runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2008-04-02:
Nu er jeg ikke sikker på, at jeg helt deler fru Marlene Harpsøes opfattelse af, at man kan lave sådan en klar skelnen mellem mænds og kvinders naturlige egenskaber, men det vil jeg ikke kaste mig så meget ud i, for jeg var jo meget enig i store dele af den første del af det, fru Harpsøe sagde.
Jeg er da meget glad for, at Dansk Folkeparti fokuserer på indvandrerkvinder og på homoseksuelles rettigheder, det er meget sympatisk.
Jeg vil stille et spørgsmål i forlængelse af det, og det er, om fru Marlene Harpsøe også er enig med mig i, at hvis det er vigtigt, at indvandrerkvinder kommer ud på arbejdsmarkedet, så er det også vigtigt, at vi ikke møder dem med krav til deres påklædning, som kan blokere for, at de kommer ud på arbejdsmarkedet.
Det andet spørgsmål drejer sig om det, som Marlene Harpsøe var lidt inde på afslutningsvis, nemlig spørgsmålet om ligeløn: Er fru Marlene Harpsøe ikke enig med mig i, at det vil være af afgørende betydning, at man ved de overenskomstforhandlinger, der foregår nu, giver et løft til de store kvindefag, de kvindefag, der jo ifølge fru Marlene Harpsøe vil blive ved med at være der, fordi det er naturens orden?
Sophie Løhde (V), 2008-04-02:
Nu er det jo meget rart for dem, der lytter med, ligesom at kunne efterprøve, hvad Socialdemokraterne siger her i Folketingssalen, og hvad der foregår ude lokalt, hvor Socialdemokratiet også har et ansvar, og derfor vil jeg så spørge ordføreren, om ordføreren altså tager afstand fra det, man har vedtaget i Region Hovedstaden, hvor man har valgt at give kvinderne observatørposter.
Så nævner ordføreren jo selv Region Midtjylland, og så vidt jeg erindrer, er det jo også i Region Midtjylland, at det er en socialdemokrat, der står i spidsen der, så vi kan også tage den med og sige, om man tager afstand her i Folketingssalen fra det, man har valgt at gøre i Region Midtjylland og Region Hovedstaden.
Rasmus Prehn (S), 2008-04-02:
Jeg vil spørge ind til den kollektive trafik.
Det er jo sådan, at vi i disse år oplever, at det desværre går den forkerte vej med antallet af passagerer i kollektive busser.
Der bliver færre og færre passagerer, og der bliver ringere og ringere økonomi i busselskaberne.
Det går jo den forkerte vej - ikke mindst i forhold til miljøet og i forhold til at sikre mindre trængsel på vejene.
Spørgsmålet har flere gange været oppe, bl.a. i Jyllands-Posten den 4. februar, hvor man pegede på, at der var nogle interessante erfaringer at hente fra Sverige.
I den forbindelse stillede jeg et skriftligt § 20-spørgsmål til transportministeren, hvor jeg spurgte, om man ikke kunne forestille sig, at der var nogle incitamentsstrukturer, man kunne bruge, så man ligesom i Sverige fik flere passagerer ind i busserne.
På den måde har man altså fået løftet antallet af passagerer.
Nu er der så sket det, at jeg - efter 2 måneder - endnu ikke har fået svar på det her spørgsmål, selv om der er regler om, at vi skal have svar på de skriftlige § 20-spørgsmål meget hurtigt.
Derfor vil jeg benytte mig af lejligheden til at spørge ind til det her i den mundtlige spørgetid.
Kunne man ikke forestille sig, at vi kunne lære af Sverige, hvor de faktisk har fået løftet antallet af buspassagerer?
Kunne vi ikke lære af det i Danmark?
Carina Christensen (KF), 2008-04-02:
Det ville da i hvert fald være en god idé at indhøste de synergieffekter, der måtte være.
Jeg har ikke overblik over i forhold til de her projekter og i forhold til forsøget med modulvogntog, som starter op til november, om der er nogle steder, hvor man kan indhøste en synergieffekt, men jeg er klart enig i, at det da vil være hensigtsmæssigt, at man gør det, og det er jeg også sikker på at man har blik for i Vejdirektoratet.
Kim Christiansen (DF), 2008-04-02:
Jeg er meget glad for, at der i hvert fald bliver åbnet en mulighed for, at vi i forligskredsen kan diskutere nogle af de her projekter for netop at se på: Er det de rigtige, eller kunne vi fremtidssikre dem lidt bedre?
