runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Özlem Sara Cekic (SF), 2010-04-20:
Jeg kan godt forstå, at hr. Martin Henriksen er rasende, for Dansk Folkeparti har et kæmpe, kæmpe troværdighedsproblem, når man går ud og siger, at man er der for de socialt udsatte, og samtidig ikke vil være med, når der så kommer et egentligt forslag – det er jo sådan, Dansk Folkeparti er.
Man siger jo nej.
Det er jo derfor, at det gør så ondt hos hr. Martin Henriksen.
I 2008 indkaldte undertegnede sammen med fru Pernille Frahm til et samråd, som gik ud på, at ministeren skulle nedsætte et udvalg.
Da sagde hr. Martin Henriksen – eller socialordføreren dengang fra Dansk Folkeparti – også nej.
Martin Henriksen (DF), 2010-04-20:
Hvad er det, man helt konkret foreslår i dag?
Line Barfod (EL), 2010-04-20:
Når Dansk Folkepartis ordfører bliver så vred, er det så, fordi Dansk Folkeparti måske ikke synes, at det, at man har stemt for, at en lang række mennesker, heriblandt børn er sendt ud i dyb fattigdom i mange år, er det bedste, man har gjort, og at man faktisk har ansvaret for, at børn i Danmark vokser op i fattigdom?
De har ikke mulighed for at holde børnefødselsdag og jul eller få de mest nødvendige ting i dagligdagen som f.eks. nødvendig medicin.
Er det det, der gør, at Dansk Folkeparti mener, det er så fuldstændig urimeligt at ville definere, at fattigdom har noget med økonomi at gøre?
Thomas Jensen (S), 2010-04-20:
Nu fremhæver Venstres ordfører jo én type stråmandsudlejning.
Jeg vil sige, at ifølge mange af de henvendelser, som vi har fået fra borgere og i Boligudvalget, og som ligger som bilag i Boligudvalget, mener jeg, at der er mange forskellige konstruktioner af stråmandsudlejning.
Jeg erkender, at det her forslag vil løse nogle problemer, men der er jo mange andre.
Nu kan jeg ikke stå her inden for 1 minut og nævne alle de forskellige typer af stråmandsproblematikker, der er.
Derfor synes jeg også, at det er positivt, at det her forslag løser noget af det.
Men mener Venstres ordfører virkelig, at vi med det her forslag er kommet fuldstændig rundt om alle problemer, og at der ikke vil være lejere i fremtiden, der vil blive klemt af det her med, at det her lovforslag ikke er vidtrækkende nok?
Altså, er Venstres ordfører sikker på, at vi ikke også i fremtiden vil se problemer med stråmandsudlejning?
Louise Schack Elholm (V), 2010-04-20:
Nu vil lejemål altid være dækket af lejeloven og lejelovens regler.
Derfor mener vi også, at vi er kommet stråmandsudlejningen til livs med det her lovforslag.
Vi mener, at det vil være bureaukratisk at gå i gang med en ordning, hvor kommunerne skal til at godkende et lejemål, så vi mener, at det her lovforslag imødekommer problemet med stråmandsudlejning.
Nanna Westerby (SF), 2010-04-20:
Jeg glæder mig meget til, hvad der så sker, når vi står her om ½ år, og jeg kan fremvise – og det er jeg desværre næsten sikker på vil være tilfældet – masser af sager, hvor der stadig er stråmandsudlejning.
Man benytter sig f.eks. af det trick som udlejer, at man laver tidsbegrænsning, og derfor tør lejeren ikke hive udlejeren i huslejenævnet.
Derfor må jeg sige, at jeg synes, at det virker en lille smule naivt bare at sige, at fordi vi har lavet det her, holder problemet op med at eksistere.
Hvis nu det viser sig, at der stadig er nogle lejere, der kommer i klemme på det her, vil man så være med til at indføre en lidt skrappere regulering af, i hvilke tilfælde man vil godtage at have stråmandsudlejning?
