runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-09:
Det her forslag er en anbefaling fra Vederlagskommissionen, som vi fra SF og Enhedslistens side støtter op om.
Det handler om generelt at få skabt mere gennemsigtighed i den måde, vi bliver aflønnet på i forhold til vores vederlag og tillæg osv.
Som Vederlagskommissionen jo rigtigt påpeger, er det her en over 60 år gammel ordning, som blev indført, fordi der på daværende tidspunkt var en lang række udgifter, og det her var en nem og ubureaukratisk måde at kompensere for de udgifter, man har i forbindelse med sit arbejde.
Men det giver ikke nogen mening længere.
Det siger Vederlagskommissionen meget tydeligt.
Det giver ikke nogen mening, når vi har gratis tog, S-tog, bus, også relevante fly; når vi har adgang til aviser på de iPads, vi får stillet til rådighed, og på smartphones og pc'er; fri telefon osv.
Der er en lang række udgifter, som er af en helt anden verden i dag end i 1954, og derfor giver det ikke nogen mening at bibeholde et skattefrit tillæg, som forplumrer billedet af de vilkår, vi arbejder under.
Derfor anbefalede Vederlagskommissionen, at man i hvert fald lavede en anden ordning, bruttoficerede det, eller på anden måde gjorde det meget mere gennemskueligt.
Det, vi foreslår fra SF's side sammen med Enhedslisten, er, at vi afskaffer det skattefri omkostningstillæg og erstatter det med noget, der er mere reelt.
Hvis man mener, at det ikke er en del af et vederlag, af en løn, men at det direkte skal afspejle de omkostninger, man har, er det mest rimelige jo at gøre det, som de gør så mange andre steder, nemlig at sige, at hvis der skulle være en udgift, som ikke bliver dækket på anden måde, og som er rimelig ifølge en nærmere fastsat model, så afleverer man en kvittering, ligesom de gør alle mulige andre steder i samfundet.
Så jeg mangler nogle eksempler på, hvor de her tusindvis af kroner, vi har i udgifter hver eneste måned, skulle ligge henne.
Jeg tror ikke, at jeg er noget særsyn, eller at forslagsstillerne fra Enhedslisten har langt færre udgifter end alle mulige andre.
Der kan være store forskelle, og det ville blive honoreret i det, som vi netop foreslår i B-forslaget, og derfor forstår jeg heller ikke DF's ordfører.
For der står, at forslagsstillerne forudsætter, at der ved udarbejdelsen af en nærmere model for en sådan refusionsordning, ses på relevante ordninger og erfaringer fra andre lande.
Det er det, vi pålægger regeringen, hvis man stemmer for, og det synes jeg at DF skulle gøre, fordi der netop ville blive fastsat nogle retningslinjer for, hvordan det skulle udarbejdes.
Vi har jo faktisk en pligt herinde til at modtage både vores vederlag og vores omkostningstillæg.
Vi kan ikke lade være.
Det er en forpligtelse at modtage det, og derfor må man jo, hvis man mener, det skal være anderledes, fremsætte sådan et beslutningsforslag, og det er det, som vi har gjort fra SF og Enhedslistens side.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-05-09:
Jeg skal bare lige kort høre, om SF's ordfører har nogen særlig erfaring med internationalt arbejde og med politikere fra andre lande, og om man i mødet med dem har det indtryk, at de har sådan meget restriktive ordninger, i forhold til hvad de kan få godtgjort, når de ellers er på arbejde for deres parlamenter.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-09:
Jeg har arbejdet meget internationalt, og jeg har mange erfaringer med politikere fra andre lande, og jeg ønsker på ingen måde, at Danmark skal sammenlignes med det.
Der er desværre også i Europa rigtig mange lande, der har en meget lempelig politik og omgang med skatteborgernes penge, og det synes jeg ikke vi skal sammenligne os med.
Det skal vi holde os for gode til.
Det er også derfor, at Danmark på mange måder er et godt land med meget lav korruption og en relativt høj grad af tillid, selv om man ikke skulle tro det, når man følger den offentlige debat.
