runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jonas Dahl (SF), 2010-01-20:
Det er positivt at høre, at ministeren bekræfter, at der ikke er brugerbetaling på de offentlige universiteter.
Problemet er bare, at ministeren så i samme åndedrag siger, at det kunne være en mulighed at privatisere IT-universitetet.
Hvad bliver det næste?
Vi kunne også privatisere Aalborg Universitet, det ville også være godt, og så kunne det være Syddansk Universitet.
Der er ikke brugerbetaling på de offentlige universiteter, siger ministeren, men det kan ministeren jo blive ved med at sige, indtil der ikke er flere offentlige universiteter.
Det hænger ærlig talt ikke sammen.
Hvordan vil ministeren sikre, at de studerende har samme adgang til de samme uddannelser, som de har i dag, på trods af at ministeren vil opkræve brugerbetaling på de private universiteter, som privatiseres, i form af at man opkøber offentlige institutioner og gør dem private?
Hvordan vil ministeren sikre det?
Helge Sander (V), 2010-01-20:
Nu er det godt nok sent på dagen, men jeg synes nok, at vi er ude på overdrevet, når man begynder at tale om, at alle danske universiteter bliver privatiseret.
Det hører jo ingen steder hjemme.
Altså, hvis vi igen ser på folkeskoleområdet, kan vi jo se, at alle danske folkeskoler ikke er blevet privatskoler, fordi vi har fået en lov om private skoler.
Så lad os nu holde det på et plan, som er realistisk.
Det synes jeg også at hr. Jonas Dahl skulle gøre, for det er et helt urealistisk scenario, der bliver stillet op nu.
Så er det vigtigt at understrege, at det jo ikke er noget med, at jeg eller regeringen eller Folketinget vil privatisere.
Jeg har sagt, at der skulle være en lov, der giver mulighed for det.
Vi har jo selvstændige bestyrelser.
Jeg kan se, at hr. Jonas Dahl ryster på hovedet, men det kan ikke hjælpe noget.
Sådan er det jo, sådan er virkeligheden.
Vi har ofte universiteter med selvstændige bestyrelser, og jeg ville blive lidt overrasket, hvis Københavns Universitet kom og bad om at komme ind under den nye frie universitetslov.
Det tror jeg også at hr. Jonas Dahl ville.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-01-20:
Men det interessante er jo, hvad ministeren ville svare, hvis der kom sådan en forespørgsel.
Men sagen er jo, at ministeren her ønsker at lave en lov, der fundamentalt bryder med gratisprincippet, og som altså giver mulighed for privatisering af eksisterende offentlige universiteter.
Det er jo et politisk valg, som ministeren træffer.
Det er et ideologisk og meget værdipolitisk valg, som ministeren træffer, om, at nu skal vi have privatiseret dele af vores universitetssektor – måske hele sektoren, vi ved ikke, hvad ministeren ønsker.
Derfor vil jeg gerne have, at ministeren her i Folketingssalen vedkender sig, at det er et ønske, som regeringen har.
Det er ministeren, der kommer med de her planer og ideer og lægger dem frem som en mulighed.
Men hvad vil ministeren svare på de henvendelser der vil komme fra Aalborg Universitet, RUC, Københavns Universitet, fra alle dem, som måske vil synes, at det kunne være rart at kunne opkræve brugerbetaling, fordi det giver lidt flere penge i kassen?
Helge Sander (V), 2010-01-20:
Jeg havde forberedt et svar, men nu ødelagde fru Kirsten Brosbøl det hele, da hun talte om, at det ville give flere penge i kassen.
Flere penge til hvem?
Vi bliver jo nødt til at skelne meget nøje.
Det, vi har, og det, vi er enige om, er det offentlige universitetssystem.
Det, vi har lagt frem her, er et idékatalog, og derfor er det ikke noget med, at videnskabsministeren med den meningsudveksling, vi har haft i dag, bryder fundamentalt med gratisprincippet, tværtimod.
Som det kan genlæses i referatet af Folketingets forhandlinger, har jeg mange gange i løbet af de her sidste 10-15 minutter sagt, at det gør vi lige akkurat ikke.
Men vi vil gerne skabe en ekstra mulighed, hvis det er således, at der er nogle, der ønsker det.
Det kan være de fire modeller, det er et oplæg, og det kan være helt andre modeller.
Det korte af det lange er, at det, der har været en stor succes på folkeskoleområdet og på gymnasieområdet, mener vi også skal have en chance på universitetsområdet.
