runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2009-12-04:
Der holdt de konservative dyder jo ikke i særlig lang tid.
Først var man meget klar i mælet, og så var man lige pludselig meget uklar i mælet.
Det her er jo sådan set forholdsvis lige til.
Statsministeren er kommet med en melding om helhedsskoler.
Det er så blevet opfattet på den måde – og hvis det skal opfattes på en anden måde, må man jo redegøre for det – at med hensyn til helhedsskoler og heldagsskoler er det sådan, at det, man søger om dispensation til i dag, skal man ikke længere søge om dispensation til; det skal man bare kunne gøre.
Det betyder så, at der skal være mulighed for på eksempelvis andet klassetrin at have en skoledag fra kl. 8 til kl. 16 eller fra kl. 8 til kl. 17, fordi nogle kommunalpolitikere og tilsyneladende også nogle folketingspolitikere mener, at det er en fantastisk god idé.
Sagens kerne er bare, om Det Konservative Folkeparti er enig i, at man skal ophæve den dispensationsregel.
Hvis de ikke er enig i det, hvad er så grunden til, at de tilsyneladende ikke kan stemme for et forslag til vedtagelse, som bare bekræfter det, som jeg kan forstå er Det Konservative Folkepartis holdning, ligesom det er Dansk Folkepartis holdning, nemlig at familierne selvfølgelig har ret til at disponere over fritiden?
Det er vel rimeligt.
Leif Lahn Jensen (S), 2009-12-04:
Det var så ikke nok med eksemplerne fra alle de her skoler.
Jamen jeg har svært ved at forstå, hvad De Konservative mener er nok, og hvad der ikke er nok.
Forleden dag havde vi en diskussion om mere kreativitet i folkeskolerne, og der gik De Konservative ind for det, regeringen gjorde med at udstrække det til tre forsøg i de her fag.
Der fik jeg et rigtig kort svar, som var: Ja, vi mener, at tre forsøg er nok til at finde ud af, om det her er det rigtige.
Er det ikke bare et spørgsmål om, at man egentlig ikke lytter meget til, hvad der er godt, og hvad der ikke er godt?
Man har bare en eller anden værdipolitisk holdning, og så hænger man fast i den, og så er det egentlig lige meget, hvad folk derude synes, og hvad skolerne mener.
Henrik Rasmussen (KF), 2009-12-04:
Det kan godt være, at jeg misforstår hr. Martin Henriksen.
Det vil jeg ikke udelukke.
Det, som jeg synes er vigtigt her, er, at kommunerne skal have værktøjet til selv at kunne lave en heldagsskole, hvis der er børn med særlige behov, og man vurderer, det er nødvendigt.
Vi mener ikke, at der nødvendigvis skal søges dispensation, og derfor vi bakker fuldstændig op om regeringens forslag.
Naser Khader (KF), 2009-12-08:
Hvis spørgeren tænker på, at vi skal forbyde tørklæder, så vil vi ikke være med til det.
Det vil vi ikke blande os i.
Det her handler udelukkende om burka og niqab, og det er det, der dækker ansigtet helt eller delvist.
Liselott Blixt (DF), 2009-12-08:
Når nu ordføreren ikke kan være med til et forbud på grund af det grundlovsstridige, kan ordføreren så tilslutte sig noget af en mildere grad, f.eks. nogle retningslinjer for, hvordan kvinders beklædning skal være i eventuelt offentlige erhverv?
Per Dalgaard (DF), 2009-12-08:
Jeg er glad for at høre, at en, som har et meget godt kendskab til Mellemøsten og de religioner osv., der er derude og lidt længere ude, siger, at det er et politisk symbol.
Der er faktisk meget i forbindelse med de her problematikker, som vi taler om her, som handler om politiske symboler, som bliver iklædt nogle religiøse elementer, måske for at få det til at glide lidt lettere ned hos specielt venstrefløjen, som man dermed håber vil sige: Det er bare er i orden det hele, det er religiøse symboler eller religiøse symbolikker, og derfor skal vi ikke blande os i det.
