runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2008-10-24:
I Dansk Folkeparti støtter vi også lovforslaget her om en tillægsaftale til den dansk-grønlandske dobbeltbeskatningsaftale.
Som sagt under det tidligere punkt støtter vi varmt, at der er de her aftaler med de lande, vi samarbejder med, og at de selvfølgelig også skal justeres løbende, når der bliver behov for det.
Og det er så det, der er tilfældet her med den grønlandske aftale, og det støtter vi naturligvis.
John Dyrby Paulsen (S), 2008-10-24:
Jeg skal også starte med at sige, at vi Socialdemokrater også støtter dette lovforslag nr. L 19, som er en tillægsaftale til den dansk-grønlandske dobbeltbeskatningsaftale.
Der kommer jo en opdatering af de her dobbeltbeskatningsaftaler på tale fra tid til anden, fordi virksomhederne ændrer sig, og fordi de muligheder, man har for f.eks. at tage et job i Grønland eller andre steder, også ændrer sig, og dermed er det også rimeligt, at vi indimellem opdaterer de dobbeltbeskatningsaftaler, vi har.
Og det er det, vi nu gør med vores grønlandske venner.
Provenuvirkningerne er i den her sammenhæng begrænsede, og jeg kan forstå på lovforslaget, at konsekvenserne af det er ligeså.
Det kan jeg forstå at vores grønlandske venner sådan set er enige i, og derfor skal jeg bare endnu en gang gentage, at vi også støtter dette lovforslag.
Karsten Lauritzen (V), 2008-10-24:
Lovforslag nr. L 19 omhandler indhentelse af Folketingets godkendelse af den dansk-grønlandske tillægsaftale, der er en tillægsaftale til aftalen om dobbeltbeskatning fra 1979.
Det er jo en opdatering, der ligner de opdateringer, som Grønland har foretaget med andre lande gennem de seneste år.
Generelt betyder ændringen, at beskatningsbyrden bliver mindre for danske virksomheder, som arbejder i Grønland, og lignende forbedringer.
Da ændringen ligger i forlængelse af de ændringer, som andre lande har foretaget i forhold til deres dobbeltbeskatningsaftaler med Grønland, og da ændringerne forbedrer de danske virksomheders vilkår i Grønland, kan Venstre varmt støtte forslaget.
I Venstre finder vi, at det er en fornuftig og afbalanceret aftale, der er forhandlet hjem, og jeg skulle igen hilse og sige fra den konservative skatteordfører, at Det Konservative Folkeparti også støtter forslaget.
Kristian Jensen (V), 2008-10-24:
Tak for de mange positive tilkendegivelser, der er kommet til forslaget her.
Jeg vil sige, at vi med de andre nordiske lande har et godt og tæt samarbejde på området omkring forhandlinger vedrørende dobbeltbeskatning.
Som det er en række af ordførerne bekendt, har vi tidligere på året, i den foregående folketingssamling, behandlet et lovforslag, hvor de nordiske lande i fællesskab har forhandlet en udveksling af skatteoplysninger med Isle of Man, et af de tidligere skattelylande, som nu bevæger sig i den rigtige retning og er med til at udveksle oplysninger, og det er min forventning, at vi i næste uge i forbindelse med Nordisk Råds samling i Helsinki kan underskrive nye aftaler med Jersey og Guernsey omkring udveksling af tilsvarende oplysninger.
Hvis der er ønske om en uddybning af ikrafttrædelsesbestemmelser og andet, kan jeg sige, at jeg glæder mig over, at der nu vil komme et godt og frugtbart udvalgsarbejde, hvor der er mulighed for at stille den slags uddybende spørgsmål, så jeg kan sikre, at alle får stillet deres nysgerrighed vedrørende de tekniske detaljer.
Tak for opbakningen.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-10-24:
Det Radikale Venstre støtter med glæde dette forslag om en ændring af den nordiske protokol om dobbeltbeskatning.
Frank Aaen (EL), 2008-10-24:
Ja tak.
Det er vel den åbning fra regeringen om at være fleksibel, hvis vi har brug for at finansiere mere velfærd.
Det vil vi da vide at kunne udnytte en anden dag.
Jesper Petersen (SF), 2008-10-24:
Folketinget skal ved behandlingen af L 18 tage stilling til en allerede færdigforhandlet revidering af dobbeltbeskatningsaftalen mellem de nordiske lande.
