runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-02-22:
Det gode er jo, som ordføreren også ved, at vi har nogle reelle værktøjer, som vi kan bruge.
På trods af at beskæftigelsespolitikken er en national kompetence, har vi nogle forskellige redskaber til brug på europæisk plan.
Kommissionen er i gang, og som jeg sagde før, planlægger vi en konference om emnet i april i Horsens, og så har vi det europæiske semester, som jo også skal sætte gang i de her vækstundersøgelser og reformprogrammer.
Der har vi jo netop nogle redskaber til at sikre, at landene gør det, de også har sagt at de vil gøre.
Jeg har fuld respekt for, at man gerne vil have, at der leves op til de ting, vi siger.
Jeg synes også, det er godt, at vi har nogle af de instrumenter, der skal til for at sikre, at landene lever op til de aftaler, de har indgået.
Og så leder jeg selvfølgelig stadig efter, hvis der er en kritik af den danske regering, om der også overhovedet kunne være forslag, eller om der kun er kritik.
Uffe Elbæk (RV), 2012-02-22:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo sådan, at ansvaret for og arbejdet med kulturarvsprojekter og -udfordringer ligger i Kulturstyrelsen.
Der foregår et seriøst arbejde, og jeg er ikke vidende om, at der er en udfordring på det her område for øjeblikket.
Hvis det er en konkret sag, spørgeren henviser til, er jeg selvfølgelig nysgerrig, men generelt er det klart mit indtryk, at det foregår særdeles seriøst, og at man tackler de udfordringer, der er på området.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-02-22:
Tak for det.
Det er jo således, at her i Danmark som i så mange andre lande har vi en meget væsentlig kulturarv bestående af de fredede bygninger, de bevaringsværdige bygninger, og så har vi også middelalderkirkerne.
Middelalderkirkerne er ikke kulturministerens område, det ved jeg godt, men de fredede og de bevaringsværdige bygninger er Kulturministeriets område, og det er et område, der er under pres i disse år.
Der vil jeg spørge ministeren, om ministeren har til hensigt at få formuleret en forstærket politik på området, der gør, at det bliver nemmere og stærkere at fastholde den kulturarv, som vi har i de fredede og de bevaringsværdige bygninger.
Christine Antorini (S), 2012-02-22:
Det er ikke en korrekt udlægning, som spørgeren kommer med.
Det er rigtigt, at jeg var til samråd i Landdistriktsudvalget og blev spurgt netop om det sociale og geografiske taxameter, og det, som jeg sagde, og som jeg også har svaret på skrift, er, at vi kommer med et oplæg.
Det er helt almindelig praksis, at når det gælder ret indviklet og teknisk kompliceret stof, bliver der nedsat et ekspertudvalg, der kommer med et oplæg til det, og når det oplæg er der, har vi selvfølgelig en drøftelse med alle relevante parter, herunder partierne.
Sådan skal det selvfølgelig være.
Og der skal jo også laves en aftale om det, så det er helt sikkert, at partierne også kommer på banen.
Tina Nedergaard (V), 2012-02-22:
Jeg kan konstatere, at ministeren ikke mener, at der er ubegrundede forskelle mellem taxameteret til det almene gymnasium og til hhx, og det vil vi så grave lidt dybere ned i.
Jeg har lige et spørgsmål, for Venstre meget interesseret i at bidrage til arbejdet med netop en modernisering af taxametersystemet, for så vidt vi kan blive enige, og i den forbindelse blev ministeren i Landdistriktsudvalget bedt om at inddrage bl.a. Landdistriktsudvalget og naturligvis også meget gerne Børne- og Undervisningsudvalget, og der svarede ministeren kort og klart, at det ville ministeren ikke.
Vil ministeren her over for Folketinget begrunde, hvorfor Folketinget ikke bliver inddraget i det meget væsentlige arbejde, som ligger til grund for den økonomi, man har ude på de selvejende institutioner?
Tina Nedergaard (V), 2012-02-22:
Jeg skal blot spørge ministeren, hvorfor regeringen ikke har valgt at give hhx-taxameteret et løft i forbindelse med finansloven, når vi nu ved, at hhx-taxameteret historisk er lavere end det taxameter, man får på det almene gymnasium.
