runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2014-11-21:
Tak, og tak til ordføreren.
Nu kan vi høre ordføreren fra et tredje magtfuldt parti sige, at man gerne ville have afskaffet greencardordningen.
Kan ordføreren forklare mig, hvad der er sket ved det der forhandlingsbord?
Hvem er det, der har blokeret for at afskaffe den ordning?
Det andet spørgsmål er: Synes ordføreren, det er fint at have nogle ordninger for import af udenlandsk arbejdskraft – højtuddannede eller lavere uddannede, men nu er det de højtuddannede, vi taler om – hvor arbejdsgiverne ikke skal dokumentere, at der rent faktisk er et behov?
Det tredje spørgsmål er: Synes ordføreren, det er en god idé, at man afskaffer retten til dimittenddagpenge for de udenlandske studerende?
Martin Henriksen (DF), 2014-11-21:
Jeg har ikke noget imod at kritisere Venstre, når jeg synes, Venstre skal kritiseres.
Tværtimod synes jeg, at hr. Finn Sørensen skal kigge på den regering, som han støtter.
Finn Sørensen (EL), 2014-11-21:
Skal det forstås på den måde, at Dansk Folkeparti ikke følte, at de fik hjælp fra Venstre ved forhandlingsbordet?
For jeg synes da, at Venstres ordfører var meget, meget klar i spyttet her for ikke så længe siden: Man ville gerne af med den der greencardordning.
Og vi har da ved andre reformer set de to partier rotte sig sammen, f.eks. ved reformen af kontanthjælp og andre set gennem Enhedslistens briller kedelige reformer, der er lavet.
Der har de to partier sat nogle uhyggelige fingeraftryk, og så kunne de måske i det her tilfælde have sat et godt fingeraftryk, nemlig ved at få afskaffet den ordning.
Så hvad er der sket?
Har I ikke fået den støtte fra Venstre, som man her fra talerstolen kunne få indtryk af der burde være?
Martin Henriksen (DF), 2014-11-21:
Det er et udmærket spørgsmål, og jeg tror, svaret må være, at når Dansk Folkeparti inde ved forhandlingsbordet pressede på for at afskaffe greencardordningen, så var kampen lidt mere ensom der, end den er i medierne og i offentligheden.
Finn Sørensen (EL), 2014-11-21:
Tak, og tak til ordføreren.
Nu har vi hørt to ordførere fra to magtfulde partier, Venstre og Dansk Folkeparti – bare rolig, der er altid noget galt, når man roser Dansk Folkeparti; det kommer lige om lidt, måske.
Hvis man dykker ned i de inderste indvolde hos fru Ane Halsboe-Jørgensen, som holdt orførertale lige før, så tror jeg egentlig, man vil se, at hun har den samme holdning.
Så er det bare, man undrer sig over, hvorfor den greencardordning ikke er blevet afskaffet med det forlig, man har lavet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2014-11-21:
Jeg deler ikke helt opfattelsen af, at det, vores unge arbejdsløse dimittender har brug for, er mere uddannelse.
Mange af dem har gået i skole uafbrudt i 20 år.
Rigtig mange af dem har brug for at få foden indenfor, få noget jord op under neglene, få plads på det danske arbejdsmarked.
Det er også derfor, at de ting, vi f.eks. har forsøgt med videnpilotordning osv., er skridt i den rigtige retning, for det er ikke mere skolegang, mange af dem her har brug for.
Det er jo samtidig også derfor, at vi prøver at være lidt forudseende ved at diskutere dimensionering ved at spørge, om man uddanner til det rigtige.
Om den anden del vil jeg sige, at det er rigtigt, at man kan hente udenlandsk arbejdskraft hertil, hvis man selv synes, man har behov, og hvis man ikke kan finde den på det danske arbejdsmarked.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-21:
Jeg gentager lige, at det, der er Justitsministeriets vurdering, er, at det juridisk er muligt at udforme et generelt forbud mod maskering eller ansigtstildækkende beklædning, og at det betyder, at der skal være et anerkendelsesværdigt formål.
Det, som jo nok er meget slående for debatten her, er, at både jeg som justitsminister og Dansk Folkepartis ordfører alene forholder os til burkaspørgsmålet, for det er nok det, beslutningsforslaget handler om.
Og derfor bliver jeg nok også nødt til at sige, at hvis det var på det grundlag, man ville lave en lovgivning, så er det ikke sikkert, at man juridisk ville vurdere, at det er anerkendelsesværdigt, for jeg tror, det er burkaspørgsmålet, der driver Dansk Folkeparti, og det synes jeg sådan set er o.k. at det er.
