runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (SF), 2011-02-09:
Det er jo ikke, fordi det er gået ret godt indtil nu med at lykkes med den opgave.
Man skubber 10 mia. kr. foran sig, der ikke blev fundet en løsning på i 2010, og der mangler stadig aftaler, før genopretningsplanen kan siges at være fuldstændig gennemført.
Man er altså nu gået i gang med en diskussion om at afskaffe efterlønnen, der er godt nok ikke flertal for det, men det vil man, samtidig med at De Konservative kræver nye skattelettelser.
Den del går statsministeren meget behændigt udenom i dag.
De Konservatives formand siger den 2. oktober, at en afskaffelse af efterlønnen er sund fornuft, for med afskaffelse af ordningen vil vi få råd til fortsatte skattelettelser.
Finansministeren er sammen med økonomi- og erhvervsministeren i Børsen den 17. september 2010 enig om lavere selskabsskat.
Vi er altså gået i gang med at diskutere nye skattelettelser, uden at der overhovedet er flertal for at afskaffe efterlønnen endnu, som måske er det, der skal finansiere det, eller hvad?
Eller kommer vi i en ny situation som den i 2007, hvor det kort før valget alligevel lykkedes De Konservative til allersidst at få gennemtrumfet nye ufinansierede skattelettelser, der har skabt hul i statsfinanserne?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-02-09:
Nej, det er det bestemt ikke, og alt, hvad der bliver sagt her, er da også forkert fra ende til anden.
Jeg har godt set, at forskellige professorer har udtalt sig i dagbladet Politiken, og jeg har stor respekt for professorer, også ud i økonomi, men hvordan de kan spå om fremtiden,
undrer mig nu alligevel.
Det, der er vedtaget omkring nulvækst, er, at der med afsæt i forbruget i 2010 ikke skal være nogen realvækst i 2011, 2012 og 2013.
Mig bekendt skriver vi i dag den 9. februar 2011, og man skal godt nok have stærke profetiske evner, hvis man den 9. februar 2011 med sikkerhed i stemmen skal kunne proklamere, at vi den 31. december 2011 har et forbrug, der ligger højere end det, vi havde den 31. december 2010.
Det giver jo simpelt hen ikke nogen mening.
Regeringen har jo faktisk her i Folketinget – desværre uden folkesocialisternes hjælp, for de står og råber på det der overforbrug, som de i øvrigt selv har gjort alt for at tale op de sidste 10 år
En stor del af bloktilskuddet er givet betinget, der er målrettede sanktionsmekanismer i forhold til dem, der måtte skeje ud, og i øvrigt er det sådan, at kommunerne har budgetlagt med et beløb, der efter min bedste hukommelse, men man skal passe på med det med tal efter hukommelsen, er 1,2 mia. kr. mindre end det, der er aftalt de må bruge.
Så der er al mulig grund til at tro, at det, der er forudsætningen, nemlig at de offentlige udgifter i kommunerne ikke stiger i år, også holder vand.
Carsten Hansen (S), 2011-02-09:
Der er ikke mangel på retorik og store, fine planer, men man bliver jo i tvivl, når man hører regeringspartierne melde ud, hvad det er, de mener der skal til for at løse krisen.
Jeg står her med et stykke papir, og jeg citerer den nye konservative leder, der siger: En afskaffelse af efterlønnen er sund fornuft, når vi ved, der meget snart bliver alvorlig mangel på arbejdskraft.
Afskaffes ordningen, vil vi også få råd til fortsatte skattelettelser.
Det Konservative Folkeparti har foreslået, at der skal være skattelettelser for 35 mia. kr., og mit spørgsmål er simpelt hen bare: Mener statsministeren, at der er fuld opbakning i regeringen til den økonomiske politik, og er statsministeren enig med De Konservative i, at når efterlønnen afskaffes, skal der gives skattelettelser på 35 mia. kr.?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-02-09:
Nej, jeg er ikke enig i, at der skal gives skattelettelser for 35 mia. kr., endsige noget andet beløb i en overskuelig årrække.
Det hænger sammen med, at for de skattelettelser, vi sådan set har vedtaget, og som skatteyderne faktisk også selv har betalt i den fuldt finansierede skattereform for 2009, har vi været nødt til for at yde et bidrag til at genoprette bygge økonomien efter en offensiv krisestyring, der holder arbejdsløsheden i ave i forhold til det, man ser i andre lande, at fryse de sidste skattelettelser ned.
