runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-10-09:
Altså punkt 1, så håber jeg jo, at det, vi hører her, er et udtryk for, at Socialdemokratiet faktisk er indstillet på at indfri Dansk Folkepartis ønske om en milliard ekstra til ældreområdet næste år, for ellers giver den her diskussion jo ingen mening.
Nu indfrier vi i fællesskab så et ønske hos de ældre om, at der kommer flere midler.
Punkt 2 er, at når vi så gør noget godt for de ældre, betyder det så, at vi har udtømt listen for det, vi ønsker på ældreområdet?
Det er sådan, at man – og det er der, hvor jeg mener, at Socialdemokraterne er nogle sjove nogle – mener, at partier jo skal vurderes ens, men ikke lige på det her område.
Jeg noterede jo ellers med nogen overraskelse, at man til kongressen havde fremsendt et arbejdsprogramforslag om ungepolitik eller børnepolitik, hvor hr. Mogens Jensen, der var bannerfører på det forslag, blev spurgt af en journalist, hvor han ville skaffe penge til det fra.
Citat slut.
Se, det var næsten citeret ordret, tror jeg, fra mine tidligere svar til Socialdemokratiet, som så blev anfægtet med ordene, at sådan kunne man overhovedet ikke lave politik.
Det kan Socialdemokratiet åbenbart.
Det er pudsigt, at to partier på den måde skal vurderes forskelligt.
Camilla Hersom (RV), 2014-10-09:
Det var derfor, vi stemte for.
Men det, vi også sagde på det tidspunkt, hvor vi jo ikke havde direkte indflydelse, må man sige – vi sad i opposition –
var, at vi syntes, at indfasningen var for hurtig, og at den ramte for hårdt midt i en krisetid.
Vi synes ikke, at man skal være på dagpenge i mere end 2 år.
Vi synes, at man skal have et job.
Det, at far og mor står op om morgenen og går på job, frem for at far og mor ikke står op om morgenen, men er derhjemme på en passiv overførsel, gør en verden til forskel.
Det går jeg også ud fra at SF er enig med mig i, altså om man er på passiv forsørgelse, eller om man har et job.
Derfor er det, vi jo først og fremmest arbejder for, at give mennesker den mulighed; at skabe de åbninger ind på arbejdsmarkedet, som giver mennesker chancer i livet; frem for at være fuldstændig blindt fokuseret på at holde dem på en overførsel.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-10-09:
Den milliard, vi har anvist finansiering for for næste år, som vi kalder en ægte ældremilliard, prioriterer vi til kommunerne til bedre tid til den ældre plejekrævende.
Den milliard er ikke tænkt som en investering i at gøre det billigere i trafikken, den er tænkt til et andet formål, nemlig for at kompensere for, at man også i år har skåret ned på ældreområdet i strid med det, regeringen ellers gav indtryk af, da man lavede finanslovsforliget for i år og afsatte flere penge til ældreområdet.
Vi kan se på de tal, vi i hvert fald foreløbig har fået oplysninger om – vi får jo så senere at vide, om det er sådan, men det er i hvert fald det, vi foreløbig har fået at vide – at kommunerne planlægger at skære ned på ældreområdet for 1,3 mia. kr., og den milliard, man så får, kan jo så ikke opveje det fald, der i øvrigt er i kommunernes udgifter til ældreområdet.
Derfor er det vores vurdering, at der er behov for, at der tilføres ekstra midler.
Mette Reissmann (S), 2014-10-09:
Nu ville det være fristende at tage emnet om asylpolitik op, men det er såmænd ikke mit spørgsmål.
Det handler mere om budgetlægning.
Når det handler om budgetlægning, skal man, for at få pengene til at slå til, prioritere, vil jeg sige til hr. Kristian Thulesen Dahl.
I den her ældrefolder, som der allerede i dag er blevet refereret til, står der jo også, at al offentlig transport for folkepensionister skal være gratis.
Nu er mit spørgsmål kort og godt, fordi det ifølge Finansministeriet koster 1 mia. kr.: Vil Dansk Folkeparti, som jo netop har sat det beløb af til de ældre i sit finanslovsforslag, bruge sin ældremilliard præcis på at indfri løftet om gratis transport til de ældre, ja eller nej?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-10-09:
Hvis nu spørgeren vil lægge regeringens egne skøn til grund, så siger regeringens skøn, at vi går fra at få 7.500 asylansøgere i år til en udgift på omkring 1,4 mia. kr. til forventede 20.000 asylansøgere i år til en forventet udgift på 4,1 mia. kr.
