runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-12-18:
Tak, og jeg vil prøve noget meget ambitiøst, jeg ved godt, og det her kan være svært for finansministeren, men alligevel.
Jeg ved, at det er uvant for finansministeren, men lad os prøve.
Det handler om ældreområdet og den milliard kroner.
Det, jeg er dybt optaget af og Dansk Folkeparti er dybt optaget af, er jo, om den milliard er udtryk for det, der står, nemlig et varigt løft af ældreområdet.
Derfor har vi også tidligere diskuteret det på et samråd i Folketinget, og jeg skal bede finansministeren forholde sig til: Kan kommuner, der modtager penge fra den her pulje, samtidig skære ned på ældreområdet, så der ikke netto bliver tilført flere penge i det omfang, den milliard er udtryk for, men at der bliver tilført færre penge til området, eller er kommunerne forpligtet til, at den del, de får af puljen, skal ekstra tilføres ældreområdet, og at man ikke samtidig kan spare pengene et andet sted på ældreområdet?
Jesper Petersen (S), 2013-12-18:
Med den talelyst, der går ud over 1 minut, forstår jeg egentlig ikke, hvorfor hr. Lars Løkke Rasmussen så sjældent kommer på talerstolen.
Det kunne være udmærket at føre en debat lidt oftere.
Men der blev ikke rigtig svaret på spørgsmålet.
Jeg spurgte i forbindelse med den konkrete udtalelse om, hvorvidt 40 kr. i timen er en rimelig løn, som hr. Claus Hjort Frederiksen, en vel betydelig partifælle for hr. Lars Løkke Rasmussen, var ude med i går.
Det, man møder, når man diskuterer det her med Venstre, er, at Venstre ikke for alvor vil forholde sig til de konkrete forslag, man faktisk kommer med, der vil være skadelige for danske lønmodtagers muligheder for at opretholde en ordentlig løn.
Nu er forslaget 40 kr., og det er åbenbart accepteret af Venstre, at det er en ordentlig løn i Danmark – eller hvad?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2013-12-18:
Venstre har ikke noget forslag om en lovbestemt mindsteløn, og hvis vi havde, så ville den aldrig nogen sinde blive på 40 kr.
Det ved hr. Jesper Petersen også udmærket godt, og det eksemplificerer sådan set også det, der fik mig op på talerstolen, nemlig at den her debat oven på en bred aftale, som burde have det perspektiv: Hvad er Danmarks udfordringer, og hvordan tager vi det næste skridt?, nu bliver forplumret i almindeligt drilleri.
Hvad er Socialdemokratiets – det er det parti, hr. Jesper Petersen i øjeblikket repræsenterer, har jeg forstået – forslag til en lovbestemt mindsteløn?
Har Socialdemokratiet et forslag om en lovbestemt mindsteløn?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2013-12-18:
Jeg skal stille et simpelt spørgsmål, som ikke blev stillet i forbindelse med et meget langt pressemøde for et stykke tid siden.
Jeg skal spørge hr. Lars Løkke Rasmussen, om hr. Lars Løkke Rasmussen er enig i, at Danmark skal have en nultolerance over for brud på antikorruptionsreglerne i Udenrigsministeriet.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2013-12-18:
Ja, det synes jeg bestemt.
Og hvis det så er det vigtigste spørgsmål, der kommer fra den kant til den her debat i dag, er det jo i sig selv tankevækkende.
Jeg havde jo forberedt mig på, at det var noget med førsteklassesbilletter – men det bliver måske det opfølgende spørgsmål.
Til det vil jeg så sige, at det synes jeg heller ikke man skal flyve på, hvad jeg så i øvrigt også har beklaget, og jeg har af samme grund lavet om på de rejseregler, som regeringen selv havde draget omsorg for at vedtage, og som muliggjorde det her – med fru Pernille Rosenkrantz-Theils ord – fråseri, endda på et tidspunkt, hvor jeg ikke selv var engageret i den pågældende organisation.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2013-12-18:
Nu er det jo sådan, at hvis man læser antikorruptionsreglerne for Udenrigsministeriet, kan man se, at der som et af eksemplerne på, hvad man opfatter som misbrug af offentlige midler, står, at det er, hvis familiemedlemmer får betalt deres rejser af de offentlige midler, som organisationen er i besiddelse af.
