runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2008-05-29:
Det fungerer jo ikke særlig godt, når rammen for, hvad der må bruges, er et diktat fra regeringens side, hvilket den tidligere finansminister har bekræftet før.
Det fungerer jo heller ikke særlig godt, når regeringen og Dansk Folkeparti formentlig, går vi ud fra, ud fra de meldinger, der også var under andenbehandlingen i dag, vedtager love om, at kommunerne skal til at betale dummebøder, hvis de opfører sig økonomisk ansvarligt - hvis de lever op til at sikre en forebyggende indsats på det sociale område, altså at de i år anbringer lige så mange børn, som de anbragte sidste år, fordi de vurderer, at det er nødvendigt.
Så jeg forstår ikke helt det der med, at ordføreren mener, at Venstre skulle være frihedens parti.
For mig hænger frihed ikke sammen med, at kommuner får dummebøder for at opføre sig ansvarligt i forhold til både økonomi, socialt ansvar, skoler, miljø osv.
Erling Bonnesen (V), 2008-05-29:
Jeg taler overhovedet ikke udenom.
Jeg har fuld forståelse for, at KL, som er organisationen for alle kommunerne, skal gøre det så godt som muligt og forsøge at få forhandlet et så godt og stort resultat hjem som muligt til budgetterne.
Så er det fair nok, at der skal en retorik og en debat til, stor respekt for det!
Men her i Folketinget og i regeringen har man også bare ansvaret for, at den samlede samfundshusholdning og -økonomi hænger sammen.
Så er det jo lige præcis ved det mødebord, imellem de to synspunkter, at man får aftalt tingene.
Derfor er det også med glæde, at jeg i dag konstaterer, at KL selv ved sin formand melder ud, at man faktisk er glad for aftalesystemet, som det er, for det er lige præcis den måde, som kommunerne kan opnå det bedste resultat på, så de kan få indflydelse på tingene.
Så det fungerer egentlig meget godt, kan jeg konstatere.
Line Barfod (EL), 2008-05-29:
Hvis ordføreren virkelig mener, at det er ansvarligt, at man ikke yder en forebyggende indsats for børn, der har brug for en social indsats; hvis ordføreren mener, at det er ansvarligt, at man ikke anbringer de børn, der har brug for det, så tror jeg, at vi har en meget, meget forskellig opfattelse af ansvarlighed, og så er det klart, at det bliver meget svært at diskutere.
Jeg synes, at det er mest ansvarligt, hvis man lever op til at sikre en god social indsats.
Det kræver jo så, at man ikke bliver straffet af regeringen.
Men det er jo desværre det, Venstre er ved at gennemføre, nemlig at man bliver straffet, hvis man er ansvarlig.
Men ordføreren svarede ikke på mit spørgsmål.
Mener ordføreren, at det er udtryk for frihed, at en kommune ikke har ret til at tilbyde gratis tandpleje til sine ældre medborgere?
Erling Bonnesen (V), 2008-05-29:
Jeg har det rigtig godt med at være repræsentant for Venstre, som er frihedens parti.
Det er lige præcis det, vi også sikrer, når vi siger, at de lokale kvalitets- og servicemål netop skal fastsættes lokalt, så man har en mulighed for at prioritere lokale ønsker og muligheder.
Og så er der en mulighed for at gøre tingene lidt forskelligt.
Jeg kan forstå, at andre partier vil gøre det anderledes ved at ensrette tingene.
Hvad angår det demokratiske, har man jo netop muligheden for at få de her ting prioriteret i kommunalbestyrelsen i et samarbejde med sine institutioner og interesserede borgere.
Det er lige præcis det, vi ser udfolde sig.
Men det er da klart, at der selvfølgelig skal foretages en prioritering, og jeg hører så, at man mange gange har et problem med det i andre partier.
Flemming Bonne (SF), 2008-05-29:
Jeg synes, at ordføreren forsøger at krybe udenom.
Kommunernes Landsforening har jo ved flere lejligheder været bekymret over, at regeringen stjæler hele det økonomiske råderum for at opfylde de valgløfter og velfærdsløfter, der kommer i valgkampene.
Og så overlader man et meget, meget smalt råderum til kommunalbestyrelserne.
Synes ordføreren, at det er fair over for kommunalbestyrelserne?
