runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-05-03:
Jeg vil gerne spørge hr. Thomas Jensen om den del med, at man skal betale digitalt, hvis det er en ydelse på over 10.000 kr., for jeg synes jo, at det er stærkt problematisk, at man som en lovlydig borger, som i god tro betaler kontant, nu kan blive dømt og mistænkeliggjort.
Det, det her handler om, er jo, at man nu kriminaliserer kunden, og det synes jeg da er rigtig ærgerligt.
Derfor vil jeg prøve at spørge hr. Thomas Jensen, om han ikke synes, det er et problem, at det er den lovlydige borger, der betaler regningen kontant og får en håndskrevet kvittering, og som har været i god tro hele vejen igennem, der kommer til at hæfte for det, hvis det så viser sig, at mekanikeren eller tømreren, eller hvem det nu kan være, ikke bogfører det og ikke betaler moms, sådan som der er pligt til.
Det er det, vi ser her, og det er jo et skred i de retsprincipper, der er gældende i dag, at man kan komme til at hæfte for noget, som man ikke selv er skyldig i.
Kan hr. Thomas Jensen ikke se, at det er et stort problem?
Thomas Jensen (S), 2012-05-03:
Det, vi må konstatere, er, at sort arbejde er et kæmpe, kæmpe samfundsproblem.
Når statskassen hvert år unddrages for rigtig mange milliarder kroner, må vi også gå konsekvent til værks.
Jeg synes, det er godt for den enkelte, at der er den sikkerhed, men jeg synes samtidig, at det er at bede borgerne om at hjælpe med at komme det her samfundsproblem til livs.
På den her måde kan borgerne, som måske tvivler på, at en udbyder af en ydelse har rent mel i posen, sige, at ved at betale digitalt har de i hvert fald deres på det rene, og på den måde er borgerne med til at hjælpe med at bekæmpe sort arbejde.
Det synes jeg er rigtig godt, for det er et kæmpeproblem, som vi her skal have løst.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-05-03:
Jeg tror ikke, at der er nogen partier i Folketinget, der ikke vil bekæmpe sort arbejde.
Det, vi diskuterer i dag, er metoderne til at gøre det.
Jeg synes, at de er alt for vidtgående, og jeg synes, at det er noget af en sjov bemærkning, at man giver borgerne sikkerhed for, at de nu kan hjælpe med det, for det kan de jo sådan set i forvejen.
Jeg nævnte bl.a. det eksempel, at hvis man nu har fået sin kvittering og har handlet i god tro, så har man en kvittering på, at man har betalt, og så har man jo et bevis på, at man ikke har fået udført sort arbejde.
Så er det jo den, der har virksomheden, der har ansvaret for at sørge for at betale moms, skatter osv. Jeg vil også gerne spørge hr. Thomas Jensen, om nogle af høringssvarene ikke gør indtryk på ham.
Venstre har nævnt nogle af høringssvarene.
Gør det slet ikke indtryk på hr. Thomas Jensen og sætter en lille overvejelse i gang om, hvorvidt de ting, man vil gennemføre i dette lovforslag, er alt for vidtgående?
Thomas Jensen (S), 2012-05-03:
Som sagt mener jeg, at vi skal tage nogle nye midler i brug for at løse det her samfundsproblem.
Og ja, vi har en retspraksis, til vi får en ny retspraksis.
Derfor synes jeg, som jeg har redegjort for i min besvarelse af det første spørgsmål fra hr. Dennis Flydtkjær, at det her simpelt hen er at tage de rette redskaber i brug, fordi vi jo rent faktisk som samfund ofte er oppe imod en organiseret kriminalitet, hvor man virkelig gør alt for at snyde statskassen.
Det er de folk, vi er efter, og det er dem, vi vil give et rødt kort gennem den her nye tilgang til at komme efter dem.
Så alt i alt synes jeg, at der er en god balance mellem kriminalitetens karakter og de metoder, vi tager i brug for at løse problemet.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-05-03:
Jeg vil godt fokusere på grundloven, på ejendomsrettens ukrænkelighed og Socialdemokratiet forhold til grundloven.
Hvordan har Socialdemokratiet det med, at en almindelig borger, blot fordi der kommer en mand med en skattekasket på hovedet og siger, at han mistænker den pågældende borger, kan udsættes for, at denne mand kan trænge ind på den pågældende borgers private grund?
