runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-12-03:
Nu hidsede hr. Lars Løkke Rasmussen sig voldsomt op over, at der blev trukket på smilebåndet.
Jeg tror, det er den der kamp med, at hvis man ikke hidser sig utrolig meget op over det her emne, så holder man ikke af Danmark.
Det var i hvert fald det, der gjorde, at jeg trak på mit smilebånd.
For sandheden er jo, at den her udfordring er lige så stor eller lige så lille, som dengang hr. Lars Løkke Rasmussen var i Statsministeriet.
Sandheden er også, at hvis man gennemfører nogle ændringer af ydelserne, som egentlig ikke er lovmedholdelige, så står man jo bare tilbage med et nyt problem.
Derfor er min opfordring til Venstre og hr. Lars Løkke Rasmussen, at man skal komme en tak ned i gear og ikke være så hidsig i forhold til det her område.
Lad os da i fællesskab finde pragmatiske løsninger.
Det har vi jo sagt hele vejen igennem.
Det her handler ikke om betaling til Dansk Folkeparti for at gå ned og gøre deres pligt og stemme for patentdomstolen.
Det her handler om, at Venstre kunne bidrage til at finde pragmatiske, ordentlige løsninger, sådan at man både kan have den fri bevægelighed, men selvfølgelig også kan bevare den velfærdsmodel, som vi er så mange, der holder meget af.
Min opfordring til Venstre er: Vær med!
Man skal være med ved forhandlingsbordet; det har man tidligere vist man kunne.
Man skal komme med de gode ideer og lade være med at være nogle, der bare råber, at nu skal vi tage ned til Bruxelles og råbe op.
Man skal være med ved bordet for at finde gode løsninger.
Det synes jeg er Venstres opgave i den her sag.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2013-12-03:
Nej, det er ikke sket.
Det, der er sket i den sag omkring børnechecken, er, at regeringen har lagt sig ned uden at tage kampen op.
Er det det, der er regeringens position?
Altså, vi har en anden position: Vi holder så meget af Danmark og af det velfærdssamfund, vi har skabt.
Det er da underligt, at man griner ad det – det forstår jeg simpelt hen ikke.
Vi er lige blevet skoset af statsministeren med statsministerens åbningsbemærkning om, at vi brugte for mange penge, mens vi var i regering – på at afkorte ventelister til sygdomsbehandling, på at lave bedre hjertebehandling, sådan at vi i en OECD-undersøgelse i dag kan se, at vi nu ligger i den internationale elite; det er hjertebehandling på første klasse.
Ja, det går vi ind for.
Og så sidder man og griner, når jeg bekender min kærlighed til det her samfund.
Jeg står jo kun her, fordi jeg er født ind i det her mulighedernes samfund, hvor jeg kunne blive student og cand.jur., selv om min mor kun gik 7 år i skole.
Men vi ved da også, det er udfordret, og at man skal passe på det.
Vi kan da ikke have et system, hvor man bare kan gå ind på det danske arbejdsmarked, og så kan man hæve dagpenge fra første dag.
Og nu prøver jeg bare på at finde ud af, hvad regeringen mener om det her, ud over sådan et teknokratsvar om, at man løbende må forholde sig til det.
Hvad mener regeringen?
Vil statsministeren offensivt tage det her op på det næste rådsmøde?
Vil statsministeren stille det som et politisk krav, når der skal vælges ny kommissionsformand næste forår og sommer, at vedkommende stiller sig pragmatisk og på europæernes side i den her debat?
For det er jo udtryk for et paradoks, når vi har den frie bevægelighed, som har mange positive sider – og vi går ind for den – men som altså også, hvis ikke man forvalter den rigtigt, har den skyggeside, at den rummer friheden til at forgribe sig på velfærdsgoder, som andre har optjent retten til.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-12-03:
Det, der er vanskeligt i den her diskussion, er at få begreb om, hvad Venstre egentlig mener i den her situation.
Nu henviser man til Cameron og gør åbenbart ham til det nye orakel i forhold til den her debat.
