runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Fischer (RV), 2007-02-21:
Nu er det jo sådan i dag, at man betaler noget selv, også når man går op og får et forebyggende tjek hos sin tandlæge, men der er så et sygesikringstilskud.
Det, jeg synes er spændende ved hans forslag, er jo i virkeligheden, at vores medicinstilskudssystem, som jeg synes er ret velfungerende på mange måder, har sikret, at de offentlige tilskudskroner primært går til de mest syge.
Det synes jeg egentlig er en meget sympatisk tankegang, og man kan sige, at det, når vi som i dag taler om problemet med de meget syge mennesker med aggressiv paradentose, jo er klart, at et sådant system i princippet også vil sige, at de mennesker, der er meget syge med aggressiv paradentose, faktisk også er dem, der vil få det højeste tilskud.
Det kan jeg bare selv se en vis logik i.
Og igen: Jeg kan da slet ikke gennemskue det helt fra ende til anden, men jeg vil gerne have nogen til at kigge på det.
Birthe Skaarup (DF), 2007-02-21:
Nu bemærkede jeg, at fru Charlotte Fischer nævnte sundhedsøkonom Kjeld Møller Pedersens recept på, hvordan sådan en tilskudsordning kunne være.
En af de ting, jeg kan forestille mig, er, at han også ligesom ved medicintilskuddene vil have en egenbetaling, og jeg tænker, at fru Charlotte Fischer også har været meget inde i de betragtninger.
Vil det så sige, at det er al tandbehandling, der skal have en egenbetaling?
Helle Sjelle (KF), 2007-02-21:
Jo, men jeg synes nu alligevel, at det er væsentligt at finde ud af, om en eventuelt kommende SR-regering faktisk vil gå ind og kæmpe for, at man eventuelt får brugerbetaling på det frie sygehusvalg.
Jeg synes, det er væsentligt for hr. og fru Jensen at finde ud af, om man, hvis man vælger en SR-regering, så også står over for at få brugerbetaling på det frie sygehusvalg.
Så endnu en gang vil jeg bare gerne vide, om det er det, man har i udsigt.
Charlotte Fischer (RV), 2007-02-21:
Må jeg ikke godt appellere lidt til seriøsiteten i den her debat.
Altså, noget af det, der går helt galt, er jo, at man ikke kan sige noget som helst i den her debat.
Fru Helle Sjelle kan jo gå ud og kæmpe for, at man fjerner sygesikringsgruppe 2, hvor der faktisk er brugerbetaling på frit lægevalg i praksissektoren.
Hvis man virkelig er imod det, hvorfor går man så ikke ud og kæmper for det?
Det, jeg efterlyser, er en fordomsfri diskussion, hvor vi tager paraderne ned, går ind i det saglige og måske bare til en start erkender, at vi godt kunne trænge til noget mere viden på det her område, og at vi ikke får løst de problemer på tandlægeområdet, hvis vi bare omlægger inden for rammen.
Det gør vi ikke, for så vil egenbetalingen fortsat være kanonhøj.
Preben Rudiengaard (V), 2007-02-21:
Nu har vi jo en meget intelligent minister, så det er jo klart, at han bruger udtrykket en intelligent måde at gøre det på, og det er jeg ikke i tvivl om at det er.
Men der er noget, der undrer mig lidt.
Forstår jeg det så rigtigt, at brugerbetalingen skal sænkes på tandlægeområdet, tandplejeområdet, og så vil man have brugerbetaling på det frie sygehusvalg?
Er det det, fru Charlotte Fischer vil?
Jeg er totalt forvirret.
Charlotte Fischer (RV), 2007-02-21:
Det tankevækkende er jo, at det her system, kan man sige, har lidt under en knopskydning år ud og år ind – alene det, at egenbetalingen på tandlægeområdet er vokset og vokset og vokset, er knopskydning årti efter årti – og vi har ikke fået det analyseret, for der er ingen, der tør.
Det taler jo altså for, at vi omsider tager os sammen i det her Folketing og siger, at nu er det simpelt hen gået for vidt, det hænger ikke sammen.
Man kan spørge en hvilken som helst person, der har forstand på det.
Lad os få de der kloge folk til at kigge på det, og så kan vi jo bagefter skyde det ned, hvis vi ikke tør noget som helst.
Helle Sjelle (KF), 2007-02-21:
Jeg vil egentlig gerne fortsætte, hvor hr. Preben Rudiengaard slap.