Der må også være nogle principper.
Der må være et socialdemokratisk princip om, at man for det første overholder grundloven, og for det andet, at man værner om borgernes rettigheder.
Så jeg vil godt have nogle reflektioner over grundloven og den private ejendomsret i forhold til socialdemokratisk politik.
Thomas Jensen (S), 2012-05-03:
Nu er det jo sådan, at grundlovens § 72 direkte siger, at man kan hjemle til en undtagelse fra grundlovens § 72, og det gør man i andre love.
Jeg ved ikke, om hr. Brian Mikkelsen var i Folketingssalen på det tidspunkt, hvor jeg stillede et spørgsmål til hr. Mads Rørvig fra Venstre.
Der påpegede jeg jo netop, at hvis man virkelig frygter, at det her skridt er noget, der er i meget stor konflikt med grundlovens § 72, vil det også klæde de borgerlige politikere, som tager den her diskussion, at sige ærligt og redeligt, om man vil gå ind og afskaffe alle de andre steder, hvor vi har hjemlet, at der kan være en undtagelse i forhold til grundlovens § 72.
Jeg vil sige til hr. Brian Mikkelsen, at det jo ville være en konsekvent holdning, så det kan være, at jeg gerne vil spørge hr. Brian Mikkelsen om det, når hr. Brian Mikkelsen kommer herop som ordfører.
Jesper Petersen (SF), 2012-05-03:
Vi har jo lige præcis lavet boligjobordningen for at prøve det af og for at se, om det har den effekt – og det har det forhåbentlig – at det faktisk mindsker omfanget af sort arbejde, men det her vil være et meget effektivt greb.
Det, at man alene med skattelettelser skulle kunne fjerne sort arbejde, findes der vist overhovedet ikke noget belæg for.
I mange andre lande, hvor skatteprocenten er lavere, har man langt mere sort arbejde, end vi har i Danmark.
Det handler også om moral, og det tror jeg faktisk at det her lovforslag vil gøre noget godt for.
Vi siger nemlig, at vi går i store sko, når det handler om pensionister og unge under 16 år og deres bagatelagtige arbejde i private hjem for indtægter op til 10.000 kr.
Det ser vi ikke på som sort arbejde.
Det skal de bare gøre; det er fint nok.
Vennetjeneste skal ikke betragtes som sort arbejde.
Men systematisk, organiseret sort arbejde skal vi da slå ned på af hensyn til de håndværkere og de virksomheder, der mister ordrer og arbejde, og af hensyn til fællesskabet, som mister så mange penge på det.
Jeg synes da, at man skulle tage at bakke op om nogle helt enkle og rimelige greb mod det, i stedet for at problematisere det så voldsomt, som man gør nu.
Jeg synes, det virker søgt.
Thomas Jensen (S), 2012-05-03:
Der bliver brugt udtryk som stikker og sådan noget.
Det får mig til at tænke på en anden politiker, som i forbindelse med skattepolitikken har brugt betegnelser om folk fra anden verdenskrig.
Nu, hvor vi kan høre, at Liberal Alliance ikke vil være med til at gøre noget for at bekæmpe det sorte arbejde i Danmark, vil jeg spørge hr. Ole Birk Olesen
: Er hr. Ole Birk Olesen så Mogens Glistrups barnebarn, når hr. Ole Birk Olesen mener, at de folk, der laver sort arbejde og snyder i skat, er frihedskæmpere?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-03:
Nu mener jeg faktisk ikke, at jeg brugte ordet stikker.
Det er muligt, jeg kom til at gøre det i kampens hede alligevel.
Jeg foretrækker egentlig at holde mig til betegnelsen angiver, hvilket henviser til, at man skal angive hinanden, og at man opfordres til at angive hinanden.
Jeg har – ligesom hr. Thomas Jensen tilsyneladende har – en vis betænkelighed ved, at man bruger termer fra besættelsestiden om mere jordnære ting, der foregår i dag.
Så hvis jeg kom til at sige stikker her, var det ikke det, jeg havde intentioner om.
Jeg mener angiversamfund.
Thomas Jensen (S), 2012-05-03:
Det var godt, så fik vi det på plads.