For jeg mener heller ikke, at burkaer hører hjemme i noget samfund, og da slet ikke i det danske.
Jeg mener ikke, at der er noget, der legitimerer, at man kontrollerer andre mennesker ... [lydudfald] ... og sådan set også niqabben er udtryk for.
Men jeg vil igen gentage: Det vil juridisk være muligt at lave et generelt forbud, men det skal være med det rigtige motiv så at sige.
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-21:
Tak, og tak til ordføreren for ordførertalen.
Jeg synes, at man fik svunget sig lige rigelig højt op i forhold til udenlandsk arbejdskraft fra Ukraine, som bl.a. bidrager til landbruget.
Der vil jeg bare spørge hr. Eigil Andersen, om hr. Eigil Andersen kan bekræfte, at med den ordning, der er og kommer til at være, vil det være sådan, at man skal være ansat på sædvanlige ansættelsesvilkår efter danske forhold, også for den gruppe, så der er ikke tale om en fuldstændig langt ude løndumping eller andet.
Det andet er, om SF's ordfører ved, hvad cirkalønnen er for sådan en fodermester?
For man får jo det indtryk, at de går for lud og koldt vand.
Altså, hvad tjener sådan en fodermester på fodermesterordningen i gennemsnit?
Jeg forventer ikke noget klart kroner og øre-mæssigt rigtigt tal, men sådan et slag på tasken, måske.
Fatma Øktem (V), 2014-11-21:
Og det er det samme Danmark, som jeg holder rigtig meget af, og derfor vil jeg også sige, at vi hverken er naive eller dumme eller noget som helst andet, når vi siger, at vi godt ved, hvad det er, de står for.
Vi ånder dem i nakken.
Vi ved godt, hvad det er, de kæmper for.
Det er en viden, vi har, og derfor skal vi også, når der kommer sådan nogle udtalelser – og så vidt jeg ved, er den pågældende imam også politianmeldt – retsforfølge dem.
Jeg vil bare understrege, at i det øjeblik vi vælger at rive bygningen ned, ændrer det jo ikke holdningerne.
Vi kan være bekymret for, hvad der så sker, i forhold til de holdninger, for de bliver ikke fjernet.
Jeg vil hellere udfordre dem åbent, udfordre dem gang på gang.
Hver gang der kommer en udmelding fra dem, vil jeg spørge til den og udfordre deres ytringer og hele tiden komme med vores argumenter, som jeg synes er meget stærkere – også for at bevare det Danmark, vi alle sammen elsker.
Christian Langballe (DF), 2014-11-21:
Jeg vil egentlig godt begynde med at citere grundlovens § 67, hvor der står: »Borgere har ret til at forene sig i samfund for at dyrke Gud på den måde, der stemmer med deres overbevisning, dog at intet læres eller foretages, som strider mod sædeligheden eller den offentlige orden.« Jeg vil jo mene, at det, der foregår ude i Grimhøjmoskeen, og nogle af de udtalelser, der er kommet derudefra, da så sandelig strider imod den offentlige orden, bl.a. hvad angår opfordringen til mord på jøder.
Og hvis man gerne vil forsvare friheden, må der være en stærk stat, der griber ind mod den form for bevægelser, der vil undergrave demokratiet og simpelt hen vil det til livs i hele dets omfang.
Jeg er et frihedselskende menneske, men jeg forstår ikke, at man i de forskellige partier i Folketinget er så naive i forhold til de her bevægelser, for de har kun ét formål, og det er at undergrave det Danmark, som jeg holder af.
Fatma Øktem (V), 2014-11-21:
Mange tak.
Lad mig starte med at sige tak til Dansk Folkeparti for at rejse denne meget væsentlige debat om Grimhøjmoskeen i Aarhus.
Dansk Folkepartis beslutningsforslag handler om, at Folketinget skal pålægge regeringen at søge Grimhøjmoskeen i Aarhus og den bagvedliggende forening opløst ved dom på grundlag af et foreløbigt forbud, der meddeles af justitsministeren eller en anden myndighed, der er bemyndiget hertil af justitsministeren jævnfør grundlovens § 78.
Jeg har siddet over for de her mennesker.
Jeg har hørt på deres fanatisme.
Jeg har hørt deres modvilje over for vores demokrati.
Jeg har set det i deres øjne, og de gør det uden at blinke.
