runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2009-12-16:
Det er forkert.
Vi har tværtimod sagt, at vi ønsker et skattestop inden for boligbeskatningen, der er skrappere end regeringens.
Regeringen lader jo hele tiden grundværdien og skatten på grundens værdi stige, og det har vi sagt at vi gerne vil stoppe, for det er meget skidt for de boligejere, der økonomisk er meget hårdt trængt.
Så det, vi har sagt, er: ikke mere løbende boligskat.
Til gengæld vil vi gerne beskatte gevinsterne, når de realiseres.
Vi har sagt, at vi gerne vil gribe ind over for det, at dem, der bor her oppe nord for København, lige pludselig en dag kan opdage, at de har tjent mere ved at sove end ved at arbejde, og så oven i købet kan notere sig, at den værdistigning, de har oplevet, er skattefri.
Når man har skattefri gevinster, som man scorer for at kunne forbruge, så vil vi beskatte dem, men ikke mens folk stadig bor i deres bolig.
Tina Nedergaard (V), 2009-12-16:
Ja, den dag kunne man jo se frem til, hvis ikke det ville være en konsekvens af, at der var et alternativt flertal til den regering, vi har nu – den dag, hvor oppositionen kunne sætte sig ned og enes om bl.a. den økonomiske politik, som vi jo drøfter i dag.
Jeg har jo bemærket, at Enhedslisten har sagt – og det synes jeg er rigtigt og klogt – at hvis man skal pege på fru Helle Thorning-Schmidt som statsminister og være støtteparti for en regering, så kan det godt være, at man er et lille parti, men man vil have indflydelse for mandaterne.
Sådan har Dansk Folkeparti det også – de er så betydelig større – og de får ganske naturligt indflydelse ved at være støtteparti.
Det er også helt rimeligt, at Enhedslisten går efter det.
Så er der den her dag, hvor Enhedslisten vil sætte sig med den øvrige del af oppositionen for at enes om et regeringsgrundlag, som hr. Frank Aaen også ønsker at få indflydelse på.
Kunne hr. Frank Aaen løfte sløret lidt for, hvad det er for nogle ting inden for den økonomiske politik, man særligt vil prioritere at få med i et regeringsgrundlag?
Det ved jeg at hr. Frank Aaen har været meget optaget af mange gange her i salen.
Mike Legarth (KF), 2009-12-16:
Nej, det vil jeg ikke, og jeg anerkender heller ikke filosofien om, at skattelettelser ikke giver det samme udbytte på bundlinjen, som offentlige investeringer gør.
Det er klart, at på kort sigt kunne man måske argumentere for det.
Men på lang sigt mener jeg at skattelettelser giver mere i udbytte.
Man kan lige gøre sig den ulejlighed at kigge på Tyskland og prøve at forholde sig til, at man giver skattelettelser på 180 mia. kr. – netop skattelettelser over for borgerne.
Det samme sker mange andre steder verden over i anerkendelse af, at det nu altså er en god metode til at løse en del af det problem, vi står over for.
Med henblik på at gøre mere for de svage og udsatte genspejler vores politik jo, at vi er meget optaget af det.
Ikke mindst i satspuljeforhandlinger og i andre sammenhænge gør vi jo alt, hvad vi kan, for at folk har det så godt som muligt i det her samfund.
Ikke mindst i forbindelse med serviceloven er der muligheder for at agere i forhold til det.
Mogens Jensen (S), 2009-12-16:
55.000 familier mere er blevet fattigere under den her regering, herunder 50.000 børn.
Hvad vil hr. Mike Legarth og Det Konservative Folkeparti gøre for at nedbringe det antal?
Kan vi ikke få et konkret svar på det?
Vi ved jo, at det private forbrug kan ryge alle mulige steder hen og ikke giver den samme beskæftigelseseffekt som offentlige investeringer, der altså giver fem gange flere arbejdspladser, end hr. Mike Legarths skattelettelser gør.
Vil ordføreren ikke indrømme det?
Mike Legarth (KF), 2009-12-16:
Der var en lang række kommentarer og spørgsmål i det.
Skattereformen er jo fuldt finansieret; det er bare sådan et faktuelt grundlag.
Det er en omfordeling, og alle har gavn af den, så jeg har svært ved at se, at man kan være imod den.
Alle har gavn af den.
Så det er jo i det hele taget meget positivt.
