runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Manu Sareen (RV), 2011-12-15:
Nu har jeg talt med viceborgmesteren, og jeg har fra hans egen mund, at det ikke er det, han har sagt.
Jeg har talt med viceborgmesteren, og jeg har fra hans egen mund, at der overhovedet ikke skal syltes religiøsitet eller bare det, der ligner, ind i hans tanker.
Erling Bonnesen (V), 2011-12-15:
Tak for det.
Ordføreren vil jo gerne have, at vi bredt i Danmark kan få et godt formandskab, og det kan Venstre selvfølgelig kun være enig i.
Men når man først sidder og er i gang med arbejdet, skulle det også gerne være sådan, at det bliver til lidt mere end bare at føre protokollen.
Det skulle helst ikke være sådan, at man kun var ordstyrer, når man sad i formandsstolen – man skulle jo gerne udfylde formandsrollen lidt og arbejde for nogle konkrete ting, som man lægger vægt på, og om hvilke man siger: Det skal vi prøve at få op på tavlen.
Når jeg har lyttet til, hvad der er blevet sagt i de indledende bemærkninger, har jeg kunnet høre, at der mest bliver henvist til mange af de sager, der er i gang; der er ikke rigtig noget nyt.
Lige præcis hvad angår europagten, så er det jo en stor ting, som det vil være godt at få en klar holdning til.
Jeg har fuld respekt for, at man skal have afklaret nogle juridiske ting, men i forlængelse af det, der tidligere har været spurgt om, vil jeg sige, at vi nu simpelt hen må have ind i debatten, hvad det er, man vil.
Vil man læne sig frem i formandsstolen og sige: Ja, vi skal arbejde for at få så mange lande som muligt med i den her europagt, og i øvrigt vil vi også fra regeringens side gøre, hvad vi kan, for at Danmark kommer med?
Det må vi simpelt hen have frem nu, for ellers bliver man jo bare en protokolfører.
Inger Støjberg (V), 2011-12-15:
Det var jo præcis det, som ministerens egen radikale kollega i Aarhus kommenterede, da han sagde: Jeg ser et konkret behov for at have et råd, der blåstempler skilsmisser inden for islamisk lov.
Mike Legarth (KF), 2011-12-15:
Tak for det.
Først og fremmest vil jeg sige tak for en vigtig debat.
Det er en styrke, at vi her i Folketinget ikke nøjes med at diskutere konkrete lovforslag, men også tager os tid til de mere værdiprægede debatter.
Den konservative politik er krystalklar.
Vi har det synspunkt, at man i det åbne og frie møde med fremmede kulturer må være bevidst om, at vores verden udgår fra Danmark og det danske, og i vores frihedsorienterede udsyn er historien og forankringen i det danske helt afgørende.
Vi er danskere, og det skal vi være glade for og stolte af.
Det danske kendetegn er særdeles vigtigt, og det skal vi bevare og passe på.
Vores synspunkter udspringer af kristne værdier.
Andre kulturer er hjertelig velkomne, men andre kulturer må ikke fortrænge den danske kultur og vores danske værdier.
Vores tillid og imødekommenhed må ikke i misforstået hensyn lægge bånd på vores traditioner og vaner og forhindre os i at leve vores liv på vores måde.
Folk, der kommer hertil, må gerne tage deres kultur og traditioner med.
Vores danske kultur er jo over tid blevet påvirket og formet positivt af andre, men det skal ske i respekt.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-12-15:
Jeg synes sådan set, at den enkelte må være salig i sin tro, og jeg synes selvfølgelig, at samfundet skal sørge for at sikre, at der er en fuldstændig religionsfrihed i det danske samfund, sådan at folk, der har den tro, de nu måtte have, kan dyrke den i fred.
Så vil jeg sige, at grunden til, at jeg bad om lidt elastik i taletiden for at læse anden halvdel af citatet fra Jyske Lov op, var faktisk for at understrege, at vi sådan set ikke ønsker det lovløse samfund.
Vi synes sådan set også, at der er en del af lovgivningen, som der kan være god grund til at have.
Det er f.eks. straffeloven, som kan sætte nogle grænser for, hvor mennesker kan gribe ind over for andre menneskers frihed.
Så vil jeg i øvrigt sige, at der er en grund til, at vi er med i det forslag til vedtagelse, som fru Liv Holm Andersen læste op.
