runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (SF), 2011-12-21:
Jo, men noget af det, der skete, da fru Benedikte Kiær kom til, var, at der blev peget på, at der var et problem med, at der var fattige i Danmark.
Den borgerlige regering ville aldrig være med til at sætte en egentlig grænse, og det ville jo også øge deres problemer.
Men hvis man bruger OECD's måde at måle det på, kan man se, at fattigdommen jo er vokset betragteligt i Danmark under den borgerlige regering.
Det er et problem, man så ikke har villet være med til at gøre noget ved, og som jeg kan forstå at Det Konservative Folkeparti stadig væk ikke, når det kommer til stykket, rigtig synes er noget, som man skal gøre noget ved.
Fattigdommen er vokset, det må sådan set gerne fortsætte, og Det Konservative Folkeparti vil ikke svare på, om man vil være med til at sætte en fattigdomsgrænse; man vil egentlig bare lade udviklingen fortsætte.
Diskussionen om, hvornår det kan betale sig at arbejde, er jo yderst interessant og vigtig.
Det er jo altid vigtigt at tage den.
Og kontanthjælpsmodtagere skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet, men når det handler om at modgå et fattigdomsproblem, som jo ikke mindst her op til jul nærmer sig, og som rammer mange familier hårdt, er det glædelige julekort fra de borgerlige altså, at de mennesker bare skal opfatte tingene på en anden måde, så skal det nok gå.
Og en fattigdomsgrænse vil man i hvert fald ikke være med til at sætte.
Mai Henriksen (KF), 2011-12-21:
SF's ordfører stiller flere forskellige spørgsmål.
Først bliver jeg stillet det spørgsmål, om der er fattige i Danmark.
Som jeg sagde lige før, og jeg udtrykker det gerne igen, er der borgere, som har en rigtig lav indkomst, men min pointe var også, at det ikke nødvendigvis kun er borgere på kontanthjælp.
Det synes jeg selv er ret klart formuleret.
Så bliver jeg så lokket ind i et sådan lidt retorisk net, synes jeg, når nu ordføreren så gerne vil have mig til at sige, om der ikke også skal være en fattigdomsgrænse.
Så er det, jeg nu gerne vil gentage det, jeg sagde lige før: at det er rigtig, rigtig vanskeligt at lave en fattigdomsgrænse, fordi vi jo kan se – det kunne vi også på samrådet i går, og beskæftigelsesministeren medgav det også – at det er en bredspektret problemstilling, at det er komplekst, og at det ikke er noget, hvor man bare kan stille sig op og sige, at her skal grænsen være, for så havde der da nok været nogle folketingsmedlemmer, som havde gjort det under de her første-, anden- og tredjebehandlinger.
Men det har vi altså overhovedet ikke hørt endnu.
Det nærmeste, vi er kommet, er, at de fattige er dem, der får julehjælp, og det synes jeg måske nok er en anelse unuanceret.
Jesper Petersen (SF), 2011-12-21:
Det er jo fantastisk at opleve, hvordan der nu tales om alle de mennesker, der har svært ved at få det til at løbe rundt, og som ifølge de statistikker, der bliver brugt i andre lande, faktisk er fattige i det her land og har svært ved at få det til at løbe rundt til jul, dem, der har svært ved at få råd til at købe medicin til deres børn, give dem tøj på kroppen og lade dem være med i idrætsaktiviteter og andre ting.
Ifølge det, fru Mai Henriksen siger, er det sådan set bare noget, de opfatter – og de skal bare opfatte det på en lidt anden facon, så er der ikke noget problem.
Jeg synes, at det, der kom frem til sidst, var interessant.
Jeg vil så bare komme med den betragtning, at vi er nødt til at få klarhed over, om Det Konservative Folkeparti mener, at der er et fattigdomsproblem i Danmark, eller der ikke er det.
Og da fru Benedikte Kiær blev socialminister under den forrige regering, medgav hun, at der var et fattigdomsproblem.
Den borgerlige regering ville så aldrig nogen sinde være med til at lave en egentlig fattigdomsgrænse, så vi kunne få has på, hvad diskussionen handlede om, for så kunne man jo begynde at måle regeringen på, om den faktisk skabte flere eller færre fattige.
