runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2011-11-17:
Ja, så er jeg måske en smule forvirret, for jeg forstod sådan set på ordføreren, at han gerne ville se lidt nærmere på det i udvalgsbehandlingen – og så støtter han det principielt alligevel ikke.
Man kunne jo lade det være op til domstolene at idømme den her mulige sanktion, for det er jo i særlige tilfælde.
Man har haft en række episoder – æresrelateret kriminalitet og andet – hvor brug af GPS og den advarsel, der ligger deri, er noget, der kan forhindre alvorlig kriminalitet.
Så jeg vil godt høre ordføreren igen: Hvis det nu viser sig, fordi man har indført det i en række andre lande – senest i Sverige her pr. 1. oktober, hvis jeg ikke tager meget fejl – at erfaringerne dermed er gode, at det kan gøres billigt, og at det er effektivt, er det så noget, Det Radikale Venstre vil overveje?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-11-17:
Justitsministeren har fremsat et forslag til lov om ændring af straffuldbyrdelsesloven og retsafgiftsloven, som i virkeligheden er et forslag med en række små nyttige tiltag, som vi i Liberal Alliance kan bakke op om.
Vi er glade for, at man gør noget for at sørge for, at fængselspladserne vil blive brugt bedre, og derfor synes vi, det er fint, at der er en udvidet mulighed for fravigelse af princippet om, at fængselsstraf skal fuldbyrdes i nærheden af bopælen.
I forhold til sikkerhedssituationen synes vi, det er godt, at man sørger for, at den indsatte kan overvære en gudstjeneste på en anden måde end ved fysisk tilstedeværelse, og vi synes, det er godt, at man ser på nogle af de sanktioner, der er, hvis det forholder sig sådan, at de indsatte ikke opfører sig på en hensigtsmæssig og ordentlig måde.
Så er der spørgsmålet om børn, nemlig at den indsatte kan få lov til at have et barn hos sig på institutionen.
Vi synes sådan set, at forslaget her lægger op til, at man ser mere på barnets tarv, fordi man ser det mere i en sammenhæng, og fængsler er jo i udgangspunktet ikke et sted, hvor børn hører hjemme.
Vi er glade for, at vi ud over det her lovforslag jo også er med i en satspuljeaftale, som på socialområdet bl.a. gør noget ved de fysiske rammer, i forhold til når indsatte skal have besøg af børn, og dermed skaber bedre muligheder der og i øvrigt også sørger for at sætte et markant millionbeløb, 122 mio. kr., af til uddannelse i fængslerne og 4 mio. kr. af til god løsladelse.
Det hænger sådan set sammen med det her set fra vores perspektiv.
Så er vi også glade for, at vi har indgået en aftale med regeringen om en bedre balance i retspolitikken, hvor vi bl.a. også skal se på det her med, hvordan man afskærmer dem under 18 år fra dem over 18 år.
Det synes vi i Liberal Alliance er et vigtigt princip.
Forslaget her er godt, og der er mange andre gode ting, som vi har været med til at gøre med regeringen på det her område de seneste dage.
Vi er selvfølgelig ærgerlige over, at regeringen ikke vil have os med i aftalen om kriminalforsorgen.
Det står vi undrende over for, da vi bakkede op om den hidtidige aftale om kriminalforsorgen, men det er så et valg, regeringen har truffet.
Liberal Alliance havde rigtig gerne været med også der, så der var en sammenhæng der i forhold til fængselssystemet.
Men det kan være, at man, når man får indøvet det her med det brede samarbejde lidt mere, vil blive bedre til at efterleve det, og så er vi altid parate til at lave løsninger.
Anne Baastrup (SF), 2011-11-17:
Straffuldbyrdelsesloven har en årrække bag sig, og naturligvis skal vi hele tiden være opmærksomme på, om den nu også svarer til de forhold, der er i de danske fængsler.
Vi ved jo, at fangepopulationen har ændret sig over tid, vi ved, at mange af dem, der sidder og afsoner for tiden, er opdelt i forskellige grupperinger og bander, og derfor skal vi sikre, at straffuldbyrdelsen fungerer på en sådan måde, at den også beskytter de svage.
Vi skal konstant sikre, at de mennesker, som er i en straffuldbyrdelsessituation, får mulighed for at komme ud på den anden side og bliver resocialiseret.
Derfor har vi fra SF's side lagt vægt på, at vi i den her revision tager de fornødne hensyn.
