runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Johansen (S), 2013-10-22:
Tak for det, hr. formand.
I Danmark findes der omkring 15.000 sommerhusejere, der har et sommerhus på lejet grund.
Det vil sige, at der er 15.000 borgere, der ejer et sommerhus, men på en grund, som de ikke selv ejer, men lejer sig ind på.
De 15.000 sommerhusejere fordeler sig på ca. 9.000 sommerhuse, hvilket har ligget nogenlunde stabilt siden vedtagelsen af sommerhusloven i 1972.
I dag findes der ingen særlig forbrugerbeskyttelse til lejerne af sommerhusgrunde.
Det kommer især til udtryk, når den eksisterende lejeaftale udløber og en ny skal genforhandles mellem udlejere og lejere af sommerhusgrunde.
I den situation står lejeren i dag meget svagt.
Vi har eksempler på, at udlejer har stillet krav om lejestigninger på op til flere hundrede procent – stigninger, som lejeren kan føle sig tvunget til at acceptere, ellers er alternativet nemlig, at lejeren skal flytte, fjerne eller overdrage sit sommerhus på den lejede grund.
På den anden side kan de lange kontrakter gældende i op til 30 år uden regulering også være uhensigtsmæssige i forhold til udlejeren.
Den oprindelige aftalte leje kan nemlig efter en årrække være langt fra lejen af den tilsvarende grund.
Den manglende regulering på området har ført til flere tvister mellem udlejere og lejere.
For sommerhusene på Bøgebjerg Strand i Kerteminde, hvor jeg selv kommer fra, har der kørt en mangeårig retssag i både byog boligretten.
Her blev lejerne mødt med et krav om store lejestigninger på deres sommerhusgrunde, først på 350 pct. og senere på 137 pct.
Dertil kommer, at Forbrugerombudsmanden har været inde over tilsvarende sager, hvor lejer og udlejer har været uenige om prisen og vilkårene i de nye lejeaftaler.
Det førte bl.a. til, at Forbrugerombudsmanden i 2008 opfordrede den tidligere regering til at se nærmere på forholdene omkring sommerhuse på lejede grunde.
Der er derfor god grund til, at vi nu går ind og gør retsstillingen på området klar og fastsætter regler for de centrale dele af lejeforholdene vedrørende sommerhusgrunde.
Lad mig præcisere: Punkt 1: Parterne kan aftale, at lejen reguleres årligt med en udvikling på nettoprisindekset.
Punkt 2: Begge parter kan hvert femte år forlange lejen reguleret til markedslejen, hvis den gældende leje afviger væsentligt fra markedslejen.
Punkt 3: Lejeren kan indsætte en anden lejer i sit sted, hvor udlejeren er forpligtet til at fortsætte lejeforholdet med en ny lejer på uændrede vilkår.
Punkt 4: Ved dødsfald har lejerens ægtefælle ret til at fortsætte lejeforholdet.
Loven får kun virkning for fremtidige aftaler og omfatter derfor ikke eksisterende aftaler.
Med lovforslaget får vi præciseret aftaleforholdene mellem ejere og lejere i forhold til lejefastsættelsen og den løbende regulering af lejen.
Med lovforslaget sikres lejeren større tryghed omkring fremtidige lejeaftaler, risikoen for et stort prishop i lejen bliver reduceret, og gennemsigtigheden og forbrugerbeskyttelsen bliver øget.
Med disse bemærkninger kan jeg derfor meddele, at Socialdemokraterne støtter lovforslaget.
Carsten Hansen (S), 2013-10-22:
Det er, fordi der aldrig før har været reguleret på området vedrørende sommerhusene på lejet grund.
Jeg har set nogle af de her sager, som har kørt igennem årene.
Den tidligere regering nægtede at regulere på området.
Jeg synes faktisk, vi skal sikre, at der bliver en ordentlig retsstilling for de mennesker, der har et sommerhus på lejet grund, og vi skal sikre, at de værdier, der er der, ikke bare skal fjernes efterfølgende.
Og vi skal sikre, at man ikke tager fuldstændig ublu huslejer på sigt.
Det er sådan set hele begrundelsen for at regulere det.
Jeg har syntes, at det har været vigtigt.
Det bliver en selvstændig lov, og derfor er den ikke med i de kommende lejelovsforhandlinger.
Jan Johansen (S), 2013-10-22:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, hvordan ordføreren har det med en lejer, som har siddet der i 10, 15, 20 år og lige pludselig bliver præsenteret for en kæmpe stigning i lejen af grunden, hvorpå lejeren har sat et hus til 1 mio. kr., og hvor de ikke kan blive enige.
