runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Camilla Hersom (RV), 2012-06-13:
Tak for spørgsmålet.
Det er sjovt nok et spørgsmål, jeg før har fået, når jeg har stået heroppe.
Jeg vil gerne gentage, hvad jeg tidligere har sagt, nemlig, at hvis cigaretten var blevet opfundet i dag, så ville den være forbudt.
Hvis den blev opfundet i dag, ville den være forbudt.
Det er i øvrigt ikke et synspunkt, jeg er alene om.
Det kan enhver tjekke i referatet af Folketingets forhandlinger, hvis de har lyst til det.
Men cigaretten er ikke blevet opfundet i dag, og derfor er det problem, vi skal håndtere, jo komplekst og svært.
Rygning er ganske udbredt i Danmark og i resten af verden, og det er en milliardindustri for dem, der producerer og sælger cigaretter.
Derfor er det ikke så ligetil.
Men hvis cigaretten eller tobakken var blevet opfundet i dag ville den være forbudt, og det går jeg ud fra at ordføreren er enig med mig i.
Jeg vil gerne vende tilbage til noget af det, som ordføreren sagde i sin tale, og som også blev fremført ved de tidligere behandlinger af det her lovforslag, og det handler om stigmatiseringen af rygere.
Ender vi med, spørger ordføreren, at rygerne skal have et skilt på, hvor der står, at de er rygere?
Nu er det anden eller tredje gang, jeg hører det fremført af ordføreren, og mit spørgsmål går egentlig på, om ordføreren har hørt et eneste medlem af Folketinget fra et af de partier, der støtter det her lovforslag, som har talt om, at det her handler om at hænge rygerne ud, at det handler om, at rygere ikke er borgere i det her land på lige vilkår med alle mulige andre.
Er der nogen her i Folketingssalen, som støtter det lovforslag, som er ude på at gå den vej, som ordføreren antyder?
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-06-13:
Jeg synes, det er meget interessant, at svaret er, at børn skal tage et personligt ansvar.
Vi ved jo i dag, at der er et problem i forhold til unge, der ryger, og jeg håber da, at vi er enige om, at det sundhedsmæssigt ikke er særlig godt, at unge mennesker eller folk generelt ryger.
Men at begynde at sige, at unge/børn ned til 13 år selv må tage et personligt ansvar, og at de også bare kan lade være med det, synes jeg rent faktisk er ret rystende at gøre.
Derfor synes jeg, at jeg mangler et konkret svar på, hvad man gør i forhold til børn ned til 13 år og 10 år, der faktisk ryger?
Hvad gør man i forhold til dem, og hvordan sørger man for, at man også med loven kan gå hen og skabe en forebyggende indsats for de børn?
Jane Heitmann (V), 2012-06-13:
Jeg vil godt starte med at sige til fru Özlem Cekic, at det ikke er ulovligt at ryge.
Men med de stramninger, som regeringen har lagt for dagen her, er jeg sådan set helt enig med ordføreren i, at det lige pludselig tangerer en frihedskamp for nogle.
Vores tilgang til det i Venstre har jo fra starten været, at man skal arbejde med håndhævelsen.
Vi synes, man skal arbejde med bødestørrelsen, men vi synes lige præcis ikke, man skal fratage nogen det personlige ansvar.
Når vi kan se, at den rygepolitik, som VK-regeringen tidligere indførte, rent faktisk har en effekt, og når vi kan se, at man godt selv kan finde ud af det ude på institutionerne, og at der reelt ikke er et behov for at indføre lovgivning, så er det, jeg bare bliver nødt til at sige igen, at det bliver ren symbollovgivning, at der indføres lovgivning steder, hvor behovet reelt ikke er der.
Jeg har sagt det før, og jeg vil såmænd gerne sige det igen.
Jeg nævnte en ud af mange parametre på paletten omkring, hvad vi gør for at forebygge, at unge mennesker begynder at ryge.
Den ene ting er, som jeg tidligere har sagt, at vi må have forældrene på banen.
Forældrene har jo et ansvar over for deres børn, og det har de mennesker også, som er omkring børnene i deres dagligdag.
Derfor glæder det mig rigtig, rigtig meget at se, at man rent faktisk på institutionerne har taget det ansvar.
Jeg er fuldstændig målløs lige nu.