Jeg vil spørge, om hr. Naser Khader har kendskab til, om et sådant burkasamfund fungerer nogen steder på jorden, altså om han har kendskab til, hvilke udviklinger der er i et sådan samfund, når det drejer sig om f.eks. at lave en samfundsmodel, hvor alle folk er glade og tilfredse.
Naser Khader (KF), 2009-12-08:
Pigerne fik ikke lov til at gå i skole, kvinderne fik ikke lov til at forlade deres hjem og deltage aktivt i det omgivende samfund.
Så burka kan faktisk være en hindring for at være en aktiv del af det omgivende samfund.
Og hvis halvdelen af befolkningen bærer den, jamen så kan det være et rigtig, rigtig stort problem.
Jeg glæder mig også til at høre venstrefløjens argumenter i forhold til burka og niqab.
Per Dalgaard (DF), 2009-12-08:
Det er jeg sådan set fuldstændig enig i, og det er også derfor, at Dansk Folkeparti bl.a. synes, at udbredelsen af sådan nogle forhold, sådan nogle beklædningsgenstande, sådan nogle religiøse holdninger, er ødelæggende og destruktive for de vestlige demokratier.
Derfor bør vi på en eller anden måde tage fat på det problem, som er meget større end blot lige de måske 5, 10, 15 eller 100, som går med burka i dag herhjemme.
Det er et meget dybere problem, men jeg glad for, at hr. Naser Khader egentlig er enig i, at et samfund med den model, den holdning, faktisk overhovedet ikke kan udvikle sig på nogen måde.
Jeg glæder mig så til at høre fra venstrefløjens ordførere, om det er noget, der gør indtryk på dem, at det faktisk forholder sig sådan.
Jesper Langballe (DF), 2009-12-08:
Det er meget interessant at høre, at når man tager De Konservative på ordet, tager dem alvorligt, er det at drille.
Det synes jeg er morsomt.
De Konservative får en idé, og så siger vi fra Dansk Folkeparti: Det var søreme en god idé, det vil vi gerne være med til.
Så siger De Konservative: Åh, det siger I bare for at drille.
Det fremgik jo tydeligt af ordførertalen, at hr. Naser Khader er uenig med Justitsministeriets jurister og havde ønsket et andet resultat i det responsum.
Burkaen og niqabben er et politisk Taleban-system, siger hr. Naser Khader.
Må jeg så godt spørge: Når en konservativ justitsminister er uenig med sine jurister, hvem er det så egentlig, der er minister?
Er det juristerne, der simpelt hen dikterer ministeren, som er fuldstændig retsløs – og også den konservative folketingsgruppe?
Oven i købet siger hr. Naser Khader senere, da han får stillet et spørgsmål her i salen, at han jo ikke er jurist.
Har vi juridisk enevælde, eller hvad er det for en demokratiopfattelse?
Naser Khader (KF), 2009-12-08:
Men det, jeg mener med drilleforslag, er, at man godt ved, at det ikke kan lade sig gøre.
At man fremsætter et beslutningsforslag med den baggrundsviden, forstår jeg egentlig ikke.
Og jeg forstår heller ikke, hvorfor Dansk Folkeparti ikke tidligere har fremsat sådan et beslutningsforslag.
Hvorfor lige nu, hvorfor ikke for et år eller to siden?
Jeg er ikke jurist.
Juristerne har konkluderet, at man godt kunne forbyde flerkoneri inden for grundlovens rammer.
Men i forbindelse med forbuddet mod niqab og burka har de udtalt, at det kan være i konflikt med grundloven, og det respekterer og accepterer jeg.
Liselott Blixt (DF), 2009-12-08:
Først og fremmest vil jeg rose ordføreren for Det Konservative Folkeparti for, at ordføreren gav lejlighed til, at Dansk Folkeparti kunne tage den her debat op.