Der står netop, at vi skal have et samfund, der værner om personlig frihed, gensidig respekt, tillid og ligeværd mellem kønnene.
Det er jo nogle af de grundlæggende værdier, som jeg forstår på debatten at hr. Martin Henriksen også bakker op om.
Martin Henriksen (DF), 2011-12-15:
Presset kommer jo fra flere forskellige steder.
Presset kommer fra danskerne selv, hvis man ikke ønsker at stå fast, når man f.eks. får at vide, at der skal afskaffes nogle traditioner i en institution eller en folkeskole, eller hvor det kan være, fordi der er nogle mennesker, som er kommet til udefra.
Det er et problem, at der er nogle danskere, der ikke står fast.
Indvandringen i sig selv – eller i hvert fald noget af indvandringen – er også et problem og er også noget af det, der giver et pres på dansk kultur.
Jeg synes jo, at problemet med liberalismen er, at friheden gælder alt – sådan forstår man det i hvert fald – for jeg synes også, det er vigtigt, at man tager ansvar for det fællesskab, man er en del af; at man har frihed under ansvar.
Der synes jeg at liberalismen fejler.
Jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Simon Emil Ammitzbøll, om hr. Simon Emil Ammitzbøll mener, at vi skal værne om f.eks. den kristne kulturarv.
Er det en forpligtelse, som Liberal Alliance synes at vi f.eks. her i Folketinget har?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-12-15:
Nu havde ordføreren desværre ikke så meget taletid, at ordføreren kunne redegøre for, hvori det pres består.
Det fremgik jo sådan set slet ikke af den korte bemærkning, hvor presset kommer fra.
Jeg tror, det er vigtigt at anerkende, at Danmark på godt og på ondt gennem 1.000 år er påvirket af kristendommen.
Derom hersker der vel ingen tvivl.
Jeg tror også, at vi i de seneste 150 år på godt og på ondt er blevet påvirket af arbejderkulturen.
Det er derfor, at der nu er så meget, som vi bør rulle tilbage, fordi den kamp, der måske var retfærdig for arbejderbevægelsen for 150 år siden, er det ikke længere i dag, fordi man har skabt dette barnepigesamfund, der skaber de ansvarsfrie og ansvarsløse borgere, som ikke sørger for at tage de udfordringer på sig, som er deres.
Sådan vil det være på en lang række områder.
Martin Henriksen (DF), 2011-12-15:
Jeg skulle til at spørge, om det sidste var et forslag til vedtagelse fra Liberal Alliance, men det var det nok ikke.
Jeg synes, det er en glimrende og fremragende måde at starte sin tale på.
Jeg ynder også, når der er rundvisning, at fremhæve noget af det, som hr. Simon Emil Ammitzbøll fremhævede fra Jyske Lov.
Jeg synes, det er vise ord, og det er fuldstændig rigtigt, at hvis man bare kunne sørge for at passe sit på fornuftig vis, var der ikke behov for så meget lovgivning og regulering i samfundet.
Sådan forholder det sig desværre ikke altid, og derfor er der jo lovgivning og regulering i samfundet.
Det er jo også rigtigt, at dansk kultur forandrer sig, men der, hvor jeg synes, at også Liberal Alliance går galt i byen, er, at de mangler at anerkende, at selv om dansk kultur forandrer sig, udvikler sig og påvirkes udefra, sådan er det jo, er der også noget, der er et fundament.
Der er nogle grundpiller i dansk kultur.
En af de grundpiller er bl.a. vores kristne kulturarv, og det er jo klart, at det er en del af fællesskabet.
Når vi fra Dansk Folkeparti siger, at den kristne kulturarv er en del af vores kultur, vil jeg vove den påstand, at det ikke kun er en holdning, vi har – det er det også – men er den virkelighed, vi lever i.
80 pct. af befolkningen er på forskellige måder medlemmer af folkekirken, og størstedelen af befolkningen fejrer de kristne traditioner, og derved bliver de også til danske traditioner.
Så er spørgsmålet jo bare, om man synes, at det er et problem, at de bliver udsat for et pres.
Hvad mener Liberal Alliance?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-12-15:
Jeg har to ting at sige til det.
Vi har valgt at indrette os i et velfærdssamfund, hvor der er et sikkerhedsnet, der griber os, hvis vi f.eks. bliver ramt af arbejdsløshed eller sygdom.