René Skau Björnsson (S), 2010-01-20:
Vil ministeren forbyde forældre til børn i daginstitutioner i Århus selv at smøre madpakker?
Der er rigtig mange forældre, som sammen med mig gerne vil vide, om ministeren vil forbyde forældre til børn i daginstitutioner i Århus selv at smøre deres madpakker.
Karen Ellemann (V), 2010-01-20:
Tak for det.
Jeg vil bestemt ikke forbyde forældre selv at smøre madpakker til deres børn, men Folketinget vedtog altså i 2007 loven om et frokostmåltid til alle børn i daginstitutioner.
Det gjorde vi for at sikre, at alle børn i daginstitutioner får et sundt frokostmåltid.
Men intentionen var jo altså også at aflaste børnefamilierne, så de ikke hver dag skulle smøre madpakker til deres børn, hvilket netop var en af anbefalingerne fra familie- og arbejdslivskommissionen, som kunne være med til at skabe bedre balance mellem arbejdsliv og familieliv.
Loven gør entydigt op med, hvornår forældre, der selv smører madpakker, kan få reduktion i forældrebetalingen.
Jeg vil derfor gentage, hvad jeg tidligere har sagt, nemlig at det ikke er intentionen med loven, at forældrene skal være leverandører af et frokostmåltid til deres egne børn.
Som reglerne er i dag, fremgår det klart, at forældre kun kan give børnene madpakker med og opnå en reduceret forældrebetaling i de tilfælde, hvor barnet på grund af særlige sundhedsmæssige forhold har behov for specialkost, som kommunen ikke kan levere.
Jeg mener stadig, at intentionen om, at alle børn i daginstitutioner skal have et tilbud om et sundt frokostmåltid, er en god intention, men jeg har jo også som bekendt lyttet til den kritik, der har været af ordningen, og vil nu tage en dialog med partierne bag loven.
René Skau Björnsson (S), 2010-01-20:
Man kan vist roligt sige, at det, der kunne have været en rigtig god historie om en god ordning og velvilje over for børnefamilierne, nemlig at der skulle være en madordning rundtomkring i institutionerne, er blevet til en madpakkefarce.
Jeg er jo nu spændt på, hvad forligspartierne finder ud af, når de formentlig snarest skal have et møde for at få ryddet op i det rod, der har været.
Man bliver nødt til at forholde sig til det forløb, der har været, som jo har gjort, at der er nogle forældre, som har valgt den her ordning, som er meget frustrerede over ikke at vide, hvad de må, og hvad de ikke må.
Sidste år i august stillede jeg en række spørgsmål til ministeren om madordningen, fordi der var nogle enkelte forældrebestyrelser i Århus, der valgte, at de selv ville smøre mad til deres børn i stedet for at have en anden form for madordning.
Dengang gav ministeren mig nogle svar, som gjorde det muligt for de her forældre uden for meget besvær at lave en ordning med Århus Kommune.
Sådan blev det opfattet, og sådan blev det læst.
Sådan har jeg læst det, sådan har Århus Kommune læst det, og sådan har ikke mindst forældrene læst ministerens svar på de spørgsmål, som jeg har stillet, nemlig at muligheden skulle være der.
Ministeren fik ryddet forhindringer af vejen, som var skabt i den model, som regeringen havde lavet, og derfor var det jo meget mærkværdigt, at vi i TV-avisen i tirsdags kunne høre en socialminister udmelde, at forældrene i Århus havde gjorde noget ulovligt, og at hun nu vil sende et hyrdebrev ud til alle landets kommuner om, at de her ulovligheder i Århus og i andre kommuner, hvor forældrene selv smører børnenes mad, skal stoppes.
Derfor vil jeg gerne spørge: Hvorfor brugte ministeren så meget tid og energi på at bane vejen for at gøre det muligt for forældrene for så lige pludselig i sidste uge at mene, at det skal forbydes?
Morten Bødskov (S), 2010-01-20:
Det er jo lige før, man fristes til at tolke ministerens reaktion på det faktum, at der kommer flere børn i børnehaverne, som identisk med det, ministeren var ude at sige, da det blev konstateret, at der var ganske mange, flere tusind, fattige familier, som måtte henvende sig til fattighjælpen.
Det var da glædeligt, sagde man, at der var folk, der var blevet opmærksomme på, at man kunne få fattighjælp.
