Dennis Flydtkjær (DF), 2012-11-27:
Jeg vil gerne starte med, ligesom jeg har gjort ved de andre lovforslag, at kritisere, at der her igen har været en utrolig kort høringsfrist på 5 dage.
Jeg synes igen, at det kan opfordre til lovsjusk, når man på den måde negligerer, at det er et vigtigt element, at vi hører de høringsparter, som kan komme med interessante indspark til lovgivningen.
Jeg synes da, det er utrolig ærgerligt, at man ikke respekterer det i højere grad.
Jeg kan i hvert fald huske, selv om jeg ikke sad i Folketinget, hvordan regeringspolitikerne, som tidligere sad i opposition, var meget hårde i deres kritik af den gamle regering for ikke at overholde høringsfrister.
Men det betyder åbenbart ikke noget, når man selv sidder ved roret.
Nå, men lovforslaget handler jo som nævnt af de andre ordførere om en ophævelse af fedt- og sukkerafgiften, en genindførelse af ligningslovens § 33 A – det med, at danskere, der arbejder i udlandet, skulle være fuldt beskattet i Danmark – og så en nedsættelse af elvarmeafgiften.
Det finansierer man så med en forhøjelse af bundskatten med 0,19 pct. og en nedsættelse af personfradraget med 900 kr.
Jeg vil gerne starte med at nævne et par ting om det med ligningslovens § 33 A, altså det med, at danskere i udlandet bliver beskattet fuldt ud.
Det var en del af skattereformen, og der kan man da kun fra Dansk Folkepartis side sige klart, at vi synes det er godt, at man får den del genindført.
Det kan undre, hvorfor man egentlig afskaffede den, og i det hele taget undrer den zigzagkurs, man har haft, hvor man under udvalgsbehandlingen af det tidligere lovforslag holdt hårdt fast i, at der var stort behov for at få den afskaffet.
Man kunne slet ikke se, at det kostede arbejdspladser; man kunne ikke se, at det skabte konkurrenceforvridende vilkår for virksomhederne i forhold til vores nabolande, som havde tilsvarende ordninger.
Regeringen stod i et samråd – jeg tror, det var, 2 uger før man indgik en aftale med Enhedslisten – fast på, at man ikke ville ændre noget.
Det er uforståeligt, når man ser på den megen kritik, der var under lovbehandlingen dengang.
Alle høringssvar var kritiske – alle lige fra kirkelige organisationer til universiteter, store virksomheder og erhvervsorganisationer osv. var voldsomme modstandere af det.
Der kom breve fra 24 af de største erhvervsledere, som alle sammen kritiserede det voldsomt.
Så allerede dengang vidste man altså udmærket godt, at det her havde en lang række af negative konsekvenser.
Alligevel valgte man så at få vedtaget det, og nu står vi så igen kort tid efter og skal genindføre det.
Det synes jeg da er en skidt kurs, hvis det er det, Folketinget vil gøre fremadrettet.
Men DF støtter naturligvis, at man får genindført den her paragraf i ligningsloven, da vi som sagt også var modstandere af, at man pillede den ud.
Så er der fedt- og sukkerafgifterne, som bliver afskaffet, hvilket vi også støtter fuldt ud.
Det var også et af vores egne punkter til finanslovforhandlingerne.
Der er jo en række negative ting ved de her fedt- og sukkerafgifter.
Det er jo bl.a., at det forhøjer forbrugerpriserne, det forøger virksomhedernes administrative omkostninger, og det bringer danske arbejdspladser i fare.
Så vil jeg også gerne nævne, at de rammer socialt skævt, fordi de rammer dem med de laveste indtægter forholdsvis hårdere i forhold til dem, som har mange penge.
Jeg vil også sige, at den kommende sukkerafgift, som jo ikke når at træde i kraft, hvis vi vedtager det her lovforslag, også er rigtig skidt og også rammer utrolig skævt; sådan vil det se ud i forhold til bl.a. en økologisk yoghurt, der vil blive dyrere end en almindelig yoghurt osv. Jeg vil også nævne, at jeg i forhold til fedt- og sukkerafgiften synes, at der er en grad af zigzagkurs, for det er ikke længere tilbage end ved skattereformen, at man valgte at lave en indeksering af fedtafgiften, og hvor man sagde, at den skulle stige frem mod år 2020.
Men det er da glædeligt, at man har valgt at gå i den anden retning nu.
Jeg vil sige, at i forhold til grænsehandel er fjernelsen af fedtafgiften selvfølgelig positivt, fordi det nedbringer grænsehandelen, men det er langtfra nok.
Så vidt jeg kan læse af grænsehandelsrapporten, er fedtafgiften skyld i grænsehandel for 150 mio. kr., hvor man alene med øl er oppe på 735 mio. kr. og med sodavand på 675 mio. kr., mener jeg at kunne huske det var.
Der må man sige, at når det kommer til grænsehandel, er det langtfra nok, at vi nøjes med at afskaffe fedtafgiften.
Vi skal gøre langt mere i forhold til magnetvarerne, altså de varer, som gør, at man kører ned til grænsen, og at man, når man er dernede, tager alle mulige andre ting med hjem.
Det er specielt afgifterne på øl og sodavand, som vi fra Dansk Folkepartis side godt kunne tænke os at få sat noget ned.
Det havde vi også med som et forhandlingsemne.
Angående finansieringen vil jeg sige, at vi er mere pragmatiske.
Vi havde jo ikke taget et selvstændig krav med til forhandlingerne om, at finansieringen skulle findes ved offentlige besparelser.
Vi kunne godt se os selv indgå en aftale, hvor der var tale om en skatteomlægning, altså hvor man finansierede det med andre skatter og afgifter.
Vi havde så nogle små krav om, hvordan man kunne finansiere det anderledes eller lave justeringer af det, så det fik en bedre social profil.
Det kunne bl.a. ske ved, at man ikke hævede topskattegrænsen så meget, som man oprindelig havde tænkt sig.
Der kunne også være andre finansieringselementer.