runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2014-11-11:
Jeg kan godt garantere, at jeg ikke får svunget mig op i samme toneleje, som den foregående ordfører gjorde.
Med det her lovforslag skaber vi Danmarks Grønne Investeringsfond, som skal bidrage til at investere målrettet i den grønne omstilling af Danmark.
Fonden skal medvirke til at realisere energiprojekter, som ellers ikke ville blive gennemført.
Og lovforslaget er så en del af den aftale om et grønnere Danmark, som blev indgået mellem regeringen, SF og Enhedslisten i juni 2014.
Socialdemokraterne er glade for initiativet, fordi det bringer Danmark på forkant. Den grønne omstilling er fuldstændig afgørende for, at vi kan skabe et bæredygtigt samfund, men det kræver også mange store og også nogle lidt mindre investeringer.
Og derfor etablerer vi den her fond med en egenkapital på op til 200 mio. kr. og en statsgaranteret låneramme på op til 5 mia. kr. I løbet af de første 3 år får fonden 80 mio. kr. i egenkapital og 2 mia. kr. i statsgaranteret låneramme.
Det er vigtigt at understrege, at fondens økonomi skal hvile i sig selv, og at renterne på fondens udlån skal fastsættes i overensstemmelse med EU's statsstøtteregler.
Og selvfølgelig er fondsbestyrelsens beslutninger om långivning endelige og kan ikke ændres af ministeren.
Hvordan styres fonden?
Vi skaber en uafhængig bestyrelse med op til 6 medlemmer, der udpeges af erhvervs- og vækstministeren.
Bestyrelsen skal både have viden om kredit- og investeringsområdet samt om energi- og ressourceområdet.
Hvor meget må fonden udlåne til det enkelte projekt?
Fondens finansieringsandel til det enkelte projekt kan maksimalt være 60 pct.
Den resterende finansiering ud over 60 pct. skal så tilvejebringes af virksomheden selv i form af egenkapital eller ved anden privat finansiering f.eks. fra banker eller andre finansieringsinstitutter.
Der er det vigtigt at understrege, at fonden ikke er ude på at underbyde eller skabe ulige konkurrence i forhold til andre finansieringskilder.
Det er nemlig sådan, at betalingen for sidestillede eller efterstillede lån skal modsvare risikoen i de enkelte projekter.
Fonden skal bidrage til finansieringen af projekter, som ellers ville have vanskeligt ved at opnå finansiering, eller som ligger uden for de typiske finansieringskilders fokus.
Og medfinansieringen fra fonden vil så muliggøre en samlet finansieringsløsning for det enkelte projekt, hvor anden finansiering vil indgå.
Og således vil målet ikke være at underbyde eksisterende finansieringskilder, men at yde finansiering til projekter, som ellers ikke ville være blevet igangsat, eller som nu kan blive fremskyndet væsentligt som følge af finansieringen fra fonden.
Afsluttende vil jeg sige, at med oprettelsen af Danmarks Grønne Investeringsfond giver vi mulighed for, at virksomheder, fonde, foreninger, almene boligorganisationer osv. får mulighed for at finansiere grønne investeringer, som er fornuftige, men som det hidtil har været svært at finde finansiering til.
Og derfor støtter Socialdemokraterne naturligvis forslaget.
Jens Joel (S), 2014-11-11:
Tak for det.
Som allerede redegjort for af Venstres ordfører er det her jo en implementering af en EU-forordning, som allerede er gældende, men som har det helt klare formål at bane vejen for, at vi i 2020 skal kunne gennemføre en international, global aftale, som sikrer, at den flytrafik, som vi jo alle sammen i større eller mindre grad benytter os af, kommer med i et kvotehandelssystem, sådan at vi også sikrer, at man får reduceret mest muligt i transportsektoren.
Det er klart, at der har været en del kritik af EU's fremfærd, hvor vi har sagt, at man skal være omfattet af kvotesektoren, når man flyver, og der har været kritik fra andre landes side om, at de syntes, at det var strengt, at vi pålagde de her flyvninger ud og ind af EU- og EØS-landene en afgift eller en del af kvotesystemet.
Man kan sige, at nu har vi så valgt at sige, at det ophæver vi midlertidigt, for så at lægge pres på de øvrige lande og sige: Hvis I mener noget med jeres kritik og siger, at det er, fordi vi skal gøre det globalt, så må I jo også handle; så må I også vise os, at I gerne vil lave en aftale med EU.