Så når jeg beder hr. Lars Løkke Rasmussen bekræfte, at han støtter nultolerancen i forbindelse med antikorruptionsreglerne, er det selvfølgelig, fordi der er noget dokumentation, vi stadig væk ikke har fået fremlagt, men som offentligheden har kendskab til eksisterer.
Det drejer sig om de e-mails, hvori der foreligger en dokumentation eller måske netop det modsatte af, hvorvidt det har været med eller uden intention, at hr. Lars Løkke Rasmussens datter har fået betalt sin flybillet.
Derfor vil jeg gerne spørge: Når der nu i antikorruptionsreglerne står, at man har pligt til at oplyse det, hvis man har kendskab til, at der kan være sket brud på de her regler, er det så ikke i offentlighedens interesse at få kendskab til de e-mails?
Jeg har også tidligere hørt hr. Lars Løkke Rasmussen sige, at han kun var interesseret i fuld åbenhed.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2013-12-18:
Jeg anerkender fuldt ud, at der er en udfordring i forhold til social dumping.
Det er også derfor, at den tidligere regering tog en række skridt, som denne regering, bl.a. med den aftale, vi selv har indgået med regeringen, bygger videre på med hensyn til kontroller og andet.
Jeg tror, at hvis vi for alvor skal adressere det problem, er vi nødt til at forstå et af de paradokser, der er i Danmark, nemlig at vi på en og samme tid, siden finanskrisen ramte os, har haft et stigende antal fuldt arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere, som går ledige rundt, samtidig med at vi kan se en nogenlunde tilsvarende stigning i antallet af østarbejdere i Danmark, der udfører arbejde, som ikke i hvert fald umiddelbart kalder på de voldsomme uddannelsesmæssige kvalifikationer.
Man kan stille sig selv det spørgsmål: Hvorfor tager vi ikke selv det arbejde, der er til rådighed?
Jeg tror, at man må finde svaret flere steder.
Et af stederne er selvfølgelig præcis det her med at føre en ordentlig kontrol af, at man overholder overenskomster og andet, noget andet er at få løst op for det dilemma, at det for for mange mennesker ikke betale sig at tage arbejde til lave indkomster.
Det kan man så grine ad og lave sjov med, men det er bare et faktum.
Regeringens egne tal siger, at det for i omegnen af en kvart million danskere ikke er forbundet med nogen nævneværdig indkomst at tage et arbejde.
Det er derfor, at en af vejene til at dæmme op for det her uden at lukke Danmark af og miste fordelene ved det åbne indre marked er at få gjort det mere attraktivt for folk med små indkomster at arbejde.
Det er bl.a. derfor, vi har foreslået et moderne kontanthjælpsloft og at investere provenuet målrettet i skattelettelser i bunden af indkomstskalaen.
Tusind tak for spørgsmålet.
Jeg har svaret på alle de spørgsmål, der knytter sig til det – helt ærligt!
Men det taler næsten for sig selv og for fru Pernille Rosenkrantz-Theils aktivistiske fortid, dengang hun slap voldsaktivister – var det ikke sådan, det var? – ind i Folketinget.
Den fornægter sig jo ikke.
Altså, når jeg tog ordet her til aften, var det for at kvittere over for finansministeren for et meget effektivt politisk forløb, der førte frem til, at vi lavede en politisk aftale, og for at prøve at pege på nogle problemer, Danmark står over for.
Og jeg tror ikke, at det største problem, Danmark står over for, er, at min datter har ledsaget mig på en tur, som jeg i øvrigt selv har betalt.
Det tror jeg ikke.
Men det interesserer åbenbart ikke fru Pernille Rosenkrantz-Theil.
Frank Aaen (EL), 2013-12-18:
Nu har vi jo diskuteret finanslov hele dagen og gjort det grundigt, så jeg vil prøve at lægge en lidt anderledes vinkel.
To gange har Venstre med meget kort varsel været med til at lave nogle store aftaler med regeringen.
Først var der skatteaftalen, hvor regeringen fravalgte Enhedslisten og på meget kort tid lavede en aftale med Venstre.
Herefter var der finanslovsaftalen, hvor regeringen fravalgte Enhedslisten og tilvalgte Venstre, som på meget kort tid kunne lave en aftale.
Når det kunne ske på så kort tid, var det jo, fordi Venstre både omkring skatteaftalen og omkring finansloven accepterede stort set regeringens udspil og fik stort set ingenting igennem, som regeringen ikke kunne lide.