Thomas Jensen (S), 2010-04-20:
Jeg vil godt kvittere for, at jeg synes, at det er positivt, at Venstre langt om længe begynder at erkende, at der er nogle problemer omkring stråmandsudlejning, og at Venstre derfor støtter det her forslag.
Socialdemokraterne mener også, at det her er et skridt i den rigtige retning, når det handler om stråmandsudlejning.
Socialdemokraterne har også hæftet sig ved, at stråmandsudlejning jo fortsat er mulig, efter at det her lovforslag eventuelt er blevet vedtaget.
Jeg vil egentlig følge op der, hvor fru Nanna Westerby sluttede, nemlig med at spørge: Mener Venstres ordfører, at når det her lovforslag er vedtaget, så er der slet ikke nogen problemer med stråmandsudlejning længere?
Louise Schack Elholm (V), 2010-04-20:
Det er det, vi undgår med det her lovforslag, fordi vi sikrer, at al udlejning til beboelse vil være dækket af lejeloven.
Jeg vil gerne gentage, at de problemer, som vi har oplevet har været store problemer, har været, at man har valgt at sætte en virksomhed ind som lejer, fordi man har ønsket at omgå lejeloven.
Dermed har lejeren ikke opnået de rettigheder, han har ifølge lejeloven, og man har heller ikke skullet følge lejelovens regler om huslejefastsættelse.
Det er noget af det, vi imødegår med det her lovforslag, og derfor synes jeg, at det her lovforslag er rigtig positivt.
Anita Knakkergaard (DF), 2010-04-20:
Formålet med lovforslaget er at stoppe muligheden for stråmandsudlejning og at modernisere reglerne for Grundejernes Investeringsfonds virksomhed.
For stråmandsudlejningens vedkommende opnås med forslaget ligestilling af lejeforhold om boliger, således at det ikke har betydning, om en bolig udlejes til en lejers beboelse eller med henblik på fremleje til beboelse.
Dette vil ifølge forslaget afklare retsstillingen og forhindre de spekulative anvendelser af reglerne.
Lejelovens regler skal gælde i lejeforhold om boliger, uanset om lejeren er en fysisk eller en juridisk person.
Det foreslås, at lejere i fremlejeforhold, hvilket vil sige, hvor udlejeren er lejer i hovedlejeforholdet, i stedet for at indbetale depositum til udlejeren kan vælge at stille sikkerhed i form af en bankgaranti eller deponering af et tilsvarende beløb på en spærret deponeringskonto.
Formålet er at sikre lejere i et fremlejeforhold, bl.a. i tilfælde af, at udlejeren i et fremlejeforhold går konkurs, da fremlejetageren ingen fortrinsret har i forhold til andre kreditorer i konkursboet.
Der indføres derfor en særlig ordning i fremlejeforhold, hvorefter lejernes depositum holdes adskilt fra udlejerens øvrige formue.
I Dansk Folkeparti mener vi, at tiltagene umiddelbart ser gode ud, men vi vil selvfølgelig stille spørgsmål til, hvordan proceduren vil være i tilfælde af, at en udlejer får underretning om, at garantien er bortfaldet.
Med hensyn til moderniseringen af Grundejernes Investeringsfond har vi i Dansk Folkeparti bemærket følgende, som vi mener er gode tiltag:
Investeringsfonden får, når der bliver anmodet om det, mulighed for for ejerens regning at udføre påbudte arbejder på en ejendom efter boligreguleringslovens § 60 og får direkte hjemmel til tinglysning af sådanne meddelelser.
Endvidere foreslås det, at investeringsfondens forrentning af de beløb, fonden har lagt ud til de påbudte arbejder, fastsættes ud fra den rente, der svarer til den effektive rente for et 30-årigt fastforrentet kontantlån uden afdrag i et godkendt realkreditinstitut.