Det er jo det, vi skal passe på, og det er også det, jeg synes vi skal værne om og gøre ligesom alle mulige andre steder i samfundet, nemlig sige, at hvis du har nogle omkostninger, jamen så får du dem dækket, hvis der er rimelighed i det.
Det er bare sund fornuft.
Rune Lund (EL), 2016-05-09:
Det er et faktum.
Det, som jeg bare opponerer mod, er, at man så lige pludselig tager den her diskussion af den sociale tilskudspulje fuldstændig løsrevet fra en diskussion af, hvordan vi laver et fornuftigt udligningssystem.
Vores holdning er fuldstændig klar, når det kommer til udligning: Vi synes, at de rige kommuner skal betale mere til de fattige kommuner.
Vi mener, at alle kommuner skal økonomisk sidestilles, i forhold til at man skal kunne modtage den samme service, uanset om man bor i Guldborgsund, eller om man bor i Aarhus.
Vi synes bare, det er uærligt, at man så hiver det her element ud uden samtidig at kunne diskutere, hvem der ellers skal betale til det her.
Magnus Heunicke (S), 2016-05-09:
Jeg tror, der er behov for lige at få klarlagt, hvad det egentlig er, Dansk Folkeparti siger ja til her, ikke mindst af hensyn til partiet selv.
Der står to linjer i lovforslaget om, at i stedet for ordningen for hjemløse, psykisk syge osv. er hensigten at prioritere midler til kommuner i en svær økonomisk situation.
Det skal ske i finansloven.
Er det det eneste, man har at klynge sig til?
For så forstår jeg godt, at man svarer i øst og vest, svævende.
Er det det eneste?
Bliver det mindre, bliver det mere?
Ordføreren mente, at det bliver lidt mindre.
Så det har man altså en aftale om.
I forvejen er der meget, meget hårdt pres på de kommunale budgetter.
Man har vel fået et eller andet for at stemme for den her massive nedskæring i støtten til samfundets allerallermest udsatte psykisk syge, kriminalitetshærgede boligområder, folk uden bolig osv.?
René Christensen (DF), 2016-05-09:
De findes åbenbart kun i meget få byer.
De findes ikke i provinskommunerne.
Det er det, Magnus Heunicke står og siger.
Han siger, at socialt arbejde skal nedprioriteres ude i provinskommunerne, og så skal det opprioriteres i de store byer.
Vi anerkender fuldt ud, at det her problem er alle steder, både i provinskommunerne og i de store byer.
Så tror jeg, man skal kigge meget på, at det er kommuner, der er i en svær økonomisk situation.
De penge her, 400 mio. kr., er gået til de kommuner i Danmark, der har den absolut bedste økonomi i hele kongeriget.
De har modtaget penge fra de kommuner, der har den absolut ringeste økonomi i hele kongeriget.
Det her er det mest asociale, der nogen sinde er foregået i den her Folketingssal.
Det får vi heldigvis stoppet, og det håber jeg vi får gjort i dag.
Carl Holst (V), 2016-05-09:
Det er korrekt.
Alternativet var bare værre, nemlig at man ikke kunne gøre opmærksom på den uretfærdighed, der er i dag, ved fordeling af midler til kommuner, der har et godt økonomisk råderum, på bekostning af kommuner, der har det svært med det økonomiske råderum.
Det er defor, det er så vigtigt for mig at understrege, at det her ikke drejer sig om socialpolitik, som er relevant.
Lige her drejer det sig om omprioritering.
Magnus Heunicke (S), 2016-05-09:
Det handler også om socialpolitik.
Det er jo den sociale særtilskudspulje defineret ud fra nogle socialpolitiske parametre.
Så man kan ikke helt frasige sig, at det også handler om det.
Som sagt er det altså formuleret meget svævende her i lovforslaget.
Derfor er det interessant at høre, hvad ordførerne siger.
Det er jo kommunernes egne penge, kan man sige, som man tager op af lommerne på dem.
Den vil være mindre, hørte vi lige før fra DF.
Hvad siger Venstres ordfører egentlig til det?
Jeg synes, jeg hørte, at det vil være den samme pulje, fordelingen vil bare være en anden.
