runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gitte Lillelund Bech (V), 2007-09-11:
Jeg interesserer mig også lidt for, hvem det er, der skal holde for, når Socialdemokraterne nu vil lave en skattereform.
Jeg har forstået, at Socialdemokraterne helst vil nedsætte en skattekommission, for så slipper Socialdemokraterne for selv at tage stilling til, hvad det er, man gerne vil.
En af de ting, som slog mig i noget af det, som hr. John Dyrby Paulsen har svaret, er det her med den grønne profil.
Så meget har jeg trods alt forstået af det, hr. John Dyrby Paulsen har sagt fra talerstolen, at Socialdemokraterne ønsker en skattereform med en grøn profil.
Hvad indebærer det helt konkret?
John Dyrby Paulsen (S), 2007-09-11:
Må jeg ikke bede spørgeren om bare at fokusere en anelse på det, jeg rent faktisk står og siger heroppe, og på de svar, jeg giver.
Svaret var meget klart: Skattestoppet eksisterer nu, og det eksisterer også i næste periode.
Men hvis vi kan lave en bred aftale om en skattereform i det her land, f.eks. med Dansk Folkeparti, så vil det da være tosset ikke at gennemføre den allerede i næste periode.
Det er meget enkelt, det er et meget klart svar, og der er ikke noget uld i mund eller andet uklart i det.
Det kan da for søren ikke være så svært at forstå; nu har jeg sagt det syv gange.
Det er meget enkelt, og nu har jeg sagt det en fem, seks gange: Vi står ved det, vi har sagt om skattestoppet.
Men vi har også sagt, at hvis vi kan lave en skattereform, hvor et af de store borgerlige partier er med, f.eks. Dansk Folkeparti, så vil det da være tosset ikke at gennemføre den med det samme.
Nu har jeg sagt det seks gange, og jeg kan altså ikke forstå, at det kan være så svært at forstå.
Når vi snakker om det med forskellige meldinger, vil jeg sige, at jeg også står lidt undrende over for det.
Vi har jo sagt det samme de sidste 2 år om skatten - nøjagtig det samme - og vi har sagt det samme om skattestoppet.
Nu har vi bare som en nyhed sagt, at det med en skattereform kan vi godt gennemføre hurtigere, hvis vi har et bredt flertal i den her sal, hvor et af de store borgerlige partier er med.
Hvis der er nogen, der har skiftet standpunkt i den her sag, så synes jeg faktisk det er Dansk Folkeparti.
Dansk Folkeparti har lovet, at der ikke ville komme skattelettelser i den her valgperiode.
De kommer nu.
Fru Pia Kjærsgaard har været ude at sige: Hvis der kommer skattelettelser, så bliver det i bunden - og kun i bunden.
Men sandheden er, at det forslag, der ligger på bordet her, giver flest skattelettelser til folk med de højeste indkomster og ikke til særlig mange i bunden; det er et faktum.
Mikkel Dencker (DF), 2007-09-11:
Nu har jeg siddet og lyttet til alle de spørgsmål, der har været stillet til hr. Dyrby Paulsen her i løbet af formiddagen.
Jeg kan da godt forstå, hvis tilhørerne og tv-seerne bliver ganske utrygge ved den usammenhængende måde, hr. Dyrby Paulsen svarer på ganske konkrete spørgsmål på.
Skattepolitikken fra Socialdemokratiet er gået frem og tilbage og op og ned gennem de sidste mange år.
Først så gik man ind for lettelser i topskatten, mens hr. Lykketoft var formand.
Så blev fru Thorning-Schmidt formand, og så tilsluttede man sig skattestoppet.
Og nu kan man så høre på Socialdemokratiets kongres her i søndags, at skattestoppet kun er noget, der gælder, indtil man laver en skattereform på et tidspunkt.
Kan vi nu ikke én gang for alle få et meget klart svar fra hr. Dyrby Paulsen på, om Socialdemokratiet vil stå fast på skattestoppet i hele næste valgperiode - ja eller nej?
John Dyrby Paulsen (S), 2007-09-11:
Jeg har meget svært ved at forestille mig, at vi skulle gå med til en skattereform, der øger uligheden i det her land.
Det kan jeg slet ikke forestille mig at vi kan være med til.
Line Barfod (EL), 2007-09-11:
Jo, men nu spørger jeg ikke kun til den sociale profil, jeg spørger til uligheden, for vi er i den situation, at uligheden er steget voldsomt under den nuværende regering.