Christine Antorini (S), 2012-02-22:
Jeg er enig i, at en af de ting, der er meget inspiration at hente i fra Ontarios måde at arbejde med deres grundskole, lige præcis er, hvordan man bliver bedre til også at integrere og løfte fagligheden for de elever med anden etnisk baggrund.
Vi har jo allerede taget en række initiativer i ministeriet, og et af dem, jeg gerne vil fremhæve her, er et samarbejde med 14 skoler, hvor der er mange elever med anden etnisk baggrund, og hvor de faglige resultater ikke har været i top.
Det, vi har gjort i samarbejde med dem – de ligger fordelt i seks forskellige kommuner – er, at der har vi koblet ministeriets tosprogstaskforce på, noget praksisforskning, evaluering, og har sat et helt konkret forsøg- og udviklingsprojekt i gang for at løfte fagligheden på de skoler og sprede de resultater til andre skoler, som også har mange elever med anden etnisk baggrund.
For den bedste måde at integrere eleverne med anden etnisk baggrund på er selvfølgelig, at de får en rigtig god grunduddannelse med sig, fordi det er adgangsbilletten videre, både til at komme ind på en ungdomsuddannelse og i øvrigt.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-02-22:
Den helt store succes fra Canada – eller Ontario, for det er jo Ontario, vi taler om – har jo været, at de har løftet især den faglig svage del i folkeskolen, og derved er de så også rykket op på PISA-niveauet blandt de tre bedste.
Hidtil har det jo i mange år været sådan, at det har været en dårlig undskyldning for en skole at ligge i et socialt belastet kvarter.
Erfaringerne i Ontario viser, at det ikke er nogen dårlig undskyldning.
Det viser erfaringerne også fra Tower Hamlets i London.
Så hvad vil ministeren gøre, for at vi kommer ud af den trædemølle, at fordi man som skole ligger i et belastet kvarter, skal vi ikke stille krav til dem?
Vil ministeren også stille krav til de skoler, så de giver eleverne en faglig god undervisning og ikke henviser til integrationsproblemer, tosprogethed, socialt ressourcesvage familier og den slags?
Vil ministeren være med til at tage fat i det, fordi det er der, at det store problem kommer til at være også i Danmark?
Christine Antorini (S), 2012-02-22:
Jeg har allerede et rigtig godt samarbejde med Danmarks Lærerforening, og jeg er helt sikker på, at det fortsat vil være rigtig godt, når vi også drøfter, hvordan vi reformerer folkeskolen.
Jeg tror, at man skal adskille det.
Et er, når vi skal drøfte, hvordan vi udvikler indholdet i folkeskolen; noget andet er, når der kommer overenskomstforhandlinger i forhold til løn- og arbejdstid.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at regeringen gerne ser, at vi finder en løsning, sådan at lærerne har mere tid sammen med eleverne til kerneopgaven undervisning i ordets bredeste forstand, men det er jo noget, der hører til overenskomstforhandlinger, herunder også de lokale forhandlinger, som der er ude i kommunerne med lærerne.
Men det ændrer ikke ved, at i forhold til partnerskabet har jeg en rigtig god formodning om, at vi får et utrolig godt og tæt samarbejde, og allerede nu har vi valgt i Børne- og Undervisningsministeriet at støtte et stort læseprojekt, et nationalt læseprojekt, som Danmarks Lærerforening har haft med et antal kommuner, og som handler om faglig læsning på alle klassetrin.
Det er bare et godt eksempel på, at vi selvfølgelig griber enhver mulighed for at samarbejde med nøgleaktørerne, som er lærerne, herunder om faglig læsning, som de er godt i gang med – det er en mærkesag – for lærerne er også optaget af, at eleverne får et løft, bl.a. i dansk.
Tina Nedergaard (V), 2012-02-22:
Så det er altså ministerens opfattelse, at der ingen ubegrundede forskelle er på stx-taxameteret, altså taxameteret til det almene gymnasium, og taxameteret til hhx, sådan som finansloven ligger i dag?
Uffe Elbæk (RV), 2012-02-22:
Tak for endnu et spørgsmål inden for samme problemstilling.
Altså, jeg synes jo, at der kan være al mulig god grund til, at jeg tager kontakt med mine ministerkolleger for at finde ud af, om der er en problemstilling.
