runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2015-11-11:
Nu er der jo en tendens til, at omprioriteringsbidraget på de 2 pct. får skyld for det hele.
Men hvis man læser artiklen – og det går jeg ud fra at ordføreren har gjort – så kan man se, at den artikel netop nævner eksempler fra bl.a. Aalborg på afskedigelser, der har fundet sted i foråret, altså under den tidligere regering, og som jo på den måde intet har at gøre med omprioriteringsbidraget på 2 pct. Det fremgår også af artiklen, at der er flere grunde til de her varslede lærerafskedigelser.
De skyldes bl.a. det faldende elevtal, og det faldende elevtal på erhvervsuddannelserne var jo også noget, som aftalepartierne omkring erhvervsskolereformen var meget bevidste om, altså at indførelsen af et karakterkrav og en ændring og en omlægning af erhvervsuddannelserne formodentlig ville have den effekt, at der ville komme et lille fald i starten, før vi så forhåbentlig ville kunne se en indfrielse af det, der har været det fælles politiske mål, og som mit parti i hvert fald hidtil har delt med spørgerens parti, nemlig at sikre, at der er flere unge, der tager en erhvervsuddannelse.
Derfor må vi heller ikke glemme i forhold til det, som artiklen jo bearbejder, nemlig det lille fald som følge af eud-reformen, at det er en reformaftale, som et bredt udsnit af Folketingets partier har lavet.
Og vi vidste jo godt, at reformen ville stille krav, også krav til underviserne på uddannelsesinstitutionerne, som er anderledes end dem, de måske har været stillet over for tidligere.
Og det kunne i sig selv også medføre, ikke en afskedigelse, men en udskiftning i den lærerkreds, der er på en række af erhvervsskolerne.
De økonomiske udfordringer i samfundet er jo kendte, og på den baggrund har vi fra regeringens side sagt, at vi også mener, at man på uddannelsessektorens institutioner skal kigge på, om man kan bruge pengene mere effektivt.
Det har vi også tillid til at ledelserne på erhvervsskolerne kan sikre, mens man samtidig fastholder en høj uddannelseskvalitet.
Pernille Schnoor (S), 2015-11-11:
Spørgsmålet lyder: I lyset af, at 160 lærere på erhvervsskoler allerede nu er varslet fyret grundet regeringens 2-procentsbesparelser på ungdomsuddannelserne, mener ministeren så stadig, at besparelserne på erhvervsskoler kan gennemføres som effektiviseringer uden kvalitetsforringelser i form af eksempelvis færre timer og færre uddannelser?
Jacob Mark (SF), 2015-11-11:
Det er rigtigt, at der bliver brugt flere penge på folkeskolen.
Vi har også givet markant flere timer.
Spørgsmålet er, om reformen er finansieret.
I den kommune, jeg kommer fra, skulle vi ud og finde 15 mio. kr. ud over det, der blev tilført fra Folketingets side, for at finansiere den.
Og nu kan man så se i medierne – det har ministeren også selv været ude og kommentere – at gennemsnitstimeprisen på folkeskoletimerne er faldet.
En undersøgelse fra Danmarks Lærerforening viser, at 40 kommuner vil lave besparelser på folkeskolen næste år.
Jeg mistænker også kommunerne for at være nødt til at spare på folkeskolerne, når besparelsesbidraget går igennem, hvilket det sandsynligvis gør lige om lidt.
Når der så bliver færre penge til folkeskolen – og det gør der, for det kan man jo se på de her besparelser – hvad forestiller ministeren sig så at der skal være mindre af?
Er det mindre af den åbne skole, som vi er så enige om?
Er det mindre tid til forberedelse for lærerne?
Er det en mindre grad af foreningsliv ind i folkeskolen?
For når man har finansieret en reform og der så kommer færre penge, så må der, når man fjerner nogle af pengene, også være noget af indholdet, der forsvinder.
Har ministeren en holdning til det?
Ellen Trane Nørby (V), 2015-11-11:
Jamen der er jo de penge til rådighed, som der blev aftalt under den tidligere regering, hvor spørgerens parti var med.
Det er jo ikke sådan, at den her regering har ændret på de økonomiske forudsætninger, der lå til grund for folkeskolereformen.
Så det er fuldstændig sådan, som SF ønskede det, da man var regeringsparti, og da man var støtteparti for den tidligere regering.