Men den steg jo også i 1990'erne, og vi er nu tilbage på samme ulighedsniveau som i 1965.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-09-11:
Jeg har sagt meget klart, også heroppefra, og jeg er glad for at få lejlighed til at gentage det: Den skattereform, vi er med til, har, når den kommer, en ordentlig social profil modsat det lovforslag, vi behandler her.
Det er helt klart et af vores kerneområder, når vi laver en skattereform - eller alt, hvad vi ellers måtte lave af politik - at den skal have en ordentlig og stærk social profil, og det vil en skattereform, når den til sin tid kommer, også have.
Det er en gang vrøvl.
Derfor er det dér en gang vrøvlesnak, man forsøger at skyde os i skoene.
Den skattereform, der kommer i det her land, vil selvfølgelig være socialt afbalanceret også for boligejerne.
Det er noget vrøvl at sige noget andet.
Mikkel Dencker (DF), 2007-09-11:
Det var et meget utilfredsstillende svar, jeg fik her.
Det eneste gode, der var ved det svar, var, at hr. Dyrby Paulsen mente, at Dansk Folkeparti var et stort parti.
Det er jeg selvfølgelig glad for at høre.
Men alt det andet var en gang uld i mund, som man bedst kender det fra den socialdemokratiske statsminister tilbage i 1990'erne: ukonkrete svar på konkrete spørgsmål.
Nu prøver jeg så igen, den her gang vedrørende boligskatterne.
Kan hr. Dyrby Paulsen garantere mig, at Socialdemokratiet ikke vil hæve boligskatterne i næste valgperiode - ja eller nej?
Troels Lund Poulsen (V), 2007-09-11:
Der er i hvert fald grund til ved særlige lejligheder at rose Socialdemokratiet for at tale klart, og det, vi hørte her fra den socialdemokratiske ordfører, var meget klar tale: Der kunne ikke gives nogen garanti til de danske boligejere for, at de ikke kommer til at betale mere i skat.
Det er lige præcis det, som hr. John Dyrby Paulsen har stået og sagt fra Folketingets talerstol i dag, for hr. John Dyrby Paulsen har slået fast, at alt er i spil.
Det takker jeg for, det betyder, at man vil arbejde for en boligbeskatning.
Jacob Jensen (V), 2007-09-11:
Alt er i spil, sagde fru Helle Thorning-Schmidt til Berlingske Tidende for nylig.
Nu har vi så forsøgt at spørge et par gange, hvad det er, der er i spil, hvad det helt konkret betyder, at alt er i spil, men det har vi ikke kunnet få nogen præcis afklaring af, bortset fra at det skal ud i en kommission, og så må vi tage stilling til det på et senere tidspunkt.
Så kan jeg også forstå, at en reform skal have en social profil, og mit simple spørgsmål til hr. John Dyrby Paulsen er: Betyder det eksempelvis, at Socialdemokraterne går ind for at hæve topskatten?
Det vil jo være i modsætning til det, man gik til valg på i 2005, da man ville hæve grænsen for, hvornår der skal betales topskat.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-09-11:
Jeg er egentlig lidt ked af, at hr. Troels Lund Poulsen ikke er blevet klogere, men det siger måske mere om hr. Troels Lund Poulsen end om mig.
Jeg hørte før, at hr. Kristian Thulesen Dahl var glad for det klare svar, han var åbenbart blevet klogere, men sådan er der jo så meget.
Vi har sagt, at der i det her land er behov for en skattereform med en ordentlig social profil og et grønt element, at den skal være fuldt finansieret, og så er alt i virkeligheden i spil inden for de rammer.
Men jeg har også sagt, og det har jeg gjort adskillige gange nu, at det ikke er vores politik, at boligskatterne skal holde for.
I virkeligheden kan de slet ikke finansiere en skattereform.
Nu er det tiende gang, jeg siger det: Det er sådan set meget enkelt.
Den skal være socialt afbalanceret, der skal være en grøn profil, og den skal være fuldt finansieret.
Jeg synes ærlig talt, det er lidt groft at skulle høre fra hr. Kristian Thulesen Dahl, at man nu ikke ved, hvad man har.
Hr. Kristian Thulesen Dahl har sagt for mindre end et år siden, at der ikke kom skattelettelser i den her valgperiode.
