runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2015-12-04:
Mange tak.
I sommer indgik regeringen jo en aftale med Dansk Folkeparti, Socialdemokraterne og Radikale Venstre om, at når der var lavet en aftale mellem kommunerne og regeringen om økonomien, ville vi bakke den aftale op.
Nu har Dansk Folkeparti så lavet en aftale med regeringen om, at man, før forhandlingerne med kommunerne overhovedet er startet, sådan set blåstempler, hvad regeringen synes skal være det rigtige økonomiske loft for kommunerne.
Det er jo at sætte kommunerne skakmat.
Det er at sætte hele det kommunale selvstyre ud af kraft.
For nu kan Dansk Folkeparti og regeringen diktere, hvad det økonomiske niveau skal være, og så er der en aftale om, at man blåstempler bagefter, når kommunerne er banket på plads.
Det synes jeg ikke var ånden i den aftale, vi lavede i sommer.
Der var ånden, at der skulle forhandles jævnbyrdigt mellem kommuner og stat, og så kunne regeringen regne med, at et flertal i Folketinget bagefter ville bakke det op.
Det synes jeg egentlig er det mest giftige i det valg, Dansk Folkeparti tilsyneladende står fast på, nemlig at man simpelt hen på forhånd vil banke kommunerne på plads.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2015-12-04:
Under ordførerens tale – hvoraf man må forstå, at omprioriteringsbidraget er en velfærdsmæssig gave til kommunerne – foretog jeg en søgning på Google.
Jeg søgte på omprioriteringsbidrag, borgmestre og velfærd.
Det øverste hit havde en reference til en Momentumundersøgelse, som viser, at 89 ud af 98 borgmestre siger, at omprioriteringsbidraget fører til et lavere eller meget lavere serviceniveau ude i kommunerne.
Har ordføreren nogen forståelse for, at mine tanker under ordførerens tale løb i retning af den navnkundige irakiske informationsminister Komiske Ali?
Christine Antorini (S), 2015-12-04:
Dansk Folkeparti vil gerne være med til at sætte nogle kasser op til at prioritere den nære velfærd.
Det er jo fuldstændig sort snak.
Dansk Folkeparti er det største parti i blå blok.
Jeg går ud fra, at Dansk Folkeparti har tænkt på, hvordan man kan lægge en blok ind til den borgernære velfærd, så bare sådan helt konkret: Hvordan i alverden skal kommunerne gøre det, når I først stemmer for den nulvækst og så den minusvækst, der siden hen kommer i kommunerne?
René Christensen (DF), 2015-12-04:
For det første er der plusvækst i 2016, og der er ikke på nuværende tidspunkt – fordi vi endnu ikke er færdige med at diskutere omprioriteringsbidraget – nogen, der kender væksten i 2017, 2018 og 2019.
Det kan vi godt blive enige om.
Der er plusvækst i 2016, altså med den finanslov, der er indgået aftale om, og som bliver stemt igennem.
Der er plusvækst i kommunerne.
I forhold til hvordan man vil styre det her, vil jeg sige, at ved den første finanslov, vi var med til, gik vi sådan set til valg på, at vi gerne ville være med til at styrke ældreområdet.
Derfor er det lykkedes os at få 1.000 mio. kr. om året fremadrettet i driftskroner til kommunerne, samtidig med at man skal arbejde med et nyt begreb, der hedder »Værdighed i kommunerne«.
Og der kommer faktisk et lovforslag om, hvordan man skal arbejde med det.
Så vi er lykkedes rigtig, rigtig godt i forhold til vores første finanslov.
Jesper Petersen (S), 2015-12-04:
Som en af René Christensens stråmænd bliver han ved med at tale om, at vi skulle have foreslået at skære ned på børne- og ældreområdet.
Men det er der jo ikke tale om.
Og hr. René Christensen siger: Jamen, der findes jo også andre områder.
Ja, det er rigtigt.
Der findes også folkeskoler, der findes handicappede, der findes udsatte familier, børn med særlige vanskeligheder, og det er jo så andre områder, hvor kommunerne kan give sig til at finde nogle penge.
Det er jo det, der er konsekvensen her.
Vi taler om, at der over årene vil være 7 mia. kr. mindre i kommunerne.
Det ville der simpelt hen ikke være flertal for, hvis ikke Dansk Folkeparti stemte for det, og det er jo det, vi prøver at efterprøve her.