Det er der jo ikke ændret ved.
Så hvis man er så bekymret for økonomien i dag, forstår jeg egentlig ikke, at man påtog sig det ansvar som regering at lave den økonomiske aftale.
Så er der Danmarks Lærerforenings spørgsmål omkring undervisningstimerne.
Det hænger jo i høj grad sammen med, at man i den opgørelse har regnet de understøttende timer med.
Og der håber jeg på at spørgeren og jeg er enige om, at man ikke kan lave en direkte sammenligning mellem det, der tidligere var udregnet isoleret set på fagtimer, og så gøre regnestykket op med fagtimer og understøttende undervisning lagt sammen.
Derfor mener jeg, at der alt i alt er råd til at skabe en god og varieret skoledag for vores børn og unge.
Jacob Mark (SF), 2015-11-11:
Mener ministeren, at et klasseloft er bureaukrati eller et politisk redskab?
Og er ministeren tilfreds med den kvalitet, der vil være i undervisningen, hvis der lige pludselig sidder 35 eller 40 elever i klasserne?
Ellen Trane Nørby (V), 2015-11-11:
Det er fuldstændig rigtigt.
Jeg har modtaget et brev fra Danske Gymnasier, hvori Danske Gymnasier anmoder forligskredsen om, at vi fjerner det fleksible klasseloft.
De har også sendt et brev med en lang række andre afbureaukratiseringsønsker.
Jeg har sagt, og det gentager jeg gerne, at vi kigger gerne fra regeringens side på, hvordan man kan afbureaukratisere for institutionerne.
Men nej, regeringen har ikke taget stilling til det fleksible klasseloft.
Og såfremt loven skal ændres, skal det jo også være Folketinget, der vedtager at ændre den lovgivning, der gælder.
Så så længe loven gælder, gælder den, og det betyder også, at de institutioner, der lige nu kører med klasser, der er større end de 28, ikke får betaling for de ekstra elever – medmindre det er, fordi der er de her særlige grunde, der også ligger i loven.
Jacob Mark (SF), 2015-11-11:
Så vil jeg så spørge: Synes ministeren, det er ærgerligt, at man har haft en udgiftsstigning på uddannelserne?
Så vil jeg høre: Et af de redskaber, der ligesom kunne gøre det lettere for gymnasierne at finde de her besparelser, ville jo være at fjerne det fleksible klasseloft, som gør, at man kan proppe flere elever ind i klasserne.
Er det et af de redskaber, som ministeren forestiller sig at ministeren vil give lov til på sigt?
Ellen Trane Nørby (V), 2015-11-11:
Jamen som jeg har sagt flere gange tidligere, tror jeg ikke det er nogen let øvelse, men jeg mener det en mulig øvelse.
Og det er det, i kraft af at vi har nogle dygtige ledelser rundt på landets uddannelsesinstitutioner, herunder på gymnasierne; det er det, fordi vi har set, at sektoren over en årrække har haft pæne overskud; det er det, fordi vi siden 2008 har haft en udgiftsstigning på 31 pct. på ungdomsuddannelsesområdet.
På baggrund af det mener jeg også, at det er muligt, uden at det går ud over kvaliteten, at kigge på effektiv drift, kigge på, hvor man kan tilrettelægge arbejdet på en anden måde.
Jacob Mark (SF), 2015-11-11:
Tak for svaret.
Men nu handler det om gymnasier, og om man kan gøre det her uden at slække på kvaliteten.
For det har jeg ikke hørt ministeren svare på om hun mener man kan.
F.eks. har man på Næstved Gymnasium en overskudsgrad på 0,3 pct. og et overskud på 0,4 mio. kr. i år, men vi skal spare 3,7 mio. kr. på dem i EUD.
Og bagefter tager man så også 1,6 mio. kr. på finansloven, er der forslag om.
Lige så store tal er det på Morsø, hvor man kun har et overskud på 0,2 mio. kr. og skal spare 2 mio. kr.
Der har man en meget lav overskudsprocent, men skal spare 10 pct. frem til 2019.
Det her er altså ret store tal, når man lægger finansloven oveni, og der er det bare, jeg spørger, om ministeren tror på, at man kan lave så store besparelser med både EUD-reformen og finansloven, uden at det svækker kvaliteten på gymnasierne – og i så fald hvordan.