Den her borger bliver altså nødt til at sige pænt tak og så lade huset stå eller rydde det.
Hvordan har man det over for den lejer, og hvordan har man det egentlig med den værdi, udlejer så kan få i leje for sommerhusgrunden?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-10-22:
Liberal Alliance kan ikke umiddelbart støtte det her lovforslag, for vi går ind for fri aftaleret mellem lejer og udlejer.
Det er det, som regeringen vil gøre op med her.
Regeringen siger, at lejeren er så dårligt stillet, at den bliver nødt til at lave lovgivning omkring lejens vilkår og pris.
Vi siger, at det må lejer aftale med udlejer som i enhver anden frivillig aftale.
Der har så været noget snak tidligere og i årene op til, at det her lovforslag er blevet formuleret, hvor man har sagt, at der har været nogle helt vilde jordlejestigninger på det her område, og det bliver vi nødt til at beskytte ejerne af sommerhuse imod.
Men man må jo også sige, at markedet for sommerhuse har udviklet sig betydeligt i den periode, de her lejeaftaler har eksisteret.
I perioden op til 2008 steg prisen på sommerhuse helt generelt meget, rigtig meget endda, sommerhuse gik fra at være noget, som rigtig mange havde råd til, til efterhånden at være lidt af et luksusgode, især de sommerhuse, som havde en attraktiv beliggenhed.
Det skal selvfølgelig også afspejle sig i den leje, man betaler, når man lejer en jord, og det er sådan set det, der er sket derude.
Endelig vil vi gerne påpege, at hvis man indskrænker udlejers rettigheder til at opkræve den leje, man gerne vil ved genudlejning, og den regulering af lejen, man gerne vil, så falder jo altså markedsværdien af udlejers jord, eller også stiger kravet om, hvad udlejer skal have i husleje, altså når betingelserne er bedre for lejer, må lejen også være højere, hvis den bestemmes på markedsbaseret niveau.
Det må jo så betyde, at folk, der i dag betaler x kr. i leje, fremover vil komme til at betale x kr. plus et eller andet ekstra, som er en kompensation til udlejer, som markedet ville sætte.
Så hvis ministeriet virkelig har en intention om, at der skal være markedsbaseret udleje i begyndelsen af aftaleforholdet, må det betyde, at det fører til større omkostninger for lejerne af grundene.
Det tror jeg måske ikke ministeriet har tænkt så meget over, men det burde man gøre.
Men som det ligger her – og formentlig også, når det kommer til afstemning – kan vi ikke støtte det.
Lars Dohn (EL), 2013-10-22:
Først en bemærkning om høringsprocessen i forbindelse med det her lovforslag: Der er kun ganske få organisationer, som er blevet bedt om høringssvar, og da der er mange organisationer, som er interesseret i, hvilket lejelovsbegreb og hvilken lejeberegning man skal have i det her land, havde det været fornuftigt også at give andre organisationer med den interesse mulighed for at udtale sig.
Men principielt er det rigtig godt, at det område bliver lovreguleret.
Aftalelovens bestemmelser er ikke tilstrækkelige til at sikre den svage part, nemlig lejeren, mod ublu aftaler.
Så det er godt, at der nu kommer en lovregulering.
Det siger jeg, selv om jeg har nogle kritiske bemærkninger til lovforslaget.
Loven gælder først, når en eksisterende aftale udløber, og det er jo en åbenlys svaghed ved den.
Derfor er der behov for en eller anden adgang til at få prøvet indgåede aftaler, og det vil vi gå efter i udvalgsarbejdet.
Ligesådan med hensyn til spørgsmålet om lejefastsættelsen må man sige, at det bærende princip for lejefastsættelse i det her forslag er markedslejen og en mulighed for løbende regulering efter prisindekset.
Enhver, der kender lidt til Enhedslistens holdning til boligpolitik og lejefastsættelse, ved, at det med markedsleje ikke lige er vores kop te, så det kan ikke komme bag på nogen, at vi vil arbejde for at få indarbejdet lejelovens bestemmelser om lejefastsættelse i det her, men stadig væk med retten som tvistorgan. Når ministeren så vælger en model, der ligger meget tæt op ad erhvervslejeloven, ville det være rigtig godt, hvis han tog hensyn til dem, der skal føre de her sager, det er jo ikke noget, de gør hver dag.