Og man har en sidste chance: Alle de folketingsmedlemmer fra Dansk Folkeparti, der er her, og som har en berøring med den lokale velfærd, har chancen.
Så hvis bare en af dem turde stemme sammen med os, ville man undgå den besparelse i kommunerne, der altså vil ramme de her områder derude.
Og hvis man prøver på at stille sig op på Folketingets talerstol i dag og sige, at vi, der mener, at det vil have negative konsekvenser for den lokale velfærd, er totalt galt afmarcheret og ikke har nogen politisk kreativitet, så taler man altså mod bedre vidende.
Så kan hr. René Christensen bekræfte, at det selvfølgelig også er socialt udsatte og handicappede, der kan blive ramt, ud over børn og ældre?
René Christensen (DF), 2015-12-04:
Hvis man ingenting gør, anerkender man, at vi har et danmarkskort, hvor 66 kommuner lever op til at være særlig vanskeligt stillede.
Altså, langt over halvdelen af de danske kommuner har store udfordringer derude, og det er også på de her områder.
Det er rigtigt, at kommunen jo er det hele.
Det er lige fra handicappede til asfalt.
Det er hele paletten, kommunen har: Ting, man skal yde over for borgerne; den service, som en kommune skal yde.
Det ansvar tør vi godt tage på os.
I Dansk Folkeparti synes vi sådan set ikke, det ville være fantastisk, hvis Folketinget her i dag skulle have stemt sådan, at der bare blev holdt status quo, at 66 kommuner kan have det skidt og de andre kan have det godt, og så ville vi have været godt tilfredse herinde i Folketinget, for så ville det gå rigtig godt.
Så ville det da ikke gå rigtig godt, så ville det gå rigtig skidt.
Vi skal da hjælpe, så vi får et lige Danmark, hvor man har lige muligheder.
Man skal have lige adgang til uddannelse.
Det har man også, men man skal også have den samme kvalitet, ligegyldigt hvor man bor i Danmark.
Jesper Petersen (S), 2015-12-04:
Hvis man må forsøge sig med et råd, er der et godt gammelt ordsprog, der siger, at hvis du står i et hul og gerne vil op, skal du holde op med at grave.
Og hr. René Christensen er altså godt på vej ned i et hul.
Jeg står her med aftalerne om finansloven for 2016.
Hvor er det henne i de her aftaler, at der står noget om en udligningsreform?
Kan hr. René Christensen give et sidetal, pege på en tabel?
Hvor er det, man har aftalt en udligningsreform, der skulle gavne de kommuner, hr. René Christensen angiveligt er så omsorgsfuld over for?
Det findes jo ikke heri.
Vil man forsøge at give et svar?
Samtidig kan man så svare på, om ikke præcis de 66 kommuner, man står og gør sig så nervøs på vegne af, ikke også skal aflevere den ene procent.
Skal de 66 ikke også aflevere de penge?
René Christensen (DF), 2015-12-04:
Hvis man nu kigger på det lovforslag, der er her i dag, hvor vi jo reelt andenbehandler her, så kan man se, at der er kommet nogle ændringsforslag.
Det er sådan set rigtigt, og så ligger der også nogle betænkninger, som er afgivet af Finansudvalget.
Hvis man nu læser, hvad det er, Dansk Folkeparti har skrevet der, kan man se, at vi også har fået skrevet det ind i finansloven.
Det skal man være opmærksom på.
Det står også i finansloven.
Der står meget tydeligt, hvad det er, Dansk Folkeparti ønsker at bruge omprioriteringsbidraget til.
Som jeg også startede med at sige i min ordførertale, er det her forslag ikke vokset i vores have.
Men vi må sige, at jo længere debatten har varet, jo mere har vi fået øjnene op for, at der virkelig er behov for det her.
For det, der sker, er jo, at ude i kommunerne er det de her to områder, uddannelse og ældreområdet, der står for skud hver evig eneste gang.
Og det må vi sige at vi er blevet rystet over.
Derfor vil vi gerne påtage os det ansvar at være med til at dele pengene ud til netop de områder.
Finn Sørensen (EL), 2015-12-04:
Ordføreren fremstiller det, som om det bare er i nogle socialdemokratiske kommuner, hvor man er helt vild efter at skære i daginstitutioner, ældrepleje, folkeskole osv. Vil ordføreren bekræfte, at hr. Martin Damm talte på alle kommuners vegne, da han i BT den 9. oktober sagde, at hvis man vil give den nære velfærd et løft ude i kommunerne, altså børnepasning, skole og ældre, så kan man jo ikke starte med at skære det væk.
