runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2012-03-27:
Det er naturligvis i vores skatteordfører, hr. Frank Aaens, fravær, jeg bestiger talerstolen for at tilkendegive, at Enhedslisten selvfølgelig støtter forslaget.
For os er der nu ingen tvivl om, at forslaget skal ses i sammenhæng med betalingsringens forlis.
Det synes jeg ikke der er nogen grund til at lægge skjul på.
Det var sikkert alligevel kommet på et eller andet tidspunkt, men nu var lejligheden der så, kan vi sige, for man skal jo stadig væk finde ud af, hvordan der kan findes midler til den kollektive trafik.
Der er det lykkedes at finde 1 mia. kr. på afgifterne for leasing- og demobiler, og det har vi selvfølgelig glædet os over.
Det er penge, som på den ene eller på den anden måde direkte overføres til den kollektive trafik i form af investeringer og forsøg på takstnedsættelser, og det synes vi er rigtig godt.
Vi er faktisk – det vil vi ikke lægge skjul på – vældig godt tilfredse med, at man overflytter penge fra bilismen til den kollektive trafik; det har vi ikke nogen problemer med.
Det har nu i årtier været sådan, at trafikplanlægningen i det her land har taget udgangspunkt i bilismen, og vi anser det her for at være en udvikling, hvormed man tager fat på noget, som jeg næsten vil kalde en ny dagsorden, hvor vi begynder at få rigtig mange penge over i den kollektive trafik.
Jonas Dahl (SF), 2012-03-27:
Jeg synes, det var en meget stor selvmodsigelse, Venstres ordfører kom med her.
Man indrømmer nu fuldstændig blankt, at der nu kommer en løsning på noget, man åbenbart fik kendskab til i Venstre i 2010.
Man må bare som dansker være forundret over, at det skulle tage et par år, og at det ikke skete, da Venstre havde regeringsmagten og havde mulighed for at ændre det.
Men da sad man passivt på hænderne.
Jeg synes ærlig talt, det er en smule rystende at høre.
Den selverkendelse kommer måske, fordi benene nu er svinget op i hængekøjen.
Jeg kan diskutere hængekøjer meget længe, men jeg synes godt nok, Venstre er kommet godt op at ligge i den efterhånden.
Vi må også bare konstatere – Venstres ordfører kalder det selv et skattehul – at det, der er udfordringen, er, at Venstre tilbage i 2010 fik kendskab til, at cirka halvdelen af de biler, der blev solgt, blev solgt efter de mere lempelige mindstebeskatningsregler.
Så kan vi bare være forundret over, at man ikke valgte at skride ind.
Der har vi nu gjort.
Regeringen har ikke siddet og ventet et halvt år.
Vi førstebehandler nu det her forslag.
Jeg synes, Venstre må respektere, at vi rent faktisk tager hånd om de udfordringer, der er.
Nu er vi blevet gjort opmærksom på et problem, det vælger vi at agere på.
Så må man spørge sig selv, hvorfor Venstre ikke gjorde noget i de år, de havde regeringsmagten.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-03-27:
Derfor blev der sat en kontrolindsats i gang, og det var sådan set bare det jeg synes var væsentligt at få frem.
Det budskab, som også SF's ordfører har fremført, nemlig at tidligere skatteministre har siddet på hænderne, er ikke rigtigt, og den pressemeddelelse, som jeg refererer til, er et klart bevis på det.
Selvfølgelig har man sat ind i forhold til at øge kontrollen for at være sikker på, at tingene foregik efter reglerne.
Hvis der er tale om en uhensigtsmæssighed, er det bare påfaldende, at det præcis falder sammen med, at betalingsringen afgår ved døden.
Det synes jeg er ret relevant.
Hvis der var et problem og man mente, at der var nogle, der snød på vægtskålen, går jeg ud fra, at man ville løse det i det øjeblik, man fandt ud af det, og ville lukke det, man normalt ville kalde et skattehul.
Det er bare påfaldende, og ordføreren siger det selv i sit indlæg, at betalingsringen ikke blev til noget, og samtidig fandt man så lige det her forslag, der så lige kunne give 1 mia. kr. til at indfri nogle af de løfter, som SF's formand gav i valgkampen.
