runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2009-03-13:
Vi mener, at der i forhold til alle unge, der begår kriminalitet, skal være en konsekvens meget, meget hurtigt og ikke først flere måneder efter.
Men hr. Martin Henriksen svarer ikke på spørgsmålet: Hvad er det for en særlig religion, der ligger til grund for rockernes kriminalitet?
Når hr. Martin Henriksen nu mener, at det er religion, der er årsagen til kriminalitet, hvad er det så for en særlig religion, rockerne har, der gør, at de er kriminelle?
Eller mener hr. Martin Henriksen, at det ikke er noget stort problem?
Martin Henriksen (DF), 2009-03-13:
Altså, det er jo den typiske og velkendte argumentation og diskussion.
Vi har hørt den i så mange år.
Hvis vi begynder at tale om, at kultur og religion har indflydelse på de problemer, som vi ser i det danske samfund, gør det bare tingene værre.
Det kan vi se, det kan vi jo se.
Og vi kan se, at mange af de problemer, som vi har i Danmark, har de også i Sverige, i Tyskland, i England, i Frankrig osv.
Så på et eller andet tidspunkt kunne det godt være, at man skulle til at overveje at lægge to og to sammen og sige, at vi altså har et problem og noget af det er forbundet med kultur - det er det!
Det er det.
Jeg sagde jo i min ordførertale, at der også var muslimske familier, der gjorde det rigtig godt og var i gang med at tilpasse sig det danske samfund.
Vi skal altså også huske på, at hvis vi vil give en håndsrækning til dem og sige, at de bevæger sig i den rigtige retning, er det da i den grad relevant, at vi påpeger, når der er nogle, der ikke gør det.
Og det er i den grad relevant, at der er noget konsekvens over for dem, der bevæger sig i den forkerte retning.
For hvis der ikke er det, minder det lidt om en blåstempling af det.
Man kan ikke feje problemet ind under gulvtæppet, selv om det er Enhedslistens specialitet.
Line Barfod (EL), 2009-03-13:
Jeg synes, at det er lidt underligt, at hr. Martin Henriksen slet ikke fortæller, hvad det er for en religion, der ligger til grund for rockernes kriminalitet.
For jeg forstår ikke helt det her med, at det kun er islam, der skulle være skyld i, at nogle begår kriminalitet.
Det har jeg altså svært ved at forstå, og heldigvis er der rigtig mange, et flertal, der ikke begår kriminalitet.
Hvad er det så for en religion, der ligger til grund for alle dem, der ikke er muslimer, men som begår kriminalitet?
Hvad er det, der ligger til grund for rockernes kriminalitet?
Så vil jeg bare høre lige så stille, om hr. Martin Henriksen er opmærksom på de undersøgelser, der er lavet, der viser, at der, hvor der virkelig er problemer med kriminalitet, der, hvor der en overrepræsentation, ikke er blandt indvandrere, men blandt de flygtninge, der stammer fra familier, som har været udsat for tortur, krigstraumer osv., og som ikke har fået den nødvendige behandling, nøjagtig ligesom vi så kz-lejrsyndromer efter anden verdenskrig.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-13:
Bare for at sige, hvis vi nu lige pludselig skal til at blande skolemassakrer ind i det her, at det jo var Dansk Folkeparti, der indkaldte til et møde i Uddannelsesudvalget, et fortroligt møde, hvor vi netop ønskede at diskutere, hvad man kunne gøre for at forhindre, at sådan noget skete, og hvor vi netop ønskede at diskutere, hvad man kunne gøre, hvis sådan noget rent faktisk skete.
Så det var Dansk Folkeparti, der som det første parti - mig bekendt i hvert fald - tog det op i Folketinget.
Så det er der jo også fokus på, så hr. Simon Emil Ammitzbøll kan sove ganske roligt om natten.
Vi vil gerne være med til at diskutere, hvilke årsager der måtte ligge til grund for det.
Det er vi jo sådan set allerede begyndt på.
Det gjorde vi for et godt stykke tid siden.
Det løser jo ikke nogen problemer.
Man bliver nødt til at forholde sig til, hvad det rent faktisk er, der er problemet.
Hvis vi ser på den sociale forebyggelsesindsats i f.eks. København, vil jeg sige, at man jo der har pumpet masser af penge ud i den sociale indsats.
