Carsten Hansen (S), 2008-11-18:
Se, det, der får mig til at tage en anden runde - det er ikke noget, jeg normalt gør - er, at ministeren skosede os for ikke at have nogen forslag.
Og nu nævnte vores ordfører for forespørgerne, at vi i virkeligheden nu har fremsat et forslag til vedtagelse med ikke mindre end 11 forslag.
Jeg synes, det er lidt stærkt af ministeren at stå her oppe og sige, at vi ingen forslag har.
Vi mener også, at der i virkeligheden bør være en fornuftig basisøkonomi i alle uddannelser, og at det ikke skal udhules af alle mulige tiltag, hvor hr. Lars Løkke Rasmussen kommer som en tyv om natten og underløber de fælles målsætninger, vi har, ved på det ene område at give 300 mio. kr. og så opkræve 304 mio. kr. i administrative besparelser, der ikke kan indhentes.
Undervejs i en af forhandlingerne om politireformen bad jeg faktisk finansministeren om at give en garanti for, at de besparelser, som man ville anvise, var til stede, for så ville vi være med - nej, undskyld, det var fængselsreformen, undskyld.
Det var en meget god reform, som vi indholdsmæssigt var enige i, men vi sagde nej til at finansiere den med de der administrative fællesskaber og andre ting, for ministeren ville nemlig ikke give mig den garanti.
For det var jo lidt underligt, at man skulle tage fra de svageste på erhvervsskolerne, produktionsskolerne, for at give til dem, der sad i spjældet.
Var det ikke bedre at give dem en uddannelse, inden de røg i spjældet?
Derfor er vi så i den situation, at vi på en lang række områder ser, at pengene så forsvinder til alt muligt andet.
Og så spørger jeg mig selv: Anerkender man målsætningerne, og vil man reelt gøre det?
Nu har vi fået bekræftet i dag, at regeringen sad på hænderne
ministeren måtte nødtvungent anerkende, at det var, fordi vi pressede på, at der kom 143 mio. kr. mere.
Vi gik i gang med regeringen Nyrup Rasmussen/Marianne Jelved, og vi fik faktisk ændret det, for vi nåede ned på 17 pct., der ikke fik en ungdomsuddannelse.
Og jeg kan huske, hvor svært det var, da vi nåede ned omkring 20 pct. - det var håndholdt indsats, det var brobygning, det var ekstra taxameter, det var alt muligt.
Jeg brugte eksemplet med produktionsskolerne, og jeg tror, at vi alle anerkender produktionsskolernes indsats, men hvis det er en finansieringsreform, der gør, at der ikke kommer nok elever - jeg er enig med ministeren i, at det ikke er noget mål i sig selv, at der skal gå så og så mange der - og at vi er nået dertil, hvor rigtig mange falder ud, og de ikke kommer andre steder hen, så vil produktionsskolerne for mig at se være det rigtige sted at starte i stedet for at starte forkert et andet sted.
Jeg brugte et andet eksempel på, hvordan man finansierer noget, der hedder grundlæggende voksenuddannelse, og hvor skolerne ikke tager fat i det, fordi det giver underskud.
Og sådan vil jeg, tror jeg, kunne finde rigtig mange eksempler på, at gode tiltag fra lovgivers side strander på dårlig økonomi.
Derfor må der en reel vilje til.
Lad mig så oplyse ministeren om, at det ikke er 12-års skolepligt, vi har foreslået - det kører vi for øvrigt stadig med i en alternativ ungdomskommission - det er 13 års.
Jeg har også tidligere over for ministeren sagt, at det da er underligt, at unge mennesker kan falde ud af en ungdomsuddannelse, uden at der ligger en plan for, hvad de så skal.
Men det kræver, at man får investeret i systemer, det kræver, at man får datasystemer, det kræver, at man får UU til at virke, så der er reel økonomi i det, og ikke får blandet det ind i kommunernes økonomi.
Jeg kunne pege på rigtig mange ting, og derfor syntes jeg, at jeg ville tage en anden omgang for at pege på, at bare i forslaget til vedtagelse - og så har hvert parti deres eget forslag - ligger der 11 gode forslag til fri afbenyttelse.
Og vi forhandler gerne.