Jeg kan på ingen måde se, hvordan et udendørs rygeforbud kan udjævne nogen som helst sociale slagsider eller forskelle.
Lone Loklindt (RV), 2012-06-13:
Så vil jeg gerne gentage det spørgsmål, som min kollega fru Camilla Hersom stillede tidligere: Hvad er så Venstres forslag til i forbindelse med rygning at få udlignet de sociale forskelle, der er?
Er det kun pisk, eller er der også gulerod?
Er det kun straf, håndhævelse, bøder, eller har Venstre andre forslag i værktøjskassen?
Jeg er enig med ordføreren i, at forældrene har et stort ansvar for, at børn og unge ikke ryger.
Men jeg synes, det er meget patetisk at høre ordføreren sige, at der er stor social skævhed i det med rygning, og at man så ikke har lyst til at bruge et af de værktøjer, der er i værktøjskassen, nemlig generel lovgivning, som i hvert fald i min verden er med til netop at udligne de sociale forskelle.
Er ordføreren enig med mig i, at det at udligne sociale forskelle nemmest gøres ved generel lovgivning?
Jane Heitmann (V), 2012-06-13:
Se, hvis jeg skal være helt ærlig, handler det her jo i virkeligheden ikke så meget om, hvad Venstre vil i forhold til børn og unge, lige sådan som situationen er nu.
Det er jo sådan set regeringen, der har serveretten til at komme på banen.
Jeg synes da, at det, der er rigtig interessant, er, hvad regeringen vil komme op med, hvad regeringen vil spille ud med.
Jeg er kommet med nogle bud her bl.a. om forældreansvar, som jeg synes er rigtig vigtigt.
Vi vil gerne have en åben dialog, vi vil ikke have snærende lovgivning og forbud.
Det synes jeg faktisk er meget konkret.
Når det er sagt, vil jeg så sige: Hold da op, hvor jeg glæder mig til at se regeringens forslag til, hvordan vi kommer den her sociale slagside til livs.
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-06-13:
Jeg vil sige til ordføreren, at det, revideringen af loven primært går ud på, er lige nøjagtig at sikre ordentlige forhold for børn og unge.
Mener ordføreren, at man kan kalde det formynderisk, at vi her i Folketingssalen laver love, som omhandler en forbedring af sundheden og vilkårene for opvæksten for børn og unge, at vi primært prøver at lave en regulering ved lov, som begrænser børns tilgængelighed til miljøer, som kan medføre, at børnene får syn og smag for rygning og bliver socialt inkluderet i miljøer, hvor der bliver røget?
Det er primært det, loven går ud på.
Hvorfor kan Dansk Folkeparti ikke være med til det?
Tak for det.
Og tak til ordføreren.
Var der et gran af usaglighed, latterliggørelse og useriøsitet i en sådan handling?
Karen Hækkerup (S), 2012-08-14:
Fra statsministeren har jeg modtaget meddelelse om ændring af ressortansvaret for EU's CO2-kvoteregister og Det Danske Kyoto-register.
Meddelelsen vil fremgå af www.folketingstidende.dk.
Efter statsministerens indstilling er det ved kongelig resolution af 3. juli 2012 bestemt, at ressortansvaret for EU's CO2-kvoteregister og Det Danske Kyoto-register inklusiv sager vedrørende drift og administration af reglerne pr. 1. august 2012 overføres fra klima-, energi- og bygningsministeren til erhvervs- og vækstministeren«].
Der er ikke mere at foretage i dette møde.
Folketingets næste møde afholdes mandag, den 20. august 2012, kl. 13.00.
Jeg henviser til den dagsorden, der fremgår af Folketingets hjemmeside.
Mødet er hævet.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-08-20:
Jeg vil sådan set stille samme spørgsmål, som jeg stillede til SF's ordfører, hr. Jonas Dahl, men måske jeg kan få et mere konkret svar fra skatteministeren.
Når man regulerer overførselsindkomsterne mindre og dermed øger forskellen på dem, som er på overførselsindkomst, og dem, som er i beskæftigelse, hvad er det så, der gør, at der kommer folk i arbejde?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-08-20:
2009-skattereformen var stærkt underfinansieret, og det har også skabt anselige problemer for dansk økonomi ligesom med tidligere reformer, ikke alene 2009-reformen, som spørgerens parti var en del af under det tidligere flertal.
