runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Uffe Elbæk (ALT), 2015-12-15:
Altså, der kunne siges meget til det.
Jeg vil da i hvert fald opfordre regeringen til at være endnu mere ambitiøs.
Når man ser finanslovsudspillet og aftalen, ser man, at det er klart, at der sænkes ambitionen på det grønne område, og det synes jeg og Alternativet selvfølgelig er det dårligst tænkelige tidspunkt overhovedet at gøre det på, fordi hele verden faktisk nu bevæger sig i en grønnere retning, og den skal vi jo selvfølgelig også være med i og endda være en frontløber på.
Et af de steder, hvor man kunne gøre noget mere i Danmark, er over for landbruget.
Vi ved, at hvis vi skal fastholde 1,5 grader som mål, skal vi have sænket CO2-udledningen langt mere markant, end tilfældet er i dag,
og landbruget bidrager i dag med 18 pct. af CO2-udledningen i Danmark.
Så hvordan kan det være, at man fra regeringens side har friholdt landbruget, når vi snakker om reduktionsplaner?
Regeringens eget klimaråd har jo også anbefalet, at man inddrog landbruget i forhold til de kommende klimaplaner, ikke bare fordi det er så stor en udleder, men også, fordi det er god samfundsøkonomi.
Så mit spørgsmål er egentlig: Hvordan kan vi inddrage landbruget i vores ambitioner med at sikre klimaet?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-12-15:
Nu er jeg jo i sammenligning med hr. Uffe Elbæk mere sådan en knudemand, så jeg dansede ikke rundt i lejligheden; jeg nøjedes med at sende en tweet ud.
For jeg deler sådan set glæden over – om end jeg så gav den et mindre fysisk udtryk – at der faldt en aftale på plads, men også analysen af den.
For det er flot, at der er en aftale med en målsætning om 2 grader og ideelt set 1½ grad, men de bidrag, der ligger under, skaber en temperaturstigning på 3 grader.
Så vi er jo ikke i nærheden.
Når det så alligevel er en god aftale, er det, fordi den er der.
Indmeldingerne dækker 95 pct. af CO2-udledningen globalt mod kun 15 pct. i Kyoto.
Og så er det ikke mindst flot, at der er kommet den her mekanisme med, at man hvert 5. år vender tilbage og skal forpligte sig yderligere.
Og den proces skal Danmark sammen med Europa jo også ind i.
Det skal jeg ikke stå her i dag og foregribe detaljeret, men det kommer vi jo til sammen med EU at melde tilbage på.
Og jeg vil heller ikke på forhånd stå og sige, at en indretning af vores afgiftsstruktur ikke kan tages i brug.
Jeg vil sige, at regeringen jo er committet til at levere vores del af de forpligtelser, som EU har taget på sig.
Og så er det vores opgave at gøre det på den klogest tænkelige måde, altså med den højeste grad af omkostningseffektivitet.
Uffe Elbæk (ALT), 2015-12-15:
Jeg kan godt forstå, at vi har været, hvad skal man sige, mange runder rundt i manegen her i dag – lige fra problemer med Sverige til pensionister og EU-afstemning og folkeskole.
Altså, 2015 har været et år, hvor problemerne nærmest har stået i kø – jeg vil faktisk sige: hvor kriserne har stået i kø.
Så der har ikke været ret mange gode nyheder, synes jeg.
Men der var én, og det var i Paris i lørdags, hvor 196 lande underskrev en stor, global klimaaftale.
Og selv om jeg lå fuldstændig underdrejet hjemme i lejligheden med influenza, blev jeg simpelt hen nødt til at stå op og gå ud på gulvet og tage en tur hele vejen rundt i lejligheden af ren glæde.
Det er det ene.
Det andet er, at man har sat nogle helt klare mål for, at temperaturen ikke må stige mere end 2 grader, helst ikke engang 1½ grad.
Så det var jo den gode nyhed.
Jeg tror, at de fleste syntes – det kunne jeg også forstå på regeringens klimaminister – at det var bevægende at være der og opleve det og se et stort fællesskab træffe en vigtig beslutning for os alle sammen.
Det, der så selvfølgelig er udfordringen, er, at de indmeldte klimaplaner, der er kommet fra landene, jo ikke får os i mål, sådan som det ser ud i dag.
Der er mange måder, hvorpå man kan gå ind og justere på ambitionerne, og en af dem er eksempelvis via energiafgifterne.
