runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-04-19:
Problemet opstår, når hr. Nikolaj Villumsen laver den alt for forsimplede ligning, der hedder, at min fjendes fjende er min ven.
For det er på ingen måde tilfældet for Dansk Folkepartis vedkommende.
I Dansk Folkeparti har vi kun ét mål med at være til stede i Syrien, og det er at bekæmpe Islamisk Stat.
Det handler ikke om at støtte nogen som helst andre i Syrien, men det handler alene om at nedkæmpe en fjende, som truer Danmark.
Derfor er der altså ikke tale om, at Danmark yder støtte til bestemte grupper, men at vi nedkæmper en fjende.
René Gade (ALT), 2016-04-19:
Det, vi gerne vil gøre op med, er, at det er lappeløsninger, vi kommer med.
Det, der gør, at det her lyder så voldsomt for nogle, er jo, at vi insisterer på, at vi faktisk kan sige nej tak til at deltage i de villiges koalition, altså dem, der siger ja tak uden et bredt FN-mandat.
Og hvis man siger nej tak til det i dag, kan man jo ikke gøre noget.
Jo, vi kan begynde at presse på.
Der er ikke nogen af os, der kan forestille os, at vi udsletter IS i morgen.
Men det vigtige her er, at den krig, vi har ført i Mellemøsten, har varet 15 år, og den krig, vi kigger på lige nu i Syrien og Irak, siger alle jo kommer til at tage mange, mange år.
Så er det jeg siger: Skulle vi så ikke gøre det rigtigt i stedet for?
Så hvis man siger, at der mangler løsninger fra vores side, er det jo, fordi man ikke anerkender, at der er andre løsninger – at diplomatiet rent faktisk er der.
Hvis vi står med krigen i den ene hånd og diplomatiet i den anden hånd og siger, at vi godt vil lave en fredsløsning, så er det bare rigtig svært for mange at tro på, hvis vi samtidig bomber og der bliver civile tab.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-04-19:
Jeg kan forstå på hr. René Gade, at han er ærgerlig over at få skudt i skoene, at Alternativet ikke vil gøre noget ved situationen.
Men jeg synes helt ærligt, det er en meget rimelig kritik at rette mod Alternativet, for nu har vi hørt hr. René Gades lange indlæg her, og jeg synes ikke, der kommer nogen løsninger.
Altså, der bliver foreslået, at vi skal sætte os til forhandlingsbordet.
Der sidder vi allerede.
Der er en meget, meget stor og meget, meget omfattende diplomatisk proces i gang, hvor der virkelig bliver lagt kræfter i at forsøge at finde en forhandlingsløsning dernede.
Så det er jo ikke noget nyt, Alternativet foreslår her.
Spørgsmålet er, om vi skal stoppe de her mennesker, som begår folkemord og massevoldtægter, forsøger at udslette kulturer, forsøger at udslette alle, der er anderledes end dem selv, ved hjælp af mord.
Skal vi stoppe dem, eller skal vi ikke stoppe dem?
Alternativet vil ikke stoppe dem, har ikke nogen løsninger på, hvordan vi skal gøre, men kommer med én lang problematisering af indsatsen nede i Syrien, som ja, kommer til at ske under usikre forhold.
Sådan er det med militæraktioner.
Men der er altså også en omkostning ved bare at blive ved med i, jeg ved ikke hvor mange år efterhånden, at kigge på, at hundredtusindvis af mennesker bliver slagtet dernede.
René Gade (ALT), 2016-04-19:
Det er ikke det, jeg siger, men et første skridt, før vi overhovedet kan gå ind og have den her dialog om, hvad der skal gøres, om der skal bombes, og hvem der skal støttes, er, at vi skal vide, hvem de er.
Jeg ser, at ordføreren smiler, og han startede med at afmontere hele min tale ved at sige: Skal man sidde til højre eller venstre ved bordet?
Det var netop det, der var min pointe.
Altså, vil vi have en debat, hvor vi lytter, eller vil vi have en debat, hvor vi har bestemt os for, at det er enfoldigt at insistere på andet end bomber.
Det er der min ydmyge opfordring vil være:
Udstil mig alle de steder, hvor det, jeg står og siger, ikke giver mening, men lad være med at putte os over i den der boks, hvor det altid kun er bomberne, der kan tale for Danmark.
Nick Hækkerup (S), 2016-04-19:
Så Alternativet mener ikke, at der skal udleveres beskyttelsesudstyr og våben til nogen som helst grupper, der er engageret i kampen i Syrien?