Eller er det en sjettedel af løftet, der kan indfries med 7 pct. og ikke 40 pct.?
Jonas Dahl (SF), 2012-03-27:
Jeg går ud fra, at når hr. Torsten Schack Pedersen refererer til en pressemeddelelse, har han selvfølgelig styr på sine papirer.
Man må også bare konstatere, at den tidligere Venstreskatteminister, som sad i stolen i december 2010, også blev gjort opmærksom på, at der var rigtig mange mennesker, som benyttede sig af de her mindstebeskatningspriser på biler.
Det betyder reelt set, at man slipper billigere i registreringsafgift end folk, der har købt en tilsvarende bil på normal vis.
Det er så baggrunden for, at vi fremsætter forslaget i dag.
Vi må bare konstatere, at siden man fik kendskab til det her i 2010, også i Venstre, har man valgt ikke at foretage sig noget.
Det gør vi så fra den nye regerings side.
Man kan så være enig eller uenig, men jeg kan bare konstatere, at Venstre i hvert fald havde kendskab til det allerede i 2010.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-03-27:
Jeg skal bare høre, om SF's ordfører kan bekræfte, at SKAT i december 2010 sendte en pressemeddelelse ud om, at SKAT ville kontrollere bilforhandlere og leasingselskaber netop for at adressere de her udfordringer.
Og så skal jeg høre, om SF's ordfører mener, at der er tale om et skattehul, eller om der er tale om en reel skattestigning til de danske bilister.
Jonas Dahl (SF), 2012-03-27:
Regeringen lægger med det her lovforslag op til, at beregningen af registreringsafgiften kommer til at foregå på baggrund af den reelle pris for en bil.
Det kan man næsten undre sig over er nødvendigt at fremsætte et lovforslag om, men det er det, fordi der har vist sig at være en række udfordringer.
Andelen af nye person- og varebiler, der bliver registreret som demo- og leasingbiler, var nået op på næsten halvdelen af det samlede bilsalg.
Det siger sig selv, at det selvfølgelig er en udfordring.
Dernæst går lovforslaget ud på at sikre, at de biler, der handles internt mellem forbundne parter, handles til priser, der er retvisende i forhold til de priser, der dannes ved lignende handler mellem uafhængige parter.
Med lovforslaget bliver det ikke nødvendigvis dyrere at lease en bil, selv om afgiften på en leasingbil nu skal baseres på den pris, som leasingselskabet reelt har givet for bilen.
Det bliver til syvende og sidst et spørgsmål om, hvordan firmaet vælger at trække provenuet.
Hvis man vælger at nedsætte provenuet i det firma, der har udleaset bilen, er det klart, at der er mulighed for, at man stadig væk kan basere det på den samme pris.
Med hensyn til finansieringen har vi valgt ikke at indføre en betalingsring – eller en trængselsring, som vi andre kalder den.
Hermed bortfalder også en forøgelse af beskatningen.
Nu henter vi så i stedet et provenu på 1 mia. kr., som bl.a. kan bruges til en nedsættelse af taksterne i den kollektive trafik og til investeringer i infrastruktur i hele Danmark.
Det sker ved at fjerne den uhensigtsmæssighed, der har været ved brugen af mindstebeskatningspriser.
Derfor synes jeg også, at det egentlig er meget klart, at der er behov for at tage fat på det her, for hvis man ser lidt på historikken, kan man se, at det viser sig meget tydeligt, at allerede tilbage i 2010 fik man under den daværende Venstreskatteminister kendskab til, at der var nogle udfordringer med de leasingregler, der var.
Derfor kunne man også se, at den samlede indtægt til statskassen fra registreringsafgifter har været vigende.
Det er også baggrunden for, at der nu er behov for at se på det her, at der nu er behov for at skride ind.
Og jeg synes sådan set kun, at det er rimeligt, at der ikke er en forskel på den registreringsafgift, man betaler, uanset om det er en leaset eller en købt bil.
Med de bemærkninger støtter vi forslaget.
