runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2014-09-09:
Nu var det ikke en valgtale, for når vi snakker om sundhed, er det ikke med valg i sigte.
Det er jo derfor, at vi har været ophavsmænd til kræftplan 2, kræftplan 3 og foreslår en kræftplan 4.
Men jeg kan forstå på regeringspartierne, at når de snakker sundhed, er det, fordi der er folketingsvalg, men det må I selv redegøre for.
Når man går ind og kigger på, hvordan udviklingen i de kommunale serviceudgifter har været fra 2011 til 2013, ser man, at der har været et udgiftsstop, og hver eneste gang vi så siger, at jamen det, regeringen gør, er en god idé, altså at have de samme penge, så er svaret: Jamen det vil jo gå ud over de borgernære services.
Hvad er logikken i den diskussion?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2014-09-09:
Jamen det kunne være, at finansordføreren skulle læse fattigdomsredegørelsen, for det er faktisk sådan, at der er grupper på det danske arbejdsmarked, som lever i fattigdom.
Så det er sådan set
ret præcist beskrevet.
Men det, jeg bare skal spørge om, er, at når man vil indføre et kontanthjælpsloft, vil det så betyde, at der kommer flere eller færre fattige børn i Danmark?
Det, der jo var udviklingen, mens Venstre og Konservative havde regeringsmagten, var, at fattigdomsraten buldrede deropad.
Og det, der så er sket efterfølgende, er, at det faktisk er lykkedes os at knække børnefattigdomskurven.
Det er vi selvfølgelig mægtig glade for, og det har præcis handlet om kontanthjælpsloftet, og det har handlet om de særlig lave fattigdomsydelser.
Så for os er det naturligvis afgørende, at de her ydelser ikke kommer tilbage igen, og at kontanthjælpsloftet ikke bliver genindført, for det vil betyde, at børn vokser op i fattigdom i Danmark.
Men helt simpelt: Betyder det, at der kommer flere eller færre fattige børn i Danmark, hvis man genindfører kontanthjælpsloftet?
Peter Christensen (V), 2014-09-09:
Næh, det vil jeg ikke anerkende.
Altså, vi har i vores beregninger taget udgangspunkt i det kontanthjælpsloft, som regeringen afskaffede.
Vi har også sagt, at vi synes, man skal lave en moderniseret udgave af det, men det arbejde er vi ikke færdige med endnu.
De tal, vi opererer med, er altså i forhold til det kontanthjælpsloft, som regeringen afskaffede, og hvis jeg skulle acceptere den præmis, så ville det være det samme som at stå her på talerstolen og sige, at rigtig mange danske familier, som er på arbejdsmarkedet, og som tjener, lad os sige 22.000 kr. om måneden, er fattige.
De har rent faktisk et lavere rådighedsbeløb, end hvis man er to, der er på kontanthjælp og har to børn.
For der viser beregningerne og svar fra regeringen, at hvis den ene af dem får tilbudt et job, skal den person tjene 35.000 kr. om måneden, før man har en økonomisk gevinst ved at tage et arbejde.
Jonas Dahl (SF), 2014-09-09:
Tak for det.
I SF er vi optagede af at finde en løsning for de ledige, som er blevet ramt af dagpengereformen.
For noget tid siden var Venstres formand ude i at bevæge sig lidt i samme retning, og han sagde, at han kunne få øje på elementer af vores dagpengesystem, som ideelt set kunne være anderledes.
Er Venstre klar til at lægge stemmer til det, som også Dansk Folkeparti har foreslået, nemlig en kortere genoptjeningsperiode eller en længere dagpengeperiode?
Peter Christensen (V), 2014-09-09:
Vores holdning er, at vi lavede dagpengereformen for at have endnu et element til at gøre dansk økonomi sundere og rette op på den ubalance, der var imellem de offentlige udgifter og indtægter.
Nu har regeringen så nedsat en dagpengekommission, og der siger vi, at hvis den kommer frem med nogle forslag, som vil gøre systemet åbenlyst stærkere og bedre, er vi da parate til at lytte til det.
Så inden for rammerne af en sund økonomi og balance lytter vi da gerne til det, hvis der måtte komme gode forslag fra kommissionen.
Jonas Dahl (SF), 2014-09-09:
Problemet er jo bare, at frem til, at den her kommission måske er færdig med sit arbejde i slutningen af 2015 eller starten af 2016, vil der være op mod 60.000 danskere – opgjort på præcis samme måde, som da VK-regeringen lavede sit regnestykke om, at det ville være 2.000-4.000, der ville miste dagpengeretten – der mister dagpengeretten.