Den aftale, Dansk Folkeparti har indgået med regeringen, giver skattelettelser.
Dansk Folkeparti har oven i købet sagt, at hvis der endelig kom nogen skattelettelser, kom de i bunden og kun i bunden.
Med de skattelettelser og den sociale profil, der er i den her aftale, er det de højeste indkomster, der får mest, og det er pensionisten, der faktisk ikke får ret meget.
Jeg synes ærlig talt, Dansk Folkeparti skulle prøve at komme lidt ud af sin osteklokke.
I virkeligheden er det jo sådan, at hvis Dansk Folkeparti havde sagt, at de ikke ville gå ind i den her aftale, men ville have noget, der var bedre, så havde Dansk Folkeparti fået noget, der var bedre, for der havde været et flertal for en anden skatteaftale i det her Folketing.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-09-11:
Jeg vil gerne sige tak for et klart svar, for det var det jo.
Jeg lyttede meget til svaret fra hr. John Dyrby Paulsen, og svaret var altså, at ja, man er villig til at lave en skattereform, der så træder i kraft før et efterfølgende valg, hvor borgerne ville kunne tage stilling til den.
Den måde, jeg så vil hjælpe hr. John Dyrby Paulsen ud af den nød, han jo er kommet i, er at spørge hr. John Dyrby Paulsen, om han ikke ved nærmere eftertanke godt kan se, at hvis udgangspunktet er, at man vil lave en skattereform allerede i næste valgperiode - en skattereform, man mener er fornuftig, fordi Dansk Folkeparti er med, og jeg kan jo ikke afvise, at den vil blive fornuftig, hvis Dansk Folkeparti er med - vil det mest ærlige vel være, at også Socialdemokratiet forud for et kommende folketingsvalg klart fortæller, hvad Socialdemokratiet mener skal være en del af sådan en skattereform.
Når jeg mener, det er afgørende nødvendigt, at Socialdemokratiet forpligter sig til, når man nu vil lave en sådan skattereform i næste valgperiode, klart og tydeligt at fortælle vælgerne, hvad det er, man mener indholdet skal være, så er det jo, fordi vi vel snart har set sytten forskellige skattepolitikker inden for de sidste 3-4 år fra Socialdemokratiets side, og derfor kan det være vanskeligt for borgerne at forholde sig til, hvad det er for en skattepolitik, Socialdemokratiet vil gå ind i sådan en skattereform og arbejde på baggrund af.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-09-11:
Først tak for de venlige tanker.
Nu synes jeg jo ikke, at jeg er specielt meget i nød, jeg synes faktisk, det er meget hyggeligt at stå her og tale om skat, selv om jeg skal svare på det samme igen og igen - men fair nok, det er jo spillets regler.
Jeg må sige meget klart, at det, vi har gjort nu, er, at vi har sagt: Skattestoppet eksisterer nu, og det eksisterer i næste periode.
Hvis vi sammen med et bredt flertal i den her sal kan lave en skattereform, der er til gavn for Danmark,
er vi, har vi sagt i søndags, nu klar til at gennemføre den, hvis der er et bredt flertal i det her Folketing, og det betyder, at et af de tre skattestoppartier er med, f.eks. Dansk Folkeparti.
Så jo, det betyder det.
Men det ville da også være dumt, hvis vi alle sammen er enige om, at det faktisk er en god aftale, så at vente 3-4 år med at lade den træde i kraft.
Lad os dog gøre det med det samme, hvis det er til gavn for danskerne og den har en ordentlig social profil.
Hvorfor så vente?
Men det forudsætter altså, at et af de tre store borgerlige partier er med.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2007-09-11:
Det passer jo glimrende, og når jeg ligefrem oplever sådan et dejligt frieri fra talerstolen, er det jo dejligt.
Vi går altid til arbejdet med krum hals, og vi gør det ud fra et ønske om at hjælpe og specielt hjælpe dem, der er i nød, og derfor skyndte jeg mig ned i salen her i dag, for jeg kan forstå, at hr. John Dyrby Paulsen er lidt i nød.
Jeg vil gerne prøve at hjælpe hr. John Dyrby Paulsen ud af den pine, han er kommet i, for noget af det flotte ved Socialdemokratiets skattepolitik indtil i søndags var jo trods alt, at man sagde: Inden en ny skattereform træder i kraft, skal der være et folketingsvalg, hvor folk ved, hvad det er for noget, der kommer til at virke i forbindelse med en skattereform, så kommer der et valg, og så træder den i kraft.
