runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2015-10-08:
Tak for det.
Ordførerens store armbevægelser fornægter sig jo ikke, men nu er der ro på igen.
Jeg hæfter mig særligt ved, at hr. Simon Emil Ammitzbøll siger, at nu får vi en borgerlig regering, ikke bare af navn, men af gavn.
Er ordføreren opmærksom her?
Så mit korte spørgsmål er sådan set bare: Hvad var Liberal Alliances krav for at pege på hr. Lars Løkke Rasmussen som statsminister?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-10-08:
Jeg kan så forstå på ordføreren, at hun mener, at Adnan Avdic, kendt salafist, af sit hjertes godhed har hjulpet nogle af sine venner til Sverige, og at det skal han så ikke straffes for.
Det må Pernille Skipper jo selv vurdere.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre Pernille Skipper, om hun er af den opfattelse, at Enhedslisten og Enhedslistens medlemmer skal overholde loven.
For jeg kan jo forstå, at den 8. september 2015 smuglede et at Enhedslistens medlemmer, Annika Holm Nielsen, en person til Sverige, og det opfattede hun som sådan en hædersting at gøre.
Og så vil jeg bare spørge ordføreren: Mener ordføreren, at man er pligtig til at overholde loven i det her land, også selv om man er imod den lovgivning?
Pernille Skipper (EL), 2015-10-08:
Altså, det forestiller jeg mig ved gud heller ikke at jeg skal godtgøre i de enkelte sager.
Det er da det, vi har politi og anklagemyndighed til, altså at efterforske kriminalitet og finde bevismaterialet frem, og så er det i sidste ende domstolene, der skal afgøre, om der er tilstrækkeligt bevis.
Der er masser af bestemmelser i vores lovgivning, som har som kriterie for, at man har overtrådt den, at det er sket for egen vindings skyld.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-10-08:
Tak for det.
Undertiden siger Enhedslisten nogle ting, der i vores andres ører kan virke sådan lidt besynderlige, og det vil jeg sige også var det, jeg noterede mig den 14. september 2015, da jeg læste på DR Nyheder, at ordføreren, fru Pernille Skipper, slog til lyd for, at menneskesmugling skal være lovligt, så længe der ikke er penge involveret.
Og så er det jo, man spekulerer over, hvordan fru Pernille Skipper har tænkt sig at håndhæve det.
Hvordan har fru Pernille Skipper tænkt sig at finde ud af, hvorvidt der har været penge involveret i en menneskesmuglingssag?
Forestiller fru Pernille Skipper sig eksempelvis, at der har været penge involveret i forhold til Adnan Avdic, kendt salafist og kendt for at sige noget om, at grundloven skulle et vist sted hen?
Han har formentlig ikke taget penge for at smugle nogle af sine venner over til Sverige, men ifølge fru Pernille Skipper skulle det, Adnan Avdic der havde foretaget sig, jo være fuldt lovligt.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Pernille Skipper: Hvordan mener fru Pernille Skipper egentlig at hun skal kunne godtgøre, om der har været penge imellem en menneskesmugler og en, der bliver smuglet?
Pernille Skipper (EL), 2015-10-08:
De der måltal, som politiet hvert år render og jagter, er tossede.
Mange af de krav, der bliver stillet til dokumentationen af indsatsen blandt vores plejepersonale og alt muligt andet, er tosset bureaukrati.
Det synes jeg bare at vi skal komme af med.
Det er sjovt, at vi bliver ved med at snakke om det, men det sker aldrig.
Nej, det kan det ikke.
Der er i årevis blevet skåret ind til benet, så der skal i det mindste fyldes op.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-08:
Jamen jeg kunne ikke drømme om ikke at tage det alvorligt eller om at karikere det.
Det er bare lidt uforståeligt, at vi åbenbart har skruet verdens største offentlige sektor så forkert sammen, at det, vi gør, er så ringe.
Anerkender fru Pernille Skipper så, at vi med de penge, vi har, kunne gøre tingene på en anderledes måde?
Eller er det kun mange flere penge, der løser problemet?
Pernille Skipper (EL), 2015-10-08:
Jeg er næsten ked af at sige det til hr. Søren Pape Poulsen, men Enhedslisten tager altså ikke imod mandater fra andre partier.
Det var lige før, at der var et frieri i gang dér, men jeg må desværre sige nej.