Nu nævnte fru Charlotte Fischer selv det frie sygehusvalg og muligheden for brugerbetaling her.
Hvad er det egentlig, fru Charlotte Fischer har i tankerne?
Er det således, at man godt kunne forestille sig – efter nogle eksperter måske har sagt god for det – at vi står over for at få brugerbetaling på det frie sygehusvalg og derved begrænser borgernes mulighed for det frie sygehusvalg?
Er det det, fru Charlotte Fischer ønsker?
Charlotte Fischer (RV), 2007-02-21:
Nu stod jeg jo ikke her seriøst og talte for at nedsætte et ekspertudvalg, hvis jeg havde facit på forhånd.
Det ville jo være til grin.
Det er faktisk utrolig magtpåliggende for mig, for jeg har beskæftiget mig med det her område ganske længe og ganske indgående, og noget af det, der har slået mig, er, at vi i virkeligheden mangler den kulegravning – og det er ikke bare i nogle få år, vi ikke har kigget på vores system, det er faktisk i årtier, vi ikke har kigget på det, og alt imens er det vokset og vokset.
Noget andet, der har slået mig, er, i hvor høj grad vi savner viden om, hvordan det fungerer, f.eks. lige ovre på den anden side af Sundet, hvor de har en helt anden struktur.
Og det siger jeg ikke for at indføre brugerbetaling for læger, som alle straks begynder at snakke om.
Det siger jeg, fordi det er tankevækkende, at man i Sverige, et land, hvor middellevetiden er adskillige år længere, altså har et andet system.
Skulle vi ikke bare starte med at kigge på det og få noget viden?
I dag ved vi rent faktisk rystende lidt om, hvordan det virker.
Karin Nødgaard (DF), 2007-02-21:
Så kunne jeg godt tænke mig at høre hr. Per Clausen, om han ikke mener, at der faktisk kan være noget sundt i, at man, hvis man har økonomi til det, så også skal betale lidt og på den måde viser ansvar, og at man har en forpligtelse til at passe sit eget helbred og sin sundhed, hvis man kan, og hvis man har de økonomiske rammer for det.
Er det egentlig ikke et sundhedstegn, at man også selv skal yde lidt?
Per Clausen (EL), 2007-02-21:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at Enhedslisten gerne vil bruge en meget stor del af de velfærdsstigninger, der sker i de kommende år, på at forbedre kvaliteten i den offentlige sektor og på at afskaffe brugerbetaling.
Det er formodentlig noget, vi er uenige med Det Radikale Venstre om, men det er vores politisk holdningsmæssige synspunkt.
Til det andet om dem over 65 år: Enhedslisten vil have et system, hvor mennesker ikke skal stå med hatten i hånden og bede om at få.
Vi kan konstatere, at konsekvensen af, at folk i dag skal bruge det sociale system til at hive penge ud for at kunne få tandbehandling, betyder, at de mange steder får tilbudt dårlige løsninger og har en oplevelse af, at det er svært at få en tilfredsstillende løsning.
Derfor vil vi give folk rettigheder i stedet for almisser.
Charlotte Fischer (RV), 2007-02-21:
O.k., skatteyderne skal altså til at finansiere 1920 mia. kr., og det skulle man tage og regne lidt på.
Selv når man er Enhedslisten og synes, at man gerne vil have et socialt perspektiv, kunne man vel godt sige: De mennesker, som faktisk har rigtig mange penge selv, kunne vi måske godt bede om at betale selv.
I den forbindelse er det vel fuldstændig ligegyldigt, om man er over eller under 65 år, så hvorfor indføre særlige ordninger for over 65-årige?
Per Clausen (EL), 2007-02-21:
Velstillede mennesker skal betale mere end andre til samfundet, fordi de er velstillede, men de skal ikke betale, fordi de har dårlige tænder eller har andre sygdomme, og derfor går Enhedslisten ind for, at vi skal have et system, som er baseret på, at når man er syg, får man gratis behandling.
Derimod kan jeg love fru Charlotte Fischer – men det er fru Charlotte Fischer måske ikke så optaget af – at vi nok skal sørge for, at de, der er velhavende, kommer til at betale mere i skat.
Preben Rudiengaard (V), 2007-02-21:
Jeg skal spørge hr. Per Clausen om 10-års-visionen.
Om 10 år skal det være fuldstændig gratis, og det vil sige, at i dagens priser vil det koste 4 mia. kr. eller måske 4,5 mia. kr. at finansiere det.
