runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Vibjerg (V), 2009-03-27:
Den forespørgsel, vi behandler her i dag, er jo indholdsmæssigt stort set det samme som B 10, som blev behandlet tidligere i denne samling.
Jeg ved ikke, om det er rønnebærrene, der er sure, eller hvad det er, der får Enhedslisten til gang på gang at drøfte det samme emne.
Det er selvfølgelig træls at stå uden for en aftale, specielt en aftale, der virker.
Ellers må det jo betyde, at Enhedslisten slet ikke tror på den danske model, men det gør vi i Venstre.
Regeringen, herunder Venstre, har siden østudvidelsen været optaget af på den ene side at give de nye lande muligheder, altså at blive fuldgyldige medlemmer af EU-samarbejdet, og på den anden side sikre ordentlige løn- og ansættelsesvilkår for dem fra de nye lande, der kommer her til landet.
Vi har ikke accepteret og vil ikke acceptere et A- og et B-hold på det danske arbejdsmarked.
Derfor indgik vi østaftalen, og derfor har vi også indrettet og indretter fortsat fremtiden efter aftalens udløb den 1. maj.
Vi må sige, at det har været en succes.
Det skyldes selvfølgelig ikke kun aftalen, det skyldes også, at vi har en velfungerende arbejdsmarkedsmodel, hvor arbejdsmarkedets parter spiller en meget væsentlig rolle.
Vi har set, at modellen virker, det er altså ikke noget, vi bare siger ved skåltaler; modellen viser sin styrke i praksis.
Vi har fulgt udviklingen nøje og løbende justeret tiltagene, og vi vil fortsat følge udviklingen nøje, så vi også i fremtiden sikrer et velfungerende arbejdsmarked, der er åbent, men ikke ender i et A- og et B-arbejdsmarked.
Vi var selvfølgelig forud for udvidelsen usikre på, hvad det ville betyde for det danske arbejdsmarked.
Hvis jeg i dag skal gøre status over de 5 år, vil jeg sige, at det er gået bedre, end jeg i mine allerlyseste øjeblikke havde turdet håbe på.
Jeg vil godt gentage, at efter min opfattelse har den danske model vist sin styrke.
Har jeg tidligere været i tvivl, er den tvivl fejet af bordet.
I Venstre er vi helt overbeviste om, at den danske model, myndighedernes fælles indsats og samarbejdet myndighederne og organisationerne imellem vil sikre et ordentligt dansk arbejdsmarked, også efter den 1. maj.
Line Barfod (EL), 2009-03-27:
Vi har rejst denne forespørgsel, fordi vi mener, at det er af afgørende betydning, at vi sikrer, at der er lige vilkår på det danske arbejdsmarked; at vi sikrer, at vi kan fastholde ordentlige løn- og arbejdsvilkår; at vi ikke tillader social dumping i Danmark.
Alle partier i Folketinget siger jo, at de er enige i det, når man spørger dem, men når det kommer til den praktiske udmøntning, ser det anderledes ud.
I de seneste år har fagbevægelsen ført en hård kamp og brugt kæmpe ressourcer på at gå ud og arbejde imod social dumping og for at sikre, at der er ordentlige vilkår; for at sikre, at de mennesker, der kommer hertil fra andre lande, ikke bliver groft udnyttet og snydt.
Senest har vi set en konflikt i Rødovre, hvor en bygherre har haft det ene polske firma efter det andet ind over, som har snydt og bedraget deres ansatte.
Og bl.a. har det seneste firma ifølge fagforeningen skyldt
deres ansatte 600.000 kr. i manglende løn for at leve op til overenskomsterne.
Fagbevægelsen har ført konflikten og har vundet over det seneste firma.
Der er nu indgået overenskomst, og firmaet har lovet at betale det, de skylder.
Der er altså behov for, at vi fra Folketingets side går ind og sikrer, at der er den nødvendige regulering på området, og at man går ind og sikrer, at der også er de nødvendige ressourcer fra myndighedernes side.
Sagen her fra Rødovre viser med al ønskelig tydelighed, som fagbevægelsen skriver, at der så let som ingenting kan ske omgåelse af udstationeringsloven.
Jeg har her et citat fra brevet fra fagbevægelsen: Bygherren har erkendt, at det i praksis er ham, der leder og fordeler arbejdet.
Det er således ikke udstationeringsforhold i lovens forstand, men helt almindelig arbejdsudlejning, som der derfor burde betales almindelig indkomstskat af.