Men det er måske også noget, vi kan få et svar på nu: Mener De Konservative, at der er et fattigdomsproblem, og har man skiftet mening, sådan at man nu gerne vil være med til at gøre, som regeringen vil, nemlig at lave en egentlig fattigdomsgrænse, så vi kan få has på, hvor stort problemet er, og så man kan måle, hvilken vej det går, noget, som den borgerlige regering jo aldrig ville være med til?
Mai Henriksen (KF), 2011-12-21:
Jeg vil da gerne medgive, at der er mennesker, som har et rigtig lille rådighedsbeløb om måneden at leve for.
Men at koncentrere det om en debat om kontanthjælpsmodtagere, som den her debat tager udgangspunkt i, mener jeg er meget, meget forkert.
Ved de to sidste behandlinger, vi har haft, har jeg taget fattigdomsundersøgelsen fra Odense op, og jeg vil meget gerne sende den til Enhedslisten, for den viste jo netop, at en rigtig stor del af dem, der har meget lidt til sig selv om måneden, er de selvstændige.
Det betyder jo, at hele den her diskussion bliver bredt ud, for så er det ikke kun kontanthjælpsmodtagere, der skal defineres som fattige.
Jeg tror også på, at en diskussion om fattigdom også kan handle om en opfattelse.
Der kan sagtens sidde nogle mennesker, som har en meget, meget lille indkomst, f.eks. nogle selvstændige, som har det meget svært, og som ikke har ret meget at gøre godt med om måneden, men som ikke definerer sig selv som fattige.
Det er dog, synes jeg, tankevækkende.
Finn Sørensen (EL), 2011-12-21:
Jeg fik ikke svar på det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte ordføreren, om der efter ordførerens mening er fattigdom i Danmark.
Så fik jeg sådan tre forskellige modeller og et svar om, at det er meget svært.
Men hvad er ordførerens egen mening?
Mai Henriksen (KF), 2011-12-21:
Det kommer jo an på, hvilken definition man bruger.
Bruger man antallet af mennesker, der skal modtage julehjælp, som definition på fattigdom, eller er det medianindkomsten, der definerer det?
Eller hvad er det, der er definitionen på fattigdom?
Det er jo rigtig, rigtig svært at diskutere, når det er så bredspektret og så komplekst.
Man kan også diskutere, om fattigdom kun er af økonomisk karakter.
Kan man ikke også godt være åndeligt fattig eller socialt fattig?
Det tror jeg godt at man kan.
Når det her er så komplekst og bredspektret, giver det for mig ikke nogen mening at skulle pege på, hvad lige præcis økonomisk fattigdom er.
Finn Sørensen (EL), 2011-12-21:
Det er også noget, vi har spurgt om mange gange, men jeg vil spørge igen: Er der efter ordførerens mening fattigdom i Danmark?
Er der fattige mennesker?
Mai Henriksen (KF), 2011-12-21:
Det, som jo efterhånden er interessant, er hele den her definition på fattigdom, og den må man sige vi har diskuteret med hensyn til mangt og meget.
Det lyder jo til, at antallet af dem, som får julehjælp, er lig antallet af dem, som er fattige.
For mig at se er der noget helt afgørende ved sådan et lovforslag her, som bekymrer mig, og det er, at man nu til en række mennesker siger: Vi har ikke brug for jeres bidrag.
I behøver ikke deltage i samfundet.
Vi behøver ikke jer i fællesskabet.
For der er behov for alle, og alle, der kan bidrage, skal også bidrage.
Christian Juhl (EL), 2011-12-21:
Hr. Finn Sørensen prøvede at forklare det der med arbejdsudbud og færre i job.
Skal vi ikke snart begynde at snakke om arbejdsudbud, når det er arbejdsudbud, og lade være med at sige færre job, for de job findes ikke – lige nu?
De vil blive fundet.
Jeg vil gerne spørge om noget andet så, for tæller det slet ikke for et borgerligt menneske, at nogle mennesker nu kan se julen lidt mere roligt og glad i møde, fordi de ved, at deres kontanthjælp stiger i januar?
Så kan de lidt bedre passe deres familie, lidt bedre passe deres børn.
Er det for en borgerlig sådan fuldstændig uden for den glæde, som vi andre kan have ved at tænke på det, at færre næste år skal bede om julehjælp, at færre skal være arbejdsløse, fordi vi nu har en lille smule råd til det, og at der er færre fattige børn, der ikke kan komme i sportsklubber osv.?