Ellen Trane Nørby (V), 2015-11-11:
Jamen det er jo rigtigt, at vi fra regeringens side har sagt, at der ligesom på de øvrige områder i hele vores samfund – det være sig sygehusene, det være sig indsatsen for de ældre – årligt skal være et omprioriteringsbidrag på 2 pct. Regeringen mener også, at oven på en række år med udgiftsstigninger siden 2008 på 31 pct. på ungdomsuddannelsesområdet kan vores stærke uddannelsessektor også kigge på, om man kan få pengene til at strække lidt længere.
Derfor har vi sagt, at omprioriteringsbidraget på de 2 pct. også fremover skal gælde uddannelsessektoren.
Det blev jo også forudset af den tidligere regering og aftalepartierne, at den regning skulle finansieres inden for uddannelsesområdet.
Jeg er sådan set glad for, at vi i fællesskab så også har udmøntet den aftale og taget ansvaret for at sikre, at vores erhvervsuddannelser og den reform, vi har lavet i fællesskab, er blevet finansieret.
Mener jeg, at vores gymnasier kan løfte opgaven?
Ja, det mener jeg godt de kan.
Vi har stærke ledelser, vi har dygtige lærere ude lokalt, vi har også en sektor med en sund økonomi og ret pæne overskud i en lang årrække.
Og på baggrund af en stor indtægtstilførsel siden 2008 mener jeg også, at det er muligt at kigge på at finde 2 pct. inden for effektiv drift og andet de kommende år, uden at det går ud over kvaliteten af vores uddannelser.
Jacob Mark (SF), 2015-11-11:
Jeg læser spørgsmålet op: Mener ministeren, at det er rimeligt, at gymnasierne bliver ramt af dobbeltbesparelser, når man først delvis finansierer erhvervsuddannelsesreformen ved at spare på gymnasierne og derefter påtvinger gymnasierne et omprioriteringsbidrag – et besparelsesbidrag – på 2 pct.?
Og hvordan forestiller ministeren sig, at gymnasierne skal løse opgaven uden at svække kvaliteten?
Mener ministeren, at det er rimeligt, at gymnasierne bliver ramt af dobbeltbesparelser, når man først finansierer erhvervsuddannelsesreformen delvis ved at spare på gymnasierne og derefter påtvinger gymnasierne et omprioriteringsbidrag på 2 pct., og hvordan forestiller ministeren sig, at gymnasierne skal løse opgaven uden at svække kvaliteten?
Ellen Trane Nørby (V), 2015-11-11:
De regler, der gælder, er jo nogle regler, der er vedtaget under den tidligere regering, og spørgerens parti var vist endda på det tidspunkt en del af regeringen.
Så jeg går ud fra, at spørgeren er fuldstændig orienteret om, hvilken effekt det også kan have ude i kommunerne.
Jeg har tiltro til, at man får lavet de aftaler lokalt, der er nødvendige for at sikre, at vi skaber en folkeskole, hvor børnene både lærer mere, og hvor de trives bedre.
Og der spiller lærerne en enorm stor rolle i forhold til at være fagprofessionelle og sikre en inspirerende undervisning for børnene.
Jacob Mark (SF), 2015-11-11:
Jamen det kan jo være svært, hvis man økonomisk set bliver ved med at skære på kommunerne, som der bliver lagt op til.
Jeg har et sidste spørgsmål: Mange steder kan man se, at lærernes gennemsnitlige undervisningstimetal stiger hele tiden, og det er faktisk blevet rigtig, rigtig højt i mange kommuner, så har ministeren en holdning til, hvor mange timer en lærer maks. skal undervise, før det vil svække kvaliteten i undervisningen?
Der skal jo være lidt plads til forberedelse, og i mange kommuner laver man sådan et maks.-undervisningstimetal.
Har ministeren en holdning til det?
Ellen Trane Nørby (V), 2015-11-11:
Da den tidligere regering startede den her reform, var der faktisk færre penge til rådighed på skolerne, end der er nu.
Der er sket en stigning med 2015-budgettet i forhold til ressourcetilførsel til folkeskolen.
Jeg mener ikke, at der skal være mindre af noget.
Hverken den åbne skole eller bevægelsen for eleverne skal afskaffes.