Til sidst foreslås det, at der i loven gives udtrykkelig hjemmel til, at fonden kan afkræve offentlige myndigheder alle nødvendige oplysninger til brug for administration af bestemmelserne om bundne vedligeholdelser og forbedringshensættelser.
Loven vedrørende en modernisering af Grundejernes Investeringsfond træder i kraft den 1. juli 2010, mens den del, der vedrører stråmandsudlejningen og fremlejemål, træder i kraft tidligere.
Vi er i Dansk Folkeparti positive over for forslaget og ser frem til udvalgsarbejdet.
Thomas Jensen (S), 2010-04-20:
Jeg tager ordet her og stiller spørgsmål til Dansk Folkepartis ordfører, fordi fru Anita Knakkergaard jo netop har fremsat et beslutningsforslag her i Folketingssalen, B 38, som også har været nævnt tidligere i dag.
Det handler netop om, at det skal være muligt at opsætte individuelle vandmålere.
Det har så affødt, at vi har fået lavet en beretning i Boligudvalget, hvor vi i bred enighed har besluttet, at vi skal se på de fordelingsmæssige konsekvenser af sådan et forslag.
Det er jo sådan, at når man begynder at skabe nogle nye udgifter i et lejemål, skal man også finde ud af, hvem der skal betale.
Skal det være udlejere, eller skal det være lejere?
Og hvordan skal man fordele det?
Hvordan ser det ud i forhold til hele boligsikringssystemet, boligydelsessystemet?
Hvilken betydning har det for den enlige pensionist?
Hvilken betydning har det for den enlige forsørger?
Og hvilken konsekvens har det måske for den store børnefamilie?
Derfor er jeg rigtig glad for, at vi jo har den brede enighed om den her beretning.
Jeg vil bare spørge Dansk Folkepartis ordfører, om ordføreren ikke er enig med mig i, at hvis det her viser sig at være fordelingsmæssig skævt, f.eks. at det bliver til store udgifter for pensionisten, så er det ikke et forslag, der har gang på jorden.
Nanna Westerby (SF), 2010-04-20:
Først vil jeg da sige, at jeg er rigtig glad for, at det her om vandmålere er taget ud.
Det, jeg gerne vil spørge ind til, er om den del, som jo er hoveddelen af lovforslaget nu, nemlig stråmandsudlejning.
Det er jo, fordi man i det her forslag kommer en del af problemet til livs, nemlig den del, at mellemmanden skal kunne gå tilbage til bagmanden og få sat sin husleje ned.
Det vil sige, at der er en række ting omkring huslejens størrelse, som man kommer til livs.
Men det løser jo ikke mange af de andre problemer, der er med stråmandsudlejning, for det er jo et område, hvor der er rigtig mange spekulanter, nemlig kæmpestore udlejningsfirmaer, som spekulerer i den her ordning ved f.eks. at lave tidsbegrænsning på udlejning.
Når man nu har taget initiativ til at løse den ene halvdel af problemet – eller i hvert fald noget af problemet – vil man så også i Venstre være med til at regulere antallet og typen af stråmandsudlejninger ved f.eks. at give kommunalbestyrelsen mulighed for at skulle godkende stråmandsudlejning, altså at man regulerer det antal lejligheder, der er, som bliver stråmandsudlejet i en by?
Louise Schack Elholm (V), 2010-04-20:
Dette lovforslag sigter først og fremmest mod at dæmme op for den type lejemål, hvor man forsøger at omgå lejeloven ved at sætte en virksomhed på som lejer af en bolig til beboelse.
Vi har hørt om sager, hvor en lejer f.eks. bliver tvunget til at få en onkels firma til at leje en lejlighed til sig.
På den måde omgår udlejeren lejeloven, og lejemålet bliver i stedet dækket af erhvervslejeloven, og samtidig mister lejeren sine rettigheder.
Det er uacceptabelt.