Så kommer der jo ikke noget løft ud af det.
Det var KL-formanden, der sagde det, hvor han samtidig benyttede lejligheden til at opfordre Dansk Folkeparti til at stå fast og sige nej til finansministerens omprioriteringsbidrag.
Martin Damm sagde, at man ville holde nøje øje med om det, de, altså DF, sagde før valget, også er det, de gør efter valget.
Så vil ordføreren bekræfte, at det, at man medvirker til den her finanslov og omprioriteringsbidrag og udgiftslofter, vil gøre, at man presser kommunerne generelt til at skære i velfærden?
René Christensen (DF), 2015-12-04:
Jeg anerkender fuldt ud, at det ikke kun er socialdemokratiske borgmestre.
Jeg anerkender fuldt ud, hvad KL's formand har sagt.
Men så skal man huske en ting.
Det er faktisk sådan, at for 2016 er der også et omprioriteringsbidrag.
Det sagde KL ja til.
Hvad var prisen for det?
Det var, at den gamle – hvis man kan tillade sig at kalde den det – ældremilliard skulle overgå til bloktilskuddet.
Hvorfor skulle den det?
Det var jo, fordi man så kunne bruge den til noget andet end de ældre, altså det, de var øremærket til.
Man fik omprioriteringsbidraget, og det eneste, man skulle have som betaling i KL, var, at man så kunne fjerne ældremilliarden.
Den skulle ikke mere være øremærket, nu skulle den kunne bruges til alt muligt andet.
Det er da forstemmende, at prisen for et omprioriteringsbidrag i 2016 skulle være, at de penge, der er kommet til de ældre, skulle vi i hvert fald have lov til at bruge på noget andet – altså, de ældre skulle igen betale prisen.
Finn Sørensen (EL), 2015-12-04:
Nu synes jeg, at ordføreren prøver at snakke udenom og tørre ansvaret af på kommunerne.
Der er jo en klar opfordring fra Kommunernes Landsforening til Dansk Folkeparti om at stå fast på det, man sagde før valget.
Den 18. september sagde hr. Kristian Thulesen Dahl: »Hvis det står til os, skal kommunerne bare ikke sidde her i efteråret og også forberede spareøvelser for årene 17, 18 og 19«, siger partiformanden.
Hvis Dansk Folkeparti støtter ændringsforslaget, bliver omprioriteringsbidraget fjernet.
Hvorfor vil man ikke det?
René Christensen (DF), 2015-12-04:
Dansk Folkeparti ønsker ikke at fjerne omprioriteringsbidraget.
Det er jo dér, vi er uenige.
Vi synes sådan set, at man skal have et mere lige Danmark, og derfor har vi meget klart over for regeringen, som jo også helt ærligt ønsker at bruge de her penge til noget andet, sagt, at når vi skal lave finanslov for 2017, skal de penge, der kommer ind på omprioriteringsbidraget, tilbage til kommunerne igen.
Hvad er det, kommunerne svarer?
De svarer: Hvis vi skal rationalisere ude i kommunerne, kan vi kun finde det på ældreområdet og på de bløde værdier, på børn og unge.
Det er jo derfor, Dansk Folkeparti siger, at det endnu mere viser, hvor vigtigt det er også at få nogle øremærkede penge fra Christiansborg, og så skal man nok få frihed til, hvordan man bruger dem på området.
Men det er vigtigt, at de bliver øremærket.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-04:
Jeg vil bare spørge ordføreren, om det er ordførerens opfattelse, at Dansk Folkeparti under den valgkamp, vi var igennem for 5 måneder siden, fortalte vælgerne, at man ville stemme for at fjerne 7 mia. kr. fra kommunernes budgetter.
René Christensen (DF), 2015-12-04:
Der er ingen tvivl om – og jeg tror faktisk også, at man kan finde citater af undertegnede om det – at vi gerne vil være med til at tage fra nogle kommuner og give til nogle andre.
Det er ikke nyt, at vi gerne vil have et mere lige Danmark.
