runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2011-01-19:
Altså, redegørelsen dokumenterer klart, at der er stærke indicier for, at det med fangeoverflyvninger er sket.
Den siger klart, at USA er uenig med Danmark i fortolkningen af dansk suverænitet, forstået på den måde at USA mener, at CIA gerne må flyve gennem dansk luftrum uden at fortælle, hvorfor de flyver der, og hvad de flyver med, altså i klar modsætning til dansk opfattelse.
Det er på samme måde som modsætningen mellem dansk opfattelse af, hvad torturforbuddet omhandler, og hvad USA mener; der er stærke modsætninger.
Når der er så stærke modsætninger og der er en anledning til at lave en undersøgelse – det var jo det, vi fik at vide i 2002 – så skal man da ikke gå hen og sige, at den her sag bare skal dysses ned
Ministeren kan jo bare spørge de pågældende embedsmænd: Er det korrekt, eller er det ikke korrekt?
Det er jo nemt.
Det er jo nemt at kunne komme her i Folketingssalen og sige, at det ikke har noget med WikiLeaksdokumenterne at gøre.
Vi har bare hørt, at det her er fremstået som et problem, og vil vide, om det er rigtigt eller forkert.
Karsten Lauritzen (V), 2011-01-19:
Det sidste kan jeg afvise på det kraftigste.
Man har jo selv iværksat undersøgelsen.
Det er jo en tværministeriel arbejdsgruppe, og den har ikke haft til mandat at skjule, at regeringen skulle have vidst noget.
Det er jo det, der er problemet.
Den præmis, som både hr. Frank Aaen og hr. Holger K. Nielsen spørger ud fra, er jo en præmis om, at den danske regering vidste et eller andet, som så ikke er kommet frem.
Det har været grundigt undersøgt, og jeg må sige, at jeg har tillid til de embedsfolk, der har stået for at lave den her undersøgelse.
Og jeg har i øvrigt også tillid til den kontrol, som oppositionen jo udøver her i Folketingssalen, og hvor der bliver svaret af ministeren under ministeransvarsloven.
Jeg kunne vende hr. Holger K. Nielsens spørgsmål lidt om og sige, at der også er en CIA-chef, der har sagt, at hvis der var foregået overflyvninger med fanger og sådan nogle ting, kunne det ikke være sket, hvis ikke de pågældende landes regeringer var orienteret, og den danske regering har jo ikke været orienteret; det har vi fået undersøgt og bevist, ergo er der så ikke foregået de pågældende flyvninger.
Sådan kan man også vende diskussionen om.
Jeg synes nu, det er bedre at forholde sig til det, der er fakta, i stedet for hvad der står i nogle dokumenter, og som vi ikke ved om er rigtigt eller forkert, og i hvilken sammenhæng det er sat i.
Frank Aaen (EL), 2011-01-19:
Når den amerikanske ambassadør skriver hjem til det amerikanske udenrigsministerium, at danske officials, i det her tilfælde en topembedsmand fra Udenrigsministeriet og den øverste udenrigspolitiske rådgiver i Statsministeriet, når de henvender sig til den amerikanske ambassade i den her sag, siger, at den her sag bare skal dø hen så hurtigt og så tavst som overhovedet muligt, er det så ikke et dobbeltspil, hvis det er rigtigt?
At udenrigsministeren står og siger, at vi skal have det her undersøgt, og at det er for galt, og at man så giver den anden besked videre til amerikanerne bag lukkede døre, er det ikke et dobbeltspil?
Frank Aaen (EL), 2011-01-19:
Jeg rettede det jo i samme sætning og sagde, at vi var utilfredse med, hvordan undersøgelsen var foregået.
Det er jo noget andet, og det fastholder jeg.
Undersøgelsen blev lavet på en måde, så den ikke skulle nå til noget resultat.
Jeg har ikke noget grundlag for at kritisere danske embedsmænd; jeg har den opfattelse, at danske embedsmænd gør det, de bliver sat til.
Men jeg vil meget gerne have undersøgt, hvad det er, de er blevet sat til, herunder begrundelsen for, at regeringen har givet dem mandat til at gå til amerikanerne og sige: Vi ønsker en undersøgelse, men sagen skal dø hen så hurtigt som overhovedet muligt.
Hvorfor har de fået den ordre?
Til det om mistanken mod vores allierede må jeg nok sige, at i den her sag, USA med Guantánamo, med hemmelige fængsler i Afghanistan og med tortur og mishandling, som de jo selv indrømmer – selv George Bush indrømmede jo, at de havde det her fangeprogram kørende – bygger det vist ikke på mistanke, da bygger det på fakta.