I 2016, når det her skal evalueres, kan man jo sige, at så har vi det argument over for de andre, at hvis ikke de har rubbet neglene og faktisk været med til at lave en global aftale, så kan vi igen gå tilbage til det system, som EU har haft.
Jeg tror, vi bliver nødt til at sørge for, at flytrafikken ikke er noget, som er fritaget for brændstofafgifter eller er ude af kvotesystemet eller alt muligt andet.
For den miljøbelastning, som flytrafikken bidrager med, skal vi selvfølgelig have ind i vores system.
Der har været rigtig meget snak på internationalt plan om, at man gerne ville lave en global aftale, men nu tror jeg også, vi har brug for, at der kommer noget handling bag ordene, og jeg synes, det her er en imødekommelse fra EU's side, som selvfølgelig forudsætter, at de andre så også rækker hånden frem.
Jeg håber selvfølgelig også, at vi fra dansk side vil presse på i 2016, hvis der ikke – i gåseøjne – er sket noget.
Derudover ligger der nogle små ændringer for nogle mindre aktører, som er fornuftige, for der kan vi hjælpe med at få noget bureaukrati væk, uden at det kommer til at have en negativ miljømæssig konsekvens.
Mikkel Dencker (DF), 2014-11-11:
De to foregående ordførere har jo allerede været inde på, at der er tale om et EU-direktiv, som så ændres med en ændringsforordning.
Den har så forrang for dansk lov, og dermed er den allerede trådt i kraft, selv om dansk lov måtte sige noget andet.
Så det, der lægges op til med lovforslaget her, er at tilpasse dansk lov til den retstilstand, som allerede er gældende.
Nu er det jo sådan, at i Dansk Folkeparti – i modsætning til en del andre partier her i Folketinget – falder vi ikke på halen, bare fordi der står EU-direktiv eller ændringsforordning på et lovforslag, og stemmer ja.
Det gør vi ikke.
Vi læser faktisk, hvad der står i lovforslaget, og tager stilling til det og ser på, om det materielle indhold er godt eller skidt.
Og derefter beslutter vi os så for, om vi stemmer ja eller nej.
I det konkrete tilfælde handler det om to ændringer af, hvordan EU's CO2-kvoteordning skal fungere for flytrafikken.
I det første tilfælde handler det om, at flyvninger ind og ud ad EØS-området – dvs. næsten det samme som EU bare plus Norge, Island og Liechtenstein – til og fra et sted uden for dette område skal være fritaget for kvotesystemet.
Det er alt andet lige en forbedring, og jeg vil da godt sige med det samme, at Dansk Folkeparti aldrig har været særlig begejstret for CO2-kvotesystemet.
I bund og grund ser vi det som en form for skat på produktion og på økonomisk aktivitet, hvor virksomheder i EU's lande alt andet lige bliver stillet ringere i konkurrencen, fordi man skal bruge de her CO2-kvoter, i forhold til virksomheder uden for EU.
Så derfor er det alt andet lige bedre, at der er nogle, der bliver fritaget – i hvert fald for en periode, indtil man finder et system, som virker internationalt og globalt og dermed stiller alle luftfartsselskaber lige.
Det vil være et fremskridt, når man når frem til det.
I øvrigt lægges der op til, at de helt små luftfartsoperatører også bliver fritaget for kvotesystemet.
Det handler om, at man vil afbureaukratisere.
Det vil sige, at de allermindste virksomheder fritages for at skulle have den administrative byrde at administrere CO2-kvotesystemet.
Så ikke fordi det her er en ændringsforordning fra EU, men fordi det materielt har et indhold, som er i orden, kan vi i Dansk Folkeparti godt sige, at vi støtter det her lovforslag.
Steen Gade (SF), 2014-11-11:
SF kan også støtte forslaget.
Jeg synes bare, jeg vil knytte et par bemærkninger til forhistorien.
Det var jo ikke, fordi det var sådan en fantastisk strategi fra EU's side, at den her undtagelse kom.
Det var, fordi man i EU – hvad jeg dengang støttede, og hvad SF dengang støttede – troede, at når man også indførte et kvotesystem på flytrafik, fik vi flytrafikken ind i et CO2-reduktionsområde.
Det er sådan i dag, at flytrafik og skibstrafik er de eneste transportområder, som vi ikke enten beskatter eller kvotebelægger.
