runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2013-05-08:
Når man læser lovforslaget og bemærkningerne til det, så kan man ikke være i tvivl om, hvad der er hensigten, hvad regeringen gerne ville opnå med det lovforslag.
Og den hensigt er meget enkel, nemlig at når man betaler grundskyld, så bør alle betale grundskyld af den værdi, som deres grund har.
Og når der var, synes jeg, ret mange, 3.000, som slet ikke betalte grundskyld, og også mange, som betalte en utilsigtet lav skat, så syntes jeg, det var rigtigt at lukke det skattehul.
Derfor synes jeg, det ville være forkert at blande diskussionen om ejendomsskatter eller ej ind i det, for havde der været et ønske om at hæve ejendomsskatterne som sådan, så havde det jo været det, der havde været lovforslagets formål, så havde det været det, der havde stået i bemærkningerne, men det var det ikke, og det er det ikke.
Det, der gør diskussionen rigtig tricky, er jo det her med, at vi har de 3.000, som ikke har betalt grundskyld, så har vi de grunde, som bliver berørt, så har vi husstandene på de grunde, og så har vi hele spørgsmålet om, hvad der så sker, når en grund skifter anvendelse og dermed ændrer værdi, som ret beset ikke har noget med selve lovgivningen at gøre, men som har noget at gøre med, at folk handler og gerne vil gøre mere ud af det, de har, ved f.eks. at gøre landbrugsjord til parcelhusgrunde.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-05-08:
Jamen jeg har sådan set stor respekt for, at man vil lukke et hul, men der er jo mange måder, man kan lukke et hul på.
Man kan lukke et hul ved at putte en prop i, når proppen har nogenlunde samme størrelse som hullet.
Men det, der er min påstand i den her sag, er, at man har lukket hullet ved at sætte en stor gryde ned over hullet, hvormed man har ramt mange flere grundejere end det, der var intentionen.
Altså, man har ramt en række grundejere, som ikke betalte en meget lav skat før, men som sådan set betalte en ganske pæn skat, om jeg så må sige, og som nu oplever, at ja, de skal betale grundskyld af deres grundes værdi, det er vi med på, men for at en grund kan blive forandret, f.eks. ude i Ørestad, fra det, der var før, og så til nu, så har der jo været nogle grundforbedringer.
Det, man kunne før, var, at man kunne fratrække disse grundforbedringer, når grunden blev opgjort.
Værdien af disse grundforbedringer er med et pennestrøg blevet sløjfet med det her lovforslag.
Så min påstand er, at man har ramt mange flere, end intentionen var.
Det synes jeg jo rimer dårligt med statsministerens løfte, som jeg godt ved at måske ikke alle vil forholde sig til, om, at der ikke vil blive rørt ved boligskatterne.
Margrethe Vestager (RV), 2013-05-08:
Jeg vil på ingen måde sige matematikken imod, det tror jeg man slipper dårligt fra.
Og det er jo indlysende, at der på en grund kan være flere husstande.
Det, der så i hvert fald er min udfordring, er, at vi ikke kan sige noget om, hvor mange husstande det så er i forhold til de berørte grunde.
Fordi det er forskellige ting, skal man ned i skattesystemet – det er heller ikke mit ressort – og følge, om jeg så må sige, den enkelte sag, og det har jeg ikke system til.
Det, der har været, synes jeg, den holdningsmæssige ting i det her, er, at ideen om, at man betaler skat af værdien af sin grund, må gælde for alle.
Når man har den skat, må den gælde for alle, der har en grund, og skatten må afspejle værdien af grunden.
Derfor synes jeg, at det var vigtigt og rigtigt, at når der var kommet et hul i lovgivningen, som rettede op på et andet hul, som den daværende regering håndterede, og som betød, at der ikke blev betalt skat af 3.000 grunde, og at andre tusinde grunde betalte en meget lav skat – altså ikke 1.000, men flere tusinde grunde betalte ikke skat – så var det vigtigt at lave den her lovændring. Men det er klart, at der kan være en diskussion om, hvad det så betyder for den enkelte husstand, og hvad det så betyder for grundens formål og dermed jo også dens værdi, men det har ret beset ikke noget med selve lovændringen at gøre.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-05-08:
Jeg fornemmer lidt, at ministeren måske ikke blev helt færdig med sit svar, for det, jeg spørger til, er, om det var intentionen med loven, at den skulle ramme så mange, som det viser sig den har ramt.