Marianne Jelved (RV), 2008-05-29:
Sagen er jo bare, at det her ikke er en ny foreteelse.
Det har været sådan i flere år.
Sidste år overskred f.eks. Københavns Kommune - det er stadig væk den samme avis, jeg refererer fra - sit budget med 70 mio. kr. på grund af anbringelser.
Og de har nu givet besked ud i deres system om, at færre nye børn og unge skal tildeles støtteforanstaltninger.
Jeg citerer: »Forvaltningen træffer færre afgørelser om anbringelser.«
Dette er jo direkte ulovligt, men omkostningerne for Københavns Kommune er sådan, at hvis de overskrider deres budgetter, skal de betale bøder til staten.
Hvad vil Venstres ordfører gøre ved det?
Det er en gammel sag.
Erling Bonnesen (V), 2008-05-29:
For så vidt angår det sidste, har man i kommunerne nogle muligheder, idet man faktisk skal tilbyde tandpleje til svage ældre.
De muligheder er der rent faktisk, og jeg kan henvise til de regler, der gælder for det.
Så glæder jeg mig da også over, at der netop som følge af gennemførelsen af kommunalreformen nu ses en stigning i den forebyggende indsats, og det sætter en tyk streg under, at Venstre også er et bevidst og socialt ansvarligt parti, for
en af årsagerne til, at vi fik gennemført kommunalreformen, var, at vi skulle have en styrket indsats, specielt på det sociale område.
For så vidt angår anbringelser, ser vi også nu, at der er et stort fokus på det, og det er godt i de situationer, hvor der er brug for det.
Vi ser også en stigning i antallet af det.
Marianne Jelved (RV), 2008-05-29:
Det er så tilstrækkelig provokerende, at selv jeg lader mig provokere.
Og der er en lang række eksempler fra Venstrestyrede kommuner med Venstreborgmestre, der beklager sig over de stigende udgifter på området, som de ikke har nogen som helst mulighed for at sætte ned, fordi det her er lov.
Hvad vil Venstres ordfører gøre ved det?
Erling Bonnesen (V), 2008-05-29:
Det er lige præcis et emne, der skal håndteres i forbindelse med kommuneøkonomiforhandlingerne, og det er lige præcis der, man har systemet og muligheden for at bringe de ting til torvs, der nu udvikler sig.
Et år kan det være nogle ting i samfundet, der udvikler sig, og som der er behov for at tage hånd om.
Allerede nu er det jo tydeligt for enhver, at det er et af de store emner, som er bragt til torvs nu, og som man så får regnet på i øjeblikket.
Forhåbentlig vil det også indgå i en aftale, som man kan få indgået nu her i løbet af juni måned.
Når vi ser på budgetlægningen fra sidste år, så starter man der med at skønne, hvad man forventer udgifterne vil blive på forskellige områder fremover.
Der var jo enighed om, hvilket niveau man forventer og tror det skal blive på i det kommende år.
På det grundlag er der så indgået en aftale, som man også kan kigge lidt på.
Nu bliver der her nævnt 70 mio. kr. i Københavns Kommune.
Man kan sige, at 70 mio. kr. i nogle sammenhænge er et stort tal, men det er også 70 mio. kr. ud af Københavns samlede milliardbudget.
Så der er altså en lang række muligheder for også at styre det, hvis man vil.
Der er altid muligheder for at gøre endnu mere og gøre det endnu bedre.
Der vil altid være noget at tage fat på.
Det, jeg svarede, var, at der i dag er visse muligheder for, at kommunerne ikke bare kunne, men faktisk skulle tage hånd om det for svage borgere.
Så har jeg ikke lige alle detailreglerne i hovedet på stående fod, men der er visse muligheder.
Det kan vi så få undersøgt og klarlagt, og det skal jeg da gerne medvirke til.
Flemming Bonne (SF), 2008-05-29:
Hvordan har ordføreren det med at stå og fremstille Venstre som frihedens parti, når det jo i virkeligheden forholder sig således, at den kontraktpolitik, som Venstre har stået for nu igennem en årrække, er årsagen til, at der bliver lagt beslag på både det økonomiske og det demokratiske råderum ude i kommunerne?
Hvad angår det økonomiske råderum, stjæler man cirka to tredjedele af vækstrammerne hvert år til finansiering af sin kontraktpolitik.