Det er jeg godt tilfreds med; det synes jeg er en styrke ved det danske samfund.
Og det, at man f.eks. som enlig mor har kunnet få tilskud til daginstitution, få børnepenge osv., har været en af forudsætningerne for, at kvinder netop har kunnet lade sig skille fra deres mænd.
Og det er jo igennem fællesskabet, at man har organiseret den slags.
Altså, vores fælles løsninger, vores fælles sikkerhedsnet, det, at vi støtter hinanden, når vi har brug for støtte, har været så afgørende for kvinders ligestilling.
Men jeg ved godt, at Liberal Alliance har et andet syn på vores velfærdssamfund, og det er fair, at vi er politisk uenige.
Det andet, jeg vil sige, handler om det her med lønforskellen.
Den primære årsag til, at der er så store lønforskelle i Danmark, som der er, er, at de erhverv, hvor mange kvinder arbejder, er dårligere aflønnet end de erhverv, hvor mange mænd arbejder, også f.eks. når man sammenligner uddannelsesniveauet.
Jeg synes personligt, at det er et stort problem, at det, der typisk er blevet kaldt det klassiske mandearbejde, belønnes bedre end det klassiske kvindearbejde.
Det synes jeg er et ligestillingsproblem.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-12-15:
Nu ligger der jo i det, at der er en lønforskel, bl.a. at mænd arbejder mere og derfor tjener flere penge – jeg ved ikke, om man så også skal udligne det, men det er jo en anden sag.
Men jeg vil gerne fastholde mit spørgsmål og have et ordentligt svar på, hvorfor det er mere værdigt for en indvandrerkvinde eller en hvilken som helst anden kvinde eller mand at være afhængig af skatteborgernes penge end af deres partners indkomst.
Altså, det er jo ikke deres egne penge lige meget hvad.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor det skulle være mere værdigt, at man er afhængig af skatteydernes penge, end at man er afhængig af sin egen families penge.
Det må jeg indrømme at jeg gerne vil have en forklaring på.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-12-15:
Jeg går generelt ind for økonomisk ligestilling mellem mænd og kvinder.
Det synes jeg er en ret afgørende forudsætning for ligestilling.
Derfor synes jeg f.eks. også, at lønforskellen på 18 pct. er et problem, og det skyldes selvfølgelig en bekymring for, om den økonomiske skævhed vil betyde et skævt magtforhold.
Det er det, det handler om her: en frygt for, om det, at man er meget økonomisk afhængig af – i det her tilfælde – sin mand, betyder, at man får sværere ved at sige fra over for urimeligheder.
Nu ved jeg ikke, hvor meget hr. Joachim B. Olsen har beskæftiget sig med kvindefrigørelsen igennem historien, jeg ved ikke, om det har været et tema i Liberal Alliance, men netop spørgsmålet om kvinders økonomiske ligestilling har jo været helt afgørende for muligheden for at kunne blive skilt fra sin mand.
Tidligere havde man en situation, hvor skilsmisse betød social og økonomisk katastrofe, og hvor det, at kvinder tjente egne penge og havde et forsørgelsesgrundlag, gjorde, at de f.eks. kunne sige fra over for urimelige mænd.
Så ja, for mig at se er den økonomiske ligestilling mellem mænd og kvinder helt, helt afgørende for kvinders frihed.
Marie Krarup (DF), 2011-12-15:
Jeg ville ønske, at man kunne bibringe nogen her en forståelse af, at den kolossale frihed, som vi heldigvis nyder i Danmark, har nogle kristne rødder.
Friheden til at fravælge at være kristen har også en sammenhæng med den frihed, som ligger i kristendommen.
Derfor kan jeg kun blive rystet over at høre, at man ikke vil stemme for den her meget blide udformning i det her forslag til vedtagelse om, at vi skal forsvare dansk kultur i forhold til de multikulturelle strømninger.
Kristendommen er en meget væsentlig del af den danske kultur, og den har lagt fundamentet for den frihed, som vi har i dag, og uden at blive ved med at kæmpe for det mister vi på længere sigt den frihed.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-12-15:
Jeg tror, det er de færreste, der vil betvivle, at kristendommen har haft stor betydning for det danske samfund og langt større betydning end alle mulige andre religioner for udviklingen i det danske samfund.
