runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2011-11-17:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at hensynet til offeret og gerningsmanden er en balance.
Det ville jo også være den ultimative offerbeskyttelse, hvis vi, hver eneste gang der blev begået en form for personfarlig kriminalitet, sendte gerningsmanden bag lås og slå for tid og evighed, for så ville de i hvert fald ikke gøre det ved nogen igen.
Det ville jo være den ultimative offerbeskyttelse.
Så det er ikke nogen hemmelighed, at det er en balance.
I Enhedslisten mener vi, at vi skal værne om den personlige frihed, også når man har fået et tilhold.
Så skal det ikke være sådan, at hele ens gøren og laden kan registreres.
Der er vi meget enige i Datatilsynets overvejelser og bekymringer, og det synes vi at vi skal tage alvorligt.
Der, hvor vi kunne sætte bedre ind over for de kvinder, som er udsat for stalking og har været udsat for vold, ville være at sørge for, at de f.eks. havde en nemmere adgang til at få en overfaldsalarm.
Vi hører jo også fra flere kvindeorganisationer, at det er meget, meget svært for kvinder at få en overfaldsalarm, hvis de ikke har en organisation og professionelle i ryggen til at hjælpe sig.
Der vil vi meget gerne være med til at gå ind og sætte ind.
Men GPS'er på enkeltpersoner, nej, det er for vidtgående.
Karsten Lauritzen (V), 2011-11-17:
Jeg kan meddele Enhedslistens ordfører, at det bestemt ikke er uliberal politik, at man tager en person, som har forbrudt sig gentagne gange mod et tilhold og begår en strafbar handling, og idømmer vedkommende en elektronisk fodlænke, en GPS.
Det er der absolut intet uliberalt i.
Det er blot at tage hensyn til offeret frem for forbryderen, for det er jo det, der er tale om.
Det skulle være en særlig foranstaltning.
Og der må jeg spørge Enhedslisten igen, hvorfor man ønsker at give den her særlige beskyttelse til forbryderen.
Fru Pernille Skipper sagde i sin ordførertale, at offerbeskyttelse var centralt for Enhedslisten.
Det her er virkelig noget, der kan beskytte nogle ofre, som bliver chikaneret helt ekstremt, fordi nogle personer gentagne gange forbryder sig mod et tilhold.
Der kunne det her være en mulighed, der giver en ekstra beskyttelse.
Det skal selvfølgelig idømmes, for det skal være en sanktion som følge af, at man har overtrådt det tilhold, som ligger, altså en yderligere foranstaltning.
Pernille Skipper (EL), 2011-11-17:
Som jeg har læst lovforslaget, vil den yderste konsekvens af, at man ikke kan overholde et tilhold, faktisk også være, at man kommer i fængsel.
Der er en mulighed for at give fængselsstraf i op til 2 år.
Og selvfølgelig skal man stadig væk bevise ved en domstol i Danmark, at et tilhold er blevet overtrådt, ligesom vi skal bevise enhver anden form for kriminel handling.
Vi kan godt tage en lang diskussion om bevisligheder i domstolssystemet, men vidneudsagn er faktisk et bevis, som man lægger vægt på i sådan nogle situationer.
Så mon ikke domstolene nok skal finde ud af det.
Jeg synes, det er for indgribende at sætte en GPS på personer, men selvfølgelig skal det være sådan, at der er en konsekvens, hvis man ikke kan overholde sit tilhold.
Det er der også i det lovforslag.
Karsten Lauritzen (V), 2011-11-17:
Det er spørgsmålet om overfaldsalarmer.
Her er der en mulighed for, som det også ligger i lovforslaget, at man kan få udleveret en overfaldsalarm.
Der har der lydt en kritik af, at de overfaldsalarmer ikke kan følge med, hvis man flytter til en anden politikreds, og det vil sige, at man så skal søge om at få en ny overfaldsalarm.
Jeg vil godt høre justitsministeren, om justitsministeren ikke vil give et tilsagn her i Folketingssalen i dag om, at vi, hvis det viser sig, at politiet praktiserer det sådan, at man skal aflevere sin overfaldsalarm, når man flytter, og man ikke blot kan få udleveret en ny i den nye politikreds, men at man skal søge om en ny, så får ændret på den praksis.