Derfor er Venstre glad for dette lovforslag.
Dette lovforslag slår nemlig fast, at en udlejningsbolig, som udlejes til beboelse, altid skal være dækket af lejeloven.
Lovforslaget skal sikre, at alle, der bor til leje, skal være dækket af lejeloven.
Lejeboligen er dækket af lejeloven, uanset om det er en virksomhed eller en person, der lejer boligen.
Det vil altså fjerne incitamentet til at sætte en virksomhed på som lejer.
I lovforslaget indgår også en hjemmel omkring udlejers mulighed for at opsætte vandmålere.
En arbejdsgruppe skal analysere problemstillingerne omkring vandmålere.
I Venstre står vi bag beretningen, og derfor er Venstre skeptisk over for den her hjemmel.
Vi har talt med ministeren, som er indstillet på at fjerne den fra lovforslaget.
Lovforslaget indeholder desuden en række elementer om Grundejernes Investeringsfond.
Forslagene kommer fra fonden selv og skal hjælpe Grundejernes Investeringsfond i sit arbejde.
Alt i alt indeholder lovforslaget en række gode elementer, og på den baggrund støtter Venstre lovforslaget.
Vivi Kier (KF), 2010-04-20:
Jeg ved ikke, om fru Mette Frederiksen synes, det har været en særlig ophidset debat.
Det synes jeg faktisk ikke det har været; jeg synes, det har været en rigtig god debat.
Men jeg blev da faktisk noget i tvivl, for jeg lyttede meget opmærksomt til fru Mette Frederiksens ordførertale tidligere, hvor der blev sagt, at der jo absolut ikke var noget farligt ved det her; det var bare et ekspertudvalg, som skulle sidde og kigge på noget, og så måtte man se, hvad det var, de kom frem til.
Dernæst oplever jeg, at ordføreren for forslagsstillerne kommer op og siger: Vi skal have en fattigdomsgrænse, sådan er det bare.
Og så sidder jeg og bliver tvivl, om oppositionen overhovedet er enige om, hvad det er, de vil, for ellers er det jo også lidt svært.
Men jeg kan forstå, at det er økonomien, der skal tælle, og den økonomiske fattigdomsgrænse, som stadig væk er målet og midlet for oppositionen.
Mette Frederiksen (S), 2010-04-20:
Altså, hvorfor kan vi ikke have en indholdsmæssig diskussion af det her?
Det, jeg sagde tidligere, var, at der jo ikke er nogen, der er forpligtet af et ekspertudvalgs arbejde.
Det har vi jo aldrig lagt skjul på.
Men det er jo ikke sådan, at man, fordi man tilkendegiver, at man gerne vil have et mere oplyst grundlag at arbejde på, så er forpligtet til at træffe en bestemt beslutning derefter.
Det var i forsøget på at sige, at vi sådan set godt kan opnå enighed om et ekspertudvalg, og så må vi tage den politiske diskussion af fattigdomsgrænsen derefter.
Der er jo ikke nogen, der er forpligtet af at støtte, at der nedsættes et ekspertudvalg.
Vivi Kier (KF), 2010-04-20:
Nogle gange er det jo godt, at debatten alligevel fortsætter og man får nogle flere ord sat på det.
Så kan man jo spørge, om det her ekspertudvalg skal nedsættes.
Nu har vi haft debatten hele dagen.
I de 2½ år, jeg har været på Christiansborg, har jeg haft mange af de her beslutningsforslag vedrørende en fattigdomsgrænse.
Er det i virkeligheden ikke et udtryk for, at oppositionen ikke kan blive enig med sig selv om, hvor den fattigdomsgrænse skal ligge?
Mette Frederiksen (S), 2010-04-20:
Nej, det er ikke udtryk for, at vi ikke kan blive enige i oppositionen.
Det er udtryk for, at vi som opposition ønsker at samarbejde med også de borgerlige partier.