Så kan befolkningen tage stilling til det.
Jeg vil godt spørge hr. John Dyrby Paulsen: Er det nye i Socialdemokratiets melding ikke, at man vil forbeholde sig retten til at lave en skattereform allerede i næste valgperiode uden klart at fortælle borgerne inden et folketingsvalg, hvad den kommer til at gå ud på?
Er det ikke det nye i meldingen i forhold til tidligere?
Tidligere sagde man: en skattekommission, en skattereform, et folketingsvalg, og så træder det i kraft.
Nu vil man så forbeholde sig retten til at lave en skattereform, men man vil ikke forud for et valg - uanset om det er det første eller det næste – klart fortælle borgerne, hvad det er, den skattereform kommer til at gå ud på.
Troels Lund Poulsen (V), 2007-09-11:
Det er jo ikke, fordi man er blevet særlig meget klogere efter en times debat med den socialdemokratiske ordfører.
Det var nok heller ikke forventeligt, at det skulle ske i dag, men så vil jeg bare stille et helt konkret, banalt spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører: Kan den socialdemokratiske ordfører garantere de danske boligejere, at de ikke kommer til at betale mere i skat efter en skattereform?
Per Clausen (EL), 2007-09-11:
Men er hr. John Dyrby Paulsen ikke enig med mig i, at der er betingelser, hvis der skal laves en aftale med et af de tre partier, der nu i 6 år har stået for en skattepolitik, som har ført til større ulighed i Danmark?
Hvis betingelsen for at lave en aftale er, at et af de partier er med, tror hr. John Dyrby Paulsen så ikke, at mulighederne for at lave en skattereform, der for alvor sætter større lighed på dagsordenen, og som for alvor sætter miljøspørgsmål på dagsordenen, bliver betydelig ringere, og at hr. John Dyrby Paulsen og Socialdemokraterne derfor kommer til at leve med et skattesystem, som er dårligere end det, der faktisk er flertal i Folketinget for at indføre?
John Dyrby Paulsen (S), 2007-09-11:
Vi har sagt meget klart og tydeligt, at danskerne betaler nok i skat, så når vi laver en skattereform, er den fuldt finansieret, og det betyder også, at det samlede skattetryk ikke bliver øget.
Så nej, det ligger ikke i kortene, at skatten på arbejdsindkomster skal øges.
Tværtimod har vi sagt det modsatte.
Vi bliver nødt til at se på de arbejdsudbudseffekter, der er, derfor skal en skattereform alt andet lige gøre det nemmere at være dansker, om jeg så må sige, og det betyder også, at indkomstskatterne på et eller andet tidspunkt i en skattereform skal ned, så vi får en arbejdsmarkedseffekt ud af det.
Det har vi sagt meget klart.
Jeg er født optimist
, så mon ikke at vi, når vi sætter os ned og får forhandlingerne i gang, kan få overbevist et eller flere af de tre partier, f.eks. Dansk Folkeparti, om, at vi kan lave nogle tiltag, der er socialt afbalancerede og i virkeligheden er med til at lave en væsentlig bedre aftale end den, vi har på bordet nu.
Jeg tror, at man skal være optimist, og jeg tror, at vi går ind til det her med løftet pande og med håb om, at andre også kan se, at der i Danmark er behov for en skattereform, der er socialt afbalanceret.
Per Clausen (EL), 2007-09-11:
Nu er det jo forholdsvis kendt, at den skattepolitik, der er ført i Danmark, siden vi fik den nuværende regering, har ført til større ulighed.
Vi har haft to skatteændringer, som medvirker til det, eller rettere: Vi er i færd med at få den anden skatteændring.
Og generelt har politikken ført til det.
Måske mener Socialdemokraterne endog, at en ny skattereform skal bruges til at skabe større lighed i vores samfund.
Men det, der bare står tilbage, og som for mig er fuldstændig ubegribeligt, er, hvordan hr. John Dyrby Paulsen forventer at kunne få de partier, der står for den modsatte politik, med i en aftale om det.
Hvordan skal det gå for sig, når man tænker på den bastante afvisning af hr. John Dyrby Paulsens overskrifter her i dag?