Fra vores synspunkt er det ikke et drilleforslag.
Når flere politikere efter hinanden kommer ud og fortæller, at dette er noget, man gerne imødekommer, er det jo klart, at Dansk Folkeparti stiller sådan et forslag.
Jeg kunne så godt tænke mig at høre ordføreren for Det Konservative Folkeparti, hvad forskellen er mellem at forbyde flerkoneri og at forbyde burka og niqab.
Naser Khader (KF), 2009-12-08:
Ordføreren stiller en masse spørgsmål, men jeg tror, at jeg i al beskedenhed kan sige, at jeg er den i salen, der har allerallermest imod de værdier, der er bag niqab og burka, og jeg kunne egentlig godt tænke mig en verden uden niqab og burka.
Jeg har et politisk ønske, en politisk vision, om, at vi skal burka og niqab til livs.
Men juristerne har sat spørgsmålstegn ved det, og som medlem af et parti, der respekterer retsstaten helt og totalt, kan jeg ikke gå imod noget, som juristerne har sat spørgsmålstegn ved.
Jesper Langballe (DF), 2009-12-08:
Vist er det da nemt at svare på.
Det er, fordi der, når vi hører, at regeringen nu går ind for et burkaforbud, jo så er en realpolitisk mulighed for at komme igennem med det.
Pludselig ser vi, at vi nu kan komme igennem med det, for nu mener De Konservative det samme som vi.
Men så kan vi forstå, at det, når vi siger det og giver De Konservative ret, så bare er for at drille.
Det synes jeg er en mærkelig opfattelse.
Men jeg vil godt stadig væk spørge ind til hr. Naser Khaders demokratiopfattelse.
Når den konservative folketingsgruppe er uenig med justitsministerens jurister, hvem tegner så De Konservative?
Er fortolkningen af grundloven helt overladt til juristerne, sådan at valgte folketingsmedlemmer og ministre er retsløse?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-12-08:
Jeg kan også på baggrund af hr. Naser Khaders ordførertale forstå, at kvinder, der går med burka, altid er undertrykt.
Så kunne jeg godt tænke mig at få et klart svar på, hvordan undertrykte kvinder skal straffes.
Hvordan skal de her kvinder, som bliver tvunget til at gå i burka af deres mænd eller af deres familie, straffes?
Vil hr. Naser Khader indføre bødestraf for at være undertrykt kvinde, vil han indføre fængselsstraf for at være undertrykt kvinde?
Hvad er konsekvensen af det her burkaforbud, som jeg kan forstå at hr. Naser Khader ville ønske sig, hvis han altså bare ikke var begrænset af menneskerettighederne?
Naser Khader (KF), 2009-12-08:
Det var igen en hel masse spørgsmål.
Den argumentation, Enhedslistens ordfører kommer med, minder mig lidt om den diskussion, vi havde om pige- og kvindeomskæring.
Enhedslisten og andre på venstrefløjen fokuserede meget på, om vi kunne tillade os at straffe forældrene og få dem sat i fængsel.
Jeg vil ikke som politiker gå ind og sige, at sanktionerne skal være sådan og sådan.
Det vil jeg da ikke blande mig i.
Jeg har et politisk ønske om at komme burka og niqab til livs.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-12-08:
Jeg tror ikke, hr. Naser Khader hørte efter, hvad jeg sagde.
Jeg stillede ét spørgsmål: Hvordan skal de kvinder, som ordføreren påstår at ville hjælpe, straffes?
Hvordan er det så, hr. Naser Khader vil straffe de her kvinder?
For det er jo konsekvensen af et forbud.
Det, der skal forbydes, er at gå rundt i en burka, og jeg stiller gerne mit helt, helt simple spørgsmål – mit ene spørgsmål, det samme spørgsmål, som jeg stillede lige før – igen: Hvordan vil hr. Naser Khader straffe de undertrykte kvinder?