René Gade (ALT), 2016-04-19:
Nej, lige nu siger vi, at vi bliver nødt til at få civile og styrker fra området, altså Syrien, Irak, til at stå for den her opstand.
Idet vi trækker kræfter ind udefra, må vi bare erkende, at der ikke er den tillid til vores gode intentioner, at der ikke er den tillid til USA's gode intentioner, at der ikke er den tillid til de andre stedfortræderes intentioner om, at det her er for det gode.
Vi bliver nødt til at fokusere på, at hvis Syrien skal være frit, også i de menneskers øjne, der bor i Syrien, er det dem selv, der skal fostre det her oprør, og der kan vi hjælpe dem.
Der kan vi hjælpe dem med civil struktur og opbygning af politiske systemer, infrastruktur, nødhjælp, alt det der.
Samtidig kan det også godt være, at der skal våben til, men det er ikke det, vi byder ind med lige nu.
Vi skal sikre, at der kommer en fordelingsnøgle til, hvad det er, der skal ske der, i stedet for at bombe IS.
Nick Hækkerup (S), 2016-04-19:
Jeg blev simpelt hen ikke klar over i den lange, lange redegørelse, hvad det var, der så var svaret.
Det var noget med, at man skulle sætte sig til højre for en eller anden ved forhandlingsbordet, og så skulle det nok løse sig, men er det ikke rigtigt, at Alternativet sammen med sine allierede i Enhedslisten har sagt, at der skal udleveres våben, som jo i hvert fald i min verden indikerer, at dem må man så bruge til at skyde på hinanden med?
Det er altså beskyttelsesudstyr og våben, og hårdt presset sagde Enhedslistens ordfører så lige for et øjeblik siden, at flybombningerne sådan set også gav mening i bekæmpelsen af Islamisk Stat og nævnte ovenikøbet selv et eksempel på det.
Så er det ikke rigtigt, at en del af svaret her også efter Alternativets egen politik er våben?
René Gade (ALT), 2016-04-19:
Jeg er med på, at alle partier her i Folketinget ønsker en fredelig løsning.
Alle partier græmmes og væmmes, når vi skal til at bombe og der sker civile tab.
Men det er et kæmpe problem, hvis vi, når jeg nu har stået heroppe i efterhånden nogle minutter, ikke bare sådan kan se en flig eller en lillebitte gnist af, at der nu godt kan være et eller andet om, at der er noget, vi ikke har gjort endnu.
Det lyder, som om vi har forsøgt alting.
Hvis vi havde forsøgt alting, havde vi også haft kurdere med ved bordet i fredsprocessen.
Jeg ved det ikke.
Jeg har bestemt ikke svarene, jeg har ikke på noget tidspunkt påstået, at jeg har svarene.
Men jeg har påstået, at det her emne, det her beslutningsforslag for mig er blevet nemt at sige nej til.
Konflikten er hamrende besværlig og kompliceret, og vi har set lignende tilfælde tidligere, hvor vi har skullet ind i en lignende konflikt og skabe stabilitet, og der er ingen nemme svar.
Så hvis jeg begynder at oprulle, hvad der skal til for at løse en konflikt på diplomatiets vegne, så ved jeg simpelt hen ikke, hvor vi skal starte, og hvor vi skal ende.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-19:
Jo, jeg synes, det er mærkeligt, og jeg vil da klart opfordre ordførerne fra Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti og Venstre og fra Folketingets andre partier til at komme på talerstolen i dag.
For der er tale om en meget, meget alvorlig sag.
Der er tale om, at Danmark skal gå i krig i Irak og i Syrien, og det synes jeg vi bør tage en grundig debat om.
Søren Søndergaard (EL), 2016-04-19:
Jeg forstår fuldstændig formandens opfordring, og jeg deler den fuldstændig.
Men vi er jo i den meget mærkværdige situation, at ordførerne for de tre største partier, der anbefaler igangsættelsen af den her krig – Socialdemokratiet, Venstre og DF – ikke er gået op på talerstolen, sådan at vi havde kunnet få en debat med dem og havde kunnet stille spørgsmål til dem.
Der vil jeg bare spørge Nikolaj Villumsen, om han ikke synes, at det er mærkeligt at blive udspurgt af nogle fra partierne hernedefra, der ikke selv går på talerstolen, så man kan stille spørgsmål til dem, og om han ikke synes, det er mærkeligt, at disse partier ikke tør stå ved deres holdning, så vi kan få en reel diskussion her i salen.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-19:
Det, man har kunnet læse her hen over weekenden, er, at de engelske kampfly stort set ikke har været på vingerne i det seneste lange stykke tid, og man kan jo spørge sig selv, om der, når de engelske kampfly ikke bliver brugt, så reelt er brug for de danske.