De passer sig selv og vil ikke det danske fællesskab, bruger demokratiet imod os og bruger deres frihed til at kæmpe for ufrihed.
Vi ved, at de ikke vil vores demokrati.
Men det vil vi.
Når vi er frie, er vi frie til at udtrykke vores forskellighed og vores holdninger, og så er vi frie til at være uenige og diskutere.
Det kræver tolerance af os, at vi kan tolerere den forskellighed.
Også når den er så langt fra vores virkelighed og fra vores værdier.
Ministeriet vurderer, at betingelserne i grundlovens § 78 ikke er opfyldt, og derfor må vi afvise beslutningsforslaget.
Det er også meget væsentligt at have for øje, hvad der egentlig vil kunne opnås ved at opløse Grimhøjmoskeen i Aarhus.
De personer, som i dag er medlem af Grimhøjmoskeen, vil stadig være her, og de vil stadig have de samme holdninger, som de har i dag.
De vil give udtryk for dem, selv om foreningen bliver opløst, de vil bare samles andre steder.
Derfor er det helt klart vores opfattelse, at der helt tydeligt er brug for, at politiet og PET og andre myndigheder holder godt øje med de personer, der kommer omkring moskeen.
Og begår de ulovligheder, skal de naturligvis retsforfølges med det samme.
Vi skal altså gå efter personerne og holdningerne – og ikke bygningerne.
Vi skal også tage afstand fra deres synspunkter.
Vi skal igen og igen offentligt udfordre dem og diskutere de ytringer, aktiviteter og holdninger, som Grimhøjmoskeen giver udtryk for.
Det, at den slags holdninger bliver udstillet og modsagt, har en rigtig effekt og er et godt våben mod den slags foreninger og de synspunkter.
Vi vil også opfordre regeringen til at give kommunerne flere redskaber, så de kan stresse og udfordre sådan nogle grupper.
Vi kan ikke forstå, at der skal gives penge til den slags foreninger, og derfor ønsker Venstre, at kommunerne feks. skal kunne nægte at udleje lokaler eller skal kunne sige nej til at støtte foreninger, hvis det vurderes, at støtten eller udlejningen vil fremme ekstremisme, der er uforenelig med de grundlæggende danske værdier som demokrati, ligestilling osv.
Til sidst vil jeg sige: Venstre kan ikke støtte beslutningsforslaget, selv om vi enige i og deler Dansk Folkepartis bekymring vedrørende Grimhøjmoskeen.
Og jeg skal atter hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de har gjort sig de samme tanker.
Finn Sørensen (EL), 2014-11-21:
Enhedslisten kan ikke se noget behov for at forbyde hverken burka, niqab eller andre former for heldækkende beklædning, som det hedder, i det offentlige rum.
Et forbud af den art, som Dansk Folkeparti lægger op til i beslutningsforslaget, vil medføre en række problemer med afgrænsning.
Forslagsstillerne er selv inde på det i bemærkningerne til forslaget, hvor de jo skriver, at der – og jeg citerer – »kan være visse særlige situationer, hvor en heldækkende beklædning kan legitimeres«.
Forslaget vil altså føre til en masse bureaukrati, hvor myndighederne skal forholde sig til afgrænsninger og undtagelser.
Dette besvær er i den grad ikke umagen værd, når man tager i betragtning, hvor sjældent personer bevæger sig i det offentlige rum iført det, forslagsstillerne kalder heldækkende beklædning.
I debatten om muslimske kvinders brug af burka og niqab har det været nævnt, at disse beklædningsgenstande er udtryk for undertrykkelse af kvinder.
Med beslutningsforslaget lægger Dansk Folkeparti op til at straffe disse undertrykte kvinder med bøde, hvis de trodser forbudet.
Forslaget vil altså ramme de kvinder, der angiveligt i forvejen er ofre for undertrykkelse, med økonomiske sanktioner.
Det er en dårlig idé, og Enhedslisten kan bl.a. af den grund ikke støtte beslutningsforslaget.
Karl H. Bornhøft (SF), 2014-11-21:
Jeg skal på vegne af vores sædvanlige ordfører sige følgende: I SF vil vi ikke støtte forslaget om forbud mod maskering, der jo i praksis og i den virkelige debat strengt taget handler om burka.
Det er efter vores opfattelse meget indgribende at blande sig i folks påklædning, selv om det fra vores synspunkt jo da må være meget hæmmende at gå med burka.
Så længe der er tale om et frit valg, synes vi rent faktisk ikke, det er rimeligt at blande sig, også selv om det jo er blevet tilkendegivet, at det er muligt i forhold til menneskerettighederne.