Er det DF, der har ret i, at der vil være en mindre pulje?
Eller hvordan vil ordføreren beskrive den lov, vi behandler nu?
Carl Holst (V), 2016-05-09:
Jeg oplevede faktisk ikke, at DF-ordføreren og jeg sagde noget forskelligt.
Han gjorde bare nøgternt opmærksom på, at det kan være, at det beløb på 400 mio. kr., som indgår i debatten, kan blive mindre, afhængigt af hvordan man ændrer puljen.
Men beløbet er et beløb, der skal gå tilbage til socialt udsatte.
Det kan være i en pulje, det kan være på en anden måde.
Det kan være en pulje til trængende kommuner.
Det er ikke det væsentligste.
For mig er det væsentligste, at vi her i dag får sagt: Nej, vi synes ikke, det er fair, at kommuner, der er velpolstrede, har en god økonomi, skal have penge fra en pulje til socialt udsatte, som de burde have råd til i forvejen.
Det, vi vil, er at sørge for, at pengene går til kommuner, der som økonomisk vanskeligt stillede har svært ved at tilgodese den gruppe.
For det er altså faktisk sådan, at socialt udsatte findes i alle kommuner, også i mindre.
Magnus Heunicke (S), 2016-05-09:
Lad os lige komme tilbage til det.
Ordføreren siger, at det ikke er socialpolitik.
Alligevel siger han, at det skal til gå til socialt udsatte.
Så handler det om den kommunale frihed.
Men hvis du har øremærkede puljer, så er det vel ikke ligefrem det?
Lad os prøve at zoome ind på, hvad mit spørgsmål egentlig var.
Er det sådan, at den pulje, der går til socialt udsatte, og måske bliver omdefineret til noget helt andet, vil være mindre, eller er det sådan, at den vil have det samme, eller vil den måske endda blive større?
Der sagde DF, at den vil være mindre.
Hvad siger Venstre?
Carl Holst (V), 2016-05-09:
Venstre siger det, der står i bemærkningerne til lovforslaget: »Hensigten er i stedet at prioritere midler til kommuner i en svær økonomisk situation.«
Så må jeg bare lige stilfærdigt kommentere: Jeg tror ikke, det er helt fair, at man, som spørgeren gør, forsøger at gøre det her til et spørgsmål om at sige noget i øst og vest.
Det, vi siger, er ganske klart.
Det er ikke fair, at man laver en pulje, som skal gå til socialt udsatte, og så går pengene fra den pulje til ganske få kommuner – en del af de kommuner, der får penge, har i forvejen en god økonomi – på bekostning af andre kommuner, der også har sociale udfordringer, men som ikke får penge fra puljen.
René Christensen (DF), 2016-05-09:
Tak for det.
Det var godt, at ordføreren sådan kom lidt ned, som jeg plejer at kende ordføreren, her til sidst, også hvor der er nogle ting, der selvfølgelig også samler.
I forhold til det første vil jeg høre: Kan ordføreren ikke bekræfte, at det, der ikke lykkedes under en rød regering med Enhedslisten som støtteparti, faktisk er lykkedes under en blå regering, nemlig at kommunerne i dag faktisk har oplevet en vækst?
Kommunerne har faktisk flere penge i dag, end de havde, da Helle Thorning-Schmidt sad ved magten med Enhedslistens stemmer.
Det er jo sådan, det er, det er et faktum.
Kan ordføreren ikke bekræfte det?
Rune Lund (EL), 2016-05-09:
Jeg kan bekræfte, at kommunernes budget i 2016 er 500 mio. kr. større, end det var i 2015.
Jeg kan bekræfte, at kommunerne under den socialdemokratisk ledede regering hvert år måtte skære, og at den socialdemokratisk ledede regering sammen med de borgerlige – for det var sammen med de borgerlige og også Dansk Folkeparti – hvert år skar i kommunernes budgetter.
Det var beslutninger, der blev taget uden Enhedslistens stemmer.
Vi kunne ikke forhindre en socialdemokratisk regering i at lave ulykker sammen med Dansk Folkeparti og blå blok.