Jeg ved ikke, hvordan verden ser ud om 10 år, men i hvert fald er jeg sikker på, at den vil se rimelig godt ud, hvis vores regering fortsætter.
Men når det er sagt, vil jeg spørge: Hr. Per Clausen står her og lover at finde 5 mia. kr., men så kommer der et øget krav i befolkningen om behandling, der kommer ny medicin, som kommer til at koste mange penge, der kommer ny teknologi osv., og hvordan vil hr. Per Clausen finansiere alt det til sin tid?
Der er også andre ting i samfundet, der skal finansieres, så er det ikke udtryk for manglende evne til prioritering i vores samfund?
Vi bliver nødt til også at slå bremsen i en gang imellem.
Per Clausen (EL), 2007-02-21:
Jeg er enig med hr. Rudiengaard i, at man skal slå bremsen i, og det er jo også derfor, Enhedslisten gentagne gange har sagt, at vi faktisk synes, det er urimeligt, at man ikke beskatter indkomster, som er arbejdsfri, men til gengæld er store, altså dem, man f.eks. tjener på jord og fast ejendom på grund af det skattestop, som regeringen har gennemført.
Hr. Rudiengaard har ret i, at der vil blive prioriteret, der vil blive foretaget politiske valg, og der vil også blive betalt for dem.
Pointen er bare, at vi har en anden politisk opfattelse af, hvordan prioriteringen skal være, for hr. Rudiengaard foretrækker at fastholde skattestoppet og fastholde, at man skal kunne tjene masser af penge på jord og fast ejendom uden at betale skat af dem.
Karin Nødgaard (DF), 2007-02-21:
Det er lidt i forlængelse af det, der er blevet spurgt om.
Jeg vil gerne have at vide af Enhedslisten, hvordan alt det her skal finansieres, for det er utrolig vigtigt at vide, hvor pengene skal komme fra.
Så kunne jeg også godt tænke mig at høre: Når det er under et år siden, forslaget her sidst blev behandlet, og det ikke er blevet ændret, hvorfor har man så ikke prøvet at lave nogle beregninger?
Jeg går ud fra, at hr. Per Clausen har været klar over udfaldet af debatten i dag, fordi der ikke er nogen ændringer som sådan, så hvorfor har man ikke foretaget nogen beregninger i det forløbne år?
Per Clausen (EL), 2007-02-21:
For det første vil jeg sige, at for et år siden vidste vi, hvad forslaget ville koste, det ved vi stadig, og jeg har heller ikke protesteret mod nogen af de tal, der er nævnt, for de tal er rigtige.
Hvad angår det, at man så skulle komme med et forslag til finansiering, vil jeg bare i al stilfærdighed sige, at var vi kommet med et forslag til en finansiering, som enten kunne være, at vi klarede det ved det kæmpestore overskud, der er på statens finanser, eller ved at ændre på skattelovgivningen i Danmark, så ville Dansk Folkeparti jo sige, stort set ligegyldigt hvilken finansiering vi ville komme med, at man har en finanslovaftale med regeringen, og at man derfor ikke kan støtte vores finansiering.
Så det er jo ikke det, der er kernen.
Det, der er kernen i dag, er, om man vil tage det klare standpunkt, at det her er en proces, der skal sættes i gang, eller man ikke vil tage det standpunkt.
Nu er der jo ikke andre i Danmark til at yde end de mennesker, der bor her, så det skal man bestemt.
Men spørgsmålet er, om den måde, man skal yde på, er ved at have et system, hvor man betaler, hvis man tjener over et vist antal kroner om året, og man ikke betaler, hvis man tjener under, og så på den måde får udviklet et system, hvor de, der betaler, nyder godt af et højt niveau og formentlig vil have det synspunkt, at når man selv skal betale for det her, så skal de, som ikke betaler, i hvert fald have et tilbud, der er dårligere.
Eller også kan vi sige, at vi har det grundsynspunkt, at vi skal have høj kvalitet i de offentlige ydelser, høj kvalitet i sundhedsvæsenet, det nyder alle godt af uden at betale, og til gengæld betaler man så efter den betalingsevne, man har.
Jeg tror, det var undervisningsministeren, der på et tidspunkt sagde, at det, der var et af problemerne med vores indvandrere, var, at de ikke forstod det gode danske system, som var at yde efter evne og nyde efter behov.
Jeg vil bare sige, at der ramte undervisningsministeren et rigtig godt slagord, som mange socialister har været glade for i mange år.