Og sidst vurderingen kom fra Justitsministeriet om, hvorvidt det var på kanten af grundloven, var svaret ja.
Og det, vi så kan høre ministeren sige nu, er, at det så kræver en konkret vurdering.
Det er bare fint, og den kan vi måske så få på et eller andet tidspunkt.
Men kernen i hele den debat er efter vores opfattelse, at i vores demokrati har vi altså rent faktisk nogle frihedsidealer, der beskytter det enkelte menneske til at kunne træffe dets egne valg, herunder også, hvordan man vil gå klædt offentligt.
Vi er enige i, at det kan være et problem at identificere en tildækket person.
Vi har jo allerede et maskeringsforbud, der kan bruges, når det handler om demonstrationer, hvor der skal tages et vist hensyn til den offentlige orden og sikkerhed, og hvor der skal være mulighed for at retsforfølge, hvis der opstår vold.
Så den del er dækket af.
Vi har faktisk også tillid til, at arbejdsgiverne kan fastlægge retningslinjer selv, når det handler om job, og når det handler om busselskaber og paskontroller, har vi faktisk også tillid til, at de rent faktisk kan håndtere det.
Skulle det modsatte vise sig at være tilfældet, hører vi naturligvis gerne om det og deltager gerne i en debat om det.
Men lad os slå fast med det samme, at vi nu ikke mener, vi står over for et stort og uomtvisteligt problem.
Spørgsmålet er også, om vi så står med så omfattende et problem, at man skal lovgive sig fra det, og det mener vi rent faktisk næppe.
Der er formodentlig ikke sket meget på de sidste 6 år i den her sammenhæng.
Så vi taler altså ikke om noget stort problem.
Til gengæld er det vigtigt for os at slå fast, ligesom alle andre ordførere i den her sal har gjort, at vi ikke har nogen lyst til at påtvinge nogen, at de skal gå med burka.
Vi synes, burka er udansk, vi synes ikke, det er fornuftigt at bære, men vi synes altså også, at selv om det er et symbol på en undertrykkelse, som også giver ubehag, så er det at lave lovgivning på området jo altså langt væk fra det, der kunne være acceptabelt.
Hvis en kvinde i Danmark vælger at iføre sig en burka eller en niqab, så får det jo faktisk i forvejen store følger for hende.
Hun får meget svært ved at finde arbejde, og hun vil formodentlig også blive socialt isoleret og måske oven i købet ekskluderet af det omkringliggende samfund.
Det, der er grundlæggende vigtigt i den her diskussion, er jo ikke forbudsdiskussionen, men at vi tager diskussionen mellem os alle, så vi sikrer, at der bliver taget afstand fra forstokkede religiøse holdninger og uacceptabelt kulturelt arvegods.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2014-11-21:
Vi Radikale går forrest i kampen for ligestilling og mod kvindeundertrykkelse, men vi mener helt grundlæggende ikke, at vi fra statens side skal blande os i befolkningens påklædning.
Det er god liberal politik.
Vi støtter ikke et tøjpoliti, som dette forslag vil medføre.
I mine øjne vil det være ret udansk at gennemføre et sådant forslag.
En burka eller en niqab kan være et symbol på ligestillingsudfordringer, men det er jo ikke selve stoffet, der foretager undertrykkelsen.
Man løser ikke nogen grundlæggende problemer med dette forslag, og derfor er det på mange måder blot symbolpolitik, vi ser fra Dansk Folkeparti i dag.
Man kan så også diskutere omfanget af brugen af burka.
Da man for nogle år siden lavede en optælling, var der vist tre kvinder, der bar burka i Danmark.
Det har man sådan ret behændigt ikke ønsket at redegøre yderligere for i selve forslaget, og min frygt kunne være, at det her forslag ikke kommer til at løse nogen som helst ligestillingsudfordring, men i stedet for bliver til stor gene for ganske almindelige danskere, der af den ene eller anden helt legitime grund maskerer sig.
Jeg har temmelig mange gange på kolde dage maskeret mig selv med tørklæder og lignende, når jeg cyklede gennem Aarhus.
Er det et legitimt tilfælde, kunne man spørge Dansk Folkeparti om?
Er det et legitimt tilfælde at være klædt ud som spøgelse til fastelavn?
Eller er det egentlig kun i forhold til religiøs hovedbeklædning relateret til islam, at der ikke er tale om et legitimt tilfælde?