Så vil jeg bare gerne spørge igen: Er Venstre villig til at lægge stemmer til det, som også Dansk Folkeparti har foreslået, nemlig en kortere genoptjeningsperiode og en længere dagpengeperiode?
Peter Christensen (V), 2014-09-09:
Nej, det er vi ikke, hvis det ikke kan holdes inden for en ansvarlig økonomisk ramme.
Det siger sig selv, for så har hele reformarbejdet jo dybest set været meningsløst, for der var jo en grund til, at man lavede reformerne.
Jeg tror måske, at hr. Jonas Dahl som tidligere minister i regeringen burde være den rette til at forklare, hvorfor man ikke hidtil har gjort noget ved det, for det går jeg da ud fra at der har været en grund til.
SF har været et meget engageret medlem af den nuværende regering, og der kom ikke noget forslag i den retning, som der blev spurgt ind til nu.
Jeg skal jo ikke stå og oversætte hvorfor; det er SF nok selv bedre til.
Mit svar tidligere var ikke et forsøg på at være polemisk.
Jeg har det bare lidt sådan, når man snakker økonomi, at jeg ikke giver ret meget for, at man ikke ser problemer, når man har ansvaret, men ser dem, lige så snart man er ude af døren.
Det giver jeg ikke ret meget for.
Det giver jeg ikke rigtig noget for.
Jeg er så til gengæld enig med Enhedslisten i, at det, at man lavede reformer, var for at sikre en sund dansk økonomi, men at det jo ikke skulle stå alene.
Man skal også bruge alle de værktøjer, man kan, for at skabe job, så dem, der er på dagpenge, har en reel mulighed for at komme ud i aktiv beskæftigelse.
Og der synes jeg der er nok at kritisere regeringen for.
For jeg synes ikke, de har brugt de muligheder, der er.
Og det finanslovsforslag, vi debatterer lige nu, er jo et rigtig godt eksempel, hvor det, der virker her og nu, nemlig en boligjobordning, bliver sløjfet, for at man kan give et fradrag til de dyreste fagforeninger.
Hvorfor ikke bruge de instrumenter, vi ved virker?
Frank Aaen (EL), 2014-09-09:
Nu var det nok ikke tilfældigt lige før, at Venstres finansordfører ikke ville sætte tal på den beskæftigelse, der var effekten af Venstres forslag, for det ville mildest talt være et meget pauvert resultat.
Men jeg spørger bare igen: Vi har ca. 60.000 mennesker, der har mistet eller snart vil miste deres ret til dagpenge, og uanset hvad er der ikke nogen udsigt til, at de kommer i arbejde, heller ikke med Venstres forslag, heller ikke med andre tilsvarende politikertricks, som Venstre kommer med.
Når nu der er så mange mennesker, der bliver ramt, er det så ikke noget, der bekymrer Venstre?
Er det så ikke noget, man vil prøve at gøre noget ved?
Eller siger man bare, at det var en skam?
Peter Christensen (V), 2014-09-09:
Vi tror stadig væk, at den bedste hjælp, man kan give ledige, er at frembringe flere job, så de har en reel mulighed for at komme i beskæftigelse.
Det er den bedste hjælp.
Så vil jeg også lige anholde, at Enhedslisten bliver ved med at fokusere på, at det er 60.000 personer.
Altså, jeg har jo set opgørelser, der viser, at det er et langt, langt mindre antal, som står uden nogen form for forsørgelse.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2014-09-09:
Jeg har et relativt simpelt spørgsmål til Venstres finansordfører.
Det drejer sig om det udspil, Venstre kom med i går, hvor der bliver sat tal på, om end vi ikke kender modellen for, hvordan et såkaldt moderne kontanthjælpsloft skal se ud.
Jeg skal bare spørge helt simpelt: Anerkender Venstres ordfører, at indførelsen af et moderne kontanthjælpsloft vil betyde, at der kommer flere fattige børn i Danmark?
Frank Aaen (EL), 2014-09-09:
Nu kan man jo altid gå over til polemiske svar i stedet for at forholde sig til et problem, der er ude i samfundet.
Så der er indtil videre 40.000 mennesker, der har mistet deres dagpengeret; det ser ud til, at det bliver til 60.000 inden for kort tid.