Er det fuldstændig uden for det, der kan glæde et borgerligt menneske?
Skal kontanthjælpsmodtagere altid gå efter de lavestlønnede job?
Hvorfor må kontanthjælpsmodtagere ikke have en ambition om at tjene lige så meget som ordføreren eller mig f.eks. eller så meget som en faglært smed eller så meget som en akademiker eller en direktør?
Jeg synes, den her debat er ved at blive en rigtig, rigtig fattig debat, hvis den kun skal foregå på borgerlige præmisser.
Mai Henriksen (KF), 2011-12-21:
Nej, det håber jeg godt nok ikke.
Og som jeg lige netop sagde i min tale, er det også selvrespekten, som betyder, at rigtig, rigtig mange mennesker går på arbejde hver eneste dag, også selv om den løn, de får udbetalt om måneden, er lavere end en kontanthjælp.
Så selvrespekten er også en faktor i sig selv.
Men det økonomiske har altså også stor betydning, for vi kan jo se, at der med det her lovforslag vil være færre, som kommer i job, og det betyder, at vi helt faktuelt kan se, at økonomiske incitamenter også har betydning.
Christian Juhl (EL), 2011-12-21:
1.000 kr. er der blevet talt om.
Er et spændende job med fast indtægt og udviklingsmuligheder, er et spændende job med uddannelsesmuligheder ikke et incitament i sig selv?
Er frygten for helt at falde ud af systemet og miste alle sine indtægter ikke et incitament i sig selv, som er væsentlig hårdere og væsentlig mere barsk, end om man tjener 1.000 kr. mere eller mindre?
Mai Henriksen (KF), 2011-12-21:
Man må jo sige, at det her lovforslag efterhånden er blevet landskendt og debatteret i mangt og meget.
Under andenbehandlingen valgte hverken SF eller De Radikale at tage ordet, på trods af at det var SF's fru Özlem Sara Cekic, der startede hele debatten om fattigdom ved at hive eksemplet Carina op af hatten.
Det var De Radikale, som forplumrede debatten efterfølgende ved at fremhæve det problematiske i, at der for et ægtepar på kontanthjælp gælder, at når den ene kommer i arbejde, skal vedkommende tjene 29.600 kr. om måneden, for at det kan betale sig at arbejde frem for at være på kontanthjælp.
Så er incitamentet til at tage sig et arbejde væk.
Jeg vil gerne slå helt fast, at det her lovforslag ikke er rimeligt over for alle dem, som går på arbejde hver dag, og som knokler for at tjene deres egne penge og bidrage til fællesskabet.
Jeg tror, at for dem, der tjener mindre end kontanthjælpssatsen, er det selvrespekten ved at have et arbejde og være selvforsørgende, som har stor betydning.
Man føler, at man er en del af et fællesskab, at man bidrager og skaber værdi.
Sent i går under et samråd medgav beskæftigelsesministeren, at det her lovforslag var dybt problematisk, og hun erklærede, at der ingen uenighed var med De Radikale, for Socialdemokraterne mener også, at det her lovforslag er problematisk.
Så kan man jo undre sig over, at regeringen vælger at fremsætte lovforslaget, og man undres desto mere, når man opdager, at den skattereform og kontanthjælpsreform, som er bebudet, skal løse det her incitamentsproblem, så det rent faktisk kan betale sig at arbejde.
Jamen det kommer formentlig først til at ske i 2012, at en sådan aftale kommer på plads, og i går kunne vi ikke få svar på, hvornår det i givet fald bliver implementeret.
Det virker meget bagvendt, at regeringen midt i en krisetid vælger at skabe problemer og først siden hen iværksætter de løsninger, der skal til.
Det virker ulogisk.
Konservative stemmer imod det samlede lovforslag, da vi mener, at det er en helt forkert vej at gå at fjerne gevinsten ved at tage sig et arbejde.
Finn Sørensen (EL), 2011-12-21:
Jeg kan høre, at hr. Hans Kristian Skibby interesserer sig meget for Enhedslistens politik.