Preben Rudiengaard (V), 2007-02-21:
Nu skal vi jo ikke starte debatten forfra, men jeg vil gerne stille følgende spørgsmål: Lad os nu sige, at vi følger fru Baastrups scenarium, at alt er gratis, tror fru Baastrup så, at vi vil få en 100procents-tilslutning til de der ting?
Jeg vil bare sige, at vi har store problemer med vaccination mod røde hunde for børn omkring 12-års-alderen, fordi ingen kommer.
Der smøler familierne lidt.
Ved at gøre det fuldstændig gratis, er jeg ikke i tvivl om, at der måske nok ville komme ganske få flere, men tror fru Baastrup, at vi vil få en 100procents-delagtiggørelse i det?
Jeg vil gerne have et svar på det.
Charlotte Fischer (RV), 2007-02-21:
Danskerne betaler 19 mia. kr. i brugerbetaling, og Det Radikale Venstre vil ikke øge det beløb; vi vil have det lagt om, bare sagt for jeg ved ikke hvilken gang.
Så vil jeg gerne spørge Enhedslistens ordfører: Når man nu helt vil fjerne brugerbetalingen på tandlægeområdet, må logikken vel være, at man også vil fjerne den på alle øvrige områder.
De 19 mia. kr. i brugerbetaling skal helt sløjfes og betales over skatten.
Jeg ved ikke, hvor mange procentpoint vi skal stige i indkomstskat for at finansiere det, men det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvorfor vil Enhedslisten give alle ældre over 65 år gratis tandlægehjælp?
Ældre over 65 år er en af de befolkningsgrupper, der bliver mest velstående.
Mange af de ældre har simpelt hen så mange penge fra friværdi og opsparing og alt muligt andet, at jeg ikke kan se det socialt intelligente i, at de skal have bevilget gratis tandbehandling over en bred bank, når vi nu snakker om det.
Jeg må være meget dårlig til at udtrykke mig.
Jeg tror, jeg vil gå hjem og øve mig lidt.
Vi vil ikke hæve brugerbetalingen generelt, men vi vil have lagt den om, så den bliver mere intelligent.
Men vi har også en smule ydmyghed i den her sag.
Vi tror faktisk, det er kompliceret, og vi hæfter os også ved, at der mangler meget viden om, hvordan brugerbetalingen har virket, og hvordan den virker i andre lande.
Så alt sammen taler for, at vi får det hele op på bordet og får kloge mennesker til at endevende systemet, i stedet for at vi kaster så meget rundt med påstande, synes jeg.
Bjørn Medom Nielsen (S), 2007-02-21:
Af hensyn til hr. Preben Rudiengaards klare opfattelse af, hvad jeg har sagt, skal jeg lige fortælle, at de to forslag fra Socialdemokratiet, som jeg lagde vægt på vi har fremsat, var fuldt finansierede i det finanslovforslag, vi lagde frem, så i den sammenhæng kan jeg kun sige det en gang til.
Så vil jeg gerne fastslå, at der er nogle grupper, der er i klemme.
Der er nogle, som virkelig står på den yderste kant og har et elendigt socialt liv, fordi de har et tandsæt, de ikke kan være bekendt at vise frem, og i øvrigt har en dårlig sundhedstilstand, fordi de får forkert føde og lignende.
Det er dem, vi vil tage fat i først
, så det er ikke et spørgsmål om, at vi vil lave en totalløsning.
Det er et spørgsmål om at prioritere.
Her vil vi selvfølgelig være med, og vi har finansieringen på plads i det finanslovforslag, som vi arbejder med.
Preben Rudiengaard (V), 2007-02-21:
Jamen så vil jeg gerne give fru Baastrup et tilbud, for det kunne jo godt være, at jeg, som også er kommunalt engageret, skulle bede min kommunale tandpleje om ligesom at stimulere børnene, de unge, når de forlader den kommunale tandpleje, og virkelig at sørge for at holde fast i dem.
Måske kunne vi også få de praktiserende tandlæger, som de overgår til, til at sende et pænt lille kærligt brev til dem og kalde dem ind.
Sådan kunne vi godt gøre det som led i den nye kommunalreform med ansvar, og det vil ikke være fordyrende, det vil være en service, en kvalitet, vi kunne stimulere, så tak for ideen.
Det vil vi arbejde med, og så vil jeg slutte af med lige at spørge: Når tænderne falder ud, hvad falder de så ud på grund af?
Er det bare, fordi man ikke har børstet tænder, eller er det på grund af aggressiv paradentose?
