runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-09-13:
Man kan i den grad stole på aftalen.
Det, der sådan er fundamentet for den, er, at den mindreregulering af overførslerne, der foregår i en begrænset årrække, sikrer, at købekraften ikke udhules.
Men det er korrekt, at der sker den mindreregulering, bl.a. for at sikre finansieringen af et løft til de fattigste folkepensionister og de førtidspensionister, der er på de laveste ydelser.
Søren Espersen (DF), 2012-09-13:
Vi har jo et forsvarsforlig, der er indgået mellem alle partier i Folketinget på nær Enhedslisten, og det løber i hvert fald 2½ år til 3 år frem endnu.
Derfor vil jeg spørge, hvilke tanker skatteministeren gjorde sig den der fredag eftermiddag i juni, hvor man sad og disponerede over 2,5 mia. kr. fra besparelser i forsvaret uden at inddrage hele forsvarskredsen.
Det er ret usædvanligt på Christiansborg.
Hvordan blev en sådan beslutning til, og hvilke tanker gjorde man sig i regeringen, når man foretog sig noget så dramatisk som fuldstændig at ændre et bestående forsvarsforlig?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-09-13:
Finansieringen fra forsvarsbesparelsen er først forudsat brugt, efter at det nuværende forsvarsforlig er udløbet, til at finansiere indfasningen af skattelettelser til lav- og mellemindkomstgrupper.
Vurderingen var, at det er en fornuftig finansieringskilde.
Så der er jo ikke tale om, at man løber fra det nuværende forsvarsforlig, men der er tale om en klar aftale i forhold til det forsvarsforlig, der skal indgås for den næste periode.
Søren Espersen (DF), 2012-09-13:
Jamen uanset hvordan man end vender og drejer det, er det altså et indgreb i det forsvarsforlig, der ligger, uden at man indkalder Dansk Folkeparti og i øvrigt også Liberal Alliance i forbindelse med den skatteaftale, der så kom på plads.
Men lad det nu være.
Det, jeg i samme forbindelse også vil spørge om, er forholdet til Venstre og Konservative og deres rolle i det her.
Jeg har forstået på pressen, at i det udkast til en aftale, der var kommet på plads mellem regeringen og Enhedslisten, men som ikke blev til noget, var der overhovedet ikke noget om besparelser inden for forsvaret.
Der må man så have vidst, at det kunne man netop ikke lave med Enhedslisten, fordi de ikke er en del af forsvarsforliget.
Er det rigtigt forstået, at der først kom ekstra besparelser på forsvarsområdet – altså ud over de 2 mia. kr., som der var blevet enighed om i forbindelse med aftaler lavet med den sidste regering – på yderligere 700 mio. kr., da Venstre og Konservative kom til stede?
Var det måske ligefrem Venstre og Konservative, der krævede ekstra besparelser på forsvarsområdet?
Det tror jeg at vi er mange der er interesserede i at høre.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-09-13:
Jeg tror, at det, der er det vigtigste, når det handler om arbejdsløse, er at sørge for, at der er et job at få, for mit udgangspunkt er, at alle arbejdsløse gerne vil have et arbejde.
Det er også baggrunden for regeringens politiske indsats i forhold til at sørge for, at der er flere arbejdspladser i Danmark, at der også holdes en hånd under beskæftigelsen i en svær økonomisk tid.
Med hensyn til overførselsindkomster sådan i øvrigt er det faktisk regeringens ambition, at færre skal være på passiv forsørgelse, og at flere skal være i aktiv beskæftigelse, fordi vi sådan set synes, at samfundet ikke bare skal give op over for mennesker, men også hjælpe og forsøge at behandle og i det hele taget give en udstrakt hånd til mennesker.
Men dem, der er syge, og dem, der er arbejdsløse, skal naturligvis have ordentlige vilkår, også økonomiske, for at have et eksistensgrundlag, og det vil heldigvis også være tilfældet i fremtiden.
Tak for spørgsmålet.
Jeg er jo ikke sådan ekspert udi reklameslogans, men jeg tror, »Skattelettelser eller velfærd« skal forstås sådan – og det er en meget vigtig og, synes jeg, stadig meget relevant pointe – at man ikke kan gennemføre ufinansierede skattelettelser til den rigeste del af befolkningen og samtidig opretholde en bæredygtig finansiering af vores velfærdssamfund.