Det er som bekendt altid billigere at bygge kælderen før huset; det er i hvert fald den billigste løsning.
Som det allerseneste har vi jo netop lavet en aftale om modulvogntog.
Jeg vil spørge, om det er sådan, at det er indtænkt, at der kan være nogle synergieffekter ved det, og om det er nogle overvejelser, man også lige vil gøre sig i forbindelse med nogle af de ruter, der skal være til modulvogntog.
Der er jo afsat nogle penge til det, og der er så også afsat nogle penge til vejprojekter.
Hvis der er nogle af de steder, det er sammenfaldende, kunne der måske være nogle synergieffekter.
Carina Christensen (KF), 2008-04-02:
Det er jo altid en god idé at bruge den sunde fornuft, og hvis man, når man nu til efteråret igen får de nye budgetter og kan se, at tallene måtte være skredet, og man samtidig måtte have fået andre nye informationer, så er det jo altid en god idé at forholde sig til de nye tal og også bruge de nye informationer, man måtte have.
Det, der er tanken her og nu, er, at projekterne, som de ligger, og som vi kender dem i dag, er ved at blive regnet igennem en gang til.
Vi ved, at de budgetter, som vi var blevet præsenteret for, ikke holder, og derfor har vi brug for at få nogle nye tal - og forhåbentlig nogle præcise tal - så vi ved, hvad det er for nogle projekter, vi sætter i søen.
Så må vi selvfølgelig til efteråret, når vi har de nye tal, tage stilling til, om projekterne skal køre videre.
Det er jo det, der er planen indtil videre, det er det, der er aftalt i trafikforligskredsen.
Kim Christiansen (DF), 2008-04-02:
Jeg er da meget tryg ved, at ministeren mener, vi skal være økonomisk ansvarlige.
Det er vi også i forligskredsen, kan jeg forsikre om.
Grunden til, at jeg spørger om det her, er jo, at jeg synes, at når man alligevel er ved at revurdere nogle projekter prismæssigt, kunne man så ikke vælge den rigtige løsning?
Jeg kunne nævne et eksempel med en omfartsvej ved Slagelse, som er et af projekterne, men hvor man allerede nu skønner, at projektet faktisk ikke er tidssvarende, det er for kortsigtet, og det er ikke den rigtige løsning.
Der er noget med en rute 21, der skal være motortrafikvej, og det er et spørgsmål, om det kunne være en motorvej og dermed være mere fremtidssikret.
Det var egentlig det, jeg ville med mit spørgsmål: om ikke man kunne bruge den her mellemliggende periode, hvor man alligevel er ude at lave nogle beregninger, til også at revurdere nogle af projekterne, så vi ikke om 5 år skal til at lave en motorvej i stedet for en motortrafikvej?
For det kender vi jo godt alle sammen omkostningerne ved.
Carina Christensen (KF), 2008-04-02:
Det er rigtigt, at vi har fået den her store, flotte rapport fra Infrastrukturkommissionen med en masse gode forslag og ønsker til, hvordan man bør investere i infrastruktur her i landet fremover.
Den er vi jo i gang med at kigge på og også arbejde med i forhold til den investeringsplan, der kommer til efteråret.
Men så kører der jo en trafikaftale her og nu, og Dansk Folkeparti er jo også en del af trafikaftalen - og det vil jeg gerne kvittere for sammen med regeringspartierne og Det Radikale Venstre.
Der har vi igangsat nogle vejprojekter - vi har i hvert fald planlagt at sætte dem i gang - og det viser sig så, hvilket jeg også har orienteret forligskredsen om, at de bliver meget dyrere end det, man oprindelig havde troet.
Der er vi jo altså nu engang forpligtede til at opføre os temmelig ansvarligt, når det er skatteborgernes penge, vi sidder og forvalter, og derfor aftalte vi så også i forligskredsen i forbindelse med finanslovforhandlingerne her for finansåret 2008, at vi nu vil bede om at få dem gennemregnet en gang til, så vi helt præcis kan vide, hvad de her projekter koster, inden vi går videre med dem.
De nye tal håber vi at kunne fremvise til efteråret.
Planen er ikke, at de her projekter ikke skal gennemføres, men det er jo klart, at når vi får de nye tal, giver det i hvert fald anledning til, at vi har mulighed for i trafikforligskredsen i lyset af de nye tal at se på, hvilken vej projekterne så skal gå.