Men er Venstre enig med premierminister Cameron i den artikel, han har skrevet, eller bruges det bare til at trække frem nu og så starte en debat?
Er Venstre enig i det?
Det skylder man jo egentlig svar på, når man fremfører det.
Det er jo klart, at der kører nogle debatter i Europa, som vi også har bakket op om.
Der er lande, som har vendt sig mod svig og misbrug af nogle af velfærdsydelserne; det bakker vi op om.
Vi følger nøje den debat, der foregår i Tyskland og i Storbritannien om det her spørgsmål og regner også med, at det er noget, vi skal drøfte på et topmøde på et tidspunkt.
Det kan også være lovgivning, hvis det er relevant, og hvis det virker, men jeg vil også advare Venstre mod at komme med på en bølge, hvor man gennemfører lovgivning, som så viser sig bagefter ikke at være lovmedholdelig.
Det er jo faktisk det, der er sket i nogle af de tilfælde, hvor Venstre har haft mulighed for at få indflydelse.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2013-12-03:
Det er da lidt underligt at skulle opleve statsministeren stå og belære mig om grundloven.
Alt det dér ved jeg jo hjemmefra.
Jeg har jo gjort mit hjemmearbejde.
Jeg prøver på at finde ud af, hvor regeringen er politisk.
Vi har en regering, der, da vi senest havde lejlighed til at diskutere europolitikken med regeringen – og det er 2 måneder siden – ikke var villig til at gå ind i en diskussion om velfærdsturisme.
Og nu har vi så en europaminister, der tager en billig overskrift i Berlingske.
Så prøver jeg bare at finde ud af: Er der indhold i det?
Regering gjorde knæfald i forbindelse med børnechecken uden overhovedet at prøve det af.
Man afventede ikke engang en åbningsskrivelse.
Hvad er indholdet?
Hvad er det, regeringen konkret planlægger at tage af initiativer i Bruxelles for at sikre, at regeringens øjensynlige nye holdning når længere end blot forsiderne af danske morgenaviser?
Vil statsministeren rejse det her tema på topmødet den 19.-20. december, når hun skal mødes med de øvrige stats- og regeringsledere, altså samle op på den debat, som bl.a. Cameron har igangsat?
Vil Danmark stille det som et krav, når Danmark skal være med til at vælge en ny kommissionsformand, at vedkommende tager det her problem alvorligt og nok står vagt om den fri bevægelighed, men altså ikke står vagt om, kan man sige, friheden til bare at forgribe sig på et hvilket som helst velfærdsgode?
Det er det, jeg prøver på at finde ud af.
Og så antyder jeg bare, at det ville være befordrende for at få en europapolitisk aftale med os.
Min læsning af de politiske holdninger her i Folketingssalen er sådan, at jeg også tror, at der er andre partier, der er interesseret i det her.
Politik foregår jo på den måde, at man mener nogle ting, og så prøver man på at finde nogle kompromiser, og hvis de er tilstrækkelig stærke, kan det også trække andre ting med sig.
Det er bl.a. derfor, at vi lavede en aftale med regeringen sidste tirsdag, selv om den jo ikke på alle punkter matcher vores eget finanslovsforslag.
For det, vi fik, var så godt, at vi gerne ville lægge ryg til det, vi så måske bryder os mindre om.
Sådan fungerer det jo.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-12-03:
Det kommer noget bag på mig, at hr. Lars Løkke Rasmussen ikke anerkender, at det dybest set er Folketinget, der bestemmer, om vi skal have en folkeafstemning.
Det er i Folketinget, vi må se, om der er fem sjettedeles flertal.
Det står Dansk Folkeparti fuldstændig frit at stemme for den lovgivning, vi lægger frem, og så skal vi ikke have nogen afstemning.
Så enkelt er det.
Så kan jeg forstå, at hr. Lars Løkke Rasmussen synes, at det er helt fint, at Dansk Folkeparti åbenbart skal have en betaling for at gå ind og gøre noget godt for danske virksomheder og danske arbejdspladser.
Nu kan jeg jo kun undre mig, for jeg kan ikke stille spørgsmål.
