runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2014-01-17:
Hvad angår en eventuel ændring af skattekontrolloven, skal man selvfølgelig holde sig inden for grundloven.
Og derfor er jeg også meget tryg ved den proces, som skatteministeren har redegjort for heroppe fra talerstolen for kort tid siden, nemlig at det er Skatteministeriets folk, inklusive borger- og retssikkerhedschefen, og en følgegruppe af fagfolk, der med løbende orientering af Folketingets skatteordførere kan forestå det her arbejde.
Jeg er sikker på, at vi nok skal få en livlig debat, både skatteordførerne imellem, men også i offentligheden, hvor vi kan få vendt hver en sten i forhold til, om vi får lavet en tidssvarende skattekontrollov.
Så jeg er ganske positiv over for det forslag, som skatteministeren er kommet med.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-01-17:
Hr. Thomas Jensen henviser flere gange til, at borger- og retssikkerhedschefen kom med en redegørelse sidste sommer, og det er rigtigt.
Men noget af det, man bl.a. ikke forholder sig til, er jo skattekontrollovens § 6, hvor der er opstået tvivl, og hvor SKAT har krævet oplysninger, bl.a. fra advokater og revisorer, selv om advokaterne f.eks. er beskyttet af retsplejelovens bestemmelser om fortrolighed, så de ikke skal udlevere klienternes oplysninger.
Det er jo bare ét eksempel med den ene paragraf, og der er ude i samfundet en masse usikkerhed om, hvordan man kan bruge den her beføjelse.
Sådan nogle ting kunne jo være noget af det, man kunne komme med nogle forslag til, altså hvordan man kunne få det rettet til i forhold til en lovkommission, og så komme med nogle anbefalinger til politikerne.
Jeg synes bare, det er ærgerligt, hvis vi siger, at det er SKAT selv, der skal kigge på det, for så vil man jo helt sikkert synes, at den her bestemmelse om, at man kan få fortrolige oplysninger, er o.k.
Thomas Jensen (S), 2014-01-17:
Jeg er sikker på, at vi nok skal få diskuteret også det om tavshedspligten.
Men jeg vil godt slå fast, at jeg ikke synes, at tavshedspligten skal have forrang frem for en lovbestemt oplysningspligt.
Så derfor: Lad os tage diskussionen.
Jeg er sikker på, at den gruppe af fagfolk, som skatteministeren også vil tilknytte det her arbejde, også vil rejse sådan et emne.
Vi skal nok få en god diskussion om det her, også her i Folketinget, i Folketingets Skatteudvalg; det er jeg sikker på.
Så jeg er ret sikker på, at vi kommer rundt om det og får vendt hver en sten i forhold til skattekontrolloven, og at vi på den måde, på baggrund af den debat og det arbejde, kan komme frem til at få en meget mere tidssvarende skattekontrollov i Danmark.
Nadeem Farooq (RV), 2014-01-17:
Tak, formand.
Lad mig begynde med at sige det ligeud, klart og tydeligt, så det er hævet over enhver tvivl: Jeg vil gerne kvittere for, at Dansk Folkeparti rejser en meget, meget vigtig debat.
Borgernes retssikkerhed og virksomhedernes retssikkerhed er et klart fundament i en retssal, i en retsstat, og det er også vigtigt, at vi sikrer, at borgernes og virksomhedernes retsstilling og retssikkerhed ikke bliver trådt under fode.
Der er imidlertid en række eksempler på, at det er sket, så der er oplagt brug for at få foretaget en revision af skattekontrolloven.
Så på den måde kan man sige, at det her ikke skal skille os ad; det er jeg helt enig i.
Så kommer spørgsmålet om, hvordan vi skal gøre det.
Er det en kommission, der er brug for?
Eller er det en mere dialogbaseret tilgang til det, hvor vi skal vende en supertanker – det er rigtigt – hvor det er, at vi skal genskabe borgernes, boligejernes og andre aktørers tillid til SKAT og skattesystemet?
Der mener jeg faktisk, at skatteministeren har lagt sig i selen for et godt stykke arbejde, som jeg synes at vi skal tage udgangspunkt i, et stykke arbejde, hvor skatteministeren ønsker at inddrage andre ordførere, ønsker at inddrage de politiske partier.
Man kan sige, at der er brug for en balancegang her.
På den ene side har vi rigtig mange dygtige medarbejdere i SKAT.
