Jonas Dahl (SF), 2015-12-16:
Tak for det.
Regeringens finanslovsforslag var dybt uansvarligt, fordi regeringen sådan set ikke gjorde noget for at løse en række af Danmarks påtrængende problemer, tværtimod, i og med at der var nedskæringer på uddannelse, forskning og klima.
Det er sådan set ikke blevet et hak bedre med den finanslovsaftale, vi står med i dag.
Den dementerer oven i købet, at det var økonomien, der tvang regeringen til nedskæringer.
For man har fundet plads til at bruge milliarder af kroner på helt unødvendige skattelettelser og afgiftslettelser.
På den måde beviser regeringen jo sådan set, at dens megen snak om kasseeftersyn og nødvendige prioriteringer bare var snak.
SF har valgt at stille et begrænset antal ændringsforslag, som, hvis de bliver vedtaget, vil pege fremad i en retning af at løse Danmarks problemer og samtidig give et bidrag til at løse de globale udfordringer, vi står med, på områderne klima, fattigdom og flygtninge.
Det er dog ikke alt, der bliver rettet op på, og selv hvis vi skulle fjerne alle urimelighederne i finanslovsforslaget, som det ligger nu, er der stadig væk behov for en meget, meget lang liste.
Det kan særskilt nævnes, at SF gerne så, at der blev investeret mere i forskning, ikke mindst i den frie forskning og i grøn omstilling og i teknologi.
Vi har ikke stillet ændringsforslag herom, da vi har søgt at afbøde skadevirkningerne af regeringens nedskæringer på forskningen ved at gå med i en aftale om fordeling af forskningsreserven.
Men godt er det ikke, vil jeg da sige.
SF's ændringsforslag er økonomisk ansvarlige.
I umiddelbar virkning giver forslagene en forbedring af statens finanser på lidt over 2 mia. kr., hvis man regner med tilbageløb og adfærd ud fra Finansministeriets egne principper.
Så er forslagene også neutrale på statsfinanserne, men Finansministeriets regneprincipper er dog på flere måder problematiske, idet man i Finansministeriet ikke regner med positive og afledte effekter af investeringer i uddannelse, daginstitutioner og arbejdsmiljø osv. Finansministeriet regner heller ikke på, hvor dyrt det bliver for Danmark at leve op til vores internationale klimaforpligtelser, og det er i sig selv dyrt, at regeringen ikke tør regne.
Omvendt vender forslaget jo sådan set den tunge ende nedad, og vi har behov for at højne Danmarks klimaambitioner i ganske betragteligt omfang.
Derudover – hvis man virkelig ville gøre noget ved klimaudfordringerne – ville man jo samtidig gøre noget godt ved beskæftigelsen, noget, som sådan set også ligger til grund for SF's ændringsforslag til finansloven, nemlig at vi gerne ville være med til at styrke, ikke bare den grønne indsats, men også det, der skaber beskæftigelse i den grønne del af sektoren.
Derudover tror vi sådan set også, at vi ville løfte Danmark i sin helhed, hvis man ansatte flere i daginstitutioner, i skoler og i uddannelsessektoren generelt, fordi vi har behov for at investere i viden; vi har behov for at investere i forskning og uddannelse; for det er det råstof, vi kommer til at leve af også i fremtiden, ikke mindst når man ser på de udfordringer, der er med faldende oliepriser og manglende indtægter fra Nordsøen.
Det giver så selvfølgelig nogle helt berettigede bekymringer om, hvor pengene skal komme fra,
og der er kun et svar: Det er viden, det er uddannelse, det er de unge mennesker, der i dag får deres skolegang.
Derfor er det dog paradoksalt, at en borgerligt ledet regering i den grad bruger ressourcerne på afgiftslettelser på luksusbilerne, skattenedsættelser til de rigeste boligejere og ikke mindst forsøger at træde på pensionisterne, som man har gjort, i forhold til den debat der har været om understøttelsen af pensionisterne i de seneste dage.
Der er dog også grund til at dvæle lidt ved de seneste dages diskussioner.