Jeg forstår det ikke.
I forhold til det her med konkrete områder på velfærdsområdet, som muligvis er udfordret, har vi jo også ved flere lejligheder sagt, at det er noget, vi tager alvorligt.
Vi støtter de lande i Europa, som har peget på, at der er svig og misbrug.
Vi lægger også mærke til ikke bare den debat, der er i andre lande, men også de domme, der er over for andre lande, og så må vi jo punkt for punkt eller ydelse for ydelse så at sige gennemgå det her og se, om der er noget, vi kan gøre.
Hr. Lars Løkke Rasmussen ved også godt, at så nemt er det heller ikke, for vi er jo bundet af vores EU-lovgivning, og jeg går ud fra, at hr. Lars Løkke Rasmussen også er optaget af, at vi kun gør noget i Danmark, der er lovmedholdeligt i forhold til de forpligtelser, vi i øvrigt har.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2013-12-03:
Det håber jeg da bestemt at statsministeren får mulighed for, og at statsministeren så også vil forholde sig til det, jeg egentlig spørger til.
For man behøver ikke bruge mange ord på at overbevise mig om, at Danmark skal tilslutte sig patentdomstolen.
Det er en position, vi har haft hele tiden.
Det, der imidlertid synes at være en ny position, er regeringens holdning til spørgsmålet om velfærdsturisme.
Nu siger statsministeren, at der skam har været forhandlet på alle mulige områder, men jeg ved så ikke lige med hvem.
For jeg må sige, at det sidste møde, der blev holdt om den europapolitiske aftale, var den 11. oktober 2013.
Det er noget tid siden, specielt når statsministerens ambition den 23. april 2013 var, at vi blev færdige før sommerferien – altså sommerferien 2013 forstod vi det som dengang.
Det er jo ikke en diskussion, der kun kører i Danmark.
Den kører også andre steder.
Der har været taget et initiativ fra UK, Tyskland, Østrig og Holland, og vi forsøgte gelinde at skubbe regeringen om bord i det projekt.
Regeringen afviste det.
Regeringen gjorde knæfald og sagde: Vi opgiver på forhånd kampen om den danske børnecheck.
Så oplever vi altså pludselig dels en statsminister, der begynder at tale om den her folkeafstemning til foråret som noget, der kun er en sandsynlighed – det må jo dække over et håb om, at vi kan finde en løsning i Parlamentet inden – dels en europaminister, der i Berlingske fra i søndags gør sig til fortaler for, at vi skal værne om det danske velfærdssystem, at vi skal værne om de danske optjeningsprincipper.
Så prøver jeg bare på at finde ud af, om statsministeren har indtaget et nyt synspunkt, standpunkt, holdning, man kan kalde det, hvad man vil, om det her med velfærdsturisme.
For hvis regeringen reelt er indstillet på sammen med os at bruge den europapolitiske aftale til at sætte fingeren på det her ømme punkt, tage en diskussion i Europa, tage kampen op frem for bare at lægge sig ned hver gang, jamen så tror jeg da bare, at der kunne være en lille mulighed for, at man kunne få lavet en aftale med det her sigte, som var så politisk bred, at den måske også kunne bruges som en løftestang til at få patentdomstolen på plads rent parlamentarisk.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-12-03:
Når man kan komme til at stille spørgsmål til hr. Kristian Thulesen Dahl – og det skal man selvfølgelig afholde sig fra – er det jo, fordi der ophober sig en stor undren over Dansk Folkeparti.
Der ophober sig en undren i forbindelse med den patentdomstol, vi snakkede om før, altså en undren over, hvorfor man skal have betaling for at stemme for noget, der er godt for virksomheder og arbejdspladser.
Der ophober sig en undren over, hvorfor man støtter hr. Lars Løkke Rasmussen, når man så får den nulvækst, som man åbenbart ikke går ind for.
Men jeg forstår godt, hvis hr. Kristian Thulesen Dahl ikke ønsker at svare på de spørgsmål.
Han behøver ikke gøre det her i salen, han kunne måske eventuelt gøre det uden for.