Det er altså bare for at sige, at hvis man lader stå til, så kan man se, at udgifterne vokser dramatisk.
Altså hvis man lader stå til.
Det mener regeringen så ikke at regeringen gør, fordi regeringen så tager nogle initiativer for at stramme for under en tredjedel af de syrere, der kommer til Danmark, i forhold til 1 års midlertidighed.
Så kan man selvfølgelig diskutere, hvordan man tror situationen er om 1 år Så det er et begrænset indgreb, regeringen laver.
Jeg tror, det er for lidt.
Derfor lægger vi op til noget større.
Vi lægger op til en decideret omlægning af den måde, vi hjælper verdens mest nødstedte på.
Så er spørgsmålet, om man er villig til at tage imod den hånd og villig til at forhandle det reelt, eller om man slår hånden væk.
Jeg håber, man gør det første, for hvis vi står i en situation, som vi gør, med over 50 millioner flygtninge i verden, så handler det altså ikke om en diskussion, vi har her, om, at det er meget, meget vigtigt, at vi tager imod 20.000 i år.
Det handler jo om, at hvis vi kunne hjælpe 100.000 eller 200.000 ved at afhjælpe problemerne lokalt, så ville det da være langt vigtigere.
Og hvis der i den sidste del af spørgsmålet ligger, at det er man enig i, så er jeg kun glad, for så kan det jo lægge noget pres på regeringen for, at vi får omlagt den danske asylpolitik.
Mette Reissmann (S), 2014-10-09:
Jeg kan jo så på baggrund af det svar, som hr. Kristian Thulesen Dahl giver, konstatere, at Dansk Folkeparti ikke vil indføre gratis transport til alle folkepensionister, som Dansk Folkeparti lover her i sin ældrefolder.
Hvad skal de ældre så regne med?
Er det bare tomme løfter, vil jeg spørge hr. Kristian Thulesen Dahl, altså fugle på taget?
Ældre har også brug for budgetlægning, ældre har også brug for at kunne indrette måske en meget spinkel og sårbar økonomi, men det har Dansk Folkeparti åbenbart tænkt sig at blæse på, siden man ønsker at prioritere anderledes.
Kan hr. Kristian Thulesen Dahl svare kort på det: Er det det, som de ældre kan se frem til?
Camilla Hersom (RV), 2014-10-09:
Jeg synes stadig væk, vi står, hvor vi skal stå.
Det, der jo bl.a. er sket i løbet af de sidste 3 måneder, er, at vi har set en voldsom stigning i antallet af asylansøgere – ikke kun i Danmark, ikke kun i Europa, men overalt i cirklerne rundt om det centrum, som er Syrien.
Det er en fuldstændig forfærdelig ulykkelig situation for de mennesker, og jeg ved i sagens natur heller ikke, hvad der går igennem hovederne på de mennesker.
Det, vi gør med det, der bliver lagt frem, og som ligger i lovkataloget, er, at vi laver en lov, som skal reagere på den helt særlige situation, vi er i.
Det står vi fuldstændig ved.
Jeg synes ikke, vi på nogen måde kan anklages for at have skiftet holdning.
Det her er en ekstraordinær situation, som kalder på særlige løsninger, og hvor vi jo har set meget nøje på, hvad vi gjorde tidligere, da vi stod i noget, der kunne sammenlignes med det, nemlig da vi havde krigen på Balkan og der kom rigtig, rigtig mange flygtninge fra Bosnien.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-10-09:
Sådan er det jo – et kendt radikalt citat.
Vi fører en ordentlig udlændingepolitik, og vi tager et globalt ansvar.
Det er helt rimeligt i forhold til de ressourcer, vi har i Danmark.
Citat slut.
Altså, Danmark ligger, hvor vi skal.
Og det var for 3 måneder siden.
Nu står Det Radikale Venstre jo bag et forslag om nogle stramninger og har dermed klart rykket sig i forhold til den position, man havde for kort tid siden.
Og det synes jeg grundlæggende er godt.
Det, jeg så vil spørge fru Camilla Hersom om, er, om den erkendelse, der så har bredt sig i regeringen i forhold til nødvendige stramninger på udlændingeområdet, også inkluderer en enighed om, at det, vi ser hos asylansøgere, er asylshopping – altså om begrebet asylshopping er et begreb, som man også i Det Radikale Venstre anerkender.