Jeg ved godt, at vi derved jo skal til at skabe en ny præcedens.
Jeg gentager gerne, hvad jeg har sagt tidligere i debatten: Vi ønsker ikke som kommende regering at gennemtrumfe vores beslutninger med det snævrest tænkelige flertal.
Vi bryder os grundlæggende ikke om den måde, hvorpå VKO træffer sine beslutninger, for det er efterhånden blevet så begrænset, hvem der kan deltage i den politiske diskussion.
Vi har tænkt os at indbyde bredt til forhandlinger.
Vi har tænkt os at afsøge muligheden for et bredt mandat i væsentlige politiske beslutninger, og derfor kan man se forslaget her som udtryk for, at vi allerede nu indvarsler en ny periode i dansk politik, hvor vi appellerer til et bredt samarbejde.
Özlem Sara Cekic (SF), 2010-04-20:
Jeg vil nemlig ikke tage ordet som ordfører.
Jeg vil bare have, at fru Mette Frederiksen lige bekræfter det, der står i vores beslutningsforslag.
Nu var fru Mette Frederiksen ikke til stede, da jeg lavede min afrunding, hvori jeg sagde, at der var forskellige metoder til at lave en fattigdomsgrænse.
Der var absolut fattigdom, relativ fattigdom, budgetmodellen og afsavnsmetoden.
Og jeg sagde, at vi ikke havde lagt os fast på en af dem.
Det står også i beslutningsforslaget.
Jeg vil bare lige høre, om fru Mette Frederiksen kan bekræfte, at det faktisk står i vores beslutningsforslag, at vi ikke kommer med én løsning, selv om Venstres ordfører flere gange bliver ved med at påpege, at det har jeg gjort; det gør vi faktisk ikke.
Mette Frederiksen (S), 2010-04-20:
Det kan jeg bekræfte.
Martin Henriksen (DF), 2010-04-20:
Det er jo meget sigende, at venstrefløjen i Folketingssalen skal til at føre debatter med sig selv for at blive enige om, hvad der rent faktisk står i deres eget beslutningsforslag.
Det er selvfølgelig betryggende for dem, der måtte overveje at stemme på den side af Folketingssalen.
Jeg har spurgt flere gange i dag, og jeg vil afslutningsvis bare spørge endnu en gang og se, om jeg kan få et svar.
Nu har Socialdemokraterne siden 2004 sagt, at vi skal have en fattigdomsgrænse, og så har man ventet så lang tid med at komme med noget, der bare minder en lille smule om et konkret initiativ.
Hvorfor er det, man har ventet så lang tid, når nu man i al den tid har klandret alle os andre for ikke at bakke op om et forslag, som man ikke engang selv har vidst hvad gik ud på?
Mette Frederiksen (S), 2010-04-20:
Det er jo ikke sådan, at vi i den mellemliggende periode ikke har foretaget os noget proaktivt for at bekæmpe fattigdommen i Danmark.
Vi har fremsat en række beslutningsforslag, herunder forslaget om at ophæve varighedsbegrænsningen på sygedagpenge.
Det er noget, som rammer mange mennesker, der i forvejen er ramt, fordi de er blevet syge over en længere periode.
Vi har fremsat forslag om at afskaffe de lave sociale ydelser.
Vi har sammen med SF fremlagt »Fair Forandring«, som er et oplæg til en kommende skattereform, hvori vi til forskel fra Dansk Folkeparti gerne vil prioritere folkepensionisterne på bekostning af de danskere, der har de allerhøjeste indtægter.
Vi har fremsat forslag om forbud mod udsættelse af børnefamilier, og sådan kunne jeg i øvrigt blive ved.
Martin Henriksen (DF), 2010-04-20:
Jeg bad om, at man svarede på et helt konkret spørgsmål, som man har fået stillet flere gange.
Altså, hvis det virkelig var så vigtigt, hvorfor har man så ventet så lang tid?