Altså, jeg vil starte med at sige, at man godt kan karikere de bekymringer, som vi har for vores velfærdssamfund.
Det skal man være hjertelig velkommen til.
Men jeg synes ærlig talt, at det er en lille smule respektløst over for de ældre medborgere, som har knoklet hele livet og har betalt deres skat til velfærdssamfundet, og som nu har brug for omsorg, men får at vide, at de skal spise vakuumpakket mad og ikke kan få lov til at komme ud og gå en tur, hvis de har behov for hjælp til det, og som i øvrigt skal sove med ble om natten, fordi de ikke kan blive hjulpet op på toilettet.
Det synes jeg ikke er særlig morsomt, og jeg synes, det er rigtig, rigtig skidt, og jeg synes ikke, at vi kan være bekendt ikke at gøre noget ved det, men bare kigger på, hvordan kommunernes indsats bliver dårligere og dårligere, mens der kommer flere og flere ældre.
Det er bare for at tage en lille del af vores velfærdssamfund.
Er der en grænse for, hvor stor den offentlige sektor skal være?
Jamen vi er jo slet ikke i en situation, hvor den offentlige sektor vokser i forhold til den private – overhovedet ikke.
Jeg må ikke sige mere.
Nej, det mener jeg ikke, og det tror jeg da søreme heller ikke at der er nogen fra Enhedslisten der på noget tidspunkt har sagt.
Og vi synes, at Danmark burde gå forrest i at kalde på ansvarlighed hos de andre lande i Europa for at sørge for, at man får en fælles løsning på det her.
Når det er sagt, er det jo heller ikke alt i EU's asylpolitik, der er værd at råbe hurra for.
Altså, det er jo EU's Dublinforordning, der har skabt de kaotiske forhold, vi lige nu ser i Sydeuropa, og der er Frontex-samarbejdet, som jo er grænsebevogtning, som ikke kommer til at løse de gigantiske problemer, vi har med at gøre.
Men mellemstatslige frivillige aftaler kan vi selvfølgelig sagtens lave, og det skal vi.
Jonas Dahl (SF), 2015-10-08:
Tak, formand.
Jeg vil godt vende lidt tilbage til det, fru Pia Olsen Dyhr spurgte ind til lidt tidligere, for det blev lidt uklart for mig, hvad det egentlig er, Enhedslisten mener.
Man går ikke ind for EU, og man mener også, at vi skal trække os ud af EU, men man mener, at flygtningespørgsmålet skal løses i EU.
Det giver ikke rigtig mening.
Altså, man kan jo ikke både blæse og have mel i munden, og det er lidt det, som jeg synes Enhedslisten prøver at gøre.
Det gør man sådan set også op imod den afstemning, vi nu skal have den 3. december.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at få et klart svar fra Enhedslisten: Mener man, at udfordringerne i forhold til flygtningespørgsmålet, som er vældig store – det tror jeg hurtigt vi kan blive enige om – skal løses i EU-regi?
Har vi ikke en fælles forpligtelse til netop at løfte den opgave i EU?
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-10-08:
Jeg holder jo så forfærdelig meget af Enhedslisten.
Det grænser næsten til et kærligt forhold.
Det er jo socialisme i sin rendyrkede form.
Man ved, hvad man får.
Det er så fantastisk.
Jeg holder af det og har altid gjort det.
Men jeg føler mig også kaldet til at spørge lidt ind til det samfund, vi nu skal have.
Jeg hørte på ordførerens tale, at der næsten ingen grænser er for, hvor skidt det hele er.
Alt velfærd har det helt forfærdeligt, alt ligger ned, og der skal bruges, jeg ved ikke hvor mange millioner og milliarder oveni.
Er der i Enhedslistens tanker en grænse for, hvor mange flere tusinde der skal ansættes i den offentlige sektor?
Er der en grænse for, hvor mange milliarder ekstra der kan bruges i den offentlige økonomi?
Og hvor skal pengene komme fra?
Så hørte jeg, at der er nogle forslag om endnu flere afgifter til erhvervslivet.
Har Enhedslisten nogen forestilling om, at hvis det erhvervsliv, vi har i dag, bliver beskattet mere og mere, også er her under Enhedslistens styre?
Pernille Skipper (EL), 2015-10-08:
Jeg siger ikke, at den ene eller den anden ikke skal straffes – jeg siger netop, at det er noget, politi og domstole skal afgøre.