Der er tale om mindre justeringer - som nævnt - hvis formål er at høvle nogle knaster af de skattemæssige forhold i de nordiske lande vedrørende pension, skattebetaling for ansatte, der arbejder om bord på fly, og sikre klarhed og rimelighed i forholdene for Nordens borgere og sikre en retfærdig skatteopkrævning.
Forslaget bliver indført med virkning for borgere, der flytter hertil.
Ingen kommer til at opleve urimelige ændringer af de forhold, de lever under i dag.
Alt i alt synes SF, at det her naturligvis er et fornuftigt forslag, og vi kan støtte det.
Mikkel Dencker (DF), 2008-10-24:
Jeg skal sige fra Dansk Folkeparti, at vi også støtter lovforslaget her, L 18. Vi finder det yderst fornuftigt, at man har dobbeltbeskatningsoverenskomster med de lande, man normalt har et godt samarbejde med, og det er der jo så også tale om i det her tilfælde med de øvrige nordiske lande.
I det her tilfælde er det jo så nogle få justeringer af den allerede eksisterende aftale, som de to foregående ordførere allerede har redegjort for indholdet af, og derfor skal jeg ikke gentage, hvad de to foregående herrer har sagt, men bare sige, at vi støtter lovforslaget her.
John Dyrby Paulsen (S), 2008-10-24:
Jeg skal starte med at sige, at vi Socialdemokrater også støtter dette lovforslag, L 18, som jo er en aftale med vores nordiske venner.
Det er jo godt med nordisk samarbejde, og specielt på de her områder, hvor vi kan gøre tingene lidt nemmere og måske sådan lidt mere praktisk-logiske, end de tidligere har været, forekommer det aldeles rimeligt at lave de her ændringer.
Det er jo rigtigt, som Venstres ordfører sagde, at vi nu sidestiller mulighederne for at beskatte pensionsudbetalinger i de enkelte nordiske lande, så man altså ikke f.eks. kan bo i Danmark og få en pension fra Sverige med en lav beskatning og så hæve den i Danmark, samtidig med at en dansker, der får pension fra Danmark, men i øvrigt sidder i samme situation, vil have en væsentlig højere beskatning.
Det laver vi om, og det er rimeligt.
Ligeledes er det også rimeligt, at ansatte i andre flyselskaber end SAS, der flyver i indenrigsfart i Norden, nu får forhold, så de bliver sidestillet med medarbejderne i SAS.
Det er fuldt rimeligt.
I øvrigt er der så nogle små krøller omkring det, man kunne kalde ejendomsaktier, altså aktieselskaber, der er baseret på besiddelse af ejendomme.
Der udvider man nu det såkaldte udbyttebegreb, og det finder vi også rimeligt.
Det er specielt nogle regler, som har tilknytning til svenske forhold, men det er nu meget godt at få det på plads også.
Ikrafttrædelsesdatoen er den 1. januar 2009, og der er en lille krølle på det.
Jeg kan se, at man siger den 1. januar 2009 eller senere, og jeg skal lige spørge skatteministeren, om han vil svare på, når han engang kommer på, om der er nogen viden om, hvor langt de andre nordiske lande er med det her forslag.
For i princippet kunne man tænke, at hvis der var nogle af landene, der sådan fik second thoughts og syntes, at nu ville de ikke være med alligevel, så kunne de jo trække den ud i en uendelighed.
Så det er en lille krølle og et lille spørgsmål til skatteministeren, når han kommer på.
Men vi Socialdemokrater kan støtte lovforslaget, som det foreligger.
Karsten Lauritzen (V), 2008-10-24:
Lovforslag nr. L 18 omhandler ændringer af den aftale, der er mellem de nordiske lande om dobbeltbeskatning, altså sådan lidt populært sagt, hvilke regler der er for, hvordan Danmark og de andre nordiske lande kan beskatte indkomster og formuer fra nordiske borgere bosiddende i et andet nordisk land end deres oprindelsesland, og hvordan dobbeltbeskatning undgås, for det skal vi jo gerne undgå.
Overenskomsten er fra 1996 og senest ændret i 1997, og nu, 11 år efter, ændres overenskomsten så igen, da tiderne jo har ændret sig og verden og også Norden har udviklet sig.