Justitsministeren har jo sagt, og nu citerer jeg igen: Jeg ved ikke, hvad der går gennem hovedet på folk, når de flygter fra et land i borgerkrig, men selvfølgelig orienterer man sig da nok mod, hvad betingelserne er i de lande, man kommer til.
Citat slut.
Jeg har også forstået, at der her til morgen er udsendt en pressemeddelelse, der bruger begrebet asylshopping.
Så jeg vil bare være sikker på at få svar på: Er erkendelsen nået så langt, at man også i Det Radikale Venstre anerkender, at asylansøgere begår asylshopping, i forhold til hvor vilkårene for dem er bedst?
Camilla Hersom (RV), 2014-10-09:
Nej, for når der er en revisionsparagraf i loven, skal der tages stilling til den igen, og så vil det jo være Folketinget og den måde, Folketinget er sammensat på – jeg håber, Det Radikale Venstre vil være massivt repræsenteret i det Folketing – som afgør, hvordan det skal håndteres.
Længere er den jo ikke.
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-10-09:
Nu øver jeg mig bare i den øvelse, der hedder at kigge ud ad vinduet.
Der står faktisk folk derude, som meget gerne vil have de her job, der bliver nævnt.
Den drøftelse kan vi tage på et andet tidspunkt.
Men jeg spørger nu igen og opfølgende.
Vi har jo heldigvis været med til at bløde op på den undervejs.
Statsministeren har også meddelt og sagt, at Socialdemokraterne i hvert fald – det støtter SF jo stærkt – vil være med til at ændre den efter et valg.
Jeg er simpelt hen nødt til at vide, om De Radikale så vil støtte en socialdemokratisk ledet regering efter et valg, hvis det også kan betyde – det håber jeg – at man kan komme til at ændre på genoptjeningskravet til dagpenge, eller at man kan komme til at forlænge en dækningsperiode.
Camilla Hersom (RV), 2014-10-09:
Nu er regeringen jo én regering, uanset at der er to partier i den.
Det, der ligger i det med midlertidigheden på den særlige ordning, vi laver nu, er jo, at det meget klart fremgår, at loven skal revideres om 3 år.
Loven skal revideres om 3 år, og det kan så have en række udfald og minimum tre: Man kan afskaffe loven, man kan ændre i loven, eller man kan lade den fortsætte, som den er.
Det vil være et flertal i Folketinget, der til den tid afgør det.
Men det er jo skrevet ind i lovkataloget, at loven skal revideres, og det kan fru Inger Støjberg forvisse sig om, hvis hun slår op i det.
Inger Støjberg (V), 2014-10-09:
Nu har ordføreren jo brugt meget tid på at beskrive, hvordan Danmark vil se ud på energiområdet, miljøområdet og meget andet, når ordførerens datter Leonora bliver voksen.
Men der var ét område, hvor ordføreren ikke fortalte, hvordan Danmark ville se ud, hvis Det Radikale Venstre får magt, som de har agt, og det var på udlændingeområdet.
Jeg vil konkret spørge til familiesammenføringer, for i går kunne jeg forstå på justitsministeren, at den lille opstramning, der sker på familiesammenføringsområdet, er permanent, hvorimod jeg kunne læse i avisen, at fru Camilla Hersom siger, det ikke er permanent, men at det blot er en midlertidig opstramning.
Er det den ene del af regeringen, eller er det den anden del?
Camilla Hersom (RV), 2014-10-09:
Vi støtter Helle Thorning-Schmidt som statsminister også efter et valg.
Vi synes, hun gør det fremragende.
Vi har nedsat en dagpengekommission, som skal se på dagpengesystemet samlet set.
Det gør vi jo, fordi vi også har en tro på, at vi kan gøre det endnu bedre.
Det er faktisk meget vigtigt for os, at vi har et dagpengesystem, som er attraktivt for folk.
Vi har da en interesse i, at folk forsikrer sig mod ledighed.
Vi har en interesse i et system, som matcher de behov, som arbejdsmarkedet har, og som kan imødekomme de ønsker, der er fra dem, der skal lade sig forsikre.
Det er jo derfor, vi har nedsat en kommission, så den kan komme med et gennemanalyseret svar på, hvordan fremtidens dagpengesystem bør se ud.