De oplysninger, jeg har fået fra ministeren, fortæller, at 38.000 grunde er blevet ramt af loven, og der er oplevet væsentlige stigninger i skatterne.
Det, jeg også har fået oplyst, er, at der på mange af disse grunde ikke kun er én husstand.
Hvis det er et femetagershus, er der jo – så vidt jeg umiddelbart kan regne mig frem til – 12 husstande pr. opgang, og jo flere opgange, der er, jo flere husstande.
Jeg vil gerne høre ministeren bekræfte, at antallet af husstande, der er blevet berørt af den her lov, er væsentlig større end 38.000.
Jeg ville også synes, det var rart, hvis ministeren kunne komme med et skøn over, hvor mange husstande det er, og jeg er med på, at der ikke kan gives et præcis tal, men et eller andet skøn.
Og så vil jeg gerne igen spørge ind til, om det var intentionen med den lov, at man skulle ramme så mange, når vi taler om et skattehul, som medførte, at 3.000 slet ikke betalte skat.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-08:
Jeg synes jo altså, det er mærkeligt, at man, hvis man f.eks. gerne på beskæftigelsesområdet vil vide, hvilken betydning det har, at unge mennesker optages i strafferegisteret, får noget på deres straffeattest, ikke må spørge beskæftigelsesministeren om det.
Men så lad os tage det som udgangspunkt.
konkret inden for alle ministerområder at svare på, hvilken betydning det har, at der er en offentlighedslov, som der er i dag.
Det er en stor opgave for justitsministeren, vil jeg sige, og jeg vil sige, at justitsministeren jo ikke er lykkedes med det hidtil.
I justitsministerens optræden i medier og debatter er det ikke lykkedes for ministeren at fremkomme med et eneste konkret eksempel, end ikke på sit eget område.
Derfor er det jo naturligt, at vi her fra oppositionens side har ønsket at spørge alle ministrene.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-05-08:
Vi har jo et ministeransvar, og det betyder også, at vi holder på, at en minister skal svare inden for sit eget ressort.
Det tror jeg er en god måde at gøre det på.
Hvis jeg forstod ordføreren rigtigt, skulle det forstås, som om det her var noget nyt.
Det tror jeg godt jeg kan sige at det ikke er.
Det, at en minister svarer inden for sit eget ressort, tror jeg er noget, som har eksisteret i rigtig mange år i Folketinget.
Selvfølgelig skal vi være beredvillige til at svare på spørgsmål, og det synes jeg egentlig også at regeringen er.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-08:
Jeg vil også spørge ind til offentlighedsloven og det lidt mærkelige forhold, at vi i Folketinget ikke kan få svar fra konkrete ministre på, hvad offentlighedsloven, som den er udformet i dag, betyder på deres område.
Hr. Peter Skaarup var inde på det tidligere, og der var nogle svar fra statsministeren, men jeg må sige, at det var nogle underlige svar – nogle svar, som også peger fremad mod den videre behandling af Folketingets arbejde her: Hvis man spørger til et områdes betydning for en anden ministers område, må man faktisk ikke det.
F.eks. må man ikke på beskæftigelsesområdet spørge, om skattelovgivningen har en eller anden betydning for beskæftigelsesområdet.
Man må tilsyneladende ikke spørge, om lovgivning på miljøområdet har betydning for erhvervsområdet osv. osv.
Hver gang skal man gå direkte til den første minister.
Hvis man gerne vil vide, hvilken betydning f.eks. skat og skattelovgivning har på beskæftigelsesområdet, må man ikke spørge beskæftigelsesministeren om det.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-05-08:
For det første er ikke ny praksis, at en minister svarer på spørgsmål inden for sit eget ressort.
Der bliver stillet mange og meget brede spørgsmål, og det er egentlig mit indtryk, at man får svar på mange områder.