Er det blot en symbolsk støtte, vi giver på den her måde, fordi der er så mange lande, der står i kø for at bombe?
Men når hr. Naser Khader spørger mig, tror jeg, han fisker lidt efter, om der er nogle luftangreb, der kan give mening i Syrien og Irak.
Til det vil jeg sige: Ja, vi har eksempelvis kunnet se, at bombardementerne omkring Kobane faktisk hjalp de kurdiske styrker.
Så det anerkender jeg fuldt ud.
Men når Enhedslisten i dag ikke kan støtte det, er det, fordi vi mener, at Danmark bør gøre noget andet for at bekæmpe ISIL.
Jeg er dybt, dybt bekymret for, at vi ikke kan få svar på, hvad for nogle grupper det er, som regeringen vil give luftstøtte.
I stedet foreslår vi, at man støtter de lokale demokratiske kræfter, så de bliver inkluderet i fredsprocessen, og så de bliver styrket i kampen mod ISIL.
Naser Khader (KF), 2016-04-19:
Nu fremstiller ordføreren det, som om det kun er Danmark, der er i gang med at bekæmpe Islamisk Stat fra luften, men det gør en hel koalition af omkring 50 lande.
Er det kun Danmark, der skal afblæse aktionen mod Islamisk Stat, eller er det alle i koalitionen?
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-19:
Jeg vil opfordre hr. Jeppe Jakobsen til at læse det her forslag igen.
For der er lige præcis tale om, at Danmark giver luftstøtte til udvalgte grupper inde i Syrien.
Vi kan bare ikke få fuld indsigt i, hvem de her grupper er.
Situationen er den, at Enhedslisten ønsker at støtte demokratiske sekulære grupper inde i Syrien, og Dansk Folkeparti har tænkt sig at stemme for det her forslag uden at ane, om det er islamistiske grupper, der skal have luftstøtte fra Danmark.
Jeg tror ærlig talt, der er en hel del Dansk Folkeparti-vælgere, der sidder og ryster på hovedet derude i stuerne.
Mette Bock (LA), 2016-04-19:
Det kan vi godt.
Og der bliver jeg faktisk nødt til at sige, efter at hr. René Gade jo har talt i rigtig lang tid i dag, at jeg altså også synes, at Alternativet og de øvrige partier, som siger nej til B 108, påtager sig et kæmpe ansvar, i forhold til hvordan det her udvikler sig.
Men som sagt kan vi jo desværre ikke sende tingene i laboratorium og lave nogle eksperimenter.
Vi bliver nødt til at træffe de beslutninger, som vi synes er de mindst ringe, så kompliceret situationen end er.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-19:
Vi foreslår jo lige præcis at styrke lokale demokratiske kræfter, så de kan beskytte civilbefolkningen.
Så det er vores svar til fru Mette Bock.
Men det, jeg godt kunne tænke mig at høre fra Liberal Alliance, er: Hvad med Assad?
Altså, vi har jo en situation, hvor vi kan se på de svar, der er kommet til Folketinget, at det på ingen måde kan udelukkes, at de danske luftbombardementer i Syrien vil være med til at bane vejen for, at Assad eller andre ekstreme islamistiske grupper kan vinde kontrol med de områder, som ISIL muligvis bliver jaget væk fra.
Altså, jeg går ud fra, at vi er enige om, at Assad har begået voldsommere forbrydelser mod befolkningen i Syrien, end ISIL har.
Så hvilken sikkerhed har Liberal Alliance reelt for, at lige præcis det, man kommer til at stemme for her, ikke fører til, at civilbefolkningen i de her områder fortsat vil blive brutalt undertrykt, ligesom de bliver det lige nu af ISIL?
Mette Bock (LA), 2016-04-19:
Det har jeg simpelt hen ingen forudsætninger for.
Men det, jeg synes de partier, som ikke støtter op omkring B 108, faktisk skylder at forklare, er, om det så er en god beslutning, at man ikke vil medvirke til at beskytte den civilbefolkning, som faktisk bliver udsat for de her overgreb, som jeg tror vi alle sammen er enige om er fuldstændig horrible.
Så det er jo et spørgsmål om at vælge imellem pest og kolera, om at træffe det valg, som man tror er det mindst ringe i den pågældende situation.