Derfor tænkte jeg på, hvad det er for en gevinst, Venstre har fået, og jeg har gået og tænkt på, om det var den største gevinst for Venstres formand muligvis at blive hjulpet op af hængekøjen i Rio og komme ind og lave en aftale, selv om man ikke fik ret meget for det.
Og var den største gevinst, Venstre fik her med finansloven, i virkeligheden ikke, at Venstres formand blev hjulpet op af den sump, han sad i, der hed GGGI – en sump, som gjorde, at oppositionslederen stort set var handlingslammet?
Er det ikke en korrekt beskrivelse, og sender Venstres formand ikke nogen takkebreve til regeringen for de to gange at blive hjulpet ud af en meget dårlig situation?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2013-12-18:
Hvis det er hr. Frank Aaens udlægning, er det jo hr. Frank Aaens udlægning.
Det, der drev os til at lave en skatteaftale, var jo, at vi fik reelle skattelettelser af den type, som regeringen, før den blev regering, vedvarende kaldte ufinansierede skattelettelser.
Vi fik for milliarder af ufinansierede skattelettelser.
Efter tilbageløb, dynamiske effekter og alt det, man ikke kunne regne med; dengang vi andre lavede skattereformer, blev vi hånet ud.
Det har vi dels fået knæsat, og det bliver rigtig, rigtig godt, når vi kommer i regering igen og kan holde den nuværende finansminister, som så til den tid ikke længere er finansminister, og den nuværende statsminister, som så til den tid ikke længere er statsminister, op på, at sådan er det altså ny gængs regnemetode i Finansministeriet.
Det bliver jo en ren fest.
Det fik vi, og det fik vi i et større omfang end det, regeringen selv havde lagt op til.
Omkring finanslovsaftalen vil jeg sige, at vi med vilje har sat vores krav til årets finanslovsaftale på en sådan måde, at det blev svært for regeringen at lave en aftale med os.
For når finansministeren siger, at der ikke er Venstreelementer i det, er det jo en lille omgåelse af sandheden.
For de elementer er jo fremrykningen af forårets vækstaftale, hvor Venstres tilstedeværelse også gjorde den aftale større.
Bl.a. var der jo ikke forlængede kredittider i vækstpakken i regeringens eget udspil.
Det fik vi så forhandlet ind i foråret, og det har vi så trukket frem nu.
Det samme gælder nogle af de personskattelettelser, der først skulle falde i 2015, de falder nu i 2014.
Samlet set betyder det, at danskerne får 2,2 mia. kr. i skattelettelser næste år, som de ellers ikke ville få.
Derudover fik vi så fornøjelsen af, at hr. Frank Aaen ikke deltog.
Og det er ikke, fordi hr. Frank Aaen ikke må deltage, men det er, fordi den politik, han bringer med sig, er forkert.
Frank Aaen (EL), 2013-12-18:
Jo, det er rigtigt, at man fik fremrykket nogle besparelser for virksomheders emballageudgifter, som gør, at de bruger mere emballage, og man fik skåret i uddannelserne.
Det har jeg forstået, man har fået lavet nogle ting.
Men det er jo småtterier, vil jeg sige til hr. Lars Løkke Rasmussen
, det er jo småtterier.
Ellers kunne man nok heller ikke klare det på 7 timer.
Både omkring skatteaftalen og omkring finansloven var det stort set regeringens udspil, Venstre hjalp med at gennemføre.
Det er derfor, jeg spørger, om den største gevinst for Venstre ikke var de her to forløb, nemlig at man først kom op af en hængekøje og derefter kom op af GGGI-sumpen.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2013-12-18:
Jeg er lidt skuffet over, at fantasien ikke rækker til andet end at gentage spørgsmålet, som jeg allerede har svaret på.
Det, vi fik ud af det, var, at nogle skridt i den rigtige retning blev lidt større, end de ellers ville være blevet, og at regeringen blev holdt væk fra at tage nogle skridt i den forkerte retning sammen med Enhedslisten.
Det er sådan, det er.
Jeg sagde allerede på valgnatten, at vi ønsker at være en konsekvent og konstruktiv opposition.
Vi ønsker ikke at kopiere den sure måde, Socialdemokratiet og SF var opposition på, hvor de dårligt kunne lokkes ind i forhandlingslokalerne, og hvor de var imod alting.
Vi ønsker at overtage ansvaret for at drive Danmark, og ja, vi har da større ambitioner end dem, vi har indfriet sammen med den her regering, det har vi da.