Hr. Ole Birk Olesen bruger det her glidebaneargument og påstår, at vi andre her i Folketingssalen i dag siger, at hvis man har en undtagelse fra § 72, kan man også lave den på andre områder, for det går jo egentlig meget godt på de andre områder.
Derfor vil jeg spørge hr. Ole Birk Olesen: Hvis hr. Ole Birk Olesen og Liberal Alliance virkelig har rygrad og virkelig står ved det synspunkt om grundlovens § 72, vil Liberal Alliance så fremsætte beslutningsforslag her i Folketinget om, at vi annullerer samtlige love, som laver en undtagelse fra grundlovens § 72?
For det ville være at have politisk rygrad, men det synes jeg ikke at jeg har kunnet få ud af hr. Ole Birk Olesen endnu.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-03:
Jeg har ikke noget overblik over, hvad samtlige 235 nuværende undtagelser dækker over, men jeg er tilhænger af det princip, som grundlovens fædre formulerede i § 72, om, at udgangspunktet må være, at boligen er ukrænkelig, og der skal en retskendelse til, før offentlige myndigheder kommer ind.
Det princip modererede de så en anelse ved at sige, at ved særegne undtagelser kan man tillade noget andet, som så er givet ved lov.
Men jeg synes, at det, man skal lægge mærke til, er ordet »særegen«.
Når man har 235 undtagelser – og nu er i gang med at ville gennemføre nr. 236 – så er man for længst trådt ud over det, som er særegne undtagelser.
Det er nu blevet normen, at lige så snart Folketinget kan se et eller andet formål i det, laver man bare en undtagelse.
Det princip fra grundloven om, at boligen er ukrænkelig, er efterhånden så udvandet, at det faktisk ikke er meget værd, men det kan bruges som et argument for, hvad det egentlig var, vi ville, dengang det danske demokrati var i sin vugge.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-05-03:
Jeg vil godt starte med at slå fast, at Det Konservative Folkeparti er imod sort arbejde.
Det er snyd, det er usolidarisk, og det er samfundsundergravende.
Vi mener, at løsningen er lavere skatter og færre afgifter, og at det skal være lettere at hyre arbejdskraft, så man kan undgå sort arbejde.
Derfor er svaret ikke øget kontrol.
Derfor er svaret heller ikke krænkelser af den private ejendomsret.
Når vi ser på regeringens forslag, er der gode elementer, hvor der liberaliseres og det gøres nemmere at være borger i det her land.
Det er direkte copy-paste af VK-regeringens forslag fra det tidlige efterår 2011.
Men når vi ser på stramningerne, og når vi ser på den principielle skillelinje mellem det at være borgerlig, på borgerens side, og det at være socialist, så at sige på statens side, er der altså en kæmpe forskel.
Der er en kæmpe forskel i forhold til, hvordan man behandler personer, og en forskel i forhold til den vagtsomhed, der må være omkring privatpersoners rettigheder til og ukrænkelighed i egen bolig.
Ud over de farlige tendenser i forhold til at kunne gå ind på folks private grund hjemler forslaget her også, at borgere, der udfører arbejde på et hus, fremover skal vise id, hvis SKAT går ind og kontrollerer ejendommen.
Det vil sige, at SKAT fremover også på det her område får større beføjelser, end politiet har i dag.
De kan altså uden nogen som helst form for retskendelse forlange id og cpr-nummer af en person.
Det kan politiet ikke bare lige gøre i dag.
Og så står vi med sagesløse borgere, som ikke har nogen rettigheder over for statsmagten.
Det er en principielt helt, helt forkert tankegang, og det er også derfor, at det er stærkt kritiske høringsbidrag, der er kommet til forslaget fra ellers besindige folk, eksempelvis Advokatsamfundet, som er meget, meget kritisk.
Grundlovens § 72 er fuldstændig klar og eksplicit med hensyn til ejendommens ukrænkelighed – fuldstændig klar.
Det er også rigtigt, at man med retskendelser og med undtagelser kan give nogle muligheder for, at offentlige myndigheder kan komme ind på folks private ejendom.
Men det er også lige så klart, at grundloven også har en anden paragraf, og det er § 42.
Det Konservative Folkeparti vil godt juridisk og politisk undersøge muligheden for at sende den her sag til folkeafstemning.