Er det ikke mere rimeligt, at de kontrakter, der skal indgås, skal indgås med borgerne ude lokalt fra kommunalbestyrelsernes side?
Lone Dybkjær (RV), 2008-05-29:
Nu har ordføreren jo kommunalpolitisk erfaring, for ellers ville man mene, at han, når ordføreren taler på den måde, ikke havde det.
Så enkelt er det jo altså ikke at styre de meget store sociale udgifter, og et så stort råderum er der ikke, hvad enten det er den ene eller den anden kommune.
Men jeg tager nu ordet, fordi ordføreren var inde på spørgsmålet om tandpleje.
Jeg synes, man kan diskutere, om den gratis tandpleje skal ligge hos skoletandlæger eller andre steder.
Men mener ordføreren virkelig, at de muligheder, der i dag er for kommunerne til at tilbyde tandpleje for de fattigste ældre borgere, er tilstrækkelige?
Karen Jespersen (V), 2008-05-29:
Jeg mener, at de lettelser i skatten på arbejdsindkomst, der er blevet givet senest, var skatteomlægninger, og under alle omstændigheder kan man jo ikke betragte skattelettelser som et nulsumsspil.
Nu ved jeg godt, at fru Mette Frederiksen ikke bryder sig om at høre referencer til 1990'erne, men det her er sådan set ikke kritisk sagt, det er bare en sammenligning, for da lavede man jo om noget skattelettelser eller skatteomlægninger: Man halverede arveafgiften, man afskaffede formueskatten, og man lavede nogle meget store lempelser i skatten på de høje indkomster, og det var jo ikke for at forgylde de rige, det var jo, fordi man mente, det var nødvendigt for at skabe den vækst og beskæftigelse i samfundet, der gjorde, at man kunne have en ordentlig socialpolitik.
Mette Frederiksen (S), 2008-05-29:
Jeg kan forstå, at ministeren på baggrund af historiske erfaringer er vældig optaget af, at vi ikke får en højere inflation.
Det er sådan set et fornuftigt synspunkt, al den stund at en for høj inflation aldrig er nogen fordel og slet ikke for nogle af de mere udsatte grupper.
Lige præcis på baggrund af det kan det jo undre, at man så har været så optaget af at give skattelettelser, for det er jo ikke sådan, som jeg synes ministeren antyder her i dag, at det, der genererer inflation, er stigende sociale udgifter og en forstærket indsats i forhold til udsatte børn og unge, eller at man bygger almene boliger.
Inflationen kan jo lige så vel stige, fordi man går ind og fremmer et privat forbrug på en forkert måde og på et forkert tidspunkt i forhold til den økonomiske situation.
Derfor bare et helt konkret spørgsmål: Hvad er ministeren mest optaget af?
Karen Jespersen (V), 2008-05-29:
Jeg skal se, hvor langt jeg kan komme med det.
Når vi overhovedet er i politik, jamen så er det jo for at sikre borgerne de bedst mulige vilkår.
Derfor mener jeg også, at når man snakker skattelettelser, og det gælder også de ændringer, der skete her, jeg kan snart ikke huske, for hvor mange måneder siden, og som jo i realiteten var skatteomlægninger - nu er der nedsat en skattekommission, og jeg har da hørt det sådan, at Socialdemokratiet heller ikke er afvisende over for at indgå i nogle skatteomlægninger, som kan betyde lettelse af skatten på arbejdsindkomst - så er det jo et miks af at sige: Jamen hvordan sikrer man et samfund med den vækst og den beskæftigelse, som er nødvendig, for også at sikre, at der er midler og muligheder for at hjælpe de dårligt stillede børn?
Mette Frederiksen (S), 2008-05-29:
Skulle vi nu ikke lige få diskussionen bare en lille smule ind i virkeligheden?
Altså, sagen er, at vi om ikke dagligt så i hvert fald på ugentlig basis får meldinger om, at kommuner skærer ned på den forebyggende indsats, på anbringelsesområdet, på hele det sociale område, hvad angår udsatte børn og unge.
Sagen er den, har vi lige fået bekræftet, at kommunerne har sprængt rammerne, hvad angår anbringelsesområdet, fordi der er massive sociale problemer, der kun kan løses med en ordentlig socialpolitik.
Så vi er jo ikke i den situation, at alle sociale problemer er løst, og så taler ministeren om skatteomlægninger og alt muligt andet.