Det tror jeg sådan er baggrunden for sloganet »Skattelettelser eller velfærd«.
Man kan ikke både give ufinansierede skattelettelser, sådan som den tidligere regering gennemførte, og samtidig have en holdbar finansiering af vores velfærdssamfund.
Det synes jeg sådan set er en korrekt pointe, og derfor er jeg rigtig glad for, at vi har lavet en bred skatteaftale, der er fuldt finansieret, og som sætter dem med lav- og mellemindkomsterne i centrum i modsætning til de højestlønnede.
Ane Halsboe-Larsen (S), 2012-09-13:
Tak for det.
Jeg tillader mig igen, igen at stille et spørgsmål til ordføreren om enkeltelementer.
Jeg mener ikke, vi har fået svar fra Dansk Folkeparti for eksempel om, hvorvidt Dansk Folkeparti vil fastholde, at bankerne, som det er tilfældet med vores reform, skal bidrage noget mere til den fælles fest?
Karin Nødgaard (DF), 2012-09-13:
Under andenbehandlingen i mandags havde Dansk Folkeparti fremsat et ændringsforslag om at dele L 200.
Det var der ved afstemningen desværre ikke flertal for her i Folketinget, hvilket vi beklager, i og med at der oprindeligt var to forslag, der var blevet sendt i høring.
Siden hen blev de to forslag af ministeren samlet til et forslag, hvilket jo undrede os noget.
Skattereformen
generelt mener vi ikke har den sociale profil, som man kan forvente fremlagt af en socialistisk regering.
Lettelser i topskat, som regeringen er med til at gennemføre, mener vi ikke harmonerer med det, man historisk set opfatter som socialistisk politik.
I dag vil regeringen med vedtagelsen af L 200 ramme bl.a. førtidspensionister, sygedagpengemodtagere og pensionister.
Dansk Folkeparti finder det dog positivt, at regeringen i forbindelse med skattereformen og L 200 foreslår at forhøje ældrechecken.
Denne økonomiske håndsrækning har nemlig gennem årene været med til at bidrage til at forbedre en for modtagerne ofte økonomisk presset hverdag.
Ældrechecken har været den, der har gjort en forskel i disse menneskers liv.
En forhøjelse af ældrechecken er noget, som Dansk Folkeparti gerne er med til at gennemføre og finde finansiering til.
Derfor vil vi gerne i dag stemme for den del af lovforslaget.
Men når nu de to oprindelige forslag er slået sammen til et forslag, bliver Dansk Folkeparti nødt til at stemme gult til L 200.
Så vil jeg gerne sige, at såfremt regeringen på et senere tidspunkt er villig til at drøfte yderligere forhøjelse af ældrechecken, vil vi med glæde deltage og være med til også at finde en finansiering til det.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-09-13:
Det er helt korrekt, at hvis man gennemfører en fuldt finansieret skattereform, der sænker skatten på løn for lav- og mellemindkomster, og altså hele tiden insisterer på, at de lettelser naturligvis skal være fuldt finansieret, sådan at vores velfærdssamfund også kan finansieres fremover, er det helt korrekt, at der ikke er noget modstridende i det.
Det, der har været pointen i den politiske debat i mange år, er modsætningen mellem ufinansierede skattelettelser, som den tidligere regering og Dansk Folkeparti indførte, og så en holdbar finansiering af vores velfærdssamfund, og den modsætning står stadig ved magt.
Martin Geertsen (V), 2012-09-13:
Det vil sige – og lad os tage et fuldstændig hypotetisk eksempel – at hvis et politisk parti, også til højre for den politiske midte her i salen, kunne finde på at stille forslag om skattelettelser ud over det, som nu ligger i skatteaftalen, og det vel at mærke er fuldt finansieret, vil man ikke længere høre en kritik fra skatteministeren, hans parti og regeringspartierne, som går på, at her har man altså et valg mellem skattelettelser og et velfærdssamfund.
Sådan må jeg forstå det.
Er det ikke korrekt?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-09-13:
Jeg har hørt spørgerens kolleger i Liberal Alliance og formentlig kommende allierede, i en eller anden udstrækning i hvert fald, argumentere for, at metoden til at finansiere skattelettelser skal være færre offentligt ansatte og dårligere velfærd.
I den hypotetiske situation vil jeg i den grad tillade mig at kritisere forslaget.