Så længe de ikke er tøet op, giver det allerede af den grund jo ikke mening at snakke om yderligere skattelettelser.
Regeringen fremlægger i slutningen af marts/begyndelsen af april en 2020-plan, der så at sige er et langtidsbudget for Danmark frem til 2020.
Så det er jeg ikke enig i.
I forhold til det første spørgsmål om, hvorvidt der er opbakning til det, jeg her har sagt, kan jeg med bestemthed sige, at det er der.
Det, jeg her udtrykker, er regeringens politik, og den bakkes altså også op af Det Konservative Folkeparti, det siger sig selv.
Carsten Hansen (S), 2011-02-09:
Man må på trods af de mange kriseplaner konstatere, at der er dyb uenighed i regeringen om den økonomiske politik.
De Konservative mener, at man skal give skattelettelser for 35 mia. kr., og så mener de søreme også, at man skal have nulvækst ude i kommunerne og i de statslige budgetter i 2014 og 2015, og det vil give et provenu – så vidt jeg forstår – på 7-8 mia. kr.
Har man en hemmelig plan i regeringen om yderligere at ville beskære de offentlige udgifter i 2014 og 2015, eller er statsministeren her heller ikke enig med De Konservative?
Det er ret interessant at få uddybet, om regeringen i det hele taget har en fælles økonomisk politik.
Jeg må sige, at set fra oppositionens side sejler det jo.
Det er en stor rodebutik.
Det ene øjeblik mener De Konservative, at der skal være nulvækst, det næste øjeblik skal der være skattelettelser, efter at man har fjernet efterlønnen, og statsministeren er ikke enig med De Konservative om noget som helst.
Er der i det hele taget et grundlag at føre en fælles politik på?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-02-09:
Det med hemmelige planer er noget, vi helt overlader til oppositionen, som altså har skitseret en økonomisk politik, der, selv hvis man lægger alt, hvad der står til grund, ikke hænger sammen og efterlader huller i en betragtelig milliardstørrelse, der ikke kan gøres rede for, hvis man ser nogle år frem, og som derudover jo altså er bygget på et skrøbeligt fundament af, at der skal drikkes konsensuskaffe med fagbevægelsen på et eller andet tidspunkt i nogle lokaler, offentligheden ikke har adgang til, og hvor man ikke kan få at vide, hvad der skal tales om, og hvilke instrumenter man skal tage i brug for at sikre, at trylleformularen, om at alle danskere skal arbejde 12 minutter mere om dagen, virker.
Så hvad det efterlader af huller, der ikke kan gøres rede for, i form af risiko for, at den danske rente stiger, af risiko for, at man er nødt til at ty til nye indtægtskilder i form af skatter, man ikke har forhåndsannonceret, eller løfter, man ikke kan indfri, overlader jeg helt til oppositionen.
Regeringen lægger sine planer meget præcis frem, og i slutningen af marts/begyndelsen af april kommer der en plan for 2020, der vil hænge fuldstændig sammen både på indtægtssiden og på udgiftssiden.
Vil der indgå skattelettelser i den?
Carsten Hansen (S), 2011-02-09:
Men vi må konstatere, at de to regeringspartier er fuldstændig hamrende uenige om den økonomiske politik.
Det sjove ved det er, at hver gang De Konservative har bedt om at få et eller andet opfyldt – det gælder jo efterlønnen, det sagde de lang tid, før statsministeren gjorde, det sagde de om de skattelettelser, der nu er givet tre gange, og den daværende statsminister, hr. Anders Fogh Rasmussen, sagde på det tidspunkt, at der ikke kunne gives skattelettelser – er det blevet opfyldt. Statsministeren endte jo med at gå ind for en afskaffelse af efterlønnen.
Jeg skal spørge: Er der ikke sandsynlighed for, at De Konservative får ret i, at når nu man afskaffer efterlønnen, er der råd til at give 35 mia. kr. i skattelettelser, når man nu har ladet de dårligst stillede betale for de ufinansierede skattelettelser, som statsministeren har givet?