For hvis man går tilbage til åbningsdebatten her i Folketingssalen, så stod hr. Kristian Thulesen Dahl, Dansk Folkepartis formand, her på talerstolen, hvor jeg står nu i dag, og kaldte bl.a. de besparelser, regeringen lagde op til på boligydelserne, for tidsler.
Det var nogle tidsler, der underforstået skulle fjernes, men da det kom til finanslovsforhandlingerne, må man fra Dansk Folkepartis side have glemt, hvad man rent faktisk var ude i at forhandle, for i hvert fald indgik man jo en aftale, hvor man i den grad kunne se, at boligydelserne til pensionisterne holdt for.
I forhold til de kommende år skulle man hente næsten 2 mia. kr. hos pensionisterne og de handicappede.
Det udviklede sig så i går aftes til, at vi fik nye ændringsforslag i Finansudvalget og hastesamråd med finansministeren, for nu havde man pludselig besluttet sig til midlertidigt at udskyde de pågældende besparelser.
Så man må mildt sagt sige, at det, i forhold til hvad det er for en finanslovsaftale, vi i dag står og behandler, og ikke mindst den finansiering, som man rigtig gerne vil prale af i den borgerlige lejr, er noget blakket og forvirret.
Jeg synes, det er paradoksalt, at det var sådan, dagen før vi skulle tredjebehandle Folketingets og rigets finanslov.
Og der var en situation, hvor finansministeren var nødt til at trække en del af finansieringen til finansloven.
Dansk Folkeparti er dybest set ude at hive gulvtæppet væk under den aftale, man selv har indgået, og dermed også ude at sikre, at man står med en finanslov, som har et ganske betragteligt underskud, når man ser på de kommende år.
For det er jo ikke bare 90 mio. kr. for 2016, hvad man har forsøgt at prædike her i dag.
Det drejer sig i de efterfølgende år om et stigende trecifret millionbeløb, som betyder, at man over de kommende år vil mangle op mod 2 mia. kr., fordi man nu midlertidigt har udskudt det.
Men det er meget klart slået fast i dag af bl.a. Liberal Alliances ordfører og også Venstres ordfører, at pengene skal findes, ved at de fattigste pensionister skal skæres.
Det synes jeg jo i sig selv er interessant, når vi så samtidig ser på, hvordan man har brugt pengene.
Nu skal det være 300.000 kr. billigere at købe en stor Porsche.
Samtidig kan man se, at de rigeste boligejere, dem, som bor i de områder, hvor man rent faktisk har sikret sig ganske betragtelige gevinster ved bare at eje sin egen bolig, nu skal lettes i skatten igen.
Hvem holder for?
Jamen det gør pensionisterne, det gør de studerende, det gør de svageste i vores samfund.
På den baggrund synes jeg også man må sige, at den finanslov, vi står med i dag, er noget mistrøstig.
Jeg er ærlig talt
lidt ærgerlig over, at der ikke sidder et eneste medlem fra Dansk Folkeparti her i Folketingssalen, for jeg synes, det er forbløffende, at man har 22 folketingsmedlemmer, som ikke bare er medlemmer af Folketinget, men også er medlemmer af diverse byråd ude i landet, og som derude også skal være med til at gennemføre et omprioriteringsbidrag, som koster ganske betragteligt på områderne skoler, på daginstitutioner og på ældre.
Man må sige, at det dog er tankevækkende, at der ikke engang, når vi tredjebehandler finansloven, er et eneste medlem fra Dansk Folkeparti til stede i Folketingssalen.
Jeg synes ærlig talt, det er lidt pinligt, at landets næststørste parti ikke kan vise den respekt, at man i det mindste dukker op til de debatter.
Jeg synes, Dansk Folkeparti har et forklaringsproblem af de større, og det er måske baggrunden for, at man i dag åbenbart – jeg synes næsten, det er en foragt for Folketinget – simpelt hen bliver væk fra debatterne.
Men med det har jeg ikke yderligere at tilføje, blot at SF med den finansiering, der er lagt frem, og den prioritering, regeringen lægger for dagen, hverken kommer til at stemme for eller imod finansloven.