Eyvind Vesselbo (V), 2008-03-27:
Lovforslagene gennemfører miljøansvarsdirektivet i dansk ret.
EU-direktivet og lovforslagene bygger på det princip, som hedder forureneren betaler.
Den ansvarlige skal forebygge, at miljøskader sker, og hvis miljøskaden er sket, skal den ansvarlige afhjælpe skaderne og afholde alle omkostninger i den forbindelse.
De nye regler gælder kun miljøskader, dvs. skader, som er så alvorlige, at de kan medføre betydelig negativ påvirkning på vand, jord og beskyttede arter og naturtyper.
Betydelig sigter både til karakteren og omfanget af skaden, og det skønnes, at der formentlig vil være omkring 5 til 15 tilfælde af de her miljøskader om året.
Lovforslaget indeholder overordnet set to forskellige former for ansvar.
For det første et ubetinget ansvar for i det væsentlige alle forureninger, anvendelse af gmo'er, vandopstemning samt vandindvinding m.v.
Det ubetingede ansvar indebærer, at forureneren er ansvarlig, også selv om han ikke har handlet uforsvarligt; det indebærer ansvar for hændelige uheld.
For det andet et skyldbaseret ansvar for alle andre erhvervsaktiviteter, der forårsager en skade på beskyttede arter og internationale naturbeskyttelsesområder.
Et skyldbaseret ansvar indebærer, at skadevolder skal have udvist uforsvarlig adfærd, dvs. fejl eller forsømmelse.
Lovforslagene indeholder også på forskellig måde lempelser af det ubetingede ansvar.
Den ansvarlige for driften er ikke ansvarlig, hvis han kan dokumentere, at miljøskaden eller den overhængende fare for miljøskade er sket som følge af ufravigelige forskrifter, der er fastsat af offentlig myndighed.
Hvis den, der driver den virksomhed eller det anlæg, som miljøskaden eller den overhængende fare herfor stammer fra, kan dokumentere, at miljøskaden eller den overhængende fare herfor er forårsaget af en uvedkommende tredjeman, altså dvs. hærværk, og er sket på trods af passende sikkerhedsforanstaltninger,
så er den pågældende ikke ansvarlig.
Hvis der sker en miljøskade eller indtræder en overhængende fare, som den ansvarlige for driften har en udtrykkelig tilladelse til, lempes det ubetingede ansvar.
Det vil sige, at driftsherren ikke er ansvarlig, medmindre han har udvist uforsvarlig adfærd.
Hvis der er tale om erhvervsmæssig anvendelse af gmo'er, pesticider eller biocider og anvendelse af handelsgødning til jordbrugsmæssige formål, er producenten eller importøren den ansvarlige, hvis skaden er sket som følge af en fejl i produktet, eller der er tale om en udviklingsskade.
Også producenten eller importøren af affaldsstoffer, f.eks. slam og husdyrgødning, der bruges til jordbrugsformål, er ansvarlig, forudsat at skaden er sket som følge af fejl ved produktet.
På disse områder vil der dog ikke kunne gøres nogen ansvarlig for udviklingsskader.
Som en hjælp til kommunerne er der foreslået en konsultationsordning, hvor kommunen i en tidsbegrænset periode skal indhente en bindende udtalelse fra de statslige miljøcentre, idet kommunen kan træffe afgørelser om, at der foreligger en miljøskade eller fare herfor.
Sagsbehandlingstiden er også gjort kortere end i det forslag, der var tidligere, og som vi har førstebehandlet i efteråret, ved at udskyde adgang til at klage over, at der foreligger en miljøskade eller fare herfor.
Der kan stadig væk klages over afgørelsen, men først på et senere tidspunkt i sagsgangen, hvor der er truffet afgørelse efter miljøskadeloven.
Det er opgivet at lave ensartede ansvarsregler på forureningsområdet for de store miljøskader og for de mindre forureninger.
Hermed fastholder vi de velkendte regler om ansvar for hverdagens skader.
Der vil blive etableret et online informationssystem, som løbende opdateres med oplysninger om den praksis, der udvikler sig på området, og der vil blive udarbejdet en vejledning om arbejdet med at vurdere miljøskadebegrebet, som det skal foreligge, når lovene træder i kraft.
Og der vil på sigt blive udarbejdet en bekendtgørelse om, hvornår der er tale om en miljøskade.
I Venstres synes vi godt om det her lovforslag, og derfor støtter vi det.