runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Madsen (V), 2010-11-30:
Dette forslag er et led i finansloven for 2011 og samtidig en del af aftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti om genopretning af dansk økonomi.
Det indebærer en udvidelse af arbejdsgiverperioden fra 21 til 30 dage i forbindelse med udbetaling af sygedagpenge.
Reglerne er i dag sådan, at en arbejdsgiver skal betale løn de første 21 dage af den ansattes fravær i forbindelse med sygdom.
Derefter modtager arbejdsgiveren normalt refusion fra kommunen som kompensation enten helt eller delvis for udgifter til sygedagpenge eller løn under sygdom.
Lovforslaget ændrer ikke ved den sygemeldtes ret til sygedagpenge, men drejer sig alene om, hvem der skal finansiere ydelsen.
Med denne udvidelse af arbejdsgiverperioden kommer arbejdsgiverne, både offentlige og private, til at bære en større andel af udgifterne, mens kommunens andel reduceres tilsvarende.
Med udvidelsen af arbejdsgiverperioden ønsker regeringen at tilskynde den enkelte arbejdsgiver til at gøre endnu mere for at forebygge de ansattes sygefravær.
Det er afgørende, at vi får bragt sygefraværet ned.
Det koster samfundet dyrt, både i tabt arbejdskraft og i offentlig forsørgelse.
Det koster de arbejdsgivere dyrt, som må klare sig uden den pågældende medarbejder.
Og nok så vigtigt har længere tids sygefravær ofte store omkostninger for den enkelte sygemeldte, menneskelige omkostninger såvel som økonomiske.
Derfor er det vigtigt, at arbejdsgiverne i endnu højere grad tilskyndes til at gøre en indsats for at nedbringe og forebygge sygefravær.
Mindre arbejdsgivere er utvivlsomt mere sårbare over for medarbejdernes sygefravær, end større arbejdsgivere er.
Derfor har det også været vigtigt for regeringen at sikre, at disse mindre arbejdspladser ikke lider under lovændringen, ved at fastholde muligheden for arbejdsgiveren for at tegne en sygedagpengeforsikring, der dækker hele arbejdsgiverperioden.
Med lovforslaget tilpasses reglerne om forsikringsordningen derfor, så refusionen dækker den udvidede periode på 30 dage.
Lovforslaget ændrer ikke ved, at arbejdsgivere, der har indgået en aftale efter sygedagpengelovens § 56, der indebærer refusion af sygedagpenge ved langvarig eller kronisk sygdom, stadig friholdes for udgifterne i hele arbejdsgiverperioden.
Forslaget får dermed ikke negative konsekvenser for de svagere grupper på arbejdsmarkedet. Venstre kan støtte lovforslaget.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-11-30:
Det er ikke, fordi jeg skal holde ministeren længe på pinebænken – nu er det jo sent på dagen.
Jeg sidder bare med sådan en underlig fornemmelse, når man her med et pennestrøg lige snupper 760 mio. kr. op af arbejdsgivernes kasse for at lægge dem hen i statskassen.
Det, jeg tænker på, er, at vi før sommerferien behandlede et forslag, der handlede om arbejdsskadeerstatning, og et af argumenterne i forbindelse med behandlingen af forslaget lød på, at der skulle spares 150 mio. kr., som de arbejdsskadede kom til at betale, fordi arbejdsgiverne ikke skulle pålægges en udgift.
Det var 150 mio. kr.
Her er det så 760 mio. kr., og dem snupper man uden så meget som at blinke.
Giver det ikke ministeren en underlig smag i munden?
Inger Støjberg (V), 2010-11-30:
Hr. Lennart Damsbo-Andersen skal bestemt ikke undskylde for at stille spørgsmål her i Folketingssalen – tværtimod, det er derfor, vi er her.