I forhold til det konkrete spørgsmål, der stilles af hr. Kristian Thulesen Dahl, da han så nåede frem til det, så vil jeg sige, at Danmark ikke kan have en lovgivning, som ikke er lovmedholdelig, og det, der er kommet for en dag, er, at den lovgivning, som VK-regeringen gennemførte, ikke var lovmedholdelig.
Der er det jo, vi har en regering, som ikke vil stå på mål for en lovgivning, der ikke er lovmedholdelig, og derfor ændrer vi den.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2013-12-03:
Når jeg spørger, er det, fordi statsministeren var ret præcis, da hun under åbningsdebatten sagde, at der skulle være afstemning, og at det skulle være den 25. maj.
Det måtte jeg tage som et udtryk for, at statsministeren havde opgivet at få et fem sjettedeles flertal.
Men hvis statsministeren ikke har det, er det jo sådan set positivt, for jeg har også iagttaget en anden ting under weekendens avislæsning.
Det er, at regeringen synes at sende nogle helt nye signaler om velfærdsturisme.
Det er næsten 2 måneder siden, men der er meget, der har været sat på pause i dansk politik, og underligt er det jo, for da jeg selv mødte ind i Statsministeriet den 23. april – det er lang tid siden – havde statsministeren en bestemt forventning.
Mit forslag var, at vi skulle forhandle det her centralt hos statsministeren.
Statsministeren sagde: Nej, det har jeg en minister til, men vi mødes her inden sommer og gør aftalen færdig.
Jeg troede så, det var sommeren 2013 – det var det så ikke.
Der har ikke været noget møde i 2 måneder.
Sidst, der var møde og også forud for det møde, rejste jeg selv tanken om, hvorvidt det ikke er værd at tage det her tema med velfærdsturisme alvorligt, og om ikke det kunne bruges som en murbrækker til at prøve at afsøge muligheden for at få et fem sjettedeles flertal.
Siden har der ikke været nogen møder.
Regeringen hældte det ned ad brættet, og nu kan jeg så se, at europaministeren til min glædelige overraskelse i en avis her i weekenden taler om, at vores velfærdsmodel er udfordret, og at han tilsyneladende er parat til at kæmpe for at bevare de danske optjeningsprincipper.
Har regeringen indtaget en ny position her?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-12-03:
Jamen altså det er jo noget, Folketinget afgør, om vi skal til afstemning om patentdomstolen.
For som også hr. Lars Løkke Rasmussen er fuldstændig klar over, vil det være sådan, at det er et stykke lovgivning, som kræver et fem sjettedels flertal her i Folketingssalen.
Det kan vi jo først finde ud af, om vi har, når vi har været igennem lovbehandlingen.
Jeg håber stadig på, at vi kan få fem sjettedels flertal for det i Folketinget.
Hvis vi ikke kan det, skal lovgivning om en patentdomstol til afstemning.
Så enkelt er det altså, det er jo noget, Folketinget afgør.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2013-12-03:
Det vil jeg gerne kvittere for, for jeg blev nemlig sådan lidt forvirret, da jeg læste Politiken i går, hvor miljøministeren blev foreholdt den her aftaletekst og gjorde sig nogle betragtninger om, at man skulle ikke lægge for meget i ordene, og det var nok i lyset af, at det hele var gået lidt stærkt.
Så det er jeg meget, meget tilfreds med, for i vores parti har vi det i hvert fald sådan, at vi handler hurtigt og effektivt, og det var også derfor, at vi på allerede det tredje møde med regeringen var i stand til at få hakket den gordiske knude over, hvad regeringen ikke formåede på 33 møder med sit parlamentariske grundlag.
Så jeg er meget, meget tilfreds med, at statsministeren her har bekræftet, at det, vi går på jagt efter, når vi skal udmønte Naturog Landbrugskommissionens arbejde og omsætte det i en ny regulering, er erhvervsøkonomiske gevinster.
Lad mig så lige vende mig et andet sted hen.