Jeg synes, at det her er en vigtig diskussion at få rejst, men jeg synes også, at det er vigtigt at få sikret, at der også bliver skredet ind over for den del med mindstebeskatningspriserne, som har været anvendt i et helt utilstedeligt stort omfang.
SF støtter forslaget, og vi glæder os til sammen med de andre forligsparter at benytte den ene milliard kroner, som nu kan bruges til den kollektive trafik.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-03-27:
Jeg kunne bare godt tænke mig at vide, om hr. Thomas Jensen står ved det, han sagde til Newspaq den 27. februar: »Det bliver fremsat i morgen.
For vi skal hurtigst muligt have lukket det her skattehul.«
Mener hr. Thomas Jensen, at der er tale om et skattehul eller ej?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-03-27:
Det er naturligvis ærgerligt at blive syg i forbindelse med sin ferie, ligesom det er ærgerligt at blive syg i weekenden eller på andre tidspunkter, hvor man havde planlagt, at man skulle hygge sig med familien eller vennerne.
Modsat kan man sige, at chancen for, at en dansker bliver syg i sin ferie eller i sin fritid, statistisk set er større, end at en amerikaner f.eks. bliver syg i sin ferie eller i sin fritid.
Årsagen hertil er naturligvis, at vi danskere sammenlignet med mange andre i den vestlige verden ikke arbejder særlig meget, og det er faktisk en af hovedårsagerne til, at Danmark i de kommende år har udsigt til at rutsje yderligere ned på listen over verdens rigeste lande.
I 1960 var den overenskomstbestemte arbejdsuge på 45 timer, og man havde 3 ugers ferie.
I dag er arbejdstiden på 37 timer i den private sektor og på kun 34½ time i den offentlige sektor.
I 1970 var den gennemsnitlige arbejdstid i Danmark på niveau med, hvad den var i de andre OECD-lande.
Siden da er den gennemsnitlige arbejdstid i Danmark faldet med 20 pct., mens den i resten af OECD-landene kun er faldet med 10 pct.
Det er der naturligvis flere grunde til, og nogle af dem er givetvis kulturbestemte.
Det har medført, at en kortere arbejdstid og mere ferie er noget, der er blevet prioriteret højt fra lønmodtagernes side i overenskomstforhandlingerne.
Danmark kommer om ganske få år til at mangle arbejdskraft.
Skal Danmark op, så det er blandt de ti rigeste lande, kræver det, at arbejdsudbuddet øges med over 200.000, og skal Danmark have balance på de offentlige finanser efter 2020, kræver det, at arbejdsudbuddet øges med 139.000, som vel at mærke er mere end de 65.000, regeringen planlægger at øge arbejdsudbuddet med.
Det her lovforslag trækker i den forkerte retning; det giver øgede udgifter for arbejdsgiverne på 143 mio. kr. om året fra 2013 og frem.
Alt andet lige må arbejdsudbuddet med lovforslaget blive trukket ned.
Det er der ganske enkelt ikke plads til, og derfor kan LA ikke støtte forslaget.
Eigil Andersen (SF), 2012-03-27:
EU siger det, kammeradvokaten siger det, og nu kommer den danske ferielov også til at sige det: Hvis man bliver syg i sin ferie, har man ret til en erstatningsferie, og det er et rigtig stort fremskridt.
En del lønmodtagere har oplevet at blive syg eller komme ud for et uheld eller en ulykke i deres ferie, og der røg den så.
Det kommer der ikke ret meget afslapning ud af.
Det duer selvfølgelig ikke, for meningen med ferien er, at lønmodtagerne skal nyde livet.
Man taler om feriens rekreative formål, og det er selvfølgelig både for lønmodtagerens egen skyld og i virkeligheden også af hensyn til arbejdsgiveren, så man møder frisk og veloplagt på jobbet efter ferien, man møder simpelt hen op med flere kræfter og mere gåpåmod.
Det opnås jo ikke, hvis man er så uheldig at blive ramt af sygdom, og derfor har man efter EU's regler ret til en erstatningsferie.
Det blev slået fast i en dom allerede for 3 år siden i EU.