Altså: Hvordan kan vi bruge energiafgifterne til at understøtte en proces til vedvarende energi – fra sort energi til grøn vedvarende energi?
Der er jo et eller andet paradoksalt i, at afgiften på el er så meget større end afgiften på olie, og derfor vil jeg spørge statsministeren som det første spørgsmål: Har regeringen overvejet, om man nu vil gå ind og justere afgiftssystemet, sådan at man understøtter den her omstilling til vedvarende energi?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-12-15:
Jeg er meget enig i, at skolen ikke bliver bedre end lærerne.
Så er der også lige et forældreansvar nede bagved, men lærerne er jo centrale.
Det er også derfor, der er taget skridt – det gjorde vi senest, da vi selv var i regering – til at påvirke, kan man sige, rekrutteringen til vores lærerseminarier.
Og det er da en diskussion, som jeg bestemt ikke vil melde mig ud af, selv om jeg i dag ikke står og melder mig ind med nogle konkrete forslag.
Det at være lærer betragter jeg selv som et af de allervigtigste og fornemste job, man kan have i et velfærdssamfund overhovedet.
Derfor skylder vi at stille krav til, hvem der kan få lov til at udøve den gerning.
Vi skylder så i øvrigt også at have respekt for dem.
Vi planlægger at gå ind i en uddannelsesdebat til foråret.
Vi har bl.a. et hængeparti omkring gymnasierne, og det er måske i virkeligheden der, det starter.
Altså, hvordan får vi tilrettelagt vores ungdomsuddannelser på en sådan måde, at de unge kommer højkompetente videre fra vores ungdomsuddannelser og ind på bl.a. den efteruddannelse, det er at blive lærer?
Så det vil jeg gerne have mulighed for at vende tilbage til.
Morten Østergaard (RV), 2015-12-15:
Det er jo alligevel fænomenalt først meget lakonisk at sige, at vi har en god dialog med vores nabolande, for så derefter erkende, at man jo ikke havde en forudgående dialog med svenskerne, fordi de åbenbart ikke havde det indtryk, at de kunne opnå resultater gennem dialog med Danmark.
Men det, der er det afgørende spørgsmål for dem, man nu vil privatisere ansvaret for, i det tilfælde at man bruger de nye hjemler, er jo, om det kan ske under ordnede forhold, og om regeringen vil drage omsorg for, at man ikke med hastebehandlingen har indført strafansvar for DSB, for rederier, for andre transportører, buschauffører og andre uden at fortælle dem, hvordan de kan agere lovligt.
Hvis ikke man har en aftale med tyskerne om, hvordan de rederier, busselskaber og togselskaber skal kontrollere id på tysk grund, så kan de jo ikke leve op til det strafansvar, man med hastebehandlingen gav dem i sidste uge.
Derfor er det afgørende, om regeringen er sig sit ansvar bevidst og vil sikre gennem den gode dialog, man har med alle vores nabolande, at man har en forståelse med Tyskland, før man påfører nogle et strafansvar uden at kunne anvise dem, hvordan de agerer lovligt.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-12-15:
Det er sådan et mærkeligt radikalt gen, der gør, at man sætter sig over i et hjørne og isolerer sig og fraskriver sig alle handlemuligheder.
Altså, det matcher slet ikke min historiske forståelse af Det Radikale Venstre, der ellers forsøger at have alle muligheder stående åbne.
Jeg bliver nødt til at sige, at jeg er statsminister i Danmark, og jeg definerer det som min vigtigste opgave at passe på Danmark.
De svenske løsninger kan ikke udvikles dialogbaseret mellem Danmark og Sverige.
Altså, det er Sverige, der har ført den udlændingepolitik, Sverige har ført.
Vi har ikke tvunget mennesker til at søge asyl i Sverige.
Det er et resultat af den politik, der har været ført.
Det er øjensynlig også en politik, der har nogle konsekvenser, som gør, at man nu handler på en måde, man har besluttet sig for, og som så har nogle afledte konsekvenser for Danmark – i to dimensioner: For det første truer det integrationen i Øresundsområdet, som vi har brugt milliarder af kroner på at få til at hænge sammen.
Det forsøger vi at modvirke ved at samarbejde.
For det andet risikerer det at skabe et pres på Danmark med illegale indvandrere og andet, og der er vi da nødt til at forbeholde os muligheden for at få styr på det, hvis den situation opstår.
Og den mulighed for at få styr på det kan jeg da ikke på forhånd stå og deponere hos nogle andre.
