runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Camilla Hersom (RV), 2014-12-17:
Tak for det.
Liberal Alliance foreslår i sine ændringsforslag til finansloven at skære 4 mia. kr. på den offentlige sektor i 2015, altså de 4 mia. kr., som regeringen vil tilføre, og yderligere 8 mia. kr., som skal bruges til at bistå det, der hedder produktivitetsforbedringer, altså 12 mia. kr., som Liberal Alliance alene vil skære i det offentlige budget.
Altså, hvad er det, der skal skæres ned på i det offentlige budget?
Kan Ole Birk Olesen gøre os klogere på det i dag?
Frank Aaen (EL), 2014-12-17:
Nu skal man være meget påpasselig med at regulere de offentlige udgifter år for år, om jeg så må sige, for hvis vi nu f.eks. har nogle år med negativ vækst, som vi har haft det, så ville det jo bare uddybe den negative vækst i økonomien, hvis man samtidig skar ned i de offentlige budgetter.
Så vi kigger på det over en årrække, og så siger vi, at udgifterne til de fælles ting, velfærd, skoler osv., skal følge den generelle indkomstudvikling eller BNP-udvikling i samfundet.
Men i de år, hvor der er krise, skal man ikke skære ned på de fælles udgifter.
Det ville bare uddybe krisen og øge arbejdsløsheden.
Der er man nødt til at acceptere, at der så i en periode f.eks. bliver underskud, for på den måde at kunne hjælpe økonomien på rette spor.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-12-17:
Jamen jeg er glad for, at hr. Frank Aaen siger, at det selvfølgelig skal kunne betale sig at arbejde.
Men kan hr. Frank Aaen uddybe, hvad det sådan rent konkret vil sige i hr. Frank Aaens verdensbillede?
Altså, hvis man f.eks. får 6 kr. i timen mere ud af at gå på arbejde end at være på kontanthjælp, er det så tilstrækkeligt i hr. Frank Aaens verdensbillede, er det nok?
Får man i hr. Frank Aaens verdensbillede noget ud af at gå på arbejde, hvis det, man altså hiver hjem, er 6 kr. i timen?
Jacob Jensen (V), 2014-12-17:
Det skal jeg lige forstå helt.
Nej, det er ikke det, vi taler om.
Det vil sige, at hvis vi har et udgangspunkt, hvor væksten i økonomien er negativ, betyder det så ifølge Enhedslisten, at man også skal skære ned i den offentlige sektor, eller hvordan skal jeg forstå det?
Eller hvis man har et udgangspunkt, hvor økonomien i al almindelighed måtte stige med, lad os sige 0,7 pct., som den vist ligger på i øjeblikket, for 2014, er det så det niveau, som Enhedslisten opererer med i forhold til den offentlige økonomiske vækstudvikling?
Frank Aaen (EL), 2014-12-17:
Nu har jeg ikke hørt den pågældende udsendelse, og hvad vores udmærkede medarbejder Pelle Dragsted har sagt.
Jeg vil bare sige, at Enhedslisten, hver eneste gang det har været til debat herinde, har sagt, at vi gerne vil støtte små og mellemstore virksomheder, f.eks. i forhold til at kunne udvikle ny produktion inden for miljø og energi.
Det har vi støttet hver eneste gang.
Til gengæld har vi sagt til V og K's evindelige snak om skattelettelser til virksomhederne, at skattelettelser til virksomheder jo ikke er en hjælp til små iværksættere.
Så derfor har vi altid sagt, at vi gerne vil gøre andre ting for at hjælpe de små virksomheder.
Skattelettelser er til de store virksomheder, og dem behøver vi ikke at støtte.
Nej, jeg synes, at der er arbejdsgivere, der belønner deres ansatte alt for ringe, f.eks. nede i Netto.
Mens ejerne af Netto – nu er det ikke længere A.P. Møller, men det har det været i en årrække – skovlede penge hjem på Netto, har de ansatte der haft en meget lav løn.
Hvis vi ser på en nyuddannet SOSU-assistent, så er lønnen alt, alt for ringe.
Og der er masser af steder, hvor vi synes, at lønnen til dem, der virkelig knokler og gør en indsats, burde være højere, end den er i dag.
Så ved jeg godt, at Liberal Alliances politik er, at vi bare skal sænke dagpengene – det er jeres politik.
Der vil jeg bare sige, og det er ikke sikkert, at I helt ved det, for det er jeg ikke klar over, men jo lavere man sætter dagpengene, jo lavere bliver lønningerne for dem, der er lavest lønnede, og derfor er det ikke nogen løsning at sænke dagpengene.