Det har altså ikke givet en stor effekt.
Der var en psykolog, der var ansat på en institution for kriminelle unge i Københavns Kommune, Nicolai Sennels, som påpegede, at hvis vi ikke begynder at snakke om, at indvandrernes kultur og religion også spiller en rolle, kan vi ikke løse problemerne.
Han blev fyret.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-03-13:
Det næste bliver vel, at der også skal være bestemte løsninger, alt efter hvilken religion folk har.
Altså, helt ærligt, der er jo intet som helst religiøst i, at folk forhindrer en brandbil eller en ambulance i at komme frem.
Det er en fuldstændig tåbelig ting at gøre, og det skal straffes, og det skal straffes hårdt, og for min skyld må det gerne straffes hårdere, end det bliver i dag.
Så langt er vi enige.
Så det er faktisk ikke det indholdsmæssige, der som sådan skiller os mest ad.
Og hr. Martin Henriksen forholder sig overhovedet ikke til, om f.eks. skolemassakrer, som jo åbenbart er noget, der er udbredt i lande, hvor kristendommen dominerer, også skulle have en eller anden religiøs baggrund.
Hr. Martin Henriksen smiler - selvfølgelig gør han det, for det har jo ikke nogen sammenhæng, hverken i det ene tilfælde eller i det andet.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-13:
Jeg havde på fornemmelsen, inden jeg gik ned og holdt min ordførertale, at hr. Simon Emil Ammitzbøll ville være uenig.
Næste gang jeg skriver en ordførertale, hvor jeg også har på fornemmelsen, at hr. Simon Emil Ammitzbøll vil være uenig, vil jeg forbeholde mig retten til alligevel at gå ned og holde den ordførertale.
Jeg vil også forbeholde mig retten til at påpege, at der altså er visse problemer i Danmark, eksempelvis i forbindelse med nogle af de optøjer, som oprindelig var baggrunden for, at Dansk Folkeparti fremsatte det her forslag, problemer, som har baggrund i religiøse og kulturelle problemer.
Altså, jeg synes, at det et eller andet sted er relevant, at man påpeger det, for hvis vi ikke forstår, at religion og kultur også har en indflydelse på den måde, som folk agerer på, tror jeg bare, at vi må sige, at så bliver det jo også svært at løse problemerne.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-03-13:
Jeg er ikke i tvivl om, at Dansk Folkeparti gerne vil være med til den del, der hedder »Banderne ind i fængslerne«, men problemet er bare, om man vil gøre noget i forhold til det, der hedder »Ingen ind i banderne«.
Det er jo så den diskussion, der er.
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at kommentere på det her forslag
, men når ordføreren går ind og taler om, at de kriminelle mennesker, der er, har en bestemt religiøs baggrund, og man ligesom prøver at koble folks religion sammen med de forbrydelser, man gerne vil forhindre, synes jeg simpelthen, at det er under lavmålet, især når man påstår, at man gerne vil bevare og kæmpe for danske værdier.
En af de værdier, som det her samfund er bygget på - og har været det i 160 år i år - er religionsfrihed, og hvis man fremadrettet også skal finde ud af at leve sammen på en ordentlig måde, skal man ikke fokusere på folks religion, når de begår forbrydelser.
Jeg går ikke ud fra, at hr. Martin Henriksen mener, at de tragiske skolemassakrer i Finland, USA og senest Tyskland skyldes kristendommen.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-13:
Jamen så står den bemærkning.
Jeg kan sådan set stadig væk ikke rigtig se, hvad problemet er, for Socialdemokraterne var jo også ude i pressen, efter at vi sidste år havde oplevet de uroligheder, som vi oplevede, for at sige: Nu finder vi os ikke i mere, nu skal der ske stramninger.
Så Socialdemokraterne mener kun det, når stemningen er rigtig pisket op, og når tingene aftager lidt, har man sådan glemt det lidt.
Lad mig bare slå fast, at Dansk Folkeparti jo har lanceret en lang række forslag og lancerer løbende en lang række forslag.
Det var Dansk Folkeparti, der oprindelig foreslog, at forældre skulle hæfte for de ting, som deres børn ødelægger, altså for hærværk.
Det er nu på vej igennem Folketinget.