For det, at man kan have en overfaldsalarm, er jo noget, der er meget, meget aktuelt i forbindelse med stalking og chikane.
Og hvis man skulle flytte, bl.a. fordi man føler sig presset af vedkommende, der stalker eller forfølger en, så kunne det være godt, hvis der fulgte en overfaldsalarm med, så man ikke skal gennem den proces igen.
Sådan et tilsagn ville det være rart at få fra justitsministeren her i Folketingssalen i dag.
Morten Bødskov (S), 2011-11-17:
Det er jo et spørgsmål, som jeg synes vi skal besvare i Retsudvalget.
Med hensyn til hvad der sådan er nævnt af konkrete tilfælde, må vi jo prøve at kigge på det i Retsudvalget.
Det er rigtigt nok, at der i dag findes overfaldsalarmer, der er kommet flere til i de senere år, og godt for det, og det er jo ud fra en konkret vurdering af de pågældende tilfælde, at politiet udleverer de her overfaldsalarmer.
Med hensyn til hvad der sådan er de nærmere bestemmelser i forhold til det, synes jeg vi skal vende tilbage til det i forbindelse med udvalgsbehandlingen af forslaget.
Zenia Stampe (RV), 2011-11-17:
Det har jeg det helt fint med.
Jeg mener ikke, at vi har belæg for at sige, at det øger risikoen med hensyn til Danmarks sikkerhed, at vi tildeler en person, der i øvrigt allerede bor i landet, og som er født i landet og har permanent opholdstilladelse, statsborgerskab.
Jeg mener sådan set endnu ikke, at vi fra oppositionen har fået svar på, om det virkelig er noget, som øger risikoen med hensyn til statens sikkerhed.
Det må være det væsentlige spørgsmål.
Karsten Lauritzen (V), 2011-11-17:
Jeg skal bare høre ordføreren, hvordan ordføreren har det med, at man ikke følger PET's anbefalinger, i forhold til PET's vurderinger af, om mennesker er til fare for rigets sikkerhed og skal eller ikke skal tildeles statsborgerskab.
Hvordan er Det Radikale Venstres forhold til det spørgsmål?
Zenia Stampe (RV), 2011-11-17:
Radikale Venstre støtter naturligvis også forslaget, og vi vil også gerne benytte lejligheden til at byde velkommen til de voksne og børn, som med det her lovforslag får statsborgerskab.
Vi ved, at det har været et svært valg, fordi tilvalget af dansk statsborgerskab for de fleste også medfører fravalget af et andet statsborgerskab.
Derfor er vi også glade for, at regeringen vil indføre muligheden for dobbelt statsborgerskab.
Det sender et klart signal til de nye danskere om, at vi byder dem velkommen med det, de kommer med.
Man behøver ikke vaske tavlen ren og afsværge sin fortid for at blive dansker.
På samme måde vil vi jo heller ikke kræve, at danskere kapper båndet til Danmark, fordi de ønsker at få del i rettigheder og pligter i et andet land.
For de 137 statsløse på lovforslaget er situationen en ganske anden.
Med det her lovforslag får de endelig den ret, som bør være alles, nemlig retten til en nationalitet, og den særlige retsstilling og beskyttelse, der ligger i et statsborgerskab.
I dag skønnes det, at der på verdensplan er omkring 12 millioner statsløse mennesker.
Det er en fuldstændig uholdbar situation, ikke bare for dem, som ikke nyder helt basale rettigheder, men også for os, fordi de bliver brugt som en destabiliserende kastebold mellem lande.
For os har det derfor meget høj prioritet at udrydde statsløshed.
Det er naturligvis ikke noget, vi kan gøre alene, men vi kan starte med os selv, og vi kan starte med at understøtte de internationale konventioner, der gælder på området, og som vi selv har bakket op om.
Det gør vi med det her lovforslag.
Derfor støtter vi det.
Tak for ordet.
Christian Langballe (DF), 2011-11-17:
Tak for det, hr. formand.
I dag skal vi førstebehandle lovforslaget om indfødsret.
Blot til orientering er der fra 1995 til 2010 blevet tildelt 79.259 statsborgerskaber ifølge officielle tal og mine beregninger.