Jeg vil sige, at jeg glæder mig over, at man måske kan fjerne fokus lidt fra den her debat om målsætning, pejlemærke og 25 pct., 20 pct., eller hvor meget det nu skal være, og så gå i gang med at kigge på, hvad det er, vi kan gøre konkret, hvad det er for nogle virkemidler, vi kan tage i brug, så vi reducerer transportsektorens CO2-udslip, men samtidig sikrer, at vores samfund kan fungere: at forældre kan komme til og fra arbejde og hente børn i børnehaven, at varer kan blive fragtet rundt osv.
Det er jo vigtigt, at man hele tiden har et realistisk blik på, hvad der er muligt, og hvordan vi får samfundet til at fungere.
Men det er et tema, som optager os meget i Transportministeriet.
Vi har sagt, at vi til efteråret vil komme med en strategi for en reduktion af transportsektorens CO2-udledning.
Vi vil komme med et katalog over forskellige virkemidler, og så må vi se på, hvilke der økonomisk set er mest hensigtsmæssige at tage i brug.
Det mener jeg er meget mere vigtigt at se på end at drøfte alt muligt teoretisk omkring pejlemærker og forskellige tal.
Det er jo ikke en ny debat, om man bruger ordet målsætning eller ordet pejlemærke.
Jeg kan i hvert fald sige, at det er rigtigt, at regeringen har sagt, at vi har det her som pejlemærke, og det pejlemærke står selvfølgelig helt fast.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-04-02:
Jeg kan godt leve med, at ministeren ikke ved, hvordan man nødvendigvis har organiseret det internt i ministeriet, altså hvem der sidder og sender bidrag til Miljøministeriet.
Jeg er glad for, at ministeren siger, at man tager klima meget alvorligt, og at det står på dagsordenen i ministeriet, og at man derfor også bidrager til de her forskellige strategier.
Grunden til, at det er lidt væsentligt i forhold til regeringens bæredygtighedsstrategi, er, at der i det udkast, der blev sendt ud i september 2007, var en meget klar målsætning om reduktionen af CO2-udslippet fra trafikken.
Der står i det udkast, at man vil reducere CO2-udslippet fra trafikken med 25 pct. i 2030 i forhold til 1988-niveauet.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om hun kan bekræfte, at man fastholder 1988 som udgangsåret.
Carina Christensen (KF), 2008-04-02:
Jeg må blive svar skyldig, med hensyn til hvordan vi lige har organiseret os i Transportministeriet i forhold til at bidrage, men jeg kan sige, at klimaproblematikken jo er på dagsordenen i alle ministerier, ikke mindst i det her år, hvor vi alle sammen er ved at forberede det her store topmøde.
Og det er selvfølgelig også højt på dagsordenen i Transportministeriet.
Vi arbejder jo på tværs af ministerierne hele tiden på at komme med bidrag og gode input til de forskellige strategier og ting, som vi nu sidder med.
Konkret arbejder vi jo på en CO2-strategi, som vi skal lancere til efteråret, og som handler om, hvordan vi kan reducere transportsektorens CO2-udslip.
Der har vi et tæt samarbejde med Klima- og Energiministeriet og selvfølgelig også med Miljøministeriet.
Der er løbende en udveksling af papirer og erfaringer, og embedsmændene bidrager alt, hvad de kan.
Jeg vil tro, at det her er organiseret på samme måde, men hvis fru Pia Olsen Dyhr gerne vil vide detaljerne i, hvordan vi har organiseret os, vil jeg godt eftersende dem; jeg ved det ikke helt præcist.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-04-02:
Regeringen barsler med en bæredygtighedsstrategi til sommer, som hedder »Grønt ansvar«.
Miljøministeren sagde tidligere i samråd i dag, at han regner med at fremlægge strategien måske tidlig sommer; vi kan så gætte på, om det er maj, juni eller juli, men det er i hvert fald på et tidspunkt, hvor solen skinner udenfor.
Carina Christensen (KF), 2008-04-02:
Med hensyn til medarbejderne vil jeg igen gerne gentage, at jeg glæder mig over, at de har taget så godt imod det i begge lande, og vi vil gøre alt, hvad vi kan, for at de føler sig trygge undervejs i hele processen.
Vi er selvfølgelig optaget af at sikre alle medarbejdere bedst muligt.
I Danmark mener jeg man har mulighed for at have medarbejderaktier, det har man ikke i Sverige, men det er en af de ting, man er ved at kigge på.