Vi synes sådan set, det er forstemmende, at man i et så lille land som vores har så mange kommuner, som har svært ved at levere en ordentlig skolegang, en ordentlig ældrepleje osv. osv. Det vil vi gerne være med til at prioritere, og det er da rigtigt, at der vil være nogle kommuner, som vil blive sure, og som vil synes, det er svært, at de nu skal aflevere nogle penge, for at de kan få det bedre på Langeland – for nu at tage det som et eksempel.
Men det ansvar påtager vi os gerne, og det sagde vi også før valget.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-04:
Jeg tror godt, at ordføreren selv ved, at det er noget sniksnak.
Det, vi stemmer om her, er ikke en udligningsreform.
Det, vi stemmer om, er at tage 7 mia. kr. op af kommunernes kasser.
Det kræver, at Dansk Folkeparti kan få et flertal for det, og lad mig bare læse op, hvad ordføreren sagde for ganske få uger siden: »Vi mener godt, at man kan se på en udligningsreform. Vi må jo se, om den diskussion kan munde ud i noget.
Ellers er der ikke andet at gøre end at stemme nej.«
Det var det her forslag, ordføreren talte om – ellers var der ikke andet at gøre end at stemme nej, sagde ordføreren.
Har ordføreren så fået den garanti for, at pengene vil gå til de fattige kommuner?
René Christensen (DF), 2015-12-04:
Der er jo ikke lavet nogen aftale.
Den er sådan set på plads.
Så kommer vi videre, og så skal der laves finanslov for 2017.
Der er det, ordføreren siger, jo fuldstændig rigtigt.
Der står vi jo der, hvor regeringen gerne vil give skattelettelser, men hvor vi gerne vil noget andet.
Det er fuldstændig rigtigt, at vi står over for den situation.
Der melder vi fuldstændig klart ud, og vi har sagt det under forhandlingerne om finansloven for 2016, at vi i 2017 ikke ønsker at bruge omprioriteringsbidraget til skattelettelser.
Vi ønsker at bruge det til noget andet for at få et mere lige Danmark.
Jo, men igen – og det er altså ikke for at tale udenom – så bliver jeg sådan lidt skuffet over, at vi her i Folketingssalen hele tiden siger, at det er de to områder, pengene kan findes på.
Hvis man kigger på beskæftigelsesområdet ude i kommunerne, kan man se, at tingene altså godt kan gøres smartere.
Og når man kigger på kulturområdet ude i kommunerne, ser man, at tingene godt kan gøres smartere.
Når man kigger på, hvordan de driver hele det tekniske område ude i kommunerne, kan det også gøres smartere.
Det er jo ikke sådan, at kommunernes økonomi er låst på ældreområdet og på skoleområdet.
Men det, vi gerne vil, er at give lige muligheder.
Det er rigtigt, at der er kommuner i Danmark – også ved den øvelse, vi gerne vil lave – som vil opleve, at de får færre penge.
Det er rigtigt.
Hvis man skal give noget til nogen, skal man jo tage det fra andre, når man holder det inden for rammen, og det er det, vi ønsker.
Vi så gerne, at der havde været en rigtig kommunal udligningsreform.
Det er ikke muligt, og der ser vi så muligheden for at gøre noget her, og det skal selvfølgelig være i en aftale med KL.
Altså, når man laver planen for kommunernes økonomi, skal KL selvfølgelig også inddrages i, hvordan pengene kommer ud igen.
Men vi vil gerne sætte nogle kasser op, så det går til den nære velfærd.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-04:
Jamen den diskussion synes jeg at hr. Ole Birk Olesen skal tage med IMF, for det er IMF's tal.
Jesper Petersen (S), 2015-12-04:
Jeg ved ikke, om det sådan er værd at bruge tid på, men hvis man går forslagene igennem, som ugerne går, vil jeg sige: Nej, så har SF ikke finansiering til alle sine forslag.
Det gør den politiske debat lidt mere indviklet og nogle gange meningsløs, men nej, det har man ikke.
Her er der så et eksempel på, at man altså syntes, det var okay, at almindelige folk med relativt små indkomster skulle have væsentlig sværere ved at købe en almindelig bil.
Og den afvejning er vi ikke med på.
Der kan komme andre tidspunkter, hvor man kan få et bedre bilbeskatningssystem, men vi syntes ikke, at SF's forslag her var fornuftigt.
Mit spørgsmål går på, hvornår SF synes at afgiftsfritagelsen burde ophøre, for den dag må jo komme på et tidspunkt.