Vi gør vores indflydelse gældende, vi siger, hvad vi mener, og vi gør også, hvad vi siger.
Hvis Dansk Folkeparti går så meget op i, at kommunerne skal have flere penge, hvorfor stemte Dansk Folkeparti så sammen med den S-ledede regering, da den tidligere regering var der, for, at kommunerne hvert år skulle have færre penge?
Det forstår jeg ganske enkelt ikke.
René Christensen (DF), 2016-05-09:
Jeg er glad for, at ordføreren kan bekræfte, at efter der er kommet en borgerlig regering, er der kommet flere penge ude i kommunerne.
Det skal ordføreren i hvert fald have ros for at sige her, for det er nemlig et faktum.
Når man kigger på det her, er jeg sådan set enig i, at man skal se det i sammenhæng med noget andet – det er sådan set rigtig nok, det vil jeg gerne anerkende.
Det her var en aftale, man lavede på kanten af, at man havde lavet en meget, meget lille kommunal udligning, altså så lavede man den der på kanten.
Men når man står og kigger på det i dag, er ordføreren så ikke enig i, at det her er en pulje, som kun går til de større bysamfund?
Og er ordføreren ikke også enig i, at vi de sidste år – og de sidste år er ikke de sidste 2, men de sidste 3-4-5 år – har oplevet en vækst netop i de byer, og de har et bedre grundlag også for at lave social service ude i kommunerne?
Pernille Schnoor (ALT), 2016-05-09:
Der er en stor usikkerhed i det her lovforslag om, hvad der kommer til at ske.
Der er en periode, hvor man ikke ved, hvordan kommunerne skal budgetlægge.
Er det ikke korrekt?
Skal jeg forstå det sådan, at kommunerne godt kan regne med, at det er det samme beløb, der kommer ud til kommunerne til socialt udsatte, men at det måske bliver fordelt på en lidt anden måde mellem kommunerne?
Carl Holst (V), 2016-05-09:
Pengene skal bruges på finansloven, hvor man vil leve op til den hensigt, der er i bemærkningerne til lovforslaget, med henblik på at fordele pengene til kommunerne, efter hvor kommunerne har det største behov.
Magnus Heunicke (S), 2016-05-09:
Jeg tror, vi er i gang med at nydefinere begrebet at være asocial.
Det handler om folk med psykisk sygdom, misbrug, lav indkomst, høj arbejdsløshed, mange på førtidspension og kriminalitetsproblemer.
Det er dem, det handler om.
Det kan vel dårligt være asocialt at sørge for, at der er en pulje til deres boliger.
Jeg vil gerne spørge om noget konkret.
Jeg har fået det her brev – det har vi alle sammen fået i Folketinget – fra Aarhus Kommune, hvor ordførerens egen rådmand, partifælle, Jette Skive skriver, at hvis man gør det her, vil det være et særdeles alvorligt tilbageslag for udviklingen i Gellerup, Bispehaven og andre udsatte boligområder.
Det er altså i det tilfælde, at man afskaffer det, som DF vil.
Hvad svarer ordføreren sin egen partifælle, som siger, at det vil være et alvorligt tilbageslag?
René Christensen (DF), 2016-05-09:
Der er ingen tvivl om, at når man har fået 56,5 mio. kr. foræret årligt, så er det selvfølgelig en udfordring at miste dem.
Men man skal bare lige huske på, hvor de her penge kommer fra.
Hvor er det så, de kommer fra?
De kommer fra Samsø.
Samsø har skullet betale regningen i Aarhus.
Og jeg tror ikke, at ordføreren skal tænke sig ret meget om, før han forstår, hvor økonomien er bedst, om det er i Aarhus eller på Samsø.
Vi anerkender fuldt ud, af de her mennesker har behov for hjælp, men hele problematikken her er jo, at de altså findes i hele Danmark.
Her siger man så, at man finder finansieringen ved at tage det fra provinskommunerne og give til de store byer.
Det er fair nok ud fra en politisk holdning om, at det er der, man har sine vælgere, og det er nok også derfor, Enhedslisten har valgt den her asociale fordelingsmodel.
