Bent Bøgsted (DF), 2014-12-09:
Tak, formand.
Det her lovforslag er jo, hvad skal man sige, en lempelse af reglerne om arbejdsmiljø for frivillige organisationer.
I dag er det sådan, at organisationer, når de arbejder frivilligt, er underkastet en lov om, at de skal lave en arbejdspladsvurdering og oprette en arbejdsmiljøorganisation – det kan være idrætsforeninger, det kan være genbrugsbutikker eller mange andre.
Det er en belastning for dem, der deltager frivilligt og gerne vil yde en indsats.
Det er ikke sådan, at de så slipper for arbejdsmiljøreglerne vedrørende sikkerhed, for vi skal jo nødig have, at nogen kommer til skade; men Dansk Folkeparti er helt indstillet på, at der skal være lempeligere regler for de frivillige organisationer, så de ikke skal lave en masse papirarbejde, der er til gene for foreninger, der egentlig gør en stor indsats, men ikke tjener penge på det.
Så er der det her med at møde vold og trusler og anden krænkende adfærd uden for arbejdspladsen og uden for arbejdstiden.
Det bliver så strammet op, sådan at arbejdsgiveren egentlig skal forebygge det og være klar til at hjælpe de ansatte med rådgivning og vejledning om, hvordan de egentlig håndterer det, der sker uden for arbejdstiden.
Vi har haft mange situationer, hvor der er nogle medarbejdere – det kan være på et socialrådgiverkontor, det kan være hos politiet, det kan være mange andre steder, og det kan også være i private virksomheder – der er blevet udsat for vold og trusler uden for arbejdstiden.
Vi skal selvfølgelig se på, hvordan vi kan sikre, at det ikke sker, og hvordan vi så kan hjælpe de ansatte med en politianmeldelse?
Det er det, der kommer til at ske her.
Men vi har nogle spørgsmål vedrørende det her, som vi skal have afklaret i udvalgsarbejdet, bl.a. hvilke konsekvenser det får for f.eks. en erhvervsdrivende, der har en restaurant eller en bodega eller et autoværksted, eller hvad det nu kan være.
Hvilke konsekvenser og omkostninger har det for arbejdsgiverne, hvis de bliver omfattet af det her?
Men det spørgsmål stiller vi under udvalgsarbejdet.
Det er rart lige at få det helt på plads,
jeg har forstået det sådan, at det egentlig burde være udgiftsneutralt for arbejdsgiverne eller i hvert fald indebære små omkostninger; men det skal vi lige have afklaret.
Men ellers synes vi, at det er rigtig godt, at vi kan få forebygget vold så meget som muligt af hensyn til de ansatte.
Det er helt forkert, at man, når man har fri og kommer hjem, bliver mødt med trusler mod sig selv og sin familie.
Det skal bare ikke finde sted, og det skal vi selvfølgelig sikre at vi kan stoppe.
Og så er der også et undersøgelsespåbud, som fastlægger en frist for at leve op til påbuddet.
Så kommer vi til det sidste om adgang til oplysninger i indkomstregisteret, sygedagpengeregisteret, cpr-registeret.
Det er, som jeg har forstået det, for at sikre og forebygge social dumping, så vi kan få mere kontrol med dem, der arbejder på arbejdspladserne, altså at de ikke arbejder på forkerte vilkår, og at de også bor på den adresse, de nu har opgivet.
Det er også helt fint, at Arbejdstilsynet kan indhente oplysninger om, hvem der arbejder et sted.
Jeg vil bare også gerne have sikkerhed for, og det tror jeg egentlig også ministeren er indstillet på, at man ikke pr. systematik, når Arbejdstilsynet kommer ind på en arbejdsplads, lige tager et tjek af alle, der er på arbejdspladsen.
Jeg har ikke forstået, at det er på den måde, det skal fungere, men det kan være, at ministeren kan præcisere det heroppe fra talerstolen bagefter.
Så lyttede jeg mig også til det, hr. Peter Juel Jensen nævnte om en revisionsbestemmelse.
Jeg har forstået på ministeren, at ministeren er klar til at indføre den revisionsbestemmelse, og det støtter vi også i Dansk Folkeparti, fordi det kan være fornuftigt at få kigget loven efter – er der noget, vi har overset, har vi fået det hele med?
Selvfølgelig skal vi have klarlagt det.
Men vi støtter forslaget.