Det sker imidlertid ikke, og vi har anmeldt dette forhold til SKAT.
Citat slut.
Der er en række problemer med den manglende registrering, med manglende opfølgning fra både SKAT's og fra politiets side, og der er altså behov for, at vi får et klart svar fra regeringen - det håber jeg vi får om lidt fra beskæftigelsesministeren - på, hvordan regeringen vil sikre, at der er den nødvendige lovgivning til at sikre, at vi får fulgt op på de her firmaer.
Hvordan vil man sikre, at der er de nødvendige ressourcer hos politiet og hos SKAT og den nødvendige vilje til faktisk at gøre noget for at sikre lige vilkår?
Jeg synes jo, at det er lidt utroligt, at Venstres ordfører kan stå og sige, at det hele er rosenrødt og alting er godt, når vi samtidig gang på gang hører om sager som den, der lige har været i Rødovre, hvor det ene udenlandske firma efter det andet bliver brugt som stråmænd til at udnytte bl.a. folk fra Polen, som bliver groft snydt for deres løn.
Firmaet snyder det danske samfund for moms og skat, og arbejderne bliver tvunget til at leve under elendige vilkår på byggepladsen.
Bent Bøgsted (DF), 2009-03-27:
Man kan sige, at der er nogle af de ting, der ligger i forslaget til vedtagelse, som vi såmænd godt kunne være med til at se på, men der er også andre ting, som vi ikke kan, og derfor kan vi så ikke stemme for det.
Thomas Adelskov (S), 2009-03-27:
Jeg skal spørge hr. Bent Bøgsted, om ikke Dansk Folkeparti kunne stemme for det forslag til vedtagelse, som Socialdemokraterne og SF har fremsat.
Det er jo et forslag til vedtagelse, der tager udgangspunkt i, at der er nogle ting, som gør det vanskeligt i dag lige at få fat i de der snydepelse, vi har derude, og derfor giver vi nu fagbevægelsen de ekstra redskaber, som er udmærkede værktøjer, og vi sikrer f.eks. også, når der er tale om offentligt byggeri, vedligeholdelsesarbejde eller andet, at det foregår efter danske løn- og arbejdsvilkår.
Det ville jo være en fin gestus og også i tråd med det, jeg hørte hr. Bent Bøgsted sige var bekymringen for Dansk Folkeparti, nemlig om man kunne sikre, at der er ordentlige løn- og ansættelsesvilkår.
Det kunne vi sikre på den måde.
Bent Bøgsted (DF), 2009-03-27:
Til det, fru Line Barfod siger, om, at det her er mange gode ord, der ikke fører til noget som helst, vil jeg sige, at Fru Line Barfod jo også i den forbindelse har prøvet på at overbevise østkredsen om, hvad der er rigtigt, og hvad der er forkert.
I den forbindelse har Dansk Folkeparti så også haft vores egne synspunkter om, hvad der er rigtigt, og hvad der er forkert, og der har vi bare konstateret, at vi ikke har kunnet komme igennem med vores synspunkter, fordi kredsen omkring østaftalen var meget låst fast, og dermed var Dansk Folkeparti sat uden for indflydelse.
Det betød jo også, at i mange tilfælde, hvor der kom nogle forslag, som vi egentlig godt kunne støtte, kom de ikke igennem på grund af østkredsen.
Men der er også nogle af de forslag, som fru Line Barfod nævner her, som Dansk Folkeparti slet ikke kan støtte.
Men selvfølgelig vil vi gerne være med til at sikre overenskomstmæssige vilkår.
Det er jo også derfor, vi fra starten af havde ønsket, at der skulle være en 7 års overgangsordning med en kontrolleret tilgang af arbejdskraft på overenskomstmæssige vilkår.
Så havde vi slet ikke haft den situation, vi har i dag.
Thomas Adelskov (S), 2009-03-27:
Nu har Socialdemokraterne jo valgt at indgå i et samarbejde, hvor vi rent faktisk har taget de her problemer alvorligt og ikke bare har benyttet det i en retorisk sammenhæng, fordi man kunne forsøge at få rejst en folkestemning om, at det her skulle være et stort problem.
Der synes jeg jo, at Enhedslisten i en lang række sammenhænge har forsøgt at tale det her op i et toneleje, hvor det slet ikke hører hjemme.