Hvad angår spørgsmålet om de 760 mio. kr. og den anden sag, som hr. Lennart Damsbo-Andersen henviste til, vil jeg sige, at det nu var en lidt forsimplet fremstilling, hr. Lennart Damsbo-Andersen kom med her, og det kan jeg også se at hr. Lennart Damsbo-Andersen er enig i, i og med at han nikker lidt.
Men når der er tale om, at vi ændrer på arbejdsgiverperioden, er det, fordi det er et led i genopretningspakken, som også Dansk Folkepartis ordfører redegjorde meget klart og tydeligt for.
Det er jo sådan, at vi har gennemført en perlerække af initiativer for at få Danmark igennem den internationale finanskrise så lempeligt som overhovedet muligt målt på menneskelige ressourcer, og det har kostet.
Derfor må vi alle holde for, og det betyder altså også, at arbejdsgiverne må holde for.
Det ser man så udmøntet i det her lovforslag.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-11-30:
Det er godt nok, at alle skal holde for.
Når nu regeringen har besluttet, at der skal spares, så vælger regeringen sammen med Dansk Folkeparti at sprede det ud på alle mulige.
Men det giver mig stadig væk en mærkelig fornemmelse.
For når vi når hen til den 1. januar – det er om en måneds tid – så vil den, der bliver ramt af en arbejdsskade, få mindre i erstatning end den, der får en arbejdsskade før den 1. januar, fordi regeringen har besluttet, og ministeren har selv stået og sagt det fra talerstolen, at arbejdsgiverne skal friholdes.
Hvorfor kunne det ikke dengang også være arbejdsgiverne, der skulle holde for, når de skal holde for nu?
Da var tallet endda meget mindre.
Hvorfor var det de arbejdsskadede, der skulle lide under det?
Det synes jeg giver en underlig fornemmelse, og jeg er da meget spændt på, hvad det næste så kan blive.
For når man kan tage sådan nogle beslutninger her uden at blinke, giver det en mærkelig fornemmelse hos mig.
Og det håber jeg egentlig også at det gør hos ministeren.
Eigil Andersen (SF), 2010-11-30:
Det, der står tilbage fra debatten i dag, er noget helt andet.
Det er, at regeringen i sin tid, for et par år siden,
indførte et aktiveringscirkus, som var meningsløst, og nu indfører man et nyt aktiveringscirkus, som beklageligvis vil ende meningsløst for utrolig mange arbejdsløse, fordi man opfordrer kommunerne til en ny kassetænkning, og arbejdsløse vil som nævnt i titusindvis blive kastet ud i virksomhedspraktik.
For at måtte komme i virksomhedspraktik skal man som arbejdsløs enten snuse til et nyt muligt arbejdsområde for en selv, eller også skal man have mangelfulde faglige, sproglige eller sociale kompetencer.
Det er de to muligheder, der er.
Jeg vil gerne spørge ministeren: Hvad vil ministeren gøre for, at disse regler bliver overholdt?
Jeg mener, at der er stor risiko for, at reglerne ikke vil blive overholdt, sådan at folk, som falder uden for de her regler, også vil komme i virksomhedspraktik.
Inger Støjberg (V), 2010-11-30:
Jamen jeg kan garantere hr. Eigil Andersen – lige så vel som jeg kunne garantere hr. Eigil Andersen det på det seneste samråd, der som nævnt blev holdt for under en uge siden – at vi følger det her område tæt.
Det er bl.a. også derfor, vi vil foretage en evaluering af det her område i 2011.
Men igen vil jeg bare sige, at jeg synes, det er lidt ærgerligt, at man i oppositionen ikke tænker lidt konstruktivt, at man ikke tænker, at det jo sådan set er godt, at her er noget, vi kunne samles om, fordi det er i denne retning man fra oppositionens side gerne har villet gå længe.
Men man har åbenbart en større trang til at være i opposition end til at hjælpe de arbejdsløse.
Så synes jeg ærlig talt også, at det er lidt beskæmmende at skulle stå her i dag og høre på, at man ikke mener, at dokumentationen er i orden.