De er ikke enige om noget som helst, og det bliver underligt, hvis regeringen kan føre de planer ud i livet, som de gerne vil.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-02-09:
Jeg bliver nødt til lige at bruge min taletid på at gå i rette med den løsagtige påstand, der kom en gang mere her, om, at der skulle være givet nogle ufinansierede skattelettelser.
Det er jo ikke rigtigt.
Regeringen har givet skattelettelser ad tre omgange, nemlig i 2004, i 2007 og i 2009, og alle tre gange har det været fuldt finansieret.
Med hensyn til den ene gang, i 2007, som er noget af det, hr. Carsten Hansen turnerer rundt med skulle være ufinansieret, kan man jo se i Socialdemokratiets egne forslag til finansloven det pågældende år, at de penge, som regeringen gav skattelettelser for, ville Socialdemokratiet give nye velfærdsrettigheder for.
Så hvis regeringen har givet ufinansierede skattelettelser, ville Socialdemokratiet altså det pågældende år give nogle ufinansierede velfærdsrettigheder.
Jeg har ikke den samme grad af mistillid til hr. Carsten Hansen, som han har til mig.
at når Socialdemokratiet det pågældende år sagde, at de ville give nogle velfærdsrettigheder, her er finansieringen, var det rigtig finansiering, rigtige kroner, og kunne de bruges rigtigt af Socialdemokratiet, kunne de også bruges på at give skattelettelser af regeringen.
I forhold til hvad der ellers bliver spurgt ind til, må jeg bare gentage, at regeringen nu har vedtaget to planer, for det første en krisestyringsplan, noget nær det mest ekspansive, man kan se i OECD, som bragte Danmark fint igennem krisen, og for det andet en genopretningspakke, helt konkret vedtaget af Folketinget, og i slutningen af marts/begyndelsen af april lægger vi fuldstændig lige så konkret, så kroner og øre passer sammen på indtægtssiden og udgiftssiden, en 2020-plan frem.
Jesper Petersen (SF), 2011-02-09:
Tak for det.
Jeg vil gerne kvittere for, at statsministeren stiller op til den her meget vigtige diskussion i dag, og for at melde sig til en debat, hvor vi kan få diskuteret økonomien til bunds.
Jeg har forstået på pressen, at statsministeren var til seksdagesløb i går, jeg var der også selv forleden, og jeg bliver selv helt rundtosset af at høre på den stribe af ikkesvar, vi får fra statsministeren i dag.
Regeringens økonomiske plan hænger simpelt hen ikke sammen længere.
Så sent som i mandags undsiger tre økonomiske professorer regeringen i Politiken.
Nulvæksten kan man ikke overholde, der mangler visioner for at skabe job nu.
Der er ikke flertal for at afskaffe efterlønnen, og det er 10-15 mia. kr., der mangler.
Venstre og Konservative har ikke holdt deres egne mål for at holde det offentlige forbrug nede, har overskredet dem med 5-9 mia. kr., og nu vil De Konservative lette skatten med 35 mia. kr.
Der er simpelt hen et gabende hul i regeringens økonomiske politik.
Man kan ikke overholde, hvad man lægger i genopretningsplanen, og flertallet for, hvad man foreslår skal være i 2020-planen, er forduftet, inden forhandlingerne overhovedet for alvor er startet.
Med statsministerens egne ord fører sådan et gabende hul i kassen og en plan, der ikke er flertal for, penge, der simpelt hen ikke er der, til øgede renter, øgede udgifter for boligejerne.
Det er da et svigt uden lige fra regeringens side, at man igen ser ud til at ville solde penge op, diskutere skattelettelser for 35 mia. kr. og fremlægge en plan, der overhovedet ikke hænger sammen.
Er det det, der er statsministerens udgave af ansvarlig økonomisk politik?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-02-09:
Jeg bruger alle mine vågne timer, og de er ret mange – jeg ved ikke, om jeg kan i klemme 12 minutter mere ind, men de er ret mange – på sådan set at søge at leve op til et ansvar.
Det er derfor, jeg er i gang med plan tre, »Danmark ud af krisen«, samle umiddelbare regninger op, lægge sporene ind i fremtiden, selv om det jo havde været meget, meget lettere som oppositionen at lukke øjnene for fremtiden og sige: Lad os koncentrere os om nu og her, så skal det nok gå hen over en valgdato.