Men vi ønsker da at bruge tiden, indtil hr. Frank Aaen får bekvemmet sig sammen til at rive det parlamentariske tæppe væk under regeringen, hvad han jo ikke kan tage sig sammen til, eller indtil valgperioden udløber.
Vi ønsker da at bruge den tid til at berede vejen for, at vi kan overtage Danmark i den bedst mulige form.
Til det hører da at holde Enhedslisten uden for indflydelse og søge indflydelse.
Sådan er det.
God jul!
Jesper Petersen (S), 2013-12-18:
Der er kun tre spørgsmål, så man skal virkelig ikke spilde tiden.
Jeg tror, det er 768 dage siden, der sidst var mulighed for at spørge hr. Lars Løkke Rasmussen om noget på Folketingets talerstol.
Jeg synes, det er godt, at han har bevæget sig derop.
Det er også godt, at Venstre og Konservative har været med til at lave en finanslov og tage ansvar for næste år.
Det vil jeg godt kvittere for.
Noget af det, der indgår i finansloven, er jo en styrket indsats over for social dumping.
Det mener vi er et alvorligt problem i Danmark.
Vi har gjort en del for gøre noget ved det og gør mere med den her finanslov.
Men ad nogle omgange har man kunnet blive i tvivl om, hvorvidt Venstre egentlig mener, at det er et problem.
I sin regeringsperiode var det ikke noget, man gjorde noget ved.
Venstre har her fremsat beslutningsforslag om at fjerne konfliktretten, sådan at man på den måde ville ramme lønmodtagerne.
Og i går ville hr. Claus Hjort Frederiksen så ikke udtale sig om, hvorvidt en timeløn på 40 kr. er rimelig eller ej.
Og det er det, der er mit spørgsmål: Mener Venstre og hr. Lars Løkke Rasmussen, at en timeløn på 40 kr. i Danmark er en rimelig løn?
Bjarne Corydon (S), 2013-12-18:
Det er jo en ganske stram model, der er lagt op til, tror jeg i virkeligheden også.
Det kan vi måske gå lidt dybere ind i på et senere tidspunkt i sammenligning med lignende øvelser, Dansk Folkeparti har stået bag tidligere.
Det er jo en model, hvor den enkelte kommune for at få pengene, skal indgive en ansøgning om, hvilken del af ældreservicen man ønsker at løfte, og på den måde skal binde sig til, at der faktisk sker et løft, også målt i forhold til den kvalitet, man leverer allerede i udgangspunktet.
Så er det ovenikøbet sådan, at kan man konstatere, at det ikke bliver til virkelighed, tager man pengene igen.
Så det må da siges at være en ganske stram model.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-12-18:
Tak, og det betyder så, at de 12 mia. kr., som finansministeren ønsker den offentlige sektor skal spare frem til 2020 – eller effektivisere, hvordan man nu vil benævne det – så ikke kan ramme ældreområdet, samtidig med at man får penge fra den her pulje.
Altså, man kan ikke ude i kommunen sige, at nu sparer vi x antal millioner på ét område af ældreområdet, samtidig med at vi så får penge fra ældrepuljen til ældreområdet, så vi netto ikke har tilført området flere penge.
Det er bare for at forstå det rigtigt, fordi jeg tror, at lige præcis her er der rigtig mange, der sidder ude i den kommunale verden og tænker på, hvordan man i virkeligheden kan få penge fra den her pulje uden nødvendigvis reelt at tilføre ældreområdet flere penge, og derfor er jeg jo enig med finansministeren i, at det skal styres meget stramt.
Bjarne Corydon (S), 2013-12-18:
Nu skal det jo ikke være forbudt at gøre tingene billigere, hvis de samtidig er på et kvalitetsniveau, som er, som det skal være, måske oven i købet et højere kvalitetsniveau.
Det her med de 12 mia. kr. handler jo ikke om at ramme nogen.
Det handler om at gøre tingene mere effektivt, og det, kommunerne vil blive målt på, det, de vil blive tildelt pengene i overensstemmelse med, er en konkret tilkendegivelse om, hvordan de ønsker at løfte serviceniveauet.
Og gennemfører de det ikke, så forsvinder pengene igen.
Finn Sørensen (EL), 2013-12-18:
Jeg skal lige finde et citat, for det er jo lidt vigtigt at gøre det præcist.
I medierne kunne man den 31. oktober læse finansministeren citeret for, og nu kommer det lynhurtigt: »Kædeansvar synes vi ikke umiddelbart er foreneligt – hverken med EU-retten eller andre hensyn til vores økonomi og konkurrenceevne«.