Der er udelukkende tale om statsborgerskaber, der er tildelt ved lov her i Folketinget.
Tallet er astronomisk, det vidner om, at det ikke er så mange år siden, at statsborgerskabet bare blev kastet ud i grams.
Når dette lovforslag om indfødsret er færdigbehandlet, vil der lægge sig 1.718 statsborgerskaber til, så tallet når op på 80.977.
Vi har i Dansk Folkeparti gjort, hvad vi kunne for at stramme kravene op.
Selvfølgelig skal der stilles krav til den, der vil have statsborgerskab.
Man skal tale ubesværet dansk, man skal vide noget om dansk historie, kultur og samfundsforhold.
Man skal ville Danmark.
Tildelingen af statsborgerskab er ikke en ekspeditionssag eller noget, vi politikere kan kaste i grams.
Det er en gave fra danskerne.
Det er dem, vi repræsenterer.
Det er dem, der nu og i fremtiden vil bære konsekvenserne af de beslutninger, som vi træffer.
Jeg har to indvendinger imod det nuværende lovforslag.
Som det er fremgået af pressen, optræder der en person på lovforslaget, som er berettiget til statsborgerskab som følge af FN's statsløsekonvention, men som ifølge efterretningstjenesten er vurderet som værende til fare for rigets sikkerhed.
Det forstår vi ikke i Dansk Folkeparti at et flertal lægger sig bag.
For os står rigets sikkerhed og danskernes tryghed selvfølgelig over FN's statsløsekonvention, ingen tvivl om det.
Det er for danskernes sikkerhed og trygheds skyld.
En person, som bliver vurderet som værende til fare for rigets sikkerhed, skal selvfølgelig ikke have statsborgerskab.
Vi følger altid PET's anbefaling, så alene af den grund kan vi ikke stemme for lovforslaget og vil mene, at vedkommende skal pilles af lovforslaget.
Vi vil også gerne gøre et forbehold i forhold til selve statsløsekonventionen.
Vi mener ikke, at konventionen er skrevet med Guds finger.
Det er et historisk dokument, og derfor vil vi gerne have indført et forbehold, sådan at det drejer sig om sund fornuft.
Vi kan ikke forstå, at det bare er sådan, at man automatisk får tildelt statsborgerskab, når man er omfattet af konventionen.
Andre skal op til prøve, hvor de skal demonstrere, at de kan dansk og ved noget om samfundsforhold og derfor har en klar fornemmelse af, hvad Danmark står for.
Men er man omfattet af konventionen, springer man det hele over og går foran i rækken.
Alle skal selvfølgelig stilles lige og igennem de samme prøver, så af nævnte grunde stemmer Dansk Folkeparti imod loven.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-11-17:
Jamen i min stol, der hvor jeg er, er der ikke ændret holdning til, hvordan vi skal forholde os til det her.
Det er meget simpelt, vi har tiltrådt konventioner, Danmark har tiltrådt konventioner, Folketinget har besluttet det.
Dem overholder vi.
Vi skal derudover selvfølgelig også forholde os til, hvilke anvisninger PET kommer med, men det er ikke noget, der går forud for konventionerne.
Så synes jeg i øvrigt, at hr. Karsten Lauritzen skulle stille spørgsmålet til justitsministeren i stedet for.
Karsten Lauritzen (V), 2011-11-17:
Så skal man altså betragte det, som fru Karen Hækkerup på daværende tidspunkt sagde både i Politiken og i Berlingeren som værende forkert og ikke udtryk for Socialdemokratiets politik.
Der sagde fru Karen Hækkerup, at man skulle følge PET's anvisninger, og at man skulle arbejde for at ændre konventionen, og vi kunne forstå på justitsministeren i går på samrådet i Indfødsretsudvalget, at Socialdemokratiet ikke ønsker at arbejde for at ændre nogen konvention.
Det er da en anden holdning, så langt må hr. Lennart Damsbo-Andersen vel være enig.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-11-17:
Der er ikke sket nogen kovending.
Altså, hvis hr. Karsten Lauritzen havde ønsket det, kunne han jo have kontaktet mig på det tidspunkt og spurgt mig, hvilken holdning der ville være til det her punkt.