Vi er på nogle punkter enige i nogle af de synspunkter, som er fremlagt i Enhedslistens forslag til vedtagelse, men f.eks. når det drejer sig om det krav, som fremgår af vedtagelsen, om, at fagbevægelsen skal have udleveret løn- og ansættelsesoplysninger på de medarbejdere, der er på en given arbejdsplads, så overskrider det simpelt hen de regler, vi har herhjemme for persondata og oplysninger, og derfor kan vi naturligvis ikke være med på det.
Vi fastholder, at det har været helt, helt afgørende, at vi har haft en overgangsordning, at vi har haft regler, der klart har sagt velkommen til udenlandsk arbejdskraft, men at der skal arbejdes under ordnede danske løn- og arbejdsvilkår, og vi har sikret fagbevægelsen en række værktøjer.
Det har været meget mere fremkommeligt og meget mere givende for fagbevægelsen, end bare at stå og holde taler nede på Slotspladsen og andre steder, som Enhedslisten har gjort.
Line Barfod (EL), 2009-03-27:
I Tyskland har man som hovedentreprenør et ansvar i forhold til underentreprenørers manglende betaling, og det gør jo, at hovedentreprenøren er nødt til at sikre sig, at det er nogle reelle firmaer, og at de har nogle reelle værdier, så man kan være sikker på, at der bliver betalt den løn til medarbejderne, der skal betales i henhold til overenskomsten.
Men jeg kan forstå, at det vil Dansk Folkeparti ikke være med til.
Vil man være med til at sikre, at der ved offentlige udbud skal være overenskomstmæssige vilkår?
Vil man være med til at sikre, at virksomhederne bliver straffet, såfremt de ikke er registreret i RUT-registeret?
Vil man være med til de andre forslag, som Byggefagenes Samvirke er kommet med på baggrund af deres erfaringer med, hvad der er brug for af tiltag?
Bent Bøgsted (DF), 2009-03-27:
Så vidt jeg husker, er de forslag, som fru Line Barfod kommer med her, nogle, som vi har haft i salen tidligere, og i den forbindelse vil jeg sige, hvis vi taler om det her med, at danske virksomheder skal hæfte for alt, hvad udenlandske underentreprenører gør, at man jo kan bringe en virksomhed i en gruelig knibe, for hvordan kan man kontrollere, at en udenlandsk underentreprenør ikke opfylder de lovmæssige lønforhold?
Det får virksomheden på papir, og bagefter, når virksomheden har handlet i god tro og indgået en aftale med underentreprenøren, viser det sig, at det alligevel var et svindlerfirma.
Det synes jeg er at bringe danske virksomheder i en unødig knibe.
Line Barfod (EL), 2009-03-27:
Det var et noget bagudrettet forslag til vedtagelse, så vidt jeg lige kunne høre, om, hvad man skulle have gjort.
Jeg vil gerne høre, om Dansk Folkeparti fremadrettet vil andet end bare at sige nogle ord fra talerstolen og rent faktisk også i Folketinget vil stemme for forslag, der sikrer mod social dumping, vil stemme for, at man ved offentligt udbud skal sikre, at det er på overenskomstmæssige vilkår, vil stemme for, at en hovedentreprenør skal hæfte for underentreprenørernes manglende betaling af løn og de andre udgifter.
Så ville vi f.eks. i sagen fra Rødovre kunne holde hovedentreprenøren fast på at betale, selv om man hele tiden skifter underentreprenører.
Er det nogle forslag, som Dansk Folkeparti rent faktisk vil stemme for, eller står man bare på talerstolen og siger, at man mener, der skal ske noget, uden så at ville omsætte det til praksis?
Bent Bøgsted (DF), 2009-03-27:
De var også sikre på, at der ikke ville ske et pres mod den danske arbejder, vedrørende hvem der skulle have job og den slags.
Det blev sagt, at Dansk Folkeparti var sortsynede, og at man da kunne sige sig selv, at sådan en bred aftale med opbakning fra fagbevægelsen havde taget højde for stort set alt.
Alligevel har der været utallige episoder med udnyttelse af østeuropæisk arbejdskraft.
Det er også helt sikkert, at fagbevægelsen langtfra har kunnet finde alle de arbejdspladser.
Men derfor er det alligevel væsentligt, om regeringen mener, at der ikke vil ske dumping efter den 1. maj, eller om regeringen mener, at der skal ske yderligere tiltag for at sikre ordnede forhold.
Men der var ikke interesse for at se den vej, da østaftalen blev indgået.
Det er så også i den forbindelse vigtigt at se på, hvilken arbejdskraft arbejdsgiverne beholder nu her i den aktuelle kriseperiode.