Der blev leveret decideret ufinansierede skattelettelser, som har skabt økonomiske problemer for landet.
Men lad nu det ligge.
Den skattereform, som vi behandler i dag, er fuldt finansieret, ikke alene varigt, men også år for år.
Det er rigtigt, at vi har prioriteret, at der skal være mærkbare skattelettelser til lønmodtagerne allerede fra årsskiftet, og at vi ikke mener, at der er brug for at øge skatter og afgifter i lige så hurtigt tempo, som vi ønsker at indfase lempelserne.
Netop for at sikre en finansiering, også år for år, har vi så valgt, som spørgeren sikkert er bekendt med, at fremrykke en beskatning på kapitalpension, som gør, at reformen er fuldt finansieret, ikke kun varigt, men også år for år.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-08-20:
En skattereform, der er underfinansieret i starten, kan der være mange gode grunde til, f.eks. for at skabe gang i væksten på kort sigt og for så at hive pengene ind senere hen.
Det samme har man gjort nu, men forskellen er jo bare, at dengang var det ufinansierede skattelettelser, men det er det åbenbart fra skatteministerens side ikke nu, selv om man har valgt at føje et EU-bidrag ind på 1 mia. kr., som Europa-Kommissionen siger man ikke vil få.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge skatteministeren om, hvordan man vil få de ekstra penge ind nu, når man ikke alene ikke sparer 1 mia., men faktisk kommer til at betale 2 mia. kr. mere fra 2014?
Er det så 3 mia. kr., som skatteministeren vil bede EU om i rabat, for at økonomien skal hænge sammen for regeringen, for pengene kommer jo til at mangle så?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-08-20:
Jeg er simpelt hen nødt til at rette en misforståelse hos spørgeren.
Der er ikke tale om, at den her skattereform er underfinansieret; den er fuldt finansieret, både varigt og år for år.
Grunden til, at den år for år er fuldt finansieret, er, at man fremover skal betale skat af sin kapitalpension ved indbetaling, og at den så er skattefri ved udbetaling.
Det er anderledes end det, der gælder i dag.
Det betyder, at staten kommer til at få indtægter for ca. 5 mia. kr. allerede fra næste år, og det er det, der gør det muligt at indfase fuldt finansierede år for år-lempelser i skatten.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-08-20:
Regeringen forventer jo, at skattereformen vil øge det finanspolitiske råderum med 2,7 mia. kr.
Hvorfor bliver de 2,7 mia. kr. ikke brugt som finansieringselement i skattereformen?
Hvorfor bliver effekterne af skattelettelserne ikke brugt til at finansiere selve skattelettelserne?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-08-20:
Jeg vil gerne understrege, at jeg tror, at alle, der ikke har et arbejde og går rundt og er arbejdsløse, allerhelst vil have et arbejde.
Jeg synes generelt, der har sneget sig en misforståelse ind i debatten om arbejdsudbuddet, og hvad der ellers er blevet smidt rundt i salen her.
Regeringen mener ikke, at arbejdsudbuddet skal øges i 2013; tværtimod mener vi, at der er nødt til at blive taget politisk ansvar, for at der kan blive skabt job.
Det er rigtigt, at vi på lang sigt – i en tid, hvor der bliver flere ældre og færre til at få samfundet til at køre rundt – er nødt til at finde metoder til, at vi alle sammen giver et ekstra nap med, men det synes jeg er en anden diskussion.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-08-20:
Det var dog et om endnu mere vagt svar end det, jeg fik fra hr. Jonas Dahl.
Nu spørger jeg igen sådan helt konkret.
Der står i skattereformen, at det, at man regulerer overførselsindkomsterne mindre, isoleret set betyder, at der kommer 6.200 flere i arbejde.
Jeg ved godt, at det ikke falder i kroner og øre, og jeg ved godt, at købekraften forbedres, men hvad er det, der gør, at når folk får mindre i forhold til at være i arbejde, kommer der flere i beskæftigelse?
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-08-20:
Og derfor går regeringens politik sådan set på to ben, og det var det, jeg forsøgte at redegøre for i mit foregående svar.
Når regeringen ønsker at gennemføre en skattereform, der har fokus på at sænke skatten på lav- og mellemindkomster, er det, fordi vi mener, det er vigtigere at give et skulderklap til de danskere, der får vores samfund til at køre rundt.