Kammeradvokaten, statens advokat, har sagt det samme.
Men den borgerlige regering under hr. Lars Løkke Rasmussen nægtede at skrive det ind i ferieloven.
Med andre ord havde lønmodtagerne retten, men det skulle ikke stå i ferieloven, for så var der måske for mange, der blev klar over det.
Den betød jo også, at hvis man blev syg i ferien og arbejdsgiveren nægtede at yde en erstatningsferie, var man nødt til at gå til domstolene for at få den ferie, som man havde krav på.
Det var meget besværligt og meget dyrt.
I SF kritiserede vi derfor fru Inger Støjberg som daværende beskæftigelsesminister.
Vi kritiserede hende meget for denne luskepolitik.
Det er med andre ord et valgløfte, der bliver opfyldt, ligesom den nuværende regering har opfyldt mange andre valgløfter: Vi har givet arbejdsløse bedre muligheder for efteruddannelse igen ved at ophæve prisloftet på 6 ugers selvvalgt uddannelse for faglærte og ufaglærte; vi har afskaffet skattefradraget for private sundhedsforsikringer; vi har afskaffet fattigdomsydelserne, efter hvilke man på starthjælp skulle leve af en indtægt på 5.000-6.000 kr. pr. måned før skat; vi har fjernet det urimelige pointsystem, hvis en dansker giftede sig med en udlænding fra den store verden; vi har afsat 65 mio. kr. til en mere effektiv kontrol med social dumping; vi har igen gjort behandling af barnløshed gratis; og vi har for nylig fået lavet et energiforlig, ifølge hvilket halvdelen af den danske elektricitetsproduktion i 2020 vil komme fra vindmøller med deraf følgende mindre CO2-udslip.
Dagens lovændring, den, som drejer sig om erstatningsferie, hvis man bliver syg i sin ferie, føjer sig smukt ind i rækken af valgløfter, som er blevet opfyldt af den nye regering.
Selvfølgelig skal ferieloven i klar tekst sige, at man har ret til erstatningsferie, når man bliver syg, og derfor støtter SF lovforslaget.
Nadeem Farooq (RV), 2012-03-27:
EU-Domstolen har truffet afgørelse om, at lønmodtagere har ret til en erstatningsferie, hvis de er så uheldige at blive syge under ferien.
På baggrund heraf foreslås det, at ferieloven ændres, således at en lønmodtager, som bliver syg efter feriens begyndelse, mod lægelig dokumentation som udgangspunkt har ret til erstatningsferie efter 5 sygedage.
Jeg mener, at lovforslaget, som det foreligger, samlet set er godt og rimeligt balanceret mellem lønmodtagerrettigheder og krav til arbejdsgiverne.
Vi støtter lovforslaget.
Leif Lahn Jensen (S), 2012-03-27:
Jeg er selvfølgelig også glad for, at vi i dag får implementeret EU-Domstolens afgørelse fra 2009, der afgør, at lønmodtagere, der bliver syge op til eller under deres ferie, har ret til at få erstatningsferie.
Med lovforslaget er det ikke længere lønmodtagerne, der selv har ansvaret for sygdom under ferie, da de nu får erstatningsferie.
Lovforslaget har til formål at bringe dansk lovgivning i overensstemmelse med EU-Domstolens fortolkning af arbejdsdirektivet.
Lovforslaget er en markant forbedring af lønmodtagernes vilkår, da de nu får ret til at få den her erstatningsferie, hvis de har været så uheldige at være syge op til eller under den oprindelige ferie.
Samtidig giver lovforslaget også en administrativ lettelse, da arbejdsgiveren fremover skal indberette løn og ferie til samme sted.
Da feriepengene skal udbetales af FerieKonto, vil de ansattes opsparede feriepenge blive i virksomheden op til, at ferien skal afholdes, så arbejdsgiverne ikke mister deres fordele ved feriekortordningen.
Socialdemokraterne mener, at det er den rette løsning, at Indkomstregisteret og FerieKonto arbejder sammen, for på den måde undgår vi dobbeltforsørgelse.