Vi mener, at det er så stort et indgreb i den private ejendomsret, så stor en krænkelse af den personlige frihed og så stor en krænkelse af almindelige menneskers rettigheder, at vi vil undersøge om den her sag kan sendes til folkeafstemning.
Det vil vi forfølge under den videre behandling af forslaget, for det er så stort et indgreb i borgernes rettigheder i det her land, at vi bliver nødt til at undersøge et så vidtgående instrument som at bruge grundlovens § 42.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-05-03:
Tak for det, hr. formand.
Jeg vil gerne spørge skatteministeren, om det ikke vækker bekymring og gør indtryk, når stort set hele høringssvar og stort set alle oppositionspartier i Folketinget synes, at det her er et skred for retssikkerheden.
Overvejer man i forbindelse med det at gå andre veje?
Det kunne f.eks. være, som jeg har foreslået, at kigge på den svenske boligjobordning eller andre tiltag.
Så har jeg et andet spørgsmål: Vil skatteministeren i forbindelse med udvalgsarbejdet tage initiativ til, at man beder nogle uvildige juridiske eksperter om at lave en redegørelse for, om det her er i overensstemmelse med intentionen i grundlovens § 72, som siger, at der skal være en særegen undtagelse, for at man dispenserer fra grundlovens § 72?
Det er jo det, der ligesom er stridspunktet – kan jeg høre – mellem de borgerlige og regeringspartierne.
Altså om den her undtagelse står mål med det.
Thor Möger Pedersen (SF), 2012-05-03:
Den konkrete overvejelse, som spørgeren har, forudsætter jo også en ganske ambitiøs finansiering, sådan som jeg umiddelbart hører forslaget.
Det er klart, at når vi under udvalgsbehandlingen vil bore de forskellige synspunkter osv. ud, skal det selvfølgelig gøres ordentligt.
Men jeg vil bare gerne understrege, at det ikke er i modstrid med grundloven.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-05-03:
Tak for meldingen om, at man gerne vil kigge på det i udvalgsarbejdet.
Men en ting er, at man gerne vil have sine egne medarbejdere i Skatteministeriet og Justitsministeriet til at kigge på det.
En anden ting er at få et panel af uvildige juridiske eksperter til at kigge på det.
Det er egentlig den del, jeg gerne vil have at ministeren forholder sig til, og forhåbentlig bekræfter han, at man vil have nogle politisk uafhængige eksperter til at vurdere, om det her er på kant med grundloven, altså om det her er i overensstemmelse med den undtagelse, som står i § 72.
Forhåbentlig kan skatteministeren sige ja til, at vi får nogle uvildige til at kigge på det.
Hvis det er tilfældet, og det ender med, at de her eksperter kommer frem til at sige, at de ikke synes, at det her er intentionen med de tanker, man havde, da man lavede § 72 i grundloven, vil man så droppe forslaget?
Frank Aaen (EL), 2012-05-03:
Vi støtter det her lovforslag.
Vi synes, det er en god idé, at man både får skilt det fra, der bare er vennetjenester, og får gjort noget mere effektivt ved sort arbejde.
Der har også i vores bagland været rejst nogle diskussioner omkring det retspolitisk, som vi bare skal være helt sikre på er på plads, inden vi vedtager lovforslaget.
Jesper Petersen (SF), 2012-05-03:
Det er jo lige præcis der, at man går ind og siger, at det at gå ind i folks private hjem alligevel er noget andet end blot at være på deres ejendom og se arbejdet på deres carport eller i deres have, eller hvad det er, der foregår.
Der bliver grænsen konkret sat i det her tilfælde.
Det er jo rigtigt, som hr. Mads Rørvig siger, at det er en vurdering af, hvad man synes, der skal være tilladt.
Det synes jeg er en noget mere stille og rolig tilgang end den, jeg hørte i hr. Mads Rørvigs ordførertale.
Og jeg synes ikke, at det er så mærkeligt – når vi f.eks. giver arbejdstilsynet lov til at kontrollere – at skattemyndighederne også får det, så de ikke skal stå og være til grin og se på, at inden de har mulighed for at foretage kontrollen, er alle, der skulle kontrolleres, over alle bjerge.
Mads Rørvig (V), 2012-05-03:
Vi har jo helt fundamentalt forskellige opfattelser af, hvad der er et privat hjem, for uanset om jeg er udenfor eller indenfor i mit hjem, ville jeg føle mig lige krænket, uanset om SKAT kommer indenfor eller udenfor.