Skal man i fængsel, eller skal man have en bøde for at være så undertrykt, at man bliver tvunget til at gå i burka?
Naser Khader (KF), 2009-12-08:
Jamen det handler ikke om straf i første omgang.
Det handler om at gøre noget ved en kvindeundertrykkende beklædningsgenstand.
Det, der er vigtigt for mig, er, at vi kommer det til livs.
Det er jo ikke straffen, jeg er optaget af her.
Man kommer jo med et politisk ønske, og så må juristerne vurdere, hvad konsekvensen skal være.
Det skal jeg ikke gøre.
Det, der er pointen i øjeblikket, er, når de bliver sendt ud i jobtilbud.
Jeg mener, at deres muligheder for at deltage aktivt i det omgivende samfund forøges, ved at de kommer af med burkaen.
Jamen det er den.
Deres bevægelsesfrihed er jo begrænset i forvejen.
Hvis mændene tvinger dem til ikke at forlade deres hjem, er det ulovligt, og så kan vi allerede i dag komme efter dem.
Lone Dybkjær (RV), 2009-12-08:
På linje med regeringen og en række andre ordførere kan heller ikke Det Radikale Venstre støtte det fremsatte beslutningsforslag.
Det strider imod grundloven og menneskerettighederne.
Vi tror så i øvrigt også, at et burkaforbud i det offentlige rum måske direkte kan være mere skadeligt for kvinderne, og at det kan føre til endnu mere isolation for disse kvinder, end tilfældet er i dag.
Til det her, som hr. Naser Khader i sin sidste bemærkning sagde, om, at tvang allerede i dag er forbudt, vil jeg sige: Jo, jo, men problemet bliver jo at bevise, om der er tale om en tvangssituation eller en frivillig holden sig inden for hjemmets døre.
Det er jo sådan set det, der er ret afgørende i den her sammenhæng.
Vi er ikke tilhængere af, at kvinder bærer burka eller niqab, men fordi vi nu ikke kan lide et klædningsstykke, er det altså ikke sådan, at vi skrider til at ville forbyde det.
Vi er overbevist om, at bærerne af disse klædningsstykker i en lang række tilfælde er undertrykt, det er bare meget svært at bevise totalt og konkret i de enkelte tilfælde.
Vi må derfor overlade det til kvinderne selv at afgøre, om de vil bære burka eller niqab.
Frem for alt er det vigtigt at sætte kvinderne i stand til selvstændigt at træffe den beslutning.
Derfor er det selvfølgelig vigtigt, at der er jobmuligheder også for kvinder, der bærer burka.
Disse jobmuligheder skal være der, for at der overhovedet kan blive tale om økonomisk selvstændighed.
Som situationen er, tror vi altså ikke – i modsætning til hr. Naser Khader – at det vil føre til mindre undertrykkelse, men nok snarere til mere undertrykkelse, hvis burkaen i det offentlige rum faktisk blev forbudt.
Vi er ikke tilhængere af, at man bærer burka eller niqab, men vi mener bare, at et forbud kan føre til mere undertrykkelse, end tilfældet er i dag.
Per Dalgaard (DF), 2009-12-08:
Jeg vil gerne spørge fru Lone Dybkjær, i hvilke jobmuligheder og hvor hun anser en burkaklædt kvinde kan agere.
Lone Dybkjær (RV), 2009-12-08:
Nu er jeg jo ikke jobkonsulent, men man kunne da sagtens forestille sig forskelligt arbejde, hvor der bare ikke lige præcis er kontakt til f.eks. andre personer, og derfor kan mere rutineprægede job f.eks. være en udmærket mulighed, og man kan da også sagtens forestille sig it-job.
Man kan forestille sig en række job, hvor det sådan set ikke betyder noget, om man bærer en burka eller ej.