Skal man virkelig tolke ministerens udtalelse om, at det nærmest er glædeligt, at der er flere i daginstitutionerne, som udtryk for – som den nuværende formand for Folketinget på et tidspunkt har sagt – at hun synes, det er fint, for så får de flere venner?
Bekymrer regeringen sig ikke om det faktum, at kommunernes økonomi er utrolig presset, at man slækker på normeringerne, at man forringer vilkårene både for børnene og for personalet, og at det står i skærende kontrast til det, man lovede børnefamilierne inden folketingsvalget, hvor man både lovede store skattelettelser og bedre velfærd?
Vil man sige undskyld til børnefamilierne og sige: Vi er kede af det; vi kan ikke holde, hvad vi lovede; det passer ikke, at I både kan få store skattelettelser og mere velfærd, for nu må kommunerne skære ned rundtomkring?
Karen Ellemann (V), 2010-01-20:
Det var en lang række spørgsmål fra hr. Peter Skaarup.
Jeg skal skynde mig, tale lidt hurtigere og nå det hurtigt igennem.
Lige med hensyn til de konkrete anmodninger om aktindsigt vil jeg ikke gå nærmere ind i det.
Det er korrekt, at arbejdsgruppen har modtaget konkrete anmodninger om aktindsigt, og der kan jeg så bare oplyse, at vi i ministeriet modtager mange anmodninger om aktindsigt, og at de alle sammen selvfølgelig bliver behandlet i overensstemmelse med offentlighedslovens regler.
Det gælder selvfølgelig også i den her sag.
Jeg skal bare lige kort sige om selve indholdet i rapporten, at den jo er udarbejdet af et hold forskere fra Københavns Universitet, der i udarbejdelsen af den har samarbejdet med en række andre danske og udenlandske forskere, og hverken embedsmændene i arbejdsgruppen eller jeg selv har blandet os i, hvordan forskerne har udført opgaven.
Så det er altså alene Københavns Universitet, der kan og skal redegøre for de metoder, som forskerne har brugt, og i høj grad også for de konklusioner, de så er nået frem til.
Derfor vil jeg holde mig fra at kommentere rapporten yderligere.
Jamen som jeg startede med at sige i første del af min besvarelse, har vi altså ikke tal, der entydigt siger noget om udviklingen i normeringen.
Det synes jeg er ret væsentligt, for hvad er det for en diskussion, vi har, hvad er det for nogle tal, vi diskuterer ud fra?
Og så kan jeg også oplyse, at dagtilbudstaksterne er nedbragt markant, siden regeringen trådte til i 2001.
Så må jeg bare igen sige, at jeg simpelt hen ikke tror, at der tidligere har været en regering, der har haft så meget fokus på hele børneområdet og særlig fokus på dagtilbuddene som denne regering.
Det er f.eks. denne regering, som har taget initiativ til, at man i alle dagtilbud skal arbejde systematisk med læring gennem de pædagogiske læreplaner, og det skete ud fra målsætningen om, at dagtilbud jo ikke bare skal være opbevaring og pasning, men at det netop skal være et tilbud, som understøtter børns udvikling og læring.
Det har vi jo netop også kunnet aflæse i tilfredshedsundersøgelserne blandt brugerne, altså familierne, og i høj grad også hos personalet, som siger, at de pædagogiske læreplaner er vejen frem, at det har givet en helt ny kvalitet i deres arbejde.
Det synes jeg sådan set er ret væsentlige elementer at have for øje, når man taler om, hvad den her regering har gjort.
Peter Skaarup (DF), 2010-01-20:
Vil ministeren offentliggøre rapporten udarbejdet af en forskergruppe fra Københavns Universitet til regeringens burkaudvalg, der bl.a. indeholder en vurdering af antallet af de muslimske beklædningsgenstande burka og niqab?
Skriftlig begrundelse
Det fremgår af blandt andet Morgenavisen Jyllands-Posten torsdag den 14. januar 2010, at regeringens burkaudvalg allerede i november 2009 modtog en rapport udarbejdet af en forskergruppe fra Københavns Universitet, der blandt andet indeholder en vurdering af antallet af de muslimske beklædningsgenstande burka og niqab, men at regeringen ikke vil offentliggøre denne rapport.
Pressejurist og ekspert i offentlighedsloven Oluf Jørgensen fra Danmarks Journalisthøjskole mener, at det er i strid med offentlighedsloven.