Det var sådan set det, vi diskuterede på det seneste samråd; jeg nævnte en række forskellige undersøgelser, og det har adskillige ordførere også gjort i dag – der er også blevet nævnt nye undersøgelser – og de viser, at virksomhedsrettet aktivering er den bedste form for aktivering.
Eigil Andersen (SF), 2010-11-30:
Altså, det, vi diskuterede på samrådet forleden, var i høj grad, om der var tale om misbrug af gratis arbejdskraft.
Der har vi jo fra SF's side foreslået, at den lokale tillidsrepræsentant eller fagforening skal kunne nedlægge veto, hvis der kommer for mange i virksomhedspraktik eller løntilskudsjob, men det har ministeren afvist – hun vil ikke give tillidsmanden den indflydelse, og det er da utrolig ærgerligt.
Det var, at der kun er to muligheder, hvis man skal få lov til at komme i virksomhedspraktik: Enten skal man undersøge, om et nyt arbejdsområde er noget for en – det skal altså være uden for ens fag – eller man skal have mangelfulde faglige, sproglige eller sociale kompetencer.
Og jeg vil gerne gentage mit spørgsmål, for det er ikke nok med en undersøgelse om et år: Hvad vil ministeren gøre for at sørge for, at kommunerne overholder de regler, når de her titusinder af arbejdsløse skal i virksomhedspraktik?
Inger Støjberg (V), 2010-11-30:
Jamen man kan jo spørge sig selv, hvad det er, hr. Eigil Andersen egentlig ønsker.
Nu er svaret fra hr. Eigil Andersen så, at det ikke er nok med en undersøgelse, men hvad er det så, der skal gøres?
Man skal overholde reglerne, som de er, og vi undersøger oven i købet, om kommunerne overholder reglerne.
Altså, jeg har nu længe haft mistanke om, at hr. Eigil Andersen ikke just er en af naturens muntre sønner, og jeg tror da nok, man må sige, at det også er det, der står tilbage i dag.
Vi holder øje med, at kommunerne overholder de regler, de skal, og vi undersøger det i 2011 – hvad er det mere, man vil forlange?
Line Barfod (EL), 2010-11-30:
Det er så langt om længe lykkedes at trænge igennem til ministeren, efter at vi i lang tid hørte: Det kunne slet ikke lade sig gøre efter reglerne, og ministeren havde tillid til, at det ikke skete osv.
Vi havde advaret om, at det var det, der ville ske, da man lavede de her refusionsregler.
Det sker allerede i et vist omfang, og det vil eksplodere med det her forslag.
Hvorfor skulle vi have større tillid til ministeren nu på baggrund af det forløb, end vi kan have til den virkelighed, som vi ser ude i kommunerne, hvor folk rent faktisk bliver sendt ud i noget, der ellers var et ordinært job, med løntilskud eller i virksomhedspraktik?
Inger Støjberg (V), 2010-11-30:
Jeg nærer generelt ingen illusioner om, at fru Line Barfod eller Enhedslisten for den sags skyld skulle have tillid til den siddende regering, i og med at det sådan set er Enhedslistens opgave ikke at nære tillid til den siddende regering.
Det vil jeg egentlig opfordre fru Line Barfod til at gøre, simpelt hen læse rapporterne fra ende til anden, kigge på de erfaringer, der ligger, og mon så ikke, at det kunne overbevise selv fru Line Barfod, som endda er fra Enhedslisten.
Line Barfod (EL), 2010-11-30:
Jeg kan se rapporter, som handler om nogle bestemte forløb i nogle bestemte perioder, ikke en arbejdsløshedsperiode, som vi har nu, og ikke, hvor man sender masser af arbejdsløse, som er fuldt arbejdsmarkedsparate, og som kommer lige fra det samme job, ud i løntilskud og virksomhedspraktik.