At det oven i købet også bliver lettere for den enkelte at danne sig et overblik over optjente og tilgodehavende feriepenge, er selvfølgelig bare en ekstra fjer i hatten.
Socialdemokraterne har tidligere meldt ud, at når EU fastslår, at lønmodtageren har en ret, skal lønmodtageren selvfølgelig også sikres den ret i dansk lovgivning.
På den baggrund støtter Socialdemokraterne lovforslaget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-03-27:
Da Venstres beskæftigelsesordfører, fru Ulla Tørnæs, ikke har mulighed for at være her, har jeg på hendes vegne lovet at fremføre Venstres holdning til forslaget.
Det er et forslag, som vil bringe ferieloven i overensstemmelse med arbejdstidsdirektivet, som det er fortolket af EU-Domstolen.
Det betyder, at en lønmodtager, der bliver syg under fastlagt ferie, mod lægelig dokumentation får ret til erstatningsferie efter 5 dages sygdom under ferie.
Der er krav om, at der skal være lægelig dokumentation; det er selvfølgelig fuldstændig afgørende.
Og det er lønmodtagerens eget ansvar for egen regning at sikre, at den fornødne dokumentation er til stede.
Det er også den mest restriktive implementering af afgørelserne ved EU-Domstolen, som man er nået frem til, og derfor er der også lavet en aftale med ministeren om forslaget.
Forslaget indeholder desuden en række forenklinger på hele ferielovområdet, som giver rigtig god mening, og Venstre kan derfor støtte forslaget.
Ole Sohn (SF), 2012-03-27:
Jeg takker for bemærkningerne til lovforslaget og den generelt positive indstilling, der har været til indholdet af lovforslaget, som jo, som det også er nævnt af flere, indeholder de her to ændringer.
Det ene element er i forhold til ihændehaveraktier, hvor vi gør det muligt, at offentlige myndigheder kan få indsigt i alle aktier, også dem, der udgør en aktieportefølje på under 5 pct.
Med hensyn til det andet element i lovforslaget om ændring af betaling for regnskabskontrol for en række virksomheder skal man være opmærksom på, at de gældende takster ikke har været reguleret siden 2004, og at ideen med at ændre strukturen, sådan at man ved bekendtgørelse kan fastsætte taksterne, så de er omkostningsbestemte, ikke betyder, at der sker ændringer eller udvidelse af den nuværende kontrol, eller at der vil blive brugt flere ressourcer på kontrollen, men alene at man får lavet en struktur, som gør, at de faktiske omkostninger blive dækket.
Det er faktisk også noget, som jeg tror virksomhederne har en interesse i, fordi virkeligheden er, at selskaberne faktisk har ret stor gavn af den regnskabskontrol, der finder sted, for den bidrager til at skabe øget tillid til de finansielle oplysninger i virksomhedernes årsregnskaber.
Så på den baggrund tror jeg, at det er meget fornuftigt, at man får en sammenhæng mellem gebyrerne og de faktiske omkostninger.
Lige en enkelt ting mere: Dansk Folkeparti og andre rejste nogle spørgsmål om navnenotering i forhold til de høringssvar, der er kommet ind.
Det synes jeg er helt relevant at tage op under udvalgsbehandlingen, men man kunne også overveje at se det i sammenhæng med revisionen af hele selskabsloven, som vi jo tager fat på i næste samling.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-03-27:
Det Konservative Folkeparti vil sandsynligvis stemme for lovforslaget.
Som led i den internationale koordinering og som led i, at al handel foregår på tværs af grænserne, er det også vigtigt, at man kan kontrollere oplysninger.
Vi vil gerne være med til at fremme aktiekulturen, og efter at have læst forslaget her og også læst høringssvarene mener vi ikke, at der er noget som helst, der gør det mere besværligt at være aktionær.
Det er småting, det er banaliteter, som ikke skulle betyde noget.
Det vil til gengæld sikre mere gennemsigtighed, det vil sikre større fleksibilitet, og det vil også være til gavn for aktionærer.
Det kan det sådan set godt blive.