Og en del af finansieringen til den øvelse handler om, at der bliver en lidt mindre regulering af visse overførsler fra 2016 og frem.
Det har været vigtigt for os, at købekraften bevares, og det har også været afgørende, at der er rum til, at de fattigste førtidspensionister og de folkepensionister, der har mindst, får et løft.
Så det er en del af den samlede pakke, og derfor synes jeg, at det er farligt at diskutere det spørgsmål isoleret.
Vi mener generelt ikke, at man skal finansiere skattelettelser med skattelettelser.
Dynamiske effekter skal ikke anvendes til at finansiere skattelettelser.
Det synes jeg er et centralt princip.
Det er et princip, der i øvrigt også er blevet holdt i hævd af den tidligere regering, og det tror jeg er afgørende at fastholde.
For os har det været vigtigt at have en fuldt finansieret skattereform, i hvilken man ikke anviser penge ud fra f.eks. lavere vækst i det offentlige forbrug, som jeg kan forstå at spørgeren og spørgerens parti ønsker.
Grunden er bl.a., at det har været baggrunden for nogle af de ufinansierede skattelettelser, som vi har set op gennem 00'erne.
Forudsætningerne herfor har været skrevet på et stykke papir, og de viste sig at briste.
Derfor har det været vigtigt for os, at den finansiering, der har været bragt i anvendelse i forbindelse med skattereformen, har været hård valuta.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-08-20:
Så virker mikrofonen også.
Jeg kan fra diskussionen om skattereformen i 2009 huske, at skatteministerens parti var meget hurtigt ude at køre en langvarig kampagne med, at det var ufinansierede skattelettelser.
Det var jo sådan, at man havde valgt at arrangere det på den måde, at den var underfinansieret i starten for senere at blive overfinansieret.
Så jeg vil høre skatteministeren, om han også mener, at den her skattereform består af ufinansierede skattelettelser.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-08-20:
Jeg tror godt, at hr. Ole Birk Olesen som tidligere politisk journalist ved, at det har vi været imod fra dag et, for vi mener ikke, at man skal favorisere bestemte livsformer, f.eks. det at være enlig i stedet for at være en familie.
Derfor har vi aldrig foreslået det og vil aldrig selv foreslå det som et konservativt forslag.
Men for at få gennemført reelle skattelettelser for netto 7 mia. kr. – 275.000 mennesker slipper for at betale topskat, 3,1 millioner erhvervsaktive får fordoblet deres beskæftigelsesbidrag – har vi måttet acceptere nogle tidsler, bl.a. det forslag, som hr. Ole Birk Olesen lige har nævnt.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-08-20:
Jeg ville gerne fortsætte lidt i samme boldgade, for det er da meget bemærkelsesværdigt, at man på den måde giver køb på gode gamle konservative værdier.
Tidligere har Det Konservative Folkeparti jo stået værn om ægteskabet, stået værn om kernefamilien, men jeg kan forstå, at man nu giver køb på det hele, vælger at stemme for skattereformen, selv om der er store tidsler, bl.a. det med børnechecken, hvor man favoriserer folk, der ikke er gift i forhold til folk, der er gift.
Jeg går da ikke ud fra, at det er en konservativ mærkesag, at de, der er i et ægteskab, ikke skal have samme muligheder som andre.
Det samme gælder det, hr. Ole Birk Olesen og hr. Joachim B. Olsen nævnte med beskæftigelsesfradrag til enlige.
Er det en god konservativ mærkesag, og er det i overensstemmelse med at værne om gode gamle værdier som kernefamilien og ægteskabet, at man nu vælger at opfordre til det modsatte, så folk får noget ud af netop ikke at være gift?
Brian Mikkelsen (KF), 2012-08-20:
Nej, lige så vel som i det forhold, som jeg nu har været i i 17 år med min hustru, kan jeg heller ikke bestemme alting derhjemme.
Det tror jeg hun er meget, meget glad for.
Sådan er det heller ikke i politik.
Vores mandater i Folketinget gør altså ikke, at vi kan bestemme alting i sådan en skatteaftale.
Vi har en rød regering nu, sådan har vælgerne jo bestemt det, det var godt nok snævert, det var meget tæt, men de røde fik et flertal, og det må vi så acceptere og så indgå de aftaler, som kan trække det i den rigtige borgerlige retning.