Men jeg tror, at politik også er for næste generation og ikke bare frem til næste valg.
Når jeg nu bliver lagt i munden, at jeg skulle have sagt, at jeg er på vej ud i noget, der bringer mig i konflikt med vores euro-undtagelse, så vil jeg da gerne lige gøre et lille ophold og så få præciseret, at jeg er meget opmærksom på, at det, der nu er lagt kimen til, og som man ikke endnu kan bedømme hvad der vokser ud af, kan være noget, som aktualiserer vores overvejelser om, hvor vi står i forhold til euroen.
Jeg er slet ikke i tvivl om, at det er i Danmarks realpolitiske interesse at søge indflydelse på den proces, der er sat i gang, og i den forbindelse er jeg meget opmærksom på, at vi har et euroforbehold, som jeg selvfølgelig respekterer.
Det er jo præcis også det, der gør, at det, der sker i øjeblikket, måske kan aktualisere og forny vores overvejelser om, hvordan vi stiller os i forhold til euroen.
Morten Bødskov (S), 2011-02-09:
Tak for det.
Der er jo, som det har været fremført i spørgsmål til statsministeren, bred enighed om, at vi desværre har en regering, som er uden en sammenhængende økonomisk politik og uden en sammenhængende økonomisk plan for Danmark både på kort og på lang sigt.
Og det er jo ikke bare, som statsministeren siger, vidtløftige oppositionspolitikere, der siger det.
Man kan på forsiden af Politiken fra i forgårs, tror jeg det var, læse: Økonomer: VK-plan er spin.
Man kan se på overskrifter fra efteråret
: Økonomer: Regeringen mangler 13 mia. kr. Økonomer slår alarm over hul i statskassen – og man kan blive ved.
Så kan man selvfølgelig godt som statsminister blive ved med at påstå det modsatte, nemlig at det rent faktisk hænger sammen, men sandheden er jo den, at man har givet store ufinansierede skattelettelser, som har slået et kæmpehul i kassen, som gør, at økonomien ikke hænger sammen.
Og nu forsøger man at bilde befolkningen ind, at regningen er betalt.
Desværre må man jo bare konstatere, at det er ikke alle enige i.
Den virkelighed, almindelige danskere oplever, er megabesparelser på velfærden og på uddannelse og forskning, som vi skal leve af, og det skyldes altså alt sammen store ufinansierede skattelettelser, et offentligt forbrug, som har været fuldstændig ude af kontrol, reformer, som ikke er lavet.
Der står vi altså nu, 9 år efter at den her regering trådte til.
Når man så ikke har en sammenhængende økonomisk plan, er det klart, at det jo motiverer til gode ideer i regeringsblokken.
Der er det, jeg godt kunne tænke mig at høre statsministerens holdning til nogle af de forslag, der har været fremme.
Hr. Carsten Hansen diskuterede før med statsministeren spørgsmålet om de 35 mia. kr., som De Konservative vil have i skattelettelser i 2020.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre statsministerens holdning til, er, punkt 1: Er man enig i, at der skal gives skattelettelser frem til 2020?
Og punkt 2: Vil man være klar til at indfri økonomi- og erhvervsminister Brian Mikkelsens inderste ønske, hvad vi forstår det er, om, at der skal være yderligere besparelser inden 2015, men nulvækst i 2014 og 2015?
Astrid Krag (SF), 2011-02-09:
Hvis det er svært for statsministeren at forstå, vil jeg da godt lige give en anskuelighedsredegørelse.
Altså, hvad er det, der gør, at budgetterne skrider?
Ja, det er jo statsministerens prestigereform, kommunalreformen.
Siden den kan vi se, at antallet af medarbejdere, der sidder på kontor – de kolde hænder, som man kalder dem – er steget, at det specialiserede socialområde er steget, at specialundervisningen i steget, og hvad er det gået ud over?
Jamen det er jo gået ud over de almindelige velfærdsområder, normaltilbuddene, folkeskolerne, der nu i alt for mange kommuner ligger nede under minimumstimetallet, og de 5.000, der er blevet fyret i vores folkeskoler, i vores daginstitutioner, i vores ældrepleje.