Det vil jeg i hvert fald ikke.
Jeg er sådan set meget enig i, at der ligger sådan nogle diskussioner og venter.
Dublinkonventionen regulerer jo internt i EU, og man kan blive tilbagesendt til det første land, man har indgivet en asylansøgning i.
Og hvis vi tænker helt frit, kan det godt diskuteres, om man ikke skulle sendes tilbage til et sikkert tredjeverdensland, hvis man i øvrigt kommer derfra, altså uden for EU.
Sådan nogle diskussioner går jeg sådan set gerne ind i.
De barske realiteter er bare, at disse principielle diskussioner kun har nogen som helst betydning, hvis dem, der er ude i virkeligheden, spiller med.
Det er bl.a. derfor, at regeringen har indgået den her aftale med Tyrkiet.
For vi kan jo godt nå frem til en teoretisk funderet løsning om, at hvis flygtningene bare blev i Tyrkiet, havde vi ikke noget problem.
Men det fordrer jo, at der også er et medspil fra Tyrkiets side.
Derfor er det egentlig ikke af manglende vilje.
Det er mere for lige at prioritere klart, i forhold til hvad der flytter noget nu og her.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-12-15:
Jeg er enig i, at det overhovedet ikke løser noget akut problem.
Og jeg er fuldstændig enig med statsministeren i, at vi skal have gjort noget ved de ydre grænser.
Men på et tidspunkt er vi nødt til i fællesskab at begynde, og hvis alle siger, at det ikke kan lade sig gøre, så kommer vi aldrig videre.
Jeg konstaterer med glæde – for jeg interesserer mig selvfølgelig meget for statsministerens parti – at der op til folketingsvalget var et papir, hvor man skrev om fremtidens asyl- og udlændingepolitik.
Der skrev man, og jeg citerer: »Venstre finder det dog afgørende, at den internationale regulering er tidssvarende og ikke står i vejen for, at der i fremtiden kan findes holdbare svar på presset på Europas grænser - f.eks. ved oprettelse og drift af flygtningelejre i nærområderne for de asylansøgere, der kommer til Danmark.
En ny regering vil derfor om nødvendigt søge at ændre internationale forpligtelser, hvis de ikke længere er tidssvarende for at sikre tilstrækkelig handlefrihed til at føre en effektiv asylpolitik. «
Jeg ved, at statsministeren vil være glad for, at jeg citerer hans partis program, men vi er vel enige om, at situationen i dag ikke er bedre i juni.
Den er vel værre, og derfor må man, selv om man ikke kan gøre noget her og nu, vel på et tidspunkt f.eks. begynde at sige: Konventionen skal laves om.
Der kan ikke søges asyl direkte i Danmark.
Det gør man fra nærområderne.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-12-15:
Det er da bestemt en interessant diskussion, som jeg heller ikke synes at man på forhånd skal afvise, men hvor man også bare stilfærdigt må lægge til, at det nok ikke er en diskussion, selv om vi iværksætter den på dansk initiativ, som på den meget korte bane vil kunne bidrage til at håndtere de problemer, vi står midt i.
Den tanke, der præsenteres her, vil jo hvile på en forudsætning om, at man så også kun kunne komme til f.eks. Danmark, hvis man søgte ude fra en flygtningelejr og der ikke fandtes en anden vej ind i landet.
Det starter med de ydre grænser.
Hvis ikke vi får de ydre grænser under kontrol, hvis man uden videre kan gå i land i Grækenland og defilere op gennem Europa, kan vi have nok så tænksomme bud på, hvordan det her ideelt skulle løses, men så får vi jo ikke gjort noget ved problemerne.
Så det er sådan set ikke for at afvise en diskussion.
Jeg er helt med på, at konventionerne er lavet i en anden tid, og at verdenssamfundet på et tidspunkt også bliver nødt til at reflektere over, hvilke erfaringer vi har høstet i den her aktuelle krise, vi befinder os i.
Det løser bare ikke vores akutte problem.
Søren Pape Poulsen (KF), 2015-12-15:
Jeg er den sidste spørger i rækken, og så håber jeg, at jeg kan bringe noget nyt, og det kan jeg.
Alene i år er mere end 3.500 mennesker druknet eller meldt savnet i deres forsøg på at nå Europa via søvejen, alt imens de allersvageste flygtninge sidder tilbage i krigszoner eller flygtningelejre uden mulighed for at komme væk.