Jeg kan også se en virkelighed, hvor vi f.eks. oplever en, der er ansat på et plejehjem, som bliver fyret af kommunen, og så sendes vedkommende med løntilskud hen på et andet plejehjem.
Det er den virkelighed, der er.
Spørgsmålet er bare: Er det noget, ministeren synes er godt, altså at man på den måde sender folk ud i noget, der ellers var et ordinært job, men nu kommer de altså bare ud uden at skulle have løn?
Inger Støjberg (V), 2010-11-30:
Jeg takker for det meget fine retoriske spørgsmål, som fru Line Barfod stiller, men jeg vil faktisk henlede opmærksomheden på et § 20-spørgsmål, som bliver oversendt til udvalget snarest, enten i aften eller også i morgen, og som faktisk henviser til en ny undersøgelse, som AKF har gennemført.
Den viser, at privat løntilskud rent faktisk skaber nye job, og at ordinære job ikke fortrænges.
Så det er jo ikke noget, der er lavet i en anden tid.
Man kunne næsten også få fornemmelsen både her i dag og også under samrådene af, at det skulle være rapporter og undersøgelser, som jeg selv havde siddet hjemme ved mit spisebord og flikket sammen, eller at det var noget, regeringen skulle have bestilt på den ene eller den anden måde.
Men sådan er det bare ikke, vil jeg sige til fru Line Barfod.
Det kunne jo faktisk også være, at det var virkeligheden, der talte her.
Så jeg synes faktisk, at fru Line Barfod skulle lade sig lede lidt af virkeligheden bare for en enkelt gangs skyld.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-11-30:
Jeg synes ligesom, at jeg er nødt til at sige et eller andet, for ministeren efterlyste jo lidt ros.
Det har der ikke været meget af i dag, og nu er det ved at være sidst på dagen, selv om det godt nok ikke er det sidste punkt, og lidt ros skal der jo sådan set til.
Ministeren har ret i, at vi i Socialdemokratiet sådan set er godt tilfredse med, at der bliver rettet op på nogle ting med den lovgivning her: at pipfuglekurserne forsvinder, og at de private aktører får en helt anden rolle, end de har haft indtil nu.
Den del er sådan set udmærket.
Vi er sådan set også godt tilfredse med, at en del af den indsats, der bliver lavet, bliver virksomhedsrettet.
Det, som vi efterlyser, er uddannelsesdelen.
Det har ikke været muligt for ministeren endnu at definere, hvad ordinær uddannelse er, og hvilke muligheder man så får i forbindelse med det.
Der har vi et spørgsmål om det.
Så har vi også et spørgsmål om, om nogen kan misbruge det.
Jeg synes ikke, at ministeren er særlig klar i mælet, med hensyn til om man vil gå ind og så stoppe det misbrug, der eventuelt kan være i virksomheder i kommunerne rundtomkring i forhold til den virksomhedsrettede indsats.
Det, som er den store katastrofe, er, at det er et rent og skært besparelsesforslag på 1,2 mia. kr., der skal bruges til at fylde regeringens tomme kasse op.
Jeg ved godt, at det her så giver ministeren anledning til at komme med hele den store udredning, men det er der, den store frygt ligger fra vores side.
Der var jo virkelig mulighed for at rette op på det her – dvs. at bruge 1,2 mia. kr. på at forbedre systemet og gøre hele aktiveringen og den virksomhedsrettede indsats meget bedre, men det vælger man ikke at gøre.
Inger Støjberg (V), 2010-11-30:
Altså, nu står det mig ganske enkelt ikke klart, hvor hr. Lennart Damsbo-Andersen har de 1,2 mia. kr. fra.
Det må være noget, hr. Lennart Damsbo-Andersen på en eller anden måde selv har regnet sig frem til.
Jeg kan i hvert fald sige, at det ikke har bund i virkeligheden.
Men i øvrigt tak for rosen.
