Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-06-01:
Tak for ordet.
Inden længe er der gået et år siden folketingsvalget.
Det første folketingsår i denne periode rinder ud, og det giver os anledning til refleksion over året, der er gået.
Set fra et grønlandsk perspektiv er der meget, vi kan se tilbage på, som har været positivt.
Mange af Inuit Ataqatigiits mærkesager er taget med og danner et rigtig godt grundlag for arbejdet for Grønland og for grønlændere.
Det er rigtig positivt, at de nordatlantiske medlemmer tages med på råd, og at der lyttes til de inputs, som vi kommer med, for vi kender trods alt Grønland bedst.
Vi ved dog også, at i politik siges der rigtig mange fine ord, men at det kan knibe med handlingen.
Vi har i fællesskab mellem Grønland og Danmark en opgave i forhold til at styrke og udvikle rigsfællesskabet.
Vi har et fælles ansvar og en fælles interesse i at investere i udviklingen af det grønlandske samfund, ikke mindst på de 32 områder, som Danmark fortsat varetager på vegne af Grønland.
Uanset om man snakker om en styrkelse af retsvæsenet, det længe ventede Landsforsvarsembede, bedre forhold for politiet, for kommunefogederne eller om et styrket forsvar, så handler det også om de menneskelige ressourcer.
Det handler om uddannelse og kompetenceopbygning af de mennesker, som skal være med til at gøre vores samfund trygt.
Hvordan kan man sikre, at man i Grønland ud fra nærhedsprincippet får behandlet sin sag i kredsretten i sit nærområde, samtidig med at vi øger den professionelle viden hos kredsdommerne, som der er så hårdt brug for?
Vi ved, at det i praksis er svært, og derfor skal vi også turde at snakke om nogle nye løsninger, så både nærhedsprincippet og professionalisering går hånd i hånd på en god måde, som vi kan leve med i Grønland.
Børn og unge skal vokse op i trygge rammer og vide, at vi har et trygt og et kompetent retssamfund.
Efter længere tids arbejde fra Inuit Ataqatigiit med at sætte fokus på behovet for en persondatalov i Grønland falder loven endelig på plads.
Det mangelfulde datatilsyn i det grønlandske samfund får endelig en ende ved, at Datatilsynet fremadrettet skal gennemføre årlige tilsyn og offentliggøre en rapport.
Ikrafttrædelsen af persondataloven i Grønland sker 15 år efter Danmark, og det er desværre ikke et enkeltstående eksempel på, at lovgivning for Grønland træder i kraft årtier efter Danmark – vel at mærke på områder, som Danmark varetager.
Det samme så vi også med børneloven, som er fra 1962, som efter gentagne opfordringer fra Inuit Ataqatigiit endelig gøres tidssvarende.
Vi er nødt til at gøre op med den forskelsbehandling for fremadrettet at sikre, at den danske regering samtænker opdateringer af anordninger i Grønland, når danske love opdateres eller træder i kraft.
Det handler om at skabe vækst til velfærd, så fremtidens generationer fortsat har ret til uddannelse og mulighed for en god barndom og et sundt liv.
Vækst til velfærd handler også om at styrke og forbedre det velfærdssamfund, som vi har, og sikre en bæredygtig fremtid af velfærdssamfundet.
Vækst til velfærd handler om at skabe en økonomi i balance, også frem mod 2040, så vi sikrer, at økonomien står på et stabilt grundlag.
At skabe en økonomi i balance kræver nødvendige løsninger og reformer, men i mindst lige så høj grad ny vækst.
Inuit Ataqatigiit har tidligere peget på behovet for reformer på bolig-, skatte- og velfærdsområdet, øget beskæftigelsesfremme bl.a. for unge, hvor der er høj arbejdsløshed, samt øgede investeringer og indsatser for at højne uddannelsesniveauet i Grønland – alt sammen områder, som fortsat den dag i dag kræver nødvendige reformer, som vi ikke har set endnu.
Fra Inuit Ataqatigiits side mener vi, at Grønland skal se åbent på en lang række af de muligheder for at skabe vækst i stedet for kun at stirre blindt på uranudvinding som den eneste løsning.
IA ser gerne, at der sker udvikling af nye råstofprojekter, men vi siger nej til udvinding og eksport af uran.
Udenlandske investorer skal tiltrækkes ved etablering af en fælles arktisk investeringsfond, som Inuit Ataqatigiit har været fortaler for.
Naalakkersuisut vil fremsætte forslag om etablering af en investeringsfond her til efteråret, hvilket Inuit Ataqatigiit ser frem til.
Den internationale opmærksomhed på Arktis skal være med til at styrke og udvikle fokus på potentialet i Grønland.
Det er vigtigt med et øget fokus på arktisk forskning, som kan formidles og anvendes til gavn for den arktiske befolkning.
Vi skal tilpasse os den nye virkelighed, som der opstår, med massive og synlige klimaforandringer i Arktis.
Grønland skal deltage aktivt i forskning og i videnskabelse.
En idé er en etablering af en arctic innovation hub i Grønland, hvor der kan udvikles ideer og forskes, et center, som kan være grobund for nye erhvervstiltag.
Sagen om servicekontrakten på Pituffik, Thule Airbase, nærmer sig sin afslutning.
I Inuit Ataqatigiit er vi særligt bekymrede for, at et nyt udbud åbner op for, at det bliver et amerikansk selskab, som får kontrakten, og at basens ansatte primært bliver amerikanske statsborgere, som ifølge forsvarsaftalen ikke skal betale indkomstskat i Grønland.
Dette vil have massive økonomiske konsekvenser for det grønlandske samfund, hvor de samlede indtægter fra basen i dag udgør 10 pct. af skatteindtægterne i Grønland.
Inuit Ataqatigiit forventer derfor fremadrettet, at det i udbudsmaterialet som minimum sikres, at medarbejderne i Pituffik betaler skat i Grønland, og at lærlinge- og elevpladser på basen fastholdes.
Vi har desværre igennem folketingsåret her set gentagne eksempler på, at det oprindelig var regeringens intention, at Folketinget skulle behandle sager, der vedrører Grønland, inden Inatsisartut havde haft mulighed for at komme med en udtalelse.
Det er en uskik, som er på kant med selvstyreloven, en uskik, som ikke kan gentage sig i de kommende folketingsår.
Jeg er rigtig glad for, at der har været bred opbakning i Grønlandsudvalget til den kritik, som man er kommet med fra de grønlandske folketingsmedlemmer.
Det styrker både den politiske proces, og det giver mening, at vi, som har mest viden om Arktis og Grønland, også deltager og sidder med ved forhandlingsbordet i de sager, der vedrører netop Arktis og Grønland.
Derfor glæder det mig også, at de grønlandske folketingsmedlemmer nu inviteres med til finanslovsforhandlingerne.
Jeg synes, det er vigtigt at huske på, at det er et historisk øjeblik, og det er et positivt skridt i den rigtige retning.
Inuit Ataqatigiit er klar til at arbejde solidarisk, konstruktivt og løsningsorienteret for at udvikle Grønland i tæt samarbejde med Danmark.
Vi har klare fælles mål for vores lande og for fællesskabet.
Vi ser frem til et fortsat godt samarbejde i de kommende folketingsår.
Mange tak.