Bertel Haarder (V), 2011-02-01:
Forslaget har til hensigt at sikre, at borgere under normale omstændigheder højst vil have 30 minutters køretid til et sygehus med et kvalificeret akuttilbud.
Det fremgår af bemærkningerne til forslaget, at baggrunden er, at borgerne skal sikres den samme kvalitet og tryghed i hele landet.
Spørgsmålet er så, om man kan nøjes med 30 minutters køretid og samtidig sikre kvaliteten.
Det vil jeg vende tilbage til.
Jeg kan godt tilslutte mig formålet med forslaget, nemlig at borgere i hele landet skal have samme kvalitet og tryghed i behandlingen.
Det er jo et af grundprincipperne i den aftale, der er indgået mellem en lang række partier, om specialeplanlægningen.
: »Regionerne skal samle behandlinger på bæredygtige enheder og samarbejde om funktioner, som er for specialiserede til at kunne udføres i alle regioner. Akut behandling skal kunne leveres med den samme høje kvalitet døgnet rundt, året rundt.«
Men tidssvarende behandlinger af høj kvalitet kræver jo altså, som det fremgår, at de akutte modtagelser råder over en række specialister og faciliteter døgnet rundt.
Det kræver et befolkningsgrundlag på mellem 200.000 og 400.000 indbyggere for at sikre et tilstrækkeligt volumen, så speciallæger og andet personale kan opnå den nødvendige erfaring og rutine.
Det er jo ikke realistisk uden den samling af sygehusfunktionerne, som der nu er lagt op til, og som er besluttet i samtlige regioner.
Nødvendigheden af at samle funktionerne på færre enheder gør sig især gældende på det akutte område.
Sundhedsstyrelsen har som et led i specialegennemgangen rådgivet om tilrettelæggelsen af akutberedskabet.
For det første er der en anbefaling af, hvilke specialer der bør være til stede på matriklen, herunder hvilke specialer der bør have speciallæge i tilstedeværelsesvagt.
For det andet er der en anbefaling af, hvilke faciliteter, f.eks. scannere og akutte operationsfaciliteter, der skal være til stede på sygehuse med fælles akutmodtagelse.
Det skal jo til for at sikre, at den akutte patient kan få foretaget de nødvendige undersøgelser og den nødvendige behandling med det samme.
Det er, for at lægerne kan være i træning, for at de kan være til stede.
»Øvelse gør mester« er princippet i denne samling af specialerne.
De sundhedsfaglige anbefalinger om fremtidens sygehusstruktur og akutmodtagelse vedrører således både faglige kvalifikationer, medicinsk udstyr og befolkningsunderlag.
Det vil ikke være muligt at leve op til kvalitetskravene, hvis vi skal have akutbehandling på flere hospitaler, end der nu er planlagt.
For det er jo ikke murstenene og skiltet, hvor der står hospital, som sikrer, at vi får god behandling af høj kvalitet.
Det gør derimod tilstedeværelsen af stærke team af læger med forskellige specialer, som har den nødvendige erfaring og det rette udstyr.
En samling af akutte funktioner på færre enheder medfører uundgåeligt, at dele af befolkningen får længere til det nærmeste akuthospital, og det er selvfølgelig især en udfordring i de mere tyndt befolkede egne af Danmark.
Regeringen ønsker, at der i alle dele af landet skal være tryghed for, at befolkningen hurtigt kan komme i relevant sundhedsfaglig behandling, hvis de kommer til skade eller bliver akut syge.
Et fintmasket net af hurtig hjælp og nære sundhedstilbud er derfor fundamentet for den nye sygehusstruktur.
Akutområdet er jo præget af hastig udvikling.
Telemedicin og avanceret udstyr betyder f.eks., at ambulancebehandleren eller paramedicineren kan være i direkte kontakt med speciallægen inde på et af landets hjertecentre og starte behandlingen på stedet og undervejs til sygehuset.
En statusrapport fra regeringens akutudvalg fra november sidste år viser, at der i alle regioner er sket en markant udvidelse af den såkaldte præhospitale indsats over de senere år.
Der er f.eks. blevet langt flere lægebiler og akutbiler.
Det vil yderligere styrke akutindsatsen, hvis man gennemfører akutudvalgets anbefalinger om f.eks. visiteret adgang til akutsystemet, indførelse af sundhedsfaglig rådgivning og visitation i forbindelse med opkald til 112 efter den 1. april samt om et bedre samarbejde mellem vagtlægeordningen og det øvrige akutsystem.
Der er afsat 600 mio. kr. efter aftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti til en styrket akutindsats i yderområder med lange afstande.
Med akutaftalen fra juni sidste år satte vi overskrifter på den overordnede fordeling af de 600 mio. kr.
De skal bl.a. bruges til at styrke de nære sundhedstilbud og til at etablere en række sundheds- og akuthuse og moderne lægehuse i landets yderområder.
Grundtanken er, at disse nære sundhedstilbud skal kunne håndtere de mange sygdomstilfælde og skader, hvor det ikke er nødvendigt at tage til et specialiseret sygehus med fælles akutmodtagelse.
Overskriften er, at hvad der ikke er svært, skal være nært.
Midlerne skal også bruges til at sikre hurtig hjælp, dvs. til ambulancer, akutbiler og lægebiler og til helikopterordninger.
Målsætningen er, at hjælpen under normale omstændigheder skal være fremme inden for 15 minutter efter opkald til 112.
Den nye lægehelikopter, som forventes at gå i luften til april, kommer til at kunne flyve døgnet rundt.
Den vil være et vigtigt supplement til det kørende beredskab, ikke mindst i det nordvestjyske område.
Forsøgsordningen skal ligesom den eksisterende forsøgsordning på Sjælland følges og vurderes nøje, så vi lærer af erfaringerne med dagflyvning på Sjælland og dag- og natflyvning i Jylland.
En evaluering af begge forsøgsordninger skal danne baggrund for anbefalinger om den fremtidige lægehelikopterordning i Danmark.
I forhold til den resterende del af de 600 mio. kr. forventer jeg, at hovedparten af disse kan udmøntes inden for den nærmeste fremtid.
Samlet set er det regeringens opfattelse, at etableringen af en ny samlet sygehusstruktur for hele landet, hvor vi samler den specialiserede behandling færre steder, vil medvirke til at sikre en høj kvalitet uanset tid og sted.
Samtidig vil den nævnte styrkede akutindsats, hvor vi dels styrker de nære sundhedstilbud, dels sikrer hurtig hjælp, medvirke til at sikre tryghed for alle borgere i hele landet.
Det må være kombinationen af tryghed, vished om, at man får hurtig hjælp, og at man også får den rette hjælp, og at der er de rette specialister til stede der, hvor man bliver bragt ind, der skaber den optimale tryghed for landets borgere.