Der stilles også mange sammensatte spørgsmål f.eks. til finansministeriet, hvor man spørger: Hvis man gør sådan, hvad har det så af konsekvenser på et andet felt?
Så der stilles mange, mange forskellige spørgsmål.
Nu er det justitsministeren, som skal svare på spørgsmål om et øjeblik.
Jeg tror, det, der vil fremgå, er, at når man har et lovforslag, som ligger på en ministers område, er det mest naturligt, at det er den minister, der svarer på spørgsmålet.
Sådan har vi i hvert fald besluttet at vi skal gøre det i regeringen, og jeg tror ikke, det er en ny praksis, at vi gør det på den måde.
Nu tales der meget om historie her.
Nu er det jo desværre ikke mig, der skal stille spørgsmål, men vil hr. Bent Bøgsted ikke fortælle mig, hvad arbejdsløshedstallet egentlig var dér tilbage i 2010, og hvordan udviklingen har været i arbejdsløsheden siden hen?
For det er åbenbart det, som er kommet utrolig meget bag på Dansk Folkeparti, altså at konjunkturerne ikke er vendt voldsomt fra den ene dag til anden.
Så derfor kunne det egentlig være interessant, hvis hr. Bent Bøgsted ville forsøge at sige lidt om, hvad ledighedstallene egentlig var der tilbage i 2010, hvor Dansk Folkeparti selv fandt på, at man skulle forringe forholdene for dagpengemodtagerne.
Bent Bøgsted (DF), 2013-05-08:
Men hvis der er noget, som skal vedtages, og som skal træde i kraft op til sommerferien, så hjælper det jo ikke, at man mødes lige inden sommerferien, og at man får noget forhandlet på plads dér.
For det skal man gøre allerede nu for at få gang i det; så kan det ikke hjælpe, at man mødes midt i juni eller sådan noget.
Altså, jeg har sådan en mistanke om, at statsministeren ikke lige har set på, hvornår de her aftaler om dagpengene trådte i kraft, for nu siger statsministeren, at vi i Dansk Folkeparti ikke troede på, at krisen blev så voldsom.
Men dengang dagpengesystemet blev forhandlet på plads, var vi ikke midt i krisen.
Før valget i 2011 kunne vi se, at det gik den forkerte vej, og at det, der skete i Europa, forstærkede krisen.
Men da vi lavede aftalen om de her dagpenge – det var tilbage i 2009 – var arbejdsløsheden ikke så stor.
Så nu skal vi se på det fremadrettede.
Lad nu alt det, der er gået forud, ligge, og se fremad.
Og så skal man tage imod den hånd, vi rækker ud til statsministeren for at hjælpe med at finde en løsning.
Men det vil statsministeren jo åbenbart ikke.
Bjarne Corydon (S), 2013-05-08:
Det er der som sagt udmærkede procedurer for.
Og hvad angår alt det der med frem og tilbage og op og ned, må Venstre jo selv finde ud af, hvordan man befinder sig i det univers.
Altså, der er to retninger, der er værd at sammenligne: den før og den efter valget.
Den før valget var åbenlyst ikke til gavn for dansk økonomi, når man ser på udviklingen i de 10 år, hvor Venstre sad for bordenden og havde ansvaret i øvrigt og førte blokpolitik på ethvert punkt, når det gjaldt økonomi.
Det er vel det, der står tilbage.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-05-08:
Jeg synes, det er rigtig godt, at Dansk Folkeparti på den her måde så klart tilkendegiver, at de fortryder, at de var med til at forringe forholdene for de arbejdsløse i Danmark.
Jeg har altid undret mig over, at Dansk Folkeparti syntes, at det var en spændende idé at være med til, ikke bare at stemme for, men nærmest også stå fadder til, at man skulle forringe forholdene for de arbejdsløse.
Det må man jo have gjort, velvidende at det ikke var sådan, at væksten kom fra den ene dag til den anden.
Så jeg synes måske også, det er, nu vi taler om historieskrivning, lidt besynderligt, at Dansk Folkeparti nu gemmer sig bag, at de troede, at væksten ville komme så og så hurtigt.