De vigtigste ændringer omhandler pensionsbeskatning, hvor gældende regler jo betyder, at f.eks. svenske pensionister bosiddende i Danmark, der får udbetalt deres svenske pension, får den beskattet efter de svenske regler, dvs. 25 pct., hvilket jo er betydelig lavere end den beskatning, som de fleste danske pensionister oplever.
Med lovforslagets ændringer kan bopælslandet, dvs. f.eks. Danmark, opkræve en skat svarende til forskellen mellem skatteniveauet i bopælslandet og skatteniveauet i kildelandet.
I Venstre er vi glade for, at lovforslaget ikke kommer som en tyv om natten og beskatter f.eks. de svenske pensionister, der allerede bor i Danmark og har indrettet deres alderdom efter den tidligere aftale.
Derfor noterer vi os, at overgangsordningen i lovforslaget betyder, at man ikke er omfattet, hvis ens pensionsudbetaling påbegyndes inden den 31. januar 2009.
Der er en række andre ændringer i forslaget, hvoraf flere er af teknisk karakter.
En enkelt ændring vil jeg dog fremhæve, nemlig sidestilling af beskatning af ansatte på fly i forhold til indenrigstrafik og udenrigstrafik, således at f.eks. de ansatte på et dansk flyselskab som Cimber Air har de samme skatteregler og samme skattefordele som SAS’ ansatte.
Indtil videre har der været en forskel til fordel for SAS.
Kristian Jensen (V), 2008-10-24:
Nu må jeg lige understrege en ting over for hr. Jesper Petersen: Hvis det, hr. Jesper Petersen antyder, er, at medarbejderne i SKAT ikke har arbejdet hårdt nok, så vil jeg bare understrege, at jeg er stærkt uenig.
Vi har gennemført en af danmarkshistoriens største offentlige fusioner, så en lang række medarbejdere har skullet skifte arbejdssted, arbejdskolleger, arbejdsområde og har samtidig med det arbejdet på at sikre, at den rigtige skat blev betalt - hverken for meget eller for lidt.
Og i den proces er det naturligt, ja, det blev faktisk åbent fortalt i lovgivningen, der lå til grund for at samle skat og inddrivelse, at der forventedes at være et produktionstab.
Det er klart, at når man tilbringer en del af sin arbejdstid med at pakke ting ned i flyttekasser, flytte dem hen til et nyt arbejdssted og pakke dem op, ja, så kan man ikke være lige så effektiv som ellers.
Så det er helt klart, at der har været nogle ekstraordinære forhold i forbindelse med fusionen i 2005, som har påvirket mulighederne for at sikre et lavt skattegabstal.
Det, der bare er værd at bemærke, og som er noget ganske positivt, er, at medarbejderne i skat har gjort en så fantastisk indsats, at skattegabet allerede i 2006 er begyndt at falde igen, og det synes jeg vi skylder dem en tak for.
Mikkel Dencker (DF), 2008-10-24:
I Dansk Folkeparti har vi hele vejen igennem
støttet regeringens bestræbelser på at skabe en så effektiv inddrivelse af gæld til det offentlige, som det har kunnet lade sig gøre.
Det har vi gjort ved, at vi har været med til at vedtage en række lovforslag på et tidligere tidspunkt.
Vi har bl.a. i forbindelse med kommunalreformen for nogle år siden været med til at samle inddrivelsen af offentlig gæld under Skatteministeriet, sådan at det har kunnet løses så effektivt som overhovedet muligt.
Med lovforslaget her lægges der op til, at de forskellige lovbestemmelser, der er samlet i forskellige love i dag, bliver samlet i en og samme lov, sådan at stort set alle love om inddrivelse af gæld til det offentlige er samlet et sted, og det er jo i sig selv en god og rationel ting, som gør det lettere også for borgerne at overskue deres egen retsstilling over for inddrivelsesmyndigheden.
Med lovforslaget her lægges der også op til nogle få justeringer af allerede eksisterende love.
Der lægges bl.a. op til, at man ved beregningsgrundlaget i forbindelse med lønindeholdelse skal bruge de oplysninger, der findes i eIndkomstregisteret, i stedet for den seneste årsopgørelse.
Det er i sig selv også en udmærket forbedring, i og med at det lægger op til, at det er mere aktuelle oplysninger, der lægges til grund, og det skulle alt andet lige også give bedre muligheder for den borger, som har gæld, og som dermed kommer til at betale sin gæld ud fra mere rimelige forudsætninger end seneste årsopgørelse.