Vi har i Skatteministeriet en ambition om at få effektueret den bedst mulige skatteligning, få sørget for, at borgere og virksomheder betaler den skat, de er forpligtet til, dvs. effektiv skattekontrol og effektiv skatteligning og de ting, der så at sige er relateret til det.
Det er den ene side, som det er vigtigt at sikre, og derfor er der brug for, at SKAT har en lang række redskaber til at kontrollere, til at sikre, at skattebetalingen sker.
På den anden side er det jo vigtigt, at der er proportionalitet, at der er forudsigelighed, at der er gennemsigtighed, og der også er retssikkerhed og et værn til at sikre borgerne og virksomhedernes retsstilling.
Det handler om at finde den balance.
Jeg vil da sige ligeud, at med de sager, vi har kunnet se, især i forhold til boligejerne – det har nok været det, som har været mest fremme; der er også mange andre eksempler – så kan vi diskutere, om den balance er, som den skal være.
Jeg tror, at borgernes retssikkerhed har ligget underdrejet, og det skal vi have rettet op på.
Men jeg har fuld tillid til, at skatteministeren ønsker at tage den her udfordring seriøst, og jeg mener også, at det, når man ser på det, skatteministeren lægger op til, så faktisk peger i den rigtige retning, og derfor mener jeg samlet set ikke, at der er brug for en kommission.
Men ønsket om at foretage en gennemgang af loven for at sikre, at skattekontrolloven bliver opdateret, moderniseret og gjort tidssvarende i forhold til den tid, vi lever i, er jeg fuldstændig enig i.
Så jeg kan ikke støtte beslutningsforslaget her, men jeg kan støtte intentionerne, og jeg håber også, at vi på tværs af politiske skel kan samles om at trække det her i retning af mere retssikkerhed.
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-01-17:
Hr. Nadeem Farooq siger, det er vigtigt, at vi har en effektiv skatteligning.
Det er også vigtigt, at SKAT har nogle gode redskaber, så man kan kradse den gæld eller den skat ind, der skal ind.
Det er jeg også enig i.
Og det er vigtigt, at det også er en balance i retssikkerheden.
Det er jeg sådan set også enig i.
Men det er jo netop det, vi har set problemer med i dag, altså at der ikke er den balance mellem de redskaber, der er, og den retssikkerhed, som borgerne har krav på.
Det undrer mig, at man ikke mener, at der skal nogle eksterne folk til at kigge på det her.
For det her handler i høj grad om, at man skal have tilliden til SKAT tilbage.
Det er SKAT, der har misbrugt sine redskaber og undertrykt retssikkerheden.
Jeg vil gætte, at de nok i stor stil vil synes, at det er de, for ellers havde de nok ikke brugt dem.
Det er trods alt kun anbefalinger.
Vi kan jo vælge at bruge dem eller lade være.
Men ville det ikke være bedre, at man fik nogle eksterne folk til det, i stedet for at SKAT undersøger sine egne regler?
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-01-17:
Der skal netop være sund fornuft i de ting, vi laver på det her område.
Og så kunne det måske erstatte nogle af de dyrere tiltag, som vi har gennemført.
Det ville jo være ganske fornuftigt.
Men er der tiltag, som er som lavthængende frugter, og som ikke koster noget at gennemføre, så lad os da hellere gennemføre dem i dag end i morgen.
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-01-17:
Ordføreren har travlt med at skælde Venstre ud, og ordføreren er også meget optaget af, hvad der sker i Kina.
Det er vi også i Venstre.
Men ordføreren er overhovedet ikke optaget af, hvad der sker i Danmark.
Danish Crown henviste til, at en af årsagerne var, at rammevilkårene i Danmark er for ringe.
Mener ordføreren ikke, at det at skulle op på 40 pct.s reduktion i 2020, nye skatter og afgifter, højere energiafgifter, nye brændselsafgifter, fjernelse af kørselsfradraget og en lang række andre tiltag, som regeringen har foreslået, vil forringe dansk erhvervslivs konkurrenceevne yderligere og medføre en risiko for, at endnu flere mennesker kommer til at miste deres arbejde?
Er opgaven ikke tværtimod at sikre rammevilkår, som betyder, at danske arbejdspladser kan blive i Danmark, frem for at de skal sendes ud af landet?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2014-01-17:
Hvad angår slagteriet i Faaborg og i øvrigt en række slagterier før da, mener jeg sådan set, at der er tale om, at tyskerne i øjeblikket løntrykker.
Og jeg mener sådan set, at svaret på det løntrykkeri, der foregår fra tysk side, ikke er, at vi skal ind i sådan en nedadgående skrue, hvor lønmodtagere konkurrerer mod lønmodtagere.