Der er nogle forskelle der, men det vil jeg gerne lige have et kort svar på.
Per Clausen (EL), 2007-02-21:
Jeg skal prøve at lade være med at stille nogle spørgsmål, der betyder, at grøfterne bliver gravet dybere, end de er, men jeg vil bare spørge hr. Bjørn Medom Nielsen om en enkelt ting, nemlig om hr. Bjørn Medom Nielsen og Socialdemokraterne er enige med Enhedslisten i, at det i løbet af en 5-årig periode må være muligt at finde finansiering til at afvikle brugerbetalingen på tandplejeområdet i overensstemmelse med de præmisser, som Enhedslisten har lagt i sit forslag, og at det sådan set er noget af det, som en kommende ny regering og et kommende nyt flertal i Folketinget godt kan love folk at man vil sørge for.
Bjørn Medom Nielsen (S), 2007-02-21:
Nu har Enhedslisten jo selv peget på i sit forslag, at der kunne blive tale om modeller over 5 og over 10 år, og dermed har Enhedslisten jo også givet til kende, at det er en problemstilling, som man ikke kan give et endegyldigt svar på.
Det er klart, at jeg heller ikke kan sige, om de 5 mia. kr., der reelt er tale om, hvis brugerbetalingen på tandbehandlingsområdet skal fjernes, kan finansieres.
Jeg har sagt, at inden for de rammer, der er fastlagt, og som vi også erkender vi er underlagt i Socialdemokratiet, vil vi meget gerne være med til at finde løsninger på området, for vi er overbevist om, at der er mulighed for det.
Per Clausen (EL), 2007-02-21:
Når man selv har skrevet 5-10 år i forslaget, kan man jo ikke kræve, at folk skal love, at det kan gøres inden for 5 år.
Men jeg vil bare spørge hr. Bjørn Medom Nielsen, om han ikke er enig i, at det ville være et godt initiativ, hvis enten et mindretal eller et flertal i det nuværende Folketing kunne melde klart ud, at man faktisk har en plan for, hvordan der kan sikres gratis tandbehandling inden for en rimelig årrække, og dermed også har en fælles forståelse af, at det skal finansieres, også selv om det betyder, at sundhedsområdet skal tilføres flere midler.
Bjørn Medom Nielsen (S), 2007-02-21:
Jo, og det mener jeg rent faktisk også jeg sagde i min ordførertale, da jeg sagde, at nu er det vigtigt, at vi ikke taler os fra hinanden.
Det er vigtigt, at ministeren kommer på banen med nogle differentierede muligheder for at se på spørgsmålet, og det er vigtigt, at vi ikke graver os ned i grøfter med hensyn til, om vi vil være med til dette eller hint i denne sammenhæng.
Så jeg kan sige til hr. Per Clausen, at vi vil være indstillet på at nå så langt som overhovedet muligt med at bekæmpe den ulighed, som vi helt klart kan se på området, og som vi også har set dokumenteret for meget kort tid siden i A4.
Preben Rudiengaard (V), 2007-02-21:
Nu bliver jeg altså forvirret på et højere plan, for hr. Bjørn Medom Nielsen siger, at nu skal vi have løst problemet med den sociale ulighed og alt muligt, og skitserer så, at efter hr. Medom Nielsens mening er visse grupper i klemme.
Skal der være højere brugerbetaling?
Skal der være andre former for afgifter, eller hvad?
Jeg kan ikke få det til at passe, men det er jo nemt at love det hele og ikke have finansieringen i orden.
Jamen så vil jeg da gerne have løftet sløret for, hvordan finansieringen er på plads.
Jeg kan ikke få det til at passe, for hvis rammen er fast, og der ikke skal kræves mere ind, er spørgsmålet: Hvor skal pengene så tages fra?
Bjørn Medom Nielsen (S), 2007-02-21:
Her er det jo ikke et spørgsmål om at kigge på den samlede ramme.
Det er et spørgsmål om at se på, hvordan vi kommer i gang med at løse problemet, og der har vi set på valgfrihed i tandplejen for ældre og for særlige grupper plus paradentoseforebyggelse.
Det vil koste et sted omkring 50 mio. kr. at komme i gang med det, og finansieringen finder man i de finanslovforslag, som vi lægger frem i de år, hvor vi arbejder med spørgsmålet.
Det er ikke et spørgsmål om at diskutere finansieringen, men jeg føler, at vi meget nemt kommer ind på den.
Men så sker der det, som fru Charlotte Fischer også lagde vægt på, at vi snakker os væk fra hinanden, og så bliver det kun ideologisk snak og ikke mere end det.