Det giver bare mere fattigdom.
Så i virkeligheden burde I forene jer med Enhedslisten og sørge for, at de lavestlønnede i det her samfund får nogle højere lønninger.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-12-17:
Vi er villige til at se på niveauet for overførselsindkomster i Danmark, men frem for alt vil vi sænke skatten i bunden, nemlig indføre et bundfradrag for dem, der er i beskæftigelse, så man ikke betaler skat af de første 7.000 kr., man tjener.
Man jeg er glad for, at hr. Frank Aaen siger, at 6 kr. er for lidt.
Der er jo så noget, vi er enige om.
Jeg synes bare, det er underligt, at hr. Frank Aaen siger – for det er jo det, hr. Frank Aaen rent faktisk siger – at de overenskomster, som den danske fagbevægelse har indgået, og at det lønniveau, som den danske fagbevægelse har sagt god for, åbenbart ikke er godt nok for hr. Frank Aaen.
Giver det ikke nogen overvejelser hos Frank Aaen om, om hans synspunkt måske er en anelse underligt – altså har man virkelig det synspunkt i Enhedslisten, at det lønniveau, som den danske fagbevægelse har sagt o.k. for, simpelt hen ikke er godt nok?
Frank Aaen (EL), 2014-12-17:
Det virker – det er sådan set en del af debatten her –
som om man ikke har sat sig ret meget ind i Enhedslistens politik, og fred være med det.
Men vi er ikke enige med dansk fagbevægelse, når man f.eks. ikke har sørget for, at de lavestlønnede har fået nogle bedre lønninger.
Det har vi sagt åbent, og det siger jeg gerne her i dag.
Vi synes nogle gange, at prioriteringerne i fagbevægelsen er forkerte.
Ingen tvivl om det.
Må jeg så lige sige, at skattelettelser godt kan være en metode, eller rettere sagt: Det er faktisk en metode, vi støtter, for at de laveste indkomster får mere ud af deres udbetalinger.
Det skal vel at mærke både være dem, der er arbejdsløse, og dem, der er i arbejde, der skal have lavere skat, for ellers øger vi jo uligheden i samfundet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-12-17:
Tak for det, formand.
Tillykke med finanslovsaftalen, skal man næsten sige.
Nu var jeg lidt ked af, at jeg kom til at høre til de der ledende folk, som så ikke kan siges at deltage i debatten, for nu deltager jeg sådan set i debatten og gør det med stor glæde, og det ved hr. Frank Aaen også godt.
Jeg har et spørgsmål om det med udviklingsbistanden, for i finansloven både hæver og sænker man den jo.
Altså, man hæver den, fordi man regner en større del ind af det, der sker i Danmark, i forhold til modtagelse af flygtninge, og der skulle findes 2,5 mia. kr. ekstra – 2.500 mio. kr. ekstra – til de udgifter i 2015.
Når man regner det ind, hæver man udviklingsbistanden.
Men så skulle man finde de penge et sted, og så har man jo bl.a. beskåret nogle ting på udviklingsbistanden.
Det, jeg gerne vil spørge hr. Frank Aaen om, er, om det er rigtigt forstået, som man kan læse det ud af finanslovsaftalen, at Enhedslisten, hvis udgifterne viser sig at være på det niveau, man allerede nu forventer de vil være på, har accepteret en forpligtelse til at finde 0,5 mia. kr. ekstra i besparelser på udviklingsbistanden til efteråret 2015.
Og hvis det kan bekræftes, at man har forpligtet sig til det, hvor forestiller Enhedslisten sig så at finde de 0,5 mia. kr.?
Frank Aaen (EL), 2014-12-17:
Jeg har to positive bemærkninger til hr. Kristian Thulesen Dahl.
Jeg så med fornøjelse, at hr. Kristian Thulesen Dahl kom ind i salen, nogen tid efter at jeg brokkede mig over, at der ikke var så mange på de forreste bænke – men velkommen til, det er jeg glad for.
Omsorgen for, hvor der skal skæres ned i udviklingsbistanden, er jeg også glad for.
Den deler vi fuldstændig.
Jeg ved ikke, om Dansk Folkeparti helt deler den, men det vil selvfølgelig være meget ærgerligt, hvis vi igen er nødt til at gå ud og finde nogle besparelser på udviklingsbistanden.
Det er vi imod, det har vi sagt hele tiden.