Men selvfølgelig skal vi nok være meget opmærksomme på medarbejderne undervejs i processen.
Igen kan jeg gentage, at det er korrekt, at CVC har en option på køb af flere aktier i Danmark.
Det er en aftale, der ligger uafhængigt af fusionen, og det er selvfølgelig en aftale, som regeringen ikke løber fra.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-04-02:
Det er et erklæret mål for regeringen, at mændene skal tage en større del af barselorloven, for at kvinderne ikke skal tage nær så meget barselorlov, og for at der bliver en mere ligelig fordeling af arbejdet i hjemmene og i forhold til arbejdsmarkedet.
Hvordan kan det være opfyldt efter 7 år, når vi ikke har set nogen resultater, der fremmer det her - tværtimod?
Benny Engelbrecht (S), 2008-04-02:
Der var jo i hvert fald nye toner i det, ministeren sagde.
Betyder det, at man ikke forestiller sig at bortsælge Post Danmark på længere sigt?
Det er selvfølgelig et oplagt spørgsmål i den her sammenhæng, men også, hvilke krav ministeren egentlig vil stille for at sikre medarbejderne bedst muligt i forbindelse med fusionen og den efterfølgende børsnotering, som der er lagt op til.
Det synes jeg er ret så væsentligt.
Og sidst, men ikke mindst, vil jeg altså gerne have fastslået: Har man lavet en aftale, eller har man ikke lavet en aftale om, at det er en forudsætning for, at denne fusion kan finde sted med CVC's deltagelse, at der skal ske en øget medejerandel?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-04-02:
Jeg vil så glæde mig til, at regeringen barsler med sin bæredygtighedsstrategi og lever op til sit pejlemærke - jeg anerkender, at der står pejlemærke i udkastet og ikke målsætning; det skal nu ikke skille os så meget ad - og til, at udgangspunktet er 1988, for den store udfordring bliver jo så at gøre noget ved CO2-udslippet i transportsektoren.
Det bliver jo lidt af en mundfuld og betyder, at man i virkeligheden skal i gang med en del virkemidler.
Men jeg ser frem til, at det virkelig kommer i den her strategi, og at regeringen ikke på den måde er interesseret i at udvande det mål.
Carina Christensen (KF), 2008-04-02:
Allerførst skal jeg beklage, hvis der ikke er kommet svar på et § 20-spørgsmål, for det skal der selvfølgelig.
Hvorfor svaret i givet fald ikke er kommet af sted, vil jeg gå tilbage og tjekke i ministeriet - for det skal selvfølgelig være i orden.
Jeg er meget enig i, at vi skal have større fokus på busserne.
Traditionelt set fylder busserne ikke særlig meget her i folketingsdebatten.
Vi taler tit om den kollektive trafik, men vi taler primært om bane, fordi det jo er dér, staten har en særlig rolle at spille.
Når det drejer sig om busdriften, er det i høj grad kommunerne og til dels regionerne, de tidligere amter, der står for den.
I sidste uge havde jeg faktisk lejlighed til at besøge et trafikselskab, et busselskab, som pegede på, at der godt kunne være større sammenhæng mellem bane og busser.
De syntes, at de levede lidt i to adskilte verdener.
Derefter spurgte jeg faktisk i ministeriet, hvad vi kan gøre for at sætte mere fokus på samspillet mellem de to former for kollektiv trafik.
For det er vigtigt, at de spiller sammen.
Igen må jeg sige, at det ikke er ministeriets hovedansvar - det er kommunerne og regionerne, der har ansvaret for busdriften.
Men hvis der er noget, vi kan gøre for at bidrage til at få flere til at tage busserne, så mener jeg, at vi i hvert fald skal indlede et tæt samarbejde med kommunerne.
Det vil jeg gerne indbyde til eller i hvert fald deltage i.
Kim Christiansen (DF), 2008-04-02:
Først kom der en rapport fra Infrastrukturkommissionen om den fremtidige infrastruktur i Danmark, og dernæst meldte regeringen ud, at man ville komme med en investeringsplan, for det er jo klart, at det, der står i sådan en infrastrukturrapport, koster penge, og det er fornuftigt nok, at man så også laver en investeringsplan for det.