Det betyder, at man i situationer skal stramme noget op.
De foregående ordførere har beskrevet disse situationer, men det betyder jo også, at man skal give nogle rettigheder.
Samlet set finder vi, at de afvejninger i straffuldbyrdelseslovforslaget, som ligger her, svarer til de forventninger, som vi havde i forbindelse med ønsket om en revision, så der er støtte fra SF.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-17:
Som nævnt af de foregående ordførere handler dette lovforslag om straffuldbyrdelsesloven.
Som det fremgår af lovforslaget, lægges der ikke op til nogen omfattende revision, men derimod en række mindre ændringer.
Grundlæggende kan jeg sige, at Dansk Folkeparti synes, der er mange positive ændringer i lovforslaget, og derfor vil jeg gerne kommentere på nogle af dem.
Jeg synes f.eks., det er fornuftigt, at man får større mulighed for at afvige fra nærhedsprincippet om, at der skal afsones så tæt på den indsattes bopæl som muligt.
Det er der flere grunde til.
Det kan være for at tage hensyn til svage fanger, det kan være for at tage hensyn til fanger, der har gæld til andre indsatte, eller det kan blot være for at splitte grupperinger op eller tage hensyn til konflikter imellem grupperne.
Men noget af det vigtigste for mig er nok, at man derved i højere grad kan tage hensyn til ofrene, hvis de bor tæt på eller f.eks. har pårørende, som arbejder i fængslet, som den kriminelle afsoner i.
Jeg har jo den grundholdning, at vores retssystem i for høj grad tager hensyn til den kriminelle og ikke til offeret, som burde være i centrum.
Så derfor synes jeg, at denne ændring af nærhedsprincippet er rigtig god.
En anden ændring, som jeg gerne vil fremhæve, er, at man i fremtiden får endnu større pligt end hidtil til at vurdere forholdene på den pågældende institution, inden en indsat kan få lov til at tage sit barn med til afsoning.
For ligesom vi i Dansk Folkeparti prioriterer offeret højest, så prioriterer vi også barnets tarv rigtig højt.
En tredje ting i lovforslaget er, at Kriminalforsorgen fremover kan begrænse antallet af indsatte, der deltager i gudstjenester i institutionerne.
Som udgangspunkt synes vi ikke, det er en god idé, da vi ser gudstjenester og specielt tilknytningen til kristendommen som et godt redskab til at give de kriminelle nogle gode værdier, som måske kan hjælpe dem til, at de ikke falder tilbage i kriminalitet igen.
Men jeg kan godt se, at der af rent sikkerhedsmæssige årsager kan være et behov for at have den her adskillelse.
I de tilfælde er det så bare vigtigt, at der enten bliver afholdt flere gudstjenester samme dag, eller at den indsatte får mulighed for at følge gudstjenesten via et videolink.
Vi har i øvrigt også pointeret det i lovforslaget.
Der er også en række andre tiltag i lovforslaget, som jeg synes er positive.
Det er f.eks. Kriminalforsorgens udvidede adgang til modregning i beskæftigelsesvederlaget, hvis en indsat har øvet hærværk eller forvoldt skade på institutionens inventar.
Det er også godt, at man formindsker den mulighed, der er for udnyttelse af beskæftigelsesvederlaget, hvis en institution ikke kan tilbyde beskæftigelse til den indsatte.
Det foreslås også, at adgangen til at træffe beslutning om udgangskarantæne udvides.
I dag er det jo sådan, at man kun kan give karantæne i tilfælde, hvor der er konstateret udgangsmisbrug.
Fremover kommer det også til at omfatte tilfælde, hvor udgangen nægtes eller tilbagekaldes på grund af fare for misbrug, og det er en ændring, som vi i Dansk Folkeparti synes er rigtig positiv.
Ole Hækkerup (S), 2011-11-17:
Vi har allerede kort været omkring nogle af temaerne: for det første det her med, at udgangspunktet skal være barnets tarv, som ordføreren fra Venstre allerede har været inde på, og for det andet det her med nærhedsprincippet.
I enkelttilfælde, f.eks. hvis der har været ansat nogen i et fængsel, som har været nært beslægtet med en, der skal ind at afsone, kan der opstå nogle meget specifikke problemer, hvor det kan være godt at fravige nærhedsprincippet.
Ligeledes har jeg hæftet mig ved problemstillingen omkring det her med, at der er mange, der ønsker at deltage i gudstjenester.