De har ikke ressourcerne til at betale en menneskesmugler, eller de har ikke kræfter til at krydse havet.
I dag er næsten 60 millioner mennesker på flugt, og næsten 12.000 syrere er på flugt.
Vi har ikke set lignende folkevandringer siden anden verdenskrig.
Vi kan se konsekvenserne af den voldsomme flygtninge- og migrantstrøm, men vi kan også mærke dem.
Siden september er mere end 80.000 mennesker rejst ind i Danmark – 80.000 mennesker – og der er ikke noget, der tyder på, at antallet af mennesker, der kommer hertil, falder, tværtimod.
Derfor bakker vi i Det Konservative Folkeparti også op om de seneste stramninger, som man har lavet i fællesskab, og vi vil fortsat bakke op om dem.
Vi mener, at der skal mere til, hvis vi skal finde en holdbar løsning, der sikrer sammenhængskraften i vores samfund, og hvor vi hjælper de flygtninge, der har størst behov.
Derfor foreslog vi her i weekenden, at man skal i gang med at modernisere FN's flygtningekonvention.
Den er ikke tidssvarende, den undergraver vores samfund, den svigter de svageste flygtninge, og den løser ikke de udfordringer, vi står med.
Vores mål er så at få et system, hvor man kun kan søge asyl i Danmark fra en flygtningelejr i nærområderne.
Hvis man kommer til Danmark uden om lejrene og søger asyl, hjælpes man tilbage til de officielle lejre, hvorfra man kan få sin sag behandlet.
Det kan være, at jeg har læst forkert, men jeg har forstået det sådan, at man i statsministerens parti ikke umiddelbart er helt vilde med ideen.
Og derfor vil jeg gerne spørge statsministeren, om han mener, at de danske stramninger på asylområdet på sigt er den eneste holdbare løsning for at håndtere den flygtninge- eller migrantsituation, vi oplever, eller om man skulle prøve at kigge på konventionen.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-12-15:
Selvfølgelig lever vi op til vores internationale forpligtelser.
I forhold til det internationale klimaarbejde er det sådan, at det er forhandlet af Europa under et, og selvfølgelig lever vi op til det.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå det.
Vi er på enhver dimension en førende nation.
Vi har nogle målsætninger, hvor vi nu har en diskussion om, hvorvidt det hedder 37 eller 40, men som altså under alle omstændigheder er en ambitiøs ambition.
Vi har committet os til det internationale samarbejde, der går ud på, at vi fordobler midlerne til vores energiforskning på nogle målrettede områder over de næste 5 år, og så skal vi bruge en hel masse tid på at tale med hinanden om, at vi sender dårlige signaler til andre.
Det er altså ikke min oplevelse.
Det er slet ikke mit indtryk.
Det er overhovedet ikke noget af det, jeg siger noget om.
Vi forhandler som en del af Europa, og Europa påtager sig nogle forpligtelser.
Dem lever vi op til.
Internt i Europa ligger Danmark også flot, Danmark ligger rigtig flot.
Det, vi opnår i 2020, har Europa forpligtet sig til at opnå i 2030, så vi kan godt være os selv bekendt.
Vi deltager også i det amerikanske initiativ Mission Innovation og har forpligtet os til at søge at fordoble med et benchmark, der hedder 15-16, og vi har målrettede investeringer i anvendt energiteknologiforskning.
Så skal vi jo i en dialog med vores europæiske kollegaer finde ud af, hvordan det danske bidrag til det europæiske bidrag skal stykkes sammen.
Det handler ikke om, at Venstre er Danmarks bondeparti.
Det handler om mere end 100.000 mennesker, der går på arbejde hver dag i fødevaresektoren, og som ville blive arbejdsløse, hvis ikke der var korn på marken, hvis ikke der var svin i stalden.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-12-15:
Nu gør statsministeren det nærmest til sådan en diskussion om, hvad der i virkeligheden står i Parisaftalen.
Der står jo meget tydeligt i det bidrag, EU har meldt ind, at de andre sektorer, nemlig transportsektoren og landbruget, også skal levere.
Det gælder også Danmark.
Derfor er det værd at bemærke, at statsministeren allerede nu er i gang med at underkende Parisaftalen ved at sige: Jamen skal landbruget nu levere?