Det er jo absurd på begge områder, men det er rivende absurd på flyområdet.
Altså, alle ved jo, at man beskatter biltransport i det her land, men vi sætter os i et eller andet fly og flyver rigtig langt væk og får et CO2-regnskab, der er helt elendigt, og personligt betaler vi ikke til at rydde op på det område.
Så den her udsættelse, som jo ligger forud for vores diskussion her, var jeg i hvert fald ikke begejstret for, nærmest tværtimod.
Men nu har vi en udsættelse, og så er jeg enig med Socialdemokratiets ordfører i, at vi må få det bedste ud af den udsættelse og fokusere på, at man i ICAO forhandler så stærkt, som man overhovedet kan, fra EU's side for at få de øvrige lande med på, at også flytrafikken skal være med til at betale til at begrænse CO2-forureningen.
Alt andet er jo helt urimeligt.
Og når vi skal snakke storaftale i Paris i 2015, så skulle vi altså rigtig gerne kunne være klar til at tage flytrafik og også skibstrafik med, men i den her omgang flytrafik.
Vi støtter det.
Andreas Steenberg (RV), 2014-11-11:
For at sige det ligeud og for at sige det ærligt er det her lovforslag et meget teknisk lovforslag, og det er jo primært et lovforslag, der implementerer EU-lovgivning i dansk ret.
Det væsentligste i lovforslaget, som det også har været fremme i debatten indtil nu, er en midlertidig undtagelse for flytrafikken fra kravet om overvågning, rapportering og returnering af kvoter for CO2-emissioner til og fra andre lande uden for det, der hedder EØS-området.
Det er en midlertidig lempelse, man har vedtaget i EU, og som skal være der, indtil man på globalt plan får vedtaget noget regulering af luftfartens CO2-udledning.
Ud over det indeholder lovforslaget hjemmel til, at nye regler kan flyttes til en bekendtgørelse, som ministeren kan udstede, så der ikke skal laves lovændring, hver gang det her område ændrer sig i EU-direktiverne.
Radikale Venstre kan støtte lovforslaget, som det ligger, og håber, at vi kan blive enige om det i udvalgsarbejdet.
Når Danmark udvinder gas og olie i Nordsøen og sætter vindmøller op i havet, er det helt afgørende for Radikale Venstre, at der tages vare på miljø, natur og de ansatte, der skal arbejde med det.
Det sker allerede i meget høj grad i dag, hvor hensynet til miljø og de arbejdendes sikkerhed er meget stort.
Det lovforslag, vi behandler nu, gennemfører offshoresikkerhedsdirektivet, som er vedtaget i EU, der har handlet, efter at der skete en ulykke i Den Mexikanske Golf i 2010.
Direktivet indfører en lang række nye procedurer og redskaber af meget teknisk karakter, som er med til at øge sikkerheden endnu et hak.
En af de vigtigste årsager til, at Radikale Venstre kan støtte lovforslaget, er, at de forskellige parter, der arbejder med det her, har været inddraget og støtter op om det her lovforslag.
Mikkel Dencker (DF), 2014-11-11:
Lovforslaget her er en implementering af endnu et EU-direktiv, nemlig offshoresikkerhedsdirektivet.
Som jeg sagde under behandlingen af det foregående lovforslag, siger vi i Dansk Folkeparti ikke automatisk ja, når vi ser et EU-direktiv, men tager stilling til det materielle indhold.
I den konkrete sag er det en udløber af den store ulykke, der skete i Den Mexicanske Golf for nogle år siden, hvor der skete et enormt olieudslip fra en boreplatform, og det har så fået EU-systemet i gang med at se på offshoresikkerheden her i EU.
Det arbejde er mundet ud i offshoresikkerhedsdirektivet, som bliver fremsat som et lovforslag i dag.
Jeg vil gerne sige, at i Dansk Folkeparti synes vi, at det er yderst vigtigt, at sikkerheden er i orden, både af hensyn til mennesker og ikke mindst af hensyn til miljøet, når der udvindes gas og olie.
I Danmark har vi jo en stor udvinding i den danske del af Nordsøen, så det er da i allerhøjeste grad relevant, at vi har gode sikkerhedsprocedurer her i landet.
Lovforslaget her skærper på nogle områder den lovgivning, vi allerede har i Danmark, og i Dansk Folkeparti har vi da bestemt tillid til de virksomheder, som driver udvinding af olie og gas i Nordsøen.
