Margrethe Vestager (RV), 2013-03-15:
Jamen det er jo et hypotetisk spørgsmål, og som ordførerne har svaret, den ene efter den anden, på præcis det samme spørgsmål – altså hvorfor ikke fokusere lige præcis på Ribe? – så er det her en samlet og holdbar løsning.
Desværre har det ikke været sådan, at vi kunne gøre én ting, og så ville det problem, som Venstre og Konservative efterlod – nemlig en manko på 93 mio. kr. – være løst.
Det er en lang række forskellige ting, som tilsammen gør det.
Det er de omkostningsbestemte gebyrer.
Det er tilpasningen af strukturen med ni afdelinger i en enhedsforvaltning i stedet for fem statsforvaltninger.
Det er en lang række forskellige ting, som tilsammen gør, at vi får en holdbar økonomi, og som forhåbentlig også danner baggrund for en kortere sagsbehandlingstid og en ensartet behandling af sager rundt omkring.
Derfor synes jeg, det er rent hypotetisk at spørge: Hvad ville I have gjort, hvis det ikke havde været et besparelsesspørgsmål?
Jeg må sige, at selv om jeg er meget åben og også – tror jeg nok – relativt fantasifuld, så har jeg meget, meget svært ved at se, hvordan det konservative forslag skulle sørge for, at det økonomiske problem blev løst, samtidig med at man sikrede, at der kunne blive en kortere og mere ensartet sagsbehandlingstid over hele landet.
Først og fremmest vil jeg gerne takke for debatten.
Jeg synes, den har været udmærket.
Det, der har været udfordringen, har været, at mængden af sager har været stigende og mængden af penge har været faldende.
Det gab har haft et omfang af 93 mio. kr.
Det skulle løses, fordi hverken borgere eller medarbejdere er tjent med, at man lever fra det ene år til den næste med midlertidige bevillinger.
Det er der ikke noget godt ved.
Det andet er, at det jo er helt tydeligt, at der er meget store forskelle i sagsbehandlingstiderne.
Der kan være forskelle i måden, tingene bliver afgjort på.
Jeg tror, de fleste borgere vil foretrække, også selv om en afgørelse ikke nødvendigvis går deres vej, at få en afgørelse rimelig hurtigt.
Der vil selvfølgelig være en tid, hvor den nye struktur skal gøres til virkelighed, men derefter er det sådan set den nøgterne vurdering, at vi så kan få langt mere ensartede sagsbehandlingstider hen over landet.
Først en bemærkning til diskussionen om Ribe og strukturen som sådan.
Der spares penge i Ribe.
Det er således forkert, når det fra konservativ side hævdes, at der ikke er nogen økonomisk gevinst ved det.
Der er også faglige elementer i det, fordi det, der er hele pointen ved at lave en enhedsforvaltning, er, at der, hvor der ikke er borgernære opgaver, samles afgørelseskompetencen et sted, så man kan opnå faglige synergieffekter og et højt fagligt niveau.
Det er således heller ikke korrekt, når det fra konservativ side hævdes, at der ikke er faglige gevinster.
Den model, som vi har lagt frem, er en model, hvor der vil være borgernær sagsbehandling i Aalborg, Odense, Ringkøbing, Aabenraa, Aarhus, Ringsted, København, Nykøbing Falster og Rønne.
Det er derfor en lille smule svært at genkende den konservative fremhævelse af, at det er en model, hvor man centraliserer – endog særdeles vanskeligt at genkende det postulat.
Jeg er så uenig i, at det er problematisk, som det siges fra konservativ side, at monopolisere noget af opgaveløsningen.
Det, vi taler om her, er jo myndighedsopgaver.
Jeg har den holdning, at det er vigtigt, at der bliver truffet ensartede afgørelser i ensartede sager, og at der derfor er et højt fagligt niveau der, hvor de afgørelser bliver truffet.
Jeg synes ikke, der skal være konkurrence om forskellige afgørelser i samme sager.
Det finder jeg helt besynderligt i forhold til, at en myndighed må træffe den samme afgørelse i sager, der ligner hinanden.
Derfor tror jeg sådan set, det er endog særdeles fornuftigt, at de sager, som borgerne ikke personligt skal møde frem ved, bliver samlet forskellige steder i landet.
Det gælder f.eks. det kommunale tilsyn, og det gælder en lang række andre ting, som man med fordel kan samle særlige steder rundtomkring i kongeriget – og netop rundtomkring i kongeriget for at sikre, at der bliver passende store arbejdspladser de ni forskellige steder, hvor statsforvaltningen i fremtiden vil have sine afdelinger.
Det synes jeg er et sundt og ordentligt princip.
Der er som sagt den udfordring, at statsforvaltningerne er født med underskud.
Det er en fødsel, som den daværende regering har ansvaret for sammen med de partier, som stemte for strukturreformen, herunder også Dansk Folkeparti.
Jeg synes, det er ordentligt, at man løser det problem, man har skabt.
Modsætningsvis kan man så slutte, at Venstre og Konservative går ind for, at der skal være almindelig skatteyderfinansiering af de 93 mio. kr., som har manglet, og det vil sige, at andre borgere skal betale nogle borgeres skilsmisse.
Jeg synes, som ordførerne har været inde på her fra talerstolen, at det ikke hører til velfærdssamfundets kerneydelser at blive skilt.
Derfor kan jeg heller ikke se nogen grunde til, at andre borgere skal betale for ens skilsmisse, slet ikke i lyset af at gebyret er omkostningsbestemt.
Selv om det er til at få øje på, er det ikke så stort, at man ikke kan overkomme det.
Jeg er fuldstændig enig i det, hr. Finn Sørensen nævnte, nemlig at vi jo sådan set også har et system, sådan at hvis man ikke er i stand til at betale de gebyrer, så kan man søge om at få sin omkostning dækket, hvis man ikke har de økonomiske forhold til det.
Det synes jeg er en meget væsentlig bemærkning at tage med.
Samlet set er det en stor opgave, der er foran statsforvaltningerne, i at blive en enhedsforvaltning og blive en forvaltning.
Den omstillingsproces er meget vigtig, og det er den jo i sagens natur, fordi det handler om borgere, som står med indgribende ting i deres eget liv.
Derfor håber jeg også, at behandlingen i Folketinget vil respektere lige præcis det og sørge for, at der med de spørgsmål og svar, som bliver givet i den kommende tid under udvalgsbehandlingen, også dannes baggrund for, at vi kan få en ordentlig overgang.
Det er vores bestræbelse i arbejdet, og det er jo en af grundene til, og det vil jeg meget gerne kvittere for, at der er blevet adgang til at udnævne en overgangsdirektør, som kan forberede de skridt, som skal tages, både i at høre medarbejderne om, hvad de gerne vil arbejde med, tilrettelægge tingene på en åben og gennemsigtig måde med at inddrage både medarbejdere og ledelse rundtomkring, og sørge for, at tingene bliver forberedt, med henblik på at borgerne har de mindst mulige gener og til gengæld kan se frem til, at vi får en organisation, som kan give kortere sagsbehandlingstider og ensartet sagsbehandling rundtomkring i landet.
På den baggrund vil jeg meget gerne kvittere over for ordførerne og sige tak for en, synes jeg, meget ordentlig debat.