Jeg er ikke i tvivl om, at Venstre er Danmarks bondeparti nummer et, og det er fair nok, men pointen er, at vi har et dansk erhvervsliv, som jo også indbefatter, jeg tror 80.000 arbejdspladser, nemlig de grønne jobs, som i den grad har brug for en ambitiøs dansk regering, der går et skridt foran og hele tiden viser, at det er her, vi udvikler de nye løsninger.
Det gør vi ikke, hvis vi med de mål, der skal sættes fremadrettet, skal levere alle andre steder, men ikke i landbruget og i transportsektoren.
Så jeg vil spørge: Er statsministeren allerede nu ved at sige: Okay, det grønne erhvervsliv er vi sådan set lidt ligeglade med, vi er optaget af landbruget, og så vil vi da allerede nu blæse på de løfter, vi har meldt ind i Paris?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2015-12-15:
Tak for det.
Det er jo sådan, at EU har meldt nogle forpligtende mål ind i forhold til det instrument, som nu er under udvikling, og inden vi nu tager alle byrder på vores skuldre, vil jeg bare lige erindre om, at midt i den her glæde er de bidrag, landene har meldt ind, utilstrækkelige til at nå målsætningen.
Det skyldes ikke uambitiøse europæiske mål, det gør det ikke.
Det skyldes, at en række lande endnu ikke leverer ordentligt, og det gælder i øvrigt også nogle af de lande, man klapper frem.
Der kommer jo også en diskussion i Europa om, hvordan Europa så udmønter sin samlede forpligtelse, og det var det, jeg tog en lille smule hul på over for hr. Uffe Elbæk før ved at sige, at der skal Danmark selvfølgelig løfte sin andel af EU's forpligtelser.
Det skal vi gøre på en klog måde, og det er vurderet ud fra to ting, nemlig at vores bidrag sammen med de andre landes bidrag skal sikre, at EU kan levere det, EU skal levere, og at sammensætningen af det danske bidrag – den måde, vi gør det på – skal sikre, at vi kommer bedst muligt af sted.
Det har flere dimensioner.
Det handler om at levere det, vi skal, men det handler altså også om f.eks. at sikre, at vi fortsat har et levedygtigt landbrug.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2015-12-15:
Tak for at hamre den pointe fast.
Jeg noterer mig bare, at det, Danmark har meldt ind i EU, altså bl.a. omfatter, at landbruget skal bidrage, og lige nu går det i den forkerte retning i Danmark.
Vi har slækket på vores klimaambitioner.
Vi har leveret 600.000 t mindre end det, vi har forpligtet os til.
Og når vi skal levere i 2020 – og det skal man jævnfør Parisaftalen – så skal Danmark altså melde et mål ind, som er lavere end det, vi har i dag.
Det er jo det, der er pointen.
Lige før vi tog til Paris, hvor vi ellers havde lovet 475 mio. kr. i klimabistand, sørgede regeringen at sende det meget progressive signal, at vi ville sætte klimabistanden ned til 300 mio. kr.
Så det er forkerte signaler i alle retninger.
Men det er også lidt væsentligt at vide, om regeringen har tænkt sig at leve op til Parisaftalen.
Og jeg er ikke lige så venlig som hr. Uffe Elbæk, som siger, at så finder vi nok ud af det.
Jeg mener, det er afgørende, at man leverer på det, man har lovet i Paris, nemlig at landbruget også skal levere i forhold til vores klimamål.
Det var jo et rigtig positivt resultat, vi fik i Paris i lørdags.
Der kunne vi feste, der var nogle, der valgte at danse, og i hvert fald jublede nogle af os.
Nu er det så tiden til at handle, og jeg noterer mig, at statsministeren siger, at regeringen er committet til at levere.
Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren, om statsministeren er enig i, at der står i Parisaftalen, at landene skal gøre mere, også inden 2020.
Hvordan harmonerer det med, at regeringen i løbet af det sidste halve år allerede har øget Danmarks forventede klimaforurening med 600.000 t?
Hvordan vil man ændre på det?
Det er det ene spørgsmål.
Jeg har også et andet spørgsmål.
Er statsministeren opmærksom på, at opfyldelsen af de klimaløfter, der ligger frem til 2030 i Parisaftalen, og som EU og vi jo selv har meldt ind, forudsætter, at der i Danmark sker en markant indsats for at reducere klimaforureningen, ikke kun i den kvotebelagte sektor, men også i landbruget?
Ole Birk Olesen (LA), 2015-12-16:
Ifølge hr. Jonas Dahl kan vi ikke have en lavere registreringsafgift i Danmark, uden at det går ud over vores indsats med uddannelse af unge; det var det, man måtte få ud af hr. Jonas Dahls tale.