Men det er klart, at der må være et pres på styrelsen – det går jeg ud fra man har også i ministeriet og departementet – for, at det skal være så billigt som overhovedet muligt, så de administrative omkostninger bliver så lave som overhovedet muligt.
Det kan godt være, at vi under udvalgsbehandlingen lige skal drøfte, hvordan man sikrer de mekanismer.
Men jeg har da en tro på, at det bliver billigere, så man bliver mere konkurrencedygtig.
Men hvordan man sikrer en mekanisme, som gør, at man kan få omkostningsminimeret så meget som overhovedet muligt, synes jeg vi skal prøve at dyrke under udvalgsbehandlingen.
Men Det Konservative Folkeparti er positive over for forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-03-27:
Andre ordførere har glædet sig over, at dette forslag ikke vil føre til yderligere administrative byrder for virksomhederne, så jeg vil ligesom Dansk Folkepartis ordfører påpege, at det jo fører til administrative byrder for den enkelte aktieejer, og det kan måske i mange tilfælde være aktieejere, som ikke har den store forstand på det her, som gør det på et meget hobbyagtigt plan, og for hvem det nu at skulle registrere sig et sted gør, at man måske vil afholde sig fra at have sådan nogle aktier i fremtiden.
Det er ikke en byrde, som vi synes man skal pålægge sådan nogle små aktieejere, og derfor ser vi med stor skepsis på det her.
Samtidig er det også med en vis skepsis, vi ser, at Erhvervsstyrelsen nu bemyndiges til at fastsætte et omkostningsbestemt gebyr, som jo er bestemt af de omkostninger, som Erhvervsstyrelsen så selv afholder ved at have ejerregisteret.
Det giver ikke megen incitament til at effektivisere registreringen, at man selv kan udskrive regningen, så det synes vi også er en lidt betænkelig måde at gøre det på.
Vi forventer, at vi stemmer imod det her forslag.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-03-27:
Med det lovforslag, som vi behandler i dag, vil vi rette op på to forskellige forhold.
OECD har anbefalet Danmark, at vi retter op på de forpligtelser i internationalt samarbejde om skatteforhold, som vi har påtaget os.
Det er den kritik, vi imødekommer med den første del af L 115.
Som flere allerede har nævnt, betyder det, at ejere af ihændehaveraktier fremover skal registreres.
I dag har man kun pligt til at registrere sig, hvis man ejer mere end 5 pct. af et selskabs aktier, og som en tidligere taler sagde, vil det fremover være registreret i forhold til anden myndighed.
Anden del af forslaget omhandler de omkostninger, som børsnoterede selskaber betaler for kontrol af deres regnskaber.
Det er lidt paradoksalt, at denne afgift ikke er blevet ændret siden 2004, og der er således ikke blevet taget hensyn til generelle konjunkturændringer og lignende.
Desuden er vi i SF glade for, at virksomhedernes betaling skal have sammenhæng med omkostningerne.
På den måde skal vi ikke bruge tid på at ændre beløbets størrelse hvert eneste år.
På baggrund af disse forhold kan vi i SF stemme for forslaget.
Andreas Steenberg (RV), 2012-03-27:
Det her lovforslag betyder, at ejere af såkaldte ihændehaveraktier, der ejer under 5 pct. af den samlede mængde aktier, skal registreres i det her ejerregister.
Det betyder, at SKAT og andre myndigheder kan få adgang til viden om, hvilke aktier der er, og hvem der ejer de her aktier, og vi får gennemsigtighed i ejerskabet af virksomhederne.
På den måde overholder Danmark sine internationale forpligtelser.
Det vil stadig væk være sådan, at det ikke gøres offentligt, at man ejer en aktie eller nogle aktier, hvis det er under 5 pct.
Det er kun til myndighedernes brug.
Samtidig ændres betaling for regnskabskontrol, så udgifterne hertil dækkes af erhvervslivet selv.
Siden 2004 har satserne ikke være reguleret, og derfor dækker indtægterne ikke udgifterne, som det er i dag.
Det Radikale Venstre kan derfor støtte, at vi lader gebyret stige.
Det Radikale Venstre kan også støtte det samlede lovforslag.