Hele formålet med reformen var at sætte gang i beskæftigelsen.
Det vil sige, at dem, der fik frataget deres dagpengeret, kunne komme i arbejde.
Det er jo ikke sket.
Folk er ikke kommet i arbejde.
Folk er røget ud og har mistet deres dagpenge uden at komme i arbejde.
Når nu reformen har fået det resultat, at det ikke bare er femten gange så mange, der har mistet dagpengeretten, som forudset, og der heller ikke er kommet folk i arbejde af den grund, var det så ikke værd at overveje, om det var en klog reform?
Nadeem Farooq (RV), 2014-09-09:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at fatte mig i korthed med mit spørgsmål.
Jeg er egentlig en smule på jagt efter at få afklaret, om det her med nulvækst også gælder på sundhedsområdet.
Morten Bødskov (S), 2014-09-09:
Jeg forstår ikke, hvorfor ordføreren ikke bare indrømmer, at hvis der er dele af dansk fagbevægelse, som på et tidspunkt finder på, at de er uenige med Dansk Folkeparti, og laver en kritisk kampagne mod noget, som Dansk Folkeparti mener, så klapper man til dem og fjerner måske helt fradraget.
Det, man gjorde sidste gang, var jo, at man indførte et loft over fradraget for de faglige kontingenter.
Jeg ved ikke, hvad motivet var, men man kan da i hvert fald sige, at konsekvenserne har været ret alvorlige.
Det har ikke været bedre muligheder for at organisere sig, bedre muligheder for at samle folk i kampen mod eksempelvis social dumping.
Så kan vi ikke bare få et svar: Hvis det med, at fradraget for faglige kontingenter bliver fordoblet, hvor almindelige lønmodtagere, der står i en fagforening, nu altså får en større skattelettelse af regeringen, står efter et valg, vil Dansk Folkeparti så ændre det?
Altså, vil man sætte det ned igen, eller vil man lade det stå og lade fagforeningsmedlemmer beholde den skattelettelse eller ej?
Det er sådan set et meget klart spørgsmål.
René Christensen (DF), 2014-09-09:
Og så vil Dansk Folkeparti gerne svare på det: at vi lader det stå, fordi vi kan se, at fagbevægelsen har været ude på en rejse, som har været positiv i forhold til, hvad fagbevægelsen skal arbejde med.
Fagbevægelsen har flyttet sig fra at være et partikontor til at blive en fagbevægelse igen.
Derfor har man selvfølgelig sin fulde berettigelse til at have sine medlemmer, og derfor skal medlemmerne selvfølgelig også nu, som vi kan se, have det fulde fradrag.
Fagbevægelsen er kommet tilbage på sporet, og det er vi selvfølgelig rigtig glade for.
Lotte Rod (RV), 2014-09-09:
Okay, jeg prøver bare sådan at høre, hvad det lige præcis er, Dansk Folkepartis ordfører siger.
Betyder det så, at man i givet fald efter et valg ville blokere for, at man ville fjerne det her fradrag igen?
René Christensen (DF), 2014-09-09:
Nu er det jo sådan, at det vil man meget gerne have, men så skal man have ultimative krav, og man skal have rigtig mange.
Socialdemokratiets finansordfører lægger også op til, at det skulle Enhedslisten og SF også have.
Hvis vi skal pege på Helle Thorning-Schmidt, så skal man huske at stille det krav, at så skal dagpengereglerne laves om, ellers kan man ikke pege på hende.
Sådan er vi ikke i Dansk Folkeparti.
Vi så, hvad der skete sidste år.
Sådan gør Dansk Folkeparti ikke.
Vi går altid ind til forhandlinger, lige meget med hvem det er, for at få mest igennem.
Lotte Rod (RV), 2014-09-09:
Når jeg spørger, er det også, fordi jeg lige har været ude at køre i tog i går og kom forbi den her meget store DF-plakat, hvor der står tryghed, og så er det jo meget relevant at vide: Gælder den her tryghed så også for medlemmer af fagforeninger, eller gælder trygheden ikke?
René Christensen (DF), 2014-09-09:
Jeg tror i hvert fald, at den øvelse, fagbevægelsen har været igennem, har givet tryghed til medlemmerne.
Det, jeg oplever nu, er en fagbevægelse, der er gået fra at være partikontor til at komme tilbage til det, der er vigtigt for fagbevægelsen, nemlig at arbejde for medlemmerne og ikke arbejde for et bestemt parti, og det hilser jeg meget velkomment.