Vi har tillid til, at de samvittighedsfuldt sørger for, at sikkerheden er i orden, men derfor skal det ikke forhindre os andre i at se på, om de regler, vi har, er gode nok, og om det kan gøres bedre.
Så derfor synes vi, at det er på sin plads, at man har fået forbedret sikkerheden med den lovgivning, der forelægges her.
Jeg har også hæftet mig ved, at Offshoresikkerhedsrådet, som vi har i Danmark, hvor alle interessenter på det her område har sæde, også står inde for lovforslaget.
Så det er vi helt trygge ved, og jeg tror, vi får en forbedret sikkerhed til havs med dette lovforslag, så i Dansk Folkeparti tilslutter vi os lovforslaget.
Jens Joel (S), 2014-11-11:
Tak for det.
Det her forslag handler jo om at øge sikkerheden i forbindelse med udvinding af f.eks. olie, og jeg tror, det er vigtigt at holde sig for øje, at vi allerede i dag har ret skrappe regler, og at sikkerheden er rimelig god, men omvendt har vi desværre også nogle gange oplevet, at når det går galt, går det rigtig galt i den her sammenhæng.
Vi kan selvfølgelig ikke på den måde gamble med miljøet, og derfor skal vi også gøre alt, hvad vi kan, for at være på forkant og lukke alle de huller, der kunne være, og sikre os så godt som muligt imod, at det kan gå galt.
Det her forslag vil højne miljøsikkerheden ved olie- og gasaktiviteter offshore.
Det vil ske ved at stille nogle højere krav til selskabernes forebyggelse og afhjælpning, hvis der skulle være uheld og ulykker, og ved en jævnlig intern kontrol, kan man sige, som gør, at vi strammer op på de procedurer, der er.
Derudover skal der nogle uafhængige ind over for at sikre, at procedurerne er, som de skal være.
Og så skal det selvfølgelig stå klart, at ansvaret for de skader, der måtte ske, altså miljøskader, skal dækkes – det gælder sådan set både forebyggelsen og afhjælpningen – af de folk, som tjener pengene på det, hvis det går godt.
Alt i alt synes vi, det er et godt skridt, et vigtigt skridt i den rigtige retning.
Selv om sikkerheden allerede i dag er relativt høj, kan vi aldrig sikre os for meget imod, at der sker uoprettelige skader på miljøet.
Derfor støtter Socialdemokraterne forslaget.
Thomas Danielsen (V), 2014-11-11:
Tak for det, formand.
L 49 er forslag til lov om ændring af lov om sikkerhed for offshoreanlæg til efterforskning, produktion og transport af kulbrinter, lov om beskyttelse af havmiljøet og miljøskadeloven.
Lovforslaget gennemfører væsentlige dele af offshoresikkerhedsdirektivet, der har til formål at forebygge større ulykker i forbindelse med offshore olie- og gasaktiviteter samt at begrænse konsekvenserne, hvis det alligevel skulle ske.
En væsentlig ændring er, at selskabernes sikkerheds- og sundhedsredegørelse udvides til også at omfatte kontrol af risici for større ulykker i forbindelse med forurening af havmiljøet, samt at redegørelsen skal gennemgås mindst hvert femte år.
Endvidere skal selskaberne informere tilsynsmyndigheden om større ulykker uden for EU.
Endelig indføjes bestemmelser i havmiljøloven om en national beredskabsplan for indsatsen ved ulykker i forbindelse med offshoreaktiviteter, nye tilsynsbeføjelser og hjemmel til etablering af en whistleblowerordning.
Det er alt sammen tiltag, som Venstre støtter.
Alligevel vil vi gerne spørge ministeren, om ministeren kan garantere, at Danmark med dette lovforslag ikke laver en udmøntning af loven, som er en overimplementering.
Det er store beløb, som vi nu kommer til at belaste vindmølleparker og andre offshoreaktiviteter med, og det er ikke, fordi vi sætter spørgsmålstegn ved sikkerheden til søs, men vi vil gerne spørge, om man har lavet et nabotjek på det her, og om det er en overimplementering, vi er i færd med.
Mike Legarth (KF), 2014-11-11:
Tak, hr. formand.
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte lovforslaget, og det kan vi jo ikke, fordi de penge, der bliver brugt til at sænke PSO-afgiften og dermed energiafgiften, tages ved en stigning i bundskatten.
