runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2014-01-17:
Hr. Andreas Steenberg er så inde og sige, at ja, det kan også godt være, at vi skal beskatte anderledes.
Hvis man læser i regeringsgrundlaget, ser man, at regeringen vil sætte ind og komme med forslag til en ændring af bilbeskatningen.
Og så er det, man må spørge – nu er vi halvvejs inde i regeringsperioden: Hvor bliver den dog af?
er i hvert fald ikke tilfredsstillende, hvis man skal opfylde klimamål og mål for CO2-udledning.
Det tror jeg da vi er enige om.
Så kan man jo spørge sig selv: Hvor bliver så i virkeligheden forslagene til ændringer af i henhold til regeringsgrundlaget?
Mikkel Dencker (DF), 2014-01-17:
Vi er nødt til at tale om konkrete initiativer.
Der er 6 år, til vi er i 2020.
Det vil sige, at der er 6 år til at nå de sidste 6 pct., som SF og Enhedslisten og regeringen i øvrigt synes er meget, meget vigtige at opnå.
Så der må jo altså noget konkret på bordet.
Vil SF blankt afvise betalingsringen, højere afgifter på benzin og diesel og en nedsættelse af befordringsfradraget?
Er det det, der skal til for at nå de 6 pct., eller er det noget, SF godt kan afvise på det her tidspunkt?
Eller er det landbruget – der står også en masse i virkemiddelkataloget om landbruget – som skal holde for og have ekstra udgifter for at nå regeringens ambitioner om de 40 pct.?
Det må SF kunne svare på.
Steen Gade (SF), 2014-01-17:
Jamen som jeg sagde før, så står der rigtig mange ting i virkemiddelkataloget, men det er, fordi det er et katalog.
Selvfølgelig skal der da ske noget på landbrugsområdet.
Det er jo det, jeg har forsøgt at sige nogle gange.
Så kan hr. Mikkel Dencker spørge: Er der så sådan nogle ting?
Ja, dem er der da masser af i opfølgningen på Natur- og Landbrugskommissionen.
Jeg tror faktisk, at det er det område, der står først for.
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-01-17:
Tak for det.
Er ordføreren ikke enig i, at effekten på klimaet, på verdens klima, på Danmarks klima, er helt marginal?
For det er jo sådan, at når Danmark udleder mindre CO2, er der andre lande i EU, der kan udlede mere CO2.
Er ordføreren ikke enig i det?
Så det kan rent faktisk bare medføre, at det bliver dansk erhvervsliv og danske forbrugere, der kommer til at betale noget mere, og andre kan slippe med at betale noget mindre.
Steen Gade (SF), 2014-01-17:
Det ene er, at det er marginalt.
Det er jo rigtigt.
Det andet er, at vi har et fælles kvotesystem.
Det er også rigtigt.
Men der, hvor vores veje skilles måske – måske, det ved jeg ikke om de gør – er jo, at vi også ser en fordel med at modernisere vores samfund, effektivisere vores samfund, gøre os klar til den konkurrence, vi allerede står i.
Man kan vel næsten sige, at da vi kom tilbage fra Kina, fik man vel nærmest det indtryk, at vi i virkeligheden var et pilotprojekt, som også kunne være et pilotprojekt for Kina.
Jeg ved, at hr. Lars Christian Lilleholt har set det samme, som jeg har, og som fru Pernille Rosenkrantz-Theil brugte meget tid på at fortælle, nemlig at hvis vi kan lave nogle løsninger, som sparer energi, som er mere effektive, så ser det ud til i dag, at så er mulighederne for at eksportere det helt enormt store, fordi vi ikke er de eneste.
Det er det, der er hele pointen.
Hele verden er i gang med det her, og derfor vil jeg tilrettelægge det her, så vi får mest mulig effekt og flest job ud af det.
Andreas Steenberg (RV), 2014-01-17:
Må jeg ikke starte med at takke hr. Hyllested for det forlig, vi langt om længe lavede i tirsdags.
Deri får vi gjort rigtig meget ved transportsektoren.
Det var bl.a. Enhedslistens mærkesag at få afsat ½ mia. kr. til Ny Ellebjerg Station, som jeg tror kan komme til at flytte rigtig meget over i den kollektive trafik i Københavnsområdet.
Det var i hvert fald en af de gode ting, der var.
Roadpricing er noget, Radikale Venstre støtter.
Men vi må jo også sige, at det er noget, der tager mange år at udvikle.