Så synes jeg også, man skal hæfte sig ved, at dem, der betaler mest i skat, altså betaler 11 gange mere i skat end dem, der betaler mindst.
Så der er altså stadig væk en meget høj grad af profil på skattebetalingen.
Det er jo ikke sådan – for det har vi også hørt flere andre udfordre skatteordføreren om – at det her er sådan en rødvinsreform og champagnereform.
Line Barfod (EL), 2009-12-16:
Jeg synes godt nok, det er noget af en hån at sige, at man får penge til at stå imod krisen med.
Altså, de rigeste får penge til at stå imod krisen – dem, der har rigeligt i forvejen – men dem, der bliver ramt af krisen, dem, der bliver arbejdsløse og kommer på dagpenge eller kontanthjælp, får jo ikke nogen penge til at stå imod krisen med.
Jeg tror godt, at de kunne bruge lidt ekstra penge her til julehandelen, men hr. Mike Legarth, hans parti og Venstre har været med til at afvise, at man skulle sikre noget ekstra julehjælp, så de i det mindste fik råd til at gå ud at købe en lillebitte smule, så de kunne have et julemåltid og et juletræ i de familier, der er skåret helt ned på grund af regeringens fattigdomspolitik, der går ud på at gøre så mange mennesker som muligt fattige.
Men er det, de arbejdsløse kan se frem til fremover, at der kommer nye arbejdsmarkedsreformer fra De Konservative, som betyder, at de skal have endnu mindre?
Eller kan hr. Mike Legarth garantere, at der ikke kommer nogen arbejdsmarkedsforslag fra De Konservative, der betyder, at man skærer på de arbejdsløse?
Mike Legarth (KF), 2009-12-16:
Vi forholder os til de anbefalinger og gode råd, der er i Arbejdsmarkedskommissionens rapport.
Der er hele paletten i spil i forbindelse med, at vi skal vurdere, hvilke af dem vi skal bringe ind som elementer i vores fremtidige politik.
Så med hensyn til skat: Jeg synes jo, det er helt fremragende, helt fantastisk, overordentlig godt og måske det bedste politiske resultat, jeg har medvirket til i min korte karriere her på Christiansborg i 2 år, at vi har gennemført den her skattereform.
For den betyder jo, at borgerne får 20 mia. kr. mere mellem hænderne, og det vil jo helt klart medvirke til, at der kommer mere gang i hjulene ude i detailhandelen, ikke mindst her i juletiden.
I det hele taget synes vi jo om den filosofi, at vi giver skattelettelser med den ene hånd og fremrykker offentlige investeringer med den anden hånd.
De skattelettelser, vi giver til de enkelte borger, er jo for at styrke den enkelte borger og den enkelte familie mod krisen, så man selv har noget at stå imod med, så man ikke er afhængig af støtteordninger og andre ting og sager.
Line Barfod (EL), 2009-12-16:
Regeringen har jo ladet pengene fosse ud af statskassen.
223 mia. kr. har man foreløbig givet i skattelettelser.
Hvert folketingsmedlem får over 1.200 kr. om måneden i skattelettelser næste år.
De penge skal man jo på en eller anden måde hente ind igen, går jeg ud fra.
Hr. Mike Legarth sagde før, at man hos De Konservative overvejer arbejdsmarkedsreformer.
Og jeg er med på, at man ikke kan sige, hvad man ender med at komme med af forslag, men kunne hr. Mike Legarth sige lidt mere om, hvad det er for nogle arbejdsmarkedsreformer, man konkret forestiller sig skal til for at finansiere de her store skattelettelser til de rigeste i landet?
Mogens Jensen (S), 2009-12-16:
Det sidste var et meget tyndt svar.
Vi kan jo se, at det er steget med 55.000 under den her regering, kan vi ikke få nogen helt præcise svar fra ordføreren på det?
Det er jo nu og her, vi har brug for at modvirke en stigende ledighed, for
får man først kastet folk ud i ledighed, er det svært at få dem tilbage på arbejdsmarkedet igen.
Man skal bruge masser af offentlige kroner på at gøre det.
Mike Legarth (KF), 2009-12-16:
Lad mig starte med det sidste først: Nej, det er det ikke, og det billede kan jeg ikke genkende, og hvis det fandtes, burde dem, der havde ansvaret for det, afskediges lige på stedet.