Karsten Lauritzen (V), 2011-01-19:
Jeg er jo ked af at sige det, men hr. Frank Aaen kom lidt til at røbe nogle af de politiske intentioner bag den her forespørgselsdebat og måske også Enhedslistens motivation for at forlange uvildige undersøgelser af alle mulige mærkelige ting – ting, man vil have undersøgt på forskellig måde – og han satte spørgsmålstegn ved både det danske embedsværk og de samarbejdspartnere og allierede, som vi har internationalt, for hr. Frank Aaen kom til at sige: Undersøgelsen gav det forkerte resultat.
Det er jo, fordi hr. Frank Aaen tilsyneladende ønskede, at den skulle konkludere noget, som ikke havde fundet sted, og skulle bevise noget, som ikke havde fundet sted.
Der bliver jeg nødt til at sige til hr. Frank Aaen, at det var en fin afsløring.
Så det er sådan set blot en kommentar, nemlig at jeg er fuldt ud tilfreds med nu at vide, hvad der ligger bag Enhedslistens argumentation for den her forespørgselsdebat.
Frank Aaen (EL), 2011-01-19:
Jamen da undersøgelsen kom, kritiserede vi den straks.
Men man lod sig jo bare føre ind i en blindgyde, for det ville man helst, nemlig nå ind i den blindgyde, at når amerikanerne ikke ville svare, kunne vi ikke afklare, hvad der var sket, og hvad der ikke var sket.
Og det er det, der underbygger det.
Hele den måde, undersøgelsen blev tilrettelagt på, underbygger jo, at det her bare skulle dø så hurtigt som muligt.
Karsten Lauritzen (V), 2011-01-19:
Hr. Frank Aaen har en masse ubesvarede spørgsmål som følge af den redegørelse, der altså lå færdig i 2008.
Det kan jo være legitimt nok, men jeg må spørge hr. Frank Aaen om, hvorfor alle disse spørgsmål lige pludselig er blevet aktuelle nu.
Hvad er det præcis i rapporten, som jo blev udarbejdet bl.a. med deltagelse fra Grønland og Færøerne, hr. Frank Aaen ikke mener der er blevet undersøgt, og som skal fremhæves her 2 år efter, fordi der er lækket noget fra nogle dokumenter, som ikke beviser noget som helst om, at den pågældende undersøgelse skulle være urigtig?
Jeg forstår ikke, hvad det er, og hvor hr. Frank Aaen lige pludselig ser den her konspirationsteori?
Holger K. Nielsen (SF), 2011-01-19:
Man må sige, at den udtalelse fra CIA-chefen ikke ligefrem er til fordel for regeringen – det vil jeg ikke påstå den er, men det vender vi forhåbentlig tilbage til på et andet tidspunkt.
Det, mit første spørgsmål gik på, var: Når den amerikanske regering giver en garanti for, at man ikke fremadrettet vil lave ulovlige overflyvninger, på en anmodning om at få en garanti for, at det både var det fortidige og det fremadrettede, er det så ikke det samme, som at den amerikanske regering siger, at de faktisk har overfløjet dansk territorium med fanger på ulovlig vis?
Karsten Lauritzen (V), 2011-01-19:
Det er korrekt, at den garanti, man har fået, er fremadrettet.
Vi er så et af de få lande – der er også et andet land – der har fået sådan en garanti.
Men det er ikke korrekt, at man kan udlede det, som hr. Holger K. Nielsen ønsker at udlede.
Det her handler jo ikke om et WikiLeaksdokument, det handler om, at dele af oppositionen stadig væk er overbevist om, at den her regering har skjult noget og har en viden om hemmelige CIA-flyvninger og har givet tilladelse til dit og dat, når det er fuldt belyst, at det ikke er tilfældet.
Det er muligt, at der i en dramaserie på Danmarks Radio kan koges sådan nogle venstreorienterede konspirationsteorier, men jeg er ked af at sige det, sådan er det altså ikke i virkeligheden, i hvert fald ikke under den her regering.
Søren Espersen (DF), 2011-01-19:
Det kan jeg svare kort på: Jeg er modstander af tortur, det er Dansk Folkeparti.
Så kommer det egentlige: Hvad er det nu, der bliver sagt om, hvordan Socialdemokratiet forsvarer menneskerettigheder og fred og bare ønsker, at tingene skal gå på en ordentlig måde?