Så vil jeg da anbefale, at man studerer den ordentligt,
det forslag, vi fremsatte, gik ud på, at vi skulle hæve det maksimale beløb, man kan få, når man er arbejdsløs og man er a-kasse-forsikret.
Det er rigtigt, at vi har foreslået, at det skulle hæves til 30.000 kr., hvilket jo svarer til, at en gennemsnitlig metalarbejder i København, som er a-kasse-forsikret, ville kunne opnå 90 pct. af sin løn, når han blev arbejdsløs.
Det er det princip, der oprindelig lå i a-kasse-forsikrings-loven, nemlig at man skulle kunne opnå 90 pct. af ens løn, når man blev arbejdsløs.
Men i og med at man ikke har reguleret maksimumsbeløbet i rigtig mange år, betyder det jo, at et gennemsnitligt LO-medlem mister ca. 40 pct. af sin indtægt, når vedkommende bliver arbejdsløs, og det var det, vi gerne ville rette op på.
Det var maksimumsbeløbet for dagpenge.
Så tak, fordi jeg fik lejlighed til at forklare, hvad vores politik går ud på på det område.
Det skal blive ganske kort.
Jeg vil bare glæde mig over den debat, som vi har haft her i den sidste halve times tid, for vi har jo fået frem i lyset, hvad der er den egentlige tankegang bag oppositionens modstand mod det her lovforslag.
Det er jo, fordi oppositionen har den tankegang, som hr. Joachim B. Olsen meget tydeligt har givet udtryk for, nemlig at det drejer sig om at sænke lønnen.
Man bruger så det argument, som den danske samfundshistorie har modbevist, nemlig at det skulle betyde, at vi får en masse arbejdspladser, hvis vi sænker lønnen.
Det passer jo ikke.
Men det er det, der er tankegangen bag det, og det har vi fået bekræftet.
Derfor er jeg rigtig glad for, at Enhedslisten er en del af et flertal, der sammen med regeringen afskaffer de her fattigdomsydelser.
Jeg er i dag glad og stolt, fordi det er den her del af Folketinget, som jeg er en del af, der lever op til grundtanken i den grundlov, som vi alle sammen skal arbejde efter, nemlig at samfundet, hvis vi ikke kan skaffe et arbejde til en borger eller en borger ikke kan ernære sig gennem nogle arbejdsmuligheder, fordi de ikke er til stede, skal sørge for, at vedkommende kan overleve på et rimeligt niveau.
Jeg er glad for, at vi fastholder den gode tradition i det danske Folketing.
Jeg har så den beklagelse, som jeg flere gange er kommet med, nemlig at der, når vi taler om afskaffelse af fattigdomsydelser, altså er et par andre ydelser, som vi også burde se på.
Det er den lave ungeydelse og spørgsmålet om reduktion i boligstøtten, hvis der foreligger et forældreansvar.
Men vi er glade for at tage det her første skridt.
Så tillykke Danmark.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-12-21:
Der er mange danskere, som synes, at overførselsindkomsterne i Danmark er for høje.
Det er også blevet dokumenteret gennem de sidste uger.
Selv Socialdemokratiets vælgere synes, at de er for høje.
Det havde JP-Rambøll en undersøgelse, der viste – så det er ikke korrekt.
Ordføreren vil gøre det her til en ideologisk diskussion og vil prøve at male et eller andet skræmmebillede op om, at vi vil skabe et samfund med working poor osv.
Jeg har nu aldrig forstået, hvorfor det er bedre at være i gåseøjne fattig og leve på overførselsindkomst, end det er at være fattig og så selv tjene sine penge.
Men det er under alle omstændigheder ikke det samfund, som vi ønsker.
Vi ønsker et samfund, hvor så mange som muligt finder en plads på det danske arbejdsmarked.
Der må vi bare konstatere, at det samfund har vi ikke i Danmark i dag.
Og vi må bare konstatere, at den politik, man har ført i Danmark gennem de sidste 50 år, har gjort, at antallet af mennesker, som er på overførselsindkomst, er steget med over 400 pct., på trods af at det er blevet betydelig lettere at klare sig selv, fordi reallønnen er steget med over 300 pct.
Det vil sige, at den levestandard, man skulle arbejde 40 timer for at have for 50 år siden, skal man kun arbejde 12 timer for i dag.
Det kan jeg ikke se fornuften i.