Der er også et element om reglerne for studiegæld, hvor der fremover ifølge lovforslaget her lægges op til, at studiegæld skal kunne behandles efter de mere almindelige regler for gæld til det offentlige.
Det har jeg så kunnet høre at et par af de andre ordførere har sat nogle spørgsmålstegn ved, og der må vi i udvalgsbehandlingen så se nærmere på, om det er et element, der skal være med i den endelige vedtagelse af lovforslaget her.
Men jeg vil da gerne sige, at vi i Dansk Folkeparti som udgangspunkt er meget positive over for lovforslaget.
Som en af de tidligere ordførere også var inde på,
går vi også meget ind for at udvide den her ordning om eftergivelse af gæld til socialt udsatte personer, i og med at der er en stor gruppe, som har så meget gæld, at det fuldstændig har fjernet deres incitament til at bevæge sig ud på arbejdsmarkedet.
Hvis man kan fjerne den her gældsbyrde fra dem, så det igen - kan man sige - kan betale sig for dem at forsørge sig selv,
vil det i sig selv være rigtig positivt.
Så vi glæder os over, at ordningen kan udvides, sådan at der er flere mennesker, der kan få gavn af de positive følger, der er ved at forsørge sig selv.
Men vores udgangspunkt er, som jeg sagde, at vi er positivt indstillet over for lovforslaget her, og at vi selvfølgelig efter en grundig udvalgsbehandling forventer at stemme ja til det.
Jesper Petersen (SF), 2008-10-24:
Forslaget til lov om indgåelse af tillægsaftale til den dansk-grønlandske dobbeltbeskatningsaftale vedrører Folketingets godkendelse af justeringer i dobbeltbeskatningsaftalen mellem Danmark og Grønland.
Tillægsaftalen medfører bl.a. en ændring af definitionen på »fast driftssted« og reglen om beskatning af løn.
Det er ændringer, som umiddelbart medfører et provenutab for Grønland og en provenugevinst for Danmark, og da SF støtter grønlandsk selvstyre, får det os selvfølgelig til at spærre øjnene op.
Men ifølge beregningerne af den samlede provenueffekt er lovforslaget tilnærmelsesvist neutralt, fordi ændringen vedrørende reglerne for at arbejde på skib trækker den anden vej.
Jeg har også forstået, at der er tilfredshed med aftalen, også fra de grønlandske folketingsmedlemmers side.
Og derfor må det læses sådan, at der på trods af en mindre provenugevinst for Danmark er taget hensyn til en balance i aftalen, som tilgodeser begge parters interesse.
SF er for lovforslaget.
Line Barfod (EL), 2008-10-24:
Først lige noget faktuelt: Ordføreren sagde, at det var 131, der havde statsgaranterede banklån.
Jeg går ud fra, at ordføreren er enig med mig i, at det er 131, der stadig får tilskud, mens det er ca. 10.500 mennesker, der stadig væk har de statsgaranterede banklån - bare så vi har en fornemmelse af, hvor mange mennesker vi snakker om.
Så vil jeg gerne høre, hvad SF's holdning er til spørgsmålet om studiegæld, om ordføreren er enig i, at vi er nødt til at se på, om ikke det helt skal tages ud af det her lovforslag, så man stadig har det som en særlig ordning.
Jesper Petersen (SF), 2008-10-24:
Jeg må også lige tage ordet i den her diskussion om, hvordan det egentlig står til med skatteadministrationen, for skatteministeren forsøger jo fortsat at slippe uden om, at der er vanskeligheder, og henholder sig til, at skattegabet er på vej ned, og at alt derfor er fryd og gammen.
Jeg kan ikke overvinde min lyst til at citere fra Jyllands-Posten fra den 2. oktober, hvor den tidligere formand for Skatterådet, Ole Bjørn, siger: »At hævde, at fordi skattegabet er mindre, så er SKAT's effektivitet steget, det er svindel og humbug«.
Det siger den tidligere formand for Skatterådet, Ole Bjørn, altså.
Men jeg kan forstå, at skatteministeren medgiver, at når der i de foregående år har været et skattegab på 4,7 pct., er det, fordi man har haft en helt elendig skatteadministration i forhold til årene fra 1999 til 2002, hvor skattegabet var under 3 pct.
Eller er der andre forhold, der gør sig gældende, end bare regeringens uduelighed i de mellemliggende år?