Det er også noget, hvor man set med vores øjne ikke skal beskatte mere, end man gør i dag, men beskatte på en anderledes og klogere måde.
Derfor tror vi, det er fornuftigt at lave et bredt forlig.
For det ville være rigtig træls, hvis det hele blev droppet igen, hvis der på et tidspunkt skulle ske den ulykke, at der kom en anden regering.
Og det ville også set gennem vores briller være meget smartere at lave et forlig om roadpricing med et parti, der er lidt mere enig med os i, hvad det så skal koste at køre på vejene, end Enhedslisten nok er.
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-01-17:
Tak for det.
Var det så ikke bedre tilrettelagt, hvis Danmark i stedet for dansk enegang pressede på i EU, for at EU kunne have målsætningerne, således at det ikke blev danske forbrugere og dansk erhvervsliv, der kom til at hænge på den her regning?
Men for os er det helt afgørende, at det indgår i en international kontekst – dels i EU, dels i FN og andre steder, hvor det kan være fornuftigt, frem for en isoleret dansk enegang.
Tillykke til ordføreren med ordførerskabet.
Vi ser frem til samarbejdet med den radikale ordfører, og jeg glæder mig også meget over, den radikale ordfører lagde så stor vægt på EU.
Hvorfor så dansk enegang på det her område?
Er EU ikke langt bedre til at regulere CO2-udledningen, til at sætte faste europæiske mål, frem for at det sker ved dansk national enegang?
Det hænger vel ikke helt sammen med begejstringen for, at det er EU, der er drivkraften.
Steen Gade (SF), 2014-01-17:
Jamen selvfølgelig.
Jeg nævnte selv EU, og det er helt afgørende, at EU gør meget.
Vi har et rigtig højt CO2-udslip; vi ligger jo højere end EU-gennemsnittet – bare lige for at det skal stå klart.
Så vil jeg sige til hr. Lars Christian Lilleholt – jeg havde ventet et spørgsmål om Danish Crown – at så vidt jeg har forstået, og det har han også nævnt til andre, er Danish Crown jo ligesom andre af den slags virksomheder lige netop fra 2014 gået ned på EU's minimumssats for afgift på energi.
Så det er jo ikke rigtigt, når man spiller ud med, at der er den der trussel om rammevilkårene.
Vi hjælper også den tunge industri.
Per Clausen (EL), 2014-01-17:
Tak for både svaret og for det manglende svar.
Jeg vil bare spørge hr. Mikkel Dencker, om det skal forstås sådan, at Dansk Folkeparti har medvirket til to energiaftaler, som har øget arbejdsløsheden i Danmark.
For det er jo det, hr. Mikkel Dencker nu siger, altså at den energipolitik, der bliver ført i Danmark, har reduceret antallet af arbejdspladser.
Så vidt jeg husker, har Dansk Folkeparti i hvert fald været med i mindst én energiaftale, som Enhedslisten ikke har været med i.
Så jeg vil bare være sikker på, at det, Dansk Folkeparti nu siger, er, at man har ført en energipolitik, der har været alt for grøn, man har selv været med, det har været dumt, for det har kostet arbejdspladser.
Mikkel Dencker (DF), 2014-01-17:
Jamen i Dansk Folkeparti arbejder vi konstruktivt på at trække politikken i vores retning.
Desværre har man jo haft skiftende regeringer, som efter vores opfattelse har været for grønne, men det betyder jo ikke, at vi ikke går konstruktivt ind i det parlamentariske arbejde med at trække det i vores retning.
Hvis vi tager den sidste energiaftale som eksempel, så var alternativet til, at Dansk Folkeparti og også andre borgerlige partier var med i den, jo, at Enhedslisten havde været det eneste parti, der skulle have dannet flertal sammen med regeringen.
Og så tror jeg, at resultatet havde været meget, meget værre end det, vi har nu.
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-01-17:
Er ordføreren ikke enig i, at dansk enegang også kan koste danske arbejdspladser?
Vi har senest set, at der på et slagteri i Faaborg og andre steder i landet, fyres folk, i går var det 800 danske slagteriarbejdere.
Så deler ordføreren ikke Venstres bekymring om, at et særlig højt dansk omkostningsniveau, dvs. høje danske energiafgifter, også koster danske arbejdspladser?