Jeg må jo konstatere, at der er partier, som ikke mener, at den beslutning, der bliver truffet i dag, er den rigtige.
Jeg ville sådan håbe, at de partier, som så er imod det, kunne forklare, hvorfor det er bedre for civilbefolkningen, som bliver udsat for de overgreb, fortsat at skulle udsættes for de her overgreb, end at man forsøger at gå ind at beskytte dem.
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-19:
Netop i forhold til det kan jeg sige, at statistikken fra Afghanistan var, at der døde en civil for cirka hver tiende bombe, man kastede.
Der er mange eksperter, der peger på, at det forventelig nok er noget af det samme, der er tilfældet her.
Det vil sige, at man sandsynligvis desværre er oppe over mere end 1.000 civile dræbte.
Synes ordføreren, at det er tilfredsstillende, at Danmark er på vej i krig sammen med en koalition, som ikke oplyser fuldt og åbent omkring konsekvenserne for civile, og som gør så lidt, som det nu er tilfældet, for at undersøge, hvad konsekvenserne for civile er?
Mette Bock (LA), 2016-04-19:
Jeg har simpelt hen ingen forudsætninger for at vurdere det.
Jeg synes selv, at det er et meget lavt tal.
Jeg vil også tro, at det er meget vanskeligt at opgøre præcis, hvor mange civile tab der er tale om.
Men at der har været til civile tab, er jeg ikke i tvivl om.
Eva Flyvholm (EL), 2016-04-19:
Mange tak.
Når man tager beslutningen om at sende danske soldater ud i krig, er noget helt afgørende det her med, hvad konsekvenserne bliver, og som ordføreren også er inde på, hvad konsekvenserne bliver for de civile på jorden i Irak og Syrien.
Jeg vil gerne spørge ordføreren lidt mere i forhold til de civile tab.
Det er sådan, at der snart er bombet omkring 12.000 gange i Irak og Syrien i koalitionen mod IS.
Det er jo bygninger, mennesker og alt muligt, der er blevet bombet der.
Indtil videre har koalitionen vedkendt sig 21 civile tab.
Tror ordføreren, at det er realistisk, at der med så mange bombninger kun er tale omkring 21 civile, der er blevet dræbt i Irak og Syrien?
Mette Bock (LA), 2016-04-19:
Er det en god beslutning at gå i krig?
Men det kan være den mindst ringe beslutning, og når Liberal Alliance bakker op om B 108, er det primært af to grunde, og de to grunde er begge to beskyttelsesgrunde.
Den ene grund er, at der er en civilbefolkning i de her områder, som for øjeblikket er udsat for horrible overgreb, som de ikke har nogen chance for at forsvare sig imod selv, og der synes vi i Liberal Alliance, at det internationale samfund har en pligt til at gå ind og hjælpe med at beskytte og forsvare denne civilbefolkning.
Det andet beskyttelsesargument handler om, at hvis ikke man forsøger at indkapsle IS, så vil der være en trussel, ikke kun imod Europa, men også imod Danmark.
Vi tror ikke på, at man via krig kan gå ind at skabe varig fred og opbygge nye demokratiske samfund.
Det tror vi ikke på at man kan, men der skal de i disse områder selv gribe fat og selv gøre det, som de mener er rigtigt.
Folkerettens bestemmelser om folkeslagenes selvbestemmelse er noget, vi i høj grad bygger det op om.
Så der er to argumenter, og begge er beskyttelsesargumenter, altså at beskytte civilbefolkningen imod overgreb og at beskytte Europa og Danmark imod en trussel, som vil stige, hvis ikke vi forsøger at gøre noget.
Kan vi så få fuldstændige garantier imod, at der vil ske civile tab?
Nej, det kan vi ikke.
Kan vi få en fuldstændig garanti for, hvem det er, vi samarbejder med?
Nej, det kan vi ikke.
Men vi kan gøre vores bedste, og det vil vi holde nøje øje med.
Vi vil forsøge at gøre alt, hvad vi kan, for at minimere tab, som vi ikke ønsker, men garantere imod dem kan vi ikke.
Vi skal sætte ind i tre spor, og det gør vi faktisk allerede, nemlig det politiske, det humanitære og – desværre – også det militære.
De er direkte involveret, det er dem, der er ude i fronten, og de tjener en sag, som vi tror er den rigtige.
Men som sagt: Krig er aldrig en god løsning, men krig kan være den mindst ringe løsning.