Det er jo ikke, ligesom det er med Venstres ordfører, der har professionel erfaring ud i de her sager og har det som noget, han gør dagligt.
Så Enhedslisten betragter forslaget som en forbedring, men vi vil altså i udvalgsarbejdet gå efter at sikre, at loven også kommer til at omfatte eksisterende aftaler, og vi vil have ændret lejefastsættelsen fra markedsleje til leje efter lejelovens bestemmelser, der tager udgangspunkt i det lejedes værdi.
Liv Holm Andersen (RV), 2013-10-22:
Tak for det.
Der har indtil nu eksisteret et hul i lovgivningen og dermed på sin vis også et hul i retssikkerheden for en særlig type af sommerhusejere i Danmark, nemlig de sommerhusejere, som har et sommerhus på en lejet grund.
Der findes nemlig ingen særlig forbrugerbeskyttende regulering for sommerhuse på lejet grund, idet lejelovgivningen kun omfatter aftaler om leje af hus eller lokaler og erhvervslejeloven kun omfatter aftaler om leje af lokaler til erhvervsbrug.
Således er der nogle lovfastsatte aftalekrav, bl.a. om lejers mulighed for at afhænde sit sommerhus på de eksisterende lejebetingelser, altså i forhold til grunden, samt for begge parters opsigelse, som der er blevet redegjort for af bl.a. den socialdemokratiske ordfører.
Men i Radikale Venstre er vi egentlig glade for, at der bliver rettet op, at der kommer nogle regler på det her område, og at vi på den måde styrker retssikkerheden for den her særlige gruppe af sommerhusejere, og derfor kan vi som sagt støtte forslaget.
Tak for ordet.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-10-22:
Jamen hvis den nye leje, som udlejer kræver, er i overensstemmelse med den faktiske værdi, som grunden har, så mener jeg, at det er rimeligt, at huslejen stiger til det niveau, for alternativet ville jo være, at lejer bliver begunstiget med et særligt privilegium af lovgivningen, som andre ikke har.
Når grunden er steget i værdi, så må lejen også stige.
Hvis lejestigningen modsvarer den grundstigning, der er, så har jeg ikke nogen problemer med det.
Jan Johansen (S), 2013-10-22:
Lovforslaget lægger op til, at de regler, der gælder for de kontrakter, der er underskrevet, fortsætter.
Ved genudlejning, altså en fornyelse af kontrakten, går den her lovgivning i gang.
Men jeg må stadig væk sige, at den er afbalanceret, for det er stadig væk markedslejen, man går ud fra den skal forhandles efter.
Så derfor mener jeg helt klart, at begge parter er tilgodeset i det her lovforslag, og jeg synes ikke, vi rokker ved noget.
Vi giver selvfølgelig en lille smule beskyttelse til den, der lejer, men man må vel også sige, at der skal være en lille smule sikkerhed for den, der lejer og stiller et sommerhus til 1 mio. kr. på en lejet grund.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-10-22:
Udlejer har jo aftalt med en lejer, at lejer har jorden i et stykke tid.
Når så den tid er udløbet, er det, at regeringens lovforslag bliver gældende, og det betyder jo, at udlejeren har indgået aftalen med en person på et bestemt aftalegrundlag, og når så den skal genforhandles, kan udlejer ikke selv bestemme, om det aftalegrundlag skal fortsætte, for der bliver vedkommende pålagt regeringens aftalegrundlag, om man så må sige.
Han kan jo ikke selv vælge.
Han kan ikke sige: Jamen så vil jeg sætte min lejer ud – går jeg ud fra.
Ellers har jeg læst lovforslaget forkert.
Jan Johansen (S), 2013-10-22:
Først mener jeg ikke, at der er nogen af parterne, der bliver tilsidesat ved den her lovgivning, og dernæst, at de gældende aftaler, der er indgået, slet ikke bliver berørt af den her aftale.
Så jeg synes faktisk, at det her er en god afvejning af, at begge parter bliver tilgodeset.
Udlejer kan hvert år få den indeksprisstigning, som passer til grunden, og hvert 5. år har begge parter ret til at forlange at få den vurderet for at prøve, om den nu passer med det, som man betaler.
Så jeg synes, at den her lovgivning er meget godt afbalanceret.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-10-22:
Der ligger jo de her lejekontrakter for jorden derude, og de er jo indgået under nogle bestemte forudsætninger, en bestemt aftale, en bestemt kontrakt, og de er bindende.