Det gør ingen forskel for mit vedkommende.
Gør det ikke indtryk på SF's ordfører, hr. Jesper Petersen, når Advokatrådet skriver i deres høringssvar: »Dette er sjældent set i et demokratisk og åbent samfund som det danske?«
Har hr. Jesper Petersen slet ingen skrupler over at indføre sådan en lovgivning?
Jesper Petersen (SF), 2012-05-03:
Man skal selvfølgelig gøre sig overvejelser, hver gang man vil lave et lovforslag, og hver gang man vil fravige en paragraf i grundloven.
Det er så sket i mange tilfælde med den her paragraf.
Jeg synes, det er fair, og jeg synes, det er helt i orden, for når man kan se, at der foregår et arbejde på en byggeplads, kan Arbejdstilsynet f.eks. komme ind og kontrollere.
Hvorfor skal SKAT så ikke have den mulighed, hvis de har en mistanke om, at der er ugler i mosen?
Det ender i hvert fald med – hvis man er modstander af det – at konsekvensen bliver, at man fratager SKAT et meget effektivt redskab til at gøre noget ved en praksis, som er meget skadelig, og som vi mister rigtig mange penge på.
Jeg synes egentlig, at man skulle gøre fællesskabet den tjeneste, at vi får gennemført den her lovgivning og giver nogle ordentlige redskaber til vores skattefolk.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-05-03:
SF's ordfører forstår ikke, hvorfor vi gør så stort et nummer ud af grundlovens § 72.
Jeg vil lige prøve at læse den op: »Boligen er ukrænkelig. Husundersøgelse, beslaglæggelse og undersøgelse af breve og andre papirer samt brud på post-, telegraf- og telefonhemmeligheden må, hvor ingen lov hjemler en særegen undtagelse, alene ske efter en retskendelse.«
Det er sådan set ikke kun os, der gør et nummer ud af den her paragraf.
Det gjorde grundlovens fædre også.
De gjorde så stort et nummer ud af det her princip, at de formulerede en selvstændig § 72 om det i vores grundlov.
Jeg vil gerne spørge SF's ordfører, om SF's ordfører synes, det er en god idé, at vi har den paragraf, og hvorfor det er en god idé.
Altså, hvilke gode principper er det, denne paragraf beskytter – hvis SF's ordfører går ind for paragraffen?
Jesper Petersen (SF), 2012-05-03:
Jeg går ind for paragraffen.
Og det, jeg synes man ikke skal gøre et stort nummer ud af, er at gøre det her tiltag til mere, end hvad det er, altså gøre det mere problematisk, end det er.
Jeg mener, det er en dårlig undskyldning for at komme til at være imod et greb, som kommer til at have en vigtig effekt mod sort arbejde.
Jeg har også en anelse svært ved at forstå det.
Altså, hvor lang tid siden er det, at vi havde den her sag om demonstranter, der havde demonstreret lovligt, og som blev sat i futtog i timevis, og hvis rettigheder blev krænket?
Så var der en Venstremand, der endte med at sætte sig på asfalten ude foran TV 2 News for at demonstrere, at det ikke var særlig slemt, at de var blevet frataget dem deres personlige rettigheder.
Det kunne han sagtens holde til.
Når det var det, det drejede sig om, var man totalt ligeglad med personlige rettigheder, og der var ingenting at komme efter.
Men når SKAT nu – på samme måde, som Arbejdstilsynet har – vil få mulighed for at kontrollere nogle, som snyder fællesskabet og alle mulige andre, så skal det pludselig være et kæmpe problem, at man kan få lov til at gå ind på en byggeplads, hvor man kan se at der foregår noget, som man gerne vil kunne kontrollere.
I stedet for er det, man lægger op til, at man vil give mulighed for, at skattemedarbejderne skal stå der og få en lang næse, mens de, der har udført sort arbejde, bare fordufter.
Det er jo så en venlig håndsrækning til dem fra hr. Ole Birk Olesen og andre.
Mads Rørvig (V), 2012-05-03:
Nu er hr. Jesper Petersen jo en fornuftig mand, og det her er ikke en sort-hvid diskussion, men et spørgsmål om, hvor vi som politikere skal lægge snittet for, hvor privatsfæren går.