Der er ikke noget, der har ændret sig.
Det eneste, der har ændret sig her i forhold til Danmarks forhold til USA, er, at vi nu får en skriftlig garanti for, at det ikke forekommer.
Det ville man aldrig have fået.
Hvorfor får vi en skriftlig garanti i dag?
Hvorfor er det, at amerikanerne er utrolig beredvillige og klar til at imødekomme vores ønsker?
Det er, fordi vi har sådan et fortrinligt forhold til dem.
Da fik vi ingen garantier fra USA, da var man godt trætte af Danmark i USA, og det var alene Socialdemokratiets skyld.
Mogens Jensen (S), 2011-01-19:
Det er jo utroligt, at man skal stå og høre en ordfører fra et forholdsvis nyt parti beklikke over 100 års socialdemokratisk historie med at forsvare menneskerettigheder og retfærdighed i verden.
Socialdemokratiet er jo et af de partier, der grundlæggende har stået bag Danmarks indmeldelse i NATO og har ført en udenrigspolitik, hvor vi selvfølgelig altid har haft et godt, konstruktivt og fornuftigt forhold til USA, men hvor det helt afgørende spørgsmål er – og det vil jeg gerne spørge hr. Søren Espersen om, for det er nemlig afgørende for Socialdemokraterne: Vil hr. Søren Espersen opretholde gode, venskabelige forhold til USA og så acceptere, at man medvirker til at overtræde menneskerettigheder og internationale konventioner?
Går hr. Søren Espersen ind for tortur?
Er det rimeligt, at der anvendes tortur, og skal man undertrykke sin protest imod, at der foregår tortur, for at holde sig gode venner med USA?
Mogens Jensen (S), 2011-01-19:
Jamen der er da ingen tvivl om, at den politik, præsident Obama har lagt frem, synes vi er langt mere konstruktiv i forhold til den måde, verden ser ud på, og i forhold til at løse de problemer, verden står over for, end den, som præsident Bush stod for.
Sådan er det.
Jeg har da også bemærket, at præsident Obama har udtalt sig klart og tydeligt om lige præcis den type aktiviteter, som vi er ved at finde ud af om Danmark har været med til at støtte, nemlig hvorvidt fanger er blevet transporteret rundt i verden til tortur i specielle fængsler, hvilket er helt uacceptabelt.
Det kan vi selvfølge hverken acceptere at en Bushregering står bag eller en Obamaregering står bag.
Søren Espersen (DF), 2011-01-19:
Det var i hvert fald ingen rosende tale, hr. Mogens Jensen kom med i forhold til præsident Bush – det synes jeg at jeg kunne høre.
Jeg synes, at det var, ligesom om der var en mistillid til den daværende præsident, og det er derfor, jeg er nødt til at få svar på, hvordan det er lige nu.
Nu har vi fået en ny præsident i USA.
Det er ikke længere Bush, det er præsident Obama.
Stoler Socialdemokratiet på USA under Barack Obamas ledelse – ja eller nej?
Jeg synes, det må være let at svare på.
Mogens Jensen (S), 2011-01-19:
Jeg har overhovedet ikke her fra denne talerstol brugt ordene stole på.
Jeg har tilkendegivet, at fra socialdemokratisk side ønsker vi selvfølgelig et samarbejde med den til enhver tid siddende regering i USA.
Man kan have sine holdninger til den politik, der bliver ført, og der skal man jo som selvstændigt land have lov til at være enig eller uenig, og man skal jo ikke bare, efter min opfattelse, tale nogen efter munden, fordi man gerne vil have et godt forhold til dem.
Det er jo det, der ret tydeligt er sket her, nemlig at man, fordi man gerne vil være venner med amerikanerne, vender det blinde øje til, når der sker overtrædelser af menneskerettigheder og internationale konventioner.
Jeg indrømmer, at det ville have været svært i Bushårene med den politik, som Bushregeringen fulgte, men det er nu engang den opgave, der er, når man sidder i regering.
Men det må jo aldrig nogen sinde betyde, at man tillader overtrædelser af menneskerettigheder og internationale konventioner.
Man kan aldrig lade sit forhold til en anden statsmagt indebære, at man træder disse principper under fode, og det er jo det, jeg synes at Dansk Folkeparti lægger ryg til, når man altså ikke ønsker at få opklaret den her sag og få afsløret, hvorvidt der rent faktisk er foregået overflyvninger, som overtræder internationale konventioner og dansk og amerikansk lov.
