Nanna Westerby (SF), 2009-12-01:
Jeg må godt nok også sige, at det er en lidt forvrøvlet udlægning af det, vi gerne vil med helhedsskoler.
Vi vil jo sådan set ikke have, at eleverne skal sidde 8 timer i skole og have dansk hele dagen.
Med de timetal, der bliver givet lige nu i de danske folkeskoler, tror jeg desværre heller ikke, at der er råd til det, men lad det nu ligge.
Selvfølgelig vil vi ikke have, at man sidder på skolebænken en hel dag.
Helhedsskoler, som der i øvrigt er rigtig gode erfaringer med mange steder rundtomkring i landet som netop et tilbud til børn, der måske ellers har lidt svært ved at være i skolen, giver netop mere sammenhæng imellem fritid og skole; at kunne integrere legen mere i skolen, at kunne integrere fritidslivet mere i skolen, at kunne lave lektierne på skolen.
Det er en masse ting, som kan skabe mere sammenhæng i børnenes hverdag.
Tak for det.
I år 2000 var der 83,6 pct. af en årgang, der fik en ungdomsuddannelse.
Det var toppen af mange års stigning.
Det tal har aldrig været højere.
I 2007 var det tal faldet til 79,6 pct., og det er det samme som i starten af 1990'erne.
Faktisk skal vi tilbage til 1993 for at finde et år, hvor så få unge gennemfører en ungdomsuddannelse.
Det er 15 års udvikling og fremgang, der er forsvundet.
Nu skal vi så om en måned være oppe på, at 85 pct. får en ungdomsuddannelse, men det tal bliver nok desværre svært at nå.
Jeg ved, det er sagt rigtig mange gange i dag, men lad os alligevel dvæle lidt ved de her tal, for for mig er det en paradoksal situation.
Så er det bare så paradoksalt at opleve, at det danske velfærdssamfund går tilbage på noget så vigtigt som uddannelsesniveau.
Vi bliver en mindre uddannet nation.
Det strider imod alle mine forestillinger om Danmark som et land i fremgang.
Det er selvfølgelig også problematisk for Danmark.
Vi får altså mangel på uddannet arbejdskraft.
På den anden side vil der være et overskud på knap 90.000 ufaglærte og knap 35.000 personer med kun en gymnasial uddannelse.
Der bliver altså arbejdsløshed iblandt de ufaglærte.
Unge, der ikke starter på en ungdomsuddannelse 3 år efter folkeskolen, har
dobbelt så høj ledighed
, og de tjener gennemsnitlig 62.000 kr. mindre end dem, der kom i gang med en ungdomsuddannelse, og en 30-årig kvinde med en videregående uddannelse lever 3 år længere end en tilsvarende kvinde uden uddannelse.
For mænd er forskellen 5 år.
Så der er altså al mulig grund til at bakke op om den her målsætning.
Hvert år har vi så til gengæld fået beskeden fra regeringen, at vi nu skal vente og se.
Vi har lige sat nye initiativer i gang, nu vil der snart ske noget, nu vil flere unge snart tage en ungdomsuddannelse.
Det er vist det, som tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen vil kalde rundkredspædagogik af værste skuffe.
Regeringen har i 8 år haft chancen for at gøre noget ved det her problem, og i den periode er tallene bare gået ned ad bakke.
I SF vil vi have handling nu, og i oppositionen er vi faktisk enige om en lang række initiativer.
Vi har lige fremsat et forslag til vedtagelse i dag i forbindelse med den her forespørgselsdebat, som har en lang række forslag til, hvad vi kan gøre for at sørge for, at flere unge tager en ungdomsuddannelse.
Der er faktisk mere end 95 pct. af en ungdomsårgang, der starter på en ungdomsuddannelse, der er bare rigtig mange af dem, der falder fra.
For at undgå det vil vi have et loft over klassestørrelserne, vi vil have stoppet den udvikling, hvor der hvert år kommer flere i klasserne og flere hold på ungdomsuddannelser, så der bliver tid til den enkelte elev.
Vi vil have stoppet nedskæringer, så skolerne, vores ungdomsuddannelsesinstitutioner ikke skal slække på kvaliteten år efter år.
For det andet vil vi gøre noget ved, at der er for mange, der ikke kan tage en ordinær ungdomsuddannelse, fordi de simpelt hen ikke har fået de fornødne kundskaber i folkeskolen.
Derfor skal folkeskolen løftes.
Vi vil i SF have tolærerordning i dansk og matematik i de første klasser, vi vil have mere praktisk kultur i undervisningen, og så synes vi altså, det er vigtigt, at kommunerne ikke går under minimumstimetallet, som vi også har diskuteret her i dag.
Som det sidste vil jeg nævne, at der skal etableres bedre tilbud til dem, der ikke kan tage en ordinær ungdomsuddannelse.
Alt for længe har vi forventet, at de tekniske skoler, erhvervsskolerne vil samle alle unge op.
Men der er altså en gruppe, der ikke kan tage en erhvervsuddannelse.
Nu har regeringen i forbindelse med globaliseringsforhandlingerne givet erhvervsskolerne mulighed for at sige til den enkelte elev: Du er ikke klar til at starte her.
Det synes vi er et rigtig godt initiativ.
Næste skridt vil så være i højere grad at sikre, at der er nogle til at tage over, når den unge så ikke er kommet ind på erhvervsuddannelsen.
Der skal sættes mere ind på arbejdet med skræddersyede uddannelsesplaner til den gruppe af unge, der ikke kan gennemføre en ordinær ungdomsuddannelse.
Vi må have en reel uddannelsesgaranti i Danmark, og med det mener jeg ikke bare en garanti for at starte på en uddannelse, som man så falder fra igen senere, men også en garanti for, at vejledningscentre har et ansvar for at tilrettelægge en uddannelse til en, som man også kan gennemføre.
Det var nogle af de vigtige forslag, vi har til, hvordan flere unge kan gennemføre en ungdomsuddannelse.
Jeg vil så slutte med at sige, at vi jo er helt enige om målsætningen, i hvert fald på papiret, men jeg synes, det står meget klart i dag, at der er en opposition, som har nogle helt konkrete initiativer og forslag til, hvad vi kan gøre for at gøre noget ved det her problem, og der er en regering, som sidder på hænderne.
Jeg er altså rigtig bekymret for, hvad der sker, hvis ikke vi snart gør noget for at nå den her målsætning.