Det er fuldstændig rigtigt.
Men fordi noget var på en bestemt måde engang, behøver det jo ikke at være på samme måde i dag, og fordi man f.eks. engang havde det sådan, at der kun var en religion, der var i orden, og det var kristendommen, og i øvrigt skulle alle gå i kirke osv., behøver det ikke mere at være sådan, heldigvis, for samfund udvikler sig.
Det synes jeg er en positiv ting at samfund udvikler sig.
For mig er det med friheden meget, meget vigtigt, og for mig hænger friheden, som jeg har sagt flere gange før, uløselig sammen med retten til at bestemme over sit eget liv.
Det er f.eks. retten til at vælge religion til eller fra og retten til at vælge, hvordan man vil leve.
Martin Henriksen (DF), 2011-12-15:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at stille et spørgsmål til Det Konservative Folkepartis hr. Mike Legarth, for hr. Mike Legarth var inde på, at det var i orden, at folk kom hertil med en anden kulturel baggrund osv. og var her og fastholdt deres kultur.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, om det er Det Konservative Folkepartis holdning, at udlændinge, der kommer til Danmark, skal assimileres.
Inger Støjberg (V), 2011-12-15:
Jeg synes jo, at det er lidt pudsigt i dag at høre fru Johanne Schmidt-Nielsen tale så ivrigt om frihed og trangen til at have frihed og leve i frihed, når man tænker på det udspring, som netop fru Johanne Schmidt-Nielsens parti sådan rent ideologisk set har.
Men det, det egentlig handler om, er, at jeg studsede noget over, at fru Johanne Schmidt-Nielsen brugte netop 450-timers-reglen som et argument for, at man skulle holde kvinder nede i nogle miljøer, at man ikke skulle give kvinder frihed, og at når man nu fjernede 450-timers-reglen, skulle det give kvinder frihed.
Jeg ved ikke, om fru Johanne Schmidt-Nielsen har læst de undersøgelser, der rent faktisk er lavet, fordi det er lige nøjagtig sådan, at den regel har betydet, at mange kvinder har haft en mulighed for at sige til deres mand, at hvis ikke jeg tager arbejde i et vist antal timer, så ryger vores forsørgelsesgrundlag via kontanthjælpen.
Så det er i hvert fald ikke et rigtigt argument.
Det er faktisk et argument for det modsatte, det, som fru Johanne Schmidt-Nielsen står og siger nu.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-12-15:
Der kom en undersøgelse fra SFI for et par år siden, som jeg er sikker på at fru Inger Støjberg er bekendt med, som viste, at det i høj grad er kvinder med anden etnisk baggrund, som blev ramt af 450-timers-reglen og altså fik frataget kontanthjælpen og derved kom til at stå i den her situation, hvor de var et hundrede procent økonomisk afhængige af deres mænd.
Det synes jeg er et rigtig dårligt udgangspunkt for ligestilling.
Adskillelse af kirke og stat er slet ikke kommet på tale.
Det har været meget vigtigt at normalisere Christiania – alene ordet, undskyld mig, normalisere.
Man har indført sådan et minuttyranni i hele den offentlige sektor, en ekstrem kontrol af de offentligt ansatte; danskhedstest, tænk en indfødsretstest, hvor man bl.a. skal kunne svare på, hvem Struense er, for at blive stemplet som rigtig dansker.
Inger Støjberg (V), 2011-12-15:
Jeg forstår da godt, at fru Johanne Schmidt-Nielsen ikke rigtig svarer på spørgsmålet om 450-timers-reglen, for fru Johanne Schmidt-Nielsen kan nemlig ikke bruge det som argument for, at man i visse miljøer skulle prøve at holde kvinder nede.
Tværtimod.
Jeg ved ikke, om fru Johanne Schmidt-Nielsen er bekendt med den undersøgelse, der ligger fra AKF, der viser det modsatte, nemlig, at det her netop har været et argument for at komme ud på arbejdsmarkedet, for at komme ud at skabe sin egen identitet i Danmark.
Jeg kan da i hvert fald sige, at det går lige lukt den anden vej, og det er jo faktisk også det, regeringen selv har sagt.
Regeringen har jo selv sagt, at det her betyder, at der er færre indvandrere, der kommer ud på arbejdsmarkedet.