Det er vi lodret imod, det er et principielt synspunkt, og derfor undrer det os, at Venstre og regeringen med aftalepartier har kunnet tilslutte sig det.
Så det er vi imod.
Men vi er meget for at gøre noget ved det, som vi også gjorde meget ud af at gøre opmærksom på i optakten til de her forhandlinger, nemlig at energipriserne var for høje i forhold til det energiforlig, vi havde lavet, for der var forudsætningerne anderledes.
Økonomien er skredet, og priserne er blevet højere.
Vi vil gerne være med til især at gøre noget for de meget konkurrenceudsatte erhverv, dem, der konkurrerer med udlandet, hvor man ikke har en PSO-afgift på toppen af energiafgiften.
Dem vil vi gerne kompensere, ligesom vi gerne vil bringe udgiftsniveauet tilbage for almindelige borgere i forhold til det, vi havde aftalt, da vi indgik forliget; i forhold til de 3,5 mia. kr. kunne vi se, at omkostningen var steget.
Og især var det et problem for virksomhederne, fordi de ikke fik skabt de job og kunne sælge de varer og produkter ude i verden, som var udgangspunktet for det forlig, vi lavede.
Så derfor hilser vi sådan set hele debatten og forhandlingen om sænkelsen af PSO-afgiften, altså afgiften på el, velkommen, og den støtter vi, men når man finder pengene ved at hæve skatten et andet sted, er det selvfølgelig fuldstændig umuligt for Det Konservative Folkeparti at medvirke til det.
Vi er et parti, der i enhver sammenhæng arbejder på at sænke skatten, sænke afgifter, fjerne de stopklodser og barrierer, der er, for, at vores danske virksomheder kan levere job, kan sælge varer, produkter og ydelser på markedet, sådan at der kan ansættes flere, sådan at virksomhederne tjener mere, sådan at der er et større provenu til statskassen, så vi kan bibeholde den velstand og det velfærdssamfund, som vi så gerne vil have.
Med de betragtninger er Det Konservative Folkeparti
samlet set imod det her lovforslag, selv om vi på det varmeste har anbefalet at sænke energipriserne.
Villum Christensen (LA), 2014-11-11:
Liberal Alliance vil naturligvis bifalde en nedsættelse af PSO-afgiften, som er ren gift for virksomhedernes konkurrenceevne.
Nedsættelsen af en afgift for virksomhederne, som vi nu behandler her i dag, er jo en del af vækstpakken, som vi har hørt.
Det gør vi så også for at få beskæftigelse, og det er ikke første gang, vi gør det her for at få flere i job – altså sætter afgifterne ned.
Men regeringens logik må jo så være, at man både får flere job, når man sætter afgifterne op som i energiforliget, og når man nu sætter dem ned igen.
Det vil altså sige, at energipolitik sådan er et rent trylleri.
Vi hørte også fra den tidligere energiminister igen og igen i debatten om energiforliget, at godt nok var det dyrt, men at han vidste, det ville blive endnu dyrere, hvis vi ikke gjorde noget, primært fordi de fossile brændsler ville stige i pris.
Sådan lød det i hvert fald dengang.
Jeg behøver vel ikke at minde om, at det er gået markant anderledes med et fald i olieprisen på 25-30 pct. på under et halvt år, hvilket så får afsmittende virkning på elpriserne og dermed PSO-afgiften, som tilsyneladende kun kender én vej, og det er op, op og atter op.
Med andre ord betaler forbrugerne gildet, mens vindindustrien, eller vindmølleopsætterne er det vel snarere, scorer kassen, fordi de er sikre på at få deres afregning uanset markedsprisen.
Det er og bliver et usundt system, så jeg synes, vi skulle bruge anledningen eller tilståelsessagen, som der i virkeligheden er tale om her, til at spørge os selv: Skal vi virkelig blive ved med at støtte på den her måde – og især vindmøllerne – på snart 30. år?
en vis periode kan man måske argumentere for, men der kommer altså ikke noget godt ud af at made en voksen, som vi gør her i energiforliget med PSO-afgiften.
Skal vi støtte nye teknologier, så lad os få dem på finansloven, og lad os gøre det, så det er ens for alle, og så man tydeligt kan se, at det indgår i en prioritering blandt andre goder.
PSO-afgiften koster jo helt reelt velfærd, sådan som det foregår i dag.