Så det synes jeg er lidt besynderligt.
Men jeg synes, det er fint, at Dansk Folkeparti har fortrudt deres holdning i forhold til dagpengene, og vi vil selvfølgelig altid gerne høre, hvad Dansk Folkeparti har at sige.
Men først og fremmest løser vi udfordringerne for de arbejdsløse sammen med dem, som vi hele tiden har løst udfordringerne med, og det er Enhedslisten.
For det er de fire partier, regeringspartierne og Enhedslisten, som siden valget har gjort alt, hvad vi overhovedet kunne for at undgå, at mennesker faldt ud af dagpengesystemet.
Det er os, der har haft ideerne til, hvad vi skulle gøre, det er os, der konkret har forhandlet det på plads, og derfor fastholder vi selvfølgelig, at vi mødes med Enhedslisten før sommerferien og diskuterer det her spørgsmål.
For vi har på intet tidspunkt, heller ikke før valget, glemt de mennesker, som er i risiko for at falde ud af dagpengesystemet, det har vi ikke gjort de sidste halvandet år, og vi agter sådan set at fortsætte med hele tiden at have fokus på, at der er nogle mennesker, der er ved at komme i klemme.
Bent Bøgsted (DF), 2013-05-08:
Det kan jeg godt hjælpe statsministeren med: Den 1. januar 2010 var det 4,3 pct.; jeg tror, det var 121.000 ledige, der var på det tidspunkt – det siger de officielle tal fra Danmarks Statistik; den 1. januar 2010 var der 4,3 pct. i ledighed – det kan man slå op i statistikken.
Men lad os nu kigge fremad; vi skal have fundet ud af: Hvordan hjælper vi de ledige her?
Dem hjælper man ikke ved at sige, at man tager et møde med Enhedslisten lige før sommerferien.
Enhedslisten vil også meget gerne i gang allerede nu – det kunne jeg høre på hr. Per Clausen – altså jo før, man får det i gang, jo bedre.
Til oplysning kan jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti har stemt for de tiltag, som regeringen har lavet.
Vi har stemt for at forlænge dagpengeperioden, vi har stemt for akutpakken, vi har stemt for uddannelseshjælpen.
Det har Dansk Folkeparti stemt for, fordi vi godt kunne se, at der var nogle problemer.
Så rækker vi hånden ud til statsministeren og siger, at hvis man nu kigger på genoptjeningsretten og man sætter genoptjeningskravet ned til 26 uger igen, er der rigtig mange, der bliver hjulpet.
Det siger AK-Samvirke også.
Og det er vi klar til at lægge stemmer til.
Det er da en håndsrækning til statsministeren.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-05-08:
Jamen jeg lytter bestemt også til, hvad Dansk Folkeparti siger.
Jeg synes bare, det ville klæde Dansk Folkeparti at sige klart og tydeligt, at hvis man ikke selv havde trykket på knappen i forhold til at få forringet forholdene for de ledige, så havde vi ikke stået i den situation, vi står i nu.
Så er det meget fint, at man kommer her efter valget og er med til nogle af de ting, vi andre beslutter for at hjælpe de mennesker, som så føler konsekvenserne af Dansk Folkepartis politiske valg fra før valget.
Jeg synes, det er fint nok, at man på den måde skifter holdning, men det ville bare klæde Dansk Folkeparti klart og tydeligt at sige, at der ikke ville være noget problem for dem, der er udfaldstruede her og nu, hvis Dansk Folkeparti ikke havde trykket på den knap, hvormed de stemte ja til de forringelser.
Bjarne Corydon (S), 2013-05-08:
Jeg tror ikke, vi har indrettet et helt kontor med det ene formål, men det er da fuldstændig korrekt, at det jo er et naturligt formål, at man implementerer fornuftigt.
Og når det gælder belastning af erhvervslivet i forhold til lovgivning, så laves der jo, som det er fremgået af min besvarelse, allerede en helt standardiseret undersøgelse af forhold i forbindelse med ny lovgivning.