Nu hører jeg fra oppositionens side, at der er en problemstilling i forhold til Firenzeaftalen.
Som sagt skal vi jo leve op til traktater, vi har underskrevet.
Det har jeg sagt tidligere, og jeg siger det igen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-02-22:
Men det vil sige, at kulturministerens kendskab til sagen stammer fra de skriftlige spørgsmål, som oppositionen har rejst, altså debatten her i Folketinget i dag, og at kulturministerens kollegaer, skatteministeren og transportministeren, ikke af sig selv har rettet henvendelse til kulturministeren for at få det afklaret.
Jeg vil da gerne have en bekræftelse af, om det er tilfældet eller ej, for jeg synes da, det må være stærkt bekymrende, hvis regeringen ikke sørger for at drøfte sagerne indbyrdes.
Når der sidder en skatteminister, der er i gang med at lave lovgivning om noget, der har vidtrækkende konsekvenser for kulturministerens ressort, vil jeg da gerne vide, om skatteministeren af sig selv har foranlediget en kontakt til kulturministeren for at få en afklaring om, hvorvidt skatteministerens lovforslag lever op til de forpligtelser, som kulturministeren har ansvaret for.
Så jeg vil gerne høre, om skatteministeren uopfordret i forhold til de spørgsmål, der er rejst, har rejst sagen for kulturministeren.
Martin Henriksen (DF), 2012-02-22:
Hvilket signal sender det – efter ministerens opfattelse – i forhold til integrationen af indvandrere og efterkommere heraf, at Socialdemokratiet har Muhammed Aslam som partimedlem og siddende i Københavns Borgerrepræsentation?
Karen Hækkerup (S), 2012-02-22:
Nu siger spørgeren, at det ikke kommer ud af det blå.
Nogle gange er der ting, der er misforstået eller kommer ud af det blå.
Eksempelvis hørte jeg selv i radioen i sidste uge, at jeg som minister ikke havde nogen kommentarer til den her historie, fordi jeg var på skiferie.
Jeg har aldrig været på skiferie, og jeg var heller ikke på skiferie i sidste uge.
Når det så er slået fast, vil jeg gerne sige, når jeg bliver spurgt en gang til, hvorfor jeg ikke vil lave reglerne om, at det er, fordi vi har regler.
Men det er en forudsætning for at få hjælp til de ekstraomkostninger, at støtten er særlig påkrævet eller en afgørende forudsætning for, at ferien kan gennemføres.
Modtager man som handicappet et afslag på den hjælp, man ønsker, kan man påklage det i systemet.
Jeg synes ikke, det er udtryk for et generelt problem.
Det er ikke noget, jeg hører.
Jeg har hørt om det i forbindelse med den her artikel, som jeg naturligvis har læst.
Jeg vil også sige, at jeg ikke kan gå ind i konkrete sager, men man skal behandle folk ordentligt, og derfor har vi også et klagesystem, så hvis man oplever ikke at blive ordentligt behandlet, har man mulighed for at gå videre med sagen.
For spørgeren har naturligvis ret i, at handicappede også skal have mulighed for at tage på ferie.
Karina Adsbøl (DF), 2012-02-22:
Men synes ministeren så ikke, det er underligt, at der kommer sådan en artikel i Dagbladet Roskilde om, at handicappede ikke kan rejse ud?
Altså, det giver da stof til eftertanke om, om reglerne er, som de skal være.
Så kan vi jo tænke på, at der måske sidder en sagsbehandler derude, som kan bestemme, om den borger, som har et handicap, kan få lov til at komme ud at rejse.
Det er måske også en svær situation for en sagsbehandler eller en socialrådgiver at sidde i, hvis hun har nogle overordnede, som har givet hende nogle økonomiske redskaber og noget, hun må arbejde ud fra.
Hun har nogle rammer, hun også skal overholde.
Så også for at hjælpe socialrådgiveren kunne det måske være en fordel, at der blev oprettet noget ekstra med en pulje til det her område, så sagsbehandleren ikke skal sidde og være bussemand og afvise, at den her borger kan komme ud at rejse, som Dagbladet Roskilde har skrevet om tirsdag den 14. februar 2012.