Nu er det her forslag kommet frem, og det har vi selvfølgelig diskuteret og sagt: Vi var med til at skærpe tonen over for fagbevægelsen, også i forhold til fradraget, og det har sådan set virket.
Nu går vi tilbage til den gode, gamle gænge, hvor fagbevægelsen er fagbevægelse for medlemmerne og ikke for nogle bestemte partier i Folketinget.
Finn Sørensen (EL), 2014-09-09:
Jamen det er jo herligt med sådan en åbenhjertighed, for ordføreren står jo og bekræfter det, som hele den daværende opposition og fagbevægelsen sagde, altså at den her stramning i forhold til fagforeningskontingentet var en straffeforanstaltning, fordi fagbevægelsen tillod sig at være kritisk over for en dagpengereform, som Dansk Folkeparti nu selv har fået kolde fødder over for.
Så tak for at bekræfte det.
Nu skal fagbevægelsen så belønnes, fordi den efter Dansk Folkepartis opfattelse er blevet lidt mindre partipolitisk og er kommet lidt mere over i den borgerlige retning.
Det nikker ordføreren til, så tak for det; det behøver vi ikke spilde mere tid på.
Dermed skal også være sagt, at når stemmerne er talt op, og hvis Dansk Folkeparti får magt og indflydelse, og hvis Venstre kræver det, så bliver det fradrag igen fjernet.
Og ordføreren nikker, tak for det.
Så har jeg mit spørgsmål, som drejer sig om, at Dansk Folkeparti sammen med Venstre og de andre borgerlige partier vil genindføre loftet over kontanthjælpen.
Hvor skal det loft ligge?
Kommer det til at ligge højere eller lavere end det loft, som Dansk Folkeparti selv var med til at indføre i 2002?
René Christensen (DF), 2014-09-09:
Jeg nikker i hvert fald ikke til, at vi som udgangspunkt vil lave det her med fradraget om.
Hvis man mener det, har man i hvert fald opfattet det, der foregik heroppe på talerstolen, forkert.
I forhold til det andet om loftet over kontanthjælpen vil jeg sige: Ja, vi mener, at der er behov for at lægge et loft over kontanthjælpen.
Og der vil vi som udgangspunkt gå tilbage, så det er det niveau, som det havde før; det er vi meget enige om.
Og hvorfor vil vi så have loftet over kontanthjælpen?
Ja, det er altså lidt af en hån mod nogle af dem, som står op hver eneste morgen, som står rigtig tidligt op, for at gå på arbejde, og som så oplever, at det beløb, de kommer hjem med, faktisk er mindre end det, man kan få, hvis man er på passiv forsørgelse.
Det har altså været med til at give nogle udfordringer for nogle af dem med de her lavtlønsjob, som vi har.
Når vi altid snakker om, at vi er så presset på det, der er vores største konkurrenceforvridende element i Danmark, som er, at lønningerne er så høje, så kan vi jo ikke have et system, der fuldstændig undergraver det, og som gør, at et job til 22.000 kr. eller 23.000 kr. er uinteressant, hvis man er to i en familie, der er på kontanthjælp.
Det, der ligger i det, er, at vi siger ja til en finanslov, hvor det ligger, og der ligger det så.
Det vil det gøre, indtil der kunne være et flertal, der vil noget andet.
Men jeg vil gerne sige her, at det ikke er Dansk Folkeparti, der rejser den debat.
Det, vi vil bruge vores kræfter på, er egentlig at se på, hvad det er for nogle resultater, fagbevægelsen kommer med.
Fagbevægelsen er stadig væk vigtig i forhold til vores arbejdsmarked.
Det var også det, jeg talte om før, omkring dagpengeretten.
Hvis vi får et dagpengesystem, der bliver for udvandet, så vil fagbevægelsen begynde at få nogle andre ideer til, hvordan man skal lave overenskomster.
Derfor er det her jo også en mulighed for at overveje, hvordan man får en fagbevægelse, som er oppe i gear.
Der må vi anerkende, at det, vi har været igennem, mens der har været konkurrence, har gjort, at fagbevægelsen er kommet op i gear.
Nu ruller vi det tilbage og siger til fagbevægelsen, at det var en rigtig god øvelse, og nu har man så det fulde fradrag, ja.