Per Dalgaard (DF), 2011-01-19:
Der er blevet lavet så mange undersøgelser i den her sag, så en ny uvildig undersøgelse af en eller anden art ville være fuldstændig unødvendig.
Men jeg kan forstå, at Socialdemokratiet synes, at det er helt fint, at vi går ind i den æra igen, hvor det handler om at punke vores allierede og sige, at de ikke vil os det godt.
Jeg synes simpelt hen, det er beskæmmende, og jeg håber, at folk erkender og finder ud af, at det bliver fremtiden, såfremt og ifald vi får et regeringsskifte.
Det er Enhedslistens gammelkommunistiske tendenser, der kommer til at vinde indpas og trækker resten af venstrefløjen med sig.
Mogens Jensen (S), 2011-01-19:
Jeg kan kun sige, at Socialdemokraterne i dag og også tidligere, mens Socialdemokraterne har været i regering, har haft et fint forhold til skiftende amerikanske regeringer.
Vi har også et fint forhold og gode kontakter til den amerikanske ambassade i dag – der er slet ingen problemer.
Det, jeg kan undre mig lidt over, er jo, at hvis hr. Per Dalgaard er så interesseret i at styrke kontakten til amerikanerne, hvorfor afviser Dansk Folkeparti så en undersøgelse?
Det er jo et af de mest anvendte redskaber lige præcis i den amerikanske kongres.
Hvorfor følger Dansk Folkeparti ikke den gode amerikanske tradition og støtter, at vi får en uvildig undersøgelse af noget, som der åbenlyst ikke er svar på fra regeringens side?
Per Dalgaard (DF), 2011-01-19:
Med den her forespørgsel må man jo anerkende Enhedslistens dygtighed til at få hele venstrefløjen trukket med i den gammelkommunistiske holdning, som stadig væk er udtrykt i Enhedslistens politik, nemlig at alt elendigt og dårligt i denne verden kommer fra USA.
Jeg vil spørge Socialdemokratiet, om ikke vi her kan fornemme, hvad der vil ske, hvis det uheldige skulle ske, at vi får et regeringsskifte ved næste valg, nemlig at så ender vi i en ny fodnoteagtig politik, hvor alt, hvad vores venner og allierede i dag foretager sig, er skidt og elendigt og dårligt, og at de kun vil os det ondt.
Søren Espersen (DF), 2011-01-19:
Nu forstod jeg, at under præsident Bush var USA ikke til at stole på – det var sådan en sammenrotning med Anders Fogh Rasmussen, den daværende statsminister.
Man kunne ikke stole på USA.
Det, jeg gerne vil spørge hr. Mogens Jensen om, er: Stoler Socialdemokratiet nu under Barack Obamas ledelse på USA?
Per Husted (S), 2011-01-19:
Tak til ministeren.
Jeg vil egentlig indlede med at takke for det besøg, hun aflagde på et af de her værker, Veddum Skelund Visborg Kraftvarmeværk.
Det satte de meget stor pris på der, så det vil jeg meget gerne takke for.
Men når det så er sagt, sagde ministeren: egne beslutninger.
Det, der har ødelagt økonomien på de her værker, er jo gasprisen, og når vi taler om gasprisen, drejer det sig om afgifter.
Vi bliver altså nødt til at forholde os til virkeligheden, og virkeligheden er, at de steder, hvor man har de her værker, kan man enten vælge at være på værket eller melde fra, og så foretage den investering, som ministeren taler om, og som hun i øvrigt ikke har villet forholde sig til i nogle spørgsmål, jeg har stillet skriftligt.
Men alternativet for de her forbrugere er enten at få fjernvarme med naturgas eller eksempelvis investere i et oliefyr.
Når nu udviklingen positivt har været, at oliefyr er mere effektive i dag, må det da alt andet lige være det alternativ, som er i dag, som må være relevant, frem for noget, der var der for 20 år siden.
Det må vel være det, vi skal forholde os til, og det er mit spørgsmål til det.
Frank Aaen (EL), 2011-01-19:
Sagen om de ulovlige CIA-flyvninger er aktuel og alvorlig.
Det er mennesker, det drejer sig om, som er blevet bortført, sendt i hemmelige fængsler og tortureret, og som er forsvundet.
Måske sidder de stadig i et hemmeligt fængsel.
Kan vi hjælpe med til at afdække CIA's fangeprogram, kan vi måske hjælpe disse mennesker til rettergang eller til frihed.
Det er jo den samme regering, og derfor er det vigtigt at vide det.