Andreas Steenberg (RV), 2014-01-17:
Som jeg forstod Danish Crown i går, mente de, at der var to årsager, og den ene var, at der var for få svin til at have en produktion kørende, og den anden var, at lønningerne var for høje.
Det her med antallet af svin har regeringen faktisk fremlagt en plan for, og de forhandlinger, som gik i gang i tirsdags, skulle gerne gøre, at svineproduktionen kan øges, uden at det i øvrigt går særlig meget ud over miljø og klima.
Det kan Venstre bare stemme for.
Jeg tror, I skal være velkomne.
Lønforholdene, som er den anden store udfordring for Danish Crown, er jo, som de er, bl.a. fordi man ikke fik lavet arbejdsmarkedsreformer i 00'erne.
De er nu blevet lavet, efter vi fik en ny regering, heldigvis, og nu må Danish Crown jo så ordne de forhold i forbindelse med de overenskomstforhandlinger, de skal i gang med.
Jeg mener ikke, at det har noget med klima og energi at gøre.
Per Clausen (EL), 2014-01-17:
Nu håber jeg ikke, at hr. Andreas Steenberg mener det, man kunne tro han mente, nemlig at vi skal have samme lavtlønssystem i Danmark som i Tyskland.
Når jeg somme tider siger det til Det Radikale Venstre, bliver de meget vrede på mig.
Så det var selvfølgelig en misforståelse, det er jeg med på.
Jeg vil bare stille et enkelt spørgsmål til hr. Andreas Steenberg, hvis EU-begejstring jeg ikke kunne drømme om at forsøge at rokke ved: Hvad er hr. Andreas Steenberg og Det Radikale Venstres forventninger til de målsætninger, som EU når frem til, når vi snakker om 2030?
Andreas Steenberg (RV), 2014-01-17:
Jeg tror, det vil gavne rigtig mange virksomheder i Danmark, hvis Tyskland kommer igennem med den plan for mindsteløn, de har tænkt sig.
Og nej, vi har ikke nogen ambition om, at vi skal ned på det tyske lønniveau, vi ser nu.
Jeg synes, det er ret vigtigt, at EU får nogle mål for vedvarende energi, for CO2-reduktioner kan jo opnås relativt nemt ved at lave mere atomkraft, og jeg tror, det er ret vigtigt for danske virksomheder, at der kommer et mål for vedvarende energi, fordi vi jo selvfølgelig har rigtig mange virksomheder, der producerer løsninger inden for det.
Så håber vi jo også, at man også får lavet en ambitiøs målsætning for CO2-udslippet.
Per Clausen (EL), 2014-01-17:
Det gode ved ordet ambitiøs er, at det næsten er umuligt at finde nogen, der er uenige i, at man skal være ambitiøs.
Men kan der sættes tal på Det Radikale Venstres forventninger til EU på det her område?
Andreas Steenberg (RV), 2014-01-17:
Jeg tror, at hr. Per Clausen får mere ud af at prøve at spørge klimaministeren, fordi han jo er i gang med forhandlinger dernede.
Men de meldinger, der bl.a. var i dagbladet Børsen, er vi selvfølgelig ikke specielt begejstrede for, for vi synes, at man egentlig skal holde fast i det, Kommissionen har i tankerne at lægge frem, og det håber vi selvfølgelig også bliver resultatet, når Kommissionen kommer med et udspil.
Henning Hyllested (EL), 2014-01-17:
Ordføreren har selvfølgelig transportområdet som centralt omdrejningspunkt i sit ordførerindlæg.
Det er jo også det, det i virkeligheden handler om, når vi skal have fat i de sidste 6 pct.
Det er vi enige om.
Og hr. Andreas Steenberg ved sikkert godt, at jeg selvfølgelig i første omgang snakker om roadpricing.
Det er foreslået af Produktivitetskommissionen her på det sidste.
Det er foreslået af Trængselskommissionen, og det står i virkemiddelkataloget, og jeg skal give dig, skal jeg.
Alligevel bliver regeringen, jeg vil næsten sige dumstædigt ved med at hælde det ned ad brættet og sige, at det vil den ikke.
Hvad er egentlig grunden til, at man gang på gang bliver ved med at hælde det der ned ad brættet?
Jeg ved godt, at man har en eller anden argumentation om, at teknologien ikke er til stede.
Det er jo simpelt hen ikke rigtigt.
Det er jo efterhånden klart, at den teknologi er til stede, og det, man har bedt om, er jo altså, at man udvikler forsøg.
