runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Bramsen (S), 2016-05-17:
Jamen det var sådan set ikke det, der var mit spørgsmål.
Mit spørgsmål til Enhedslisten var: Når nu vi har bedt et ekspertudvalg om at vurdere behovet for whistleblowerordningen og de samlet set afviser den her løsning, som vi diskuterer i dag, som værende en god idé, hvordan kan Enhedslisten så mene, at det stadig væk er en god idé?
Har alle de her faglige organisationer og eksperter simpelt hen ikke ret?
Skal vi bare ignorere, at de har givet deres holdning til kende i den her betænkning?
Er det fuldstændig ligegyldigt, når vi vælger at inddrage faglige organisationer og andre, der rent faktisk sidder og arbejder med det her til daglig?
Skal vi bare overse deres anbefalinger, som der jo lægges op til med forslaget her?
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-05-17:
Tak for det til spørgeren.
Man må bare sige, at situationen jo er den, at Enhedslisten og Socialdemokraterne sammen med andre partier tidligere har stået samlet her i salen og argumenteret for oprettelsen af en whistleblowerordning.
Det potentielle flertal blev desværre ikke udnyttet under den sidste regering.
Jeg synes ikke, det er så klokkeklart i det, vi har set, at det ikke kan give mening at have en whistleblowerordning, og bl.a. åbnes der jo for muligheden for opdelte instanser, og det synes jeg da jeg vil opfordre Socialdemokraterne til at overveje om ikke er noget, vi skulle arbejde videre med.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-17:
Først og fremmest tak til Alternativet for at bringe debatten om en whistleblowerordning for offentligt ansatte på dagsordenen i dag.
Det synes vi i Liberal Alliance er en vigtig sag.
Det er jo vigtigt, at der er mulighed for, at sager, der ellers ikke ville komme op til overfladen, kan komme for dagens lys, og man kan sørge for, at der er en betryggende vej for offentligt ansatte, der gerne vil fortælle om forhold, der ikke er i orden, uden at sætte deres stilling på spil.
Det er jo i virkeligheden også noget, man kender fra en række større private virksomheder, og det synes jeg da godt man kan lade sig inspirere af i det offentlige.
I Liberal Alliance er vi positivt indstillet over for det beslutningsforslag, som Alternativet har fremsat, med en enkelt undtagelse, og det er den sidste af pindene, der handler om den ansættelsesretlige beskyttelse, som går ud på en form for omvendt bevisbyrde ved afskedigelse.
Det er vi ikke så store tilhængere af i Liberal Alliance, men med den undtagelse synes vi egentlig, der er tale om et rigtig godt forslag.
Så er der nogle, der har talt om, at vi jo har haft nedsat et kommissionsarbejde, og denne kommission har så anbefalet noget andet end det, Alternativet her kommer med.
Derfor støtter vi forslaget her på trods af anbefalingen fra kommissionen, ligesom vi i øvrigt anbefalede en offentlighedslov, der bar præg af åbenhed, selv om Offentlighedskommissionen jo heller ikke kunne tage sig sammen til at foreslå noget ordentligt der.
Så det er ikke altid, man skal lytte til de kommissioner – nogle gange er de gode, nogle gange er de mindre gode, og her var Alternativet bedre.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-17:
Jeg vil meget gerne sige tak til Liberal Alliance og Simon Emil Ammitzbøll for den positive tilkendegivelse.
Kan ordføreren uddybe de bekymringer i forhold til den yderligere ansættelsesretlige beskyttelse, vi har foreslået?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-05-17:
Det er jo noget, som en gang imellem kommer op i debatten – det er ikke første gang, det har været oppe.
Vi bryder os bare ikke om den her omvendte bevisbyrde, fordi vi synes det stiller – i dette tilfælde arbejdsgiveren – i en for ringe situation.
René Gade (ALT), 2016-05-17:
Jeg har et spørgsmål, men først skal jeg beklage, at jeg glemte at sige, at SF også bakker op om beslutningsforslaget.
Det skulle jeg have sagt fra talerstolen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om det ikke er rigtigt forstået, at hvis regeringen rent faktisk kommer med noget konkret, er det også interessant for ordføreren.
En ting er, at vi er mange, der er rigtig positive over for det her beslutningsforslag.