Karsten Lauritzen (V), 2011-11-17:
Jeg skal høre hr. Lennart Damsbo-Andersen, hvad der har ført til den ændrede linje i Socialdemokratiet.
Den nuværende integrationsminister, der på daværende tidspunkt var retsordfører for Socialdemokratiet, var ude at sige, at når PET kommer med en advarsel om, at en person kan være til fare for rigets sikkerhed, så vil man følge den i Socialdemokratiet.
Hvad er det, der har ført til den her kovending hos Socialdemokratiet til, at man nu intet problem har med at tildele folk, der kan være til fare for rigets sikkerhed, statsborgerskab og belønne dem med et rødbedefarvet pas?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-11-17:
Dette punkt vedrører faktisk ikke 1 person, det vedrører 1.718 personer, der ved vedtagelsen af lovforslaget får dansk statsborgerskab.
Det bliver en stor dag for dem alle sammen, for det at tilhøre et folk, en stat, en nation betyder rigtig meget for et menneske som person, fordi det giver et tilhørsforhold og et selvværd, og fordi enhver nation giver en veldefineret ramme, som man kan sætte sig ind i, når man er statsborger, og også som borger, fordi det sikrer beskyttelse og basale rettigheder, som man ellers ikke nødvendigvis har, rettigheder, som vi ikke må fratage noget menneske uden i ganske få tilfælde.
Der er mange, der ønsker at blive danske statsborgere, men det er svært at blive det, også unødigt svært.
Men ikke desto mindre er det lykkedes for 1.718 at komme på den liste over navngivne personer, vi i dag behandler.
Socialdemokratiet byder dem alle sammen velkommen, og jeg skal blot fastslå, at vi stemmer for lovforslaget, og jeg ser frem til, at vi alle sammen kan mødes på statsborgerskabsdagen, der næste gang afholdes den 29. april her på Christiansborg.
Morten Bødskov (S), 2011-11-17:
Det er jo rigtigt, at det er et spørgsmål, som man bl.a. fra Dannerhusets side har gjort opmærksom på, og det er noget, som vi må prøve at kigge på, vi må få udredt, hvad problemets omfang er, og det synes jeg vi skal prøve at vende tilbage til i udvalgsbehandlingen.
Det er dog alligevel vigtigt at understrege, at når man ser på, hvilken udvidelse af tilholdsmulighederne, der ligger her, så kan man se, at de jo eksempelvis omfatter en kvindes færden i hverdagen.
Det, der er det gode ved det her forslag, er jo, at det omfatter det, der ligger ud over det, der er hjemmet, altså ved indkøb, fritidsaktiviteter og andet, som tegner det typiske billede af en hverdag.
Det kan vi helt sikkert se på i udvalgsbehandlingen.
Pia Adelsteen (DF), 2011-11-17:
Nu var det egentlig slet ikke det, jeg ville spørge om, men det undrer mig bare, at ministeren ikke har en principiel holdning til det med, at man flytter sådan en overfaldsalarm fra en politikreds til en anden.
Altså, større er Danmark ikke, end at det tager et par timer, og så er man på Fyn, og det er i hvert fald en ny politikreds, så sværere kan det, mener jeg, vel ikke være. Men det, jeg egentlig ville spørge om, var noget andet.
Da jeg var oppe på talerstolen, problematiserede jeg lidt det her med fælles forældremyndighed, og jeg vil da gerne høre, om ministeren har nogen kommentarer til det.
Hvis det er sådan, at man f.eks. har fået et tilhold, og man har problemer, men også har fælles forældremyndighed, har ministeren så en holdning til det?
Morten Bødskov (S), 2011-11-17:
Hvad der sådan ligger af konkrete begrundelser for nogle af de sager, der har været fremme, er også noget, vi kan vende i udvalgsbehandlingen.
Jeg er tilfreds med, at der er mulighed for at få en overfaldsalarm, jeg er tilfreds med, at der er kommet flere overfaldsalarmer til, og jeg er helt tilfreds med, at politiet håndterer det her på en udmærket måde.
Det med en overfaldsalarm er en stor hjælp for mange, som udsættes for trusler og chikaner i øvrigt.
Karsten Lauritzen (V), 2011-11-17:
Jo, det er jo fornuftigt nok, vil jeg sige til ministeren; det skal vi gøre.