Det kan fru Johanne Schmidt-Nielsen da ikke stå og sige er frihed.
Hvis man vil skaffe indvandrerkvinder frihed, må man da skaffe dem en adgang til arbejdsmarkedet, adgang til at komme til at deltage på det danske arbejdsmarked, få danske kollegaer osv.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-12-15:
Men det kan være, at vi har et grundlæggende forskelligt syn på ligestilling – det kunne jeg faktisk godt forestille mig.
For mig at se er netop den økonomiske uafhængighed meget, meget afgørende for ligestilling, og det har været en del af kampen for kvinders rettigheder i Danmark og i mange andre lande, netop det her med at kæmpe for kvindens økonomiske uafhængighed.
Så er det, jeg siger, at når man laver en regel, som betyder, at mange kvinder med anden etnisk baggrund får frataget deres indkomst, mener jeg bestemt ikke, at det på nogen måde skulle hjælpe den her gruppe af kvinders mulighed for ligestilling – tværtimod.
Så er jeg så ked af, at jeg ikke fik lejlighed til at få et svar på mine spørgsmål om det her med Venstre som Danmarks liberale parti, fordi jeg synes, at det er pudsigt, at et parti, som har afskaffet gruppeeksamen, indført minuttyranni, villet normalisere osv., stadig væk taler om frihed.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-12-15:
Som fru Inger Støjberg så korrekt siger, har 450-timers-reglen jo betydet, at flere kvinder med etnisk baggrund er kommet ud på arbejdsmarkedet.
Hvorfor er det mere værdigt, at de er afhængige af alle mulige andres indkomst, at de får penge fra alle mulige andre mennesker, som betaler via deres skattebillet?
Hvorfor er det mere værdigt?
Martin Henriksen (DF), 2011-12-15:
Jeg er ikke enig med kirkeministeren, og jeg er ikke enig med socialministeren.
Dermed må man også konkludere, at de nok heller ikke er enige med mig.
Hvis de var det, kunne man jo stemme for det forslag til vedtagelse, som Dansk Folkeparti har lagt frem.
Det forstår jeg at man ikke gør.
Så det er så som så med den der enighed.
Skal jeg forstå kirkeministeren sådan, at det er i orden, at man kan bruge organer, råd, hvor der sidder imamer, f.eks. i forbindelse med konfliktmægling i bestemte områder og i bestemte sager; at det er i orden, som imam Abdul Wahid Petersen også har været ude med, at man kan bruge dem til at verificere danske myndigheders afgørelser – det mener jeg også var en del af forslaget i forbindelse med den sag fra Gellerup?
Er det Det Radikale Venstres og dermed, må jeg forstå, regeringens politik, at det er i orden?
Manu Sareen (RV), 2011-12-15:
Jeg går ud fra, at vi godt kan være enige om – og det var faktisk det, jeg mente – at vi vil ligestilling.
Med hensyn til om imamer skal gå ud og blande sig i lovgivningen, vil jeg sige, at det er vi fuldstændig imod.
Det er også det, som viceborgmesteren i Aarhus har sagt.
Og han har gentaget det i går, da jeg talte med ham.
Nogle gange så er det meget godt at henvende sig direkte til kilden.
Så jeg tror, at man kan tage det fuldstændig roligt, det er ikke det, der er tale om.
Inger Støjberg (V), 2011-12-15:
Jeg er simpelt hen bekymret for, om ligestillings- og kirkeministeren overhovedet forstår alvoren i det her, fordi nu bliver det sådan ligesom negligeret.
Jeg vil bare lige sige, hvad det er for et råd, som Abdul Wahid Pedersen rent faktisk kom med.
Det var et råd, der kunne blåstemple en skilsmisse, så ægtefællerne også er skilt under islamisk lov.
Det kan man jo ikke sammenligne med Mødrehjælpen og pædagoger i en daginstitution.
Jeg har da aldrig kendt mage!
Det er da det her, fremtrædende radikale politikere har sagt ja til, et råd, der kan blåstemple en skilsmisse, så ægtefællerne også er skilt under islamisk lov.
Er det virkelig radikal politik?
Manu Sareen (RV), 2011-12-15:
Jeg bliver jo faktisk bekymret, fordi ordføreren ikke gider at høre efter.
Vi talte jo ikke om Abdul Wahid Petersen.
