særlige behov kan få frataget eller nedsat deres hjælp, hvis de ikke har fået forbedret deres funktionsevne.
Så vi synes godt om DF's forslag om, at der skal være opsættende virkning i klagesager for borgere med særlige behov, der har fået frataget eller nedsat hjælp, selv om den pågældende ikke har forbedret sin funktionsevne – altså at borgeren skal beholde sin hjemmehjælp eller handicapbil, så længe sagen er i Ankestyrelsen.
Vi vil gerne arbejde hen imod en socialpolitik, hvor den økonomiske incitamentsstruktur altid kommer borgeren til gode.
Derfor skal vi kunne ændre den situation, hvor jo længere sagsbehandlingstid der er i en kommune, desto større besparelse er der for kommunen, som i den fornødne tid sparer hjælpen til borgeren med særlige behov.
Det er urimeligt, at borgere med særlige behov får frataget den hjælp, som sagen handler om, mens klageprocessen står på.
F.eks. skal vi kunne geare klagesystemet til, at denne lov måske øger klagelysten hos mennesker med særlige behov, som jo er i deres gode ret til at klage over kommunens afgørelser.
Vi skal også se på den synergi, der er mellem det her forslag og så det forrige. Så der er selvfølgelig noget arbejde, der skal gøres.
Men jeg forstår, at det her forslag er en genfremsættelse, og at forslaget sidste gang førte til en undersøgelse, som af en eller anden grund strandede.
Og der er jeg enig med Enhedslisten i – det var også min opfattelse – at der egentlig var enighed om, at det her skulle løses.
Jeg har også prøvet at læse på det, men det står faktisk lidt tåget for mig, hvorfor det ikke lykkedes dengang.
Vi vil gerne lægge stemmer til, at det den her gang lykkes at sikre opsættende virkning i klagesager for mennesker med særlige behov, så de ikke mister deres hjælpemidler, mens deres klagesag behandles.
Orla Hav (S), 2016-01-19:
Jo, vi anerkender, at det her rører ved et væsentligt problem.
Det er også derfor, vi gerne vil være med til at finde nogle løsninger for at tilgodese borgere, så de ikke bliver klemt i det her system, for det er der jo eksempler på.
Det forsøgte jeg også at sige i min ordførertale.
Derfor anerkender vi, at der er et problemkompleks, som vi trænger til at få kigget på, og det medvirker vi gerne til på baggrund af de tilsagn, som ministeren har givet heroppefra.
Karen Ellemann (V), 2016-01-19:
Det er også baggrunden for, at regeringen har udmeldt, lige her inden vi gik på juleferie, at vi genoptager det arbejde, som den tidligere regering måtte skrinlægge.
Der er man nødt til – og det er igen en appel til Dansk Folkeparti – at trække i arbejdstøjet; der er man nødt til at gå konstruktivt ind i de forhandlinger.
Hvad angår det her med, hvorvidt ens situation er stationær eller ej, så er det bare ikke det, der står tydeligt i beslutningsforslaget.
Det er vigtigt, og jeg vil gerne gentage det, at jeg er indstillet på at drøfte alle gode forslag, også forslag om opsættende virkning på enkeltstående områder, men at man er nødt til også at agere økonomisk ansvarligt her.
Der er en økonomisk ramme, der skal overholdes.
Laura Lindahl (LA), 2016-01-19:
Ministeren nævner, at der er to tredjedele af afgørelserne, som er korrekte – altså hvor borgerne, hvis der havde været opsættende virkning, i den periode ville få tildelt noget, som de egentlig ikke var berettiget til.
På samme måde ved man jo så, at borgerne i en tredjedel af sagerne, hvis der ikke er opsættende virkning, får frataget noget, som de egentlig havde ret til.
Synes ministeren, det er bedre, at man på den ene side, hvis man havde opsættende virkning, i to tredjedele af tilfældene giver noget, som borgeren ikke har ret til, end at borgeren i en tredjedel af tilfældene får frataget noget, som vedkommende egentlig havde ret til?
For det er jo det dilemma, vi står over for her.
Karen Ellemann (V), 2016-01-19:
Jeg tillader mig at anlægge en anden synsvinkel på det.
For i den ideelle verden har vi slet ikke en diskussion om så stort et antal af klagesager.
Det er derfor, jeg mener, vi har en ret vigtig opgave foran os med at sikre, at den her lovgivning er til at forstå, og at man er klar over, hvad det er, man har ret til, men at sagsbehandlerne også er klar over, hvordan de tildeler og vurderer konkret og individuelt i forhold til de borgere, der har brug for hjælp efter serviceloven.
Det mener jeg er det første punkt.
Så kan man have en teknisk diskussion om, om det er godt med to tredjedele og en tredjedel, men jeg tillader mig at anlægge den første vinkel, som jeg mener er den vigtigste i forhold til spørgsmålet.
Laura Lindahl (LA), 2016-01-19:
Tak for det.
Jeg anerkender også, at der er behov for at gå dybere end et enkeltstående beslutningsforslag, som her er fremme, men jeg synes dog, at når man nu står og skal tage stilling til det her beslutningsforslag, er man bare også nødt til at forholde sig til, at så længe der ikke er opsættende virkning, er der en tredjedel af tilfældene, hvor borgerne får frataget noget, som de reelt set har ret til.
Det synes jeg er svært at overse og udskyde til nogle forhandlinger på et senere tidspunkt, hvor vi måske eller måske ikke kommer til at kigge på det her.