Når nu man har ventet så lang tid, er det jo et klart signal om, at man dybest set ikke tager det her område specielt alvorligt, og det er da problematisk, når man bejler til statsministerposten.
Det vil jeg da i al stilfærdighed mene.
Mette Frederiksen (S), 2010-04-20:
Nu forholder det sig sådan, at de afgørende politiske mandater ligger hos Dansk Folkeparti og ikke hos os andre.
De eneste, der har haft mandaterne til at bekæmpe stigningen i fattigdom, de eneste, der har haft de afgørende politiske mandater til at sikre, at alle børn i Danmark kunne vokse op med ordentlige levevilkår, er Dansk Folkeparti.
Det er Dansk Folkeparti, der har ansvaret for den udvikling, der er pågået i Danmark igennem de senere år.
Det har vi ikke, og vi ønsker en anden udvikling i Danmark.
Hvorfor er man ikke gået i gang med det for længst?
Man har haft regeringsansvaret i snart 9 år, og det er jo ikke, fordi de sociale problemer er blevet mindre i Danmark.
Jeg vil gerne til Venstres ordfører sige: Jeg afviser ikke en eneste undersøgelse, der foretages af folk udefra, medmindre der er belæg for at sætte spørgsmålstegn ved den metode, de måtte anvende, eller hvis fakta er forkerte.
Det har jeg aldrig oplevet med Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.
Det, jeg har sagt, er, at et relativt fattigdomsbegreb ikke kan stå alene.
Men det betyder ikke, at vi afviser en vurdering af den relative fattigdom; det er en fuldstændig nødvendig information at have med i sit arbejde, og det er da decideret mærkeligt, hvis ikke man vil forholde sig til udviklingen i den relative fattigdom.
Det, jeg siger her fra talerstolen, er, at diskussionen om den relative fattigdom ikke kan stå alene; det kræver selvfølgelig også et øje på den absolutte fattigdom, og desværre kan vi se, at antallet af lejere, der bliver smidt ud af deres lejemål, er stigende, så den absolutte fattigdom stiger også.
Özlem Sara Cekic (SF), 2010-04-20:
Kom ikke og fortæl, at socialpolitikken med Dansk Folkeparti i spidsen har fået det bedre.
Vi er i gang med at sætte børn i fængsler; børn ned til 12 år får elektroniske fodlænker; hvis man som kontanthjælpsmodtager har mistet to rudekuverter, bliver man udsat for sanktioner og straf; børnechecken bliver taget fra de her udsatte familier; flere familier bliver sat på gaden; fattige er blevet fattigere.
Listen er lang.
Jeg kan sagtens holde sådan en tale den næste times tid.
Så kom ikke og fortæl, at socialpolitikken har fået det bedre under VKO.
Jeg tror også, at samtlige socialarbejdere vil give venstrefløjen ret i, at socialarbejderne aldrig har haft så svære vilkår, som de har i øjeblikket, hvor de skal agere politimænd.
Jeg har sagt det før og vil gerne sige det igen: Alle de initiativer, der kan være med til at forebygge og bekæmpe fattigdom, vil vi selvfølgelig rigtig gerne være med i.
Martin Henriksen (DF), 2010-04-20:
Jeg sagde jo ikke, at debatten var spildt.
Jeg synes faktisk på ingen måde, at debatten er spildt, for for dem, der har fulgt debatten i dag, står det jo fuldstændig klart, at SF og venstrefløjen overhovedet ikke ved, hvad de vil.
Det er trods alt det, der er kommet ud af det, og så kan man jo bare, når man reflekterer lidt over det, gøre sig overvejelser om, hvem det egentlig er, der er i stand til at håndtere socialpolitikken på bedste vis her i landet.
Jeg vil bare høre, om jeg forstod det korrekt, at SF støtter en tværministeriel arbejdsgruppe, der skal kigge på at udarbejde fattigdomsindikatorer.