Til gengæld er der nogle kommuner, hvor vi kan se, at der stadig væk nok går en rum tid, før de her elementer er fuldstændig implementeret, og det skal vi selvfølgelig som forligskreds følge op på, ligesom vi som forligskreds skal følge op på, at den aftale, der var, om flere timer i fagene og dermed en lidt længere skoledag, ikke bare udløser en meget, meget lang skoledag nogle steder, fordi man ikke har fokus på den balance, der også skal være.
Derfor ligger der stadig væk en implementeringsopgave, som også betyder, at man ude lokalt – og det er kommunerne, der så at sige ejer folkeskolen – afsætter de nødvendige ressourcer til at drive vores folkeskole.
Jacob Mark (SF), 2015-11-11:
Vi er jo med, fordi vi grundlæggende synes, der er rigtig mange gode elementer i den her reform, og derfor bakker vi også stadig op om den.
Jeg er bare nervøs for, om de gode intentioner holder, hvis man bliver ved med at skære ned.
Og den undersøgelse, der viser, at 40 kommuner allerede næste år vil skære ned, bekymrer mig.
Og så er det, jeg spørger: Hvad skal der være mindre af, hvis 40 kommuner skærer ned – eller endnu flere som følge af besparelsesbidraget?
Jeg prøver at spørge igen: Hvad skal der være mindre af, hvis 40 kommuner skærer ned?
For noget skal der vel være mindre af, når man ikke har den samme økonomi, som da vi startede den her reform sammen?
Orla Hav (S), 2015-11-11:
Hvordan vil et ophør af uddannelser i regi af professionsskolerne i Thisted og Mariagerfjord efter ministerens mening påvirke de unges muligheder for at uddanne sig?
Skriftlig begrundelse
Regeringens 2 procents besparelse på undervisningsområdet kan få alvorlige følger for udbuddet af uddannelser i tyndt befolkede områder af Danmark.
Jeppe Bruus (S), 2015-11-11:
Nu citerer jeg så ministerens partifælle Jan E. Jørgensen, der siger, at ministeren godt kan have nogle samfundsøkonomiske grunde til at sige, at når han kigger på demografien, er der nogle udfordringer på arbejdsmarkedet, men det er hverken regeringens eller statens opgave at bestemme, hvor meget folk skal arbejde.
Deler ministeren Jan E. Jørgensens syn på regeringens og statens opgave?
Esben Lunde Larsen (V), 2015-11-11:
Jeg synes, der er mange felter inden for den frie forskning, som er afgørende.
Der kan være utrolig mange områder inden for f.eks. humaniora, der bidrager til at forstå mennesket i en sammenhæng på anden vis, end hvis man har et erhvervsrettet sigte.
Der er rigtig mange felter inden for den frie forskning, som er afgørende.
Så jeg har ikke sådan tænkt mig at udvælge et eller to.
Nu har jeg nævnt humaniora som ét område.
Men det, der bare er kernen i opgaven for Det Frie Forskningsråd, er at omsætte de midler – større eller mindre bevillinger – som den til enhver tid siddende regering afsætter til Det Frie Forskningsråd, og i det her tilfælde på baggrund af en aftale med spørgerens parti.
Kim Christiansen (DF), 2015-11-11:
Tak for det, formand.
Det ligger jo i forlængelse af det foregående.
Mener ministeren, det er i overensstemmelse med DSB's kontrakt at fragte flygtninge i busser?
Mener ministeren, at det er i overensstemmelse med DSB's kontrakt at fragte flygtninge i busser?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-11:
Som sagt kan jeg godt høre, at spørgeren ikke er så tilfreds med de svar, jeg har givet, men sådan er spillereglerne nu engang.
Jeg kan kun sige, at når DSB kan indsætte busser, er det, fordi de i forvejen har togdrift der.
Her gjorde man så det, at da man havde for mange passagerer, indsatte man busserne, og man har så fået at vide, at det er fuldstændig efter spillereglerne.
Så kan man selvfølgelig godt have en anden holdning til, hvad man synes eller ikke synes, men det er i hvert fald sådan, som spillereglerne er.
Kim Christiansen (DF), 2015-11-11:
Jeg synes, det er meget interessant, at man kan lade DSB indsætte busser, hvis der ikke er plads i togene.
Det tror jeg da at pendlerne på f.eks. Næstved-København vil være glade for fremadrettet i myldretiden, altså at man så indsætter busser for at tage trykket af DSB's manglende materielsituation.