Kristian Jensen (V), 2008-10-24:
Jeg synes, det var mere rimeligt, at jeg citerede fru Hanne Agersnap, end at jeg citerede mig selv vedrørende de 131.
Men lad nu det ligge.
At undersøge, hvad de studerendes organisationer, eller hvad Undervisningsministeriet siger til det, har jeg ikke noget problem med; det kan vi sagtens gøre.
Vedrørende dem, der er på ordningen, er det min klare intention, at de skal videreføres, som de er i dag.
De skal ikke igennem en ny proces med at ansøge om eftergivelse osv.; det kører videre.
Det, der bare er kendetegnende her, er, at selv om der er forskel på begrundelsen for, hvorfor der optages lån, så er der altså hverken juridisk eller privatøkonomisk nogen forskel på, om man skylder penge for børnebidrag, for børnehave eller til studiegæld; det er et spørgsmål om, at man som privatperson har en gæld, der skal nedbringes.
Og der er det min opfattelse, at ved at harmonisere reglerne og ved også at komme ud over nogle af de begrænsninger, der ligger i de eksisterende eftergivelsesregler for studielån, får vi mulighed for at give en helhedsvurdering, som vil være et bedre tilbud til skyldnerne end det, vi har i dag.
Hanne Agersnap (SF), 2008-10-24:
Nu har ministeren et par gange tillagt mig citatet om de 131 personer, men det er sådan set fra bemærkningerne til lovforslaget.
Så det var ud fra ønsket om at få flere konsekvenser belyst.
Så siger ministeren også, at han ikke anser studiegæld for at være anderledes gæld end anden indstiftet gæld.
Det synes jeg er meget interessant.
Men hvorfor beder vi ikke dem, der arbejder med studiepolitik - Undervisningsministeriet, SUstyrelsen og studieorganisationer - om at kommentere det og give deres syn på den gæld?
Nick Hækkerup (S), 2008-10-24:
Det skal jeg meget gerne dele med ministeriet og navnlig med ministeren.
Jeg vil i hvert fald sige, at af det udmærkede svar, ministeren selv har givet her den 1. oktober - og det er selvfølgelig også hele 24 dage siden, hvilket jo er en lang periode, tænk på børns forventninger op til juleaften - fremgår det, at restancerne pr. 31. december 2005 var på 3,049 mia. kr.
Jeg er klar over, at det er hele 60 dage efter det tidspunkt, som ministeren specifikt efterlyser, men mon ikke vi kan lægge til grund, at da var der en restance af nogenlunde samme omfang, og den restance er pr. 31. august 2008 vokset til 5,784 mia. kr.
Hvis vi kan lægge de tal sådan nogenlunde til grund - og det tror jeg godt vi kan, det var derfor, jeg i min ordførertale sagde fra ca. 3 mia. kr. til omkring 6 mia. kr. - så er der tale om, at kommunerne står og mangler penge, som ville kunne bruges, hvis de var inddrevet, til noget af den velfærd, som i øjeblikket er under så kraftig nedslidning.
Kristian Jensen (V), 2008-10-24:
Jeg vil bare lige præcisere, at jeg ikke tror på, at vi sådan kan lukke skattegabet, og at det helt forsvinder.
Altså, sådan at tro, at vi ikke længere vil have nogen form for skatteunddragelse i Danmark, er måske lige lidt mere ambitiøst, end realismen kan holde til.
Men det er klart, at den skal nedbringes, og der er vi, som jeg siger, på sporet i forhold til tidligere.
Vi har ikke nået målsætningen endnu, men vi har haft en udvikling, som har været positiv, og det synes jeg også at vi skylder at kvittere for over for de medarbejdere i SKAT, som har lagt grunden til den forbedring.
Når hr. Nick Hækkerup nævner, at der er sket en stigning i de kommunale restancer fra 2005 til nu, må hr. Nick Hækkerup sidde inde med en viden, som hr. Nick Hækkerup ikke deler med mig.
For jeg har hos Kommunernes Landsforening efterspurgt, hvad niveauet for den kommunale gæld var pr. 1. november 2005, den dag hvor vi overtog restanceinddrivelsen, og jeg har til dato ikke fået et tal for, hvad den var lige præcis på den dato, hvor vi overtog den.
Hvis man skal måle længden af et længdespring, er det som regel rart at vide, hvorfra man starter.