Det er muligt at komme i gang med at få taget fat på det her spørgsmål, som alle kan se der er behov for at få taget fat på.
Per Clausen (EL), 2007-02-21:
Jeg forstod på fru Karin Nødgaard, at brugerbetaling inden for tandbehandlingsområdet var en fordel.
Jeg ved ikke, om fru Karin Nødgaard kan forklare mig, hvorfor brugerbetaling inden for tandbehandlingsområdet er en fordel, mens Dansk Folkeparti er imod øget brugerbetaling på alle andre sundhedsområder.
Det er det første spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Når det nu er sådan, at de ældre og de fattigste over 69 år er den gruppe, som sjældnest besøger tandlæger, er fru Karin Nødgaard så ikke enig i, at noget tyder på, vi faktisk har et ganske omfattende socialt problem, som der burde gøres noget ved?
Karin Nødgaard (DF), 2007-02-21:
Jo, men så har hr. Per Clausen misforstået det, jeg sagde.
Jeg sagde, at vi har et system nu, hvor der er brugerbetaling på tandplejeområdet, og at det nok ikke er noget, vi lige kan få afskaffet.
Det er rigtigt, at Dansk Folkeparti er imod brugerbetaling på sundhedsområdet, men nu har vi, ligesom hr. Bjørn Medom Nielsen skitserede, en historie om, at den offentlige sygesikring ikke i sin tid accepterede tandlæger som en del af vores sundhedsvæsen.
Derfor må vi så forholde os til den problematik, der er her i dag.
Og derfor må man jo sige, at for dem, som har råd, dem, som har en god kultur, dem, som har en god vane med at gå til tandlæge, og som det ikke er et problem for at betale et beløb for at gå til tandlæge, ser jeg ikke nogen problemer.
Per Clausen (EL), 2007-02-21:
Jeg er da glad for at høre, at fru Karin Nødgaard og Dansk Folkeparti ikke er fuldstændig enige med Venstre i den her sag.
Jeg vil så bare stille dette spørgsmål: Hvis nu fru Karin Nødgaard ikke vil afskaffe brugerbetaling på det område, og fru Karin Nødgaard heller ikke vil afskaffe brugerbetalingen for de økonomisk dårligst stillede grupper i samfundet, hvordan vil fru Karin Nødgaard så løse det problem, som eksisterer i dag, nemlig at vi kan konstatere, at de fattigste, dem med de dårligste uddannelser, er dem, der bruger tandlægesystemet mindst, på trods af at det er dem, der har de dårligste tænder?
Karin Nødgaard (DF), 2007-02-21:
Nu er det jo sådan, at vi har nogle tilskud, som netop de allersvageste i vores samfund kan søge.
Det var jo også derfor, jeg indledningsvis spurgte ministeren, om man nu også er sikker på, at selve systemet med at søge de tilskud også er optimalt, og at det ikke er alt for bureaukratisk.
Så selvfølgelig er der en stor opmærksomhed om det.
Det er da klart, at vi ikke altid behøver at være enige med Venstre, men vi har indgået en finanslovaftale med regeringen, og den agter vi at overholde, og vi agter at sige: Der skal være finansiering for de ting, der skal gennemføres.
Og det er det, jeg mangler meget i Enhedslistens forslag.
Jens Peter Vernersen (S), 2007-02-21:
Jeg vil godt starte med at spørge, hvad Dansk Folkepartis svar er på det problem, som man kan læse om her i Ugebrevet A4 fra i mandags, nemlig at i den gruppe, der er over 69 år, er der 58 pct. af de dårligst stillede, der ikke går til tandlæge – 58 pct.
Blandt de 10 pct. mest velstillede
er det kun 8 pct. Er det et problem, som Dansk Folkeparti vil forholde sig til og være med til at løse?
Karin Nødgaard (DF), 2007-02-21:
Ja, helt klart er det et stort problem, at vi ser, at der er en gruppe i vores samfund, som ikke benytter sig af tandplejemulighederne i det danske samfund.
Og der ser vi da klart en mulighed i det opsøgende arbejde, at man netop på den måde får fat på dem.
Det er ikke kun de unge mennesker mellem 18 og 26 år, som vi tidligere har hørt om, der skal hentes ind via børne- og ungdomstandplejen, man kunne også fortsætte med noget kontakt til de ældre i kommunerne, sådan at man sørger for, at de kommer ind og får det her eftersyn.