Der er jo givet massive skattelettelser.
Jeg går ud fra, at ministeren er enig med mig i, at hver gang man bruger 1 mia. kr. på skattelettelser i Danmark, så må der nødvendigvis være en milliard mindre til at føre socialpolitik for.
Karen Jespersen (V), 2008-05-29:
Forslaget går ud på at indføre 29 forskellige velfærdsrettigheder, nej, 29 frihedsrettigheder for kommunerne.
Og så går man ind og laver nogle frihedsrettigheder.
Hele tanken er sådan set positiv, men der er en række problemer i det, der bliver foreslået.
Dertil kommer også, at nogle af de ting, der bliver foreslået, er noget, der allerede kan lade sig gøre.
Jeg kan ikke forstå, at Socialdemokraterne, når de siger, at de vil give de her frihedsrettigheder, så ikke kunne stemme for f.eks. Skanderborgmodellen.
Jeg kan også sige, at der, når der er en række enkeltsager i medierne, er en tilbøjelighed til, at man kommer og foreslår stramninger i forhold til kommunerne.
Men det ændrer ikke ved, at der er et stykke arbejde at gøre med at finde ud af, hvordan vi sikrer det kommunale selvstyre bedst muligt.
Regeringen har lavet en kommunalreform, som jo grundlæggende giver nogle øgede beføjelser til kommunerne.
Samtidig arbejder vi jo med en afbureaukratiseringsplan, hvilket jeg også har orienteret om flere gange i samråd.
Endelig er der den del af kvalitetsreformen, som handler om at give nogle andre rammer for mål- og rammestyring ude i kommunerne.
Så der er jo en enighed om, at vi har et kommunalt selvstyre, som er et grundlæggende gode i det danske samfund.
På samme måde som med arbejdsmarkedet, hvor opgaverne bliver løst tættest muligt på borgerne.
Men det betyder jo ikke, at man bare kan slette alle regler og så lade det være op til kommunerne selv, hvordan de vil løse en række opgaver.
Vi skal jo samtidig have nogle rammer, inden for hvilke det kommunale selvstyre skal foregå.
Regeringen har som sagt nogle ideer til, hvordan det skal ske.
Socialdemokratiet er her kommet med sin plan.
Den kan vi ikke stemme for, men vi vil se det som et positivt udspil til forhandlingerne om, hvordan man sikrer det kommunale selvstyre i Danmark.
Erling Bonnesen (V), 2008-05-29:
Med det her forslag fra Socialdemokraterne er det igen helt tydeligt, at Socialdemokraterne siger frihed til systemerne og tvang til borgerne.
Hver gang vi i Venstre fremsætter forslag om frit valg til borgerne, så stemmer Socialdemokraterne imod.
Socialdemokraterne ønsker reelt at afskaffe borgernes frie valg, og det vil direkte medføre velfærdstab for de flere end 30.000 borgere, der i dag benytter det frie valg til hjemmehjælp.
Det vil også være et direkte velfærdstab for flere end 100.000 borgere, der i dag benytter det udvidede frie sygehusvalg til frit at kunne vælge privat eller udenlandsk sygehus, hvis ventetiden ikke overholdes.
Først rettigheder, så pligter, sagde Socialdemokraterne, da man gik til valg på minimumsvelfærdsrettighederne, som man i øvrigt ikke kunne finansiere.
Parolen var, at alle nu skulle kunne kræve deres ret af det offentlige.
Man glemte bare at fortælle, at skatterne så ville stige, og det ønskede et flertal helt tydeligt heller ikke ved valget.
Så kommer der senere nye kontrameldinger fra Socialdemokraterne om Rød Skole og pligter til borgerne.
Man skulle næsten tro, at Socialdemokraterne havde fået sig en ny slagsang, der går på melodien »først den ene vej, så den anden vej.« Nu kommer der så et forslag, hvor ordet frihedsrettigheder indgår i overskriften, og ser vi nærmere på det, må vi undres over, at Socialdemokraterne tilsyneladende ikke vil være med til at sikre, at borgerne kan give deres mening om den kommunale service til kende igennem tilfredshedsundersøgelserne.
Hvor er friheden henne her? kunne man spørge.
Socialdemokraterne vil med dette forslag kort og godt tage livet af det frie valg til borgerne, når man ikke længere vil sikre en reel omkostningsopgørelse ved f.eks. hjemmehjælp.