Det kunne måske være et signal om, hvilke andre rekreative aktiviteter og adspredelser der er mulighed for at have i fængslerne.
Men jeg skal sige, at jeg synes, det er rigtig godt og fornuftigt, som der lægges op til det her, at man har mulighed for at sige, at der er nogle, der ikke kan deltage i gudstjenester, hvis det sikkerhedsmæssigt udgør et problem.
På den måde er lovforslaget jo, som det også fremgår, et udtryk for, at man lever op til revisionsbestemmelsen, og at man får rettet op på nogle af de ting, hvor virkeligheden har vist, at der er brug for en justering.
Tom Behnke (KF), 2011-11-17:
Flere ordførere har gennemgået, hvad forslaget går ud på, senest hr. Ammitzbøll, der meget fint har gennemgået, ikke bare hvad der står i forslaget her, men også hvad der kommer af tillæg i forbindelse med satspuljeforhandlingerne, som vi jo også var med i fra konservativ side, og jeg skal derfor blot konstatere, at vi fra konservativ side kan støtte lovforslaget her, hvor der jo er tale om en lovrevision.
Der er så også tale om justeringer af primært ordens- og sikkerhedsmæssig karakter, og de punkter, der er listet op i lovforslaget, kan vi støtte fra konservativ side.
Det er meget vigtigt, når vi taler om den her lovgivning, der handler om straffuldbyrdelse, at det selvfølgelig skal foregå på en ordentlig og værdig måde, og at der selvfølgelig også skal være orden og sikkerhed til stede i fængslerne og vores arresthuse.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2011-11-17:
Det vil vi.
Vi går åbent ind til udvalgsbehandlingen og vil lytte til de høringssvar, der kommer, og til de analyser, der kommer fra Justitsministeriet om de økonomiske og tekniske vilkår.
Men jeg vil gerne understrege, at jeg er betænkelig ved, at man udvider det her.
For jeg ser det som en udvidelse af sanktionerne, at personen, der måtte være et tilhold imod, også bliver konstant overvåget.
Det synes jeg er en udvidelse af sanktionen, som jeg vil være betænkelig over for.
Men lad os kigge på de internationale erfaringer, lad os høre de økonomiske og tekniske analyser fra Justitsministeriet, og lad os tage høringssvarene med ind i udvalgsarbejdet.
Pernille Skipper (EL), 2011-11-17:
I Enhedslisten er vi glade for og positive over for det her forslag.
Men jeg vil sige, at der er to ting, som er rigtig positive ved det her forslag.
For det første, at det tager sigte på en bedre offerbeskyttelse – endda uden den sædvanlige automatreaktion om, at den eneste måde, man kan beskytte offeret på, er at lade straffen til gerningsmanden stige – altså en reel offerbeskyttelse, som tager hensyn til de mennesker, som står med nogle længerevarende problemer, og som er truet både fysisk og psykisk.
For det andet formår man i det her forslag – samtidig med at man øger offerbeskyttelsen – at holde balancen imellem hensynet til offeret og retssikkerheden for de formodede gerningsmænd, bl.a. ved at sikre en hurtig og let adgang til domstolsprøvelse i de her afgørelser om det foreslåede opholdsforbud.
Jeg synes, det er rigtig positivt, at man formår at holde fast i, at der altså er en balance.
Der er ikke kun ét menneske i de sager, som vi snakker om i dag, der er faktisk to.
Vi skal sikre, at offeret får en beskyttelse, men vi skal selvfølgelig også sikre at gerningsmanden har en ordentlig retssikkerhed.
Vi lever trods alt i et retssamfund.
Der er nogle enkelte ting, som man kunne overveje i udvalgsarbejdet: En udtrykkelig angivelse af, at fristforlængelse efter 4 uger kan finde sted stadig væk.
Det stod tidligere i loven om bortvisning, og af hensyn til klarheden kan man overveje at fastholde det.
Samtidig mener vi også, at vi i udvalgsbehandlingen yderligere bør drøfte Foreningen Danners bekymring for det skisma – som der også blevet talt om her fra talerstolen tidligere i dag – at en tidligere ægtefælle kan have et tilhold, men også har samværsret til et fælles barn.
Det er et problem, som vi ikke løser med den her lovgivning, men jeg tror, at der er en stor og god fælles forståelse for, at det er en vigtig fortsat diskussion.