Martin Geertsen (V), 2012-09-13:
Jeg vil sådan set
godt bore bare en lille smule mere i de spørgsmål, som hr. Jacob Jensen og hr. Jørn Dohrmann stillede til skatteministeren, om modsætningen mellem velfærd og skattelettelser.
Det kan jeg nu forstå er en modsætning, som, om jeg så må sige, er blevet elimineret.
Skal jeg direkte adspurgt forstå skatteministeren sådan, at der ikke findes nogen modsætning?
Jeg skal bare lige have bekræftet, at der ikke findes nogen modsætning mellem skattelettelser, hvis det er sådan, at de er finansieret, og så et stærkt og holdbart velfærdssamfund?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-09-13:
Regeringens provenuberegninger står sådan set fast.
Det er jo vigtigt at kunne diskutere det og også godt med indspark fra virksomheder og andet, men det ændrer sådan set ikke ved, at de beregninger, vi har lagt frem, er baseret på gængse regnemetoder og helt sobre, og derfor er der sådan set ikke lavet noget om.
Derfor er forventningen heller ikke, at det, at man afskaffer § 33 A, fremover vil betyde, at der ikke er danskere, der arbejder i udlandet.
Det vil jo fortsat være sådan, og det skal være sådan, for det er afgørende vigtigt, at hvis man som dansker betaler skat i udlandet, skal man selvfølgelig have nedslag i sin danske skat.
Det, der er diskussionen, er, om man skal fjerne et skattesubsidie til virksomheder, der betyder, at mange danskere slet ikke betaler dansk skat.
Det synes vi er uhensigtsmæssigt, al den stund at man har adgang til det danske velfærdssamfund, ligesom vi hellere vil prioritere, at alle danske lønmodtagere betaler mindre i skat, end at vi vil prioritere, at nogle få slet ikke betaler dansk skat.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-09-13:
Hvilke konsekvenser får det her for virksomhederne rent konkurrencemæssigt?
Hvor mange færre danskere vil der være, der tager ud og arbejder i udlandet?
Hvor mange virksomheder regner man med der trækker til udlandet?
Stort set alle høringssvar siger, at de ikke tror på, at det her skatteprovenu holder.
Jeg har selv personligt prøvet at spørge ind til, hvilke ting man har lagt til grund for den modregning på 50 mio. kr., der trods alt er sat ind på det, og som ingen tror på holder.
Det er det, vi har prøvet på at få uddybet i udvalgsbehandlingen, hvor skatteministeren overhovedet ikke har løftet sløret for, hvordan man er kommet frem til lige præcis 50 mio. kr. Jeg har hørt fra en del virksomheder gennem udvalgsbehandlingen, som har kontaktet mig personligt, og som siger, at det her gør, at deres medarbejdere bliver ansat igennem en udenlandsk virksomhed i stedet for, hvilket gør, at de slet ikke kommer til at bidrage til statskassen.
Det er det, jeg mangler at få belyst.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-09-13:
Når det er sagt, synes jeg, at diskussionen i forhold til afskaffelse af den såkaldte § 33 A er en vigtig diskussion.
Den handler nemlig om, at regeringen sammen med Venstre og Konservative har prioriteret, at det er vigtigt, at alle, der er i arbejde, får en lavere skat på arbejde, og det er vigtigere, end at nogle få slet ikke betaler dansk skat.
Det er baggrunden for, at § 33 A foreslås afskaffet.
Så har vi ganske rigtigt hørt, at mange virksomheder er bekymret for ordningens afskaffelse.
Det er baggrunden for, at vi meget tydeligt har sagt, at vi vil følge udviklingen tæt, i forhold til hvad det har af eventuel betydning for udstationerede medarbejdere, og hvis konsekvenserne viser sig at være meget uhensigtsmæssige, vil vi overveje tiltag i den retning.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-09-13:
Jeg vil komme med et spørgsmål i forhold til L 195 – jeg ved godt, at det ikke er det, vi behandler nu – men jeg har en god fornemmelse af, at skatteministeren nok ikke tager ordet ved næste lovforslag, så jeg vil prøve på at tage debatten her og nu.
Jeg har jo igennem lovbehandlingen prøvet at stille en del spørgsmål, rigtig mange spørgsmål, for der er kommet rigtig mange henvendelser fra organisationer, fra borgere, som er bekymret for, at det her giver et negativt provenu i statskassen, fordi der er rigtig mange danskere, som så ikke vil rejse ud at arbejde, der er rigtig mange virksomheder, som vil flytte ud af landet osv., og man må jo sige, at skatteministeren har vist en exceptionel evne til i udvalgsbehandlingen ikke at svare på de spørgsmål, og så vil jeg prøve at spørge nu i stedet for.