Det vil vi også tilstræbe lykkes i næste runde, hvis den måtte komme.
Vi håber ikke, at det er de fattigste i verden, det vil gå ud over.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-12-17:
Det var jo et ufuldstændigt svar, og nu deltager jeg i debatten hele dagen og hører også debatten.
Det kan man gøre mange steder i huset, og det tror jeg hr. Frank Aaen er bekendt med.
Jeg har også stillet spørgsmål til flere tidligere ordførere, og jeg har stor fornøjelse af også at kunne stille spørgsmål til hr. Frank Aaen og deltager meget gerne i debatten, også med hr. Frank Aaen.
Men det kræver så også, at hr. Frank Aaen forholder sig til det, jeg spørger om, så vi også kan få nogle svar, for så udvikler det sig jo ligesom, ikke?
Nu står vi altså med et område som udviklingsbistanden, der jo i den grad har fyldt under finanslovsforhandlingerne, fordi man altså har skullet finde finansiering til 2,5 mia. kr. i ekstra udgifter til asylsystemet indenlands, havde jeg nær sagt, her for 2015.
I den aftale har hr. Frank Aaen så påtaget sig en forpligtelse til at spare ekstra 0,5 mia. kr. på udviklingsbistanden.
Det er forstået rigtigt, ikke?
Det har man forpligtet sig til.
Hvis udgifterne er på det niveau, skal man finde 0,5 mia. kr. ekstra på udviklingsbistanden.
Er det så for meget forlangt at bede om at få en sandsynliggørelse af, hvor Enhedslisten forventer at finde de 0,5 mia. kr., som man i givet fald har forpligtet sig til at finde i efteråret 2015?
Eller er det bare, fordi det sandsynligvis kommer efter valget, og at man så regner med, at man slet ikke skal sidde og fedte med de her ting, siden vi ikke kan få et svar?
Frank Aaen (EL), 2014-12-17:
Vi har været igennem hele det budget og fundet nogle besparelser, vi syntes var i orden.
Bliver vi tvunget til at gøre det en gang mere, prøver vi også at finde nogle besparelser, der er helt i orden, i så høj grad som overhovedet muligt.
Det er vi ikke kommet til endnu, men vi vil selvfølgelig påtage os det ansvar.
Det er vi sådan set imod, men hvis det sker, hvis det bliver nødvendigt, fordi vi skal tage os ordentligt af dem, der søger asyl her i landet, så tager vi selvfølgelig ansvaret på os.
Jacob Jensen (V), 2014-12-17:
Jeg skal høre, hvilken offentlig vækst i økonomien Enhedslisten egentlig ønsker.
Hvad er det for en politik, man har i Enhedslisten, i forhold til hvor meget den offentlige sektors økonomiske ramme skal vokse med i den kommende tid?
Frank Aaen (EL), 2014-12-17:
Lad mig lige starte med begrebet vækst.
Altså, vi er sådan set meget optaget af, at når vi snakker vækst, er det på et bæredygtigt grundlag.
Det vil sige, at miljøet skal kunne holde til det, og derfor er vækst for os jo meget inden for f.eks. vedvarende energi og energibesparelser, og det er inden for velfærd, som også er bæredygtigt.
Vores udgangspunkt er, at udgifterne til det fælles – til velfærd, til skoler, til de ældre – skal følge den almindelige indkomstudvikling i samfundet, altså BNP, hvis man vil bruge det begreb.
Rasmus Prehn (S), 2014-12-17:
Man kan jo blive noget urolig på vegne af de svageste grupper i det her system, så derfor vil jeg stille et opfølgende spørgsmål: Er der nogle grupper som f.eks. plejekrævende ældre eller børnefamilier, enlige mødre eller andet, der skal fritages for at betale, eller skal alle betale det samme for at gå til læge?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-17:
Jamen det har jeg jo sådan set lige gjort i forbindelse med det spørgsmål, der blev stillet før.
Jeg synes ikke, det er reelt at foreslå en masse ting og sige, at man vil bruge penge på at lette skatten her og der, og at man vil bruge penge på bedre offentlig service både det ene og det andet sted, når man ikke har finansieringsforslag, der kan matche alle de udgiftsforslag, som man stiller.
Det er det, jeg mener med det, og det, jeg også forklarer i citatet.
Pensionister og børn er fritaget fra at skulle betale de 130 kr. i vores model.
Jeg tør ikke gætte på det.
Det er det helt ærlige svar.