Det er mig så ganske uvant at få det fra lige nøjagtig den side, så derfor skal jeg også lige finde ud af, hvordan jeg forholder mig til det.
Når vi taler om ordinær uddannelse, vil jeg gerne sige, at det jo i aftalen rent faktisk er sådan, at det er afgrænset på den måde, at der skal være tale om en uddannelse, som har hjemmel i en lov, eller der udbydes generelt til alle.
Som hovedregel skal uddannelsen være direkte rettet mod beskæftigelse på arbejdsmarkedet; som undtagelse herfra kan der dog være visse forberedende uddannelser.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2010-11-30:
Jeg kommer så til at give ministeren ret i, at det ikke var 1,2 mia. kr. – det var 1,5 mia. kr. – men det gør det jo sådan set ikke spor bedre.
Det gør da kun historien endnu værre.
Det kan godt være, at der er tale om flere forskellige forslag – vi har også mange her i dag – der bliver lagt sammen, men det handler jo kun om besparelser i stedet for at gå ud at bruge pengene aktivt på at forbedre indsatsen.
Jeg tror nok, at ministeren måske vil give mig ret i, at der da virkelig er brug for det – ikke mindst for lige igen at tage de der Vestasfyringer og de andre, der sker i den her tid.
Der er virkelig brug for at bruge flere penge i stedet for at stoppe dem ned i den tomme kasse, som regeringen har.
Jamen jeg har aldrig nogen sinde sagt, at det ikke skal være grundigt.
Jeg opfatter sådan set de læger, vi har i Danmark, praktiserende læger og speciallæger, som værende gode og dygtige personer, som har den fagkundskab, der skal til, for at vurdere, om en person er så alvorligt syg, at vedkommende ikke skal kontaktes i tide og utide og ikke skal sendes ud i forskellige former for aktivering, uanset om det er virksomhedsrettet eller ej.
Det er jo godt nok i dag, hvorfor er det så ikke godt nok efter 1. januar, altså frem til 1. maj, at sige, at o.k., så bliver de mennesker friholdt for, at der bliver sat noget i værk i forhold til dem, og de bliver ladt i fred?
Hvorfor kan det ikke lade sig gøre med en ganske almindelig lægelig vurdering?
Leif Lahn Jensen (S), 2010-11-30:
Det er jo klart, at vi har haft en del problemer med de der fuglekurser og kurser med efterligninger af håndskrifter.
Det har vi stået og sagt i halvandet år, og det er jo også rigtigt.
Vi har også haft nogle andre problemer.
Det var problemer, som jeg ved der bl.a. var i det jyske, hvor der var nogle, som blev fyret hos f.eks. en tømrer, og så gik der en uge eller to, og så kom de ud i samme firma i aktivering med løntilskud.
Er det o.k.?
Og hvis det ikke er o.k., hvordan kan det her forslag så gøre noget ved f.eks. det problem?
Ulla Tørnæs (V), 2010-11-30:
Jeg vil igen henholde mig til bl.a. den seneste undersøgelse fra AKF, hvor man netop forsøger at undersøge det, som fru Line Barfod påstår her, nemlig at løntilskudsjob skulle fortrænge ordinære job.
Der når man altså frem til, at det ikke sker.
Tværtimod så sker der en ansættelse af personen, som kommer ud i virksomheden med løntilskud.
Så den verden, fru Line Barfod her refererer til, reflekteres åbenbart ikke, når forskere som AKF undersøger området, og det er det, jeg forholder mig til.
Men når det er sagt, så indgår det også som en del af den politiske aftale, vi har indgået, at vi vil lave en evaluering af netop den virksomhedsrettede aktivering, herunder også de spørgsmål, som fru Line Barfod her rejser.
Når det her er kommet op i gear, vil vi selvfølgelig se nærmere på det med henblik på at sikre, at det, som fru Line Barfod hævder, netop ikke sker.