Carl Holst (V), 2016-05-09:
Venstre kan bakke forslaget op.
Vi gør det på grund af de samme argumenter, som den forrige ordfører var inde på.
Det er vigtigt at understrege set fra Venstres side, at det her ikke er et forslag om, at man ikke ønsker at føre socialpolitik.
Det her drejer sig for Venstre om at omfordele de penge, hvis kriterium for fordeling, da man fordelte dem, ikke var, hvem der økonomisk har mest behov.
Kriteriet var et andet, der har givet en skævhed.
Derfor er det, der står i bemærkningerne til lovforslaget, ikke uvæsentligt: »Hensigten er i stedet at prioritere midler til kommuner i en svær økonomisk situation.«
Derfor bakker Venstre op om forslaget.
Rune Lund (EL), 2016-05-09:
Kan ordføreren forklare mig, hvad de her 400 mio. kr., som regeringen har tænkt sig at tage fra indsatsen over for socialt udsatte borgere, helt præcis skal bruges til?
Når man læser lovforslaget, som det ligger her, ser man, at der står, at det skal udmøntes i en eller anden pulje og et beløb kommer til at indgå, men det står totalt uklart, hvordan pengene præcis skal fordeles.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Er det ikke lidt mærkeligt, at det er nogle af de socialt udsatte i byer – det kunne være Ballerup, det er også København; det er forskellige byer, der modtager de her penge – der skal betale, frem for at man måske i forbindelse med en større diskussion om ny udligningsreform kiggede på, hvordan nogle af f.eks. Venstres vælgere i Nordsjælland kunne bidrage noget mere til festen her?
Carl Holst (V), 2016-05-09:
Pengene skal tages tilbage og omprioriteres.
Derfor vil pengene krone til krone fortsat gå til de socialt udsatte, men kriteriet for, hvem der skal have midlerne, skal også være omfattet af, hvilke økonomiske muligheder de enkelte kommuner har.
Den fordeling bliver fastlagt som en del af finanslovsforhandlingerne.
Så spørger hr. Rune Lund, hvem der skal have.
Svaret er: nøjagtig de samme som i dag.
Det her er ikke et spørgsmål om, at man vil tage nogle penge.
Det er et spørgsmål om, at man vil give det kommunale selvstyre penge efter behov og ikke efter tilfældighed og størrelse.
Rune Lund (EL), 2016-05-09:
Det bliver de socialt udsatte i nogle byer, som kommer til at betale for, at nogle socialt udsatte kan få noget hjælp et andet sted.
Nu kommer jeg så fra Enhedslisten, og så vil jeg sige, at hvis jeg skulle hjælpe de socialt udsatte i Danmark, ville jeg gøre det ved at tilføre velfærden flere midler, og jeg ville tage de midler f.eks. ved at annullere billiggørelsen af luksusbiler, som regeringen indførte sammen med Dansk Folkeparti i forbindelse med finansloven for 2016.
På den måde kan vi gøre velfærdskagen større og tage pengene de rigtige steder i stedet for at tage dem fra nogle socialt udsatte i nogle byer og give dem til nogle andre.
Carl Holst (V), 2016-05-09:
Jeg synes, at spørgeren taler det kommunale selvstyre ned.
Respekten for socialt udsatte ude i kommunerne er ikke afhængig af, om der er en pulje eller ej.
Det er et spørgsmål om, hvad det er for et økonomisk råderum, der er, og det økonomiske råderum bruger vi nu til at give til de kommuner, der mangler, i stedet for at give til kommuner, der i forvejen har et godt økonomisk råderum.
Pernille Schnoor (ALT), 2016-05-09:
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om jeg skulle forstå det, som ordføreren sagde før, som en garanti for, at der kommer samme pulje i finanslovsforhandlingerne.
For ordføreren sagde, at pengene ikke bliver omfordelt.
Det bliver de samme penge, der bliver givet til socialt udsatte.
Karen Ellemann (V), 2016-05-09:
Tak for det.