Vi er altså oppe på noget, der ligner 40 mia. kr. frem til 2020.
Jeg gentager: 40 mia. kr. frem til 2020!
Og tænk, hvis vi så skal have fire gange så mange vindmøller.
Det kan man godt nok få nogle sygehuse og nogle børnehaver for.
Men det her skal altså ikke forhindre os i at glæde os over, at vi med det her lovforslag skærer lidt af toppen af problemet.
Så lad os fortsætte med det og med at få PSO'en lagt på finansloven, hvis vi overhovedet skal støtte på det her område.
Med disse ord støtter vi forslaget.
Steen Gade (SF), 2014-11-11:
Altså, i SF har vi jo ikke stået og sagt, at man ikke skulle have produktion.
Vi har sagt, at man skulle dreje produktionen i grøn retning.
Vi har da ikke sagt, at vi ikke skulle have produktion, og at vi ikke skulle være produktionsland, så det må den radikale ordfører tage på egen kappe.
Jeg vil sige, at der har været en misforståelse, hvor rigtige mange mennesker har troet, at det, hvis man drejede det i grøn retning, så ville føre til, at der ikke skulle være produktion.
Men hvis man har besøgt en af de virksomheder, der laver platforme til offshorevindmøller, så ved man, at selve fabriksarealet faktisk ligner et skibsværft.
Så når man har prøvet det, ved man, at selvfølgelig skal vi have produktion, men det skal være den rigtige produktion og den rigtige retning.
Nå, men jeg vil gå over til forslaget. Forslaget handler jo, hvis man nu skal være ærlig og kalde en spade for en spade, grundlæggende om, at vi letter omkostningerne for erhvervslivet.
Og det er vi gået ind i, samtidig med at vi har sikret, at ambitionsniveauet for den aftale, som vi indgik for et par år siden, og som er noget, som vi i SF er stolte af, er blevet fastholdt.
Det er senest blevet bekræftet i de fremskrivninger osv., der er lavet.
Det har ikke svækket vores energiindsats, men det har svækket vores klimaindsats, og sådan kan man i nyhederne i de her dage også godt se at det er.
Det er jo derfor, at mit parti lægger vægt på og også afgørende vægt på, at vi i den finanslov, som vi kan aftale, forhåbentlig får en stærk klimaindsats.
For det jo er klart, at vi har det problem, at vi har svækket klimaindsatsen i forhold til det, vi ellers ville have fået.
Det sidste, jeg skal sige noget om, er så energieffektiviseringsdelen, som er implementeringen af EU's energieffektiviseringsdirektiv.
Her vil jeg bare påpege, at vi i udvalget vil kigge lidt på, om det ikke er forkert, at vi ikke går helt ud til den enkelte forbruger.
Hele ideen er jo, at den enkelte forbruger løbende skal kunne aflæse sit forbrug på energisiden, og der forstår jeg at man, hvis nogen bor i boligforeninger osv., så kun går til fordelingssystemet.
Det tror vi ikke er nok.
Jeg har faktisk i mange år kæmpet for, at man gik helt ud, og nu har jeg forstået, at teknologien også er på plads til det, og at det ikke er en væsentlig omkostning, i hvert fald ikke en omkostning, der er større end den potentielle mulighed, der er for at tjene penge, ved at man kan følge sit forbrug.
Det er derfor en af de ting, som vi vil forfølge i forbindelse med udvalgsbehandlingen, med det sigte i hvert fald at få en beslutning, der gør, at man går direkte ud til den enkelte forbruger, så man kan aflæse sit elforbrug direkte, ligegyldigt hvor man bor, så man ikke kun får den mulighed for at spare energi, hvis man bor i parcelhus.
Villum Christensen (LA), 2014-11-11:
Tak for det.
Liberal Alliance er af den opfattelse, at det er vigtigt, at CO2-reduktioner foretages så omkostningseffektivt som muligt, og at dette sker så ubureaukratisk som muligt.
Vi kan derfor også tilslutte os den harmonisering, der trådte i kraft fra og med fase III, som det hedder, fra 2013 til 2020.
Med de meget tekniske bestemmelser finder vi også det er rimeligt, at der således bliver tale om en rammelov, og at detaljerne reguleres i form af bekendtgørelser, vel at mærke ud fra en antagelse om, at større og mere substantielle initiativer fortsat kan drøftes politisk.
Med disse ord ønsker vi at anbefale forslaget.