Eigil Andersen (SF), 2010-11-30:
For et års tid siden var der omkring 1.200 i virksomhedspraktik, nu er der omkring 5.000, men det her lovforslag vil jo betyde, at der formentlig kommer 50.000 arbejdsløse i virksomhedspraktik.
Det er meget, meget store tal, vi her taler om, og det er det, som regeringen vil.
Jeg er dybt bekymret for, om det, man så byder arbejdsløse i virksomhedspraktik, er noget som helst værd, når det sker i så stort tal.
Jeg vil gerne spørge fru Ulla Tørnæs om, hvordan hun vil sikre – hvis det f.eks. er 50.000 arbejdsløse i virksomhedspraktik i stedet for 5.000 som nu – at der sker noget, som er relevant for den enkelte ledige, og som kan bringe vedkommende videre på arbejdsmarkedet.
Ulla Tørnæs (V), 2010-11-30:
Nu er relevans jo, kan man sige, et subjektivt begreb, og det er ikke sikkert, at det, som hr. Eigil Andersen betragter som relevant, vil være det samme, som jeg betragter som relevant, men jeg kan understrege over for hr. Eigil Andersen, at det, der er det relevante for mig – det, der er det vigtige for mig – er, at den aktive arbejdsmarkedspolitik fører til beskæftigelse, altså at man får en chance for at komme tilbage på arbejdsmarkedet og ikke bliver fastholdt i nytteløst aktivering: Kend din indre fugl, lær Hitlers underskrift, og hvad det ellers har heddet alt sammen, som vi er blevet underholdt med de seneste par måneder.
Vi ved – i modsætning til kurserne om at kende sin indre fugl – at virksomhedsrettet aktivering virker, og skulle det betyde, at vi fremover har 50.000 i en virksomhedsrettet aktivering, som virker, og som betyder, at de 50.000 får en chance for at komme tilbage på arbejdsmarkedet, så er det helt fint med mig, vil jeg sige til hr. Eigil Andersen.
Så er det relevant for mig, hvis vi skal bruge det udtryk.
Eigil Andersen (SF), 2010-11-30:
Det er en stor lykke, at vi slipper for de her forfærdelige jobsøgningskurser, og det har vi kritiseret i 1 ½ år, og jeg er da glad for, at det omsider har givet resultat.
Men jeg må sige om det, man lægger op til her, at jeg ikke tror, der kommer noget konstruktivt ud af det – man vil bare havne i, at man om 1 ½ år skal lave systemet om igen, fordi det vil vise sig – og der vil være flere ting, der vil vise sig – bl.a., at 10.000 af de her arbejdsløse ikke vil komme til at beskæftige sig med noget relevant.
Jeg tror heller ikke, at private arbejdsgivere vil modtage arbejdsløse i det antal, men jeg vil gerne spørge fru Ulla Tørnæs om, hvorvidt hun mener, at arbejdsgiverne vil modtage måske 50.000 i virksomhedspraktik.
Det er meget, meget ressourcekrævende, og hvis de private arbejdsgivere ikke vil, skal de i virksomhedspraktik hos kommunerne, og hvad skal man dog sætte de stakkels arbejdsløse til?
Jeg er nervøs for, at det her ingen vegne fører.
Ulla Tørnæs (V), 2010-11-30:
Jeg har hæftet mig ved, at de private arbejdsgivere faktisk har nikket anerkendende til det skridt, vi tager her, og har sagt, at de er parate til at være med til at løfte den opgave, som hr. Eigil Andersen altså frygter de ikke vil løfte.
Det har jeg hæftet mig ved, og det tror jeg på, når de siger det, altså at de er parate til at være med til at løfte en samfundsopgave her.
Med hensyn til den offentlige aktivering, løntilskudsaktivering, er der jo allerede nu rammer for, hvordan den foregår.
Der er jo en kvote, som bliver fastsat af arbejdsmarkedets parter, og den er jo langtfra brugt på nuværende tidspunkt, vil jeg sige til hr. Eigil Andersen, så der er masser af ubrugte muligheder på det her felt.