Hvis ikke tingene skulle starte med et forsøg, så ved jeg ikke helt, hvor man skulle starte.
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-01-17:
Ministeren taler meget om at gå foran.
Man kan jo sige, at er der et område, hvor regeringen i allerhøjeste grad er gået foran, er det, når det gælder løftebrud.
Vi har set den her regering gennemføre det ene løftebrud efter det andet: Der er betalingsringen, som man lovede i regeringsgrundlaget og også før valget; der er lavere takster i den kollektive trafik, der er barselsfonden til mænd osv.
Men der er et valgløfte, som regeringen tilsyneladende insisterer på at gennemføre, og det er det her forslag om, at vi skal op på en CO2-reduktion på 40 pct. i 2020 i forhold til 1990.
Uanset hvad det koster af danske arbejdspladser, uanset at erhvervslivet råber på bedre rammevilkår, uanset at vi over de seneste 2-3 år har set, at vi har mistet flere hundrede tusinde danske arbejdspladser, så insisterer regeringen på, at vi skal gennemføre en CO2-reduktion på 40 pct. i 2020.
Hvorfor egentlig det?
Martin Lidegaard (RV), 2014-01-17:
Hr. Lars Christian Lilleholt og Venstre har jo været med til at lave et energiforlig, der giver 34 pct. CO2-reduktion.
Det er vi glade for, og det anerkender vi Venstres deltagelse i.
Og jeg forstår jo også i dag, at Venstre står ved, at man gerne vil have 34 pct. CO2-reduktion.
Jeg synes jo helt modsat hr. Lars Christian Lilleholt, at det er meget svært at forestille sig, at der i hele resten af samfundet undtagen i energisektoren overhovedet ikke vil ske nogen forbedringer, nogen ressourceeffektivitet, nogen effektiviseringer i landbruget, mindre udledning af CO2 fra bilerne pr. kilometer osv.; altså at hele resten af verden vil stå stille, og at der ingen gevinster er at hente inden for transport, landbruget, i de små og mellemstore virksomheders energieffektivitet osv. Siden hvornår har det været liberal politik, at verden skal stå stille; at der ingenting skal ske ud over det, vi lige nu har besluttet, og at det hele skal stå stille i de næste 6 år?
Det synes jeg er en mærkelig filosofi.
Jeg tror, at der er masser af synergieffekter at hente.
Jeg tror, at vi både kan forbedre konkurrenceevnen, øge energieffektiviteten og få CO2-gevinster.
Jeg går også ud fra, at det er derfor, at erhvervslivet i modsætning til Venstre deltager så positivt i den her debat.
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-01-17:
Hvor højt er det, EU skal op i 2020?
Det er, så vidt jeg ved, en reduktion på 20 pct. CO2 i 2020.
Vi ligger med 34 pct. væsentligt over en lang række andre EU-lande.
Så er der også en pris på grisen, kan man sige.
Der er nogen, der skal betale for det her.
Har regeringen regnet på, hvad det er for en ekstra regning?
Er det dansk erhvervsliv?
Er det de danske husstande, der skal have højere el- og varmeregninger?
Hvor skal regningen sendes hen?
Martin Lidegaard (RV), 2014-01-17:
Jamen jeg anerkender grundlæggende ikke den præmis, at det her er noget, der skal koste danske arbejdspladser, eller at der skal sendes en regning.
Jeg vil sige, at jeg synes, en reduktion på 34 pct. i energisektoren er ambitiøst.
Jeg synes, det energiforlig, vi har lavet, er et ambitiøst energiforlig.
Jeg vil endda sige, at det er et enestående energiforlig.
Det er jeg hundrede procent enig med hr. Lars Christian Lilleholt i.
Uden om den er der jo altså en hel verden.
Der er transportsektoren, der er byggerisektoren, der er landbrugssektoren, alle mulige andre sektorer, som både kan og gerne vil bidrage til det her, og som kan få gevinster ud af det og ikke det modsatte.
Men vi har bare allerede bevist – for nu at tage et eksempel – med Naturfonden, som vi har lavet sammen med Venstre, at det fint kan lade sig gøre.
Vi har oven i købet fået nogle private investorer med.
Landmændene er glade, naturen er glad, og klimaet er glad.
Hvorfor ikke gå videre ad den vej?
Mikkel Dencker (DF), 2014-01-17:
Det er noget, der står i regeringens virkemiddelkatalog, som udkom i august, og som regeringen selv har udsendt, så det er ikke noget spøgelse.