Så hvis hr. Nick Hækkerup ligger inde med det tal, så beder jeg om, at han deler det med ministeriet.
Nick Hækkerup (S), 2008-10-24:
Det var til bemærkningen om, at nu er der jo indicier på, at vi er ved at lukke skattegabet, som ministeren gjorde opmærksom på i forbindelse med mine bemærkninger om, hvorvidt de besparelser, der er gennemført i SKAT, er ud over det rimelige.
Jeg må fastholde, at de besparelser, som er gennemført, fører til, at vores ligning og vores inddrivelse ikke når det niveau, som vi gerne vil.
Specifikt for inddrivelsen må vi konstatere, at restancerne samlet set er stigende.
Så siger ministeren, og det er i virkeligheden det, mit spørgsmål relaterer sig til, at der er tale om et ønske om en ambitiøs effektivisering.
Niels Helveg Petersen (RV), 2008-10-24:
Ud fra lovtekniske ordenshensyn er det et meget sympatisk forslag, hvor man her samler bestemmelserne om inddrivelse af gæld til det offentlige, og det ser Det Radikale Venstre meget positivt på.
Der er et par ting, som jeg lige vil nævne her, først det spørgsmål, som jeg tror har været nævnt af alle ordførere, nemlig om det er rigtigt at ophæve særreglerne for studiegæld.
Det må vi se nøje på i udvalget og få belyst.
Jeg kan sådan set helt tilslutte mig, hvad SF's ordfører, fru Agersnap, sagde om det, nemlig at det da kunne have været på sin plads at se, hvilke bemærkninger de relevante SU-instanser kunne have til en sådan ændring.
Men det kan vi jo kigge på i udvalget.
Jeg glæder mig også over den udvidelse af ordningen for eftergivelse af gæld for socialt udsatte grupper, som forslaget indeholder, og som vi selvfølgelig også skal se nøje på i udvalget.
Jeg vil gerne rejse et enkelt punkt derudover, og det skyldes Advokatrådets høringssvar.
Advokatrådet foreslår, at der indsættes en maksimal lønindeholdelsesprocent i den foreslåede bestemmelse i § 10.
Der har altså hidtil været en maksimal indeholdelsesprocent, og er det vel betænkt, at en sådan højeste lønindeholdelsesprocent udgår med lovforslaget?
Det vil vi da skulle vurdere nøje i udvalgsarbejdet.
Det kan være, at ministeren allerede nu kan sige noget om de overvejelser, der ligger bag at sløjfe denne bestemmelse, men det forekommer meget rimeligt, at der er en sådan maksimal indeholdelsesprocent.
Jeg ser frem til et godt udvalgsarbejde om et godt lovforslag.
Kristian Jensen (V), 2008-10-24:
Hvis jeg skal starte i samme rækkefølge som fru Line Barfod, så er jeg sådan set af den klare opfattelse, at det er vigtigt, at de personer, der skal rådgive om eftergivelse af gæld, også er fuldt oplyst om de love, som vi her i Folketinget vedtager, og de initiativer, som regeringen har påtænkt.
Jeg synes ikke, at vi skal kaste os ud i en længere diskussion om, hvorvidt det er mig eller en kollega, der har ansvaret for det.
Det er vigtigt, at den rådgivning kan gives på et så oplyst grundlag som muligt, og det må jeg så forsøge at få taget hånd om.
Det andet er om Skattecenter Korsørs initiativ med at gå ud og rådgive om risikoen ved oparbejdelse af gæld.
Det synes jeg er glimrende.
Det er et initiativ, der startede lokalt ud fra den nye filosofi i SKAT's indsatsstrategi, at det er bedre at forebygge end at helbrede, at det er bedre at undgå opbyggelsen af gæld eller at starte på skattesnyd, end det er, at SKAT efterfølgende skal komme med kontrol og rydde op.
Det synes jeg er glimrende, og derfor er det et initiativ, som jeg er glad for at de har taget i Korsør.
Jeg bakker op om det, og jeg håber, at de vil finde mulighed for at kunne udbrede det i et omfang, så også uddannelsesinstitutioner vil være med til at stille undervisningstid til rådighed.
Jeg tror, det kan være svært at få unge til at komme i deres fritid.
Og så tror jeg, at jeg bliver nødt til at vende tilbage ved det andet spørgsmål.