Og jeg har en holdning til, hvordan lovgivningen bør være indrettet.
Marcus Knuth (V), 2015-10-08:
Fru Pernille Skipper taler om at tage mere ansvar i forhold til flygtninge og illegale immigranter.
Anerkender fru Pernille Skipper, at det, at et flertal af vores borgmestre i flere omgange over længere tid har sagt, at systemet nu er så presset på grund af det meget, meget høje antal flygtninge, der søger målrettet mod Danmark, ofte motiveret af den tidligere regerings tårnhøje sociale ydelser, er et problem?
Og i så fald
, anerkender fru Pernille Skipper, at vi er nødt til at lytte til vores borgmestre og markant reducere antallet af flygtninge, der søger målrettet mod Danmark?
Pernille Skipper (EL), 2015-10-08:
Jeg føler mig ret overbevist om, at fru Stine Brix lige blev groft fejlciteret, men lad det nu være.
Altså, partiskat betaler vi i Enhedslisten, ja.
Vi synes, det er fair, at man ikke som politiker kan sidde og hytte sit eget skind.
Jeg har gentagne gange sagt, og jeg gør det gerne igen, at bl.a. hr. Jan E. Jørgensen får for meget i løn og for gode pensionsforhold.
Og vi gør, hvad vi kan, for at sørge for, at de forhold, som politikere arbejder under, minder en lille smule mere om virkeligheden udenfor, for så kunne det være, man blev lidt mere tilbøjelig til at forholde sig til den.
Jeg anerkender, at der findes byrådsmedlemmer både fra Enhedslisten og fra andre partier, som faktisk har en meget høj arbejdsbelastning.
Og det kan være svært ved siden af et fuldtidsarbejde at få det til at hænge sammen.
Jeg mener ikke, og det er heller ikke Enhedslistens politik, at højere løn nødvendigvis er løsningen på det, men måske nærmere mere sekretariatsbistand og hjælp til at få tingene til at hænge sammen.
Og så vidt jeg husker, blev forslaget heller ikke stemt igennem på vores årsmøde.
Nu er jeg en lille smule i tvivl, for ordføreren siger først, at formålet er at få folk i arbejde, men jeg synes søreme da, at jeg ofte har hørt, at indsatsen var en såkaldt straksopbremsning, der skulle sørge for, at der ikke kom flere hertil.
Det er åbenbart også det, der alligevel lidt er formålet, eller hvad?
Spørger man mig, om jeg anerkender, at man kan gøre folk fattige med en integrationsydelse, er svaret ja.
Nej, det gør jeg ikke.
Er der nogen, der ikke har skyld i, at der mangler arbejdspladser, eller at deres forældre måske er arbejdsløse, er det børnene, og dem rammer I med den her integrationsydelse.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-10-08:
Tak for det.
Jeg har altid betragtet kommunisterne og ultrasocialisterne i Enhedslisten som sådan en helt særlig type mennesker, for hvem ussel mammon ikke betyder noget som helst, folk, der bor i kollektiv og deler de små ting, de har, med hinanden til fællesskabets bedste, og som betaler deres skat og ikke mindst deres partiskat med den allerstørste glæde.
Derfor blev jeg simpelt hen så glad, da jeg kunne følge Enhedslistens årsmøde og se, at en lokalafdeling i Greve-Solrød mente, at partiskatten var for høj.
Man foreslog, at den skulle sættes ned fra 33 pct. til 5 pct.
Det var dog noget af en skattelettelse.
Og fru Stine Brix, som jo sidder i ledelsen af partiet, sagde, at man godt kunne se, det var et problem, og at økonomiske incitamenter selvfølgelig betød noget for folks lyst til at arbejde.
Så derfor skal jeg høre, om de her økonomiske incitamenter kun har betydning for folk i Enhedslisten, der er kommunalpolitikere, eller om de måske også har betydning for andre mennesker, der f.eks. kunne få lyst til at arbejde, hvis de kunne få mere ud af det økonomisk.
Pernille Skipper (EL), 2015-10-08:
Jeg tror, at der kan være mange grunde til, at flygtninge, der når frem til Europa, vælger Danmark fra for tiden.
Det er ikke noget, jeg som dansker er særlig stolt af – så er det sagt.