Sådan er det også i mit ægteskab derhjemme, jeg kan have mange ideer, men de udfordringer, familien har, med de børn, vi har, og med de fremtidsplaner, vi har sammen, må min kone og jeg finde ud af at løse.
Sådan er politik også, man får ikke sin vilje hundrede procent, desværre, men man jo så argumentere for det, så godt man kan, så man får nogle flere stemmer næste gang, så vælgerne vil belønne de partier, som kæmper for de ting, man nu engang synes er rigtige.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-08-20:
Nu ved jeg ikke, hvordan hr. Brian Mikkelsen har det derhjemme med sin kone, men jeg går ud fra, at hvis hans kone tager en beslutning, som er komplet uacceptabel, om noget, som strider mod al fornuft, hvilket vi ser med hensyn til børnechecken, ville han stoppe det.
Er man ugift, og er det manden, der tjener pengene, bliver man ikke modregnet, men er det kvinden, der tjener pengene, så bliver man modregnet i børnechecken.
Det er altså ren lovsjusk.
Jeg går da ud fra, at hr. Brian Mikkelsen også i sit private forhold ville have stoppet det, hvis det var hans kone, der lavede noget sjusk, som hun ikke kunne stå inde for.
Hvorfor har Det Konservative Folkeparti ikke sagt klart nej fra starten, da man indgik aftalen om skattereformen.
Da vidste man, hvad det her element indebar, og man kunne vel have sagt: Vi synes, det er fint, at man får skattelettelser, men der er nogle elementer, som vi ikke går med til, også selvom vi ikke har mange mandater, synes vi, at det her er noget lovsjusk.
Hvorfor har man ikke sat foden ned under forhandlingerne?
Alle partier, selv regeringspartierne, kan jo se i dag, at det her er noget værre rod; man gennemfører det alligevel med de konservative stemmer.
Men hvorfor har man ikke fra starten sagt, at det her duer simpelt hen ikke, det er ikke godt nok, det er lovsjusk?
Christian Juhl (EL), 2012-08-20:
Det interesserer mig en lille smule at høre De Konservative snakke om, om det gennem skattepolitik er muligt at motivere folk til at tage et arbejde.
Jeg har tit tænkt over, hvad der motiverer.
Jeg har selv været arbejdsløs en del år og har tænkt på, hvad søren der motiverer mig til at tage arbejde.
Man kan spørge: Hvis man får et lønfradrag, tager man så arbejde?
Det ved jeg ikke, det kunne jo godt ske, at man gjorde det, hvis der var et stykke arbejde.
Hvis nu man får at vide, at man kun kan få sine dagpenge 2 år, og man så falder ud over kanten, og at man ingen kontanthjælp får, fordi man har en gammel bil stående hjemme i garagen, så er det jo en voldsomt motiverende faktor lige pludselig ingen penge at have, vil jeg sige.
Det overdøver alt andet sammenholdt med skat efter min mening.
Den bedste faktor, jeg har fundet i mit relativt lange liv i forhold til i hvert fald hr. Brian Mikkelsen, er et antal nye arbejdspladser – helst et par stykker at vælge imellem, sådan at vi arbejdsløse måske kunne have lyst til at sige: Det her vil jeg gerne have, for det lyder spændende, og det her vil jeg så først søge, når jeg kommer rigtigt på den med hensyn til at søge arbejde.
Er det ikke udtryk for et arrogant menneskesyn, at arbejdsløse skal piskes for at blive motiverede, mens folk i, hvad skal vi kalde det, overklassen eller den bedre del af middelklassen skal lokkes med gulerod og skattelettelser?
Det er, som om der er to slags psykologi i De Konservatives univers: De arbejdsløse skal piskes, de rige skal lokkes.
Det er den motivation, der er.
Er det ikke lidt forenklet at kigge på motivation på den måde?
Brian Mikkelsen (KF), 2012-08-20:
Og det er derfor, at vi skal have lavere skatter i Danmark, så der bliver lavere omkostninger i Danmark, så arbejdspladserne bliver i Danmark.
Jeg er selvfølgelig ked af at berøve spørgeren den illusion, at man bare kan opbygge sit eget lønmarked i Danmark uden at skele til, hvad der sker i omverdenen, men sagen er den, at hvis vi har større produktionsomkostninger i Danmark, hvis det er dyrere at producere i Danmark, så er der ikke arbejdspladser tilbage i Danmark.