Det fik finansministeren, efter min mening med rette, en masse tæsk for, ikke mindst fra fagbevægelsen og fra partifæller.
Jeg vil gerne spørge finansministeren: Fastholder han de synspunkter, han er citeret for her – det var Ekstra Bladets udgave?
Og er det derfor, der ikke står noget om arbejdsklausuler og kædeansvar i offentlige udbud i den finanslovsaftale, man har indgået med V og K?
Bjarne Corydon (S), 2013-12-18:
Jeg tror, jeg fik sagt ret tydeligt, at det, der handler om EU-retten, ikke var præcist, og det skal jeg gerne medgive.
Det er jo sådan, at vores holdning er, at det her med kædeansvar må man beslutte lokalt om man ønsker at operere med.
I øvrigt – det kan være, jeg husker forkert på det punkt – tror jeg, at det er det samme synspunkt, man har ytret fra LO, som jo er en organisation, der måske ikke burde ligge hr. Finn Sørensens hjerte så forfærdelig fjernt.
Altså, man ønsker, at det her skal være et anliggende, der afgøres lokalt.
Det her med arbejdsklausuler m.m. diskuterede vi jo med Enhedslisten i finanslovsforhandlingsforløbet om man skulle gøre noget i forhold til, og der skete så det, at Enhedslisten ikke ønskede at indgå en aftale.
Finn Sørensen (EL), 2013-12-18:
Her kommer jeg jo nok til at korrekse finansministeren, for det er jo en kendsgerning, at vi afholdt et møde i Beskæftigelsesministeriet, efter at finansministeren havde indledt forhandlinger med Venstre, og at vi på dette møde blev præsenteret for et udkast til en tekst, som vi ikke sagde nej til, men som vi lovede at gå hjem og overveje, og som vi også afsendte et kompromisforslag til.
Vi hørte så bare aldrig noget fra finansministeren.
Det er lige for at sætte det forløb på plads.
Men finansministeren havde to udtalelser.
Hvis finansministeren trak i land i forhold til den om EU-retten, hvordan kan det så være, at vi på det møde, jeg lige har omtalt, blev præsenteret for, at der alligevel var et problem med EU-retten?
Og så forholdt finansministeren sig jo ikke til argumentet om konkurrenceevnen.
Så jeg vil gerne have, at finansministeren svarer helt konkret på: Fastholder finansministeren det synspunkt, han er citeret for, og er det derfor, der ikke står noget om arbejdsklausuler og kædeansvar i den finanslovsaftale, man har indgået med V og K, eller af hvilken anden grund er det?
Bjarne Corydon (S), 2013-12-18:
Der står ikke noget om kædeansvar, fordi vi finder, det er et lokalt anliggende.
Der står ikke noget om arbejdsklausuler, fordi Enhedslisten ikke ønskede at indgå en finanslovsaftale med regeringen.
Så enkelt er det.
Enhedslisten har jo selv gjort gældende, at man den her gang valgte at stå fast og derfor sagde nej.
Og når man siger nej, kommer de ting, man har forhandlet sig hen til, jo ikke igennem.
Sådan er det.
Tina Nedergaard (V), 2013-12-18:
Tak for det.
Jeg er også en lille smule forvirret over, om regeringen og finansministeren foretrækker at samarbejde med den ene eller den anden, men det er sådan set ikke mit ærinde.
Mit ærinde er ren nysgerrighed.
Vi er jo i Venstre glade for, at regeringen har valgt at samarbejde med Venstre og De Konservative om finansloven, men jeg undrer mig bare over, hvorfor regeringen ikke benytter den her meget kærkomne lejlighed, når man årligt laver finanslov, til at indfri nogle af alle de brudte, ufinansierede valgløfter, for det kunne man jo gøre så let som ingenting med Enhedslisten i år og næste år.
Og man kunne have gjort det i de foregående 2 år.
Så det er en chance, regeringen forpasser, til at indfri valgløfter.
Bjarne Corydon (S), 2013-12-18:
Jeg mener ikke, regeringen har forpasset nogen chance.
Regeringen har forhandlet meget langt, meget grundigt, meget intensivt og meget trættende for at få gennemført så meget af sin politik som muligt og er lykkedes med det, er lykkedes i vidt omfang.
Så man er kommet ind i den her aftale uden en krone, og det er da ganske udmærket set fra mit synspunkt.