Men ministeren må have en holdning til, om man, hvis man får en overfaldsalarm, så må tage den med videre til den næste politikreds.
Det er vel reelt nok: Skal det være sådan, at den skal blive i politikredsen, eller skal den følge med til den næste?
Jeg tror, det har en betydning for nogle af de kvinder, som får en overfaldsalarm, fordi de bliver chikaneret, forfulgt, fredskrænket, for dem betyder det da noget, om man skal igennem processen igen.
Så ministeren må have en holdning til, om man skal starte helt forfra, når man flytter til et nyt sted, eller om man kan få lov til at beholde den overfaldsalarm, som man har fået udleveret af politiet.
Pernille Skipper (EL), 2011-11-17:
Som jeg startede med at sige, synes jeg, at noget af det gode ved det her lovforslag er, at vi fastholder balancen mellem hensynet til offeret – som hr. Karsten Lauritzen så godt udtrykker det, er det jo nogle seriøse situationer, man står i som offer for stalking – og samtidig fastholder, at den formodede gerningsmand også skal have en vis retssikkerhed.
I Enhedslisten har vi mange gange sagt, også her i salen, at den overvågning, der foregår i Danmark, er gået for vidt.
Og det gælder også GPS'er på enkeltpersoner.
Det ville efter vores synspunkt, selv om alle mennesker i Danmark selvfølgelig ikke skal have en GPS på sig, men de her gerningsmænd, være et alt for indgribende skridt, og jeg vil da også mene, at et liberalt parti kunne tage hensyn til den såkaldte personlige frihed i sådan en sag her.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2011-11-17:
Tak for spørgsmålet.
Først og fremmest er der jo nogle tekniske og økonomiske omstændigheder, som kan være med til at gøre, at det kan være svært at få indført.
Jeg vil meget gerne lytte til, hvad der kommer fra Justitsministeriet på området i udvalgsbehandlingen, for det skal selvfølgelig også indgå i drøftelsen.
Det er jeg sikker på at hr. Karsten Lauritzen også er enig med mig i.
Når det ellers kommer til det principielle spørgsmål om at benytte sig af GPS-overvågning, synes jeg, det er en meget hård sanktion, fordi det er noget, som ikke kun virker i forhold til det enkelte opholdsforbud eller den enkelte bortvisning, men også faktisk er en konstant overvågning af personen.
Det vil sige, at jeg synes, det er en yderligere sanktion, som jeg principielt, som udgangspunkt ikke støtter.
Karsten Lauritzen (V), 2011-11-17:
Jeg vil blot høre Det Radikale Venstre, hvordan Det Radikale Venstre forholder sig til det, som jeg fra Venstres side har fremført, nemlig muligheden for – som der også står skrevet i lovforslaget, og som man jo har overvejet, men af tekniske og økonomiske hensyn vælger at tage ud – det her med GPS-overvågning og de særlige muligheder.
Hvordan forholder Det Radikale Venstre sig til den del?
Det er jo noget, man nu indfører i en række nordiske lande.
Jeg vil godt høre Det Radikale Venstre, om de ikke kunne overveje at støtte sådan et yderligere tiltag.
Man har jo i Det Radikale Venstre været meget optaget af at sikre en så god lovgivning som overhovedet muligt, en så god beskyttelse af de her kvinder som overhovedet muligt, så der er måske en mulighed for, at vi kunne blive enige om noget.
Det vil jeg godt høre ordføreren om.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2011-11-17:
Se, dette lovforslag er et eksempel på et godt og gennemarbejdet forslag.
Det er grundigt, det tager hånd om nogle problemstillinger, der er relevante, og derfor får det også opbakning fra en række organisationer på området.
Og opbakning skal det også have fra Radikale Venstre.
Forslaget er godt af flere årsager: fordi det gør tilholdet mere firkantet og nemmere at forstå for begge parter i sagen, fordi ofre for grov personskadelig kriminalitet samt deres pårørende fremadrettet får tilhold mod gerningsmanden, fordi praksis for tilhold nu optages i lovgivningen og dermed gør det mere klart og styrker anvendelsen af tilhold, og fordi politiet fremadrettet skal bruges til yderligere forebyggende tiltag.