Karen Hækkerup (S), 2012-02-22:
Spørgeren spørger til, om man skal oprette en særlig pulje til noget, der i forvejen ligger i kommunerne.
Altså, det er selvfølgelig en drøftelse, man kan tage, eksempelvis i satspuljekredsen, og sige: Ønsker man at sætte noget særligt af til det her?
Men det vil jo bare have den konsekvens, at man måske i kommunerne så vil sige, at de udgifter, de i dag har, vil de ikke længere have, hvis ikke de får dem dækket af den her særlige pulje.
Som jeg har redegjort for, er der mulighed for at tage på ferie, og det skal der også være.
Det skal naturligvis være sådan, at selv om man har et handicap, kan man tage på ferie, og derfor er reglerne også sådan, at man kan tage sin hjælp med, og at man eksempelvis kan få ekstraomkostninger betalt.
Og som jeg har sagt nogle gange nu: Hvis ansøgningen ikke bliver godkendt eller imødekommet, kan den påklages.
Der er forskellige paragraffer, som man kan modtage hjælp efter, og derfor er der også forskellige typer af hjælp, man kan medtage til udlandet.
Nogle kan man medtage, andre kan man ikke.
Man kan ikke medtage sin hjemmehjælp, som man har fået til at være i hjemmet, og omvendt er det muligt at få en ledsager med efter ledsageordningen i § 97, fordi formålet netop er ledsagelse til aktiviteter uden for hjemmet.
Et andet eksempel er BPA, hvor borgeren selv har ansat sine hjælpere, og dem har borgeren også mulighed for at få med til udlandet.
Karina Adsbøl (DF), 2012-02-22:
Skal jeg forstå ministeren sådan, at hun ikke mener, at en forenkling af reglerne er nødvendig i det her tilfælde?
Og skal jeg forstå ministeren sådan, at det er tilfredsstillende, at der sidder en borger her, som ikke kan komme på ferie?
Jeg vil lige fortælle, at Dansk Folkeparti jo på finansloven for 2010 fik oprettet en pulje til, at også handicappede børn og familier kunne komme på ferie.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre: Nu når det er kommunerne, der bestemmer, om borgere kan komme på ferie, og når det er op til deres økonomi – og den er jo rimelig presset i øjeblikket, det ved vi alle sammen – kunne ministeren så måske tænke sig, at der blev oprettet en særskilt pulje til det her område?
Karen Hækkerup (S), 2012-02-22:
Når man ikke kan få mulighed for at få rejser betalt efter § 83, er det, fordi § 83 er en paragraf, hvorefter man er bevilget hjælp til ydelser i hjemmet, og hjemmet defineres som bopælen, og ikke når man rejser.
Men jeg vil gerne sige, som jeg sagde i mit første svar: Man har mulighed for også at søge til at få en hjælper med, man har mulighed for at søge til ekstraomkostninger.
Når spørgeren siger, det er besværligt, at det er kommunerne, der skal afgøre det, bliver jeg nødt til at sige, at sådan er det jo, for vi har kommunalt selvstyre, og det er kommunerne, der skal tage stilling til de individuelle, konkrete ansøgninger, der ligger.
Men som jeg også sagde i mit første svar: Hvis man modtager et svar som borger, man ikke er glad for eller tilfreds med, eller som man synes er urimeligt, kan man påklage afgørelsen via klagesystemet.
Men for at slå det fast endnu en gang: Der er mulighed for at modtage hjælp, der er mulighed for at medtage hjælpen, også til udlandet, og man kan også få særlige omkostninger dækket, så man har mulighed for at tage på ferie.
Karina Adsbøl (DF), 2012-02-22:
Jeg er da ked af, at ministeren føler, at præmissen for spørgsmålet er forkert, for der er jo en grund til, at Dagbladet Roskilde laver den her historie.
Den kommer jo ikke ud af det blå.
I § 2 står der helt konkret, nu skal jeg lige finde det: »Socialministeren fastsætter regler om, hvilke ydelser efter denne lov der kan medtages under midlertidige ophold i udlandet, og om betingelserne herfor.« Det vil sige, at det jo ikke er alle, der kan det.
F.eks. var det § 83, hun var visiteret til, og der kan man jo ikke tage hjælpen med på ferie; det er jo det, de også skriver i Dagbladet Roskilde.
Der er forskel på det.