Hvordan tror hr. John Dyrby Paulsen nogen sinde at Socialdemokraterne vil komme igennem med en skatteændring med udgangspunkt i de synspunkter, man har i Socialdemokratiet, hvis det skal gøres afhængigt af, at man kan få de borgerlige partiers støtte?
John Dyrby Paulsen (S), 2007-09-11:
Jeg tror faktisk, at man på skatteområdet står sig ved at lave nogle brede aftaler, som holder i lang tid.
Jeg må da sige, at nogle af de meldinger, der f.eks. er kommet fra Dansk Folkepartis side om bedre velfærd og ingen skattelettelser i den her periode - skulle der være nogle, skulle det være i bunden; nuvel, det holder de så ikke med den skatteaftale, de har indgået med regeringen – har været fornuftige.
Så jeg er stadig optimist.
Jeg tror, at vi kan lave en skattereform i næste periode ud fra de betingelser, vi har sat op.
Det tror jeg faktisk vi kan.
Vi har sagt - jeg har nu sagt det otte gange - at vi lægger op til en forhandling, i modsætning til det regeringen har gjort med denne aftale.
Vi lægger op til en reel og konkret forhandling om en skattereform i Danmark og om indholdet af den.
Vi har sagt, at vores udgangspunkt er, at den skal have en grøn profil, at den skal være socialt afbalanceret, og at den skal være fuldt finansieret.
Inden for de rammer tager vi en drøftelse og en forhandling om en skattereform i Danmark, det kan da ikke være så svært at forstå.
Vi siger, hvad udgangspunktet skal være, og så skal vi nok lave en skattereform med et bredt flertal.
Det kan da ikke være så svært at forstå.
Jacob Jensen (V), 2007-09-11:
Nu kan jeg forstå, at skatterne ifølge hr. John Dyrby Paulsen skal ned.
Jeg har ellers noteret mig, at fru Helle Thorning-Schmidt i en pressemeddelelse fra Socialdemokratiet - det er ikke kun et citat fra en journalist, nej, det er en pressemeddelelse - udtalte den 21. juli, at Socialdemokraterne på ingen måde ønsker skattelettelser efter valget.
Den politik er altså blevet ændret her 2 måneder senere; det er jo altid rimeligt nok at gøre.
Men jeg vil godt holde fast i det med, hvem det så er, der skal betale.
Vi kan forstå nu, at topskatten ikke skal sættes i vejret, og det så er den sociale profil.
Men hvad så med den grønne profil?
De grønne afgifter vender jo i den grad den tunge ende nedad, så når der tales om en socialt velafbalanceret skattepolitik, kan vi så vente at se øgede grønne afgifter fra Socialdemokratiets side?
Line Barfod (EL), 2007-10-03:
Det er et problem, at de ikke kan det i dag, når det hele skal kunne måles og vejes, og at det kun er det, der kan måles og vejes, der er vigtigt.
Men jeg kan forstå på det, ministeren siger, at det, regeringen lægger op til, er, at man ophæver nogle love, som borgerne trods alt kan slå op i og se, hvilke rettigheder de har, og hvor de kan påvirke politisk for at prøve at ændre de love.
Så laver man i stedet nogle aftaler, som man siger er bindende, nøjagtig ligesom man lige nu diskuterer, om kommunerne skal straffes for, at de sætter skatten op for at kunne levere den velfærd, som borgerne ønsker.
Så det, vi kan se frem til fremover, hvis jeg forstår ministeren ret, er altså, at man ophæver nogle lovkrav, og så kommer der i stedet nogle aftalebaserede krav, som kan have mindst lige så stor virkning på borgernes og de ansattes daglige vilkår, men uden at de har mulighed for at påvirke dem politisk, fordi det ikke er noget, der foregår i en åben, offentlig, demokratisk proces.
Er det korrekt forstået?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2007-10-03:
Nej, det er ikke korrekt forstået.
Jeg gav et konkret eksempel på det med udbud.
Jeg tror, at hvis fru Line Barfod læser regeringens udspil til kvalitetsreform, vil hun se, at det er gennemsyret af en tanke om, at en god offentlig service skabes i mødet mellem den ansatte og brugeren.