Per Dalgaard (DF), 2009-12-08:
Jeg går stærkt ud fra, at fru Lone Dybkjær ikke selv tror på det, hun lige siger.
Altså, uanset hvor en sådan kvinde vil blive placeret, vil det da være fuldstændig besynderligt for kolleger eller sikkerhedsmæssigt, at hun render rundt i sådan et flagrende lagen, hvor man stort set ikke kan se andet end lige ud igennem et par små huller.
Så jeg forstår simpelt hen slet ikke svaret.
Lone Dybkjær (RV), 2009-12-08:
Nej, det forundrer mig sådan set ikke, at hr. Per Dalgaard ikke forstår svaret.
Men med hensyn til det sikkerhedsmæssige mener jeg godt, at man kan klare det.
Det kan man jo også klare i forbindelse med paskontrol.
Så talte jeg i øvrigt om nogle specielle job, hvor man ikke nødvendigvis var i kontakt med kunder ansigt til ansigt.
Der kunne da sagtens være tale om f.eks. gode it-egenskaber, hvor man sagtens kunne sidde med en computer og lave en hel masse, samtidig med at man sad i en burka.
Naser Khader (KF), 2009-12-08:
Hvis de vælger det, er det deres valg, bliver der sagt.
Men problemet er, at sådan et tilvalg hindrer dem i at deltage aktivt i det danske liv, på arbejdsmarkedet, uddannelse m.v. Nu kan vi ikke lovgive om det, for det er i konflikt med grundloven, så det, jeg egentlig godt kunne tænke mig at spørge fru Lone Dybkjær om, er: Hvad skal vi ellers gøre for at komme burka og niqab til livs?
Lone Dybkjær (RV), 2009-12-08:
For det første har jeg jo ikke sagt, at jeg er tilhænger af burka og niqab.
Så jeg er ikke i hr. Naser Khaders situation.
Jeg synes, man skal prøve at gøre disse kvinder økonomisk selvstændige.
Det er i virkeligheden den bedste mulighed for at forhindre, at kvinderne bliver undertrykt.
Det er det, vi har gjort i det danske samfund igennem mange, mange år, og det har virket, og det tror jeg også det vil gøre her.
Så for mig at se
drejer det sig i virkeligheden om, at disse kvinder får så gode uddannelsesmuligheder som overhovedet muligt, for kun derved kan de opnå en reel selvstændighed, og kun derved kan de faktisk opnå at sige fra, nøjagtig som danske kvinder har opnået at kunne sige fra, gennem at de blev økonomisk selvstændige.
Nu er jeg jo altså noget ældre end hr. Naser Khader, og det er jo ikke sådan, at jeg i min tid ikke har oplevet kvindeundertrykkelse.
Det har jo eksisteret her.
Det er noget pjat at sige, at vi ikke kendte det i Danmark, før vi fik andre folkeslag ind.
Det er noget sludder og vrøvl.
Martin Henriksen (DF), 2009-12-08:
Nu er det jo ikke juristerne, der sidder i Folketinget, og juristerne har ikke konkluderet, at det her er i strid med grundloven.
Juristerne skriver, at de er tilbøjelige til at mene det, og så skriver de bl.a., hvorfor de er tilbøjelige til at mene det.
Jeg forstår simpelt hen ikke argumentationen, for i Justitsministeriets svar siger man også, at det, at der er nogle muslimer, der opfatter burka og niqab som et religiøst påbud, gør så, at det hører ind under religionsfriheden.
Men synes hr. Naser Khader ikke, at det er en lidt useriøs måde at argumentere på, at det, at nogle opfatter noget som religiøst, gør, at det skulle høre ind under religionsfriheden?
Også selv om det skulle være religiøst, er det jo stadig væk sådan i dag, at man ikke kan tillade sig at gøre hvad som helst med den begrundelse, at det er religiøst begrundet.
Så kan hr. Naser Khader ikke se, at der er en kortslutning et eller andet sted i den her argumentation?
