Kristian Jensen (V), 2007-02-22:
Igen kan jeg starte med at takke for den meget brede opbakning til lovforslaget.
Derfor er det et forslag, som gør arbejdet med inddrivelse nemmere og enklere.
Det er i øvrigt ikke det første forslag, som gør arbejdet med inddrivelse nemmere og enklere, for der har været en lang række forslag undervejs, som er blevet vedtaget, fra vi besluttede at samle inddrivelsen under én hat, nemlig i SKAT, og frem til nu, hvor vi gennemgribende har gjort det nemmere, hurtigere og simplere at foretage de nødvendige inddrivelsesskridt.
Når lovforslaget her kommer på nuværende tidspunkt, er det, fordi det er gået op for os, at vi har fået nogle nye muligheder med én fælles inddrivelsesmyndighed.
Vi har nemlig fået den mulighed, at vi kan samkøre inddrivelsesregisteret med Nemkontoordningen.
Det har ikke været muligt at lave en sådan model som det her tidligere, for der havde man ikke én inddrivelsesmyndighed, men mange forskellige.
Nu har vi samlet inddrivelsesmyndigheden, og derfor har vi en mulighed for at effektivisere vores arbejde med at sørge for, at restancerne bliver så små som muligt.
Det vil være den tilsvarende sikkerhed, der vil være på det her område.
Jeg vil naturligvis gerne under udvalgsarbejdet gennemgå de enkelte elementer i, hvad det er, der gør, at systemtilretningerne kan blive af en ret anselig størrelse.
Man skal bare huske på, at der er mange forskellige former for systemer i SKAT, og vi har haft mange udfordringer med at få systemerne til at snakke sammen for at være effektive nok.
Det er det, der gør, at vi er i gang med at lave en fuldstændig udskiftning af vores it-systemer, hvor vi faktisk, når vi regner både de direkte investeringer, de afledte uddannelsesmæssige omkostninger og andet med, er i gang med at investere mere end 1 mia. kr. i ny it for at sikre, at vi har gode it-systemer med hensyn til både skat, inddrivelse, digital motorregistrering og alt det andet, der skal til, for at opgaverne løses bedst muligt.
Opgaven har derfor for os været at finde og uddanne de nødvendige medarbejdere til at kunne aflaste og oplæres i opgaven.
Derfor har vi kunnet se, at der har været en periode, hvor gælden har været voksende, men også at den er blevet stabiliseret, og at der i de seneste måneder – jeg vil gerne understrege, at man ikke skal tage enkeltmåneder som nogen garanti for en varig udvikling – har været et fald i den gæld, som ligger til inddrivelse hos SKAT.
Endelig skal man, når man snakker om mængden af gæld, som borgerne skylder det offentlige, huske på, at der altså er to kasser, der skal lægges sammen.
Der er den gæld, der er til opkrævning ude i kommunerne, og så er der den gæld, der er til inddrivelse i SKAT.
Den gæld, der er til inddrivelse i SKAT, følger vi måned for måned, og vi ved præcis, hvordan udviklingen er.
Den del af gælden, der er til opkrævning ude i kommunerne, er det endnu ikke lykkedes at få et samlet overblik over.
Og når man skal snakke om, hvorvidt danskerne skylder mere eller mindre eller tilsvarende i samlet gæld til det offentlige, kræver det altså, at man kender begge sider, både det, der ligger til inddrivelse, og det, der fortsat ligger ude i kommunerne til opkrævning.
Derfor håber jeg, at det snart vil lykkes at få et fuldt overblik og et fuldt billede af, hvad den samlede gæld er.
For hvis man blot flytter gæld fra den ene kasse til den anden kasse, så ændrer det ikke noget ved den samlede gæld, borgerne har til det offentlige.
Derfor er det ikke et spørgsmål om, hvor meget der er i den ene eller den anden kasse, men om, hvor meget der samlet er af gæld fra borgerne til det offentlige.
Det håber jeg vi får et bedre værktøj til at kunne se.
De spørgsmål, der må komme, vil vi forsøge at svare hurtigt på, så vi kan få alle partier i Folketinget med til at stemme for et ganske glimrende forslag.