Det er da snarere, at man snart i fagbevægelsen får skabt en situation, hvor man kan forhandle overenskomster i fællesskab med de lande, hvor der nu er fri bevægelighed over grænserne.
Det mener jeg sådan set er svaret på den udfordring.
Jeg tror, at det er en diskussion, der hører hjemme i Arbejdsmarkedsudvalget eller Beskæftigelsesudvalget og ikke i Klimaudvalget.
Så vil jeg sige, at jo, jeg holder øjnene stift rettet mod, hvad der foregår i Danmark.
Jeg kan sige, at jeg var på besøg hos Carlsberg i Fredericia, som jo kunne fortælle, at deres energiomkostninger er lige så store som deres lønomkostninger.
Mon ikke det er lettere for dem, at vi går ind og kigger på, hvordan man kan energieffektivisere og dermed reducere deres energiomkostninger ganske betragteligt, end det er at skulle gå ind og erodere selve livsgrundlaget for ganske almindelige danske lønmodtagere?
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-01-17:
Danish Crown pegede jo på, at det er rammevilkårene i Danmark, man ønsker at få kigget på.
Et af de områder, som vi har mulighed for at kigge på, er jo energiafgifterne.
Er ordføreren ikke enig i, at der er brug for at kigge på rammevilkårene og få reduceret energiafgifterne, således at vi i større udstrækning bliver konkurrencedygtige med de omkringliggende lande?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2014-01-17:
Jeg tror egentlig ikke, jeg kan sige det mere præcist.
Jeg synes også, at det skulle være til at forstå, at når man har gjort det i Tyskland, at man har fået lavtlønsjobbene ned på så få penge, så få euro i timen, så kan vi jo pille ved rammevilkår herfra og til juleaften.
Det kan vi da godt kigge på.
Det er da altid en god idé.
Danske virksomheder vil være under massivt pres, så længe tyskerne har folk gående for så få euro i timen, som de har.
Det var også et problem i gamle dage.
Det gør de i øvrigt endnu – det må man bare ikke sige, for så bliver jyderne sure – og så underbyder de københavnsk arbejdskraft.
Der er kun ét svar på det, og det er at sørge for at forhandle i fællesskab med hinanden.
Lad mig tage fat i det første, hr. Mikkel Dencker sagde.
Jeg tror måske, at det ville gavne danske lønmodtagere, hvis også Dansk Folkeparti kiggede en lille smule ud over landets grænser.
Som jeg sagde tidligere i dag, tager Danfoss 45 pct. af deres overskud hjem til Danmark og skaber danske arbejdspladser.
Men det kan selvfølgelig være, at Dansk Folkeparti er fuldstændig fløjtende ligeglad med alle de mennesker, der arbejder i Danmark på Danfoss.
Det skal jeg ikke kunne svare på, men det kan hr. Mikkel Dencker måske komme tilbage til, hvis han har tænkt sig at tage en replik mere.
I forhold til det med transporten vil jeg sige, ja, på et eller andet tidspunkt skal vi stille om.
Jeg synes ikke, at f.eks. elbiler er specielt lovende, som det er nu.
Jeg tror ikke på, at vi kan lave en meget stor og massiv omstilling af den danske bilpark, før der er biler, der lever op til samme standard som de biler, vi kører rundt i dag.
Men jeg tror sådan set, at Enhedslisten har fuldstændig ret i, at på et tidspunkt skal vi have løst den udfordring, at biler, ikke bare i Danmark, men i hele verden, udleder utrolig meget CO2.
Det er et problem, vi skal have løst.
Vi har ganske simpelt ikke de biler, der skal til.
Mikkel Dencker (DF), 2014-01-17:
Jeg kan bekræfte, at Dansk Folkeparti går op i, at danske virksomheder kan skabe danske arbejdspladser i Danmark, modsat Socialdemokratiet, som synes, at det er vigtigst, at man kan skabe nogle arbejdspladser i Kina.
Det var det, jeg forstod på de indledende bemærkninger.
Så det er jo en af forskellene, og det håber jeg da at vælgerne lægger mærke til.
Jeg bliver bare bekymret, når et parti som Enhedslisten med den parlamentariske position, de har, og jo det eneste parti, som egentlig kan gå ind og sikre de her 40 pct.s nedbringelse af CO2, går ind og taler om tiltag over for bilisme.