Det har vi jo forskellige holdninger til, og i den forbindelse vil jeg spørge hr. Jesper Petersen: Hvor er det snittet ligger?
Hvorfor skal den maler, der sort laver en indendørs opgave – hvor han altså maler et hus indvendigt – ikke kontrolleres på samme måde som den gartner, der laver sort arbejde ude i haven?
Jesper Petersen (SF), 2012-05-03:
Men jeg har jo lige præcis ikke sagt, at der ikke er en god grund til, at vi har § 72.
Den handler om boligens ukrænkelighed, og der er så tale om, at der også er mulighed for at fravige den bestemmelse.
Det vil man ikke kunne.
Der skal en retskendelse til, ligesom der skal i andre tilfælde.
Men det at komme ind på en grund, hvor der foregår arbejde ved carporten, havearbejde på græsplænen, gravearbejde, eller hvad der måtte foregå, er noget andet end at gå ind ad folks dør, altså helt ind i deres bolig og ind i deres hjem.
Jeg har ikke hørt nogen argumenter for, hvorfor det skulle være så skrækkeligt, at man kan give skattemyndighederne lov til at komme ind og tjekke nogle håndværkere, der befinder sig på en grund, og som man antager ikke har rent mel i posen.
Jeg synes, det er et godt princip, at man ikke bare kan vade ind i folks bolig uden at have en retskendelse, ligesom jeg synes, det er en god idé – og det er jo en meget fiffig måde at formulere det på – at man også beskytter borgernes rettigheder, når de er demonstranter.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-05-03:
Man kan høre på debatten, at SF's ordfører nok værner mere om 1. maj, men vi er nogle, der trods alt stadig væk værner mest om grundloven, som er det grundlæggende princip for Folketingets arbejde.
I grundloven står der – som hr. Ole Birk Olesen sagde – at der skal være en særegen undtagelse for at bryde grundlovens § 72.
Mener hr. Jesper Petersen, at det er en særegen undtagelse, når man nu giver SKAT mulighed for at gå ind og krænke folks private ejendomsret?
Jesper Petersen (SF), 2012-05-03:
Hvis man vedtager lovforslaget, ja.
Så har man jo givet en særlig undtagelse fra den paragraf, ligesom man gør i andre tilfælde.
Eksemplet med Arbejdstilsynet er brugt et par gange, og det er altså det samme, der vil være tale om her.
Jeg vil igen bare stille og roligt mane til, at man forestiller sig situationen: Hvad er det, vi taler om i praksis?
Det er, at der dukker nogle skattemedarbejdere op på en villavej eller på en eller anden byggeplads.
De kan se, at der foregår noget, som de synes ser en anelse mistænkeligt ud, og det kunne de godt tænke sig at kontrollere.
Det giver vi dem så lov til at gøre.
De må ikke gå ind i folks hjem, men de må godt gå ind på den grund, der er tale om.
Det forekommer mig ikke at være et meget, meget stort problem, og det tror jeg sådan set heller ikke ret mange almindelige danskere vil synes, når det handler om den praksis, der f.eks. er i Arbejdstilsynet.
Det er ikke noget, vi oplever klager over i dag, så vidt jeg ved.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-05-03:
Jeg kan forstå, at ordføreren ikke synes, der er det store problem i det, men hvis vi skulle finde en løsning, der gav færrest mulige problemer, kunne vi eventuelt kigge til Sverige, der ligesom Danmark har haft et forsøg med en boligjobordning.
Svenskerne har haft en slags udvidet boligjobordning, hvor man kunne få fradrag i forbindelse med forbedringer af boliger osv.
Det har gjort, at man i Sverige stort set har udryddet sort arbejde.
Var det ikke bedre, at vi gik den vej i stedet for?
Jeg kan forstå på hr. Jesper Petersens ordførertale, at han efterlyser, at man bakker op og laver et bredt samarbejde om at bekæmpe sort arbejde.
Det vil jeg egentlig meget gerne være med til, men var det ikke bedre, at vi stod vagt om grundloven og ikke overtrådte vores retsprincipper og i stedet for lavede en ordning som boligjobordningen, men bare udvidede den i retning af svenskernes, for de har sådan set provenuneutralt kunnet lave en ordning, der udrydder sort arbejde uden at overtræde deres retsprincipper?