Kan skatteministeren oplyse, hvor mange af de 6.000 danskere, der arbejder i udlandet, der ikke vil arbejde i udlandet?
Hvor mange virksomheder regner man med i sine provenuberegningerne vil vælge at slå sig ned i udlandet i stedet for, fordi de i udlandet, i vores nabolande, har en tilsvarende ordning, eller de bibeholder en ordning?
Mange af de ting kunne det være meget rart at få et svar på, når vi ikke kunne få det i udvalgsbehandlingen.
Jeg er stærkt bekymret, når man kan se, at der er 24 af de største virksomheder i Danmark, som sender et meget rammende brev ind til både Skatteudvalget og til skatteministeren, hvori de stærkt advarer imod, at man fjerner ligningslovens § 33 A.
Det virker i hvert fald ikke, som om det har gjort noget indtryk på skatteministeren, fordi man kommer egentlig med det korte svar, at man ikke svarer på det.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-09-13:
Vi har jo været vidne til et forunderligt skatteforløb frem til aftalen, som regeringen indgik med V og K i juni måned.
Før vi indgik aftalen, oplevede vi regeringspartierne tale om letsindighed i skattepolitik, om den sociale massegrav, om skattelettelser, som vil sætte vores samfund i stå.
Det er en argumentationsrække og et ræsonnement, som jo ikke holder i den virkelige verden.
Hvis man f.eks. kigger lidt empirisk på det og ser på, hvad der sker rundtomkring i verden, kan man se, at et land som Finland har en lavere skat end Danmark, men de har et bedre uddannelsessystem end Danmark, og de scorer højere på alle PISA-test.
Et land som Schweiz har et lavere skattetryk end Danmark, men de har ifølge alle undersøgelser et bedre sundhedssystem, bedre hospitalsbehandling end Danmark.
Et land som USA har et væsentligt lavere skattetryk end Danmark, men har verdens bedste universiteter – massivt bedre end de danske universiteter.
Derfor er det godt og fornuftigt, at regeringen præsenterede sit forslag til skattereform og specielt godt, at vi sammen med Venstre fik trukket regeringen i en rigtig retning, så skatten nu bliver sat ned for arbejde med i alt lidt over 14 mia. kr. frem til 2022, og heraf er 8 mia. kr. reelle skattelettelser.
Topskattegrænsen hæves til 467.000 kr., beskæftigelsesfradraget øges fra 17.900 kr. til 34.100.
Iværksætterskatten ophæves.
Sådan må det nu engang være, når man har en regering, som har flertal for en anden politik, for så må man jo gå ind og arbejde for at få trukket den i den rigtige retning, og det lykkedes.
Angrebet på rentefradraget fik vi fjernet, og vi fik også fjernet det meste af det angreb, der var på folkepensionernes grundbeløb.
Der er selvfølgelig stadig tidsler.
Det er tidsler, som ikke ville være der, hvis vi havde 90 mandater i Det Konservative Folkeparti.
Det er tidsler, som virker skævt, og som trækker i den forkerte retning.
§ 33 A
har været meget diskuteret, og den vil uden nogen som helst undtagelse koste arbejdspladser og konkurrenceevne.
Vi har også lige været vidne til en diskussion om, at børnechecken nedtrappes for folk, som tjener over 700.000 kr.
Det vil øge marginalskatten og vil sandsynligvis også betyde, at færre vil tage et arbejde, og det vil betyde færre penge i statskassen.
Man bliver ved med at regulere ved afgifterne, selv om grænsehandelen eksploderer.
Alt det trækker i en skæv retning, og de ting ville vi aldrig selv have gennemført, hvis vi sad med 90 mandater, men vi må også acceptere, at det gør vi ikke, og derfor må vi gå ind og se på, hvad man så kan gøre.
Vi er tilfredse med den aftale, som vi indgik med regeringen sammen med Venstre.
Vi øger arbejdsudbuddet med 15.000, letter som sagt skatten på arbejde med over 14 mia. kr.
Politik er det muliges kunst, og her synes vi vi har indgået en aftale, som vi står ved.