Så har jeg et sidste kort spørgsmål: Kan hr. Naser Khader egentlig oplyse det, vi har svært ved at få oplyst, nemlig hvem der egentlig sidder i det her berømte og berygtede burkaudvalg, som kommer med noget og måske ikke kommer med noget, når de kommer med noget?
Hvem ved?
Naser Khader (KF), 2009-12-08:
Jeg vil spørge, om sandsynligheden er større for, at man bliver økonomisk uafhængig og aktiv deltager i samfundslivet, hvis man bærer burka/niqab, end hvis man ikke gør.
Hvor er de største muligheder: med eller uden?
Kristen Touborg (SF), 2009-12-08:
Jamen hvad er ordførerens holdning til det som politiker?
Ville det ikke kunne indebære den risiko, at de kvinder aldrig kom ud, fordi de netop ikke kunne vise sig udenfor på grund af deres tro og religion?
Er det slet ikke muligt at få et bare nogenlunde reelt svar på det spørgsmål?
Naser Khader (KF), 2009-12-08:
Men det er de ikke, og det respekterer og accepterer jeg.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-12-08:
Jeg kunne også godt tænke mig at finde ud af, hvem det egentlig var, der havde trukket stikket ud af den demokratiske radar på den ellers meget demokratioptagede ordfører her i august måned og omegn, men jeg vil så glæde mig over, at Justitsministeriets embedsfolk åbenbart er dem, der har sat stikket ind igen, sådan at vi nu er på rette spor.
For helt ærligt: Undertrykkende genstande er jo sådan set det, vi diskuterer nu.
Findes der undertrykkende genstande?
Altså, jeg troede, at der fandtes mennesker, der undertrykte andre mennesker.
Det kan så være, at de bruger ting til det, men her er det, som om en genstand, et stykke stof, i sig selv er undertrykkende.
Naser Khader (KF), 2009-12-08:
Altså, for mig er det at bære burka og niqab ikke en ytring, men en handling.
Så det er en handling, og det er meget mere end et stykke stof.
Der er en forfærdelig islamistisk ideologi bag det at bære burka.
Jeg er overbevist om, at de fleste af dem, der bærer burka, tilhører den islamistiske ideologi.
Det kan godt være, at der er en eller to, der har valgt det frivilligt – jeg fatter ikke, at de gør det, men det kan være, at der er en eller to, der har valgt det frivilligt – men mit udgangspunkt, da vi præsenterede udspillet, var, at man nogle gange er nødt til at begrænse de fås frihed for at hjælpe flertallet med deres ufrihed og med at få dem frigjort.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-12-08:
Nu er vi jo næsten tilbage ved det her med venstrefløjen i 1970'erne, der mente, at alle andre mennesker levede i en falsk bevidsthed eller noget i den stil.
Nu glemte jeg i øvrigt at rose ordføreren for at stille op til debat i Folketingssalen.
Det synes jeg sådan set også er på sin plads, for der var sikkert mange, der havde troet, at man ville sende en anden.
Så det synes jeg sådan set også lige at der skal kvitteres for.
Men jeg synes, at Det Konservative Folkeparti har et helt konkret problem.
Man påstår, at der ligesom er et politisk forslag, og at der så er en juridisk virkelighed ved siden af.
Altså, det her er jo en lovgivende forsamling.
Det Konservative Folkeparti er en folketingsgruppe, ikke bare en debatklub.
Altså, i debatklubberne kan man jo diskutere hvad som helst, men i en lovgivende forsamling må man forvente, at det skal blive til noget konkret, til lovgivning, til jura.
Det er jo næsten som at høre klimakonferencer, hvor der er politiske aftaler og juridiske aftaler.
Det Konservative Folkeparti må da have nogle holdninger til frihed, til personlig frihed, til, hvad jeg selv må, til, hvad jeg må udtrykke, og hvordan jeg må gå klædt.