Men hvis det nu kunne gå stærkere og blive mere effektivt, hvis regeringen bød ind med noget andet, ville det så også være interessant for ordføreren?
Rune Lund (EL), 2016-05-17:
Tak for det, som jeg egentlig vil kalde for en venlig modtagelse, selv om ministeren siger, at regeringen ikke vil stemme for forslaget.
Jeg kan forstå, at der skal foregå et analysearbejde, og at de konklusioner, der indgår i beretningen, som et enigt Retsudvalg stod bag sidste år, vil indgå i det arbejde.
Når jeg alligevel synes, det er vigtigt med det her beslutningsforslag, er det jo bl.a., fordi ministeren også er blevet bedt om at kommentere den beretning, som Retsudvalget afgav.
Det er sket i det spørgsmål, der har nr. 147, almindelig del, som Retsudvalget stillede til justitsministeren den 31. august 2015.
Og når man tager udgangspunkt i det, bliver der ikke helt svaret på det, der bliver stillet et spørgsmål om, nemlig hvad ministerens kommentar er til de forskellige anbefalinger.
Jeg kan f.eks. ikke se, at der i det svar indgår regeringens holdning til en it-havarikommission.
Så er det korrekt forstået, at der i det svar, der indtil nu er givet til Retsudvalget, ikke er svaret og kommenteret på alle de forslag, der ligger i den beretning, som et enigt Retsudvalg stod bag sidste år?
Nu tager vi jo så debatten her, og i den forbindelse er det ikke så væsentligt, hvem der lige præcis har fremsat forslaget.
Det er det i hvert fald ikke for mig for og Enhedslisten, det er mere væsentligt, at vi ligesom får sat fokus på det her.
Jeg sagde det bare, fordi jeg gerne vil signalere, at jeg synes, det er noget, som vi bredt bør fokusere noget mere på.
Men et andet punkt, hvor regeringen også forholder sig lidt nølende i det svar, der er givet til Retsudvalget, er jo i forhold til punkt 2 i det her beslutningsforslag, som omhandler en it-havarikommission.
Det er en havarikommission, ligesom vi kender det, hvis der er en bro, der styrter sammen, hvor man så ser på it-projekter, som måske kikser, eller som der opstår skandaler omkring.
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at regeringen havde været mere tydelige med var en god idé.
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-05-17:
En række af de spørgsmål er jo allerede adresseret i den digitaliseringsstrategi, som regeringen, KL og Danske Regioner præsenterede i sidste uge, hvor nogle af de udfordringer, vi generelt kæmper med, er beskrevet i forhold til standarder og alt muligt andet.
Som jeg hørte justitsministeren, tager justitsministeren de elementer med i forhold til det videre arbejde, og det synes jeg sådan set er den mest korrekte måde at håndtere det her på, så det bliver ordentligt belyst, grundigt belyst, taget i en sammenhæng, så vi får løst de udfordringer, der er, i forhold til at sikre borgere og virksomheder digital tryghed og en ordentlig beskyttelse af personfølsomme oplysninger.
Det må være det, der er det centrale for os alle sammen, og jeg håber, at det er det, der kommer til at være givende i forhold til det videre arbejde.
Christina Egelund (LA), 2016-05-17:
I takt med at vores hverdag som helhed bliver mere og mere digital,
kræver det et øget fokus på, hvordan man sikrer, at data ikke kommer i de forkerte personers besiddelse.
Hvis vi fejler i at opretholde et tilstrækkelig højt sikkerhedsniveau, står vi som borgere med en stor risiko for, at oplysninger om vores private liv flyder frit tilgængeligt med voldsomme krænkelser til følge.
Beslutningsforslaget foreslår at gennemføre de initiativer, som et enigt Retsudvalg står bag udformningen af, og der er nok at tage fat på, når det kommer til at styrke datasikkerheden.
F.eks. bør vi nøje følge med i, hvordan det egentlig står til med datasikkerheden, og vi bør sikre, at private virksomheder og offentlige myndigheder mødes med de samme sanktioner, når der sker brud på datasikkerheden.
For for den enkelte er krænkelsen lige hård, uanset hvem der står bag.
Vi bør arbejde på, at ansvaret for datasikkerheden samles hos én minister, og vi bør sikre os, at princippet om privacy by design implementeres i offentlige it-projekter.