Så hvor mange år mere synes SF at vi skal have en fuldstændig fritagelse for afgifter på elbiler?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-04:
Altså, jeg hæfter mig ved, at alle forskere inden for det her område siger, at vi bliver nødt til at holde hånden under elbilmarkedet for at få det bedre i gang.
Og så kan ordføreren lege Christiansborgfnidderfnadder med finansieringsforslag, men faktum er – for ordføreren var der jo selv – at SF havde et finansieringsforslag, der gav mere i kassen end det, det ville koste, alene ved at sikre det rimelige i, at man ikke blev økonomisk præmieret for at have en bil, der kørte kortere på literen end en gennemsnitsbil.
Det er rimeligt.
Men for at svare på spørgsmålet vil jeg sige: Man kunne kigge mod Norge og lade sig inspirere derfra.
Der satte de 50.000 biler som et antal, hvor de ville kigge på det igen, og de har faktisk valgt at forlænge det.
Det er ikke sikkert, at den model ville passe til Danmark, men der er et godt stykke vej endnu, før man skulle fjerne afgiftsfritagelsen.
Igen må jeg bare pointere: Vi subsidierer fossile brændsler meget mere end vedvarende energi i Danmark og i hele verden.
Så det er Jesper Petersens børn og børnebørn, der kommer til at betale for oprydningen efter brug af fossile brændsler, fordi vi ikke får omdannet vores transportsystem til vedvarende energi.
Jesper Petersen (S), 2015-12-04:
Jo, men mit spørgsmål er jo sådan et forsøg på at få en form for nøgternhed i diskussionen, for jeg får egentlig sådan lidt ondt i hovedet af, at vi er nødt til at have så ophidset en retorik omkring det.
For hvis det er sådan, at man kan sige meget bestemt, at der skal være fritagelse for afgift på elbiler i mange år frem – jeg synes jo egentlig, det er sympatisk, men vi er også bare nødt til at tage ansvar for helheden i det – så må man jo have en idé om, hvor meget der skal til, hvor mange år det vil vare, og hvordan man så i øvrigt skal betale for det.
Det prøver jeg så bare på at få boret ud: Hvor mange år mere synes SF der skal være fuld afgiftsfritagelse?
Jeg mener ikke noget med Norge.
Hvad mener SF?
Hvor lang tid skal der være afgiftsfritagelse?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-12-04:
Men det har jeg jo lige svaret på.
Altså, det kommer jo an på, hvor hurtigt der kommer en vis kritisk mængde på banen, ud på de danske veje.
Det kommer til at tage meget, meget længere tid med den aftale, som Socialdemokraterne har været med til at lave.
Og regeringen har sagt, at for næsten præcis det samme beløb vil man hellere gøre luksusbenzinbiler billigere, fordi man ikke vil bruge stort set det samme beløb på at fritage elbiler.
Så siger vi bare fra SF's side: Det her er afgørende i forhold til at nedbringe vores CO2-udledning – afgørende!
Derfor er det småpenge i det store regnskab, og derfor ville elbilerne ikke skulle ind i det almindelige afgiftssystem, før der er mange flere af dem på vejene.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-12-04:
Normalt støtter jeg og Det Konservative Folkeparti forslagene fra regeringen, specielt fra skatteministeren, for det er ganske udmærkede forslag, som skatteministeren normalt kommer med.
Men forslaget her trækker i den forkerte retning på to afgørende områder: For det første risikerer man at smadre hele elbilmarkedet med den konstruktion, man nu har lagt for dagen; for det andet har man på det tidspunkt gjort helt almindelige biler dyrere for forbrugerne.
Det blev der så heldigvis rettet op på i forbindelse med finanslovsaftalen – det skal vi drøfte lige om lidt – hvor registreringsafgiften blev sat ned fra 180 til 150 pct., så almindelige familiebiler blev billigere.
Men aftalen her betyder tværtimod, at almindelige biler bliver dyrere, fordi man bl.a. fjerner radiofradraget.
Men den allervæsentligste og vigtigste grund til, at Det Konservative Folkeparti er imod forslaget her, er, at man risikerer at smadre hele elbilmarkedet.
Lokomotivet for elbilmarkedet har været og er frem til årsskiftet Teslaen.
Man kan sige, at den her lov er en slags lex Tesla.
Altså, man har i forhold til den overgangsordning, som der er blevet etableret for elbilerne, valgt, at vi altså nu bliver frontløbere for at indføre en afgift på elbiler i Danmark, og at vi snart er det eneste land i Europa, med et enkelt land som undtagelse, der indfører afgift på elbiler.