Morten Bødskov (S), 2014-09-09:
Tak for det.
Jeg må indrømme, at jeg synes, det er helt sort.
Det er jo sådan set et meget enkelt spørgsmål at svare på.
Når nu fradraget for faglige kontingenter bliver hævet, ligger det i den finanslov, som så gælder, siger Dansk Folkepartis ordfører.
Får medlemmer af fagforeninger lov til at fastholde den skattelettelse, som det jo rent faktisk er, og som de får, hvis man hæver fradraget for faglige kontingenter?
René Christensen (DF), 2014-09-09:
Når man kigger på de effektiviseringer, der ligger, vil jeg sige, at det er utrolig vigtigt, at også offentlige virksomheder bliver dygtigere, og det gør de altså hele tiden.
Der er it-udvikling, der er en anden måde at arbejde på osv. osv.
Og det er selvfølgelig det, man også har gjort i SKAT.
Når jeg kigger på netop SKAT og på den prioritering og på den måde, man finder de effektiviseringer på, må jeg bare sige, at det jo ikke er effektiviseringer, man finder; det er jo reelle besparelser.
Altså, man sparer på indsatsen.
Det er jo ikke en effektivisering.
Det er bare at gøre noget mindre, og det får man altså ikke mere for.
Samtidig siger man så: Det går så skidt i SKAT, vi har så mange klagesager, og derfor bruger vi så 90 mio. kr. på at ansætte personale til at tage sig af klagesagerne.
Og der kunne man jo godt forestille sig, at der havde været lidt mere prosa omkring, hvad man så gør, for at få bragt antallet af klagesager ned.
Det kan man faktisk ikke læse sig til.
Der er ikke nogen steder, hvor der står: Nu har vi investeret x antal millioner kroner i at blive bedre til at håndtere borgerne, sådan at vi ikke får så mange klagesager.
Ad den vej kunne man jo også have gjort det.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-09-09:
Tak for det.
Når vi her i Folketinget diskuterer skatternes udfordringer i Danmark på konkrete områder, er Dansk Folkeparti generelt villige til at sige, at det bør der gøres noget ved.
Derfor har der igennem årene været forslag og støtte fra Dansk Folkeparti til så mange forskellige ting som at sænke registreringsafgiften på biler, forhindre grundskyldsstigninger, lette indkomstskatten i bunden, sænke momsen for turisterhvervene, sænke energiafgifterne, sænke afgifterne på grænsehandelsfølsomme varer og meget, meget mere.
Når man så kigger i Dansk Folkepartis finanslovsforslag, leder man forgæves efter, at partiet prioriterer de her skattelettelser.
Hvad er forklaringen på det?
René Christensen (DF), 2014-09-09:
Der er gode forklaringer på det.
Først vil jeg sige, at skattelettelser er noget, man gør.
Det er sådan, at hvis vi nu får en lang, lang debat om, at nu skal man gøre noget i forhold til bilafgifterne – det har vi set før i forhold til leasing og andet – så eksploderer markedet fuldstændig, op til at det her eventuelt bliver lavet om.
Men man kan, når man snakker bilafgifter, kigge på det sådan rent teknisk, og spørge: Hvad er det, der er sket nu, hvor vi har de her grønne afgifter?
Hvad er det, vi oplever?
Statskassen mister penge, og vi oplever, at de biler, der bliver solgt, er mere usikre biler; det er ringere biler, der bliver solgt derude, og vi får mindre ind i kassen.
Så derfor er det en vigtig debat at tage om afgifter på biler, og der er faktisk også muligheder for at gøre det, hvor statskassen ikke taber på det, men vi samtidig får en bilpark, som vil være mere miljørigtig, samtidig med at den vil være mere sikker.
Men skatter er ikke noget, man skal snakke meget om, det er noget, man skal gøre.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-09-09:
Jeg køber ikke helt den forklaring, men det behøver vi ikke at diskutere yderligere.
Jeg er glad for, at Dansk Folkeparti stadig væk mener, at de her skatter skal lettes, man har bare ikke puttet det ind i finanslovsforslaget.
Så det vil sige, at når vi i Liberal Alliance også efter næste valg vil kæmpe for, at de her ting faktisk kommer på programmet, i et nyt borgerligt flertal, forhåbentlig, så vil vi have Dansk Folkepartis opbakning til det?
Så vil vi ikke høre noget om, at vi er asociale og ultraliberale og ikke villige til at tage vare på de svage, fordi vi gerne vil lette skatten, vel?