Jeg synes, at et fornuftigt samfund er et samfund, hvor så mange som muligt finder en plads på arbejdsmarkedet.
Bent Bøgsted (DF), 2011-12-21:
Det var det spørgsmål, der forsvandt lidt i morskaben, men det gør ingenting.
Det er snart jul.
Jeg vil sige til hr. Per Clausen, at når vi i Dansk Folkeparti ser på vores syn på overførselsindkomster, så kigger vi ikke på, hvad Venstres synes, og hvad Konservative synes.
Vi har nogle grundholdninger i Dansk Folkeparti, og de er også mine holdninger, ellers var jeg nok ikke gået ind i Dansk Folkeparti, og det er, at det under ingen omstændigheder må være sådan, at det er økonomisk attraktivt at komme til Danmark.
Hvis man som indvandrer skal komme til Danmark, skal det være, fordi man har lyst til at deltage i det samfund, man kommer til, og fordi man vil indordne sig under de forhold.
Det skal ikke være en økonomisk magnet, som det var tidligere i 1980'erne og 1990'erne.
Da var det en økonomisk fordel lige nøjagtig at søge til Danmark.
Et andet punkt er kontanthjælp.
Det er sådan de generelle regler og holdninger, vi har i Dansk Folkeparti.
Jeg synes ikke, det er så svært at forstå.
Hvad Venstre og Konservative har af syn på det, må de så svare på.
Per Clausen (EL), 2011-12-21:
Jeg er glad for, at en debat om min kropsbygning kan vække glæde og latter.
Der er nogle, der mener, at der er mere at græde over end at glæde sig over, men lad det nu være.
Jeg vil bare sige til hr. Bent Bøgsted, at det jo ikke er at spørgsmål om, hvorvidt Dansk Folkeparti nødtvungent vil medvirke til, at skatten bliver sat ned for folk med lave indkomster.
Nej, mit spørgsmål var et andet.
Vil Dansk Folkeparti hellere sammen med Venstre, Konservative og Liberal Alliance slås for at få forhindret, at folk på kontanthjælp får en ydelse, som giver mulighed for at leve et fornuftigt liv?
Er det vigtigere for Dansk Folkeparti at holde kontanthjælpen nede for mennesker i det her land, end det er sammen med os at arbejde for at sikre, at der bliver skattelettelser til folk med lave indkomster i Danmark?
Det er sådan set et meget enkelt spørgsmål.
Hvad er vigtigst for Dansk Folkeparti?
Efter det, hr. Bent Bøgsted siger i dag, kan vi konstatere, at det vigtigste for hr. Bent Bøgsted er at holde indtægterne nede for de mennesker, som lever af kontanthjælp i det her land.
Bent Bøgsted (DF), 2011-12-21:
Det her med at skabe arbejdspladser er måske så meget sagt.
Jeg skal lige have den her lidt op.
Vi har ikke samme højde.
Det er der ikke nogen af os, der kan gøre for.
Sådan er vi født.
Nej, måske er jeg ikke helt så stor.
Jeg får ekstra taletid nu, gør jeg ikke?
Formanden har bevilget mig nogle sekunder ekstra.
Hvordan kommer man så videre, vil jeg spørge hr. Per Clausen.
Hvis vi tager det der med skatten, så har Dansk Folkeparti ikke noget mod, at der bliver lempet i skattereglen vedrørende bundskatten.
Vi så gerne, at man fik et større fradrag i bundskatten, men der skal være grundlag for det.
Der skal også være økonomi til det.
Men der er stadig væk de lovforslag, der bliver vedtaget.
Hr. Per Clausen siger, at finansloven skaber arbejdspladser, men det er der ikke nogen ude i befolkning, der kan se med de tiltag, der bliver lavet.
Men den diskussion tager vi sidst på dagen.
Det bliver en lang debat i dag.
Især hvis regeringspartierne vil være villige til at tage debatten, men det tvivler jeg egentlig på.
Og det kan godt være, at der under de sidste tre forslag, vi skal diskutere, heller ikke er nogen fra Enhedslisten, der vil gå op.
Per Clausen (EL), 2011-12-21:
Det gode ved den finanslovaftale, som Enhedslisten lavede med regeringen, er, at den fører til øget lighed og øget beskæftigelse i Danmark.