I går hørte jeg statsministeren sige i en kommentar til den nye tænketank, der er nedsat af CO-Industri og Dansk Industri – et glimrende initiativ –
Statsministeren sagde, at det bl.a. er, fordi vi sandsynligvis skal til folkeafstemning om en patentdomstol.
Og der vil jeg egentlig bare gerne for god ordens skyld høre: Skal vi til afstemning, eller skal vi bare sandsynligvis til afstemning?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-12-03:
Tak for det.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at der er forskelle i dansk politik, og det er også derfor, vi er meget glade for – det håber jeg også jeg fik givet udtryk for – at vi har fået en finanslov, hvor vi har fremrykket nogle af de ting, som regeringen jo tidligere har foreslået og har fået Venstre med på.
Det har vi fået gjort til virkelighed tidligere, og vi har stadig en stor del af det finanslovsforslag, som regeringen oprindelig foreslog.
Så det er vi meget, meget tilfredse med, og jeg synes, det er fint, at så mange partier har kunnet samles om det.
Jeg vil også sige, at der jo ikke er noget i det, der står i vores finanslovsaftale, som er hverken tilfældigt eller ikke ment, og derfor er den sætning, som hr. Lars Løkke Rasmussen læser op, jo også ment.
Vi ved, at vi har et landbrug, som er presset; vi ved også, at vi skal have nogle ændringer i forhold til landbruget, og der synes jeg, det da er væsentligt at kigge på, hvilket pres landbruget er under, det erhvervsmæssige pres, man er under.
Så selvfølgelig er den sætning både ment og ikke tilfældig.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2013-12-03:
Jeg har 10 sekunder, siger uret, det var jo ikke meget, 8 sekunder, 7 sekunder; er det nedtællingen til, hvornår jeg skal starte?
Nå, ja, det er godt; ja, der forpassede jeg simpelt hen en chance for at erobre 6 sekunders statsministertaletid, men det var egentlig heller ikke nødvendigt, for jeg synes egentlig, statsministeren sådan set så glimrende roste sig af den økonomiske politik, som statsministeren har overtaget fra den regering, jeg selv stod i spidsen for.
Når statsministeren nu siger, at regeringens politik bygger på balance, så er det jo én måde at udtrykke det på; en mere korrekt måde var måske at sige – og det er jo med direkte henvisning til regeringens eget regeringsgrundlag – at regeringens politik bygger videre på VK-regeringens økonomiske politik.
For jeg deler sådan set statsministerens analyse af, hvor Danmark befinder sig i øjeblikket, og det skyldes jo bl.a., at vi lavede en dagpengereform og en efterlønsreform, for blot at nævne to reformtiltag, som skulle viskes ud, når der kom en ny regering.
Hvor var det dog dejligt, at man brød sine løfter og holdt fast i det, som jo er grundstenen i den økonomiske politik i Danmark, og hvor er det dejligt, at vi, siden vi fik regeringen, har haft en opposition, som hver gang der er blevet kaldt, konstruktivt er mødt op og har gjort de regeringsudspil, der blev lagt på bordet, større og dybere, så de har haft mere effekt.
Derfor fik vi en skattereform, der var større end det, regeringen lagde op til, derfor fik vi en vækstpakke, der var større end det, regeringen lagde op til, derfor fik vi en førtidspensions- og fleksjobaftale, og derfor fik vi en SU-reform, der var større end det, regeringen havde lagt op til.
Nu har vi minsandten også fået en finanslovsaftale, som er bedre end den, regeringen lagde op til, fordi den rummer for 2,2 mia. kr. i skatte- og afgiftslettelser i 2014, som ellers ikke ville have været der.
Så jeg er sådan set meget tilfreds med, at vi har magtet at have et samarbejde på trods, et samarbejde, der har hvilet på, at regeringen har overtaget en økonomisk politik, som de gik til valg på at vende ryggen og lægge afstand til, og at regeringen så også siden har været parat til at komme os i møde.
Derfor er det, vi sidder og aftaler, jo heller ikke tilfældigt, og derfor er mit spørgsmål relativt simpelt.