Det er sådan nytænkning, og det glæder mig.
Men jeg håber da, og det bliver så en afsluttende kommentar, at ministeren er enig med mig i, at det her ikke er en trafik, man ligesom skal normalisere fremadrettet.
Og det håber jeg ministeren vil gøre DSB opmærksom på.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-11:
Og de har sagt, at det er kutyme, at hvis det er sådan, at man har flere passagerer, end man kan transportere, så sørger man for at indsætte f.eks. tog.
Og kan man ikke det, må man som her indsætte busser.
Det, man så også siger, er selvfølgelig, at det er sket med lovlig rejsehjemmel.
Kim Christiansen (DF), 2015-11-11:
Jamen det er jo godt, at DSB kan have en dialog med politiet.
Det var måske bedre, at de havde den dialog med transportministeren, for det sorterer jo sådan set under det ressort.
Kan ministeren bekræfte, at ingen af delene har været tilfældet her?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-11:
Altså, jeg skal jo selvfølgelig beklage, hvis det er sådan, at spørgeren ikke er blevet oplyst om, at der skulle have været en anden procedure.
Men jeg kan altså bare sige, at jeg er nødt til at henholde mig til, at det med, om man kontrollerer og registrerer flygtninge, er et spørgsmål, der sorterer under justitsministeren, og derfor kan jeg ikke komme ind på det.
Men jeg kan selvfølgelig sige, at jeg kan henholde mig til den pressemeddelelse, for det er den, vi har fået fra Syd- og Sønderjyllands politi, og som jo var vigtig for os, altså for DSB.
Og indsættelsen af de busser er sket som led i DSB's almindelige togdrift.
DSB har over for mig oplyst, at befordringen af passagererne sker på baggrund af gyldige rejsehjemler, og i øvrigt er DSB i tæt dialog med politiet, har man oplyst over for mig.
Kim Christiansen (DF), 2015-11-11:
Tak for svaret.
Nu går jeg ud fra, at det her har været igennem Lovsekretariatet, og at det er stillet til den relevante minister.
Hvis man ville have haft justitsministeren i salen, så tror jeg, at man havde gjort spørgeren opmærksom på det.
Derfor er jeg nødt til at drage transportministeren til ansvar for det her.
For en ting er jo, at man siger, at det under nogle forudsætninger godt kan være lovligt at sætte erstatningsbusser ind.
Ja, det gør man bl.a., hvis togdriften er nede, eller hvis der er skinnearbejder på den pågældende strækning.
Men det har jo ikke været tilfældet her.
Der har man simpelt hen gjort det, at man har kørt dem uden om hele systemet.
Jeg vil lige sige, at vi jo har forsøgt med ministerens kollega, justitsministeren, men vi har ikke kunnet få de oplysninger.
Så jeg synes, at det er fantastisk, at vi skal have dem fra transportministeren.
Men mig bekendt er der ikke foretaget registrering af de her flygtninge.
Der er heller ikke foretaget den politimæssige kontrol, som man foretager i tog, der krydser grænsen.
Så jeg vil da gerne høre ministeren, om kontrollen har været i busserne i stedet for i togene.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-11:
Tak for spørgsmålet.
For så vidt angår registrering af flygtninge, skal jeg bare sige her til indledning, at det er et spørgsmål, der sorterer under justitsministeren, så det kan jeg ikke sige noget om.
Det, jeg kan sige noget om, er, om DSB overholder lovgivningen ved at indsætte busser, som det sker i dag.
Og der kan jeg konstatere, at Sydog Sønderjyllands politi, som jo er den relevante myndighed, i den forbindelse har udsendt en pressemeddelelse den 23. oktober 2015.
Jeg skal gerne lige læse den op, og jeg citerer: »Anklagemyndigheden ved Syd- og Sønderjyllands politi har vurderet, at transporten af passagerer i togbusser fra Flensborg til Danmark er lovlig.
Der bliver i flere medier i dag sat spørgsmålstegn ved, om DSB's transport af passagerer i togbusser fra Flensborg Banegård til Fredericia er lovlig.
Busserne er indsat på grund af det store antal flygtninge/migranter, som i øjeblikket krydser den dansk-tyske grænse.