Nu kommer så det her lovforslag fra regeringen, hvormed regeringen vil lave nogle helt andre aftaleforhold mellem de to parter, ikke med noget, som de to parter har aftalt, men med noget, som regeringen pålægger de to parter for at begunstige den ene part på bekostning af den anden part.
Hvad nu, hvis den part, som ikke bliver begunstiget ved det her, men tværtimod bliver stillet dårligere, under de forhold ikke ville have indgået aftalen: Er det ikke en helt uholdbar situation, at vedkommende er i en aftale, som bliver ændret af regeringen, og som vedkommende så ikke har en mulighed for at komme ud af?
Synes Socialdemokratiets ordfører ikke, det er et problem?
Karina Adsbøl (DF), 2013-10-22:
Tak for det.
Jeg var også blevet overrasket, hvis hr. Jan Johansen havde sagt, at han ikke støttede lovforslaget.
Dette lovforslag indeholder forslag om regulering af aftaleforholdet mellem udlejer og lejer af grunde, hvorpå lejer har opført et sommerhus.
Og der kan jo være flere grunde til at se nærmere på området.
Reglerne vedrører: Lejefastsættelse ved lejeaftalens indgåelse, lejeregulering i lejeperioden, lejers ret til at sætte en ny lejer i sit sted, opsigelse og fraflytning.
Det, der undrer mig, er, at i et af høringssvarene skriver Advokatrådet, at lovforslaget alene indeholder en summarisk gengivelse af gældende ret.
Det får mig til at tænke på, om det her lovforslag er gennemtænkt, om det er godt nok.
Måske kan ministeren uddybe det også.
I forhold til det her lovforslag ønsker jeg også oplyst, om det her lovforslag også kommer til at omhandle kolonihaver, eller om det kun drejer sig om decideret sommerhuse på lejet grund.
Så kunne jeg også godt tænke mig at høre, om ministeren – efter at have fremsat det her lovforslag – har fået rigtig mange henvendelser fra de her 9.000 sommerhusejere om, at de har kæmpeproblemer inden for det her område i forhold til de aftaleretlige regler, der er på området.
Tak for ordet.
Nu varer det nok ikke så længe, inden vi skal i gang med forhandlinger om lejeloven.
Hvordan kan det så være, at det her lovforslag kommer, inden vi skal i gang med de her forhandlinger?
Carsten Hansen (S), 2013-10-22:
Det er helt simpelt, vil jeg sige til fru Karina Adsbøl.
Som det er skruet sammen i ressortfordelingen, er det sådan, at lejelov – og det her er også en lejelov – ligger i Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter.
Karina Adsbøl (DF), 2013-10-22:
Tak for det.
Det var lige det, jeg ville sige.
Bare lige for at pointere det.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren om, hvorfor det her lovforslag egentlig ligger i By- og Boligudvalget, men måske ikke i Miljøudvalget.
Måske kan ministeren uddybe det?
Det undrer mig lidt, for sommerhuse plejer at ligge under miljøministeren.
Carsten Hansen (S), 2013-10-22:
Altså, for lige at slå det fast igen: Det er for alle nye aftaler, at det er sådan, at det er markedslejen, der er udgangspunktet for reguleringen, men at man må aftale, hvad pris man vil.
Men hvert femte år tilpasser man efter nettoprisindekset, og man tilpasser til markedslejen.
Det vil sige: Det kan altså godt være, at man vil tage langt, langt over markedslejen, men at der så bliver reguleret hvert femte år.
Så derfor vil jeg sige, at jeg tror, at hr. Jan Johansen har ret i, at man ikke bare uhæmmet kan hæve huslejen ved indgåelse af en ny aftale, fordi det er markedslejen, der gælder.
Jan Johansen (S), 2013-10-22:
Vi har jo hørt om tilfælde, hvor man sætter en højere pris, netop fordi man ikke kan blive enige om at genudleje sommerhusgrunden.
Så kan man leje den ud til en anden, for så kan man få en højere pris.
Men der er mennesker, der har lejet en grund i 10, 15, 20 år, og har et hus stående til 1 million og nu skal forlade det og eventuelt ikke kan få værdien med eller skal rydde grunden helt.
Det, som det her gør op med, er faktisk, at det, man kan få for den, er lejen af grundværdien, og så også, at der, når man investerer på en grund med at sætte et sommerhus på den, skal være rimelighed i, hvor meget man egentlig kan tage fra dem, der ejer jorden.