Men det, jeg kan bekræfte, er, at den økonomiske politik, effektiviseringen af den offentlige sektor, brugen af pengene til at lette skatten for arbejdende danskere, står meget centralt i Liberal Alliances program.
Det vil sige, at det er der, hvor vi for alvor vil kræve indflydelse for vores mandater.
Jeg er ikke helt klar over, hvad andre partier i den borgerlige blok vil kræve og se som værende helt centralt for deres deltagelse i et borgerligt flertalssamarbejde.
Tidligere har det været sådan, at det for Dansk Folkeparti gjaldt, at man især gik op i udlændingepolitik og ældrepolitik og også, at førtidspensionister skulle have nogle flere penge.
Det er jo så det, som skal forenes efter næste valg.
Og ligesom man ikke kunne forudsige, hvordan Enhedslisten ville blive forenet med Det Radikale Venstre i den her valgperiode, så kan man heller ikke forudse, hvordan Liberal Alliance og Dansk Folkepartis samarbejde præcis vil blive.
Yildiz Akdogan (S), 2014-12-17:
Nu siger ordføreren, at det er meget centralt i Liberal Alliances politik at arbejde for den minusvækst, og jeg ved godt, at det ikke er til at forudse, hvordan mandaterne vil fordele sig.
Men ordføreren må da have gjort sig nogle overvejelser over, hvordan man vil gøre sin indflydelse gældende, hvis man kommer med i en borgerlig regering.
Hvad vil man konkret gøre for at kunne arbejde for den her minusvækst?
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvad ordføreren har tænkt sig at gøre?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-17:
Jamen det vil vi gøre ved at gå til forhandling bl.a. om finansloven og sige: Vi har et ønske om, at den offentlige sektor skal drives mere effektivt.
Det kan også være, at vi kan snakke om noget mere, hvis vi har rigtig meget indflydelse, men jeg kan ikke forudse, hvad der kommer til at ske.
Lone Loklindt (RV), 2014-12-17:
Hvis der er noget, der er tydeligt nu for os alle sammen, så er det selvfølgelig, at Liberal Alliance ønsker en blå regering efter næste valg, og man ønsker også at få den økonomiske politik til at være det helt centrale, hvor Liberal Alliance skal have indflydelse.
Hvis der er noget, vi måske deler hos De Radikale og Liberal Alliance, er det nok lidt synet på Dansk Folkepartis overbudspolitik.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, som den 9. september i år til Ritzau siger, at det er tom snak, når Dansk Folkeparti lover skattelettelser, at det ikke er Dansk Folkeparti, som danskerne kan fæste lid til, når det handler om at få lettet verdens højeste skattetryk, så det kan mærkes.
Hos DF må man nøjes med tom snak.
Hvordan mener ordføreren egentlig, at man skal forstå udtrykket tom snak?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-17:
Jamen jeg er ikke imponeret af den måde, som Dansk Folkeparti præsenterer sin politik for vælgerne på.
Jeg synes ikke, at det er rigtig ærligt at sige, at man stort set vil være med til alle forslag, som koster statskassen penge, mens de forslag, som man så bringer på banen, som så kunne spare nogle penge, som kunne give penge til alt det, man vil bruge penge på, er meget mindre og slet ikke kan finansiere alt det, som man siger at man gerne vil.
Det er jeg ikke imponeret af.
Det minder mig lidt om Socialdemokraterne og SF før sidste valg.
Derfor kan jeg også nogle gange være irriteret på Dansk Folkeparti, når vi står og har debatter om, at skatterne er for høje på det ene og det andet område, og Dansk Folkeparti så bare siger: Jamen vi synes også, at skatten skal være lavere der.
Jeg synes, at vælgerne må forstå, at det har Dansk Folkeparti ikke penge til at sige, og derfor vil jeg gerne gøre klart for vælgerne, at hvis de gerne vil have lavere skat i Danmark, så er der især Liberal Alliance, de kan stemme på.
Lone Loklindt (RV), 2014-12-17:
Det skal jeg så forstå på den måde, at når man måske går ind i et kommende samarbejde i en regering, enten som støtteparti eller som en del af regeringen, så er der nogle, der har nogle mærkesager, og nogle andre, der har nogle andre mærkesager, og der kan Liberal Alliance så leve med, at Dansk Folkeparti mest står for tom snak.
Mener ordføreren stadig væk, at Dansk Folkeparti står for tom snak?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-17:
I forhold til finansiering af nogle af de mange ting, de siger de gerne vil gøre, så er det meget tom snak, det handler om.