Endelig bør vi sikre os, at CPR løbende revideres med datasikkerheden for øje.
Jeg tror ikke, at vi kan overvurdere, hvor vigtigt det er at have styr på datasikkerheden.
Vi har f.eks. desværre allerede oplevet et hackerangreb på CPR tilbage i år 2012, og vi har et ansvar for at sikre følsomme data i en stadig mere digital verden.
Liberal Alliance støtter selvfølgelig beslutningsforslaget.
Rune Lund (EL), 2016-05-17:
Jeg vil bare sige tak for den positive tilkendegivelse.
Det er jo ikke altid, at Enhedslisten og Liberal Alliance, når vi står hernede i Folketingssalen, er enige om alting, kan jeg vist godt sige, men når det kommer til beskyttelsen af borgernes retssikkerhed, og når det kommer til gennemsigtigheden i demokratiet, så har vi, kan man sige, en alliance i forhold til at sikre borgernes rettigheder.
Men jeg kan i hvert fald sige, at vi fra Enhedslistens side er helt enige i, at en it-minister vil være en klog ting, netop for at skabe en større sammenhæng mellem de it-problematikker, der er, sådan at det ikke er noget, som sker i isolerede øer rundtomkring, men at man i takt med at samfundet bliver stadig mere digitaliseret, kan tage en samlet diskussion af det.
Men tak for den positive tilkendegivelse fra Liberal Alliance.
Trine Bramsen (S), 2016-05-17:
Jeg studsede over, at ordføreren i sin tale fik det til at lyde, som om der aldrig før har været diskuteret it-politik her, hverken i Folketingssalen eller på Christiansborg i øvrigt, før det her nye it-forum landede.
Så derfor ville jeg egentlig bare lige høre ordføreren, om han kan bekræfte, at der er blevet arbejdet med det forslag, vi diskuterer her i dag.
Der har været et udvalg, der har arbejdet med det, og man landede lige præcis de her punkter, vi diskuterer, i januar 2015.
Altså må konklusionen være, at der har været diskuteret it-politik, inden Alternativet landede på Christiansborg.
René Gade (ALT), 2016-05-17:
Jeg har lige i 10 sekunder forsøgt at finde noget, jeg er uenig i, men det kan jeg simpelt hen ikke.
Det er helt korrekt, at it tidligere har været diskuteret på Christiansborg.
Jeg har, selv om jeg er ny i politik, sågar fået overleveret, at der også har været et It-udvalg tidligere.
Der har været mange it-ordførere før mig.
Jeg oplever bare, at det er en nedprioriteret del af det, der bliver debatteret på Christiansborg.
I det regeringsgrundlag, der blev lagt frem, tror jeg, jeg har talt mig frem til, at der to steder stod nævnt noget, der havde med digitalisering at gøre.
Derfor var det, jeg prøvede at rose før, egentlig bare, at der er blevet samlet op på noget, der har ligget, altså noget godt arbejde omkring it, som man har lavet her på Christiansborg for et års tid siden.
Det er blevet samlet op i det her beslutningsforslag.
Så jeg tænker, at der på alle mulige måder har været talt it før, men jeg ser ikke, at der på nogen måde er det fokus på området, som der skal være.
Så vi er fuldstændig enige.
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-05-17:
Ordføreren var optaget af, at man indtænkte privacy by design, som det hedder på nudansk, i forbindelse med at man lavede nye projekter.
Ordføreren sagde selv, at han satte det lidt polemisk op, nemlig at når det var om beskyttelse, var det måske de røde partier, og når det var om vækst, så var det de blå.
Jeg er glad for, at ordføreren tog nogle forbehold.
For det kunne jo være, at man, hvis man læste regeringens, KL's og Danske Regioners digitaliseringsstrategi fra i sidste uge, ville have fundet ud af, at der står: Når offentlige it-løsninger designes og udvikles, skal databeskyttelse så vidt muligt tænkes ind fra starten.
Så det må jo glæde Alternativet, at regeringen simpelt hen er hurtigere på aftrækkeren end det, som Alternativet står og efterspørger, for det er en del af den digitaliseringsstrategi, der blev præsenteret i sidste uge.
René Gade (ALT), 2016-05-17:
Jeg troede næsten, at min tale var så jubeloptimistisk, at der ikke kunne findes malurt i bægeret, men det er lykkes to gange nu.