I Venstre ønsker vi at stå vagt om det frie valg til borgerne.
På en række andre områder må man sige at Socialdemokraterne er lidt sent ude.
Omkring regelforenkling og afbureaukratisering har VK-regeringen allerede sat et konkret arbejde i gang.
Og hvis man mener noget alvorligt med forenkling, så er mulighederne der nu for at komme med forslag til reelle forenklinger, ligesom vi må forvente, at man så ikke straks efter vil stille nye krav om indgreb og flere regler på andre områder.
Socialdemokraterne foreslår flere muligheder for andre styreformer i kommunerne, men Socialdemokraterne stemte jo imod den såkaldte Skanderborgmodel - hvorfor det?
Det har jo ikke noget med frihed at gøre at stemme imod den.
En række af de øvrige fremsatte forslag fra Socialdemokraternes side har kommunerne allerede mulighed for, f.eks. at aktivere tidligere, selv vurdere revalideringsforløb i kommunerne, muligheder for heldagsskole, skoler som kulturcentre, undervisning på engelsk og samarbejde med idrætsforeninger.
Der er der allerede gode muligheder i forvejen, så det klinger lidt hult med de her frihedsrettigheder, og derfor afviser Venstre forslaget.
Rasmus Prehn (S), 2008-05-29:
Først den ene vej og så den anden vej, hører vi Venstres ordfører sige her, men er det ikke det, der i virkeligheden kendetegner Venstre?
Vi ser først velfærdsministeren være oppe og være positiv og sige: Det er et spændende katalog til forhandlinger, der er elementer her, der kan bruges, der er også nogle ting, der ikke kan, men vi vil gerne snakke om de her ting.
Og så kommer Venstres ordfører på talerstolen, og så er det én stor ulykke det hele, og ingenting kan lade sig gøre.
Det er altså så den modsatte vej; først havde vi velfærdsministeren den ene vej, og så havde vi ordføreren den anden vej.
Hvad er det grundlæggende, Venstres ordfører kan have imod, at man siger til landets kommuner: Vi har faktisk tillid til, at I kan løfte den her opgave; vi har tillid til, at I kan vurdere, hvad det er, der er det rigtige her; vi tror på, at det kan I finde ud af?
Jeg troede, at Venstre var frihedens parti.
Hvordan kan man så se en ordfører for partiet Venstre stå og tale imod frihedsrettigheder til landets kommuner?
Erling Bonnesen (V), 2008-05-29:
Jeg kan fuldstændig bekræfte, at Venstre er frihedens parti.
Venstre har jo netop også sikret gennem kommunalreformen, at vi heldigvis kan sige, at vi har et af verdens mest decentrale samfundssystemer.
Vi er et af de samfund, der er kendetegnet ved, at langt de fleste samfundsopgaver løses decentralt eller lokalt.
Kommunerne står jo som bekendt for cirka halvdelen af det, hvis man ser på budgetternes størrelse.
Som jeg noterede det i min ordførertale, kommer man jo så nu fra Socialdemokraternes side og siger, at man godt vil se på regelforenkling og afbureaukratisering - det kvitterede jeg rent faktisk for - og vi siger så, at hvis man mener noget alvorligt med det, er der så en mulighed for nu at komme med nogle konkrete forslag.
Det må vi jo så se om der kommer.
Så vil vi da selvfølgelig se positivt på det.
Rasmus Prehn (S), 2008-05-29:
Jeg tager positivt imod, at Venstres ordfører giver udtryk for, at man gerne vil kigge på konkrete forslag.
Nu nævner Venstres ordfører, at der er flere af de her elementer, der godt kan lade sig gøre i forvejen.
Vi har været i meget tæt dialog med borgmestre, kommunalbestyrelsesmedlemmer og repræsentanter for KL, og de peger på nogle af de her ting som ting, der ikke kan lade sig gøre.
Hvis der er flere elementer her, man mener godt kan lade sig gøre, hvorfor kan Venstre så ikke stemme for det?
Så kunne man helt sikkert sikre, at det står sort på hvidt: Det her kan godt lade sig gøre, der er ingen tvivl, vi har vedtaget det i Folketinget, nu har I rettigheden til det.
Hvorfor sige, at man stemmer imod det?