Anne Baastrup (SF), 2011-11-17:
Jeg kom med, synes jeg selv, et ganske glimrende svar til fru Pia Adelsteen, og det kan jeg så bare henvise til.
Jan E. Jørgensen (V), 2011-11-17:
Jo, vil jeg sige til fru Anne Baastrup, man har lyttet, men man har ikke nødvendigvis været enig.
Man vil ikke følge samtlige de høringssvar, der måtte komme, og man mener nu kun, at det er gang på gang og ikke altid, at ministeriet har siddet med uigennemarbejdede lovforslag.
Det er dog et skridt på vejen.
Men vil fru Anne Baastrup, hvis teknologien er til det, gå ind og sikre, at man kan bruge teknologien til at hindre stalkere i at komme tæt på deres ofre?
Anne Baastrup (SF), 2011-11-17:
Først: Det var rigtig, rigtig mange spørgsmål, jeg kan slet ikke nå at besvare dem alle.
For det første: Dette lovforslag er udarbejdet af Straffelovrådet på baggrund af en henstilling fra den tidligere justitsminister.
Det er ikke en kritik af ministeriet, det er en kritik af de skiftende justitsministre, der har siddet her, fordi de har haft for travlt med hele tiden at prøve at lave stramninger.
Man kan også godt sige, at det i virkeligheden heller ikke er en kritik af De Konservative, det er en kritik af den samlede regerings prioritering af, at Dansk Folkepartis ønsker skulle gennemføres sådan her.
Jan E. Jørgensen (V), 2011-11-17:
Jeg må konstatere, at ordføreren fra Socialistisk Folkeparti udtrykker sig i absolutter, for først fik vi at vide, at det var første gang i 10 år, man havde et gennemarbejdet lovforslag,
det synes jeg dog er noget af et angreb, ikke blot på regeringen, fair nok, men også på Justitsministeriets embedsmænd, som altså gennem 10 år udelukkende har siddet og lavet lovforslag, der ikke har været gennemarbejdede.
Så hørte vi også fra SF's side, at Venstre i 10 år ikke har lyttet til høringssvar fra Datatilsynet.
Der begår Socialistisk Folkeparti den klassiske fejl, at man jo godt kan lytte til høringsforslag, men ikke nødvendigvis behøver at være enige i det pågældende høringsforslag.
Er det sådan, at man fra SF's side altid vil følge et hvilket som helst høringsforslag, der måtte komme fra Datatilsynet?
Og hvad gør man, hvis et sådant høringssvar er i modstrid med et høringssvar fra en organisation, som SF også synes, man bør lytte til?
Anne Baastrup (SF), 2011-11-17:
Det skal naturligvis kunne dokumenteres, at han rent faktisk har været der, hvor han ikke måtte være.
Vi begynder ikke at dømme folk for en kriminalitet, de ikke har begået.
Man skal over for domstolene kunne dokumentere og bevise, at den pågældende har begået en kriminel handling.
Så har vi objektiveret det med det her lovforslag, dvs. at selv om han siger, at han bare var henne for at købe mælk, så skal han ikke købe mælk der, og o.k., så kan han dømmes, fordi han købte mælk det forkerte sted.
Det var ikke med vilje, jo, han var det forkerte sted, og det vidste han godt.
Det er det, der er så stort fremskridt.
Så kan det godt være, at vi så i fagre nye verden kan lave en bestemt type af overvågning, som gør, at Datatilsynet synes, at det er en fin idé.
Yes, men så lad os da for søren komme det her skridt videre.
Lad os vedtage det her lovforslag, lad os være glade over det og så derfra tage det næste skridt.
Pia Adelsteen (DF), 2011-11-17:
Det jo rigtigt, at det er kriminelt.
Altså, jeg er også meget positivt indstillet over for lovforslaget.
Det tror jeg at vi alle sammen er.
Det kunne man også fornemme på dem, der foreløbig har været oppe.
Det, der bare undrer mig, er, at det jo er fint nok, at man som kvinde ringer til politiet og siger: Nu står han her.
Er det så bevist, at han så står der, så kvindes ord er lov?
Det er ikke den måde, jeg opfatter det her på.
Jeg mener stadig væk, at man skal bevise det, og det er derfor, at det altså i særlig grove tilfælde er vigtigt, at man måske kan bruge teknologien til netop at kunne bevise, at det her ikke er i orden.