For jeg ville egentlig bare bede statsministeren om at bekræfte, at når vi i den aftale, vi indgik i Finansministeriet i sidste uge, har skrevet følgende, så beror det ikke på nogen tilfældighed, men så er det jo, fordi vi mener det, og jeg læser nu op: »I forlængelse af Natur- og Landbrugskommissionen er aftaleparterne enige om at arbejde aktivt for en mere målrettet miljøregulering af landbruget således, at indsatsen sker dér, hvor virkningen og omkostningseffektiviteten er størst.
En ny regulering vil samlet skulle give erhvervsøkonomiske gevinster, være baseret på et solidt fagligt grundlag og fastholde et højt niveau for miljøbeskyttelse.«
Lars Barfoed (KF), 2013-12-03:
Meget fornemt.
Jeg tror, jeg helt undtagelsesvis vil tage afsæt i det, statsministeren rent faktisk sagde i indledningen til den her debat, nemlig det om hele den økonomiske udvikling og forventningerne til en trods alt mere positiv udvikling i Danmark i den kommende tid.
Det kan vi i hvert fald blive enige om er godt.
Og jeg vil også godt starte med at takke statsministeren for den, synes jeg, gode aftale, vi lavede om finansloven i sidste uge.
Jeg husker jo, at jeg ved den seneste spørgetime sidste tirsdag spurgte statsministeren, om vi ikke sammen skulle lave en aftale om finansloven, der bl.a. og især skulle fokusere på at fremrykke vækstaftalerne fra foråret til at træde i kraft nu, i stedet for at de først skulle træde i kraft i 2015 og 2016.
Det synes jeg statsministeren var lidt afvisende over for.
Jeg forstod, at statsministeren hellere ville lave en aftale med Enhedslisten.
Det var nok, fordi man ville bevare overraskelseseffekten, for samme aften lavede vi jo en aftale, der netop indeholdt det, som jeg efterlyste, nemlig at vi fremrykker vækstinitiativerne.
Så tak for den tidlige julegave fra statsministeren og regeringen.
Det er vi glade for.
Vi er i det hele taget glade for aftalen, der også indeholder andre elementer, som vi har peget på: mere hjælp til udsatte, til ældre og en naturfond.
Alt sammen elementer, der også har været en del af det konservative oplæg til finansloven.
Og der er jo også nogle løse ender her.
Den første løse ende, jeg godt vil tage fat på, er det med beskæftigelsesfradraget.
Kunne vi ikke aftale at få Skatteministeriet til at ændre forskudsopgørelserne, så folk får pengene til rådighed i 2014 i stedet for i 2015?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-12-03:
Vi arbejder jo på alle de her spørgsmål.
Altså, mens hr. Anders Samuelsen har talt om skattelettelser, har vi gennemført skattelettelser, så vi arbejder jo på de her spørgsmål.
Vi har gennemført en stor vækstplan, og det skal selvfølgelig ikke være sådan, at vi sætter os tilbage og siger: Nu vil vi ikke mere.
Vi har nået rigtig meget, men vi vil jo videre.
På baggrund af Produktivitetskommissionens arbejde vil vi se på, hvilke ændringer vi kan foretage både i den private sektor og i den offentlige sektor.
Vi vil effektivisere i den offentlige sektor.
Vi er i gang med en erhvervsuddannelsesreform, som skal løse nogle af de problemer, der er, i og med at vi ikke har fået brudt den negative sociale arv i Danmark.
Vi vil i gang med at kigge på vores beskæftigelsespolitik, fordi vi jo netop ser, at det, Danmark skal kunne, er at konkurrere i verden, ved at vores virksomheder har gode vilkår, så de også kan skabe arbejdspladser.
Det betyder også, at vi har et godt fundament i vores økonomi for, at vi kan have et stærkt velfærdssamfund, som vi så over årene løbende kan udvikle.
Vi tror på lighed, vi tror på solidaritet, og det er kombinationen af det, vi forsøger at skabe i Danmark.
Vi er kommet rigtig langt, men vi er ikke langt nok, og vi fortsætter med det her arbejde i de kommende år.