Jeg er faktisk ikke et sekund i tvivl om, at der er rigtig mange private virksomheder, som vil være parate til at tage imod en ansat med løntilskud – det er jeg faktisk ikke i tvivl om.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-11-30:
Det er et meget, meget kort spørgsmål.
Er ordføreren enig med mig i, at alle de her forslag giver en samlet besparelse på 1,2 mia. kr.?
Bent Bøgsted (DF), 2010-11-30:
Jeg ved ikke, hvor hr. Leif Lahn Jensen har det tal fra.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-11-30:
Nej, men jeg kan så sige, at det giver alle de forslag, vi har behandlet i dag, tilsammen.
Det her forslag giver omkring 400-500 mio. kr.
Er vi så enige om, at man i hvert fald sparer 400-500 mio. kr. på det her forslag?
Den besparelse vil jo nok og sikkert ramme de svageste ledige.
Er det noget, Dansk Folkeparti går ind for?
Bent Bøgsted (DF), 2010-11-30:
Vi går ind for at hjælpe de svageste ledige, og det gør vi ikke ved at sende dem ud på meningsløse aktiveringskurser ude ved andre aktører, der sender dem på de mest mærkelige kurser.
Det er det, vi gerne vil have stoppet, og det får vi efter vores mening ved det her, fordi kommunerne ikke får større refusion ved at sende dem ud til en anden aktør, end de gør ved at lave kurser selv.
Det er hovedsagelig ved andre aktører, hvor vi har hørt om de dårlige kurser.
Jeg er af den overbevisning, at de stærke andre aktører nok skal overleve – de forstår at lægge om – for det skal være mere virksomhedsrettede indsatser.
Det er der også nogle andre aktører der gør i dag.
Men jeg vil blankt erkende, at der også er nogle andre aktører, der nok kommer til at lukke efter det her.
Eigil Andersen (SF), 2010-11-30:
Jeg er meget glad for, at man efter den langvarige kritik, som oppositionen er kommet med angående de kurser, nu også i Dansk Folkeparti har indset, at de ikke længere duer.
Det synes jeg er rigtig godt for de arbejdsløse i Danmark.
Men så vil jeg sige, at det, vi står over for nu, jo så er, at kommunerne, som jeg nævnte tidligere, vil kaste titusindvis af arbejdsløse ud i virksomhedspraktik.
De 5.000, der er nu, er jo et meget lille tal, og det bliver, som jeg nævnte, måske 50.000, der skal i virksomhedspraktik.
Hvordan vil Dansk Folkepartis sikre, at der kommer et indhold i den virksomhedspraktik, som den arbejdsløse har glæde af, og at det ikke bare bliver gratis arbejdskraft for arbejdsgiveren?
Line Barfod (EL), 2010-11-30:
Vi hørte også i mange, mange måneder på, at lovgivningen og reglerne var indrettet sådan, at man ikke skulle kunne have alle de her meningsløse aktiveringskurser, men de var der alligevel.
Det sker i dag, at folk bliver sendt ud som gratis arbejdskraft.
Ulla Tørnæs (V), 2010-11-30:
Lad mig igen henvise til, hvad de økonomiske vismænd og senest AKF har sagt om løntilskudsordninger, og derudover også henvise til de besvarelser, som beskæftigelsesministeren faktisk allerede adskillige gange har givet på lige præcis det spørgsmål, som fru Line Barfod stiller.
Der er jo i den måde, løntilskudsordningerne administreres på, og den måde, det kører på, taget højde for de spørgsmål, som fru Line Barfod her stiller.
Ud over det, når der er tale om løntilskud i private firmaer, er det en situation, som drøftes med tillidsmanden på den konkrete virksomhed, og det vil sige, at det rent faktisk er en aftale, som jo laves imellem tillidsmanden og arbejdsgiveren.