Og der vil jeg personligt slet ikke have noget imod, at de fik en fyreseddel.
Som sagt har jeg grundlæggende ikke noget imod, at der bliver stillinger tilovers i det offentlige, når medarbejdere så kan blive ansat i den private sektor.
Det er jo det, der er humlen i det her.
Hvis man ansætter nogle i det private erhvervsliv ved en udlicitering, kan man jo principielt rekruttere fra den offentlige sektor.
Så det kunne jo også forekomme.
Den slags nytænkning tror jeg også at Socialistisk Folkeparti er nødt til at indse.
Eigil Andersen (SF), 2009-12-16:
Men når man tilsyneladende i første omgang kan opnå lidt besparelser, men ikke i det lange løb, er det bl.a. ved at nedlægge stillinger, og enhver ved jo, at det sker ved udliciteringer.
Så selvfølgelig vil der være nogle, der vil få en fyreseddel og ikke få deres job tilbage.
Det er så De Konservatives bidrag til at øge beskæftigelsen i Danmark.
Det synes jeg jo er en fantastisk dårlig historie.
Jeg vil også sige, at det jo er en generel erfaring ved udliciteringer, at der i første omgang kan være nogle forskellige, der byder, men at der i anden runde ofte kun er en, som byder på det, og så opstår der en monopollignende situation, hvor prisen kan skrues op.
Endelig vil jeg da spørge ordføreren: Er det de fantastiske resultater fra udlicitering til anden aktør inden for beskæftigelsesområdet, hvor man lærer arbejdsløse at finde deres indre fugl, hvilket jeg nævnte tidligere i dag, hvor man lærer dem at spille syvkabale på computeren, og hvor man lærer dem at kaste æg ned ad en trappe, som fører De Konservative frem til, at vi nu også skal have det samme til at gælde inden for plejeområdet?
Mike Legarth (KF), 2009-12-16:
Først må jeg tilbagevise, at udlicitering sådan er et eller andet meget vigtigt indsatsområde for Det Konservative Folkeparti.
Det er det principielt ikke, men det er det, hvis det giver mening. Hvis man altså kan få mere værdi for pengene, så er det pludselig et kongesynspunkt for os, at man gør det, selvfølgelig.
Så bliver jeg stillet spørgsmålet om, hvorvidt fyresedlerne ikke gør noget indtryk.
Nej, hvis det betyder, at man fyrer en i det offentlige og ansætter en i det private, så er jeg græskkatolsk over for det.
I øvrigt kan man kigge på det på lang sigt.
Der kan vi jo se, at der er blevet ansat 11.000 flere i den offentlige sektor under den her regering.
Det er faktisk ikke noget, vi er stolte af i Det Konservative Folkeparti, det vil jeg da gerne sige.
Vi synes, at den offentlige sektor skal slankes, og det synes vi, fordi vi får brug for de medarbejdere ude i erhvervslivet, for der bliver færre og færre til at forsørge resten af vores samfund.
Så det er vel sådan det umiddelbare svar til spørgeren.
Eigil Andersen (SF), 2009-12-16:
Ordføreren gør et stort nummer ud af, at kommunerne nu skal spare penge ved at udlicitere plejecentre med svage ældre til private firmaer.
Det er altså åbenbart De Konservatives bidrag til beskæftigelsen, at der skal uddeles nogle fyresedler til SOSU-medarbejderne.
Nogle af dem kan måske beholde deres job, men selvfølgelig er der også nogle, der vil ende med at få den her fyreseddel uden at kunne få et nyt job.
Jeg kan godt forstå, at man, når man har lavet skattelettelser på 100.000 kr. til de 25.000 rigeste mennesker i Danmark, skal ud at finde nogle besparelser og skære i velfærden.
Det er en klar forskel mellem SF og Konservative, at Konservative vil udlicitere, give skattelettelser til de rigeste og i øvrigt skære i velfærden.
Men jeg er bange for, at ordføreren har sparet også på læsningen af Rambølls rapport, for i rapporten står der, at ved den anden udbudsrunde ender det med, at udgiften stiger 5 pct. pr. år ved udlicitering af de her plejecentre.
Er ordføreren opmærksom på det?
Og vil den efterregning, der kommer efter den anden udbudsrunde, skulle betales af yderligere lukkedage i daginstitutionerne eller ved at skære yderligere ned på hjemmehjælpen til de ældre?