Marie Krarup (DF), 2016-04-19:
Som jeg sagde før, indgår vores F-16-fly i en organisation, der hedder det danske forsvar, og det betyder, at de skal forsvare Danmark.
Det er det, der er deres opgave.
Det hedder ikke menneskerettighedsmissionen.
Det danske forsvar er ikke opbygget for at indføre menneskerettigheder over hele verden.
Det er indrettet for at forsvare Danmark, så vi kan have fred og frihed osv. herhjemme.
Det er den opgave, de løser.
Og hvis det så nogle gange betyder, at vi må arbejde sammen med nogle, som ikke er helt på samme måde som os selv, er det måske det, vi er nødt til.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-19:
Tak for erkendelsen af det, men sandheden er vel den, at man ikke kan undgå at komme til at samarbejde med islamistiske grupper, sådan som situationen er dernede.
Det er grupper, der har et nøjagtig lige så betændt forhold til menneskerettighederne og til, hvordan man behandler andre mennesker, som Islamisk Stat har.
Men det, jeg forstår på ordføreren, er, at det sådan set er lige meget, hvordan de islamistiske grupper behandler andre folk, der bor i Irak, så længe de ikke truer os.
Er det rigtigt forstået, at det sådan set er logikken bag Dansk Folkepartis støtte til den her krigsførelse?
Marie Krarup (DF), 2016-04-19:
Jeg så meget gerne, at man kun samarbejdede med demokratiske og vestligt orienterede grupper.
Jeg er bare så realistisk, at jeg godt ved, at dem er der ikke voldsomt mange af i Mellemøsten.
Derfor siger jeg, at det sagtens kan være, at vi kommer til at støtte nogle, som vil give os problemer i fremtiden.
Men en ting er sikkert, og det er, at den værste gruppe, der er dernede, er Islamisk Stat, og hvis vi ikke gør, hvad vi kan, for at få nedkæmpet dem, udgør de en trussel mod os, og derfor er vi nødt til at gøre, hvad vi kan, for at nedkæmpe dem med en bombekampagne fra F-16-fly og med et samarbejde med grupper på jorden.
Vi ser helst, at de alle sammen er vestligt orienterede grupper, men det kan godt være, at der er nogle, der ikke er helt som os.
Det tror jeg ikke at der er nogen der kan garantere.
Finn Sørensen (EL), 2016-04-19:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg skal bare lige prøve at forstå, hvordan ordføreren ser på strategien i den her krig, og det er i anledning af det svar, som ordføreren lige før gav hr. Nikolaj Villumsen.
Skal jeg forstå det sådan, at ordføreren opfatter strategien på den måde, at vi i den her krigsførelse, som jo desværre bliver vedtaget, ikke skal støtte og samarbejde med islamistiske grupper, men kun med ikkeislamistiske grupper, sådan at det, hvis vi kommer til at støtte eller samarbejde med en islamistisk gruppe, er en fejl?
Marie Krarup (DF), 2016-04-19:
Nej, det er lige præcis det, jeg har stået og sagt adskillige gange her, nemlig at der ikke er nogen garantier for en fredelig fremtid.
Ordføreren må vente, til ordføreren kommer i Paradisets Have, for der er fred der.
Men indtil da må vi leve med, at der ikke er nogen garantier.
Men hvis ikke vi bekæmper Islamisk Stat, tror jeg, der er en garanti for, at vi vil opleve mange terrorangreb og mange overgreb, og det synes jeg Enhedslisten burde interessere sig lidt mere for, i stedet for først at ville handle, når man har titusind garantier for det ene og for det andet.
Når vi sender F-16-fly, er der i hvert fald en større del, vi har kontrol over,
end hvis vi blot bevæbnede forskellige grupper i Mellemøsten.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-19:
Jeg vil sige tak til fru Marie Krarup for ærligheden.
For det er jo rigtigt, at med de informationer, vi har, er der ikke nogen af os her i Folketinget, der kan udelukke, at Danmark vil skulle give luftstøtte til islamistiske grupper.
Så kunne jeg bare godt tænke mig at høre Dansk Folkepartis ordfører om noget.
Når vi nu har set, at grupper fra den ene dag til den anden har skiftet side i Syrien, kan fru Marie Krarup så klart sige, at hun kan give den danske befolkning en forsikring om, at de grupper, som nu skal have støtte – en støtte, som Dansk Folkeparti er parat til at give til islamistiske grupper – ikke kan komme til at udgøre en trussel mod Danmark i fremtiden?
Mette Bock (LA), 2016-04-19:
Det har vi overhovedet ingen garanti eller sikkerhed for.