Det gælder også hensynet til Grønland og Færøerne: Optræder vi stadig som kolonimagt, når det gælder udenrigspolitik og samarbejdet med USA?
Derfor er denne sag i allerhøjeste grad aktuel.
De lækkede WikiLeaksdokumenter har sat fornyet fokus på disse flyvninger, og der er ingen tvivl om, at disse dokumenter afspejler den danske regerings handlinger i denne sag.
Jeg tror ikke, vi vil høre udenrigsministeren sige, at der er noget forkert i de dokumenter, der er lækket, måske ud over, at de er lækket.
WikiLeaksdokumenterne afslører, at mens den danske regering udadtil talte om sagens alvorlige karakter, om nødvendigheden af en undersøgelse, siger man bag lukkede døre til amerikanerne, at sagen bare skal forsvinde så hurtigt som muligt og i mest mulig stilhed.
Det er dette dobbeltspil, vi gerne vil have undersøgt.
Lykke Friis (V), 2011-01-19:
Jeg synes også, at det er vigtigt at forholde sig til virkeligheden, og derfor vil jeg da også sige, at jeg synes, at det var et meget interessant besøg, vi havde i fællesskab.
Virkeligheden er jo altså også den, som vi var inde på, og det må man forholde sig til, at skal man investere i et nyt oliefyr i dag, vil det jo altså koste 30.000-40.000 kr.
Så må man også sige, at der jo altså findes værker, der netop har formået at få en god økonomi.
Der er jo løbet meget vand igennem åen, så at sige, siden det blev besluttet at opføre værkerne, og der er jo altså også blevet foretaget meget fra Folketingets side.
Der blev gennemført adskillige pakker for at hjælpe barmarksværkerne, så på den måde har der jo været mange forskellige initiativer, som netop har forsøgt at tage hånd om de her forskellige problemer, vi har været inde på, og jeg er sikker på, at vi jo så også kan blive enige om, at der altså også ligger et klart udspil fra regeringens side angående det frie brændselsvalg, som også kunne give de her værker en håndsrækning, men der venter jeg stadig på svar, om det er noget, som oppositionen ønsker at deltage i.
Tak for spørgsmålet.
Da de fleste barmarksværker og andre decentrale kraft-varme-værker blev bygget, havde oliefyrene en virkningsgrad på 72 pct., og det var med den forudsætning, at værkernes varmepriser blev fundet attraktive og projekterne blev godkendt.
Om et værks varmepris så helt konkret bliver højere eller lavere end den forventede varmepris, afhænger jo ofte af værkernes egne beslutninger.
Omlæggelse af lån kan medføre lavere priser.
Det samme kan jo så opnåelse af gunstige markedspriser på naturgas.
Etablering af drift- og administrationsfællesskaber har også medført lavere varmepriser på mange barmarksværker.
Det kan spare betydelige udgifter til administration og teknisk vedligehold.
Mange værker har også valgt at forlade de faste treledstariffer for at drage fordel af markedspriserne på el.
Så der er således mange muligheder for at opnå varmepriser, der er betydelig lavere end den varmepris, som lå til grund for beslutningen om at bygge værket.
Det er korrekt, at der nu er mere moderne oliefyr med bedre virkningsgrader, og de oliefyr bruger med andre ord mindre olie for at producere den samme mængde varme, og det er selvfølgelig en økonomisk fordel, men den økonomiske fordel kræver altså en investering på måske 30.000-40.000 kr. i et nyt oliefyr.
Har hr. Per Husted taget den investering i hver eneste husstand med i sit regnestykke?
Ja, det kan vi jo så spørge om, for har han det, vil sammenligningen nemlig se temmelig anderledes ud.
Per Husted (S), 2011-01-19:
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det er en hensigtsmæssig sammenligning, når ministeren i sin besvarelse af EPU, alm. del, spørgsmål nr. 40 og 41, sammenligner varmeprisen for fjernvarmeforbrugere med forældede oliefyr, der har en udnyttelsesgrad 72 pct., når moderne oliefyr har en udnyttelsesprocent på minimum 95?
Mener ministeren, at det er en hensigtsmæssig sammenligning, når ministeren i sin besvarelse af EPU, alm. del, spørgsmål nr. 40 og 41, sammenligner varmeprisen for fjernvarmeforbrugere med forældede oliefyr, der har en udnyttelsesgrad på 72 pct., når moderne oliefyr har en udnyttelsesprocent på minimum 95?