Mike Legarth (KF), 2009-12-16:
For det første vil jeg anbefale fru Christine Antorini at tage en snak med hr. Nick Hækkerup, for det her er jo noget, der besluttes ude i kommunerne, og jeg er lige blevet pålagt ikke at blande mig mere end højst nødvendigt i det, og det er jeg sådan set enig i.
Så det er det første umiddelbare svar.
Men det er ikke rigtigt.
Det er tilbagevist.
Vi kan også via undersøgelser fra Danmarks Statistik dokumentere, at vi i den her regeringsperiode fra 2002-2008 har investeret 4,4 mia. kr. i folkeskolen, og det her er altså pristalsreguleret, mens det i den periode, hvor det var fru Christine Antorinis eget parti, der var i regering, nemlig fra 1993-2001, kun var 2,3 mia. kr., så det er altså næsten en fordobling af investeringerne i folkeskolen, så pas på den kritik.
Christine Antorini (S), 2009-12-16:
Nu spurgte jeg jo meget konkret til den virkelighed, der er ude i folkeskolen.
Vi får jo løbende statistikker fra Undervisningsministeriet om, hvordan den sande tilstand er derude.
En af de ting, som vi synes er dybt bekymrende, og som jeg i øvrigt også vil mene at De Konservative burde være bekymrede over, er som sagt, at eleverne får mindre og mindre undervisning.
Derfor vil jeg godt igen sige det, som jeg før nævnte for den konservative ordfører: I de små klasser fra 1.-3. klasse har hver fjerde elev færre timer end minimumstimetallet.
Vi snakker ikke om det vejledende timetal, men om minimumstimetallet, og det er i kernefag som dansk.
Hvad er det helt præcist, De Konservative har foreslået at der skal ske for at løfte folkeskolen og for, at vi ikke fortsætter med den her situation, hvor man er under minimumstimetallet?
Det går nemlig ud over fagligheden; det kan jeg love den konservative ordfører.
Mike Legarth (KF), 2009-12-16:
Vi er i Det Konservative Folkeparti meget optaget af uddannelsesområdet, og det ved fru Christine Antorini også godt.
Vi har det som fokuspunkt, og det er højt prioriteret, at vores folkeskole og uddannelsessektor under ét skal være blandt de førende i verden.
Den målsætning vil vi forfølge i al den tid, hvor vi har noget at skulle have sagt eller kan medvirke til det, hvad enten vi er i regeringen, og det håber og forventer vi at være, eller vi er i den situation, og gud forbyde det, at vi skulle havne i opposition.
Men det er simpelt hen ikke rigtigt, at vi ikke investerer mere i folkeskolen.
Den her regering har investeret mere i folkeskolen, end den tidligere SR-regering med fru Christine Antorinis eget parti og med hr. Nyrup Rasmussen i spidsen gjorde.
Christine Antorini (S), 2009-12-16:
Vi mangler stadig væk at få et svar på det om det permanente underskud på 30 mia. kr., når vi når 2015, men nu er ordføreren jo blevet spurgt om det så mange gange, uden at vi har fået et svar, så jeg vil lade det ligge.
Jeg har til gengæld lagt mærke til, at den konservative ordfører flere gange har nævnt, at Det Konservative Folkeparti er rigtig stolte af folkeskolen.
Det er vi også i Socialdemokratiet.
Vi er godt nok også bekymrede, for det, der er sket, mens Det Konservative Folkeparti har siddet ved magten og har lavet finanslove, inklusive den finanslov, som vi om lidt skal stemme om, er, at elevtallet er vokset – der er kommet flere elever, sådan er det, og det er sådan set godt – men til gengæld er investeringerne i folkeskolen faldet.
Det er tydeligt blevet demonstreret, bl.a. i Politiken i dag.
Hvad der er værst, er, at den økonomiske klemme, som Det Konservative Folkeparti har været med til at bringe kommunerne i, betyder, at eleverne får færre og færre timer, for den valgmulighed, som De Konservative giver kommunerne, er jo enten at skære på ældreplejen – nu kan jeg forstå, at svaret er, at de bare skal udlicitere – eller at skære på timetallet.
Det er sådan, at hver fjerde elev i de små klasser i folkeskolen har under minimumstimetallet i et eller flere fag.
Er det det, Det Konservative Folkeparti er så stolte over i folkeskolen?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-12-16:
Det er regeringens politik at sikre, at borgerne får nogle valgmuligheder.