Derfor bliver man nødt til at kigge på omkostningsniveauet i Danmark.
Derfor er det også nødvendigt, at man kigger på skatter.
Når man kigger på skatter, behøver omkostningerne ikke at være så høje, og på den måde hænger tingene sammen.
Med hensyn til dagpenge er det jo en helt anden diskussion.
Her bliver jeg nødt til at sige til spørgeren, at al empiri uden undtagelse – uden undtagelse – viser, at når man nærmer sig dagpengeperiodens ophør, kommer flere i beskæftigelse.
Jeg er også ked af igen at måtte desillusionere spørgeren: Det viser, at økonomi jo trods alt spiller en rolle.
Christian Juhl (EL), 2012-08-20:
Jeg har ikke selv oplevet det i den rækkefølge, men jeg synes, at en arbejdsplads er den vigtigste inspiration eller motivation, også fordi jeg godt kan lide at arbejde.
Det tror jeg de fleste mennesker kan, uanset om de sætter penge til på det.
Det andet er: Hvis nu det private erhvervsliv nægter at sætte noget i gang, ligesom de gør i øjeblikket, de sætter sig på den flade og vil ingenting, er tiden så ikke inde til, at det offentlige i en periode bruger den ledige arbejdskraft og trods alt får noget ud af arbejdskraften, f.eks. service over for os ældre, bedre uddannelse i vores skoler osv.?
Jeg læste forleden dag om en undersøgelse, der siger, at en milliard investeret i det offentlige giver fem gange så mange arbejdspladser som en milliard investeret i skattelettelser.
Det var måske en tanke at investere i den offentlige sektor i en periode, hvor den private sektor strejker.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-08-20:
Jeg ved ikke, hvordan spørgeren selv har det med sin privatøkonomi derhjemme.
Hvis der er et minus på kontoen, så er den måde, hvorpå man får det minus mindre, jo ikke at gå ud og bruge nogle flere penge, så minusset bliver større.
Sagen er den, at den danske stat opererer med et kæmpe statsunderskud, som måske – lad os nu se, hvordan konjunkturerne bliver her i løbet af efteråret – vil komme op og nærme sig et trecifret milliardbeløb.
Hvis man så vil bruge flere penge i den offentlige sektor, bliver underskuddet større, og så vil spørgerens børn og børnebørn og mine børn og børnebørn komme til at betale af på gæld, fordi vi simpelt hen har levet over evne i de her år.
Det er så banalt, som noget overhovedet kan være.
Hvis man har et underskud, så bruger man jo altså ikke flere penge for at få det underskud gjort mindre.
Det gør man ikke i spørgerens privathjem, er jeg hundrede procent sikker på, det gør man ikke i nogen private virksomheder, og det gør man selvfølgelig heller ikke i en statslig økonomi.
Det har vi påpeget fra dag et, hvor vi deltog i forhandlingerne med regeringen.
Regeringen har påpeget via deres embedsmænd, at det var teknisk meget svært, snart sagt umuligt, at gennemføre en sådan ligestilling.
Nu har jeg ud fra de tilkendegivelser, han kommer med, forstået skatteministeren sådan, at man vil se på, om det ikke kan lade sig gøre at lave sådan en ligestilling.
Det tager vi til efterretning, for det er vi enige med skatteministeren i, så der ikke bliver nogen forskel på at være gift og enlig i en sådan henseende.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-08-20:
Jeg forstår, at skatteministeren mener, at hvis man anvender dynamiske effekter som finansieringsgrundlag for skattelettelser, er der tale om ufinansierede skattelettelser.
Må jeg så spørge skatteministeren: Når regeringen og forligspartierne skriver i aftalen, at de dynamiske effekter fra skattelettelserne, som udmønter sig i 2,7 mia. kr., skal bruges til at medvirke til at finansiere det offentlige forbrugs vækst med 0,8 pct., er der så tale om en ufinansieret forbrugsvækst i den offentlige sektor?
Det må der jo næsten være, for hvis man havde anvendt pengene til skattelettelser, ville det have været ufinansierede skattelettelser.
Nu anvender man pengene til offentligt forbrug.
Det må så være et ufinansieret offentligt forbrug, ikke sandt?