Det har jo vist sig, at der er rigtig mange polakker, der bliver i Danmark, selv om de eventuelt bliver afskediget.
Om det skyldes, at de har bedre forhold, mere understøttelse, eller hvad det nu er, der kan være årsag til, at de ikke rejser hjem til Polen, er der ikke rigtig nogen, der ved.
Men det er selvfølgelig også medvirkende til større kamp om de ledige stillinger, og det kan så også føre til løntryk, som der er en del arbejdsgivere der måske håber på.
Derfor er det som sagt også et højaktuelt spørgsmål, som er stillet i forespørgslen, altså hvad beskæftigelsesministeren har tænkt sig, og om der skal ske yderligere tiltag, eller om ministeren mener, at loven er god nok, som den er nu, fremadrettet; om der ikke skal ske yderligere tiltag, trods det, at vi måske kan se, at fagbevægelsen stadig væk har besvær med at finde de arbejdspladser, hvor man udnytter billig arbejdskraft.
»Folketinget konstaterer, at med den udvikling, der har været i forbindelse med østudvidelsen af EU, ville den rette løsning have været en 7 års overgangsordning med kontrolleret tilgang af arbejdskraft på overenskomstmæssige vilkår, der betød, at virksomheder kunne hente arbejdskraft fra Østeuropa, når der ikke var tilgængelig dansk arbejdskraft.«
Line Barfod (EL), 2009-03-27:
Det, der har sikret, at fagbevægelsen er kommet så langt, er jo først og fremmest fagbevægelsens egen kamp.
Det, at så mange fra fagbevægelsen har været ude i blokader den ene gang efter den anden, at man har taget opgaven dybt alvorlig og virkelig har brugt enorme ressourcer på at tage den her kamp, er det, der gør, at problemet ikke har vokset sig større.
Men jeg går ud fra, at hr. Thomas Adelskov er helt enig i, at det ikke har været nok med de redskaber, man har haft.
Derfor vil jeg gerne igen spørge, om Socialdemokraterne vil love, at når vi får et andet flertal, vil vi også sikre, at fagbevægelsen får de redskaber, der skal til, for at vi kan sikre, at vi har lige vilkår i Danmark; at de krav, som fagbevægelsen og Byggefagenes Samvirke er kommet med, og som er med i det forslag til vedtagelse, hr. Thomas Adelskov lige læste højt, også vil blive gennemført af et nyt flertal; at man vil sætte det at give fagbevægelsen de redskaber højere, end at man gerne vil samarbejde med VK.
Thomas Adelskov (S), 2009-03-27:
Jeg er enig med fru Line Barfod i, at fagbevægelsen har gjort en kæmpe indsats her og har skabt gode resultater, og det er jo ikke Enhedslistens fortjeneste.
Det er sådan set et tæt samarbejde imellem fagbevægelsen og os, som har siddet i østforligskredsen.
Hver gang, de har haft nogle problemer, og der har været nogle hjørner, nogle kanter, de gerne ville have fjernet, slebet af eller nogle nye værktøjer, har vi været der, og vi har kunnet være med til at fremme deres ønsker.
Så det er jeg fuldstændig enig med fru Line Barfod i.
Så hører jeg og aner, at der i fru Line Barfods spørgsmål ligger, om vi nu vil bryde østaftalen.
Der bliver jeg bare nødt til at sige, at jeg også tror, at Enhedslisten er interesseret i, at Socialdemokraterne holder fanen højt og står ved, at forlig er forlig.
Og det er det også, når det handler om østaftalen og de aftaler, vi har indgået.
Men vi kan selvfølgelig komme i en ny situation, hvor man sagtens kan lægge nye tiltag og nye aftaler ovenpå, og der, hvor vi kan gøre det, også selv om Venstre og Konservative skulle forsøge at blokere for det, vil vi selvfølgelig gøre det og forfølge det mål.
Karsten Nonbo (V), 2009-03-27:
Jeg har hørt den interessante melding fra SF, at man går ind for minimumsstraffe på visse områder, og nu hørte jeg så ordføreren sige, at konfliktråd kunne være et alternativ til straf.
Det kan jeg ikke rigtig få til at harmonere, for hvis man går ind for minimumsstraf, ser man jo sådan set bort fra den mulighed, at man har konfliktråd.
Det vil jeg godt have ordførerens udlægning af.
Meta Fuglsang (SF), 2009-03-27:
SF ser med stor tilfredshed på det forslag om konfliktråd, der ligger her.