Benedikte Kiær (KF), 2011-01-19:
Jamen vi kan jo ikke se bort fra fakta, og det er, at det år for år er steget eksplosivt på området for udsatte børn og unge.
Det er jo nu omkring 15 mia. kr., og det er i et par år steget med 1 mia. kr. om året, hvor vi stort set har det samme antal børn og unge anbragt, og hvor udgifterne blot er steget og steget.
Det er da noget, man skal forholde sig til, hvis man skal være økonomisk ansvarlig.
Jeg troede ellers lidt, at Socialdemokraterne nu var begyndt at vende på en tallerken, når man talte om, at man ville trimme og slanke og effektivisere den offentlige sektor og sørge for at bruge pengene på bedre vis.
Men jeg kunne nu høre på spørgeren, at man har vendt sig helt bort fra den tankegang.
Jeg er helt enig med spørgeren i, at man skal sørge for, at der er en høj faglighed ude i kommunerne, og det er baggrunden for, at vi har haft anbringelsesreformen, det er baggrunden for, at vi har Barnets Reform, og det er baggrunden for, at vi år for år kommer med yderligere tiltag i satspuljeaftalerne, for at kommunerne netop skal blive bedre og bedre.
Og jeg mærker virkelig på kommunerne, at de har fokus på det her felt, og at de gerne vil blive bedre, men det er desværre ikke det samme, som at vi aldrig vil kunne finde et eksempel, hvor man har haft hovedet under armen, når man har truffet en beslutning.
Men de eksempler skal der jo blive færre og færre af.
Orla Hav (S), 2011-01-19:
Jeg anerkender, at lige nøjagtig synshandicapområdet er et af de områder, hvor man har haft den fornødne respekt for den specialisering, der har været til stede.
Benedikte Kiær (KF), 2011-01-19:
Jeg mener faktisk, at kommunerne har nogle rigtig gode redskaber nede i deres værktøjskasse til at blive bedre og bedre på det her område, og jeg mærker faktisk en kæmpestor interesse fra kommunernes side for, at de gerne vil blive bedre og bedre på det her område, bl.a. i forhold til, at vi nu fra regeringens side har fremsat et lovforslag om rammeaftalerne.
Og jeg er fuld af tiltro til, at kommunerne, som har fået ansvaret på det specialiserede socialområde, gerne vil gøre det så godt, som de overhovedet kan, og gerne bedre år for år.
I forhold til det, som spørgeren nu egentlig står her og siger, må jeg sige, at man med den logik jo sådan set ikke ville kunne se nogen som helst specialiserede tilbud ude i de enkelte kommuner, og det vil jeg altså sige er noget af en udtalelse at komme med, når jeg faktisk også ved selvsyn har set det ene specialiserede tilbud efter det andet og set, at kommunerne godt kan finde ud af at bruge nogle meget specialiserede tilbud, som er til stede meget få steder i landet.
Så sent som i fredags var jeg ude at se Blindenetværket, som ligger i Gentofte, og som faktisk nærmest har det, man kan kalde for en landsdelsfunktion, hvis man sammenligner det med sundhedsvæsenet, og det er virkelig noget, som andre kommuner også gør brug af.
Orla Hav (S), 2011-01-19:
Jamen så er der noget, jeg godt vil spørge lidt til.
Altså, jeg deler jo synspunktet om, at det er barnets tarv, der skal være styrende i det her.
Jeg er bare af den overbevisning, at de værktøjer, man har givet til at løse opgaverne, ikke er tilstrækkelig gode, og at der ikke er tilstrækkelig økonomi til, at man får det løst.
Jeg skal bare nævne, at jeg er meget enig med ministeren i, at enkeltmandsforanstaltninger er dyrere og ofte er uhensigtsmæssige, men problemet med den praksis, man er ved at opbygge i den kommunale verden, er jo, at man ikke ser sin opgave i sammenhæng med nabokommunens eller en helt tredje kommune, så man kunne få, skal vi sige en samkøring af et tilbud til nogle, som har samme problemstillinger, og dermed ikke kun få et kvalitetsløft for dem, der er i anbringelsen, men også få en lavere pris på det.
Så den der praksis med, at kommunerne tager det hjem til løsning af opgaverne i eget regi er jo en af kilderne til, at det her går galt, og at man får de der dyre enkeltforanstaltninger, som ministeren også peger på er uhensigtsmæssige.
Falder det ikke ministeren ind, at en del af baggrunden kan være, at værktøjskassen ikke er tilstrækkelig god?