Umiddelbart efter kom der så en udskydelse af en række vejprojekter, og det leder mig hen til det egentlige spørgsmål, og det er - ud over at jeg selvfølgelig gerne vil høre ministeren om, hvorvidt udskydelsen af de projekter lever deres eget liv og ikke er en del af den fremtidige investeringsplan - om ikke der, når man nu er i gang med det her, var nogle af projekterne, man burde revurdere og se på, om det er de rigtige løsninger.
Erling Bonnesen (V), 2008-04-02:
Med hensyn til orloven til fædre har jeg også i dag set eksempler meget tæt på os på, at fædre tager orlov.
Og så kan man rent statistikmæssigt - de har det jo af gode grunde med at kigge i bakspejlet og se bagud sige, at det da er rigtigt, at der er nogle ting at arbejde på.
Så er det også dejligt at kunne se hverdagens eksempel på, at der er fædre, der rent faktisk går ind og bruger mulighederne.
Så man må sige, at det jo er et godt bevis på, at vi er på rette vej.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-04-02:
Vi hører igen og igen, hvordan regeringen ønsker at stimulere mænd til at tage længere barsel, og derfor synes jeg, at det er meget interessant, at der igen i dag er kommet tal, der viser, at kvinderne nu tager
længere og længere barsel i stedet for
Hvad er det lige, vi så skal gøre ved det her problem, når nu regeringen igen og igen ikke vil tage et initiativ?
Jeg synes, at det er meget, meget uambitiøst af regeringen, og jeg vil gerne høre ordførerens holdning til lige præcis det her meget vigtige spørgsmål.
Erling Bonnesen (V), 2008-04-02:
Det er fair nok, man kan altid anskue tingene fra forskellige vinkler.
Jeg peger på nogle af de ting, som jeg synes er relevante at trække frem i forhold til, at vi skubber til den udvikling, opfordrer til den, fremmer mulighederne for den.
Man kan sige, at vi sætter rammerne for det, men det er ude i det virkelige liv, ude i samfundet, på arbejdspladserne, overalt i samfundet, at man skal virkeliggøre det.
Og der er det jo vigtigt, at vi kan sige, at vi har nogle rammer på plads for det.
Det er jo det, jeg nu har peget på et par gange i svarene her.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-04-02:
Handlingsplaner, pjecer, debatmateriale, dialogmøder - det er stort set det, vi hører hvert år fra regeringens side, når vi får den her ligestillingsredegørelse.
Det er, hvad man kan byde på fra VK-regeringens side, når det kommer til at tage aktive midler i brug for at fremme ligestillingen i Danmark.
Så synes jeg, at det er lidt paradoksalt, at ordføreren netop nævner fædrebarsel, og at der skulle være bedre muligheder for det.
Det paradoksale er, at det første, regeringen gjorde, da den kom til, jo var at skære fædrenes andel af den øremærkede barsel - vel at mærke - ned fra 4 uger til 2 uger.
Så det synes jeg måske man skal passe lidt på med at prale af.
Erling Bonnesen (V), 2008-04-02:
Der kan jeg meget nemt henvise til det, som jeg allerede svarede den forrige spørger, nemlig at der lige præcis er vedtaget en 4-årig handlingsplan, som jo helt konkret tager fat i en række ting.
Og så tror jeg, det er velkendt for de fleste, at man så må blande sig i samfundsdebatten og påvirke tingene.
Man kan f.eks. også henvise til barselområdet, hvor fædre har fået bedre muligheder nu, og der er langt større opmærksomhed og fokus på det på arbejdspladserne rundtomkring.
Så man kan sige, at det offentlige skal gå foran.
Det gør det offentlige også, fordi der nu overalt i statens regi bliver fokuseret på det her; man skal lave forskellige planer for det.
Så jeg synes, der er masser af eksempler, man kan pege på.
At det måske så ikke lige er det, der passer ind i spørgerens optik - o.k., det er så det.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-04-02:
Jeg synes jo ikke, at Venstres ordfører skal slippe så let.
For jeg er da også ligesom Enhedslistens ordfører lidt nysgerrig efter at høre, hvad Venstres ordfører egentlig synes.
Hvis han skulle fremhæve sådan et rigtig godt resultat, der er kommet ud af regeringens såkaldte ligestillingspolitiske indsats, hvad er flagskibet så?
For man kan spørge: Hvor lang tid er det, vi skal vente?
Når man hører Venstres ordfører, lyder det jo, som om det her er noget, vi sådan set ikke rigtig kan gøre noget ved herindefra.