Anne Baastrup (SF), 2011-11-17:
Jeg tager udgangspunkt i høringssvarene, bl.a. fra den organisation, der har til opgave at sørge for, at det danske samfund ikke kommer over grænsen for overvågning.
De er betænkelige ved den kendte teknologi.
Jeg har sagt, at jeg gerne vil være med til at kigge på, hvordan det går i Sverige.
Jeg har sagt, at vi nu får en lovgivning, som objektiverer, hvad det er, der er overtrædelse af tilhold, dvs. at politiet ikke skal ind at se, om det var en fredskrænkelse, eller om han bare var der.
Nej, han var der bare, og så er det i sig selv en fredskrænkelse.
Så prøv lige at læse lovforslaget og se, hvilke kæmpe fremskridt det er, og lad være med at fedte ned i en detalje, som hr. Karsten Lauritzen jo end ikke har fundet ud af hvordan skal udfoldes.
Vi vil gerne være med til at snakke om den tekniske fremtid, men vi bliver nødt til at forholde os til, at det er et rigtig, rigtig godt lovforslag, hvor man tager et kæmpe stort skridt, hvor man objektiverer en kriminalitet.
Det er ikke set før.
Det synes jeg er stort.
Når en kvinde fremover ringer og siger, at nu står han derude igen, så behøver politiet ikke at overveje, hvorfor han står der.
Nej, han står der; det er kriminelt.
Pia Adelsteen (DF), 2011-11-17:
Jeg vil egentlig gerne følge sagen op, for på mig virker det også en lille smule underligt, at man tager så stor afstand fra det med GPS'en.
Stalkeren skal have den på, og det er i grove tilfælde, og så skal der jo være en dommer, der ligesom har sagt, at nu sætter vi den her på.
Når jeg sådan sidder og tænker lidt på, hvordan et tilhold fungerer i virkeligheden, er det jo tit sådan, at der er en, der får et tilhold mod at komme på bestemte steder.
Når man ringer og siger til politiet, at vedkommende er der nu, så er den, der har et tilhold, forsvundet, inden politiet kommer.
Det er jo derfor, at det i særlig grove tilfælde ville være rigtig godt med sådan en GPS på vedkommende, hvis dommeren har sagt, at man kan se, at vedkommende ikke overholder det tilhold, vedkommende har fået.
Det har man flere eksempler på.
Dommeren gør det jo ordentligt i Danmark, er jeg sikker på, og derfor får man sådan en GPS på.
Så jeg kan ikke forstå, at man er så afvisende.
Anne Baastrup (SF), 2011-11-17:
Jeg vil da meget gerne tale med hr. Karsten Lauritzen i Retsudvalget, og det kan jo være, at hr. Karsten Lauritzen har nogle yderligere oplysninger end det, hr. Karsten Lauritzen er kommet med her i Folketingssalen.
Men hr. Karsten Lauritzen bliver nødt til at forholde sig til Datatilsynets høringssvar.
Jeg ved, at hr. Karsten Lauritzen er medlem af et parti, der i 10 år ikke har lyttet til Datatilsynet.
Det gør vi.
Karsten Lauritzen (V), 2011-11-17:
Jeg tror, at fru Anne Baastrup har misforstået både det, Venstre vil, og det, der står i lovforslaget.
Der er sådan set redegjort ganske fint for det.
Der er jo ikke tale om, at man overvåger danskerne.
Der er tale om, at man har mulighed for, hvis der er en person, der har forbrudt sig mod et tilhold, at pålægge den person GPS-overvågning.
Det er jo ingen overraskelse, i hvert fald ikke for Venstre, at man i Socialistisk Folkeparti tager større hensyn til forbryderen end til offeret, og det her kan rent faktisk være en mulighed, som ville kunne forhindre og forebygge alvorlig kriminalitet, bl.a. æresrelateret kriminalitet, og forhindre nogle af de episoder, man ser på kvindekrisecentre og andre steder.
Der er det bare mærkeligt, at Socialistisk Folkeparti, som ellers er så optaget af kvindernes rettigheder og særlig de nydanske kvinders rettigheder, ikke vil give den her ekstra beskyttelse, som man altså har i en række andre nordiske lande.
Det må jeg sige at jeg i virkeligheden synes er en smule beskæmmende, men det må jeg bare notere mig, og jeg håber da på, at vi kan få en konstruktiv debat, og når vi kan få lagt nogle tal frem om, at det kan lade sig gøre at lave GPS-overvågning fornuftigt i ældreplejen – med SF's velsignelse – så kan man måske også overveje det i forhold til nogle folk, som ikke overholder et tilhold, og være med til at hjælpe nogle kvinder – men man kan jo håbe.