Det eksisterer konkret i den fysiske verden.
Det er heller ikke mig, der har fået hr. Per Clausen at sige, som han gjorde, nemlig at der skulle ske noget med bilismen.
Det var hr. Per Clausen selv, der gjorde det på eget initiativ.
Så jeg tillader mig bare at spørge ind til, om det har noget på sig.
Når regeringen kommer med nogle konkrete forslag om højere afgifter på benzin og diesel og regeringens støtteparti så kommer og siger, at det synes man er en god idé, så er det bare, jeg tillader mig at spørge, om det så også bliver ført ud i virkeligheden.
For det er noget, jeg frygter – når regeringen kommer med et forslag og støttepartiet siger ja tak.
Martin Lidegaard (RV), 2014-01-17:
Jeg kan i hvert fald bekræfte, at jeg også opfatter hr. Per Clausen som en fysisk størrelse, der er til stede i salen – i allerhøjeste grad, eftersom han har fået indkaldt til forespørgselsdebatten her i dag.
Når jeg siger spøgelse, er det, fordi vi fremlagde det i vores virkemiddelkatalog.
Og jeg skal gerne medgive, at det er en helt anden måde, end den tidligere regering opererede på, for der satte man sig ned, lavede en aftale med Dansk Folkeparti, før man offentliggjorde noget som helst, og så lavede man sådan en skindebat i offentligheden om, hvorvidt der i øvrigt nu var nogle andre, der gerne ville være med til det her.
Sådan arbejder vi ikke.
Vi har lagt vores beregninger åbent frem, fordi vi finder, det er af afgørende betydning at kunne tage en dialog med erhvervslivet og med de danske borgere og organisationer om, hvordan vi gør det bedst.
Så har vi regnet på alt.
Og vi er ikke fordomsfulde, vi har nemlig regnet på alt.
Så har det vist sig, hvad nogle måske kunne have gættet på forhånd, det skal jeg ikke udelukke, at en række af de her tiltag overhovedet ikke er økonomisk eller samfundsøkonomisk værd at gå videre med, og der er også nogle af dem, vi rent politisk ikke ønsker at gå videre med.
Afskaffelse af befordringsfradraget er et eksempel på det.
Det har vi sagt fra starten.
Men det er da stadig væk interessant at have et gennemregnet beslutningsgrundlag, der gør det muligt at tage en oplyst politisk debat.
Når jeg siger spøgelser, er det, fordi jeg så mange gange, at jeg næsten ikke har tal på det, har gentaget, at vi ikke ønsker at afskaffe befordringsfradraget.
Mikkel Dencker (DF), 2014-01-17:
Jeg anerkender fuldt ud, at den nuværende regering arbejder på en meget anderledes måde, end den tidligere regering gjorde.
F.eks. synes jeg, det er meget utraditionelt at fremlægge en politik, som ikke er ens egen, og som er noget, som man ikke selv bakker op om.
Det er jo lidt specielt, men o.k., sådan gør man så her.
Jeg tillader mig bare lige at få det slået fast.
For jeg har jo en frygt på vegne af de millioner af danskere, som kører i bil og er afhængige af det, og når regeringen kommer med et forslag – eller en idé, kan vi så kalde det – om at fjerne befordringsfradraget og en idé om, at man vil hæve afgifterne på benzin og diesel, og når så Enhedslisten, som jo er regeringens støtteparti,
Så er det jo rart, at ministeren kommer i dag og siger, at det ikke har noget på sig, og at man ikke vil have noget med det at gøre.
Det er da betryggende.
Men hvordan vil man så nå de sidste 6 pct. op til de 40, som jo er det, vi reelt diskuterer i dag?
Martin Lidegaard (RV), 2014-01-17:
Hvis jeg husker det rigtigt – og det skal man altid passe på med at sige at man gør – så fremlagde vi jo i vores virkemiddelkatalog tiltag for i omegnen af næsten dobbelt så meget, som vi egentlig har brug for for at nå de 40 pct. Så det har hele tiden været meningen, at der var en lang række af de tiltag, som vi ikke ville gennemføre.
Vi ville netop finde ud af: Hvilke er de billigste?
Hvilke kan samle et flertal i Folketinget?
Og vi har også understreget, at det ikke er sikkert, at vi har undersøgt alle de muligheder, der er.
