Karina Adsbøl (DF), 2013-05-02:
Tak for det.
Det her lovforslag en revision af STU, det særligt tilrettelagte uddannelsesforløb; en ungdomsuddannelse for unge med særlige behov.
Dansk Folkeparti kæmpede for, at denne lov blev til, så unge udviklingshæmmede og andre unge med særlige behov fik et retskrav på en ungdomsuddannelse.
Det er ingen hemmelighed, at STU'en er Dansk Folkepartis barn, og når man har fået et barn, vil man også gerne se det vokse op.
Loven trådte i kraft den 1. august 2007 og skulle have været revideret senest i folketingsåret 2011-2012, men den blev så udsat.
Regeringen udskød dette, da de mente, at de ikke havde viden nok til at revidere den på daværende tidspunkt.
Der lå på daværende tidspunkt et udfærdiget stykke arbejde fra Foreningsfællesskabet Ligeværd i form af en evalueringsrapport, men regeringen ville undersøge det yderligere, og efter udskydelsen af STU'en forelå der allerede knap en måned efter, i april, en undersøgelse fra Epinion.
Og det kan jeg selvfølgelig godt som ordfører undre mig lidt over, hvis ministeren vidste, at undersøgelsen var lige rundt om hjørnet.
Lovforslagets formål er, at unge med særlige behov får en uddannelse og opnår personlige, sociale og faglige kompetencer til at klare en så selvstændig og aktiv deltagelse i voksenlivet som muligt og eventuelt til at klare videreuddannelse eller beskæftigelse.
Det bliver kommunalbestyrelsens opgave at beslutte, om det er nødvendigt, samtidig med at man med denne lov gør det mere fleksibelt, ved at 280-timersreglen for praktik ophæves.
Kommunalbestyrelsen skal fortsat lægge betydelig vægt på den unge, forældrene eller værgens ønsker med hensyn til den nærmere tilrettelæggelse af ungdomsuddannelsen.
Klagenævnets kompetenceområde udvides til også at gælde kommunalbestyrelsens afgørelser om afslag på optagelse på en ungdomsuddannelse.
Kommunalbestyrelsen kan dispensere fra aldersgrænsen grundet særlige omstændigheder som f.eks. barsel eller sygdom, så de unge for mulighed for at afslutte deres uddannelse.
Dansk Folkeparti var også meget optaget af, at retskravet til uddannelsen bestod, og det har vi fået en bekræftelse på at det gør.
Dansk Folkeparti har også lagt stor vægt på, at der ikke blev sat en nedre grænse for optagelse på STU.
Men i forhold til høringssvarene skriver Foreningsfællesskabet Ligeværd, at det er problematisk, at eleverne stadig er placeret mellem to lovgivninger; mellem uddannelseslovgivningen og beskæftigelseslovgivningen.
De mener, det har nogle urimelige og uhensigtsmæssige konsekvenser, bl.a. at en ung på STU således fortsat skal til jobsamtale hver tredje måned i et jobcenter.
Men det kan være, at ministeren vil bekræfte, at de ikke længere skal til jobsamtale hver tredje måned, altså om det er med i kontanthjælpsreformen.
Foreningsfællesskabet Ligeværd mener nemlig, at den konstruktion kun bidrager til forvirring og kaos, fordi de unge på STU er unge, som i langt højere grad end andre unge under uddannelse har brug for tydelighed og overskuelighed.
Det er også noget, der problematiseres i høringssvarene.
Men det kan være, at det bliver lavet om på de halvårlige optag, så kommunerne får mulighed for at optage hvert halve år.
Vi har fået ministerens ord på, at i forbindelse med den stemmeaftale, som Dansk Folkeparti også er med i, er der enighed om, at aftaleparterne inddrages i den nærmere udmøntning af lovændringerne.
Og det vil også gælde ændringer i bekendtgørelse om ungdomsuddannelse for unge med særlige behov.
For at få indflydelse på dette har Dansk Folkeparti sagt ja til forslaget.
Men det er selvfølgelig ikke ensbetydende med, at vi ikke vil holde øje og følge med i, hvordan det hele kommer til at fungere i praksis.