Hvis ikke man kan blive behandlet på et offentligt sygehus, skal man kunne vælge et privat sygehus, og man skal også kunne vælge et sygehus i udlandet, som det offentlige betaler.
Det er regeringens politik.
Jeg ved også godt, at det, ligesom det gælder fru Antorini, vender sig i fru Baastrup, hvis borgerne får nogle rettigheder til at vælge noget andet end den ene standardiserede offentlige løsning.
Men det er jo et af de punkter, hvor der er en meget klar skillelinje i Folketingssalen her.
Der er nogle, der vil udstyre borgerne med nogle rettigheder, nogle valgmuligheder, og give dem et råderum til selv at vælge, og så er der den klassiske socialdemokratisk-socialistiske model med én løsning: Tag den, eller lad være.
Kan I lide den, er det fint, kan I ikke lide den, er der ikke noget at gøre ved det.
Morten Østergaard (RV), 2009-12-16:
Jamen det er jo fuldstændig velkendt, at Det Radikale Venstre ikke støtter skattestoppet.
Det gør vi bl.a. ikke, fordi det har været med til at forværre den økonomiske krise, vi står i.
Det har pustet til boligpriserne og har skabt en boligboble, der har gjort, at vi står i en værre krise, end man gør i andre lande.
Vi har også været ude at sige, at vi heller ikke bryder os om den måde, man administrerer det kommunale skattestop på.
Det er en anden uenighed, vi har med S og SF.
Derfor er det jo velkendte uenigheder, som hr. Kristian Thulesen Dahl trækker frem i manegen.
Men jeg siger bare, og det synes jeg er helt rimeligt i den her debat, at det jo ikke er sådan, at jeg ikke kan finde sprækker i den økonomiske politik mellem f.eks. hr. Kristian Thulesen Dahl og hr. Mike Legarth.
Og alligevel har man jo så lavet et skatteforlig, der rækker frem til 2019.
Jeg siger bare – belært af, hvor langt Dansk Folkeparti er gået fra sit udgangspunkt og ind til det skatteforlig – at så burde man jo sådan set nok være fortrøstningsfuld med hensyn til, at det også kan lykkes for den nuværende opposition, den dag flertallet måtte skifte.
Den fortrøstning har vi, fordi vi er enige om den økonomiske ramme, nemlig at økonomien skal hænge sammen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-12-16:
Jeg forstår godt, det er ubekvemt, at man får spørgsmål om den økonomiske politik hos dem, man vil have som samarbejdspartnere, og derfor forsøger at køre debatten over på noget andet end det, jeg spurgte om.
Fred være med det.
Men jeg tror, de fleste, der lytter til debatten, kan høre forsøget på at få snakket udenom.
Man kan også spørge hr. Morten Østergaard på en anden måde.
Og hvilken vægt skal vi i virkeligheden så lægge på, at man i givet fald måtte være enige, altså at hr. Morten Østergaard er enig med hr. Niels Helveg Petersen i, at man ikke kan gennemføre den udgiftspolitik, hvis man gennemfører det skattestop, som man taler for?
Morten Østergaard (RV), 2009-12-16:
Det er jo velkendt, at S og SF har et skatteudspil, og at Det Radikale Venstre har et andet skatteudspil.
Vores skatteudspil, som hedder »Skat der virker«, bidrager bl.a. med 2,5 mia. kr. til holdbarhedsudfordringen, og det lægges altså oven i den skattereform, som hr. Kristian Thulesen Dahls parti har medvirket til.
Og der er en uenighed om det, og det skal man jo så finde sig til rette med.
Men der er ingen grund til at foregøgle, at der ikke er en uenighed.
Men det, vi er enige om, er, at der skal skabes holdbarhed i dansk økonomi, og hvis ikke regeringen har nået at tage initiativ til at gøre det inden et regeringsskifte – helst i et bredt samarbejde – så er det en bunden opgave for en ny regering.
Det er jo det helt centrale.
For jeg synes egentlig, at spørgsmålet er lidt komisk, når man i dag har hørt, at hr. Mike Legarth på Det Konservative Folkepartis vegne udtrykker behovet for reformer af efterløn og alt mulig andet, og at hr. Kristian Thulesen Dahl på Dansk Folkepartis vegne fuldstændig har afvist det.