Der kunne måske også være ting, der dukkede op af sig selv, ligesom udviklingen i EU er af stor betydning for, hvor meget vi egentlig skal hente herhjemme.
Vi synes, det var den rigtige måde gøre det på, for så kan man for første gang i danmarkshistorien sammenligne på tværs af transport, landbrug og energi og finde ud af, hvad der egentlig er de billigste tiltag, hvad der er af muligheder.
På forhånd har vi hele tiden sagt, at vi ikke vil gennemføre det hele, for det er der slet ikke brug for at gøre.
Vi vil gerne gå efter det billigste – også der, hvor vi også kan få det til at gå hånd i hånd med erhvervspolitikken.
Det synes jeg ikke er så mærkeligt.
Så kan jeg til sidst berolige hr. Mikkel Dencker med, at grundloven jo stadig er sådan skruet sammen, at der skal 90 mandater til at gennemføre lovgivning i det her land og således også til at afskaffe befordringsfradraget.
Mike Legarth (KF), 2014-01-17:
Men nu har Dansk Folkeparti jo en vis evne til sådan at forsøge at overtage mange af Det Konservative Folkepartis mærkesager.
Nu kan jeg så forstå, at det faktum, at Det Konservative Folkeparti altid har været bilisternes parti – og vi har eksisteret i 100 år – udfordrer Dansk Folkeparti os nu også på, også med hensyn til den her dagsorden, ved sådan at være meget kreative med sine formuleringer.
Det er et faktum, at vi til enhver tid, i alle sammenhænge, har forsvaret bilismen.
Vi synes ikke, at Danmark kan hænge sammen og fungere alene med kollektiv trafik, så vi vil ikke være med til at pålægge bilisterne nye afgifter på nogen som helst måde.
Det kan jeg forsikre om.
Så kan jeg også forsikre om, at jeg ikke tror, at Danmark havde haft den førerrolle, og at der var blevet fortalt de fantastiske historier, vi lige har hørt om ude fra Kina, fra de danske virksomheder, om den succes og de mange milliarder, de tjener ind til den danske statskasse, hvis man alene havde lyttet til Dansk Folkepartis bekymring for den her dagsorden; heldigvis har man lyttet meget til den konservative dagsorden.
Mikkel Dencker (DF), 2014-01-17:
Jamen det glæder mig da, at vi tænker nogenlunde ens.
Det er bare derfor, jeg undrer mig over, at vi er nået frem til så forskellige konklusioner, som vi er.
For forsvaret for de danske virksomheder og for de danske husholdninger og også hensynet til, at folk har råd til at have en bil og bruge den, fornemmer jeg da stadig væk vi har som en vigtig parameter, både i Dansk Folkeparti og hos De Konservative; det kan jeg høre.
Så derfor undrede jeg mig over det.
Hvor skal CO2-besparelsen så komme fra, hvis man ikke vil gøre noget ved bilerne, og hvis man heller ikke vil føre planøkonomisk politik på energiområdet?
Hvor skal besparelsen så komme fra?
Det må Det Konservative Folkeparti vel også have gjort sig nogle tanker om; man kan jo ikke bare henvise til, at det må regeringen komme med nogle ideer til.
Steen Gade (SF), 2014-01-17:
Men vi undgår selvfølgelig ikke også at kigge på den del af transportsiden, men ligesom den radikale ordfører vil jeg da glæde mig over, at vi er blevet enige med Enhedslisten om en togfond.
Det er jo, når det kommer til stykket, noget, der virkelig rykker.
Det rykker først efter 2020, det ved jeg godt, men det rykker jo på mange måder, fordi det også er afsætningen af vores vedvarende energi.
Det er ikke alt sammen noget, der har groet i SF's have, men det er sådan, det er.
Til gengæld vil jeg sige, at ud fra, hvad jeg føler langt nede i min egen mave, ville det jo ikke være det, jeg ville være startet med, når jeg ser sagligt på det.
Jeg ville faktisk være startet med de områder i landbruget, hvor vi ved, at der er nogle gevinster.
Der er ikke mange, der helt forstår det, men man skal jo tage det, der er simplest og mest økonomisk og mest fornuftigt fra starten.
Men selvfølgelig undgår man ikke transportområdet.
Men et af de steder, vi kunne begynde at diskutere, var jo f.eks., hvordan vi får gas ind i den kollektive trafik i storbyerne.
Der er jo mange muligheder, og jeg ser også frem til ministerens roadmap på det her punkt.
Det andet er ...