Jeg mener ikke, at vi skal gøre noget for at skræmme flygtninge væk fra Danmark.
Jeg mener, at vi skal tage del i vores ansvar, og så mener jeg, at vi skal gå foran og sørge for, at vi får en ordentlig og ansvarlig fordeling i Europa ud fra landenes økonomiske formåen og størrelse.
Det vil formentlig ikke betyde, at Danmark skal tage særlig mange flere – formentlig ikke – men vi skal tage vores del af ansvaret.
Anerkender jeg, at det belaster vores kommuner?
Ja, søreme så, det gør det.
Det er også derfor, at vi foreslår og har foreslået, at kommunerne bliver kompenseret for de ekstraudgifter, de har alle sammen, til den integrationsindsats, der skal ske, når der kommer flygtninge, for selvfølgelig har vi råd til både at tage os af mennesker på flugt og samtidig sørge for, at det ikke går ud over vores velfærd til ældre, børn, folkeskole.
Jeg tror da ikke, der er særlig mange mennesker, som ville gå på arbejde, hvis de fik 0 kr. for det, altså bare af deres hjertes godhed.
Der er masser af mennesker, der laver masser af frivilligt arbejde, der intet har med økonomi at gøre, og som står tidligt op i weekenden og alt muligt andet.
Så nogle gange har økonomisk incitament noget med det at gøre, og andre gange har det ikke.
Jeg er en lille smule usikker på, hvor hr. Jan E. Jørgensen vil hen med det, men jeg kan love dig for, at jeg ikke tror på, at det at sænke kontanthjælpen eksempelvis vil skabe arbejdspladser.
Og jeg tror ikke, der kommer noget andet ud af det end at få flere mennesker til at leve i fattigdom og få flere børn til at vokse op i fattigdom.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-10-08:
Jeg kan være enig med fru Pernille Skipper i, at der er nogle folketingsmedlemmer, der får for meget i løn, men for mit eget vedkommende synes jeg nu at det modsatte gør sig gældende.
Med hensyn til de økonomiske incitamenter var det, som man ønskede fra Greve-Solrøds side, jo ikke mere i løn.
Det var mindre skat, fordi man mente, at økonomiske incitamenter betød noget.
Og jeg har ikke hørt ordføreren svare på, om man fra Enhedslistens side anerkender, at det altså betyder noget for folks lyst til at stå op og gå på arbejde, hvad enten det nu er i en kommunalbestyrelse eller, om jeg så må sige, det er et rigtigt arbejde, at man får noget ud af det også økonomisk.
Anerkender Enhedslisten den præmis?
Marcus Knuth (V), 2015-10-08:
Regeringens nye integrationsydelse har ikke til formål at skræmme nogen, tværtimod, den har til formål at få flere i arbejde og gøre Danmark mindre attraktivt.
Anerkender fru Pernille Skipper, at Dansk Arbejdsgiverforening netop har sagt, at regeringens nye integrationsydelse vil få flere i arbejde?
Og anerkender fru Pernille Skipper, at allerede nu efter blot 3 måneder ved regeringsmagten kan vi se de tidlige tegn på, at integrationsydelsen har været med til, at der kommer færre asylansøgere til Danmark end under den tidligere regering?
René Gade (ALT), 2015-10-20:
Men jeg tænker ikke, at det her er noget, vi kommer til at fortsætte med, altså at vi bakker ud af krigen med det her skridt.
Jeg hører jo, at der allerede nu tales om, at vi skal have flyene på banen igen, allerede inden vores soldater tror på, at ressourcerne og bemandingen til det rent faktisk er der.
Så hr. Holger K. Nielsen har ret i, at det her da er et skridt mod en mindre involvering.
Men jeg tror, det er et lille skridt af kort varighed.
Der tænker jeg faktisk, at hvis vi på et tidspunkt skulle sige ja til at sætte ind med militær, skulle det være for at komme ind for at lave en fredsskabende mission i en kortvarig periode.
Man kunne så sige, at i den her konflikt kan vi gå ind og skabe fodfæste for en dialog med de parter, der er.
Så det kan godt være, man skal sætte ind med militær på et eller andet tidspunkt.
Og derefter kunne man stoppe med brugen af militær.
Jeg ser, at man kun går i én retning, og der er blevet udtalt, at det kan tage 20 år, før ISIL er væk.