Det kunne man godt tro, når man læser beslutningsforslaget og ser, hvad forslagsstillerne i øvrigt tidligere har udtalt.
Jeg ved ikke, om det i sig selv vil mindske risikoen for bankrøverier.
Det står i hvert fald noget uklart, hvad det helt præcist er forslagsstillerne ønsker at pålægge regeringen.
Min pointe er, at det er meget uklart, og at vi risikerer at få en gentagelse af den knivlov, som på mange måder var til mere skade end til gavn, da den ramte helt almindelige danskere, der havde et legitimt formål med at have en kniv med.
Vi risikerer at få det på samme måde, men blot med maskering i stedet for.
Så for at summere op: Vi skal ikke have et tøjpoliti i Danmark, og derfor kan vi Radikale ikke støtte dette forslag.
Trine Bramsen (S), 2014-11-21:
Jamen jeg er fuldstændig enig i, at burkaer skaber en distance mellem mennesker og er helt uacceptable i et dansk demokrati, hvor man skal møde hinanden.
Men hvis resultatet af det her forslag nu er, at de kvinder, der er tvunget til at have en burka på, fremover overhovedet ikke kommer ud i vores samfund, så har vi jo godt og grundigt skudt os selv i foden.
Det må være der, vi skal tage fat, og det håber vi at vi kan gøre i fællesskab.
Fatma Øktem (V), 2014-11-21:
Altså, måske er det mig, der har misforstået noget, men når der ikke er tilstrækkelige beviser i forhold til at kunne lave sådan en opløsning, når der ikke er tilstrækkelig dokumentation, og når Justitsministeriet afviser det, så har vi ligesom ikke den juridiske del med til det. Men det er rigtigt, at vi stiller enkeltpersonerne til regnskab; den enkelte, der rejser ud, den enkelte, der ytrer sig. Det er det, vi kan gøre nu, og det er det, vi gerne vil. For ellers kan vi være bekymret for, hvad det får af konsekvenser, plus at vi måske også går ind og piller ved noget, som står i grundloven.
Martin Henriksen (DF), 2014-11-21:
Det er en ny udmelding i forhold til den diskussion, som vi har haft igennem flere år, nemlig at det er muligt at udforme et generelt forbud.
Det, Dansk Folkeparti her foreslår, er præcis det samme, som den europæiske menneskerettighedsdomstol har godkendt i Frankrig.
Og jeg tror ikke, at der i Frankrig er nogen tvivl om, hvorfor politikerne med et meget massivt flertal har indført et generelt forbud mod heldækkende dragter.
[Lydudfald].
Den her fremgangsmåde mener jeg ... [Lydudfald].
Jeppe Mikkelsen (RV), 2014-11-21:
Tak for ordet.
Jeg skal gøre det relativt kort.
Vi kan ikke bare fra politisk hold uden videre lukke foreninger.
Det står ganske klart i grundloven.
Justitsministeren kan nedlægge et foreløbigt forbud, men det kræver naturligvis et grundigt bevismæssigt grundlag, som efterfølgende skal testes ved de danske domstole.
Og det mener vi ikke at vi har i forhold til Grimhøjmoskeen.
Det vil være i strid med grundloven at gøre det, som Dansk Folkeparti inderst inde ønsker.
Derfor kan vi ikke bakke op om Dansk Folkepartis forslag.
Vi Radikale tager naturligvis afstand fra alle ytringer, som opfordrer til had og voldshandlinger, herunder dem, som er kommet fra personer med tilknytning til Grimhøjmoskeen.
Men man kan også stille spørgsmålet, om holdningerne bor i murstenene på Grimhøjmoskeen.
Det tror jeg ikke, og derfor er det nok i højere grad igen symbolpolitik fra Dansk Folkepartis side, vi her i dag står og behandler.
Vi kan ikke bekæmpe radikalisering med foreningsforbud.
Det skal der andre midler til, midler, som vi allerede bruger, og som jeg synes at justitsministeren for lidt siden redegjorde for på fineste vis.
Derfor støtter vi Radikale ikke dette beslutningsforslag.
Trine Bramsen (S), 2014-11-21:
Lad mig lige slå det fast, bare så de sidste også kan få det med: Vi Socialdemokrater foragter de holdninger, der strider imod det danske demokrati.
Det skal der ikke herske tvivl om.
Men de udemokratiske ekstremistiske holdninger bor jo ikke i mursten, de bor i mennesker, og derfor er det de her holdninger, vi skal have fat i.