For det, vi står og taler om nu, er jo noget, der er et år gammelt, hvor der netop bliver nævnt privacy by design.
Så det er jo noget, der har været der, længe før digitaliseringsstrategien også kom i sidste uge.
Men jeg vil på alle mulige måder glæde mig over, at det også står i digitaliseringsstrategien: privacy by design – og der er rigtig mange andre gode ting fra regeringens side, som er i den strategi.
Det, jeg hæfter mig ved, er bare, at for meget få uger siden ville man, hvis jeg nævnte privacy by design, ret hurtigt begynde at tænke, at hold da op, mener vi virkelig, at vores offentlige it-systemer skal bygges op om det?
Og der vil jeg i hvert fald gerne strække hånden ud og sige, at hvis det er regeringens opfattelse, at vi skal prøve at gå i den retning ret hurtigt, altså at alle offentlige it-systemer skal bygges op omkring privacy by design, så er vi meget lydhøre i Alternativet.
Jeg tænker ikke, at det er det, der står i digitaliseringsstrategien, for det er meget, meget omfattende.
Men det er meget omsiggribende at tænke privacy by design ind i samtlige offentlige løsninger.
Så jeg beklager, hvis jeg lød negativ.
Jeg er meget positiv over for det arbejde, regeringen også har lavet.
Zenia Stampe (RV), 2016-05-17:
Det var jo en rigtig interessant diskussion og ordveksling, der kom, lige før jeg gik på.
Jeg havde egentlig tænkt mig at gå op og sige, at det sådan set er et temmelig processuelt spørgsmål.
Og den synes jeg også vi skal have.
Men jeg tror, at jeg har det på samme måde som Socialdemokraterne: at hvis vi kan få svar fra justitsministeren og have en god drøftelse med ham om det her, er det måske i virkeligheden bedre, end at vi stemmer noget igennem, som jeg så kan høre heroppefra at flere i virkeligheden er lidt forbeholdne over for.
Altså, var det nu i virkeligheden det rigtige forslag, vi kom med i den her plan?
Så jeg håber sådan set, at vi kan få en dialog med ministeren – det er også sådan, jeg hører ministeren og hans ordfører – der i virkeligheden gør, at vi kan stemme nej til det her forslag, men på en måde, hvor vi alle sammen føler os betrygget ved, at der rent faktisk sker noget.
Nu kigger forslagsstilleren på mig, og jeg kan ikke rigtig tyde attituden.
Men jeg håber, at vi kan nå til en dialog, hvor også forslagsstilleren synes, det er tilfredsstillende.
Så det er ikke, fordi vi ønsker at trække vores støtte til den beretning, men fordi vi jo bare alle sammen ønsker, at der rent faktisk bliver gjort noget, og at ministeren går videre med det.
Det lyder, som om han faktisk er videre, men vi ønsker så også at være en del af den proces.
Hvis vi ikke når dertil, stemmer vi ja.
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-05-17:
Der tror jeg måske at hr. Rune Lund kom til at signalere eller sige meget klart, hvorfor der er nogle udfordringer i forhold til forslaget.
Dataforordningen er faldet på plads, efter beslutningsforslaget er fremsat, og jeg skal blankt indrømme, at det er jeg på ingen måde ekspert i, men der er det jo naturligt, at det bliver belyst, for den forordning skal vi gennemføre.
De elementer, der er i det, er det jo naturligt at få set i en større sammenhæng, og det er sådan set det, justitsministeren har sagt, i forhold til at det er den måde, regeringen arbejder på sagen, og det tror jeg er mere hensigtsmæssigt.
Og hvis det havde været så væsentligt for Enhedslisten, kunne man måske have været ude i lidt bedre tid.
Rune Lund (EL), 2016-05-17:
Jeg vil sige, at jeg faktisk ville have taget initiativ til at fremsætte det her beslutningsforslag sammen med flere partier, hvis der havde været tid til det, men der er jo en deadline, der hedder den 1. april herinde, og af tidsmæssige årsager kunne jeg i denne omgang ikke nå at få flere med.