Vi har foreslået, at den kriminelle lavalder skal sænkes; vi har foreslået generelt strengere straffe, minimumsstraffe, det er jo også det, der ligger i det her forslag; vi har foreslået mere politi på gaderne, og at der generelt skal uddannes flere betjente; og vi ønsker lovændringer, så der kommer flere udvisninger.
Vi har altså en lang række initiativer, og det er jo sådan, at de lovændringer, som vi måtte vedtage herinde i Folketinget, gælder for alle, men det er klart, at der er forskel på at være dansk statsborger og ikke dansk statsborger - det gælder f.eks. i forbindelse med udvisningsparagrafferne.
Så selvfølgelig er der en forskel, men strafferammen osv. er jo den samme for alle.
Karen Hækkerup (S), 2009-03-13:
Ja, selvfølgelig har jeg læst det.
Så viser det sig, at Martin Henriksen jo også er blevet fanget på et uheldigt ben, for lovforslaget henviser til § 119, stk. 3, mens det, som lovforslaget i virkeligheden handler om, nemlig vold, drejer sig om den paragraf, der hedder § 119, stk. 1.
Og derfor er der tale om en lidt uheldig situation.
Lad nu det ligge.
Jeg vil bare gerne opfordre Dansk Folkeparti til, at man i den situation, vi står i lige nu, med bandeuroligheder - en situation, som er så alvorlig - ikke får den pisket op til at være en etnisk konflikt.
Det er ikke nogen konflikt mellem danskere og indvandrere, det er en konflikt imellem kriminelle.
Og jeg tror, at man skal gøre sig meget, meget klart og tænke over, om den retorik, man som politiker selv bruger fra Folketingets talerstol, er med til at skabe mere fred eller mere fjendskab i gaderne.
Og den bemærkning vil jeg gerne lade stå.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-03-13:
Jeg mener, at når man laver en lov, der bygger på stadig større selvstændighed til Grønland, og hvor en af de helt centrale ting er, at de også skal være herre i eget hus økonomisk og over tid skal gøre sig økonomisk uafhængig af Danmark, og de så ikke ønsker, at Rigsrevisionen skal revidere nationalregnskaberne, vil det være forkert i den kontekst at presse sådan en beslutning igennem. Men det kan jo være, at man fra grønlandsk side ønsker Rigsrevisionen på besøg, og vi så dermed kan lave en aftale om det.
Det skal man da ikke udelukke, når det er så stor en støtte.
Søren Espersen (DF), 2009-03-13:
Det er jo ikke bare et almindeligt revisionsfirma, som sidder og finder ud af, om det passer med indtægter og udgifter.
og anviser mulige løsninger til, hvordan det kan komme til at hænge sammen på en bedre måde, og uddeler reprimander, hvis noget bliver brugt i modsætning til loven.
Så det er jo faktisk en vældig stor støtte at have den Rigsrevision, og det har det grønlandske hjemmestyre ikke i dag.
Der foregår ikke den type af kvalificeret revision, og jeg synes, at det var en umådelig mærkelig beslutning, som grønlænderne traf.
Det var jo ikke hr. Per Ørum Jørgensen, der gjorde det, men grønlænderne traf den ved at sige: Det ønsker vi ikke.
Jeg vil sige, at det for mig var noget, der skabte yderligere mistillid til det grønlandske hjemmestyre.
Hvordan har hr. Per Ørum Jørgensen det med det?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-03-13:
Jeg ved ikke rigtig, om vi skal køre udlændingedebatten nu.
Hr. Søren Espersen må jo være klar over, at det ikke er Det Konservative Folkeparti, der har haft regeringsmagten i Danmark i 1990'erne, hvor det her har sejlet.
Det tror jeg vi hurtigt kan blive enige om, men vi kan så i fællesskab glæde os over, at Dansk Folkeparti, Venstre og Konservative har gjort noget ved det og ændret tingene siden systemskiftet i 2001.
Jeg tror egentlig, at det er lidt svært at klandre de borgerlige partier for den situation.
Den skal vist adresseres et andet sted hen, mener jeg.
Med hensyn til Rigsrevisionen og den konstruktion, hvor man siger, at det her er et spørgsmål om, at Grønland har større selvstændighed og Grønland også skal tage ansvar økonomisk, socialt og på alle andre områder, mener vi selvfølgelig ikke, at Rigsrevisionen skal revidere de grønlandske regnskaber.