Men vi tror, at det, vi vælger at gøre her, er den mindst ringe løsning i forhold til det.
Og det er jo fuldstændig rigtigt, som hr. Nikolaj Villumsen påpeger her, at der er nogle absurditeter i, at vi på den ene side gerne vil bekæmpe Assad, som er en kæmpe bandit og en kæmpestor forbryder, og på den anden side risikerer på nogle stræk at komme til at stå skulder ved skulder med Assad.
Det kigger vi åbent ind i.
Vi ved godt, at det er sådan.
Jeg har set de beslutningsforslag, som ligger, i forhold til hvad man kunne gøre i stedet for at lave et B 108.
Men imens vi venter på, at de mennesker, som nu skal inddrages i fredsprocessen, skal gå i gang og prøve at se, hvad de kan gøre for at skabe mere stabilitet i området, så vil der være overgreb på civilbefolkningen.
Og vores bedste gæt – og det er et gæt – er, at imens vi venter på det, vil man opleve større civile tab, end hvis vi går ind og også bruger det militære spor i et forsøg på at beskytte civilbefolkningen.
René Gade (ALT), 2016-04-19:
Jeg tænker netop på det, fordi det er så svært at definere, hvad det er, der skaber dem.
Vi har vores ideer, og der kan være andre, der har deres ideer.
Jeg har også hørt, at det er utrolig svært for alle at sende danske soldater af sted til det her, altså sende dem af sted med en opgave, der ikke har noget klart defineret mål ud over at udslette IS fra jordens overflade.
Vi kan ikke sætte nogen slutdato på det.
Vi forlanger faktisk, at de i visse grænseoverskridende tilfælde skal skyde på civile i en højere sags tjeneste, fordi de samtidig tager terrorister med i købet.
Altså, kan Liberal Alliance stå inde for at sende vores soldater af sted på den mission?
Mette Bock (LA), 2016-04-19:
Det er der jo rigtig, rigtig mange mennesker som forsker i for øjeblikket, og der gives rigtig mange forskellige svar.
Jeg tror også, at der reelt er rigtig mange forskellige svar.
Så der kan ikke gives entydige forklaringer på, hvad det er, der rekrutterer, og hvad det er, der gør, at IS bliver større i de her år.
Men jeg tror vi bliver nødt til at se i øjnene, at der er et bredspektret sæt af forklaringer.
René Gade (ALT), 2016-04-19:
Jeg oplever jo som altid fru Mette Bocks tale som både nuanceret og ikke mindst meget realistisk og pragmatisk – og vi kan være enige om at være uenige.
Men jeg synes alligevel også, vi bliver nødt til at gå ind på, hvad det egentlig er, vi skal ud at bekæmpe.
Det er IS, det her beslutningsforslag vil bekæmpe, og der synes jeg jo det er vigtigt at kende sin fjende.
Så selv om det er et svært spørgsmål, kunne jeg godt tænke mig at høre: Hvad er ordførerens overvejelser eller tanker om, hvad der skaber en terrorist hos IS?
Hvad er det, der fostrer IS?
Er det noget, man kan blive påvirket til, når om man er et helt andet sted i verden?
Hvad er det, der set med ordførerens øjne gør, at man pludselig tilslutter sig noget så vanvittigt som IS?
Mette Bock (LA), 2016-04-19:
Jeg forstår godt hr. Holger K. Nielsens pointer i det.
Problemet er, at det ville være enkelt, hvis det var en krig som i gamle dage, hvor det var to nationer, der kæmpede imod hinanden, og hvor man havde en front og der så var nogle soldater, der løb ind imod hinanden.
Sådan er det jo ikke.
Vi bliver nødt til at se i øjnene, at det, som er situationen i dag, er, at vi har Assad, som er en kæmpe forbryder, og så har vi Islamisk Stat, som udgør en kæmpe trussel, hvilket Assad jo også udgør, ikke kun for civilbefolkningen, altså den lokale civilbefolkning, men også i forhold til Europa og Danmark.
Derfor bliver vi jo nødt til både at bruge det diplomatiske, det humanitære og det militære spor, vel vidende at uanset hvad vi gør, kigger vi ind i et rum, hvor vi bare ikke kan få garantier imod civile tab eller imod, at vi kommer til at gøre noget, som vi ikke havde forudset, da vi sagde ja til det her beslutningsforslag.
Men vi tror på i Liberal Alliance, at det er det mindst ringe, vi kan gøre, så kompliceret, som situationen er nu.