Men jeg har det rigtig godt med Dansk Folkepartis medlemmer af Folketinget.
På mange områder synes jeg, at det er fornuftige mennesker, som har nogle gode grundholdninger til mange ting.
Altså deres økonomiske politik er jo helt på månen.
Altså alle andre partier i Folketinget, så længe Socialdemokraterne og SF er i regering, benytter samme regnemetoder, samme gængse regnemetoder, men Enhedslistens regnemetoder hænger jo slet ikke sammen med noget som helst.
Julie Skovsby (S), 2014-12-17:
Tak for det.
Dansk Folkeparti snyder vælgerne.
Dansk Folkeparti lader, som om de har flere penge at bruge af, end de i virkeligheden har, og de bilder vælgerne ind, at de kan få flere gode gaver, hvis de stemmer på Dansk Folkeparti, end de i virkeligheden kan få.
Sådan udtalte ordføreren sig til BT i november.
Kan hr. Ole Birk Olesen uddybe, hvad Liberal Alliance mener med, at Dansk Folkeparti snyder vælgerne.
Som jeg hørte ordføreren i en tidligere replik, sagde hr. Ole Birk Olesen, at Dansk Folkeparti havde nogle gode grundholdninger.
Er det en god grundholdning, at Dansk Folkeparti snyder vælgerne, som ordføreren tidligere har udtalt?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-17:
Det er vel ikke rigtig en grundholdning.
Det er vel sådan en politisk strategi.
Når jeg siger det her med grundholdning, er det bl.a., fordi vi her for nylig havde en debat i salen om lighed foranlediget af et beslutningsforslag fra SF.
Der stod hr. René Christensen her på talerstolen og sagde, at det jo ikke var så vigtigt, at vi alle sammen var lige.
Det vigtige er, at vi er et velstående samfund, og at dem, som har det dårligt, bliver løftet op til et ordentligt niveau.
Det er jeg enig med hr. René Christensen i, og det står lidt i modsætning til det, som venstrefløjen står for, hvor man problematiserer det, at der er nogle, der har været meget dygtige og derfor har tjent mange penge, og gør det til problem i stedet for at gøre fattigdommen til et problem.
Yildiz Akdogan (S), 2014-12-17:
Tak for det.
Jeg vil egentlig gerne vende tilbage til det med minusvæksten.
Tilbage i april udtalte hr. Anders Samuelsen følgende til Altinget om, netop hvilket krav de stiller i forhold til den økonomiske politik.
Og citatet lyder sådan her: »Det er mere sandsynligt, at Thulesen Dahl kommer til at give sig på den økonomiske politik.
Vi skal have minusvækst i den offentlige sektor, og det kommer vi også til at få.«
Jeg vil egentlig gerne høre, om ordføreren kan bekræfte, at der vil komme minusvækst, hvis der kommer et borgerligt flertal.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-17:
Der er ikke noget som helst forkert i, at danskerne vælger små biler.
Men vi kan bare konstatere, at grunden til, at danskerne gør det, er, fordi de ikke har råd til en større familiebil.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at hr. Christian Juhls forestilling om, at fordi bilen er stor, så er den mere forurenende end en lille bil, er forkert.
Det er jo sådan, at mikrobilerne vel kører omkring 24 km på literen, og når vi har at gøre med nogle af de større og dyrere biler, er de oppe på at kunne køre over 30 km på literen for de bedste modeller.
Der er jo sket en teknologisk udvikling også inden for biler, og den kan man få del i, hvis man er villig til at betale lidt mere for en bil.
Men det er man ikke i Danmark, fordi den er for dyr.
Det er korrekt.
Derfor foreslår vi ikke, at man skal bruge af pengene, før man har realiseret besparelsen.
Vi foreslår, at man først skal bruge af pengene til at lette skatten bl.a. i bunden af indkomstskalaen, når besparelsen er foretaget.
Så det vil sige, at efter man har lavet kommuneforhandlingerne, hvor man har justeret rammen for kommunerne med 1½ pct. nedefter og sagt, at de skal blive 1½ pct. bedre i år, og derfor kan de få 1½ pct. færre penge, har man så også pengene til rådighed, og så kan man lette skatten i bunden, som vi foreslår at de her penge skal bruges til.
Det er jo sådan, at vi ønsker, at der ikke skal være beskatning af de første 7.000 kr. af månedslønnen for alle danskere i arbejde.
Det er jo derfor, at vi så inderligt ønsker at effektivisere den offentlige sektor.