Vi bliver nødt til at gå ind og se på, hvad det er, man har lagt ned over kommunerne, som øger antallet af timer på kontorerne – bureaukrati, kontrol og den slags ting, som har været en konsekvens af statsministerens prestigereform – så vi kan sikre, at der bliver råd til velfærden.
Derfor vil jeg bare lige bruge det sidste sekund til at spørge, om statsministeren kan garantere, at nulvæksten ikke bliver forlænget i 2014 og 2015, og at man, hvis den gør det, økonomi- og erhvervsministeren drømmer om, så giver kommunerne hjælp til, at det ikke går ud over velfærden, sådan som vi ser det i dag.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-02-09:
For vi fremlægger konkrete planer i modsætning til det parti, spørgeren tilhører, som ikke fremlægger noget som helst konkret, men har nogle luftige tanker, man måske kan konkretisere efter et valg, hvis det skulle gå sådan, at man får magt, som man har agt.
Når det er sagt, vil jeg i øvrigt sige, at med hensyn til mange af de temaer, der trækkes frem her, er jeg fuldstændig enig.
Det er en udfordring, at selv om vi har øget udgifterne til folkeskolen, også målt pr. elev – også målt pr. elev –
har vi set en stigning i specialundervisningen, som gør, at de ressourcer, vi godt kunne ønske os var i den almindelige folkeskole, i nogen grad er blevet fortrængt.
Det skal vi gøre noget ved.
Det er jo sådan set derfor, vi har fremlagt et meget, meget omfangsrigt folkeskoleudspil, der bl.a. sætter en tyk streg under at skabe en mere inkluderende folkeskole, så vi over tid får dæmpet udgifterne til specialundervisning og får løftet udgifterne til normalundervisning.
Jeg er også helt enig i det, der blev sagt om administration.
Der er ingen tvivl om, at vi kommer til at tage nogle målrettede initiativer for at sikre, at vi kommer til rent administrativt at køre længere på literen i hele den offentlige sektor, for nu at udtrykke det på den måde.
Christine Antorini (S), 2011-02-09:
Vi bøjer os så for formandens dom, efter at vi alle sammen havde pakket vores papirer ned og retsordføreren var på vej op på talerstolen.
Men tak, fordi jeg fik mulighed for at stille mit spørgsmål her på falderebet.
Det har været interessant at høre den debat, der har været her, om regeringens økonomiske plan.
Der er noget, som vi, der arbejder inden for uddannelsessektoren, er rigtig meget optaget af.
En ting er at diskutere efterlønsnedskæringer osv., som regeringen har med som en del af sin langsigtede økonomiske plan, men det er jo noget, der skal ske på sigt, fordi der på sigt er brug for flere hænder på arbejdsmarkedet.
Det, der er problemet lige præcis her og nu, er, at arbejdsløsheden stiger.
Der er mange unge, som kunne tænke sig at få en uddannelse, og som der ikke er pladser til, og der er rigtig mange unge, som kunne tænke sig en praktikplads.
Der er i øjeblikket 7.000 unge, der mangler en praktikplads, som de ikke kan få, fordi arbejdsgiverne er i dyb krise.
De har ikke ordrer nok i bogen, de fyrer medarbejdere og har ikke mulighed for at oprette praktikpladser til de unge.
Hvis man kigger på tallene for, hvad der er sket, siden krisen trådte ind i løbet af 2008, må man sige, at det godt nok ikke ser særlig opløftende ud i forhold til beskæftigelsen.
For det er jo rent faktisk sådan, at beskæftigelsen er faldet med 200.000 medarbejdere, siden krisen indtrådte i 2008.
Der er 54.000, der er langtidsledige nu, og hvis vi kigger på ungdomsledigheden, må vi sige, at det bestemt heller ikke ser godt ud der.
Den er nemlig fordoblet i løbet af de her par år, sådan at der var 16.000 unge ledige og det nu er blevet til 39.000 unge ledige.
Så det er situationen: Vi mangler job.
Hvad vil regeringen gøre ved det?
Det kan en efterlønsreform jo ikke gøre noget ved.
Der skal skabes job og uddannelsespladser nu.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-02-09:
Det kører jo ligesom fra to kanter, for det er nulvæksten, må jeg forstå, der er skyld i alle de her forfærdeligheder, og samtidig bliver den ikke respekteret, og der har åbenbart været et voldsomt merforbrug, som folkesocialisterne nu står og anklager os for.