Så er der jo også en aktiv politik for at nedbringe byrderne, og den finder sin udfoldelse på forskellige felter.
Der er f.eks. det, der hedder Virksomhedsforum, og som er kommet med en række anbefalinger til regeringen omkring forenkling med henblik på at nedbringe byrderne for erhvervslivet.
Man har svaret, at man vil gennemføre 39 forslag helt, 31 delvis.
Man har afvist 19 forslag og behandler fortsat 72 forslag til forenkling af erhvervslivets vilkår.
Så der er en meget aktiv politik på det her område, og når Venstre kommer med forslag her, kan man jo undre sig over, at det ikke var noget, Venstre selv fandt anledning til at gennemføre, da de havde regeringsansvaret.
Mads Rørvig (V), 2013-05-08:
Spørgsmålet skulle ikke ligesom lægge op til abekastning, hvem der har gjort hvad, for jeg tror faktisk, vi er enige i analysen, nemlig at fremadrettet er dansk konkurrenceevne udfordret.
Og vi kan desværre se, at når regeringen har gennemført nogle initiativer, er det gået ud over dansk konkurrenceevne, bl.a. at man gennemfører en NOx-regulering, hvor man femdobler NOx-afgiften.
Hvis man bare kigger over på den anden side af Øresund, kan man se, at svenskerne også har forhøjet NOx-afgiften, men indrettet det på en sådan måde, at selv om de gerne vil have en regulering af miljøet, så går de penge, som staten får ind, til at kompensere erhvervslivet på en anden måde.
Det er da noget, vi kan lade os inspirere af, hvis man i andre lande omkring os indretter ting på en anden måde, får den samme effekt, men indretter det på en måde, så vi kan beholde vores konkurrenceevne.
Var det ikke en idé af at sætte lidt mere systematik i det, for det kan godt være, at der foregår noget allerede, men vi kan jo bare konstatere, at det ikke virker, når regeringen f.eks. indfører en NOx-afgift, der skader dansk konkurrenceevne.
jeg vil alligevel følge lidt op på ministerens besvarelse, for ifølge en artikel i Mandag Morgen den 24. april i år opretter finansministeren et nyt kontor, 7. kontor, i Finansministeriet med det formål, at man ikke skal indrette ny lovgivning, altså implementering af EU-lovgivning, så den bliver overimplementeret, i forhold til hvordan andre lande strukturerer deres implementering af EU-lovgivning.
Kan ministeren så ikke se fornuften i at udvide det til også at indbefatte et nabotjek af lovgivning inden for andre områder?
Bjarne Corydon (S), 2013-05-08:
Nu kaster jeg normalt ikke med aber, men spørgsmålet er udtryk for en politisk holdning, man så åbenbart ikke havde, da man selv havde regeringsansvaret for ganske kort tid siden.
Når det gælder det her spørgsmål om konkurrenceevne og erhvervslivets vilkår, tror jeg ikke, der er ret meget tvivl blandt de mennesker, der nu iagttager skiftende regeringers politik uvildigt, om, at den politik, der føres nu af den nuværende regering, er til langt større gunst for vores konkurrenceevne og vores erhvervsliv end det, der fandt sted i de 10 år, hvor Venstre havde regeringsansvaret.
Så det bliver man jo nødt til at have med, når man i øvrigt tager sådan en debat om det her løsrevet fra, hvad der i øvrigt foregår til gavn for erhvervslivet og med henblik på at nedbringe erhvervslivets byrder.
Mange tak.
Det drejer sig om det behov, der efter Venstres opfattelse skulle være for at oprette et kontor i Finansministeriet til at gennemføre et nabotjek af dansk lovgivning i forhold til andre lande.
Det bidrager til, at reguleringen udformes på baggrund af viden om andre landes regulering på lignende områder.
Desuden har erhvervslivet ... [Lydudfald]
...med den almindelige høringsprocedure
Mads Rørvig (V), 2013-05-08:
Nu tror jeg, vi kunne få en meget interessant debat om, hvad man har sagt før valget og gennemført efter valget.
Det kunne vi bruge mange, mange timer på, der er adskillige punkter, vi kunne gennemgå i den forbindelse.