Men jeg tænker, at det i høj grad er noget, som også skal diskuteres i det it-forum, som nu eksisterer her i Folketinget, hvor alle Folketingets partier er repræsenteret – det er ikke et it-udvalg, det er der nogle partier som ikke vil kalde det – der er det i hvert fald oplagt at følge op på den her diskussion.
Der er to grunde til, at det er fremsat.
Det er for det første, fordi det er lidt uklart, hvad der er sket indtil nu, og at der godt må komme lidt mere turbo på processen, men det skyldes også det indholdsmæssige.
Justitsministeren er jo blevet bedt om at kommentere den her beretning og har leveret et svar på hele 23 sider i forlængelse af spørgsmål 147 stillet af Retsudvalget den 31. august 2015.
I det svar er det jo sådan – i forhold til det, der handler om punkt 13 i det her beslutningsforslag – at regeringen ikke vil gå ind på nuværende tidspunkt og lave den udredning, som en beretning ellers indebærer, som jo indebærer, at der bør være grænser for, hvad der kan gives samtykke til.
Når man f.eks. downloader facebookappen, giver man automatisk ret til, at Facebook automatisk kan slå kameraet til og lave optagelser.
Det er en del af de ting, man siger ja til.
Søren Pind (V), 2016-05-17:
Jamen sagen er sådan set meget enkelt den, at der, som jeg bemærkede, er nedsat en tværministeriel arbejdsgruppe, som i den sammenhæng kommer tilbage til mig før sommerferien med en række anbefalinger.
Den kortlægning og de overvejelser skal jo gerne danne basis for den brede politiske drøftelse, som vi skal have.
Der vil jeg tilkendegive, hvor regeringen står i den sammenhæng.
Men altså, alt det, Retsudvalget har tilkendegivet, er taget med i det pågældende arbejde.
Rune Lund (EL), 2016-05-17:
Det er jeg rigtig glad for.
Man sagde, at der var nogle meget konkrete initiativer, man gerne ville have gennemført.
Grunden til, at der er et beslutningsforslag i dag, er, at det virker, som om der ikke rigtig er sket så meget.
Derfor indeholder det her beslutningsforslag 16 af de mest konkrete elementer fra den beretning.
Jeg kunne godt tænke mig, hvis det var sådan, at regeringen her i dag kunne signalere, at de 16 konkrete elementer, som indgår i beslutningsforslaget, er noget, regeringen bakker op, ligesom et enigt Folketing sidste år tilkendegav at man gør.
Søren Pind (V), 2016-05-17:
Det, jeg kan sige, er, at de initiativer på databeskyttelsesområdet, som regeringen kommer til at tage, kommer til at tage højde for de anbefalinger og bagvedliggende bekymringer, som er i beslutningsforslaget.
Når det samtidig siges, at der ikke er sket noget, vil jeg bare sige, at f.eks. hele spørgsmålet om databeskyttelsesforordningen og forhandlingerne på det felt, som jo er en del af alt det her, har man deltaget intenst i og påvirket.
Og nu er det altså vedtaget.
Når der nu kommer til at ligge noget klart før sommerferien i form af anbefalinger fra den tværministerielle arbejdsgruppe, synes jeg måske, det er en lille smule urimeligt at sige, at der ikke er sket noget som helst.
Vores regering har siddet ikke engang et år endnu, og alligevel er vi lige ved at være klar med det her.
Det synes jeg dog alligevel er noget.
Trine Bramsen (S), 2016-05-17:
Med forslaget her pålægger man regeringen at tage de nødvendige initiativer til at følge Retsudvalgets beretning nr. 4 om datasikkerhed, som et enigt Retsudvalg afgav den 15. januar 2015.
Som efterhånden et af de få tilbageværende retsudvalgsmedlemmer, der var med til at skrive beretningen og dermed pålægge den tidligere regering at igangsætte initiativer i forlængelse af beretningen, kan jeg kun bakke opfordringen op.
Om ikke andet må der tages skridt for at sætte turbo på processen.
Der kan næppe være politisk modstand imod dette, ikke mindst når man tager i betragtning, at en af de mest ivrige deltagere fra udvalgsarbejdet, sågar formanden for udvalgsarbejdet, er Venstremand og i dag medlem af regeringen.
Set i det lys kan det nærmest undre, at der ikke for længst er taget endnu flere initiativer fra regeringens side i forbindelse med denne beretning.