Men jeg vil da ikke på forhånd lægge mig fast på, hvad Det Radikale Venstre vil anbefale på baggrund af den analyse, der kommer.
Vi ser frem til det, og vi er altid parate til at lave de reformer, der kan gøre Danmark til et bedre sted.
Inger Støjberg (V), 2014-10-09:
Derfor prøver jeg bare på at opklare, om det er justitsministeren, vi kan regne med, eller om det er Det Radikale Venstre, vi kan regne med.
Det er jo ikke helt ligegyldigt for os, om det er midlertidigt, eller om det er permanent.
Der er dog alligevel en vis forskel – eller der er faktisk hundrede procents forskel på de to ting.
Pia Kjærsgaard (DF), 2014-10-09:
Jeg har hørt sådan lidt forskelligt fra ordføreren.
Der var noget i diskussionen om udlændinge, som har været ret omfattende, om, at De Radikale godt kan forstå, at de kommer til det her dejlige land, som det blev udtrykt fra Camilla Hersoms side.
Og i indledningen af ordførertalen kunne vi også høre, at Det Radikale Venstre sammen med de andre regeringspartier nærmest havde overtaget et land i forfald.
Jeg synes, det er fuldstændig absurd at komme med sådan nogle udtalelser.
Så vil jeg lidt forlade den her børnediskussion, som fru Camilla Hersom lagde op til i forbindelse med at fortælle om en eller anden fødselsdag og rulleskøjter og alle de her børn, der løber på rulleskøjter og fræser derudad.
Jeg vil gå lidt over til den anden del af befolkningen, den ældre del, og jeg synes, at det bør være en ordentlig diskussion.
I den senere tid har vi talt meget om vakuumpakket mad til ældre medborgere.
Og så sker der i øvrigt ikke ret meget andet.
Jeg synes virkelig, det har været en prøvelse for de ældre under De Radikale med en tvangsdigitalisering, der nu snart skal finde sted, robotstøvsugere og nu vakuumpakket mad.
Jeg synes ikke, det er godt, og så synes jeg ikke, at man skal skyde skylden på kommunerne alene.
Jeg synes, at det i den grad også falder tilbage på regeringen.
Camilla Hersom (RV), 2014-10-09:
Det her er Det Radikale Venstre i dag, fuldstændig som det var Det Radikale Venstre, da vi fik mange, mange tusinde flygtninge fra Bosnien.
Man kan jo gøre sig selv den tjeneste at konsultere, hvad vi gjorde dengang.
Det stod vi på mål for dengang, vi tog ansvar, og det gør vi også her.
Har det været nemt?
Det er da noget, vi nøje overvejer, det er da noget, vi meget grundigt har diskuteret.
Men vi ville jo ikke bakke det op, hvis vi ikke kunne være i det.
Jeg synes godt, vi kan være bekendt at sige til de mennesker, der kommer og banker på vores dør: I skal være velkomne, I kan komme ind, vi giver jer asyl, også på et grundlag, hvor I ikke er individuelt forfulgte.
Vi vil gøre alt, hvad vi kan, for, at I bliver ordentligt integreret, fordi vi også der kan lære af fortiden, og så giver vi jer en vished for, at når det bliver bekræftet, at I skal være her i mere end 1 år, så kommer familien.
Det er en vished, vi giver folk.
Det tror jeg betyder meget for de mennesker, altså at de også får en vished for, hvornår det vil ske.
Jeg tror ikke, den samlede sagsbehandlingstid vil blive længere i Danmark, end den er i lande, vi normalt sammenligner os med.
Så vi kan godt være der, vi går ind i det her åbent, vi står ved det.
Jeg ville da ønske, det ikke var nødvendigt; jeg ville da ønske, vi ikke havde en situation i verden, som gjorde, at det her var nødvendigt.
Men når det er nødvendigt, må man jo tage ansvar for, hvordan man løser det.
Jeg synes også, at vakuumpakket mad til ældre er uværdigt.
Jeg tror også, det vil vise sig at give bagslag, for jeg kan ikke forestille mig, at der er nogen, der har lyst til at spise vakuumpakket smørrebrød, som har ligget i op til 9 dage på køl, før man får det serveret.
Derfor tror jeg, at det kommer til at koste på velvære, og at det kommer til at koste på sundhed.