Vi talte om det, som den radikale viceborgmester har sagt, og det var ikke det, som Abdul Wahid Petersen tog udgangspunkt i.
Det, som den radikale viceborgmester har sagt, er, at hvis der er nogen, der kan være eksperter – jeg har sagt det tidligere – så må det være sådan.
Der har overhovedet ikke været noget religiøsitet i det.
Med hensyn til Abdul Wahid Petersens forslag tager både jeg og regeringen afstand fra det.
Mike Legarth (KF), 2011-12-15:
Jeg har det helt grundlæggende synspunkt, som jeg egentlig også gav ganske klart udtryk for i min tale, at vi modtager dem med åbne arme og synes, de skal integreres på bedst tænkelige måde.
Men yderligere krav stiller vi ikke, så længe de er her og bliver en del af vores land og vores adfærd og vores vaner og de lever deres liv i samspil med os.
Vi er tilfredse, så længe det sker inden for lovgivningens rammer.
Manu Sareen (RV), 2011-12-15:
Det er regeringens holdning, at er der råd og nævn, som baserer sig på religiøsitet, og som blander sig i lovgivningen, hører det selvfølgelig ikke nogen steder hjemme, slet ikke i Danmark.
Men det, som vi også har sagt, og som jeg også siger, og som vi også hører fra Aarhus, og som vi også hører fra den radikale ordfører, er, at hvis der er nogen, der kan finde nogle pragmatiske løsninger – og det kan være eksperter – så lad dem gøre det.
Er det politiet, så lad dem gøre det, er det daginstitutionspersonale, så lad dem gøre det, er det præster i den danske folkekirke, så lad dem gøre det.
Det vigtigste er at finde nogle løsninger.
Og selvfølgelig skal det ikke på nogen som helst måde syltes ind i religiøsitet.
Karen Hækkerup (S), 2011-12-15:
Jamen jeg synes, at det bliver usagligt, når man står og bliver ved med at fremføre nogle påstande, som man har fået tilbagevist.
Jeg kan da godt se, at fru Inger Støjberg vifter med papirer og læser noget op, der er blevet sagt af en eller anden i Aarhus.
Men man bliver nødt til at forholde sig til, at fru Liv Holm Andersen netop har været på talerstolen som radikal ordfører og lige præcis har givet til kende, at det ikke er radikal politik.
Og så er den vel ikke så meget længere.
Så jeg synes altså, at man må lytte efter, når man får et svar, og lade være med at stille det samme spørgsmål igen og igen, som om virkeligheden fuldstændig farer hen over hovedet på én.
Man har bare truffet en beslutning om, at sådan vil man tolke det, og det gør man så, også selv om man bliver oplyst om noget andet.
Det synes jeg ikke er værdigt for en debat.
Martin Henriksen (DF), 2011-12-15:
Men Det Radikale Venstre og dermed regeringen synes, at det er en god idé, at der bliver etableret råd – så kan man kalde dem, hvad man vil – hvor der ud over andre mennesker sidder imamer, som skal have en afgørende stemme i forbindelse med konfliktsager og andre sager.
Jeg skal bare forstå, om det er regeringens politik, at det er en god idé, for det er vi grundlæggende uenige i i Dansk Folkeparti.
Jeg mener i øvrigt ikke, at man kan sammenligne det med det, der foregår i folkekirken eller i Mødrehjælpen for den sags skyld.
Men jeg skal bare forstå, om det er Det Radikale Venstres og regeringens holdning, at det bare skal køre; at sådan noget er helt i orden.
Inger Støjberg (V), 2011-12-15:
Jamen så er det da, at jeg bliver temmelig forvirret, for jeg står her med udskrifter af avisartikler fra bl.a. den 2. februar, hvor den daværende retsordfører for Det Radikale Venstre, hr. Manu Sareen, som senere er blevet kirkeminister, siger, at der skal oprettes et imamråd, så det er jo ganske enkelt ikke korrekt, hvad ministeren siger.
Og hvis man kiggede i Jyllands-Posten den 8. december, kunne man læse, at Det Radikale Venstre i Aarhus gik ind for, at der skulle nedsættes et islamisk råd.
Så det er simpelt hen ikke rigtigt.
Er man enig, eller er man uenig med Det Radikale Venstre i det her?
Ja eller nej?