Siden 1994 har der været forskellige forsøgsordninger med konfliktråd i Danmark, hvor forurettede og gerningsmand kan mødes ved siden af retssagen og tale ud om det, som er sket.
SF har selv været med til at stå for beslutningsforslaget om konfliktråd, fordi vi synes, at det er et meget vigtigt tiltag i det arbejde, der er med at forebygge ny kriminalitet.
Så vi er selvfølgelig rigtig glade for, at ordningen nu bliver permanent og landsdækkende.
Så det er svært at holde glæden tilbage lige på det her punkt.
Det er derfor set med vores øjne et rigtig godt forslag, der ligger.
Vi synes, det er vigtigt, at gerningsmand og offer får mulighed for at mødes.
For gerningsmandens vedkommende er det muligt at se konsekvenserne af den forbrydelse, man har begået, og den ansvarliggørelse, der ligger, vil være vigtig for den forebyggelse af ny kriminalitet, der skal ske.
Praksis viser jo også, at konfliktråd og den mægling, der ligger der, er vigtig, når det handler om at forebygge tilbagefald til ny kriminalitet.
I SF synes vi ikke, at erfaringerne med konfliktråd skal stoppe her med dét forslag.
Resultaterne fra de forsøg, der har været, viser, at konflikmægling kan give rigtig gode resultater.
Derfor synes vi, at man bør lave forsøg, der prøver erfaringerne af, med unge gerningsmænd under 18 år i visse mindre grove sager, også som et alternativ til straf.
Det er klart, at det jo ikke umiddelbart ligner den tendens, vi ser i øjeblikket, med hårdere straffe og fokus på straf.
Men selve opgaven, at arbejde på, at der faktisk bliver mindre kriminalitet, skal have meget stor opmærksomhed.
Den opgave er bl.a. at sørge for, at den, der en gang har begået en kriminel handling, ikke gør det igen.
I den sammenhæng kan straffe ikke stå alene.
Ingen er i tvivl om, at et forebyggende arbejde er væsentligt for at undgå, at kriminalitet sker, men det er også nødvendigt med tiltag, der forhindrer tilbagefald, når en person en gang er dømt for kriminalitet.
De høringssvar, der ligger, afspejler en bred gruppe af kriminalitet og kriminelle.
Det er vigtigt, at de tiltag, der sættes i værk, også i det videre arbejde med konfliktråd, afspejler disse forskelligheder, og vi skal være åbne over for de midler, der er til rådighed i de forskellige sagstyper.
Undersøgelser viser, at især for helt unge mennesker betyder muligheden for konfliktmægling, at risikoen for tilbagefald mindskes, og det er altså der, man skal have et meget stor fokus.
Det er et spørgsmål, vi må have belyst under arbejdet med det her lovforslag.
Der er meget fokus, der er rettet på forbryderens andel i det her, men jeg er sikker på, det også betyder meget for forurettede og offer, at denne mulighed kommer til.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-03-27:
Dansk Folkeparti har et meget tillidsfuldt forhold til de danske dommere og de danske nævninge og lægdommere.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at konfliktråd er en vigtig ting for Dansk Folkeparti.
Vi mener, at det kan være et positivt supplement til en straffesag, og vi vil sige ja til det, hvis vi vurderer, at konfliktråd er på de præmisser, som vi kan finde acceptable.
Det er også derfor, vi stiller spørgsmål til ministeren om det: for at sikre os, at det sker på en ordentlig måde, og at en gerningsmand ikke kan udnytte sin egen deltagelse i konfliktråd til at få en mildere straf, end hvad vedkommende ellers ville have fået.
Det vil vi gerne have klarlagt en gang for alle, og når det så er klarlagt, tager Dansk Folkeparti stilling til, om vi endelig vil sige ja eller nej til det lovforslag, som vi her behandler.
Meta Fuglsang (SF), 2009-03-27:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne uddybe det her og svare så godt jeg kan, for en af de ting, som måske ligger til grundlag for spørgsmålet, er lidt forvirring om, hvornår der er tale om minimumsstraf, og hvornår der er tale om konfliktmægling.
Det er klart, at de meldinger, der er blevet givet fra SF's side omkring minimumsstraf, er givet i en meget specifik sammenhæng.
Det, der er tale om her, er spørgsmålet om konfliktmægling i nogle situationer, hvor man bliver visiteret til konfliktmægling, altså hvor domstolene vurderer, at det her er et tiltag, som vil være til gavn i en bestemt sag.
Og de ting er ikke i modstrid med hinanden.