Nogle ting ville vi gerne have ændret ved, nogle ting vil vi også ændre ved, når vi forhåbentlig får en borgerlig regering igen efter næste valg, men alt i alt er vi tilfredse med den aftale, som vi indgik med regeringen i juni måned.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-09-13:
Jo, det er rigtigt.
Vi har ikke tillid til, at Venstre selv vil sørge for at overholde skattestoppet, for vi har lært af historien, at Venstre ikke er særlig gode til det, og at Venstre har behov for, at nogen bider dem i haserne og holder dem fast på deres valgløfter om skattestop.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-09-13:
Tak for svaret.
Men jeg må på baggrund af det svar også konkludere, at det er Liberal Alliances klare opfattelse, at hvis der ikke er andre end Venstre – f.eks. Liberal Alliance – der kan holde Venstre fast på skattestoppet, så bliver skattestoppet ikke til noget under en Venstreledet regering.
Er det ikke en meget klar konklusion, og er det ikke det, som Liberal Alliance meget klart indikerer her?
Thomas Jensen (S), 2012-09-13:
Tak for ordet, formand.
Nu er det jo sådan, at Liberal Alliance – hvis der skulle komme et borgerligt flertal efter næste Folketingsvalg – kan gå hen og blive de afgørende mandater, som skal være parlamentarisk grundlag for en formentlig Venstreledet regering.
Derfor er det også interessant at høre, hvad Liberal Alliances holdninger er til Venstres skattepolitik.
Det er jo i dag er kommet frem i flere medier og også i debatten her i Folketingssalen, at Venstre nu igen går ind for et skattestop.
Men det skattestop, som Venstre går ind for, er sådan et skattestop, hvor skatter og afgifter godt må stige alligevel.
F.eks. har Venstres skatteordfører, hr. Torsten Schack Pedersen, sagt, at de afgifter, der bliver vedtaget med den her skattereform med indekseringen, også skal fortsætte med at stige i 2015 og 2018, som jo er en del af skatteaftalen.
Så vil jeg bare kort og klart høre, om Liberal Alliance vil acceptere at være parlamentarisk grundlag for en regering, der lader de her skatter og afgifter stige.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-09-13:
Liberal Alliance har ligesom hr. Thomas Jensen svært ved at finde ud af, hvad Venstres skattepolitik er.
For et skattestop er jo ikke bare et skattestop.
I sådan cirka den første halvdel af VK-regeringens levetid var skattestoppet rimelig stringent.
Der var en gang imellem nogle undtagelser, hvor man alligevel hævede en skat eller en afgift, men det blev ikke rigtig bemærket.
Men så gik man total grassat i den anden halvdel og hævede alle mulige skatter og afgifter.
Man sagde bare, at man havde åbnet et vindue, og så var det tilladt, og så lukkede man vinduet igen, og så åbnede man det, og så lukkede man det, så der var ikke noget skattestop i sådan cirka den anden halvdel af VK-regeringens levetid.
Derfor er vi meget nysgerrige efter, hvordan det nye skattestop, som kommer efter et valg, hvis regeringen skifter farve, skal fortolkes – om det er de totalt åbne ladeporte, som var gældende den sidste halvdel af VK-regeringens levetid, eller om det bliver det mere strikse, som i den første halvdel.
Men Liberal Alliance støtter en borgerlig regering, fordi vi mener, at den efter alt at dømme vil være bedre end en socialdemokratisk regering.
Karina Adsbøl (DF), 2012-09-13:
Noget, jeg bed mærke i i skatteministerens tale, var, at den her aftale skaffede flere job her og nu.
Det hørte vi også før, det hørte vi, da regeringen lancerede sin kickstart, men det gav jo i hvert fald ikke flere arbejdspladser.
Men det, jeg også bed mærke i at skatteministeren sagde, var, at den her reform giver et økonomisk løft til førtidspensionisterne.
Det er jo en realitet, at det gør den ikke.
Det har jeg stået hernede og sagt hele dagen i forbindelse med alle de svar og breve, vi har fået fra handicapforeningerne vedrørende mennesker med handicap, der ikke har samme muligheder for at komme på arbejdsmarkedet.
Det kan være hjerneskadede, det kan være udviklingshæmmede, og det kan være mennesker med alle mulige former for handicap, som ikke har de samme muligheder.
Der har regeringen jo overhovedet ikke lyttet.
Er det særlig socialt af SF?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-09-13:
Nej, det vil Liberal Alliance ikke.