Der er jeg for øvrigt enig med nogle af de ordførere, som har været oppe at sige, at de ikke er helt sikre på, at regnestykkerne holder ud fra de forudsætninger, der er – i hvert fald ikke når man snakker med aktørerne selv på markedet.
Det lokomotiv, der er for elbilmarkedet i Danmark, og som der ikke rigtig er nogen partier, der tør tale om – for den er jo for de rige og alle mulige andre, tænker man – er altså Teslaen.
Det er Teslaen, som har gjort det legitimt at køre elbil; det er Teslaen, der har gjort det attraktivt at køre elbil; det er Teslaen, der har gjort, at det for almindelige mennesker er noget attraktivt at køre elbil, fordi man har en Tesla som forbillede.
Der har man så valgt her i forligskredsen – sandsynligvis af misundelsesårsager og på grund af janteloven – virkelig at banke til den, så Teslaen fra den 1. januar 2016 nærmest bliver fysisk og økonomisk uopnåelig for de fleste danskere.
Og der tror jeg at konsekvensen så vil være, at den gulerod og den barre, der er, vil betyde, at elbilmarkedet risikerer at gå i stå, fordi man ikke har den gulerod og den barre, man prøver på at løbe efter og forcere.
Derfor ville vores indgang til de forhandlinger have været – det har vi også meddelt ministeren – at Teslaen ikke skulle rammes så hårdt; ikke af hensyn til Teslaen, som ingen i mit parti hverken har interesser i eller er ejer af, men af hensyn til hele elbilmarkedet.
Så derfor kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte det her forslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2015-12-04:
Nu afkræves afgifter jo nationalt og ikke på globalt plan, og ifølge de økonomiske vismænd, Det Miljøøkonomiske Råd i Danmark, er almindelige brændselsbiler totalt overbeskattet i Danmark.
Alene afgifterne på benzin og diesel kunne dække alle negative eksternaliteter, der er ved biler, inklusive dem, der er på miljøet.
Så det passer jo ikke, at de er subsidierede i Danmark.
De er overbeskattet i Danmark.
Derfor holder det også stadig væk, når jeg siger, at årsagen til, at det danske samfund ikke kan holde til at fritage elbiler for registreringsafgift, er, at der er så stor en afgift på alle andre biler, at der er så meget at vinde for bilejerne og så meget at tabe for statskassen, ved at folk skifter til elbiler.
Jesper Petersen (S), 2015-12-04:
Det er til den her diskussion, der handler om afgiftsfritagelsen, når man lader sin bil op ved de ladestandere, som virksomheder har gjort til en forretning i form af at udrulle infrastrukturen på området.
Vi har nu besluttet, at der i 1 år mere ikke er elafgift i den forbindelse.
Jeg kender jo nogenlunde ministerens synspunkt om det, men jeg synes bare, at der er behov for, at det også bliver en del af behandlingen her, nemlig at høre ministerens holdning til en eventuel forlængelse af det.
Ved at forlænge det sørger man altså stadig væk for, at godt nok kommer der nogle afgifter på bilerne, men selve det at kunne komme ind og få dem ladet op tværs over landet har nogle gunstige vilkår, så der bliver en fortsat udbredning af infrastrukturen.
Så jeg vil gerne høre nogle overvejelser om det fra ministeren.
Karsten Lauritzen (V), 2015-12-04:
Jamen vi har besluttet, at vi skal mødes i august måned og snakke om den videre finansiering af aftalen i overslagsårene, fordi den jo koster nogle penge.
Sådan er det.
Hvor mange penge, der skal findes, afhænger af, om de forudsætninger, der ligger i aftalen, holder.
En af de ting, som jeg ser positivt på, er et ønske, der har været rejst både af Det Radikale Venstre, men også af Socialdemokratiet, i forhold til om man kan forlænge den her lukrative ordning for el til de her elbiler fra offentlige ladestandere.
Vi har så på et ønske fra de to pågældende partier, Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet, i fællesskab i aftalekredsen sagt, at vi godt vil tillade det i 2016.
Og jeg vil da også se positivt på, at vi kan se på det i de efterfølgende år, når vi nu skal finansiere aftalen her videre i august måned.
Men det kommer jo an på, om vi kan nå til enighed, og det håber jeg da vi kan.
Der kan være andre partier, der også har andre ønsker.