Tina Nedergaard (V), 2013-12-18:
Der var også en vis julestemning, da der blev uddelt gaver i form af valgløfter forud for valget i 2011.
Men jeg er nu alligevel ret optaget af det.
Hvad er det, der gør, at regeringen undlader at lave en aftale med Enhedslisten om f.eks. at sende nogle af de mange milliarder kroner af sted til uddannelsessektoren – hvilket finansministerens parti jo gik til valg på, nemlig at man ville tilbagerulle hele genopretningspakken og de besparelser, som den daværende regering havde lagt på uddannelsesområdet?
Dem kunne man rulle tilbage med Enhedslisten.
I stedet for vælger man, og det er vi enige i i Venstre, at begrænse forbruget bl.a. i uddannelsessektoren.
Men man kunne have valgt at gøre det med Enhedslisten, man kunne have valgt at sende milliarder af kroner ud i den offentlige sektor.
Bjarne Corydon (S), 2013-12-18:
Altså, nu bruger vi faktisk endda rigtig, rigtig mange penge på uddannelse i Danmark under den her regerings ledelse, og oven i købet er det lykkedes at gøre det med Venstres stemmer i ganske vidt omfang.
Vi aftalte så sent som sidste forår at give 1 mia. kr. mere til voksen- og efteruddannelse, og vi har lige lavet en finanslovsaftale med massivt høje investeringer i uddannelse i Danmark.
Og det glæder jeg mig over, det er fint, at man kan gøre det med Venstre.
Bjarne Corydon (S), 2013-12-18:
Jeg tror nu, at det pågældende kontor også laver andre ting, det håber jeg da at de gør.
Men det er jo rigtig nok, at det da er relevant at diskutere, hvordan vi implementerer EU-lovgivning, og at vi ikke gør det på en måde, der i unødig grad skader det, vi i øvrigt forsøger at fremme med vores politik, herunder vækst og konkurrenceevne og jobskabelse.
Erling Bonnesen (V), 2013-12-18:
Tak for det.
Finansministeren har jo oprettet et kontor i Finansministeriet til at holde øje med overimplementering.
Det er jo en god idé, og det er sådan set godt.
Så er spørgsmålet: Betyder det så, at finansministeren vil sikre, at der ikke for fremtiden sker overimplementering, når man skal implementere nye EU-regler i Danmark?
Lone Loklindt (RV), 2013-12-18:
Det med brugerbetaling er jo lidt interessant, for først var ordføreren meget afvisende, og nu er man bagefter sådan lidt mere: Ja, det kan da godt være.
Altså, noget af det, som jeg har fået ud af De Konservatives 2020-plan, er jo, at det er noget med at nedsætte en prioriteringskommission.
Den skal, som der står, »gennemgå de offentlige budgetter med en tættekam« og eksempelvis give bud på mere brugerbetaling.
Så det er jo noget, man sådan i Det Konservative Folkeparti arbejder med som en mulighed.
Så vil jeg gerne spørge: Hvor meget forestiller man sig så skal dækkes ind af yderligere brugerbetaling i vores velfærdssamfund?
Mike Legarth (KF), 2013-12-18:
Jeg synes, jeg helt klart har sagt – og det er egentlig også det, fru Lone Loklindt helt korrekt læser op – hvad målsætningen er.
Det er at få undersøgt, om det med fordel kan indføres og i givet fald hvor og hvordan osv.
Men tingene skal i givet fald ses i en helhed, fordi vi i Det Konservative Folkeparti synes, at det samlede skattetryk er for højt.
Det skal være lavere.
Vi synes også, at personskatterne og selskabsskatterne er for høje.
Vi synes, der er for mange stopklodser og barrierer, og det er det første hensyn, der skal tages.
Når man så går ned igennem de forskellige politikområder, skal man da have åbne øjne og tage imod ekspertudsagn, ekspertanbefalinger og så vurdere politisk, om det er noget, man kan gøre anvendelse af.
Hvis man var fuldstændig forstokket og overhovedet ikke ønskede nogen form for ændringer, men bare fastholdt det, man kendte, så kom vi jo ingen vegne.
Vi har som sagt ikke her og nu nogen dagsorden om det, men derfor er vi selvfølgelig konstant i et udviklingsperspektiv, hvor vi er nødt til at sikre, at vi kan bevare den velfærd og den velstandsstat, vi jo er.
Vi må ikke tørre kilderne ud.