Er man visiteret til en BPA-ordning, en borgerstyret personlig assistance – det er en § 96 – har man ifølge den ganske rigtigt mulighed for at tage på den her ferie.
Men der er jo også en grund til, at Dansk Handicap Forbund skriver på deres hjemmeside: »Desværre er det sådan, at kommunen selv må afgøre, om de vil betale de merudgifter, som er forbundet med at tage ledsager eller hjælpere med. Tager man sin ledsager eller hjælper med får man altså betalt lønnen ligesom under ophold i Danmark, men man skal som oftest selv betale udgifter til hjælpernes rejse.«
Den her historie kommer jo ikke ud af det blå, så i Dansk Folkeparti vil vi da i hvert fald gerne høre, om ministeren mener, lovgivningen er tilstrækkelig på det her område, eller om det er rigtigt, at reglerne, som der står, er stive paragraffer.
Karen Hækkerup (S), 2012-02-22:
Jeg vil gerne starte med at sige tak for spørgsmålet, for jeg har jo også selv læst artiklen, og jeg må sige, at selvfølgelig skal man kunne komme på ferie, selv om man har et handicap.
Derfor er jeg egentlig også glad for at få spørgsmålet her i spørgetiden, for så får jeg lejlighed til at sige, hvad der er gældende lov.
Og det er faktisk sådan, at man kan tage visse af de handicapkompenserende ydelser med sig under et midlertidigt ophold i udlandet, f.eks. BPA-ordningen, som er borgerbetjent assistance, ledsageordningen, hjælpemidler og merudgiftsydelsen.
Hvis man er væk i mindre end 1 måned, kan man endda tage hjælpen med uden at søge kommunen på forhånd.
Så derfor er jeg ikke enig i, at man ikke har mulighed for at få hjælp til at rejse til udlandet, hvis man har et handicap.
Desuden har mennesker med handicap mulighed for at søge kommunen om hjælp til ekstraomkostninger, som er forbundet med deres kortvarige ferie, og den mulighed gælder, uanset hvilken hjælp man modtager til daglig.
Et eksempel på sådanne ekstraomkostninger kunne være udgifter til en hjælper eller særlige udgifter til transport mellem hotel og lufthavn.
I alle de her sager gør det sig gældende, at det er kommunerne, der træffer afgørelsen om hjælp til ekstraomkostninger, og det, der skal lægges vægt på, er, om ekstraomkostningerne er særlig påkrævet; det vil sige, om man kan eller ikke kan gennemføre ferien, uden at ekstraomkostningerne bliver kompenseret.
Hvis man som borger modtager en beslutning fra en kommune, der går en imod, altså et afslag, har man mulighed for at gå videre i klagesystemet og dermed påklage afgørelsen i klagesystemet.
Det vil sige, at når jeg summer op, må jeg konstatere, at reglerne er sådan, at man har mulighed for at bevare visse typer af hjælp under et udlandsophold, ligesom man har mulighed for at få økonomisk tilskud ved kortvarig ferie.
Og dermed er jeg glad for at kunne sige, at præmissen for spørgsmålet synes jeg er lidt forfejlet.
Man kan godt tage på ferie.
Karina Adsbøl (DF), 2012-02-22:
Tak, formand.
Hvad er ministerens holdning til, at folk med handicap ikke kan tage den nødvendige hjælp med på ferie på grund af stive paragraffer, jævnfør artiklen »Handicappede afskåret fra udlandsrejser« i Dagbladet Roskilde den 14. februar 2012, og hvilke initiativer vil ministeren tage for at sikre, at mennesker med handicap har lige muligheder for at komme ud at rejse?
Hvad er ministerens holdning til, at folk med handicap ikke kan tage den nødvendige hjælp med på ferie på grund af stive paragraffer, jf. artiklen »Handicappede afskåret fra udlandsrejser« i Dagbladet Roskilde den 14. februar 2012, og hvilke initiativer vil ministeren tage for at sikre, at mennesker med handicap har lige muligheder for at komme ud at rejse?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-02-22:
Man kan altid diskutere, hvori det komiske består, og det kan man have forskellige opfattelser af.
Det er der bred enighed om i Socialdemokratiet.