Carsten Hansen (S), 2013-10-22:
Sådan som jeg ser det, gælder det her ikke for eksisterende aftaler.
Det vil sige, at eksisterende aftaler løber det stykke tid, de nu løber, om det er 5, 10 eller 30 år.
Det er sådan set vigtigt at få sagt, for der er nogle, der tror, det griber ind i eksisterende aftaler.
Det betyder, at der er grænser for, hvor højt man kan gå op, for 5 år efter skal man enten gå op eller ned, så det virker regulerende på det, og det er sådan set også det, der er meningen, vil jeg sige til hr. Ole Birk Olesen.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-10-22:
Jeg skal høre, om ministeren kan bekræfte, at hvis lejeperioden for en grund er udløbet og udlejer f.eks. kan få, lad os sige – det er bare et slag på tasken – 100.000 kr. mere om året i leje fra en anden eller måske endda fra flere alternative lejere, end den nuværende lejer giver, så er de 100.000 kr. mere om året markedslejen, og så kan den eksisterende lejer også afkræves 100.000 kr. ekstra om året i leje af grunden, hvis loven gennemføres og han skal have lov til at blive boende.
Er det korrekt?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-10-22:
Jeg tror faktisk, hr. Jan Johansen har misforstået lovgivningen her, for hvis den situation opstår, at udlejer ville kunne kræve en meget højere leje af en ny lejer, så er det jo markedslejen.
Og mig bekendt opererer loven med, at man skal kunne opkræve markedsleje ved en genforhandling og ved nyudleje.
Det er alene, så vidt jeg forstår det hele, en regulering af lejen i lejeperioden, det her handler om.
Men selve udgangspunktet for lejen er markedsbaseret.
Så den leje, man ville kunne få med en ny lejer, er også den leje, som udlejer kan kræve af sin gamle lejer ifølge den her lov.
Sådan forstår jeg den i hvert fald.
Ja, ja.
Men det, det handler om, er, når lejeperioden udløber.
Så må man fastsætte en ny leje i en ny lejeperiode, og den nye leje skal være markedsbaseret.
Og hvis det er sådan, at den eksisterende leje ligger 100.000 kr. under, hvad andre lejere ville være villige til at betale for at overtage grunden i en ny lejeperiode, så kan den eksisterende lejer på grunden også aftvinges 100.000 kr. ekstra om året i leje og få lov til blive boende, fordi det er markedslejen, der er udgangspunktet for det her lovforslag, og derfor redder det her lovforslag ikke den eksisterende lejer fra det, som hr. Jan Johansen sagde var det store problem.
Peter Juel Jensen (V), 2013-10-22:
Hvis ordføreren for Liberal Alliance står og fisker efter, at jeg vil til at fastsætte elevlønninger pr. lovgivning, så vil jeg sige, at det ikke er en vej, Venstre vil slå ind på.
Vi bestemmer i nogen grad vores egen løn, og det har vi i mine øjne lidt svært ved at finde ud af en gang imellem, så vi skal slet ikke begynde at bestemme andres lønninger.
Jeg tror, at vejen til at skaffe flere praktikpladser bl.a. går igennem den erhvervsskolereform, som faktisk alle partier i Folketinget i fællesskab forhandler, og så tror jeg måske også, at vi skal til at sætte det personlige ansvar lidt højere op på dagsordenen, for der er også en grund til, at nogle elever ikke bliver taget ind, f.eks. hvis en arbejdsgiver mener, at en elev ikke vil kunne gøre sig i det pågældende arbejde eller ikke vil kunne håndtere den nødvendige kundekontakt.
Så med en erhvervsskolereform og en god og heftig debat om det personlige ansvar tror jeg faktisk vi er nået langt.
Merete Riisager (LA), 2013-10-22:
I modsætning til ordførerne for regeringspartierne vil jeg gerne kreditere hr. Peter Juel Jensen for at tage så tydeligt og klart afstand fra sociale klausuler, som jo er et tvangsværktøj.
Det har ikke været altid, at Venstre har været så klare i mælet, så det glæder vi os over i Liberal Alliance.
Jeg vil derfor også spørge ordføreren, om han er parat til at kigge på, hvad der så skal til for at skabe praktikpladser, og om han ikke er enig i, at det er et stort problem, at det er cirka dobbelt så dyrt for virksomheder i Danmark at tage en elev ind, som det er i de lande, der har lignende vekseluddannelsesprincipper.
Peter Juel Jensen (V), 2013-10-22:
Jeg skal også ærligt indrømme, at jeg har forberedt mig over flere dage.