Der må man bare sige, at samarbejde med de religiøse miljøer er noget af det, som politiet selv peger på har været afgørende i forhold til at stoppe eksempelvis rekrutteringen til de hellige krigere, der tager af sted og kæmper i eksempelvis Syrien.
Christian Langballe (DF), 2014-11-21:
I 2007 eller 2008 kom der en film, hvor man gik undercover i de her moskeer og også i nogle, der blev kaldt mainstream-moskeer, altså sådan almindelige moskeer, hvor der simpelt hen var opfordring til de værste ting, bl.a. omstyrtelse af det britiske demokrati, afhugning af hænder, burkapåbud og mange andre ting.
Jeg er helt sikker på, at den her form for rugekasse i ekstremisme også foregår fra danske moskeer.
Jeg tror i øvrigt, at PET ved det, og jeg kan ikke forstå, hvorfor det egentlig er så fremmed, at man siger, at den her rugekasse skal vi af med.
Jeg mener ikke, at man skal sprænge bygningen i luften.
Jeg mener bare, at man skal opløse foreningen.
Trine Bramsen (S), 2014-11-21:
Det er der ikke blevet sagt her fra ordførerstolen, og det er heller ikke Socialdemokraternes holdning.
Christian Langballe (DF), 2014-11-21:
Jeg kan forstå, at folkene i Grimhøjmoskeen i forhold til Socialdemokratiet vil tjene til en forbedret integrationsindsats i fremtiden.
Det synes jeg da er mageløst.
Vi vil gerne have foreningen opløst, og Socialdemokratiet siger så, at de her folk søreme tjener til en bedre integration.
Kommer det til at stå i regeringens integrationsprogram eller hvad?
Trine Bramsen (S), 2014-11-21:
Nu synes jeg, hr. Martin Henriksen trækker mine ord noget længere, end hvad de kan bære.
Jeg vil gerne stå ved, at det er nødvendigt at samarbejde med religiøse fællesskaber, det gør vi sådan set i hele landet, og det har været særlig succesfuldt i Aarhus.
Det er bestemt ikke det samme som at skulle samarbejde med imamer, der fremsætter fuldstændig vanvittige udtalelser.
Selvfølgelig skal vi ikke det, dem skal vi tage afstand fra.
Men imamer med vanvittige udtalelser repræsenterer jo ikke hele miljøet, og det er altså afgørende, at vi har de religiøse miljøer med på banen, når vi skal sætte en stopper for, at de unge bliver en del af de ekstremistiske miljøer, og sørge for, at de har en sund religion og ikke bliver tiltrukket af ekstremerne.
Martin Henriksen (DF), 2014-11-21:
Jeg synes, det er en alternativ melding, men en ærlig melding.
Jeg vil i hvert fald gerne kvittere for den ærlige del af det, men spørge: Mener fru Trine Bramsen virkelig, at det er et øget samarbejde med imamer og moskeer, som skal være med til at løse problemer med radikalisering i Danmark?
Mener fru Trine Bramsen virkelig, når det handler om et øget samarbejde med en moské, hvis imam har opfordret til drab på jøder, at det er sådan nogle, vi skal samarbejde med?
Husk lige på, at formanden for moskeen og foreningen bag den har bakket imamen op, at deres talsmand har ytret noget, der kommer meget, meget tæt på at minde om opbakning til Islamisk Stat.
Sådan nogle skal vi ikke samarbejde med, for når vi samarbejder med dem, opbygger vi dem – og vi skal rive dem ned.
Trine Bramsen (S), 2014-11-21:
Vi ved, at det er helt centralt, at de religiøse miljøer kommer på banen, når det handler om at stoppe eksempelvis den udrejse til hellig krig, som vi har set, og der er det helt afgørende at få fat i meningsdannere og centrale aktører i de religiøse miljøer.
Det er også erfaringerne fra Aarhus, at det har bevirket, at politiet har været i stand til at sætte en stopper for det her.
Martin Henriksen (DF), 2014-11-21:
Tak for det.
Det er måske også for meget at forlange, at Justitsministeriet og Socialdemokraterne vil godkende, at to DF-forslag på en dag er inden for rammerne af grundloven.
Men altså, det går i den rigtige retning, må man sige. I forhold til det her kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge ind til noget, som fru Trine Bramsen sagde, og jeg ved ikke, om jeg misforstod det: Fremhævede fru Trine Bramsen myndighedernes samarbejde med Grimhøjmoskeen som et foregangseksempel?
Det skal jeg lige forstå.