Syd- og Sønderjyllands Politi blev den 11. september kontaktet og spurgt om en sådan transport i busser ville være lovlig.
Det er anklagemyndighedens vurdering, at transporterne ikke er i strid med den nævnte lovgivning, hvis nogle forudsætninger er opfyldt: Transporten med bus skal finde sted som erstatning for den almindelige togdrift, som DSB i forvejen varetager. Passagererne skal være i besiddelse af gyldig billet til DSB.
Anklagemyndighedens vurdering og de nævnte forudsætninger blev kommunikeret til både DSB og busselskaberne.«
Kim Christiansen (DF), 2015-11-11:
Tak for det.
Hvordan mener ministeren det harmonerer med regeringens hensigter om at registrere flygtninge ved grænsen, at DSB tilsyneladende rekvirerer busser til at køre ind over grænsen, uden at flygtningene bliver registreret?
Hvordan mener ministeren det harmonerer med regeringens hensigter om at registrere flygtninge ved grænsen, at DSB tilsyneladende rekvirerer busser til at køre ind over grænsen, uden at flygtningene bliver registreret?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-11:
Tak for spørgsmålet.
I det konkrete tilfælde er svaret ja.
DSB kører offentlig service-trafik på kontrakt med staten – som i øvrigt er den, der blev indgået af den tidligere regering – og skal i den forbindelse transportere passagerer med gyldig rejsehjemmel.
Dette gælder, uanset om passagererne er flygtninge eller ej, og DSB tilrettelægger køreplanen på baggrund af passagerefterspørgsel og disponerer på det grundlag over, hvor togmaterialet skal køre.
I og med togene indgår i en på forhånd fastlagt køreplan, er DSB's mulighed for at disponere om begrænset.
Ud over de trafikforpligtelser, der følger af kontrakten, er DSB selvfølgelig forpligtet til at overholde gældende lovgivning.
Og som vi var inde på under spørgsmålet før, fremgår det af Syd- og Sønderjyllands Politis pressemeddelelse af 23. oktober 2015, at den buskørsel, som DSB udfører, sker som led i eller erstatning for DSB's almindelige togdrift.
DSB overholder således på dette punkt både DSB-kontrakten og dansk lovgivning i øvrigt.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-11-11:
Dem, der vinder ved den her finanslov, er jo det danske samfund.
S-regeringen kørte tidligere på grænsen, altså EU's 3-procentsgrænse, med det faktiske underskud, og man kørte på grænsen med 0,5 pct. i budgetloven.
Der har vi for det danske samfunds skyld prioriteret at komme i sikker afstand af de her ting.
Jeg erindrer om, at vi i år 2015 passerer EU's underskudsgrænse på 3 procent – den bliver i størrelsesordenen 3,25 pct. – og at vi nærmer os en risiko for at komme ind i EU's procedure for underskud.
Derfor synes vi, at vi gør det danske samfund en tjeneste ved at prioritere at have en sund økonomi.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-11:
Jamen jeg tror da, jeg får svært ved at delagtiggøre Socialdemokratiet i det her, for det er jo jer selv, der har lavet det.
Sagen var bare den, at I aldrig fik afsat penge til det, fordi alle pengene skulle gå til kollektiv trafik.
Altså, når man laver en togfond til 28 mia. kr., har man jo truffet et valg i livet.
Jeg tror, de fleste af os ved, at bruger vi pengene på noget – det gælder også i vores egen husholdningsøkonomi – så kan vi ikke bruge dem til noget andet, og der kom desværre til at stå »kollektiv trafik« på dem alle.
Man kunne jo også have lavet en vejfond.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-11-11:
Altså, det er fint nok, minister, hvis det her skal bruges til sådan et abespil, og det kan vi tage i et forsamlingshus på et eller andet tidspunkt.
Men jeg synes, det er bedre, at ministeren forholder sig til, om vi kan få nogle overordnede planer.
Kan vi så ikke få det frem i lyset?
Hvordan vil regeringen prioritere det her område?
Hvordan vil man strækning for strækning i forhold til det, som vi taler om her, sige at det her er førsteprioritet, og det her er andenprioritet, og så kan vi diskutere tidshorisont, og det kommer så også i det næste spørgsmål.
Men jeg spørger bare stille og roligt: Når man nu har de ting i skuffen, kunne vi så ikke lukke skuffen op og delagtiggøre offentligheden i det?