Jeg synes jo også, at et andet væsentligt element, når det kommer til de sociale klausuler på de her skoler, jo er, at de ikke respekterer selveje.
Vi har jo lavet selveje, fordi vi gerne vil have styringen derud, hvor beslutningerne skal træffes, og i stedet for at man sidder og detailregulerer herindefra og siger, at det er sådan og sådan, det skal køres, så havde jeg jo som det liberale mennesker, som jeg er, og som jeg også håber at ordføreren for Det Radikale Venstre er, hellere set, at man havde sagt: Vi opfordrer kraftigt til, at man laver den her form for aftale.
Men vi skal ikke sidde og detailregulere det hele herindefra.
Lotte Rod (RV), 2013-10-22:
Så når nu Venstres ordfører om lidt kommer ned og får chancen for at læse lovforslaget, og hvis Venstres ordfører kan se ud af lovforslaget, at indgår man partnerskabsaftaler, frivillige aftaler, som giver praktikpladser, så behøver man ikke at lave sociale klausuler, betyder det så, at Venstre kan støtte sådan et forslag?
Peter Juel Jensen (V), 2013-10-22:
Nu står jeg ikke med side 3 heroppe.
Jeg må tage ordførerens ord for gode varer, og så vil jeg selvfølgelig gå ned og nærlæse det igen.
Som udgangspunkt støtter Venstre ikke sociale klausuler, men jeg er selvfølgelig glad for, hvis der er indarbejdet den her fleksibilitet.
Sådan har jeg nu ikke læst og tolket det.
Jeg har læst et meget rigidt lovforslag, som ikke giver mulighed for lokale, pragmatiske løsninger, og der er ingen tvivl om, at hvis det var intentionen, hvorfor har man så ikke givet de her skoler, som det her lovforslag vedrører, samme muligheder, som man gjorde i kommuneaftalen, nemlig ved at respektere de lokale partnerskaber?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-10-22:
Jeg synes, at ordføreren skulle tage og læse forslaget igen, fordi det står meget klart og tydeligt, som jeg lige forklarede.
Følg eller forklar-princippet blev jo opfundet i forhold til finansloven sidste år sammen med Enhedslisten, og det var netop for at sige: O.k., vi bliver nødt til at gøre noget mere end ren frivillighed, men vi vil gerne have noget fleksibilitet i forhold til at give plads til dér, hvor man laver fremragende lokale aftaler, som Venstres ordfører pointerede.
Så den fleksibilitet er der i det, men det står fuldstændig i lovforslaget forklaret, at de ordninger vil man stadig væk kunne have efter det princip.
Peter Juel Jensen (V), 2013-10-22:
Nu forholder jeg mig jo til det lovforslag, som ordførerens parti har været med til at lægge frem her.
Der fremgår ikke det, som ordføreren siger her, nemlig hvordan det skal skrues sammen.
Tværtimod ligger der en bemyndigelse til undervisningsministeren om at kunne fastsætte de nærmere og præcise detaljer i, hvordan det her skal tolkes.
Havde det fremgået, havde det været en helt anden snak.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-10-22:
Jeg vil selvfølgelig fortsætte i samme spor, for som min kollega fra Enhedslisten også sagde, har frivilligheden jo bare vist sig ikke at være helt nok.
Med følg eller forklar-princippet blev der jo netop lagt op til, at du havde en god forklaring på, hvorfor du ikke vil have sociale klausuler, og den gode forklaring kunne jo være, at man har et frivilligt samarbejde, dér hvor man bor lokalt.
Det kunne være en fremragende forklaring på, hvorfor man ikke har sociale klausuler, fordi den frivillige aftale, man har, fungerer rigtig, rigtig godt.
Det ville være alle tiders forklaring.
Grunden til, at det princip skal følges, og grunden til, at det skal være offentliggjort, er jo, at vi gerne vil slippe for de dårlige undskyldninger, ikke for de gode undskyldninger eller de gode forklaringer.
Så frivilligheden i det her vil jo stadig væk være intakt, fordi hvis du har, som nogle af de eksempler, ordføreren nævnte, nogle rigtig gode samarbejder lokalt, vil det selvfølgelig være en oplagt forklaring på, hvorfor man ikke kan køre med sociale klausuler.
Det er jo ikke så et meget spørgsmål, men jeg vil bare gerne høre ordføreren igen sige, hvori frivilligheden ikke kan fungere inden for det her princip.