Det er altså nogle nedskæringer, der er sket ude i kommunerne, set i lyset af at der er brugt alt, alt, alt for mange penge.
Nu må man lige finde ud af, hvilken side man vil angribe regeringen fra.
Jeg har godt forstået indvendingen, der går på, at det er et kritisk punkt at sikre, at de offentlige forbrugsudgifter ikke udvikler sig ude af takt med det, der er aftalt.
Det er jeg helt enig i.
Det er et kritisk punkt, uanset hvem der sidder i regering.
Vi har et enormt decentralt styre i Danmark, og jeg er varm tilhænger af det, men det er også en udfordring, for
når vi ret autonomt bruger mere end halvdelen af vores alle sammens penge ude i kommunerne, vil enhver regering også have brug for at sikre sig, at rammerne holdes.
Det er jo helt fantastisk, at vi, efter at vi nu har oplevet i 10 år, at vi år efter år skulle høre folkesocialisternes formand sige, at der bruges for lidt, at der bliver skåret ned, nu bliver skældt ud, fordi vi har brugt for mange penge.
Man giver så ikke selv noget svar på, hvordan man skal holde de her rammer.
Regeringen har givet de svar.
Christine Antorini (S), 2011-02-09:
Jeg vil da gerne kvittere for, at statsministeren roste os for, at vi anerkendte, at der var brug for flere hænder på sigt.
Jeg er til gengæld lidt ærgerlig over, at statsministeren så ikke vælger at gå lige så konstruktivt ind i forhold til Socialdemokraterne og SF’s forslag om at arbejde 12 minutter mere.
For statsministeren ved jo godt – og det kan jeg se på statsministerens smil – at det er noget, der skal forhandles med arbejdsmarkedets parter, og at det derfor også er noget, der skal træde i kraft på det tidspunkt, hvor krisen svinger, og hvor der er brug for flere hænder på arbejdsmarkedet.
Derfor er det en del af S og SF-planen, at der skal skabes vækst og uddannelse her og nu.
Der skal investeres i job og uddannelse.
En række økonomer har også peget på, at efterlønsreformen intet gør for den ledighed, som jeg opridsede tallene for, eller det, at der mangler uddannelsespladser og praktikpladser her og nu.
Derfor vil jeg bede statsministeren om at være meget præcis, med hensyn til hvordan regeringen vil skabe flere job nu.
For det, der er problemet med de nedskæringer, der sker i øjeblikket, er jo, at der bl.a. ude i kommunerne bliver fyret rigtig mange folk, og derfor skylder statsministeren et godt svar på, hvordan regeringens initiativer har skabt job her og nu.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-02-09:
Det kan man ikke svare udtømmende på på 1 minut, men helt grundlæggende handler det jo om at skabe de rammebetingelser, der gør, at vi kan få gang i den private jobskabelse igen.
For det er der, vi har tabt arbejdspladserne; det er jo ikke i den offentlige sektor.
Vi har tabt i omegnen af 175.000 arbejdspladser på det private arbejdsmarked, og det er dem, vi skal have igen.
Det handler om at føre en sund økonomisk politik og ikke gamble med fremtiden, sådan som oppositionen lægger op til med fluffy planer, som efterlader et indtryk af, at tingene ikke hænger sammen, med risiko for, at renten går i vejret, og at investeringsklimaet bliver dårligt.
Det er først og sidst forudsætningen.
Så handler det selvfølgelig om at gøre noget mere på de områder, hvor vi har nogle kernekompetencer.
Det er klart et område, hvor der er mulighed for at slå i hvert fald to fluer med et smæk, nemlig ved på den ene side at gøre noget for energieffektivitet, noget positivt med hensyn til klimaforandringer m.v. og på den anden side at understøtte nogle kompetencer, vi har i dansk erhvervsliv, som allerede nu og også på sigt kan generere job.
Henrik Høegh (V), 2011-02-09:
Jeg kan efterhånden svare kort.
Når den her sag er fuldt oplyst, er vi selvfølgelig parate til at se det igennem for at se, om det giver anledning til nogen ændringer.
Jeg skal bare nu endnu en gang repetere, at Kommissionen med den nuværende viden på det foreliggende grundlag ikke finder, at der nogen grund til dette.