Så vil jeg bare høre, om det er noget, Socialdemokratiet vil afvise, eller om man kan forestille sig, at der bliver gjort tiltag over for bilister i Danmark, for at de skal holde op med at køre rundt i deres benzin- og dieseldrevne køretøjer.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2014-01-17:
Jeg ved godt, at Dansk Folkeparti har det med indimellem at lytte til tingene, på samme måde som fanden læser Bibelen.
Jeg synes egentlig, at jeg sagde ret præcist og hele vejen igennem har sagt, at det, vi får ud af de arbejdspladser, der er ude i Kina, jo er, at overskuddet kommer hjem til Danmark.
Derfor burde Dansk Folkeparti kere sig en hel del mere om, hvad der foregår derude.
Nu var der jo så en repræsentant for Dansk Folkeparti med, og det kunne være, at man skulle have sådan en intern drøftelse af konklusionerne oven på det besøg.
Jeg mener, at det er fuldstændig afgørende, og regeringen mener, at det er fuldstændig afgørende for, at vi kan komme i en situation, hvor der også er danske industriarbejdspladser i fremtiden.
Vi tror også på, at man skal leve af industri, og den type arbejdspladser skaber man bedst, hvis man også stadig væk kan finde ud af at handle med omverdenen, som jo gerne er dem, der skal købe ens produkter.
Så i forhold til det med transporten tror jeg egentlig at jeg gav et ret præcist svar til at starte med.
Jeg kan ikke se for mig, at man i 2014 kan omstille bilparken til at være grøn.
Per Clausen (EL), 2014-01-17:
Jeg ved godt, at hr. Mikkel Dencker helst vil afsløre, at Enhedslisten vil stille nogle rabiate krav, eller helst vil afsløre, at Enhedslisten er et slapt parti, der bøjer nakken.
Det er sådan, at Enhedslisten har det grundsynspunkt, at f.eks. en betalingsring omkring de store byer ville være en rigtig god idé.
Det vil vi selvfølgelig tage med til forhandlingerne med regeringen, men det afgørende for os er, at vi laver aftaler, som kan gøre os overbevist om, at vi kan nå de 40 pct.s reduktion i 2020.
Steen Gade (SF), 2014-01-17:
Jeg forstår, at når hr. Lars Christian Lilleholt ikke vil svare mig præcist, er det, fordi jeg har ret i, at 40 pct. er den helt præcise gennemførelse af det mål, som hr. Anders Fogh Rasmussen i sin tid satte for Danmark.
Så vi følger faktisk det mål.
Siger Venstre virkelig, at når vi skal lave noget andet politik, f.eks. inden for landbrugsområdet, som vi skal lave alligevel, f.eks. fordi vi er nødt til det på grund af EU og har bundet os til det, så skal vi ikke prøve at få nogen CO2-gevinster ud at det?
Det, vi andre siger, er jo: Få så mange fornuftige CO2-reduktionsgevinster som muligt, når vi laver anden politik, fra det ene område til det andet.
Jeg vil sige, at det er det samme som at koble sund fornuft fra.
Mikkel Dencker (DF), 2014-01-17:
Jeg har forstået, at Socialdemokratiets ordfører har været i Kina og nu er meget optaget af, hvordan man skaber arbejdspladser i Kina.
Jeg befinder mig i Danmark, også mentalt, og interesserer mig for den konkrete virkelighed, vi har her i Danmark.
Jeg hørte, at Enhedslistens ordfører, hr. Per Clausen, talte om, at han anså, at vejen til den her næsten guddommelige 40-procents-CO2-reduktion skulle gå igennem, at man skulle lave tiltag over for bilisme.
Er det noget, som Socialdemokratiet deler?
Kunne man forestille sig, at betalingsringen blev gravet frem igen, eller var det andre tiltag over for bilisme, som skulle føre os frem til de her meget fine 40 procent, som regeringen og Enhedslisten og nu også De Konservative synes er en fantastisk idé?
Den konkrete virkelighed for danske bilister interesserer mig en del.
Så er det noget, som vi kan forestille os bliver hevet frem af gemmerne igen – betalingsringen, højere brændstofafgifter eller andre ting til at nedbringe folks lyst eller økonomiske evne til at køre bil?
Jamen det, jeg fisker lidt efter, når hr. Per Clausen nævner, at indgreb over for bilismen er løsningen, som Enhedslisten ønsker, er: Er det så løsningen?
Er det den eneste løsning, eller er det bare noget, man siger for at tilfredsstille vælgerne på Nørrebro, og så laver man noget andet med regeringen?