Det er et spørgsmål om, at konfliktråd bruges dér, hvor det vurderes, at det er et egnet middel, og så er der tale om, at minimumsstraf skal bruges på de områder, hvor vi mener det er nødvendigt at bruge minimumsstraf.
Så der er ikke nogen diskrepans i det.
Line Barfod (EL), 2009-03-27:
I Enhedslisten har vi faktisk tillid til, at domstolene og de mange lægdommere, der medvirker og gør et kæmpe stykke arbejde, faktisk er i stand til at vurdere den konkrete sag og vurdere, hvad der vil være en passende straf i den konkrete sag.
Med hensyn til konfliktråd har Dansk Folkeparti jo i 7 år haft held med at nedlægge veto, selv om resten af partierne i Folketinget gik ind for konfliktråd.
Det har man heldigvis frafaldet, og det synes jeg er rigtig glædeligt, men jeg kan ikke helt forstå, hvorfor Dansk Folkeparti så ikke nu kan sige, at man går ind for konfliktråd, at man synes, at det skal gennemføres, og at man har tillid til, at domstolene er i stand til at vurdere, om det faktisk i den konkrete situation vil være bedst - i forhold til, at den, der har begået en forbrydelse, ikke kommer ud og begår nye forbrydelser - at vedkommende har medvirket i konfliktråd, og at det tæller i forhold til straffen.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvad det er, Dansk Folkeparti er bange for, og hvordan man kan mene, at en gerningsmand kan udnytte en bestemt straf i forhold til en anden.
Det har jeg svært ved at forstå.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-03-27:
Først vil jeg nævne, at Dansk Folkeparti ikke har ændret holdning.
Vi har hele tiden været positive over for konfliktråd, hvis og såfremt både gerningsmanden og den forurettede, dvs. offeret, deltager på frivillig basis, og på den baggrund, at det ikke på automatisk basis skal udløse en lavere straf, end hvad man ellers ville have fået som gerningsmand.
Igen kan jeg så konkludere, at man fra oppositionens side forsøger at fremmane et billede af, at Dansk Folkeparti har mistillid til domstolene.
Det kan jeg igen afkræfte.
Det har vi ikke, vi har stor tillid til domstolene.
Jeg synes i hvert fald, det er positivt, at man nu - det gælder så ikke Enhedslisten - hører nye røster fra Socialistisk Folkeparti og fra Socialdemokraterne her i Folketinget vedrørende indførelse af minimumsstraffe.
Det synes jeg er positivt, men det er man da også velkommen til at bakke op om fra Enhedslistens side.
Line Barfod (EL), 2009-03-27:
Det er da glædeligt, hvis Dansk Folkeparti begynder at have tillid til de danske domstole; det er ellers ikke det, vi mest har hørt fra Dansk Folkepartis side.
Der har vi gentagne gange hørt, at man synes, det er et problem, at domstolene ikke dømmer lige så hårdt, som Dansk Folkeparti ønsker det, men derimod dømmer et sted imellem det, befolkningen ønsker - når man laver undersøgelser af befolkningens retsfølelse - og det, som Dansk Folkeparti ønsker.
Det, jeg så ikke forstår, er: Når man nu har ændret holdning og fru Marlene Harpsøe siger, at der er gode erfaringer, og at det er rigtig godt med konfliktråd - vi har også set på erfaringerne fra andre lande, at det kan være med til at gøre, at folk ikke kommer tilbage i kriminalitet - hvorfor så ikke stole på, at domstolene er i stand til at vurdere det?
Marlene Harpsøe (DF), 2009-03-27:
Til det, at hr. Morten Østergaard beskylder Dansk Folkeparti for at have mistillid til domstolene, må jeg sige, at den påstand, som Det Radikale Venstre her kommer med, er dybt forkert, og jeg vil afvise den gang på gang.
Vi har stor tillid til domstolene.
I et retssamfund er det vigtigt, at man har tillid til vores domfældelsessystem.
Når det så er sagt, vil jeg gentage, hvad det er, jeg har sagt i min ordførertale.
Dansk Folkeparti er umiddelbart positive over for en permanent ordning med konfliktråd, men vi vil afvente svarene fra ministeren, før vi tager endelig stilling til, hvorvidt vi tilslutter os forslaget.
Det var ordene til slut i min ordførertale, og det betyder så, at når vi har svarene fra ministeren, vil vi tage stilling til, om vi enten vil sige ja til forslaget, eller om vi vil sige nej til forslaget.