Men det, vi er bekymret for fremadrettet, er, at man har en politik, hvor det er to skridt frem og et tilbage.
Man lavede jo en fornuftig lille aftale med den vækstpakke, der er kommet.
Det er et skridt i den rigtige retning, men vi er så naturligvis bekymret for, at man tager et skridt i den forkerte retning.
Man skal bare huske på, at det første, den her regering gjorde, var at sætte skatter og afgifter op med 6 mia. kr.
Det var det første, man gjorde.
Og så skulle regeringen have hjælp af os til at rydde op efter det, man havde lavet sammen med Enhedslisten.
Sådan foregår det frem og tilbage.
Men var det ikke en idé at sætte det lidt mere i system, sådan at man tjekkede lovgivningen, altså lavede et nabotjek for at se, hvad det er, man gør i Tyskland, og hvad det er, man gør i Sverige?
For det er jo der, vi er udfordret på konkurrenceevnen.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-05-08:
Vi mener, den skal vurderes generelt og ikke ud fra specifikke eksempler.
Der bliver rig lejlighed til nu at stille spørgsmål til justitsministeren, og jeg er fuldt ud tryg ved, at han vil svare i overensstemmelse med den måde, som vi er enige om at den her offentlighedslov skal vurderes på.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-08:
Så vil jeg her til sidst høre om det, som statsministeren i dag garanterer, er, at hvis jeg eller andre medlemmer af Folketinget lige stiller justitsministeren følgende spørgsmål, vil han svare på det.
Spørgsmålet kunne være: Vil ministeren nævne konkrete eksempler på, at den gældende lov om offentlighed i forvaltningen ikke i tilstrækkelig grad har givet ministeren et fortroligt rum at arbejde i som kirkeminister? Spørgsmålet gentages, men nu med ordene som miljøminister.
Spørgsmålet gentages, men med ordene som skatteminister.
Spørgsmålet gentages, men nu med ordene som beskæftigelsesminister, osv. osv. Vil statsministeren garantere, at disse spørgsmål vil blive besvaret af justitsministeren fremover?
Karen Hækkerup (S), 2013-05-14:
Jamen jeg er sådan set ikke enig, for uanset om vi diskuterer det her forslag, eller om vi diskuterer det forslag om opsættende virkning, som vi havde på dagsordenen for ikke så lang tid siden, så er det jo sådan, at de forslag vil få den konsekvens, at der er rigtig mange borgere, der vil tænke, at de for at være på den sikre side lige vil klage, for det jo kunne være, at der kom noget ud af det.
Det synes jeg bare er en forkert indgangsvinkel at have til det.
Jeg vil langt hellere have, at borgeren tænker: Min kommune bruger alle sine kræfter på at træffe rigtige og gode beslutninger, men hvis de ikke gør det, kan jeg gå klagevejen, og det vil være en klagevej, hvor jeg til gengæld så også ved, at der er systematik og ensartethed over hele landet, så jeg ikke skal finde mig i at læse om, at borgere, som står i præcis den samme situation som jeg, men som bor et andet sted i landet, får en anden behandling.
Så hvis man ser det fra borgerens synspunkt, men også hvis man ser det fra kommunernes eller fra os som lovgiveres synspunkt, må man da have det udgangspunkt, at kommunerne træffer lovlige beslutninger, og at borgeren skal have den bedste hjælp, og det får de, ved at kommunerne bliver styrket i at kunne træffe afgørelserne, og ved at klagesystemet bliver gjort smidigt.
Det er i hvert fald den vej, jeg helst vil gå.
Thyra Frank (LA), 2013-05-14:
Der er rigtig gode intentioner i forslaget fra Dansk Folkeparti, idet dette vil give kommunerne økonomisk incitament til at øge retssikkerheden omkring beslutninger som følge af serviceloven.
I Liberal Alliance er vi således meget positive over for forslaget og ser det i forlængelse af B 68, fremsat af Enhedslisten, som vi behandlede i begyndelsen af maj.
Vi er i Liberal Alliance således positive over for intentionerne i dette forslag.