Finn Sørensen (EL), 2014-09-09:
Ja, der var kun ét spørgsmål, for det andet var en konstatering, og det kan jeg forstå at ordføreren heller ikke har nogen indvendinger imod.
Nu er det jo sådan, at de her lavtlønnede mennesker, som ordføreren pludselig har en stor omsorg for, indimellem har det med at blive arbejdsløse, og når de bliver arbejdsløse, så bliver de ramt af kontanthjælpsreglerne.
Derfor er det vel rimeligt, at man oplyser dem og alle os andre om, hvor det loft skal ligge.
Men jeg kan forstå på ordføreren, at det vil ordføreren ikke løfte sløret for.
Jeg kan også forstå på ordføreren, at ordføreren ikke vil svare på, om det loft kommer til at ligge lavere.
Det vil sige, at man i endnu højere grad vil fattiggøre mennesker, for det var jo det, der var resultatet af det.
Så kan ordføreren være så venlig at kommentere det?
Kan vi få et svar på, om det loft, når man skal lave det sammen med Venstre, kommer til at ligge højere eller lavere end det kontanthjælpsloft, som man indførte i 2002?
Rasmus Prehn (S), 2014-09-09:
Jeg vil gerne vende lidt tilbage til det med de faglige kontingenter, for jeg synes, at Dansk Folkepartis hr. René Christensen var lidt ulden i sine svar før.
Jeg går ud fra, at Dansk Folkepartis ordfører er enig i, at en afgørende hjørnesten i bekæmpelsen af social dumping er stærke fagforeninger.
Alligevel er det, som om ordføreren er sådan lidt på den ene side og lidt på den anden side.
Vi hørte før, at en af talerne citerede hr. Mikkel Dencker for at sige, at den ændring af fradraget, man lavede, simpelt hen bare var for at lægge låg på den malkning af fagforeningsmedlemmerne, der havde været tidligere – men hr. René Christensen er lidt på den ene side og lidt på den anden side.
Skal man forstå Dansk Folkepartis taktik sådan, at hvis vi fra regeringspartiernes side tager slæbet og finder finansieringen og der ikke opstår nogen problemer, vil I gerne tage æren for det her med at fremme de rigtige fagforeningers mulighed for at bekæmpe social dumping, men hvis det ikke kan komme igennem, er I sådan set ligeglade?
Er det sådan, man skal forstå jeres taktik?
René Christensen (DF), 2014-09-09:
Nej, det er det ikke, men vi synes sådan set, det er sundt, at fagbevægelsen er ved at finde sig selv lidt igen.
Fagbevægelsen var jo blevet sådan et socialdemokratisk partikontor, og når man meldte sig ind i en fagforening, var man sådan set også medlem af Socialdemokratiet, og så gav man også sit kontingent til det.
Det tror jeg at rigtig, rigtig mange var rigtig, rigtig trætte af.
Der er fagbevægelsen begyndt at vågne en lille smule op og siger: Hvad er fagbevægelsens berettigelse egentlig?
Og den er enormt stor; vi kan ikke undvære fagbevægelsen, men fagbevægelsen skal ikke være et partikontor.
Fagbevægelsen skal være en fagbevægelse for sine medlemmer.
Jeg tror sådan set, at den øvelse, der har været nu, har været rigtig god.
Jeg tror sådan set, at den har været med til, at fagbevægelsen siger: Jamen hvad er egentlig vores berettigelse, hvad er det, vi skal?
Fagbevægelsen skal lave gode aftaler på arbejdsmarkedet, og fagbevægelsen skal være bannerfører for at bekæmpe social dumping sammen med staten, særlig på de statslige arbejdspladser.
Det er der, man har flyttet sig.
Rasmus Prehn (S), 2014-09-09:
Jeg synes stadig væk, at Dansk Folkepartis ordfører taler sort her.
Der er jo altså stadig væk forskel på, hvad man betaler i kontingent til en fagforening, der laver overenskomst, og så til en gul fagforening, der ikke rigtig foretager sig noget andet end at være en form for forsikringsselskab.
Hvad er Dansk Folkepartis holdning?
Vil man kæmpe for, at de her rigtige fagforeninger, der sørger for overenskomst og bekæmper social dumping, rent faktisk får bedre vilkår, at de bliver mere sidestillet, så de får fuldt fradrag, eller vil man ikke?