Marlene Harpsøe (DF), 2016-03-15:
Efter at kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen blev afskaffet af den tidligere regering, er antallet af kontanthjælpsmodtagere steget.
Vi mener i Dansk Folkeparti, at det ikke er et mål i sig selv at være på kontanthjælp.
Det er bedst både for den enkelte og for samfundet, at man er i arbejde, og at man kan forsørge sig selv og sin familie.
Og vi er optaget af, at den pågældende målgruppe skal i uddannelse og job.
Det kan kontanthjælpsloftet bidrage til.
Det skal med andre ord ikke være økonomisk fordelagtigt at være på kontanthjælp frem for at være i arbejde.
Hvis man kan arbejde, skal man arbejde og ikke forsørges af det offentlige.
For os i Dansk Folkeparti er det afgørende, at det skal kunne betale sig at arbejde.
De personer, som er de svageste, indgår i ressourceforløb, og de er ikke omfattet af loftet, hvilket også er vigtigt for os i Dansk Folkeparti at pointere.
Ligeledes har vi valgt at undtage personer fra kontanthjælpsloftet, såfremt de bor i en særlig bolig anvist af kommunen og derfor får en særlig høj boligstøtte.
Ud over kontanthjælpsloftet indfører vi samtidig et skærpet krav om, at man som kontanthjælpsmodtager selvfølgelig skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det betyder, at man skal have været i arbejde i minimum 225 timer på et år for at få udbetalt den fulde kontanthjælp.
Det vil øge incitamentet til at tage et arbejde frem for at være på kontanthjælp.
Personer med en så begrænset arbejdsevne, at kommunen ud fra et skøn vurderer, at de pågældende ikke vil kunne arbejde 225 timer inden for et år på det ordinære arbejdsmarked, omfattes ikke af dette skærpede krav.
Efter at man har kunnet se nogle dokumentarudsendelser på TV 2 om moskeer og imamer, må det endvidere stå lysende i neon for enhver, at der også er nogle personer, som rent faktisk ikke ønsker at tage et arbejde.
Og det håber jeg man også vil vedkende sig her i Folketingssalen i dag.
For nogle grupper vil det være langt mere belejligt at leve af kontanthjælp.
Realitetssansen for flere partier er så blevet skærpet på det seneste, men det ændrer ikke på det faktum, at man f.eks. kunne læse i Fyens Stiftstidende i søndags, at det er forekommet, at personer nægter at sidde i en kasse i Fakta, fordi de ikke vil røre ved en medisterpølse.
Der kunne jo være svinekød i.
Kvinder vejledes i nogle af moskeerne til ikke at tage et arbejde, og de følgende tal taler for sig selv: Antallet af ægtefæller, hvor begge er på kontanthjælp, er steget gevaldigt, efter at Socialdemokraterne afskaffede kontanthjælpsloftet.
Ser man endvidere på denne gruppe af kontanthjælpsmodtagere, som er ægtefæller, vil man opdage, at det er 84 pct., der har en ikkevestlig oprindelse.
Altså 84 pct. Ser man på ægtefæller, hvor det er den ene, som modtager kontanthjælp, vil man opdage, at det er 66 pct., der har en ikkevestlig oprindelse.
Altså 66 pct. Kære Socialdemokrater.
I har svigtet massivt.
Og nu står I så her fra Folketingets talerstol og skælder os i Dansk Folkeparti ud, fordi vi er ved at rydde op efter jeres egen fejlslagne og naive politik på udlændingeområdet de sidste 30 år.
For det er bl.a. det, det her lovforslag handler om.
Der er en stigende realitetssans at se hos Socialdemokraterne, men, men ... erkend dog, at I har fejlet!
Stå ved det, og kom ind i kampen for at sikre, at også personer med ikkevestlig oprindelse kommer i arbejde frem for at leve i årevis på offentlig forsørgelse!
Hvad blev der egentlig af det gode, gamle socialdemokratiske mantra om, at folk, der kan arbejde, skal arbejde, at alle, der kan, skal bidrage til velfærdssamfundet?
Det handler jo netop om, at alle, der kan, skal bidrage til samfundet, og derfor er det uforståeligt, at Socialdemokraterne som et gammelt arbejderparti er så meget imod at skabe økonomiske incitamenter til at være i ordinær beskæftigelse frem for at leve på offentlig forsørgelse.
Kontanthjælpsloftet er god, gammeldags socialdemokratisk politik, og derfor er det uforståeligt, at der ikke er flere, som kan støtte op om det.