Hvorfor ikke give friheden til kommunerne?
Erling Bonnesen (V), 2008-05-29:
Helt konkret er der en række muligheder for, at man kan aktivere tidligere, som jeg også nævnte i min ordførertale, og de ting er der ingen grund til at foreslå igen, for de er jo så at sige til rådighed.
Det er sådan lidt dobbeltkonfekt og næsten rent pseudoagtigt at komme og foreslå noget, der godt kan lade sig gøre i forvejen.
Vi står selvfølgelig vagt om de ting, man kan i forvejen, og det er også et udtryk for, at Venstre er frihedens parti.
Lise von Seelen (S), 2008-05-29:
Nogle af de tilbagemeldinger, vi får fra kommunerne, er jo, at der især er to sten i skoen, som generer kommunerne.
Den ene er den økonomiske spændetrøje, de er i, som gør, at deres handlefrihed ikke er ret stor, og den anden er, at den administrative byrde er vokset kolossalt de sidste år.
Derfor er der brug for, at kommunerne får en frihed, så de kan handle og råde på en sådan måde, at demokratiet giver mening ude lokalt i kommunerne.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren, om han deler det synspunkt, at det i forbindelse med at give frihedsrettigheder er en rigtig god idé at lave præcise mål og rettigheder, for når de er på plads, er der jo en stor bane at spille på i forhold til at give frihed, og det er jo faktisk det, der er det helt interessante, og det, der også kunne være interessant for det lokale demokrati.
Erling Bonnesen (V), 2008-05-29:
Den økonomiske debat havde vi jo tidligere på dagen, så den skal jeg ikke gentage, men blot sige, at der netop er så store budgetter nu, at man rent faktisk har nogle prioriteringsmuligheder.
Men i stedet for, som Socialdemokraterne ønsker det, at lave ensretning fra Skagen til Gedser ønsker vi jo netop at lave det med en lokal decentral prioriteringsmulighed.
Det er også derfor, vi foreslår, at man lokalt skal fastsætte service- og kvalitetsmål, så man har en mulighed for at prioritere de lokale ønsker og behov ind i det.
Det er lige præcis derfor, at vi jo kan sætte en tyk streg under, at Venstre er frihedens parti, der også står vagt om det decentrale.
Så til det med det rent administrative.
Der har vi netop også, som jeg tidligere har redegjort for i ordførertalen, sat et konkret arbejde i gang med regelforenkling og afbureaukratisering, og det vil da glæde mig, hvis der også kan komme nogle flere gode forslag på bordet, som vi kan få bearbejdet.
Lise von Seelen (S), 2008-05-29:
Men igen, hvis vi lytter til folk ude i kommunerne, så er det, som ordføreren betegner som frihed og et råderum, afgrænset af, hvilke muligheder man konkret har både i forhold til styremuligheder og i forhold til økonomiske muligheder.
Det er klart, at hvis der lægges en spændetrøje ned over begge dele, som regeringen har gjort, så får vi de tilbagemeldinger fra kommunerne.
Derfor er det ubegribeligt, at ordføreren ikke vil gå mere konstruktivt ind og se på, hvordan vi kan skabe de frihedsrettigheder, uden at det koster på rettigheder til borgerne, for vi skal jo også, synes vi, sikre, at borgerne ved, hvad de kan regne med, når de lever i et velfærdssamfund som vores.
Og dertil kommer så det lokale demokrati.
Erling Bonnesen (V), 2008-05-29:
Jamen vi lægger ikke en spændetrøje ned over kommunerne.
Med hensyn til styreformer, som spørgeren er inde på, var der f.eks. Skanderborgmodellen, som blev ført igennem.
Hvem stemte imod?
Det gjorde Socialdemokraterne.
Der har vi jo netop sikret, at der er flere muligheder, og der er jo også nu en debat i udvalget om, at man skal se på yderligere forskellige muligheder, så man hele tiden får tilpasset det lokale styre.
Så der er gode muligheder der.
I forhold til valgfrihed er det helt tydeligt, at man fra regeringens og VK’s side gennemfører og rent faktisk fastholder det frie valg til borgerne.
Hvem er det, der vil afskaffe det frie valg?
Det vil man tilsyneladende fra Socialdemokraternes side.
Så jeg synes ikke, at vi lægger nogen spændetrøje ned over nogen, tværtimod.