Jeg tror, det var en afgående amerikansk officer, der sagde det.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-10-20:
Det er der, hvor jeg synes at hr. René Gade ikke har ret.
Der er jo ikke taget nogen beslutning om, at vi skal genudsende F-16-flyene.
Det står helt klart, at det skal der træffes en selvstændig beslutning om.
For der er virkelig grund til det ud fra de der lidt komplekse forhold, som jo er i det her.
Men igen: Hvad skadeligt er der ved det her radarbidrag?
Er det ikke meget fornuftigt, at vi har bedre overblik over, hvad der er i luften af civile fly, af fly fra Iran eller russiske fly, eller hvad det nu måtte være?
Holger K. Nielsen (SF), 2015-10-20:
Jeg vil også godt ønske hr. René Gade tillykke med hans jomfrutale.
Det er jo altid en fornøjelse at høre her i Folketingssalen.
Jeg synes også, at han havde nogle interessante betragtninger om kompleksiteten i den her indsats, og dem deler jeg sådan set i høj grad.
Jeg er sådan set fuldstændig enig i det.
Men jeg vil bare lige spørge: Vil hr. René Gade ikke medgive, at når man erstatter et F-16-bidrag med en radar, er det ikke et yderligere skridt på vej ind i krigen, men vel nærmere et skridt ud af krigen?
Det er jo langt, langt mindre militaristisk end det, vi har i øjeblikket, og derfor er det sådan set et skridt i den rigtige retning.
René Gade (ALT), 2015-10-20:
Der er mange fornuftige ting i det her radarbidrag.
Men hele præmissen er i Alternativets øjne forkert.
Selve bidraget bidrager jo netop til vores militære indsats, og vi synes, at det er forkert at sætte militær ind, hvis der ikke er nogen vision for, hvordan vi vinder freden.
Og det kan vi simpelt hen ikke se der er, heller ikke med en radarindsats.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-10-20:
Også jeg vil gerne sige tillykke med en veludført jomfrutale.
Og jeg er fuldstændig enig med hr. René Gade i, at vi er gode, når det gælder det humanitære.
Det skal vi også fortsætte med at være, men verden er jo ikke som sådan så god.
Nogle gange er man nødt til at have forskellige værktøjer i brug fra værktøjskassen.
Det tror jeg nok er en rigtig betragtning – måske oven i købet en klog betragtning – og derfor er mit spørgsmål: Er det ikke lidt for frelst – i citationstegn – kun at ville deltage i den bløde del, når alt tyder på, at også den hårde del er nødvendig, for at man rent faktisk kan komme videre i den konflikt?
René Gade (ALT), 2015-10-20:
Nu er der jo forskellige betragtninger om, hvordan IS er opstået.
Men der er i hvert fald nogle, der har en historie med, at de er udsprunget af al-Qaeda i tidernes morgen.
Og der vil jeg sige, at det, man gjorde for år tilbage ved al-Qaeda, jo ikke nødvendigvis har gjort, at de er blevet mere fornuftige og behandler folk bedre.
Jeg tror, Danmark har en meget, meget stor mulighed for at hjælpe med infrastrukturen i både Syrien og Irak ved at tage ned og sige: Vi kan noget med politik; vi kan noget med at bygge demokrati op.
Og det er slet ikke sikkert, det er demokrati, man vil have, men vi kan i hvert fald noget med at opbygge nogle infrastrukturer.
Det tror jeg vil sikre meget mere fred og sikre mange flere liv end at bombe videre eller placere en radar eller noget andet.
Jo, og der er jeg faktisk helt sikker på at både regeringen og hr. Henrik Dam Kristensen kun vil det bedste for Danmark
Derfor er jeg også helt sikker på, at de partier, der stemmer for det her, gør det, fordi de tænker, at det er den rigtige måde at gøre det på.
I Alternativet har vi det bare sådan, at når vi lytter til til de soldater, der har været af sted, og de generaler og kaptajner, der i øjeblikket udtaler sig om, om det kan lade sig gøre at vinde det her med militær lige nu, så må vi bare sige, at vi endnu ikke har fundet nogen, som samstemmende siger, at den måde, det gøres på nu, kommer til at give os freden.
Der er blevet sagt: Om 20 år har vi udryddet ISIL – hvis vi er heldige.
Men jeg tænker ikke, at det kun handler om at udrydde ISIL.