Eller vil man bruge den magtposition, man har, til at presse det her igennem over for regeringen?
Jeg ved godt, at Enhedslisten ikke bruger sin magtposition så effektivt, som Dansk Folkeparti gjorde, men hvis man nu begyndte på det, kunne man jo faktisk sætte magt bag ordene og presse det her igennem.
Vil man det?
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-01-17:
Hvis vi fortsætter de initiativer, vi har taget, og hvis den fordobling af vedvarende energi-andelen, som vi har oplevet i den seneste 10-årige periode, fortsætter frem mod 2050, er vi overbevist om, at vi når målsætningen om at være fri af fossile brændsler i 2050.
Nu er det også sådan, at vi ikke har noget religiøst forhold til, om vi lige når 98 pct. eller 90 pct. i 2050.
For os er det afgørende, at retningen er den rigtige.
Og retningen er den rigtige.
Per Clausen (EL), 2014-01-17:
Men jo, Enhedslisten har faktisk den opfattelse, at ud over de tiltag, der skal være på transportområdet, kan der også gennemføres tiltag i forhold til den måde, vi behandler vores affald på, så man bruger genanvendelse i forhold til affaldet.
Vi mener også, at der i forhold til landbrugs- og fødevareproduktionen kan opnås nogle store resultater, hvad angår at reducere CO2-udslippet.
Så der er mange steder, der kan opnås resultater.
Transportsektoren er bare det sted, hvor man kan konstatere at udviklingen er gået entydigt i den forkerte retning i alle årene.
Så derfor er det ret oplagt at kigge på det.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2014-01-17:
I ordførertalen sagde Venstres ordfører, at vi skal forhandle de her ting i EU.
Nu siger Venstres ordfører så: Vi går allerede langt foran.
Det synes jeg jo er lidt forvirrende.
Skal vi gå foran, eller skal vi ikke gå foran?
Skal det være internationalt, hvor alle går i samme takt, eller skal Danmark faktisk ligge foran?
For Socialdemokratiet er det fuldstændig afgørende, at Danmark går foran, og jeg synes da, det er en lille smule rystende, hvis Venstre – efter at man har været ude at besøge danske virksomheder i Kina – har den konklusion, at vi skal sige til Danfoss, LOGSTOR, Vestas, Novozymes og alle de andre store danske virksomheder, som tilsammen nu lander milliardkontrakter ude i Kina, at beskeden til dem og til alle de danske medarbejdere, der går og er nervøse for at miste deres arbejde, er, at Venstre da er ligeglade med det.
Man vil ikke det her grønne noget.
Vi skal forhandle det i EU, og ligegyldigt hvor uambitiøs man er i EU, skal vi sørge for, at vi ikke går i en hurtigere kadence end EU.
Eller vil Venstre være med til at gå foran?
Det lyder simpelt hen som en røst fra en mørk fortid.
Vi har lige tilbragt en uge i Kina, og jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge Venstres ordfører om sammenhængen mellem arbejdspladser og den grønne omstilling, hvor Danmark netop er gået foran.
Hvad er det for nogle arbejdspladser, som Venstre har noget imod vi har derude, og som i øvrigt også skaber arbejdspladser i Danmark?
Vi har siddet til det samme møde i Kina, hvor Danfoss fortalte os, at 45 pct. af det overskud, de laver i Kina, ryger direkte hjem til Danmark og skaber danske arbejdspladser.
Altså, vi har også været til møde med LOGSTOR derude – en god dansk virksomhed – som skovler penge ind på, at Danmark er gået foran.
Deres entydige bemærkning til os derudefra – og det vil jeg gerne bede Venstres ordfører om at bekræfte – var, at det, at Danmark er gået foran, betyder, at vi har en særlig strategisk position i forhold til det gigantiske kinesiske marked.
Det er derfor, Danmark er interessant.
Det andet er en myte tilbage fra 1990'erne.
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører: Er det sådan, at Venstres ordfører og Venstres position virkelig er, at Danmark aldrig skal gå foran i forhold til EU?
Per Clausen (EL), 2014-01-17:
Jeg kunne godt tænke mig – for at få at vide, hvordan Venstres politik udvikler sig – at spørge hr. Lars Christian Lilleholt, om det også var urealistisk, da tidligere statsminister Fogh Rasmussen udtalte, at Danmark skulle være fossilfrit i 2050.
Hvis man skal være det i 2050, så skal man jo nok i gang.
Jeg vil bare høre, om det også var urealistisk.