Søren Espersen (DF), 2009-03-13:
Desværre har jeg jo set mange eksempler på, at Det Konservative Folkeparti efterhånden synes, at 15 år er rigtig lang tid.
Det er så lang tid, at det kan man slet ikke forholde sig til.
Så hellere tage de der små skridt i dagligdagen og sige, at det nok går om 15 år.
Det er det samme, jeg nu hører fra hr. Per Ørum Jørgensen.
Det har De Konservative også gjort i mange andre situationer, f.eks. med hensyn til flygtninge- og indvandrerpolitikken, hvor man også har sagt, at der jo er lang tid til, at det sker, lad os nu lade være osv., så det er en rent konservativ måde at tænke på.
Men der blev ikke svaret på det, jeg spurgte om, nemlig hvorfor Det Konservative Folkeparti ikke vil være med til, at den danske rigs- og statsrevision skulle gå ind og revidere det grønlandske statsbudget?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-03-13:
Med hensyn til det der med, om der går lang tid, vil jeg sige, at det ikke bare er mig, der siger det.
Spørger man DONG Energy og GEUS, og det er vel dem, der har den bedste ekspertise lige på det felt, siger de jo, at fra det tidspunkt, hvor man har fundet en ressource, vil der gå mindst 15 år - mindst 15 år.
Så det er altså ikke noget, vi har fundet på sådan ud af det blå, at det her vil tage lang tid.
Sagkundskaben, de mennesker, der har forstand på de her ting, har en klar vurdering af, at det tager lang tid at få det her udvundet, og man har jo ikke fundet ressourcerne endnu.
Så jeg vil sige, at der går lang tid, og det er jo sandheden.
Søren Espersen (DF), 2009-03-13:
Den konservative ordfører har meget med at sige: Der går jo lang tid, og det er jo langt ude i fremtiden, det er jo om 15 år, og vi kan jo ikke vide osv., og til den tid skal vi så vurdere, hvad vi gør, når vi skal til at forhandle.
Samtidig har den konservative ordfører slet ikke nogen problemer med at bevilge 3,2 mia. kr. hvert eneste år i al evighed.
Det er ikke kun i 15 år, det er i al evighed.
Det har den konservative ordfører slet ikke nogen problemer med.
Det er sådan en evighed, og det er ikke sådan lige til at tage og føle på.
Jeg forstår ikke det der; jeg forstår det ikke, men lad det nu ligge.
Men revisionen var jo noget af det, som vi gjorde meget ud af i Selvstyrekommissionen, nemlig at få Grønlands selvstyre lagt ind under den danske rigs- og statsrevision.
Hvorfor vil De Konservative ikke være med til det?
Kristen Touborg (SF), 2009-03-13:
SF mener ikke, det er Folketingets opgave her i dag, i forbindelse med at vi førstebehandler et lovforslag om selvstyre, at præcisere, hvem det er, der vil blive stemmeberettigede i forbindelse med en kommende folkeafstemning.
Det mener vi ikke er opgaven.
Hvis Dansk Folkeparti mener, at det er sådan, kan Dansk Folkeparti jo stille nogle ændringsforslag til lovforslaget, og så kan vi tage debatten om det i Grønlandsudvalget.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-13:
Jeg synes, det bliver bedre og bedre.
Vi går fra noget med fødevarekontrol til, at det er noget med dialekt, og til, at så finder vi ud af det hen ad vejen.
Det kan man jo ikke.
Altså, det kan man da ikke byde Folketinget.
Det kan man da ikke byde folk, der bor i Grønland.
Man bør da definere, hvad det grønlandske folk er.
De er jo danske statsborgere; der bor masser af grønlændere i Danmark, som også er danske statsborgere, og der bor masser af danskere i Grønland.
Så man bør da definere, hvad der er det grønlandske folk.
Hvis der kommer en lov, der siger, at det grønlandske folk ved en folkeafstemning selv skal bestemme, om de skal være suveræne, må man da have gjort sig nogle tanker om det, have nogle ideer, en fornemmelse af, hvem det så er.
Altså, kan man ikke komme det bare en lille smule nærmere, ud over at sige noget med dialekt, fødevarekontrol, og at det bestemmer grønlænderne selv?
Skal vi gøre det, ligesom hr. Lars-Emil Johansen var inde på, og rende rundt og sprogteste folk og vurdere, om de taler godt nok grønlandsk til at være en del af det grønlandske folk?