Jeg vil høre, om hr. Jonas Dahl er vidende om, at når vi sammenligner os med OECD-landene, altså de 34 medlemslande, der er der, så ligger Danmark nede på en 23. plads, hvad angår hvor stor en andel af en ungdomsårgang, der får en videregående uddannelse – altså en 23. plads ud af 34 – og at alle 22 lande, der ligger over os, har lavere bilafgifter end Danmark.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-12-16:
Alt det er vi sådan set enige i.
Martin Lidegaard (RV), 2015-12-16:
Forskellen er, at den nye regering i modsætning til os gennemførte et generelt omprioriteringsbidrag på 1 pct. for alle kommuner.
Altså, man tvinger kommunerne til at køre en grønthøster hen over de kommunale budgetter, og de penge, der derved fremkommer, indkasserer Finansministeriet.
Og så sidder man og fordeler dem med bl.a. hr. Brian Mikkelsen.
Det gjorde vi ikke.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-12-16:
Jeg har stor respekt for De Radikales økonomiske ansvarlighed, og den økonomiske politik er egentlig ganske fornuftig hos De Radikale.
Men det, der ligesom bringer mig til at stille et spørgsmål til den Radikale ordfører, er den her glorie over hovedet med hensyn til ældremilliarden.
Altså, den er ikke vokset i vores have, men I forbindelse med at vi havde en SRVSF-regering, blev der afsat nogle penge f.eks. målrettet pædagoger.
Man afsatte en vis sum penge til pædagoger, og de skulle bruges til pædagoger ude i kommunerne, så jeg vil lige spørge: Hvad er forskellen på ældremilliarden og pædagogmilliarden?
Jonas Dahl (SF), 2015-12-16:
Jamen der er stort set ikke et land, som ikke har lavere punktafgifter end Danmark.
Man må også bare konkludere, at hvis man vil sænke punktafgifterne, så skal pengene jo komme et sted fra,
og jeg synes, det er paradoksalt, at en del af den finansiering, man lægger for dagen, er besparelser på uddannelse og forskning.
Man kan så for bare at holde fast i det, som Liberal Alliance spørger ind til, spørge: Tror man i Liberal Alliance selv på, at der er flere, der kommer til at tage en ungdomsuddannelse, så vi kan flytte os fra 23.-pladsen på ranglisten i OECD i forhold til, hvor mange der tager en ungdomsuddannelse, ved at man sparer på ungdomsuddannelserne, ved at man afskediger lærere ude på landets gymnasier og tekniske skoler, og ved at man sparer markant på uddannelse og forskning på landets universiteter?
Jeg tror ikke på, at man får et højere uddannelsesniveau ved at skære ned på uddannelserne.
Hvis man tror det i Liberal Alliance og man tror på, at det er den større bil, der så sikrer et højere uddannelsesniveau, så kan det godt være, at det er en helt anden regnebog, man er inde i hos Liberal Alliance.
Men det er i hvert fald ikke den, vi benytter i SF.
Martin Lidegaard (RV), 2015-12-16:
Det var 250 mio. kr., men lad det nu være.
Jeg synes da, der er en meget stor forskel.
Jeg tror, at for de fleste af de ældre, jeg kender – som både er velhavende og mindre velhavende – er det, som egentlig ligger dem allermest på sinde, at deres børn og børnebørn overtager et godt Danmark.
Jonas Dahl (SF), 2015-12-16:
Jeg tror sådan set godt, at vi kan gøre tingene bedre.
Det er forskellen på Liberal Alliance og SF.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-12-16:
Mange tak.
SF har jo valgt at lave en aftale med regeringen om en boligjobordning, som koster 400 mio. kr. eller lidt mere, og det er en ordning, der har vist sig at være meget, meget skæv socialt, som primært gavner de velstillede i samfundet, og som har en meget, meget lille klimaeffekt.
Nu forstår jeg godt, at man har lavet en aftale, og at det kan være svært at løbe fra den – det har jeg fuld forståelse for – men hvis det nu viser sig, at de tal holder stik, og at det faktisk er så skævt og det har så lille en klimaeffekt, vil SF så være parat til, f.eks. næste år, at gå til regeringen og prøve at få omprioriteret de her midler til noget, der er stærkere rent klimamæssigt, og som er mere socialt retfærdigt?