Spørgsmålet lyder sådan her: Vil ministeren offentliggøre rapporten udarbejdet af en forskergruppe fra Københavns Universitet til regeringens burkaudvalg, der bl.a. indeholder en vurdering af antallet af de muslimske beklædningsgenstande burka og niqab?
Karen Ellemann (V), 2010-01-20:
Tak for det.
Som hr. Peter Skaarup sikkert er opmærksom på, valgte regeringen i mandags at offentliggøre den meget omtalte rapport fra Københavns Universitet.
Så svaret er ganske kort: Ja, rapporten er nemlig nu tilgængelig på Indenrigs- og Socialministeriets hjemmeside, så alle kan se de resultater, som forskerne er kommet frem til i deres rapport.
Peter Skaarup (DF), 2010-01-20:
Man kunne sige, det var lidt overflødigt at fastholde spørgsmålet, i og med at rapporten nu er offentliggjort.
Men grunden til, at jeg har gjort det, er jo selvfølgelig, at vi med rette kan spørge, hvorfor man har valgt at holde den her rapport hemmelig i så lang tid.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren, hvorfor der har været det der hemmelighedskræmmeri.
Og hvad siger ministeren og regeringen til, at pressejurist Oluf Jørgensen til Jyllands-Posten har sagt, at det faktisk er i strid med offentlighedsloven, at man har valgt at lukke tingene fuldstændig?
Kan ministeren i øvrigt sige, hvornår rapporten blev afleveret fra universitetet til regeringen, og oplyse, hvad årsagen er til, at regeringen så først har offentliggjort den her i mandags, selv om medierne har beskæftiget sig med den i lang tid?
Karen Ellemann (V), 2010-01-20:
Jamen den her meget omtalte rapport fra Københavns Universitet er som bekendt bestilt som et forskningsmæssigt bidrag til den embedsmandsarbejdsgruppe, som regeringen nedsatte i august, og den her arbejdsgruppe har som bekendt ikke afsluttet sit arbejde endnu.
På det tidspunkt syntes vi i regeringen, at det ville være naturligt at fremlægge de samlede overvejelser på en gang, og det syntes vi sådan set fortsat det var.
Den endelige udgave bliver offentliggjort for sig selv for simpelt hen at bidrage til at få ryddet misforståelser og alt mulig andet af vejen.
Så derfor blev den offentliggjort i mandags.
Peter Skaarup (DF), 2010-01-20:
Jeg kunne godt tænke mig at gentage mit spørgsmål om, hvornår rapporten egentlig blev afleveret fra universitetet til regeringen, og hvad regeringen siger til, at det i givet fald er i strid med offentlighedsloven, at man ikke har givet aktindsigt til de journalister, der har bedt om at få den.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvor kommer de tal egentlig fra?
Ifølge Jyllands-Posten skulle der i rapporten have stået, at der alt i alt var tre, der brugte burka i Danmark.
Det står jo ikke i rapporten, og det virker egentlig helt grotesk, at vi bruger en uge på at diskutere det i vores lille land, og så viser det sig, at det slet ikke er tilfældet.
Vores sekretariat har fået mange henvendelser, skulle jeg hilse og sige, fra folk, der siger: Jamen hvis det er tre, det handler om, har de været henne i min butik hver dag i de sidste mange måneder.
Så vores gæt er altså, at det tal ikke er tre, men at det drejer sig om væsentlig flere.
Kan ministeren ikke gøre os lidt klogere på, hvad der egentlig er op og ned i den her diskussion?
Jeg kunne så også godt tænke mig at spørge regeringen: Hvad mener regeringen?
Jeg synes jo, at det er et ekstremt stort problem, at vi har en gruppe af kvinder i det danske samfund, der er fuldstændig uden for arbejdsmarkedet, der er fuldstændig uden for alt det, vi gerne vil omkring integration, hvor vi jo gerne vil have, at alle mennesker i det danske samfund bidrager til vores land.
Det kan man notorisk ikke, når man går i det klædefængsel, som der i virkeligheden er tale om at burkaen er.
Man kan jo ikke kommunikere med omverdenen, når man ikke kan vise, hvad det er man mener om forskellige ting, når man smiler, og når man giver udtryk for det ene eller det andet.
Så kan ministeren ikke gøre os lidt klogere på, hvad regeringen vil?
Det er jo ikke nok, at der kommer rapporter; vi vil også gerne vide, hvad regeringen vil gøre ved problemet.