Det er bare den forskel, der er på de to regeringer, og jeg er sådan set godt tilfreds med, at jeg er med i den sidste regering, nemlig den regering, som vil have bedre og billigere offentlig transport.
Martin Henriksen (DF), 2012-02-22:
Tak, formand.
Hvilket signal sender det – efter ministerens opfattelse – i forhold til integrationen af indvandrere og efterkommere heraf, at Socialdemokratiet har Muhammed Aslam som partimedlem og siddende i Københavns Borgerrepræsentation?
Karen Hækkerup (S), 2012-02-22:
Hvilket signal sender det?
Jeg er meget klar over, at spørgeren går meget op i signaler.
Jeg synes naturligvis, det er vigtigt at slå fast, at signal- og symbolpolitik er noget, som Dansk Folkeparti har haft stående højt på dagsordenen i de sidste 10 år.
Desværre står man jo så nu, som jeg gør, som integrationsminister og har overtaget en integrationsindsats, som så desværre bærer præg af, at man mest har haft fokus på signaler og symboler.
Jeg vil gerne sige, at i det spørgsmål, jeg bliver stillet, bliver jeg spurgt om en enkeltperson.
Det synes jeg faktisk er lidt på kanten af at føre kontrol med regeringen.
Når det så er sagt, vil jeg gerne sige, at når spørgeren spørger til, hvordan vi har folk opstillet i Socialdemokratiet, er det egentlig også er nyt for mig, at det er noget, der interesserer spørgeren, hvordan de demokratiske opstillingsregler er i mit parti.
Jeg kan jo så oplyse, at jeg er social- og integrationsminister, jeg er ikke minister for opstillingslister, men det er sådan, at er man medlem af vores parti, bliver man indstillet af et demokratisk forum, så kan man optages til valg.
Sådan gælder det hos os, sådan tror jeg det gælder rigtig mange andre steder, og sådan er det.
Inger Støjberg (V), 2012-02-22:
Det her nærmer sig nærmest det komiske.
Nu mener ministeren så ikke, at han er presset, men så kan man sige, at ministeren er temmelig udfordret af en socialdemokratisk gruppe, der ønsker, at pengene skal bruges på den kollektive trafik og udviklingen af den og ikke til takstnedsættelser.
På den anden side har ministeren så Enhedslisten, der siger meget, meget slemme ord om regeringen, som jeg end ikke kan få mig selv til at sige, for det har jeg for stor respekt for regeringsmedlemmerne til, men det var ikke pænt sagt.
Det er jo en vanskelig situation, som regeringen her står i, og jeg vil da bare gerne bede ministeren om her i dag at bekræfte, at de socialdemokratiske medlemmer, der har været fremme med meget skarpe holdninger om, at netop en nedsættelse af taksterne ikke er den rigtige vej at gå, nu bliver sat på plads, og at det så vil være Enhedslisten, der vinder den her kamp.
Martin Henriksen (DF), 2012-02-22:
Det har vi nu nok prøvet et par gange i Dansk Folkeparti.
Men jeg vil sige, at hvis Muhammed Aslam var medlem af Dansk Folkeparti, tror jeg ikke, at jeg tager munden for fuld, når jeg siger, at så var det nok ikke et medlemskab, der varede specielt længe.
Det er jo, fordi der er nogle ting, som det er beskrevet at han har bekræftet eksisterer på et område, som han er ansvarlig for på forskellig vis.
Flere artikler har beskrevet, at han har gang i nogle ting, som integrationsministeren som repræsentant for regeringen og Socialdemokratiet har været ude at tage kraftig afstand fra.
Set i det lys må ministeren da kunne se, at det er noget dobbeltmoralsk, at man på den ene side tager afstand fra parallelle retsopfattelser, parallelle retssystemer, tager afstand fra social kontrol, og samtidig har man så et medlem, som sidder i Københavns Borgerrepræsentation, som er involveret i nogle af de ting, som man ude i offentligheden tager afstand fra.
Derfor stiller jeg bare spørgsmålet en gang til, og jeg håber, at jeg kan få et klart svar på: Hvilket signal mener integrationsministeren, at det sender?
Man kan jo ikke mene, at det sender et godt signal.
Det sender da et dårligt signal i forhold til integrationen af indvandrere og efterkommere i det danske samfund.
Det er åbenlyst.