Man må da kunne komme bare lidt tættere på, hvad det er, man rent faktisk siger ja til.
Kristen Touborg (SF), 2009-03-13:
Så mener vi i øvrigt, at vi er rimelig klar over, hvad den her sag handler om, men i lovforslaget er der ikke en afklaring af afgrænsningsproblemerne, med hensyn til hvem der skal stemme, altså hvem der er stemmeberettigede i en kommende afstemning.
Men det mener jeg sådan set ikke er noget stort problem, for det finder man ud af, efterhånden som man når hen i den situation, hvor det skulle blive afgørende.
Og så er det jo i sidste instans op til grønlænderne, hvordan de vil gøre det.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-13:
Jo, men det kunne jeg godt tænke mig at vide, for nu har der været sådan lidt snak om, hvor mange olieforekomster der egentlig er.
Man ved ikke rigtig, hvad det er, man siger ja til.
Man er ved at sige ja til et lovforslag, hvor der står, at det afgøres af det grønlandske folk.
Men hvis man ikke selv ved, hvad man mener med det grønlandske folk, hvad er det så, man siger ja til?
Man må da vide, hvad det er, man står og siger ja til.
Man kan da ikke stå på Folketingets talerstol og sige: Vi siger ja til noget, men vi kan ikke finde ud af at definere det; vi ved ikke, hvad det betyder, men det siger vi ja til.
Hr. Kristen Touborg må da på Socialistisk Folkepartis vegne kunne forklare Folketinget, hvad det er, Socialistisk Folkeparti er ved at sige ja til.
Hvordan definerer man det grønlandske folk?
Kristen Touborg (SF), 2009-03-13:
Jeg vil godt begynde med at besvare det spørgsmål, hr. Søren Espersen stillede i sin egen ordførertale, nemlig om en sådan afgørelse også skulle til afstemning i Danmark.
Det mener vi ikke den skal.
Det er ikke irrelevant, at ordføreren nævner, at tingene skal præciseres, altså hvem der med en bestemt bopæl kan stemme, men det mener vi først og fremmest er et spørgsmål, som grønlænderne må finde ud af.
Søren Espersen (DF), 2009-03-13:
Det er jo fint nok, men vi mangler altså stadig væk en definition.
Jeg har f.eks. hørt hr. Lars-Emil Johansen sige, at den folkeafstemning, der eventuelt kommer, kunne man måske afholde for dem, der er gode til at tale det grønlandske sprog.
Skal alle de - hvad skal vi sige? - danskere, som er flyttet til Grønland, og som jo kan stemme nu ved afstemninger, også stemme?
Hvem hører med til det grønlandske folk?
Det må da være muligt for hr. Kristen Touborg at forklare, når han har siddet 4 år i den her kommission for at finde ud af det.
Kristen Touborg (SF), 2009-03-13:
Jeg vil bare præcisere, at jeg, da jeg besvarede ordførerens første spørgsmål, dermed inddrog fødevarer.
På det andet spørgsmål om, hvordan jeg vil fastlægge, hvem det grønlandske folk er, vil jeg svare: Vi mener, at det grønlandske folk er et selvstændigt folk, og at de kan agere i den sammenhæng.
Søren Espersen (DF), 2009-03-13:
Det var da egentlig et meget dårligt svar, synes jeg.
Jeg spurgte om, hvordan hr. Kristen Touborg ville definere det grønlandske folk, men så begyndte han at tale om fødevarer.
Kunne vi ikke få et klart svar på, hvordan SF definerer det grønlandske folk?
Hvem er det grønlandske folk?
Tina Petersen (DF), 2009-03-13:
Jeg må konstatere, at den konservative ordfører jo selv nævner FN's børnekonvention, og nu er det jo sådan, at man har påpeget, at Grønland ikke efterlever børnekonventionens bestemmelser.
Det, jeg hører ordføreren sige, er, at han lover, at De Konservative vil gribe ind, i fald man ikke efterlever bestemmelserne, og det gør man jo ikke.
Ser man i Grønlandsposten, kan man se, at for næste år skal de yderligere spare 300 mio. kr.
Hvad forestiller den konservative ordfører sig, når man allerede i forbindelse med FN's børnekonvention har påpeget, at der er problemer?