Anne Baastrup (SF), 2011-11-17:
Nu er det jo sådan, at vi i SF er meget omhyggelige med, at vi ikke går for langt i overvågningen af den danske befolkning.
Vi laver nu en ny lovgivning, der indeholder kriminalisering af bestemte typer af fredskrænkelser eller noget, der er ved at blive fredskrænkelser, og når den kriminalisering er indført og politiet har fået nogle erfaringer og vi har fået lavet behandlingsprogrammer, skal vi så ikke lige trække vejret og se, om det er nok.
Vi har i det danske samfund efter vores opfattelse fået for meget overvågning, og Datatilsynet siger, at med den viden, Datatilsynet har i dag, mener man ikke, at det kan lade sig gøre at gennemføre GPS-overvågning af mennesker, uden at man går for vidt.
Det kan godt være, at man om 5-10 år kan noget mere.
Det kan også være, at hr. Karsten Lauritzen har en viden, som jeg ikke er bekendt med, om, at det godt kan lade sig gøre at lave særlige typer af GPS-overvågning inden for bestemte områder.
Fint nok, men så lad os se på det i udvalget.
Men med udgangspunkt i Datatilsynets bemærkninger har jeg ingen ambition om at støtte det liberale Venstres forslag om yderligere overvågning af danskerne.
Zenia Stampe (RV), 2011-11-17:
Jeg vil gerne sige, at vi egentlig ikke har ændret holdning til det her spørgsmål.
Vi er stadig væk af den overbevisning, at retningslinjerne ikke er optimale.
Vi mener, at den her type afslag skal begrundes, og at man skal have mulighed for at klage til regeringen.
Det er Det Radikale Venstres holdning, men den er der ikke flertal for lige nu.
Der tror jeg bare at man må konstatere, at vi er blevet imødekommet på en hel anden måde af den nye regering, fordi vi netop har kunnet afholde et møde, hvor vi har fået indsigt i, hvad det er for en type aktiviteter, hvad det er for en type oplysninger, der ligger til grund for den her type indstillinger.
Vi synes, det er nødvendigt at tage stilling, fordi vi nu sidder i regering.
Det gør ikke, at vi er store tilhængere af den her praksis.
Den bryder vi os sådan set ikke om, men vi tager stilling, og i den stillingtagen har vi valgt at følge praksis, nemlig at tage de her mennesker fra lovforslaget, fordi vi har fået den her øgede indsigt i, hvad der skal til, for at der falder sådan en indstilling.
Morten Bødskov (S), 2011-11-17:
Det er fint nok.
Jeg vil sige, at den her regering ikke har tænkt sig at basere sig på V og K i alle livets forhold; det håber jeg er gået op for hr. Per Clausen.
Men her taler vi om et emne, som er af en så væsentlig karakter, at det er vigtigt, at der er bred opbakning til det, nemlig det temmelig grundlæggende spørgsmål om, hvordan et parlament og en regering samarbejder.
Derfor er det som sagt, at regeringen foreslår, at de drøftelser tager vi i regi af Udvalget for Forretningsordenen.
Regeringen har lanceret et meget ambitiøst oplæg til, hvordan man kan fremme den parlamentariske kontrol med regeringer, og det er vigtigt, at det får en opbakning og en bredde, så det er noget, der kommer til at fortsætte for evigt, og ikke noget, der kommer til at skifte, alt afhængigt af hvilket flertal der er i Folketinget.
Per Clausen (EL), 2011-11-17:
Nu vil behandlingen af det lovforslag og det beslutningsforslag, vi behandler her i dag, vel også i ende i Udvalget for Forretningsordenen; så der ender det vel under alle omstændigheder.
Jeg vil godt spørge hr. Morten Bødskov, om han mener, det er fornuftigt og klogt kun at ville gennemføre alle de tiltag, som den nuværende regering har sagt i forbindelse med valgkampen og tidligere at man ville gennemføre for at skabe en bedre regeringsskik, hvis Venstre og Konservative er med.
For vi ved jo, hvordan Venstre og Konservative har udøvet deres regeringsførelse tidligere; så det er måske lidt uklogt at give dem en eller anden form for vetoret, med hensyn til hvordan man kan opføre sig ordentligt.