Vivi Kier (KF), 2010-04-20:
Af en eller anden mærkelig grund mener de socialistiske partier åbenbart, at de har patent på at være socialt ansvarlige.
Det er jeg naturligvis fuldstændig uenig i, og jeg mener, at er der nogle, der har ført en aktiv socialpolitik, er det faktisk den siddende regering.
I går oplevede vi, at vi stod med »Barnets Reform«, som rent faktisk også har fokus på nogle af de her ting, som vi er bekymrede over i forhold til børn, der vokser op i fattige familier.
Men igen oplevede jeg, at det kun kunne være en lightversion: Bare vent, til oppositionen kommer til magten.
Det er måske så o.k. Men jeg ville gerne spørge, om fru Mette Frederiksen mener, at en officiel dansk fattigdomsgrænse vil forhindre, at der er børn, der vokser op i fattigdom.
Mette Frederiksen (S), 2010-04-20:
En dansk fattigdomsgrænse kan ikke i sig selv forhindre noget.
En dansk fattigdomsgrænse kan være styrende for, hvilken politisk indsats man træffer beslutning om.
Ansvaret for, om der er fattigdom i et samfund, og om fattigdommen bekæmpes, ligger entydigt i salen her.
Det er os, der sidder i den her sal, der har ansvaret for, om alle børn har ordentlige opvækstbetingelser eller ej.
Jeg vil gerne også her fra Folketingets talerstol erklære mig aldeles uenig i, at den førte socialpolitik skulle være særlig ansvarlig.
Antallet af lejere, der smides ud af deres lejligheder, er mere end fordoblet, siden regeringen kom til.
Fattigdommen er steget.
Og for få dage siden førstebehandlede vi et lovforslag, der betyder, at børn nu kan komme i danske fængsler.
At kalde det socialt ansvarligt, er jeg simpelt hen ikke enig i.
Ellen Trane Nørby (V), 2010-04-20:
Det er sådan et typisk trick her i Folketingssalen at tale udenom, når man bliver spurgt om noget, man ikke har lyst til at svare på.
Fru Mette Frederiksen siger, at fattigdommen har været stigende i regeringsperioden, og at det er dybt problematisk, og derfor handler oppositionen nu.
Når fru Mette Frederiksen og fru Helle Thorning-Schmidt og andre socialdemokrater siden 2004 har sagt, at der er behov for en fattigdomsgrænse i Danmark, hvorfor handler man så først nu?
Hvordan kan det være, at vi ikke engang nu kan få svar fra Socialdemokraterne på, hvad en fattigdomsgrænse skal indeholde?
Og til det var svaret jo til sidst fra hr. Henrik Sass Larsen, at det var lagt i skuffen, fordi man ikke kunne finde ud af, hvad det var.
Så hvad er det egentlig, Socialdemokraterne vil med en fattigdomsgrænse?
Mette Frederiksen (S), 2010-04-20:
Der er intet som helst i vores arbejde, der er lagt i skuffen.
Jeg vil også gerne klart tilkendegive, at der ikke er noget som helst, jeg ikke ønsker at diskutere.
Det gælder i det hele taget, men det gælder især, når spørgsmålet handler om socialpolitik og fattigdom.
Jeg skal måske bare minde Venstres ordfører om, at det er os, der har rejst debatten i dag.
Derfor ønsker vi selvfølgelig at tage diskussionen.
Vi har ikke haft regeringsmagten siden 2004.
Havde vi det, var der indført en fattigdomsgrænse i Danmark.
Vi har ikke mandaterne.
Det er derfor, at fattigdomsgrænsen ikke er indført.
Det siger sig selv.
Vi mener ikke, at det er ønskeligt for Danmark, at fattigdommen stiger.
Vi har heller ikke tænkt os at se så passivt til, som vi mener det nuværende politiske flertal gør.