Jeg synes ikke rigtig, at ministeren svarede på alle spørgsmål, men det kan komme.
Jeg synes stadig, der står tilbage, at der vel må være en grund til, at regeringen vælger nøjagtig den her gruppe til at lave rapporten.
Grunden må vel være, at man har tillid til, at det produkt, der kommer ud af det, er rimelig forståeligt.
Men vi kan altså konstatere, at man har baseret sine oplysninger i udvalget på f.eks. imamer, der ved rejsevirksomhed har undergravet vores land i forbindelse med sagen om Muhammedtegningerne, og man har forhørt sig på, synes vi, et meget uvidenskabeligt plan i forhold til at få de her oplysninger.
Det er den ene del af det.
Den anden del, som jeg håber ministeren også vil svare på, er, hvornår regeringen kommer frem med noget, for vi har et eklatant problem med vores integration, der ikke fungerer over for de her kvinder, fordi de ikke kan kommunikere med omverdenen.
Hvornår gør regeringen noget ved det problem?
Karen Ellemann (V), 2010-01-20:
Tak for at spørgsmålet blev genstillet.
Lampen blinker, og derfor skal jeg gøre det hurtigt.
Bare lige kort i forhold til rapporten fra Københavns Universitet, som dagens spørgsmål jo handler om: Regeringen har altså som sagt betragtet den som et delelement i arbejdsgruppens arbejde i det hele taget.
Så det må være Københavns Universitet, som redegør for det forskningsmæssige belæg for, hvordan de har arbejdet videre med den.
Ellers vil jeg gerne bruge den sidste del af min taletid på også lige at slå fast, at regeringens holdning her altså er soleklar: Vi er grundlæggende imod burka og niqab, vi går ind for et samfund, præcis som Dansk Folkeparti jo også utrykker det, hvor vi netop kan kommunikere åbent og uhindret med hinanden.
Der er jeg fuldstændig enig i, at burka og niqab jo er et udtryk for det modsatte.
Det er altså vores holdning – det gjorde statsministeren, synes jeg, meget klart rede for i går under sit pressemøde – og det er det budskab, vi ønsker at signalere.
Det, vi drøfter i regeringen nu, er, hvordan vi bedst får sendt et klart og tydeligt signal om, at det er de her principper, som er regeringens holdning, og den drøftelse vil vi først konkludere på, når arbejdsgruppen har afsluttet sit arbejde, og det forventer jeg altså vil ske meget snart.
Thomas Jensen (S), 2010-01-20:
Er det ministerens holdning, at det forslag til lejelov, som er sendt i høring, lever op til den huslejegaranti, som skatteministeren giver i sit svar på spørgsmål nr. 9 af 7. maj 2009 i forbindelse med behandling af skatteforslag L 203, hvor det bl.a. fremgår: »…det betyder ingenting om statsministeren hedder Anders Fogh Rasmussen eller Lars Løkke Rasmussen –
Karen Ellemann (V), 2010-01-20:
Det, jeg svarede på før, og som jeg synes er vigtigt at holde fast i, er, at den økonomiske situation, som Danmark står i lige nu og her, altså skaber udfordringer for samfundet generelt.
At begynde at trække netop skattelettelser ind i det er for mig at se at blande pærer og bananer sammen.
Når jeg siger, at det stiller krav til den kommunale styring af området, indebærer det jo ikke, at der ikke kan ske forbedringer i servicen f.eks. ved fokus på reduktion af sygefravær og afbureaukratisering, som vi har givet masser af gode muligheder for nu, og ved en række andre initiativer.
Så vil jeg altså også igen, lige for at understrege, som jeg også gjorde i det forrige spørgsmål, sige, at det jo selvfølgelig er op til den enkelte kommune at prioritere indsats og ressourcer og netop sikre, at borgerne får hjælp og støtte, uden at den økonomiske styring tilsidesættes.
Og blot for at sikre, at det generelle billede er helt klart, vil jeg igen sige, at kommunerne jo netop med kommunalreformen har fået det fulde ansvar for udviklingen på området, også på det her område.
Derfor har jeg også en forventning om og en tilkendegivelse fra kommunerne om, at det altså er et område, man både kan og vil styre udviklingen på.
Line Barfod (EL), 2010-01-20:
Så nærmer vi os måske.
Regeringen har ladet pengene fosse ud til skattelettelser til de rigeste.