Vi har nemlig et meget stort ønske om, at det skal være muligt for folk at forsørge sig selv, førend de skal i gang med at forsørge staten via deres skattebetaling.
Jesper Petersen (S), 2014-12-17:
Jeg er ikke helt sikker på, at den måde at føre den økonomiske politik på vil være helt vel forvaret, men lad os gå videre til et andet spørgsmål, som jeg godt kunne tænke mig et klart svar på: Liberal Alliance vil gerne have minusvækst i den offentlige sektor og bruge de penge på skattelettelser.
Er det et krav fra Liberal Alliances side, at der skal føres minusvækstpolitik i den offentlige sektor, før man vil støtte en ny borgerlig regering?
Det kan man jo svare ja eller nej til.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-17:
Vi støtter en ny borgerlig regering, og så har vi en forventning om, at hvis vi har afgørende mandater, for at den regering kommer til, så kan vi også få noget af vores politik gennemført.
Men jeg kan ikke stå her og nu og sige, at jeg er sikker på, at vi får gennemført, at der sker en effektivisering af den offentlige sektor, så vi kan lette skatten for alle danskere i bunden af indkomstskalaen, så de ikke skal betale skat af de første 7.000 kr.
Det er en politik, som vi går helhjertet ind for, og hvis det skulle være så mirakuløst, at danskerne gav os 90 mandater, kunne den også gennemføres i modsætning til Socialdemokraterne og SF's »En Fair Løsning«-plan fra før sidste valg, men vi kan jo ikke vide, om de andre partier vil hjælpe os med at gennemføre den.
René Christensen (DF), 2014-12-17:
Tak for det.
Grundlæggende er Dansk Folkeparti sådan set ikke enig i, at der skal skæres så kraftigt ind til benet i forhold til den offentlige økonomi.
Men det er bare sådan, at når der bliver spurgt ind til hr. Ole Birk Olesen, kan vi høre fra regeringspartierne, at det, man vil i Liberal Alliance, er meget sort.
Men er det ikke korrekt forstået, at i regeringens 2020-plan er det jo netop 12 mia. kr., man skal finde i det offentlige frem til 2020?
Det offentlige skal gøre det bedre, skal effektivisere for 12 mia. kr., altså gøre det smartere og bedre og gøre det 12 mia. kr. billigere.
Er det ikke det, der ligger i det, som regeringen har fremlagt?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-17:
Det er rigtigt, at regeringen har en plan om at effektivisere for 12 mia. kr. frem til 2020.
Det, vi så siger – og det er nok derfor, regeringspartierne er sådan oppe at køre – er, at man på 1 år kan finde 8 mia. kr. ved effektiviseringer.
Det synes regeringen nok er alt, alt for ambitiøst, mens vi synes, at regeringen er alt for bovlam, når den siger, at man alene kan finde 12 mia. kr.
12 mia. kr. svarer til en effektivisering på 2½ pct. af den offentlige sektors produktion.
Så vi siger altså, at det skal være 10 pct., vi skal effektivisere for de næste 7 år.
René Christensen (DF), 2014-12-17:
Men for at vende tilbage til regeringens 12 mia. kr.: Nu bliver der stillet mange spørgsmål til hr. Ole Birk Olesen om, hvordan man så skal gøre det.
Har hr. Ole Birk Olesen bidt mærke i, at der er noget sted, sådan i pressen eller andre steder, eller i finansloven, hvor der står, hvordan man vil finde de 12 mia. kr.?
Altså, har Liberal Alliance og hr. Ole Birk Olesen fundet ud af, hvordan det er, man finder de her 12 mia. kr., der er skrevet ind som en indtægt i 2020-planen?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-17:
Nej, det er der ikke, og vi har jo også mange gange spurgt.
Både Dansk Folkeparti og Liberal Alliance og Venstre og også Konservative, så vidt jeg husker, har på samråd med ministre spurgt, hvordan de her 12 mia. kr. skal findes ved effektiviseringer.
Hvad er regeringens plan for at gøre det?
Og svaret er jo sådan cirka det samme som vores, nemlig at det skal findes, ved at man nedskalerer rammerne – altså rammerne for kommunerne, rammerne for regionerne, rammerne for staten; det hele skal nedskaleres, og så kommer effektiviseringen vel, fordi der ikke er så mange penge derude
Det er jo også det, der er vores svar, når vi foreslår effektiviseringer for 10 pct.: Rammerne skal nedskaleres.