Karen Ellemann (V), 2016-01-19:
Sådan lige umiddelbart lyder det da meget besnærende, men et godt råd til ordføreren vil være: Husk på, hvad opsættende virkning så vil medføre.
Så vil opsættende virkning alt andet lige medføre, at det så bare bliver nærmest pr. automatik, at man så påklager den afgørelse, fordi det har opsættende virkning, selv om to tredjedele så får skrinlagt, at det sådan set var en korrekt afgørelse, der blev givet.
Hvad er det for et klagesignal, vi sender ved at tildele samtlige sager opsættende virkning?
Det mener jeg ikke er den rigtige vej at gå.
Ambitionen er ikke at få flere klagesager.
Ambitionen er at få en klar lovgivning.
Orla Hav (S), 2016-01-19:
For Socialdemokratiet er det afgørende, at mennesker med et handicap har ordentlige vilkår og kan opnå hjælp og assistance i forhold til deres funktionsnedsættelser.
Det findes der heldigvis en række muligheder for.
Vi ser helst, at tilmålingen af denne hjælp sker i et konstruktivt og tillidsfuldt samspil mellem borger og fællesskab.
Her kan der findes, desværre, mange eksempler på, at dette ikke eksisterer, men vores målsætning er nu alligevel, at vi som borgere og borgernes repræsentanter indretter samfundet til at være et godt sted at leve, også hvis man har en funktionsnedsættelse.
Vi er dybt betænkelige over for yderligere bureaukratisering af samarbejdet mellem borgere og samfund/kommune.
Sagen er jo, at hvis det her forslag stemmes igennem, skal vi bruge yderligere ressourcer på at vurdere skøn og processer, og de ressourcer vil vi egentlig hellere bruge på en direkte service over for borgerne.
Vi anerkender, at beslutningsforslaget rører ved væsentlige problemer i samspillet mellem borgere og fællesskab, og derfor er det også vigtigt og rigtigt, at vi får en mulighed for i fællesskab og sammen med ministeren at lave en ordentlig gennemgang i forbindelse med revisionen af servicelovens voksenbestemmelser, og det arbejde er vi indstillet på at medvirke aktivt og konstruktivt til at løse, så vi får skrubtudserne ud af den praksis, der kan iagttages på det her område.
Karina Adsbøl (DF), 2016-01-19:
Tak for det.
Jeg ved ikke, om ordføreren er bekendt med, at det jo er en genfremsættelse af et tidligere beslutningsforslag, som vi fremsatte fra Dansk Folkepartis side.
På daværende tidspunkt, den 27. juni 2014, blev der afgivet en fælles beretning i Socialudvalget, fordi et enigt Socialudvalg ønskede handling på det her område.
Anerkender ordføreren i den forbindelse, at der sådan set ikke er sket ret meget, siden den beretning blev afgivet i Folketingets Socialudvalg?
Orla Hav (S), 2016-01-19:
Næh, jeg hørte ministeren gøre rede for, at den tidligere socialminister forsøgte at komme igennem med nogle ordninger med hensyn til en revision af voksenbestemmelserne, hvilket bestemt ikke blev mødt af et Dansk Folkeparti, der ville medvirke konstruktivt til at få de løsninger igennem.
Nu har vi så givet hinanden håndslag – Socialdemokraterne giver i hvert fald over for den nuværende minister håndslag på det – på, at vi gerne medvirker til at finde nogle konstruktive løsninger, hvor vi tilgodeser mennesker, der er i den situation, at de har nedsatte funktionsevner.
Karina Adsbøl (DF), 2016-01-19:
Jeg er ked af at sige det, men det er direkte løgn, når ordføreren siger, at Dansk Folkeparti ikke er kommet med nogen konstruktive forslag.
Vi foreslog obligatoriske tro og love-erklæringer, vi gik konstruktivt ind i arbejdet og kom med nogle rigtig gode forslag, bl.a. nogle af dem, vi drøfter i dag.
Så det anerkender jeg simpelt hen ikke at vi ikke gjorde.
Det, det handlede om, var jo de retssikkerhedsmæssige udfordringer, der var i forhold til borgerne, og derfor sagde DF, at hvis det forslag ikke var til gavn for borgerne, kunne vi ikke være med.
Men hvis I andre syntes, det var så godt, kunne I da bare have vedtaget det – så havde I jo haft et flertal.
Orla Hav (S), 2016-01-19:
Jeg er da ked af ordførerens sprogbrug og af, at hun bliver bragt i affekt over det her.
Det er min oplevelse, at Dansk Folkeparti ikke var særlig konstruktive i de forhandlinger, der fandt sted.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-01-19:
Jeg vil godt spørge ordføreren, om ordføreren ikke mener, at der er et retssikkerhedsproblem.
Nu har vi jo lige diskuteret et andet beslutningsforslag om de tilkendegivelser, som ordføreren og i øvrigt også ministeren kommer med, og så er der en situation for borgeren, som oplever, at man i strid med lovgivningen får frataget en ydelse, man har krav på.
Man kan ikke gøre noget ved det.
Det har uopsættelig virkning.
Når man så til gengæld på et tidspunkt vinder sagen, får man ikke nogen som helst form for kompensation.
Altså, den, der ulovligt fratager borgeren en ydelse, borgeren har krav på, får det ingen konsekvenser for, men når den pågældende borger så vinder sagen, er der ingen form for erstatning.
Er det ikke et retssikkerhedsmæssigt problem?