Og jeg kan nok også finde to-tre eksempler på, at hr. Kristian Thulesen Dahl eller fru Pia Kjærsgaard har sagt, at den konservative skattepolitik aldrig ville blive til virkelighed, og alligevel har man lavet et skatteforlig, der binder partierne frem til 2019.
Så hvis nu man kravler lidt ned fra blokpolitikkens piedestal, kan man jo konstatere, at hvis der er en vilje, er der også en vej.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-12-16:
Tak for det.
Den 5. november vågnede vi op til en overskrift i Berlingske Tidende, der lød: »R: Det hænger ikke sammen i SF«.
»SF's skattepolitik hænger ikke sammen med partiets udgiftspolitik.
Med et skattestop har de ingen muligheder for at finansiere deres ønsker om udgifter«, er den radikale skatteordfører, hr. Niels Helveg Petersen, citeret for.
Og det lægger sig jo oven på, at hr. Morten Østergaard et par måneder før selv undsagde SF's økonomiske politik – også Socialdemokratiets i øvrigt – fordi sagen ville illustrere, at der ville opstå store økonomiske huller i det, man ville gennemføre.
Det var i forbindelse med afgiftsomlægning på biler.
Vil hr. Morten Østergaard uddybe, hvad der ligger i alt det her?
Hvordan skal man tage alt det her?
Altså, hvad er synet på den økonomiske politik, som dem, man gerne vil i regering med efter et valg, ser ud til at stå for, og som man jo altså senest her i starten af november måned undsiger?
Morten Østergaard (RV), 2009-12-16:
Jeg tror, der er en meget grundlæggende forståelse og en langt større parathed i befolkningen, end regeringen tror, til at diskutere, hvordan vi indretter vores samfund og økonomien, så den hænger sammen.
Det, vi har forsøgt nu i 8 år, er jo at banke på regeringens dør og sige: Skal vi ikke tage hånd om de her udfordringer?
Og de gange, man har været villig til det, bl.a. i velfærdsforliget, har vi været med.
Men vi kommer jo ingen vegne.
Men vi konstaterer, at det er, som da Knud Heinesen var finansminister, at man styrer mod afgrunden; man kan se den foran sig.
Det problem, som kendetegner Venstre lige nu, er, man godt ved, hvad der skal til for at genoprette dansk økonomi, men man aner ikke, hvordan man skal blive genvalgt, hvis man gør det, og derfor lader man være.
Mike Legarth (KF), 2009-12-16:
For det første vil jeg sige, at vi i Det Konservative Folkeparti vil fortsætte med at medvirke til at skabe et velfærdssamfund, som er anerkendt over hele verden.
Vi får jo også bedømmelsen, at vi er dem, der behandler de svage og udsatte bedst, af alle lande i den her verden.
Det vil vi selvfølgelig fortsætte med.
Den placering er vi stolte af, og den skal vi fastholde, så den filosofi vil gennemsyre alt, hvad vi foretager os fremadrettet. Så kan jeg altså ikke bekræfte den teori, som hr. Mogens Jensen fremsætter om, at det er mere givtigt at foretage offentlige investeringer.
Nu har debatten også i dag kørt på, hvor stor en gæld man så kan opbygge.
Vi er jo meget optaget af, at den gæld, vi stifter, skal betales tilbage.
Jo mere gæld vi opbygger, jo mere skal der betales tilbage, og jo større bliver regningen over tid.
Tina Nedergaard (V), 2009-12-16:
Vi har tidligere hørt fra SF's og Socialdemokraternes ledere, at Det Radikale Venstre jo på ingen måde skal have indflydelse på den skattepolitik, der skal føres efter et valg.
Men det, jeg så godt kunne tænke mig at høre, er, hvordan man i Det Radikale Venstre oplever det, at Enhedslisten vil skulle have afgørende indflydelse på et regeringsgrundlag.
Altså, man kan jo i hvert fald sige én ting helt sikkert i dansk politik, og det er, at Enhedslisten og Det Radikale Venstre står for ret forskellige økonomiske politikker.
Hvordan ønsker Det Radikale Venstre at forholde sig til det?
Og mener hr. Morten Østergaard ikke også, at det kan undre lidt ude hos egne vælgere og borgerne generelt, at man peger på en statsminister, der garanterer, at man overhovedet ikke vil gennemføre noget af det, Det Radikale Venstre står for?