Hans Andersen (V), 2013-06-12:
Tak for det.
L 223 og L 224 udmønter aftalen om en reform af kontanthjælpssystemet fra den 18. april i år – en reform, som har det klare mål at få flere mennesker i arbejde.
Det mål bakker vi selvfølgelig op om i Venstre, og vi er tilfredse med at have trukket reformen i den rigtige retning, så vi i dag står med to gode lovforslag.
Det er to lovforslag, der vil bringe os nærmere et velfungerende kontanthjælpssystem og vil sikre vækst og arbejdspladser til glæde for alle her i landet.
Alt for mange mennesker modtager kontanthjælp i dag, og det er på tide, at vi stiller større krav og forventninger til de mennesker, der kan selv, og at vi tilskynder vores unge til at tage en uddannelse, der bringer dem tættere på arbejdsmarkedet, og at vi tager ordentligt hånd om udsatte borgere.
Det er det, de to lovforslag sigter mod, og det gør de helt grundlæggende ved at afskaffe matchgruppesystemet og i stedet inddele de ledige i tre kategorier, nemlig jobparate, uddannelsesparate og aktivitetsparate.
Da forslagene er ret omfattende, vil jeg blot fremhæve en række af de ting, som vi er tilfredse med i Venstre.
Det sikres, at endnu flere unge under 30 år får en uddannelse, både dem, der kan gå i gang med det samme, og dem, der har brug for en aktiv indsats først.
Alle unge uden uddannelse får således et uddannelsespålæg og en grundig visitation.
Kontanthjælpen nedsættes til SU-niveau for alle uddannelsesparate unge, så der ikke længere er en økonomisk gevinst ved at fravælge en uddannelse.
Vi vil også fremhæve, at det er positivt, at arbejdsgiverne ikke får ekstra udgifter i forbindelse med de flere skolepraktikker, som jo er en følge af den øgede brug af uddannelsespålæg.
I dag er der kun forsørgelsespligt mellem gifte par, og det bliver nu ændret, så samlevende par, hvor begge er fyldt 25 år, får gensidig forsørgelsespligt.
På den måde kommer kontanthjælpssystemet til at afspejle moderne samlivsformer og familiemønstre.
Aktivitetsparate modtagere af kontanthjælp og uddannelseshjælp skal med lovforslaget have en tidlig helhedsorienteret og tværfaglig indsats.
Og for de jobparate vil der de første 3 måneder være fokus på intensiv jobsøgning, og senest efter 3 måneder skal den enkelte arbejde for sin kontanthjælp, f.eks. gennem en nytteindsats.
Et nyt sanktionssystem vil sætte en stopper for dem, der udnytter systemet.
Fremover kan de kontanthjælpsmodtagere, der gentagne gange nægter at stå til rådighed for job eller uddannelse, miste op til 3 måneders kontanthjælp.
Og det er vi godt tilfredse med.
Vi glæder os også over, at unge med handicap på STU-uddannelserne får gavn af, at formueafhængigheden nu afskaffes.
Hvad angår de økonomiske fordele ved lovforslagene, er vi tilfredse med at have trukket reformen i den rigtige retning.
De offentlige budgetter bliver forbedret med omkring 1,2 mia. kr. i 2020.
Beskæftigelsen øges desuden med 4.500 i 2020 mod de foreslåede 3.900 i regeringens udspil.
Det var nogle af fordelene, men i Venstre vil vi også gerne understrege, at reformen kun er ét skridt i den rigtige retning.
Efter valget gjorde regeringen det som bekendt mere attraktivt at være ledig, og det problem bliver ikke løst, og vi vil derfor fortsat gøre meget mere for, at det altid kan betale sig at arbejde.
Desuden er der en problematik i forskelsbehandlingen af unge uddannelsesparate og aktivitetsparate.
Vi mener stadig, at aktivitetstillægget skaber forkerte incitamenter.
Det sender forkerte signaler om, at det bedre kan betale sig at være aktivitetsparat frem for at være uddannelsesparat.
Men alt i alt ser vi meget positivt på reformen, og Venstre vil bakke op om de to lovforslag, som de foreligger.