Men nu er det ikke alt i vores kongerige, som er Folketingets ansvar.
Og de kommuner, som har indført den vakuumpakkede mad, er ledet af Venstre.
Det siger jeg bare i al stilfærdighed.
I en af kommunerne er der oven i købet et medlem af DF, som sidder i kommunalbestyrelsen, og som siger, at det har hun intet problem med overhovedet.
Der må vi jo bare sige, at hvis vi skulle påtage os ned i detaljen at regulere alt, hvad der foregår i landets hundrede kommuner, så tror jeg ikke, at lovgivningen ville blive bedre af det. Vi tilførte ældreområdet en meget stor sum penge sidste år.
Det har vi jo gjort med den intention, at forholdene skal forbedres.
Det er et kommunalt ansvar, hvordan man vælger at prioritere de penge, og jeg er ikke enig i den prioritering.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-10-09:
Nej, men Venstre vil rigtig gerne have skattelettelser for tocifrede milliardbeløb, hvis det stod til Venstre.
Jeg synes jo, det er fair nok at lave den der skelnen, i forhold til hvordan Danmark skal klare sig i fremtiden, for hvis man vil lave massive skattelettelser, som vi jo så de borgerlige lave i 00'erne ad tre omgange, og derved udviste de ikke rettidig omhu til netop at gardere Danmark mod den økonomiske krise, man gik ind i, er det jo faktisk uambitiøst.
Den her regering har skabt arbejdspladser, og derfor accepterer jeg ikke den der falske modsætning, der handler om, om vi skal behandle de asylansøgere, der kommer til Danmark, ordentligt – det ville I jo også skulle have forholdt jer til – eller om der skal være rum i dansk økonomi til at gøre noget ved dagpengeforringelserne.
Og det mener jeg der skal være, fordi det skaber tryghed, som gør, at folk faktisk tør skifte arbejde.
Det er noget af det, der er udfordringen lige nu.
Det er at skabe fleksibilitet på arbejdsmarkedet.
Den er stærkt udfordret på grund af den utryghed, I har skabt med dagpengereformen.
Lars Barfoed (KF), 2014-10-09:
På trods af en lidt svigtende stemme lykkedes det jo fru Pia Olsen Dyhr at sige rigtig mange ting, som man kunne tage fat i.
Jeg vil tage fat i to ting, dels noget med arbejdspladser, dels noget med klimaet.
Jeg kan forstå, at fru Pia Olsen Dyhr mener, at måden, vi skal komme ud af krisen på, hvor vi altså har for få arbejdspladser, er, at vi skal investere mere i fællesskabet.
Det er en SF-måde at sige på, at vi skal bruge flere offentlige kroner.
Er det ikke korrekt, at det vil betyde større underskud, mere gæld og mindre velstand til de kommende generationer, til vores børn og børnebørn, for det er dem, der skal betale gælden af?
Har jeg ikke lidt ret i, er mit spørgsmål til fru Pia Olsen Dyhr, at det, der i virkeligheden betyder noget, er, at vores private virksomheder tjener penge, så de kan skabe arbejdspladser og tjene penge, så vi får råd til den gode offentlige sektor, som vi jo alle sammen gerne vil have?
Men vi skal satse på private virksomheder, private arbejdspladser.
Det er det, der skaber en solid vækst og velstand, også for de kommende generationer.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-10-09:
Jeg synes, det er meget tankevækkende, at De Konservative kan have så gammeldags en erhvervspolitik, for hvis man kigger ud i virkeligheden, hvis man besøger erhvervsvirksomheder, så er det første krav, de kommer med, ikke flere skattelettelser.
Det første krav, de kommer med, er: Lav noget klog regulering; prøv at sørge for at gøre det, I laver på Christiansborg, på en klog måde.
Lad mig bare prøve at komme med et eksempel:
Det er de, fordi vi bl.a. har stillet krav om klimatilpasning.
Vi har stillet krav om, hvordan man passer på vores vand, bl.a. også, hvordan man passer på vores spildevand.
Det vil sige, at vi har lavet lovgivning, og det er til fordel for danskerne, fordi de kan regne med, at det vand, de drikker, ikke er forurenet.
Det er sådan set meget rart at vide som borger i det her land.
På den anden side har det skabt en stor succes, som faktisk vokser ude i verden, for de løsninger vil resten af verden også have.
Det er noget af det, de efterspørger lige nu.