Derfor ønsker vi sådan set at skabe - havde jeg nær sagt - nogle flere politikfrie zoner eller en slags delegation, kan man godt sige, hvor Folketinget bliver mere tilbageholdende med at gøre sig kloge i detaljen på, hvad der er godt og mindre godt, mod at kommunerne til gengæld bliver bedre til at dokumentere resultaterne af den måde, som de anvender ressourcerne på, og at der fuldstændig på samme måde ude i den enkelte kommune bliver noget armslængde mellem de politiske drøftelser, der er i kommunalbestyrelsen, og den drift, der er ude i den enkelte daginstitution.
Vi ser sådan set gerne, at det er den enkelte leder ude på den enkelte daginstitution, det enkelte ældreomsorgscenter, plejehjem osv., som sammen med medarbejderne finder de metoder, der virker i situationen, for blomster skyder nedefra.
Så kan der selvfølgelig skyde en tidsel op i ny og næ, og der skal vi selvfølgelig også have et system, der gør, at vi kan få øje på tidslerne - for de skal luges ud - ligesom vi skal have et godt øje for blomsterne, for de skal plantes ud, og de skal spredes.
Det er sådan set den deal, vi ser for os, og det kræver, at vi drejer på mange knapper på en og samme tid.
Jens Christian Lund (S), 2007-10-03:
I går holdt statsministerens en tale her, som vi alle sammen lyttede meget alvorligt til, og i den forbindelse sagde statsministeren, at han ønskede flere dygtige udlændinge til Danmark; han sagde, at han ønskede mindre og - som jeg hørte ham antyde det - også mere fleksibelt papirarbejde og kortere ventetid for virksomheder, der søger udenlandsk arbejdskraft.
Statsministeren nævnte specielt, at han inden for sundhedsområdet ønsker flere udenlandske hænder, og jeg går ud fra, at det er i overensstemmelse med sundhedsministeren, når statsministeren siger sådan nogle ting.
Han ønskede også en meget klar imagekampagne for det her system i udlandet, så Danmark kunne leve godt af det, og der ville være flere, der kom hertil.
Det lyder jo alt sammen rigtigt, synes jeg.
Jeg ved jo, at sundhedsministeren selvfølgelig ved, at der mangler mange, mange læger i Vestjylland, og derfor vil jeg spørge sundhedsministeren: Synes sundhedsministeren, at det er i overensstemmelse med det, statsministeren siger, hvis Danmark på grund af noget forkert eller mangelfuldt papirarbejde udviser en fremragende læge fra eksempelvis Hviderusland, som Region Midtjylland virkelig har brug for?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2007-10-03:
Der er mange ting, jeg er enig med hr. Jens Christian Lund i, og specielt når hr. Jens Christian Lund nu står og så ubetinget erklærer sig enig med statsministeren, bliver det jo enkelt og let.
Jeg kan jo ikke gå ind i nogen sådan helt konkret personsag, men jeg kan bare sige, at når vi snakker sundhedspersonale, så handler det jo om at finde en balance mellem på den ene side at værne om patientsikkerheden, altså have sikkerhed for, at ansøgerne har de kvalifikationer, de siger at de har, og så på den anden side at gøre det så ubureaukratisk, så smidigt og så hurtigt som overhovedet muligt.
Det er den balance, der skal findes.
Det har regeringen sådan set allerede historisk taget en række initiativer til.
Allerede tilbage i, jeg tror, det var i 2002, lancerede vi den første handlingsplan, hvor vi satte nogle skarpere tidsfrister for de her forskellige godkendelseselementer i forbindelse med Sundhedsstyrelsen og universiteterne.
Derfor kan vi jo også, jeg ved ikke, om man kan bruge udtrykket glæde sig over, men i hvert fald konstatere, at 6,6 pct. af de læger, der arbejder i det danske sundhedsvæsen, gør det på baggrund af en udenlandsk eksamen.
Så det er altså ikke sådan, at den danske sundhedssektor er lukket land for kvalificeret udenlandsk arbejdskraft.
Så er det jo i øvrigt sådan fremadrettet, at regeringen er på vej med at præsentere en plan - og det falder ikke i min lod at skulle gøre det her nu, for
det er der andre i regeringen der tager sig af senere i dag eller i morgen - hvor man jo bl.a. skal se på positivlisten, altså hvad det er for nogle uddannelsesmæssige kvalifikationer, der giver hurtig og let adgang til det danske arbejdsmarked.
Men bundlinjen her er, at hvis man skal virke som læge i den danske sundhedssektor, så skal man være læge.