Det er et helt destabiliseret område, vi taler om, hvor der er mange forskellige fjender – eller i hvert fald konflikter.
Så jeg synes bestemt ikke, det er naivt at sige, at militæret ikke er den rigtige udvej.
Men det kan være, at man kunne have skabt en anden situation i det her område for 2 år siden, hvis man havde handlet på en anden måde, og hvor militæret havde været det rigtige i en kortvarig periode.
Henrik Dam Kristensen (S), 2015-10-20:
Jo, men er det så også svaret til de mange mennesker, som har været udsat for uhyrligheder de steder, hvor Islamisk Stat har indtaget byer og landsbyer osv.?
Hvis bare en tiendedel af de beretninger, der kommer tilbage derfra, er sande, vil den holdning så i realiteten ikke lade fuldstændig uskyldige mennesker i stikken?
Hvis den holdning var dominerende og der ikke var andre, der som os påtog sig den hårde del af det, så var der vel et eller andet sted frit løb for Islamisk Stat.
Og hvad skulle svaret i en rundbordssamtale så være til de mennesker, som det går ud over?
Christian Juhl (EL), 2015-10-20:
Det er, fordi der plejer være lidt mere refleksion fra De Radikales side i de her krigsmæssige spørgsmål.
Den vil jeg gerne efterlyse, for der er ikke så mange, der beskæftiger sig med, hvad årsagen er til, at der er så kaotisk.
Og der vil jeg sige til de danskere, der ikke vil erkende, at Danmark har været en medvirkende årsag til situationen: Fordi vi forlod landet på den måde, vi gjorde; fordi vi afvæbnede sikringsstyrkerne; fordi vi kasserede den ene regering og satte en anden regering ind – som i øvrigt undertrykte den første gruppe af folk – så har vi også et ansvar, som vi er nødt til at reflektere over for at forstå, hvordan man løser konflikter i fremtiden.
Folk, der lukker øjnene for det, mener jeg fægter i blinde, når de skal finde løsninger.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at verdenssamfundet jo har prøvet med to fredsinitiativer, Genève I og Genève II, men der mangler et tredje fredsinitiativ.
Vi skal vel sidde ved et bord på et tidspunkt.
Vi skal vel have samlet alle interessenterne og have fundet ud af at snakke sammen.
Er ordføreren ikke enig i det?
Det vil jeg gerne sige tak for.
Og jeg vil gerne opfordre regeringen til også at have en refleksiv holdning til det, fordi vi netop er i en situation, hvor målet må være at få samlet til et Genève III eller et andet møde, hvor vi overhovedet kan få folk til – ved hjælp af tvang eller frivilligt – at sidde ved et bord for at få gang i en aftale, hvor man kan tage nogle første skridt.
De kan være nok så små, men vi skal have gang i den proces.
Det er, som om man læner sig tilbage, og jeg tror, vi er enige om, at brug af militær i sådan en konflikt her er den allersidste mulighed.
Derfor er man nødt til at opruste på det område, hvor man fra Vestens side er for dårlige, når vi kigger bredt på det.
Martin Lidegaard (RV), 2015-10-20:
Jo, og jeg er ked af det, hvis hr. Christian Juhl ikke synes, jeg har reflekteret nok.
Jeg prøvede at gøre mig lidt umage, men lad mig bare sige det direkte: Jeg har hverken i min tid som udenrigsminister eller efterfølgende på noget tidspunkt foregøglet nogen, at de militære bidrag kunne løse det her problem.
Det kan de ikke.
Men jeg har sagt, at det ville have været uoverskueligt, hvad der var sket, hvis ikke man havde forsøgt at stoppe ISIL også militært, både i Irak og i Syrien.
Men jeg er enig med Enhedslisten i, at det ikke løser problemet i sig selv, og at vi selvfølgelig bliver nødt til at tænke endnu mere over, hvordan vi kan få løst den grundlæggende konflikt, som alt det her udspringer af, ikke mindst i Syrien.
Jeg har heller ikke nogen som helst problemer med at sige, at de krigsmæssige interventioner, der har været i Irak over tid, ikke just har bidraget til en fredelig udvikling i den del af verden, og at der blev begået fejl, da den daværende koalition forlod Irak og man ikke var i stand til at beskytte det sunnimuslimske mindretal.
Alt det tror jeg man har hørt mig sige mange gange fra talerstolen.