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-01-17:
Til hr. Per Clausen vil jeg sige, at det ikke var og ikke er urealistisk.
Og den målsætning om, at vi er fri af de fossile brændsler, kul, olie og naturgas, i 2050, bakker Venstre fortsat op om.
Per Clausen (EL), 2014-01-17:
Men hr. Lars Christian Lilleholt er ikke nervøs for at overlade til fremtidige generationer af Venstrepolitikere at sikre, at det mål bliver opfyldt.
Sagen er jo, at hvis vi ser på, hvordan udviklingen er i dag, så ser vi, at udviklingen også i Danmark går så langsomt, at det skal gå betydelig hurtigere i fremtiden.
Derfor kan jeg godt blive lidt usikker på, om hr. Lars Christian Lilleholt kun går ind for ambitiøse mål, når bare de er så langt ude i fremtiden, at han er sikker på, at han aldrig får noget ansvar for dem.
Men dem, der er her lige her og nu, vil han ikke påtage sig ansvaret for.
Steen Gade (SF), 2014-01-17:
Hvis Venstre fastholder målet om 2050, som hr. Per Clausen nævnte, vil Venstres ordfører så bekræfte, at hvis man nu trækker en linje fra der, hvor vi er i dag, og hen til 2050, så når man 40 pct. lige omkring 2020, og at det er en fuldstændig logisk gennemførelse af det mål, som Anders Fogh i sin tid fik et nærmest enigt Folketing til at bakke op om?
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-01-17:
EU skal gå foran.
Og for os er det afgørende, at den danske regering bruger kræfter på at få de øvrige EU-lande op på samme niveau som Danmark i stedet for at bruge en masse kræfter på at få Danmark til at ligge adskillige år foran de øvrige EU-lande.
Det vil nemlig betyde, at dansk erhvervsliv ikke kommer til at miste konkurrenceevne.
Det, vi oplever her, er jo, at regeringspartierne sammen med Enhedslisten og Det Konservative Folkeparti er i gang med at pålægge dansk erhvervsliv yderligere omkostninger.
Og det frygter vi kommer til at koste danske arbejdspladser.
Der er i den grad brug for at forbedre rammevilkårene for dansk erhvervsliv – ikke svække dem.
Udviklingen går ganske fornuftigt i Danmark.
Den tidligere regering bragte os op på en vedvarende energi-andel på omkring 30 pct i 2020.
Ved den seneste energiaftale fra 2012 når vi op på 34 pct. i 2020.
Det vil sige, at over en 10-15-årig periode har vi mere end fordoblet andelen af vedvarende energi i vores energiforsyning.
Vi er blandt de lande i Europa, som har den højeste andel af vedvarende energi i vores energiforsyning, og med 34 pct. i 2020 er vi ganske godt på vej.
Christian Juhl (EL), 2014-01-21:
Jeg hørte bemærkningen fra fru Lene Espersen om en no fly-zone.
Det lyder jo altid tiltalende og så pænt neutralt, men heldigvis sagde ordføreren jo, at det er en militæraktion.
Ville en no fly-zone ikke skulle være så omfattende i militær indsats, at man ville risikere, at Iran, Qatar, Saudi Arabien og en række andre lande ville føle sig provokeret til netop at optrappe konflikten, og dermed risikere, at det blev en regional konflikt i stedet for?
Mette Bock (LA), 2014-01-21:
Det er jeg helt enig med hr. Christian Juhl i.
Det tror jeg både Enhedslisten og Liberal Alliance meget gerne vil hjælpe til med.
Jeg kan se, at formanden her sidder og tripper i sin stol, fordi jeg allerede har talt for længe i mit første svar, og jeg kan kun sige, at vi gerne bidrager til diskussionen, men jeg synes, at regeringen har ikke bare en initiativret, men også en initiativpligt til at få fastlagt en strategi.
Christian Juhl (EL), 2014-01-21:
Det vil sige, at på to områder er Liberal Alliance så helt på linje med ministeren, kan jeg forstå.
Det er jo også det, der står i ministerens papirer.
Syrien – ja, der er ingen nemme løsninger.
Det er også det, han konkluderer i sit papir, og det er jeg egentlig fuldstændig enig i.
Det eneste, jeg er helt sikker på, er, at militære løsninger ingen løsning er.
De politiske løsninger er de eneste, der er mulige i øjeblikket – og det er ikke engang sikkert, de er mulige.
Jeg mener bare, at vi der skal prøve at hjælpe ham lidt mere på vej, hvis vi skal give ham nogle perspektiver.