De skatteforslag, som kommer i salen, og som hæver skatter og afgifter, vil blive mødt med modstand fra Liberal Alliance også efter næste valg, ligesom de bliver det i dag og i morgen og i overmorgen.
De aftaler, som regeringen laver med Venstre og Konservative nu og stemmer igennem nu, vil vi stemme imod nu, men eftersom de jo ikke kommer til afstemning i salen efter næste valg, er der ikke mulighed for, at vi der kan stemme imod dem.
Så det er lidt vanskeligt.
Ligesom Socialdemokraterne nu er gået i regering og gennemfører en politik, som blev vedtaget før valget af andre partier, så vil Liberal Alliance efter et valg stemme imod den politik, vi er imod, men må jo acceptere, at andre før os og et andet flertal, der eksisterer i dag, har gjort nogle ting, som kan få konsekvenser for politikken efter et valg, og de ting vil vi ikke støtte, men vi bliver jo ikke spurgt til den tid.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-09-13:
Jeg vil godt spørge hr. Ole Birk Olesen om nogle ting vedrørende skattestoppet, som vi jo har diskuteret med Venstre i dag og ærlig talt ikke har fået noget klart svar på.
Nu ved jeg jo, at hr. Ole Birk Olesen er meget kompetent ud i skatteforhold, og det mener jeg oprigtigt, hvilket faktisk er ros.
Men kan hr. Ole Birk Olesen så ikke bekræfte den opfattelse, nogle af os andre også har, nemlig at den måde, Venstre opretholdt skattestoppet på under Anders Fogh Rasmussen, ikke var den måde, man opretholdt skattestoppet på, da hr. Lars Løkke Rasmussen var statsminister i Danmark?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-09-13:
Jeg kan bekræfte, at der skete et kæmpe skred i den tid, hr. Lars Løkke Rasmussen var statsminister.
Men det begyndte jo sådan set før, det var bare ikke så meget.
Det var allerede under Anders Fogh Rasmussen, at man hævede eller opfandt en afgift på alkoholsodavand, selv om skattestoppet ikke rummede mulighed for, at man kunne gøre det.
Jeg mener også, at det var under Anders Fogh Rasmussen, at man fremlagde ambitionen om at gennemføre en skattereform, som så blev gennemført under hr. Lars Løkke Rasmussen, eller mens han var finansminister – jeg kan faktisk ikke rigtig huske det, men hvor han sad for bordenden.
Så det begyndte at skride under Anders Fogh Rasmussen, men det gik helt grassat under hr. Lars Løkke Rasmussen, hvor han i hvert fald sad for bordenden i forhandlingerne om en skattereform, der åbnede et vindue for, at man kunne bryde med skattestoppet, som man så lukkede igen.
Så det skattestop sejlede under hr. Lars Løkke Rasmussen.
Det er jo derfor, vi håber, at vi får de afgørende mandater efter næste valg, sådan at en ny regering med hr. Lars Løkke Rasmussen for bordenden kan blive fastholdt af det forhold, at han gerne vil holde sig gode venner med et støtteparti med afgørende mandater.
Thomas Jensen (S), 2012-09-13:
Og i dag har vi jo hørt fra Venstre, at det, man kalder et skattestop, faktisk indbefatter, at man godt må lade nogle afgifter stige, også de afgifter, vi nu går ind og indekserer i den her skatteaftale.
Så jeg vil godt spørge igen: Er det et ja eller et nej?
Jacob Jensen (V), 2012-09-13:
O.k., så der er altså noget velfærd, der er bedre velfærd end andet.
Det er selvfølgelig regeringens vurdering og definition af det.
Men jeg vil godt holde fast i mit spørgsmål, nemlig om det ikke er korrekt forstået, at med den aftale, som vi i fællesskab har indgået, kan skatteministeren også i dag sige, at han tog fejl, når han og andre fra SF og Socialdemokratiet tidligere plæderede for, at man skulle vælge mellem på den ene side skattelettelser og på den anden side velfærd, når det klokkeklart fremgår af aftalen –
det har vi også fået SF's ordførers ord for, og derfor vil jeg godt bede skatteministeren om at bekræfte det – at der her både er tale om elementer af reelle skattelettelser, fuldt finansieret, men vel at mærke ikke finansieret gennem andre afgifts- og skattestigninger, og samtidig et løft til velfærden på 2,7 mia. kr.