Tror man så, at det bliver bedre med de nedskæringer, der har været i år i deres finanslov, og når man i Grønlandsposten, altså den grønlandske avis, kan læse, at der til næste år oveni vil komme en yderligere besparelse på 300 mio. kr.?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-03-13:
Jeg vil sige det meget enkelt.
Jeg vil simpelt hen bare henvise til hjemmestyreloven, hvor der klart står, at hjemmestyret er undergivet de forpligtelser, der følger af traktater og andre internationale regler, som til enhver tid er bindende, og dermed altså også reglerne i FN's børnekonvention.
Ifølge § 10, stk. 3, kan regeringen pålægge hjemmestyret at foretage de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre overholdelsen af internationale regler, altså også af FN's børnekonvention.
Så det er meget klart.
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-03-13:
Jeg kender ikke den diskussion, som hr. Søren Espersen nævner her.
Jeg kan kun holde mig til, hvad der står i lovforslaget, og hvad der var diskussionen i Selvstyrekommissionen, nemlig at man tager udgangspunkt i de gældende valgretsregler, og det synes jeg er et helt igennem fornuftigt udgangspunkt at tage.
Søren Espersen (DF), 2009-03-13:
Det er lidt i samme boldgade som det, hr. Niels Helveg Petersen nu er inde på, nemlig det her med, hvad der sker, hvis Grønland ønsker at gå over til fuld selvstændighed.
Der er det korrekt, som der bliver sagt, at kommissionen forudsætter, at der tages udgangspunkt i principperne om gældende valgretsregler ved valg til Landstinget.
Jeg husker også, at det blev indføjet.
Men det er jo stadig væk, det er vi vel enige om, det grønlandske selvstyre, som tilrettelægger det her.
Derfor vil jeg nu gerne have en klar tilkendegivelse af, at de muligheder, der er nævnt, og de forslag, der er kommet fra hr. Lars-Emil Johansen om, at det skulle være sprogkundskaber, der bestemte, hvem der fik lov til at stemme, på forhånd fuldstændig kan afvises af den radikale ordfører.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-03-13:
Her må jeg igen henvise til velfærdsministerens svar på Grønlandsudvalgets spørgsmål, som vi fik i går aftes.
Svaret betyder, at det ikke er nødvendigt at øremærke, for der står meget klart i § 10 i hjemmestyreloven, at regeringen kan pålægge hjemmestyret at foretage de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre overholdelsen af internationale regler m.v., og så er det ikke nødvendigt at øremærke.
Men jeg synes bare, at ved at lave en frivillig aftale mellem Grønland og Danmark i forbindelse med bloktilskuddet sender man et signal til omverdenen om, at det her tager man alvorligt, og at man ikke synes, det er i orden, at hvert sjette grønlandske barn skal gå sulten i seng.
Det er da et drøngodt signal at sende til omverdenen, og jeg synes også, det er et nødvendigt signal.
Henrik Brodersen (DF), 2009-03-13:
Jeg sidder også og bliver i tvivl om, hvad De Konservative vil i netop den sag her, for hvis man læser Jyllands-Posten fra i går, kan man se, at der står, at hvis Grønland ikke frivilligt yder hjælp, er ordføreren parat til at øremærke 35 mio. kr., og nu siger han, at det skal være ad frivillighedens vej.
Det er jo bevist massevis af gange, at ad frivillighedens vej når man ikke ret langt, når det handler om de her ting.
Kan ordføreren ikke også bekræfte, at der har været henvendelser fra nogle af de grønlandske organisationer, pædagoger osv., som direkte har bedt os om at øremærke nogle ting, netop for at sikre, at de bliver brugt på lige præcis de områder, hvor det måske halter allermest?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-03-13:
Jeg har sagt meget klart i min ordførertale, hvad den konservative politik er.
Jeg sagde det meget klart, men jeg vil gerne gentage det, og det er på baggrund af det svar, vi har fået fra velfærdsministeren i går, hvor der står, at hvis ikke Grønland foretager de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre overholdelsen af internationale regler det står i hjemmestyrelovens § 10, stk. 3 - kan regeringen pålægge Grønland at bringe tingene i orden.
Jeg håber ikke, det kommer dertil.
Jeg håber så inderligt, at man ad frivillighedens vej får fjernet den tvivl og får fjernet det eventuelle faktum, at børnekonventionen bliver overtrådt.