Behovet er der, for stadig flere danskere bruger internettet mere og mere fra alt til daglig planlægning, økonomistyring, kommunikation med det offentlige og med hinanden, sjov og til shopping.
Fordi flere oplysninger formidles over internettet, er risikoen også blevet større for datalæk og for, at oplysninger ender i de forkerte hænder.
De kriminelle har også fundet ud af at bruge internettet i stadig større omfang.
Faktisk er kriminalitet på nettet, identitetstyveri, snyd og misbrug af oplysninger den hastigst voksende kriminalitetsform.
Det kræver selvsagt en myndighedsindsats.
Myndighederne skal også blive bedre på nettet, men ikke mindst stiller det krav til datasikkerheden, og det er netop det, som den her beretning skal sætte turbo på.
Fra Socialdemokratiets side har vi den holdning, at det godt kan være, at justitsministeren når frem til, at det ikke er alle anbefalinger i beretningen, der er lige i skabet, selv om man syntes, man var utrolig klog, da man afgav den for et års tid siden.
Det siger jeg, ikke mindst fordi der var en Venstremand i front for udvalget.
Vi har forståelse for, at det måske ikke er alle anbefalinger, der kan tages direkte ned og overføres, men for os er det afgørende, at der sættes turbo på processen, og derfor kan vi som udgangspunkt støtte forslaget her i dag, men vi vil da klart foretrække, at man finder en løsning og får sat gang i en proces, så man hurtigere får sat strøm til det her.
Det må da være at foretrække frem for blot at pålægge regeringen at komme i gang.
Hvis man i fællesskab i lyset af det rigtig gode udvalgsarbejde, der førte frem til den her beretning, kan lande en god proces fremadrettet, vil vi helst det, men ellers vil vi støtte forslaget her.
Men bolden er nu på justitsministerens banehalvdel, og det vil være interessant at få et skriftligt forslag til en proces eller blive indkaldt til et møde om, hvordan vi kommer videre herfra i den gode ånd, som beretningen er afgivet i.
Jan Rytkjær Callesen (DF), 2016-05-17:
Et enigt Retsudvalg afgav den 15. januar 2015 en beretning om at pålægge Folketinget og regeringen inden den 1. januar 2017 at tage de nødvendige initiativer til at følge anbefalingerne fra udvalget: at der udarbejdes en årlig redegørelse for datasikkerhed til Folketinget; at de nødvendige ressourcer og beføjelser findes, så Datatilsynet kan overholde persondataloven og styrke dennne samt nærmere undersøge, hvordan Datatilsynet kan tilknyttes Folketinget i stedet for Justitsministeriet, og hvilke fordele der vil være forbundet hermed; at private virksomheder gøres til genstand for samme sanktionsmuligheder samt udrede databehandlernes ansvar for at sikre personoplysninger og overholde persondataloven.
Samtidig lægges der op til at inddrage princippet om privacy by design i fremtidige offentlige it-systemer.
Desuden pålægges regeringen at tage de fornødne initiativer, så princippet om privacy by design bliver indført som et krav til samtlige leverandører af offentlige it- og digitale løsninger.
Dansk Folkeparti ser positivt på forslaget, men det kan jo selvfølgelig godt være, at vi ikke kan være med til alle 16 punkter.
Rune Lund (EL), 2016-05-17:
Tak for den positive tilkendegivelse.
Det, som har været meningen med forslaget, er også det, som fru Trine Bramsen sagde fra Folketingets talerstol, netop at få sat lidt strøm til det her og få sat noget turbo på.
Når et enigt Retsudvalg med alle partier går ind for noget, skal der også helst ske noget efterfølgende.
Der er jo tale om nogle meget store områder, som har med datasikkerhed at gøre, og som handler om at beskytte borgernes private oplysninger.
Er det sådan, at ordføreren kan sige noget om, hvilke dele af de 16 punkter, som så er med i det her beslutningsforslag, fordi de er de mest konkrete, som ordføreren synes er ideelle til at sende et klart signal til regeringen om, at der nu skal til at ske noget på området?
Jan Rytkjær Callesen (DF), 2016-05-17:
Der er nogle ting i de 16 punkter her.
Jeg kan jo fremhæve noget positivt i det.
Det kan kun private.
Det synes jeg selvfølgelig er positivt at det offentlige også skal kunne få.