De spørger: Kan I lave noget mere regulering, bl.a. om rent drikkevand, for det gør så, at vi efterfølgende kan eksportere de løsninger til resten af verden?
Så det der med at tro, at skattelettelser er det, der skaber fremtidens arbejdspladser, er virkelig fortid.
Lars Barfoed (KF), 2014-10-09:
Det tror jeg ikke helt vi bliver enige om, men jeg synes, det er godt, at vi får anskueliggjort forskellen i dansk politik.
For fru Pia Olsen Dyhr kan netop kun tale om – ja, så vil jeg også bruge ordet gammeldags, undskyld, når fru Pia Olsen Dyhr nu gør det – gammeldags socialistisk politik i en eller anden tro på, at mere regulering og højere offentlige omkostninger skulle skabe velstand og arbejdspladser.
Det gør det altså ikke, det skaber det modsatte.
Vi er jo så enige om, at vi skal have en god offentlig sektor, men det kræver altså, at der bliver tjent nogle penge her i landet, så vi kan finansiere den.
Vi er også enige om, at vi skal gøre noget ved klimaet, og der lyder det også sådan, at kom en borgerlig regering til, ville det gå helt galt med det.
Er det ikke korrekt, at det blev gennemført under en borgerlig regering?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-10-09:
Det er rigtigt, at man lavede en grøn transportaftale, mens hr. Lars Barfoed var transportminister, og det vil jeg sige var noget af det mest visionære, der overhovedet skete under den borgerlige regering; det er der ingen tvivl om.
Vi fik investeret i kollektiv trafik, og vi fik også lavet en del cykelstier.
Den credit vil jeg gerne give hr. Lars Barfoed.
Når det handler om fremtidens arbejdspladser – og jeg taler ikke om sådan en kæmpestor offentlig sektor, og at vi skal have offentlige job; jeg taler om, hvad det er, der skaber private job i Danmark, og hvad det er, der gør, at vi øger eksporten ud af det her land – så ved vi, at det, Danmark lever af, er, at danske virksomheder eksporterer i stor stil til resten af verden.
Hvad er vores succeshistorier?
De har pumper, de har termostater, som sælges til et land som Rusland, hvor man ellers regulerede varmen i rummet ved at åbne og lukke vinduet.
Det er en kæmpe eksportsucces.
De er ikke dukket op af sig selv.
Det er, fordi vi har stillet krav i Danmark om, at vi skulle lave energibesparelser i statslige bygninger.
Det har så langsomt betydet, at de her virksomheder er vokset op og er blevet nogle store spillere på det globale marked.
Det er et eksempel.
Det andet eksempel er Novo Nordisk, som jo, dengang de dukkede op og lavede insulin, fik mulighed for at levere det gratis til danskerne, fordi staten betalte.
Det gør de ikke mere, men sådan var det i begyndelsen.
De fik et stærkt hjemmemarked og er en af de største spillere på det globale marked.
Se, det er visionær erhvervspolitik, det er ikke bare det der med at tro, at hvis vi kaster pengene ud over det hele, så klarer de det nok.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-10-09:
Tak for det.
Jeg vil egentlig gerne erklære mig som en hemmelig beundrer af fru Pia Olsen Dyhr – nærmere betegnet en beundrer af fru Pia Olsen Dyhrs politiske fleksibilitet, som jo er på et niveau, der er det danske gymnastiklandshold værdigt.
I 2½ år har SF siddet i regering og har været med til at vedtage vækstpakker med skattelettelser på både arbejde og for virksomhederne.
De er gået glip af betalingsringen, finansskatten, millionærskatten – listen er lang.
Har man ikke, når man står op om morgenen, som partileder en slags moralske tømmermænd, hvor man lige så stille og roligt igen og igen må udtale: Vi har svigtet vores værdier; vi har svigtet vores vælgere?
Og stoler folk på den politik, vi fører, nu, hvor vi ikke længere er i regering?
Man kunne spørge: Var det det værd?
Det, jeg så vil spørge om, er, for jeg kan mærke, at indignationen er så tyk, at man kan skære den ud og servere den som kage til de tilstedeværende, og selv da vil der stadig væk være noget tilovers, når samtalen kommer ind på dagpengene: Er partilederen fra SF villig til at stille dagpengekravet ultimativt i de finanslovsforhandlinger, der er på vej?
Tør SF stå fast, eller er det bare teatertorden?