Det er jeg faktisk ret tilfreds med.
Så kan vi selvfølgelig godt diskutere energiaftale, NOx-afgifter og alt mulig andet under det her punkt, men vi kunne også holde os til det, det drejer sig om.
Og der vil jeg bare spørge hr. Bent Bøgsted, om det er vigtigere for ham at stå sammen med Venstre og Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti om at holde ydelserne til kontanthjælpsmodtagerne nede, end det er f.eks. at indgå konstruktivt i et samarbejde om at få gennemført skattelettelser til mennesker med lave indkomster.
For der kan hr. Bent Bøgsted jo sammen med Enhedslisten komme til at udøve et mildt og venligt pres på regeringen i de forhandlinger, der bliver om skatten i fremtiden.
Spørgsmålet er, hvad hr. Bent Bøgsted vil.
Vil han stå sammen med Venstre om at holde indtægterne nede for de økonomisk dårligt stillede, eller vil han sammen med Enhedslisten hjælpe folk, som har lave indkomster, med at få bedre muligheder for at klare sig fremover?
Hans Andersen (V), 2011-12-21:
Der er unægtelig langt mellem Enhedslistens opfattelse af, hvornår der skal kunne betale sig at arbejde, og Venstres opfattelse af, hvornår det skal kunne betale sig at arbejde.
Det er jo således, at der også er job i dag, hvor arbejdsgiverne har svært ved at finde mennesker, der har lyst til at bidrage.
Vi har hørt eksempler fra gartneribranchen, vi har hørt eksempler om, at det at dele aviser ud i dag ikke er et arbejde, som er særlig attraktivt; der er ikke mange, der har lyst til det.
Og det vil der jo slet ikke være med vedtagelsen af det her forslag, for så kan det slet ikke betale sig.
Per Clausen (EL), 2011-12-21:
Jeg vil gerne spørge hr. Hans Andersen, om han er bekendt med arbejdsløshedstallene i Danmark, og om han er bekendt med mulighederne for at få arbejde, hvis man ingen uddannelse har eller man har mindre uddannelse eller man har været væk fra arbejdsmarkedet i nogle år, og om det derfor ikke bare er en tilsnigelse, når hr. Hans Andersen siger, at man ikke altid skal være på kontanthjælp.
Nej, det skal man ikke, vi skal sørge for, at folk får arbejde, men når det arbejde ikke er der, så er det jo ikke en mulighed.
Så vil jeg bare sige til hr. Hans Andersen, at hvis det er sådan, at han vil være sikker på, at det altid skal kunne betale sig at arbejde, og man kan se, at det faktisk på nogle områder er lykkedes arbejdsgiverne at presse lønningerne meget, meget langt ned, så vil hr. Hans Andersen snart komme i den situation, at han også selv bliver nødt til at sige, at kontanthjælpsydelserne skal yderligere ned, og for hr. Hans Andersen er der jo ikke nogen nedre grænse, for det skal altid kunne betale sig.
Og så kan vi have sådan en konkurrence mellem, at overførselsindkomsterne kan gå ned og lønindkomsterne så også kan gå ned, og så får vi til sidst så meget fattigdom i Danmark, at selv Venstre ikke vil benægte eksistensen af den.
Hans Andersen (V), 2011-12-21:
Det handler helt grundlæggende om, at det skal kunne betale sig at arbejde i det her land, og vi finder sådan set, at de ydelser, vi har på nuværende tidspunkt, er rimelige.
Det er jo også således, at man ikke skal være på kontanthjælp i evighed – kontanthjælp er en midlertidig ydelse, med henblik på at man skal have et job.
Det er jo ikke, fordi vi synes, at de her ydelser er for høje.
Det nuværende niveau er udmærket, det er fornuftigt, og det, det handler om, er at skabe flere job i Danmark, således at flere kan gå fra offentlig forsørgelse til at have et arbejde.
Per Clausen (EL), 2011-12-21:
Jeg vil bare spørge Venstres ordfører om en enkelt ting: Hvor langt er Venstre villig til at presse overførselsindkomsterne til familier i det her land ned for at sikre sig, at der ikke findes en eneste dansker, der får en så ussel løn, at vedkommende får mindre ud af det end dem, der er på overførselsindkomster?
Hvor langt ned er Venstre villig til at presse mennesker?