Det må folk ligesom selv sørge for, og der skal komme nogle holdningsændringer, og jeg ved ikke hvad.
Erling Bonnesen (V), 2008-04-02:
Jeg forsøgte også at give det svar, som jeg kan stå inde for,
Alt kan ikke løses via lovgivning, men det handler også om nogle holdningstilkendegivelser og om at få sat nogle måltal op og få lavet nogle delplaner og opfordre til at deltage i samfundsdebatten.
Så henviste jeg også mere konkret til lige præcis den 4-årige handlingsplan, som jo blev vedtaget sidste år, og det er jo i og for sig meget konkret.
Så er det jo rigtigt, at resultaterne kommer over tid.
Og der kan jo i nogle statistikker være nogle krusninger over kortere tid, der kan gå den skæve vej.
Der er så også andre dele af statistikken, der går den anden vej.
Så det må jo handle om at få en samlet vurdering, når vi skal se det over tid.
Per Clausen (EL), 2008-04-02:
Jeg forstod ikke svaret, tværtimod.
Jeg spurgte til, hvad hr. Erling Bonnesen mente om resultaterne af regeringens politik på ligestillingsområdet, når vi kan konstatere, at forskellen er steget i den periode, hvor regeringen har haft magten.
Man kunne jo drage den konklusion på baggrund af det, at det handlede om at reducere forskellene i løn inden for mande- og kvindefag.
Og det er jo rigtigt, at det vedrører de offentlige overenskomstforhandlinger, der foregår nu.
Men jeg spurgte sådan set bare hr. Erling Bonnesen, om han ikke ville medgive mig, at det ser ud, som om regeringens politik på ligestillingsområdet, når vi snakker om ligeløn, har været en rendyrket fiasko, for udviklingen er gået i præcis den modsatte retning af det, man havde et ønske om.
Rasmus Prehn (S), 2008-04-02:
Jeg mener også, at det er i Helsingborg, at firmaet Arriva har høstet rigtig store erfaringer med netop at sætte fokus på at skrue tingene sammen på nogle andre måder.
Og det glæder mig overordentlig meget, at ministeren vil kigge positivt på det her.
Nu er det jo 2 måneder siden, at man skrev om det her problem i Jyllands-Posten, og jeg synes, at det kunne være rart med en lidt større offensiv fra ministerens side for at sætte fokus på det her.
Jeg kunne godt tænke mig, at ministeren præciserede, hvornår vi kan regne med, at der sker noget.
For nu er der i hvert fald gået 2 måneder, hvor jeg har stillet spørgsmål, og hvor Jyllands-Posten har lavet en artikel om det, men hvor der ingenting er sket endnu.
Hvornår kan vi så regne med, at der sker noget?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Per Clausen (EL), 2008-04-02:
Når man læser ministerens redegørelse, kunne man godt få det indtryk, at spørgsmålet om ligestilling i Danmark kun handlede om indvandrere og etniske minoriteter, men hr. Erling Bonnesen var jo inde på adskillige andre områder også.
Og det synes jeg var meget godt.
Jeg vil godt stille hr. Erling Bonnesen det spørgsmål, om han ikke synes, det er udtryk for, at regeringens ligestillingspolitik er slået fuldstændig fejl, når vi kan konstatere, at forskellen i mænds og kvinders lønninger er vokset fra 15 pct. til 18 pct. i den tid, vi har haft den nuværende regering.
Carina Christensen (KF), 2008-04-02:
Det er klart, at det er en vigtig dagsorden for mig som transportminister, men det er jo også en vigtig dagsorden for alle de kommunale byrådsmedlemmer ude i landet og for de medlemmer, der sidder i Regionsrådet.
Det er jo i høj grad er dem, der har ansvaret for busdriften her i landet.
Jeg er sikker på, at det også er en debat, de følger meget nøje, og jeg er også sikker på, at der foregår mange store debatter rundtomkring i byrådene, i vores kommuner og i regionerne landet over.
Mange af dem vil jo også gerne sætte en positiv dagsorden, når det gælder den kollektive trafik.
Og dér er det især busserne, de kan sætte på dagsordenen.
Jeg vil gerne igen understrege, at hvis der er noget, vi kan gøre fra statens side - ikke mindst med henblik på at sikre et bedre samspil mellem bus og bane - så synes jeg, at vi skal bidrage aktivt til det.
Vi skal bare huske på, hvor ansvaret ligger - og det ligger i det her tilfælde ude lokalt.