Troels Ravn (S), 2012-04-17:
Jeg vil gerne starte med at takke Dansk Folkeparti for at tage initiativ til denne forespørgselsdebat omhandlende gymnasiereformen.
Nu er barnet jo kun 6 år, men det kan være udmærket at gøre foreløbig status og vurdere dets trivsel og udviklingsmuligheder.
Socialdemokraterne mener grundlæggende, at den gymnasiereform, som trådte i kraft i 2005, har været en god reform.
Reformen har været til gavn for de fire gymnasiale uddannelser og til gavn for elever og lærere, og den har således i store træk fungeret efter hensigten.
Gymnasiereformen brød med den tænkning om undervisning, som gjorde sig gældende tidligere på gymnasieområdet, idet reformens centrale idé var ønsket om mere tværfaglighed samt dannelse af et nyt fag: almen studieforberedelse.
Der blev stillet skarpt på elevernes studiekompetencer i forhold til at kunne fortsætte med en videregående uddannelse, samtidig med at viden og faglig indsigt fortsat skulle vægtes højt.
Gymnasiereformen er altså overordnet set en god reform og opfylder de mål, som er aftalt i en bred kreds af Folketingets partier.
Reformen opfylder målene om bl.a. at forny de gymnasiale uddannelser i overensstemmelse med samfundets krav og behov, om at styrke fagligheden og sammenhængen og sammenspillet mellem fagene, om det studieforberedende sigte og om internationalisering.
Reformen er blevet justeret i 2009, hvilket er en styrke.
Der er sket en tilpasning af netop almen studieforberedelse og studieretningsprojektet, herunder også en styrkelse af vejledningen, reduktion i antallet af prøver og tilpasninger vedrørende fremmedsprog.
Det er et klart indsatsområde for Socialdemokraterne at øge kvaliteten af ungdomsuddannelserne, herunder de gymnasiale uddannelser, som udgør den primære vej til videregående uddannelse.
At få en ungdomsuddannelse er nemlig den bedste vej til videreuddannelse og til at finde fodfæste på arbejdsmarkedet, og gymnasiereformen og serviceeftersynet af reformen understøtter indsatsen for at nå målene om, at 95 pct. af en årgang får en ungdomsuddannelse og 60 pct. en videregående uddannelse.
Behovet for fortsat udvikling og justering er der også, og serviceeftersynet vil netop tage udgangspunkt i eksempelvis studieretningernes profiler: at alle gymnasieegnede elever skal kunne rummes og kunne udvikle sig maksimalt på den valgte gymnasiale uddannelse; at flere skal gennemføre og efter endt gymnasial uddannelse være direkte adgangsberettiget til videregående uddannelse; at der skal gennemføres et kvalitetsløft med vægt på eksempelvis faglighed og studieforberedelse, på virkelighedsnær og anvendelsesorienteret undervisning, nye undervisnings- og evalueringsformer, klasserumsledelse, studiefællesskaber, evalueringskultur osv. osv. – alt sammen initiativer, der vil pege i den rigtige retning.
Der er således god grund til at glæde sig over gymnasiereformens indhold og implementering, og at det er lykkes på fornuftig vis undervejs at skrue på håndtag og justere reformen, samt at der også tænkes tanker i forhold til serviceeftersyn, som samlet vil kunne ruste gymnasieuddannelserne til kvalificeret at kunne leve op til fremtidens krav.
Jeg vil slutte min ordførertale med at læse et forslag til vedtagelse op – et forslag, der fremsættes på vegne af Enhedslisten, Det Radikale Venstre, SF og Socialdemokraterne:
Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at gymnasiereformen generelt har styrket studiekompetencerne, som desuden var et af målene med reformen.
Reformen blev justeret i 2009 med blandt andet tilpasning af almen studieforberedelse.
Folketinget finder det ligeledes vigtigt, at alle uddannelsessteder er i stand til at løfte det faglige niveau, og ser med tilfredshed på, at regeringen har planer om en taxameterreform.«