Hvorfor er det, at hr. Naser Khader skal bestemme, hvordan andre mennesker må gå klædt – også selv om den påklædning provokerer hr. Naser Khader?
Naser Khader (KF), 2009-12-08:
Tak for ros.
Hvorfor skulle jeg ikke deltage i debatten?
Jeg er da glad for, at vi har igangsat en meget, meget vigtig debat, der handler om kvindeundertrykkelsen.
Så der er ikke noget at flygte fra.
Det, vi gjorde i sommer, var at komme med et politisk udspil, et integrationsudspil med ca. 90 politiske ønsker.
Og et af de ønsker viste sig senere ikke at kunne lade sig gøre juridisk, og det accepterede vi, men vi har så mange andre politiske ønsker, som vi i den kommende tid vil præsentere.
Men at et af de 90 forslag kan give problemer med grundloven, respekterer vi.
Med hensyn til det der med den personlige frihed vil jeg sige, at der altså også er grænser.
En gang imellem er man også nødt til at sige: Hertil og ikke længere.
Vil Liberal Alliance, der er meget liberale, acceptere, hvis manden i et ægteskab vælger at give kvinden halsbånd på og gå rundt med hende?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-12-08:
Jeg synes jo, at hr. Naser Khader slap for let om ved svaret på Enhedslistens ordførers spørgsmål.
Jeg synes ikke, at vi fik noget klart svar på, hvad konsekvensen skal være for de kvinder, som vælger at gå med burka.
Hvad skal konsekvensen være, hvis de gør det alligevel?
Det kan vi da ikke bare overlade til juristerne.
Hr. Naser Khader må have en forventning til, hvad vi skal stille op med de mennesker, som insisterer på at gå med en burka efterfølgende.
Hvad skal konsekvensen være for de kvinder?
Hvad skal konsekvensen være for de mænd, som tvinger kvinderne til at gå i burka, hvis det forholder sig sådan?
Der er jo i virkeligheden tale om to forskellige spørgsmål: Hvad skal konsekvensen være for dem, som måske af hensyn til deres religion gerne vil gå i en burka?
Hvad skal konsekvensen være for de andre, hvis mænd tvinger dem til at gå i en burka?
Naser Khader (KF), 2009-12-08:
Jamen tvang er jo i forvejen ulovligt.
Man kan i forvejen ikke tvinge nogen til noget.
Jeg fatter egentlig ikke, at man forsøger at afspore debatten og fokuserer på, hvad konsekvensen skal være.
Hvorfor ikke fokusere på, hvad vi kan gøre for at komme burka og niqab til livs i verden?
Hvad kan vi gøre ved det?
Nu kan det ikke lade sig gøre at lovgive om det, men hvordan kan vi overtale og overbevise kvinderne og eventuelt dem, der tvinger dem til det, til ikke at bære burka?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-12-08:
Skulle hun så efter hr. Naser Khaders forslag tvinges til at tage den burka af?
Det synes jeg er et spørgsmål, vi ikke har fået svar på.
I det hele taget synes jeg, at det er interessant, om hr. Naser Khader har været ude at tale med de her kvinder.
Har hr. Naser Khader kendskab til, at de kvinder er undertrykte?
Kender hr. Naser Khader de kvinder i Danmark, som går i burka, og hvad motiverne er for det?
Og hvad er egentlig årsagen til, at man ikke har taget tørklæderne med – er de ikke også kvindeundertrykkende?
Hvorfor skal vi ikke også have et forbud mod tørklæder?
Hvor går grænsen egentlig?
Til sidst vil jeg også gerne vide, hvilke ting hr. Naser Khader har med i posen til de kvinder, som i virkeligheden er undertrykte?
Hvilke forslag har De Konservative så med i posen til de udenlandske kvinder, som bliver undertrykt af deres mænd – når man ikke kan realisere sit burkaforslag, som man mener er så saliggørende?