Vi tager nu hul på behandlingen af et beslutningsforslag fra Socialistisk Folkeparti, beslutningsforslag nr. B 130, der vil pålægge regeringen senest i november 2016 at fremsætte et lovforslag om ændring af valgretsalderen til Folketinget til 16 år.
For at lovforslaget bortfalder ved folkeafstemningen, kræves det, at et flertal af de vælgere, der deltager i afstemningen, dog mindst 30 pct. af samtlige stemmeberettigede, har stemt imod lovforslaget.
Det var blot for lige at sætte rammen for, hvad det egentlig er, det her beslutningsforslag tager fat i.
I dag er valgretsalderen 18 år, men sådan har det ikke altid været.
Da grundloven blev underskrevet i 1849, var valgretsalderen 30 år, og kun mænd havde stemmeret.
Myndighedsalderen var lavere, og så kan man da konstatere, at der heldigvis er sket meget siden da.
I 1978 blev valgretsalderen sænket til de nuværende 18 år, sådan at myndighedsalderen og valgretsalderen kom til at følges ad, sådan som de gør det nu.
Det er regeringens holdning, at valgretsalderen har fundet et naturligt og et passende niveau, og det er derfor, at vi ikke vil støtte beslutningsforslaget.
18 år er en alder, hvor mange unge er ved at færdiggøre deres ungdomsuddannelse, mange 18-årige er i gang med at frigøre sig fra deres forældre, man er måske i gang med at flytte hjemmefra.
Det er i hvert fald en alder, hvor man som ung bliver myndig, og derfor opnår ret til at indgå ægteskab, opnår retten til at stifte gæld, opnår retten til at erhverve kørekort osv.
Valgretsalderen og myndighedsalderen mener jeg skal følges ad.
Det er fornuftigt, at der er sådan en sammenhæng mellem, hvornår man kan træffe beslutninger på egne vegne, men også, hvornår man så kan træffe beslutninger for samfundet.
Regeringen vil så samtidig sige, at vi er enige med forslagsstillerne i, at det er vigtigt, at unge bliver inddraget i demokratiet, og vi ser positivt på tiltag, som lige præcis kan styrke unges politiske engagement.
Det er også derfor, vi har støttet arbejdet i Valgretskommissionen, som blev nedsat af Dansk Ungdoms Fællesråd.
Kommissionen afgav en betænkning i 2011, som indeholder en række gode forslag, bl.a. indførelsen af skolevalg.
Og på den baggrund har Folketinget arrangeret et landsdækkende skolevalg for landets 8.-9. klasser, som blev afholdt første gang i januar 2015.
Det er altså en rigtig god måde for unge at prøve at deltage i en valghandling, før man selv opnår valgret.
Folketinget arrangerer også det interaktive spil »Politiker for en Dag«, som hvert år besøges af tusindvis af elever fra hele landet.
Regeringen støtter tiltag som de her.
Disse tiltag er lige præcis med til at modne unges demokratiske deltagelse og i det hele taget med til, at de kan gøre sig erfaringer med, hvad det kræver.
Og det er vigtigt, at det danske demokrati også i fremtiden står stærkt, og at der kan sikres en bred folkelig deltagelse i vores valghandlinger.
Et velfungerende folkestyre kræver deltagelse fra hele befolkningen og selvfølgelig også unge vælgere.
Trine Torp (SF), 2016-05-09:
Undskyld, det er mig, der beklager.
Jeg var lidt længe om at trykke på knappen, så det blev lige i sidste øjeblik.
Jeg blev jo glad for at høre ministeren anerkende, at der er et problem omkring valgdeltagelsen, og at Valgretskommissionens arbejde skal følges op af initiativer, og at vi allerede har gjort noget ved skolevalg osv.
Nu ved jeg ikke, hvor regeringen står i forhold til den kriminelle lavalder; på et tidspunkt ville man gerne sænke den, og den har jo været lavere end det, den er nu i hvert fald.
Men i forbindelse med argumentationen omkring alder, og hvad der skal følges ad, har jeg bare vanskeligt ved at forstå det, for hvordan hænger det sammen med ideen om, at man ikke skal kunne stemme som 16-årig?