Nikolaj Villumsen (EL), 2014-04-22:
Tak for det.
Den 25. maj skal danskerne til stemmeurnerne og stemme om EU-patentdomstolen, og her skal de tage stilling til et meget, meget vigtigt spørgsmål.
Det er et spørgsmål, som jeg mener er så vigtigt, at jeg også mener, det er vigtigt, at vi i dag i Folketinget drøfter sagen til bunds.
Risiciene ved at sige ja er rigtig, rigtig mange, men én ting er sikkert: Det bliver de store multinationale selskaber, som vil stå som vinderne, hvis der bliver stemt ja.
Først og fremmest anbefaler Enhedslisten et nej til EU-patentdomstolen, fordi et ja vil medføre mange flere patenter i Danmark.
Problemet med patenter er særlig kendt i forhold til eksempelvis medicinalindustrien, hvor behandlinger, udviklingen af ny medicin og adgangen til den styres af de multinationales patenter og profitjagt – ikke af hensynet til menneskers sundhed.
I USA har læger og hospitaler eksempelvis betalt overpris for at teste kvinder for brystkræft, fordi firmaet Myriad Genetics har haft patent på én bestemt menneskelig gensekvens – én bestemt menneskelig gensekvens!
Det er et eksempel på en hensynsløs profitjagt, der meget vel kan blive virkelighed i Danmark, hvis EU-patentdomstolen bliver til virkelighed for os herhjemme.
Ifølge den europæiske patentkonvention kan der ikke udstedes patenter på planter, dyr eller for den sags skyld på mennesker, fordi naturen jo selvsagt ikke er en opfindelse.
Med EU's bioteknologiske patentdirektiv er det her forbud imidlertid blevet blødt op, og siden da har det europæiske patentkontor udstedt flere tusinde europæiske patenter på liv og på planter.
Som det er lige nu, er det faktisk kun en tiendedel af de europæiske patenter, der godkendes i Danmark, som er lavet og udstedt af det europæiske patentkontor.
Det kan føre til et skred i, hvilke patenter der vil blive gyldige i Danmark i fremtiden, så ikke bare opfindelser, men opdagelser af naturen bliver patenteret.
I sommer tog det multinationale fødevareselskab Monsanto eksempelvis patent på en bestemt type broccoli.
Den her bestemte type broccoli var ellers naturligt fremavlet, men det europæiske patent gør broccolien til Monsantos opfindelse.
I 2010 fik medicinalfirmaet Novartis blåstemplet et patent på en bestemt gensekvens, hvilket i praksis giver dem patent på at diagnosticere kræft i bugspytkirtlen – meget lig Myriad Genetics fra USA, som fik patent på en anden genbehandling med meget grelle konsekvenser for almindelige amerikanere til følge.
På lignende vis er der i det seneste år blevet udstedt patenter på menneskelige ægceller, på menneskelige sædceller, på peberfrugter, på meloner og på software.
Med det europæiske patentkontors nuværende praksis frygter vi i Enhedslisten, at et ja vil betyde, at grænsen for, hvad der må patenteres i samfundet, rykker sig yderligere – ligegyldigt hvad vi i den danske offentlighed eller her i Folketinget eller ved de danske domstole måtte synes.
Det vil være i de enkelte store selskabers interesse, men gå ud over hensynet til vores fælles bedste.
Hvis Danmark går med i aftalen, kommer der altså til at gælde langt flere patenter i Danmark.
Det benægtes i hvert fald ikke af de tilhængere, som jeg har diskuteret EU-Domstolen med indtil nu, og mange tilhængere ynder at fortælle, hvordan erhvervslivet og arbejdspladserne vil blomstre, hvis vi går med, men det argument holder altså ikke.
For kigger man på opgørelserne over, hvem der faktisk udtager flest europæiske patenter, så viser de, at det er de helt store multinationale selskaber – ofte faktisk japanske og amerikanske firmaer – der udtager flest europæiske patenter.
De små virksomheder kan derimod blive taberne.
Det er under 1 pct. af de danske virksomheder, som i dag har udtaget europæiske patenter.
De øvrige mere end 99 pct. står altså til at kunne få en belastning, hvis vi stemmer ja ved afstemningen.
Det øgede antal patenter kan medføre et tilsvarende øget antal søgsmål mod danske virksomheder, og det vil skade små og mellemstore virksomheder, der ikke har råd til at ansætte den hær af jurister, som det kræves for at forsvare sig og følge med i patentudviklingen.
Her er der særlig grund til at bekymre sig om softwarepatenter, der flittigt godkendes af helt europæiske patentkontorer, men som kan blive en belastning for ikke bare it-udviklere herhjemme, men for alle små firmaer fra murermesteren til revisoren, der har ansatte, der dagligt bruger software.
Ved førstebehandlingen bekymrede SF og De Radikale sig om faren for softwarepatenter.
Den bekymring håber jeg at de to partier vil tage seriøst, og jeg vil her i dag opfordre de to partier til seriøst at genoverveje, om de på baggrund af den store fare, der er for softwarepatenter, vil opretholde deres opbakning til EU-patentdomstolen.
Med patentdomstolen vil der være tale om endnu et forsøg på at fremme EU-integrationsprocessen, for med den fælles patentdomstol vil danske domstole blive sat ud af kraft i patentspørgsmål, og den øverste myndighed i patentsager vil flyttes til EU-patentdomstolen.
Når danskerne går til stemmeurnerne ved folkeafstemningen den 25. maj, er Enhedslistens budskab altså ganske klart: Der er ganske enkelt intet at vinde ved et ja, men der er rigtig, rigtig meget at tabe.
Derfor stemmer Enhedslisten nej til at underlægge Danmark EU-patentdomstolen og anbefaler alle danskere at gøre det samme den 25. maj.