Regeringen har delt milliarder ud i bankpakker til de banker, der i høj grad er skyld i krisen.
Hvad er det så, vi hører nu fra ministeren?
Det er, at når økonomien så ikke holder, når der er hul i statskassen, fordi man lader pengene fosse ud til skattelettelser, så skal der udgiftsstyring til, så kan man ikke bare blive ved med at bruge lige så mange penge bl.a. på de handicappede.
Så jeg må altså forstå ministerens svar sådan: At kommunerne skal styre udgifterne, betyder, at den enkelte handicappede kommer til at få mindre hjælp, dårligere hjælp end den, vedkommende har fået hidtil, fordi regeringen holder fast i, at der skal være penge til skattelettelser til de rigeste.
Morten Bødskov (S), 2010-01-20:
Jeg tror, at der er rigtig mange tusind børnefamilier, som har børn i vuggestuerne, som ikke rigtig kan genkende det billede, indenrigs- og socialministeren her forsøger at tegne af, at det under den her regering skulle være blevet billigere at få deres børn passet.
Sandheden er jo den, at den famøse madordning, som ministeren i øvrigt har temmelig store problemer med, jo i ganske mange vuggestuer før var gratis.
Der sneg regeringen jo en ekstra brugerbetaling ind ved fremover at lade børnefamilier, som har børn i vuggestuer, betale for den.
Så det passer som punkt et ikke.
Jeg synes bare, at man må sige det helt ærligt, når vi nu står her med en publikation fra før folketingsvalget, der hedder »Bedre velfærd og større arbejdsglæde«, hvor det både kunne lade sig gøre at give store skattelettelser og mere velfærd.
Der skriver man så om familien Hansen med lille Selma.
Der er næsten ingen grænser for, hvad de bliver lovet.
Hvor er det henne?
Hvornår kommer det?
Er tiden ikke kommet til, at man bare må sige det til børnefamilierne, som det er: Undskyld, vi har lovet noget, vi ikke kan holde; det holdt ikke, at der er plads til store ufinansierede skattelettelser og bedre velfærd?
Det kunne man jo starte med at sige til familien Hansen, så var man kommet langt.
Karen Ellemann (V), 2010-01-20:
Det er da godt, at jeg får lejlighed til yderligere at uddybe, hvad det egentlig er, den her regering har gjort for lige præcis de børnefamilier, som vi heldigvis alle sammen er optaget af skal have de bedst mulige vilkår i det her samfund.
For som jeg nævnte før i min besvarelse, så tror jeg altså ikke, at der på noget tidspunkt har eksisteret en regering, som har haft så meget fokus på lige præcis det her område, og derfor vil jeg fortsætte, hvor jeg slap sidst.
Det er f.eks. den her regering, som i en 4-årig periode har afsat 2 mia. kr. ekstra til området.
Det er penge, som helt målrettet er brugt til at få sat fokus på sprog og børnemiljøet i dagtilbuddene, udvikling af bedre metoder til arbejdet med de udsatte børn, massiv opkvalificering af personalet.
Det er alt sammen initiativer, som har en varig effekt på dagtilbudsområdet. Derfor må jeg sige, at vi har og vedbliver med at have markant fokus på at skabe bedre indhold i og rammer i dagtilbuddene.
Rasmus Prehn (S), 2010-01-20:
Hvis det er reklameindslag, retorisk charme og valgkampsgas, der er tale om, er der ingen tvivl om, at regeringen har haft vældig fokus på det her område.
Man har lovet en madpakkeordning.
Den er mere eller mindre kuldsejlet.
Man har lovet, at der ikke skulle være så mange lukkedage.
Der har aldrig været så mange lukkedage, som nu.
Så vi må sige, at der i sandhed har været fokus på det her område, men at det har været fokus på at løbe fra sine løfter.
Hver eneste gang man har lovet noget til børnefamilierne, er man bagefter løbet fra løftet.
Ser vi igen på regeringsgrundlaget fra 2007, er det løfter på løfter på løfter, og det er blevet til meget lidt.
Det er da bare sjovt, at det stort set er alle kommunerne, der har det her problem.
Og det er endnu mere sjovt, at de kommuner, hvor det ser allerværst ud, til gengæld er Venstrekommuner og konservative kommuner.
Jeg synes, regeringen på det her område skulle skamme sig.
Den er løbet fra alle sine løfter, og så vil den ikke engang stå ved det.