Derudover indeholder lovforslaget to nyskabelser.
Den første er en bestemmelse om opholdsforbud.
Det er et godt redskab, som man dog bør benytte med større omhyggelighed end tilhold, hvilket også fremgår af lovforslaget.
Dertil kommer det andet, bestemmelsen om stalking.
Jeg er personligt ret imponeret over, at ordet stalking bliver et juridisk begreb.
Det tror jeg ikke folkene i Justitsministeriet havde regnet med for 10 år siden.
Ikke desto mindre er det et godt begreb, fordi det er noget, folk kan forholde sig til, især unge mennesker, og fordi det er et begreb, som der er et meget udbredt problem tilknyttet.
Ved stalking er den enkelte henvendelse i sig selv ikke nødvendigvis en lovovertrædelse; det er mængden af henvendelser, som udgør et problem.
Når det gælder vedvarende og systematisk forfølgelse eller chikane, kan der være tale om stalking, og det kan således føre til tilhold.
Stalkingbestemmelsen er et skridt i den rigtige retning, så vores lovgivning holder trit med udviklingen inden for sociale medier og telefoni.
Lovforslaget indeholder desuden også en lettere tilgang til edition i tilholdssager.
For Radikale Venstre er sådan nogle tiltag altid noget, vi overvejer meget nøje, fordi vi meget gerne vil undgå en glidebane på området.
Men da tilgangen i dette tilfælde hovedsagelig går på at få beeller afkræftet afsenderens eller modtagerens identitet og ikke selve indholdet i f.eks. sms'en eller mailen, ser vi ikke det store problem i det.
Selve indholdet i f.eks. sms'en eller mailen vil forulempede i sagens natur jo selv kunne fremlægge.
Med editionsoplysninger vil forulempede altså kunne få bekræftet sine anklager, eller anklagede kan få renset sit navn.
Overordnet set er der positive røster fra Advokatrådet, Dansk Anti-Stalking Forening, Mødrehjælpen, Joan-Søstrene, Landsorganisationen af Kvindekrisecentre, Danner, Landsforeningen Hjælp Voldsofre og Institut for Menneskerettigheder.
Det er vi i Det Radikale Venstre meget glade for, da vi mener, at udkastet er godt.
Vi kan altså samlet set støtte forslaget.
Morten Bødskov (S), 2011-11-17:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne starte med at takke ordførerne for den positive modtagelse af lovforslaget.
Det er den enkle årsag til, at loven omfatter den revisionsbestemmelse, som vi her har diskuteret i dag.
Forslaget, som det også har været fremme, lægger jo ikke op til sådan nogen større revision af straffuldbyrdelsesloven, og der er således alene tale om mere begrænsede ændringer.
Man kan vel sige det sådan, at vi gennemfører det, man kan kalde for pletvise justeringer af forhold, som kriminalforsorgens erfaringer har vist et behov for, og som ikke er foretaget i de forløbne 10 år.
Dermed er ikke sagt, at spørgsmålet, som vi har diskuteret i dag, altså straffuldbyrdelsesområdet, slutter her for regeringen.
Det er regeringens opfattelse, at straf skal virke præventivt, og det udgør et helt centralt mål for regeringens videre arbejde.
Det er vigtigt, at vi får en kriminalforsorg, som bliver bedre til at sikre, at vi får færre ny ofre, og at vi ikke mindst får færre gengangere i vores fængsler.
Derfor er vi også i regeringen meget optaget af det resocialiserende arbejde i kriminalforsorgen og ikke mindst den resocialiserende indsats over for kriminelle.
Vi skal gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at folk ikke havner i fængsel, og vi skal gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at vi ikke får gengangere i vores fængsler.
Derfor har regeringen også med finansloven, hvilket hr. Simon Emil Ammitzbøll rigtigt nok nævnte, lavet en bred aftale om et eftersyn af forholdene i kriminalforsorgen, og mange af de diskussioner, som også hr. Simon Emil Ammitzbøll pegede på, vil der så inden for et år blive lavet et godt grundlag for at vi kan fortsætte med.
Flere af ordførerne har været inde på spørgsmålet om gudstjenester, og der tror jeg bare det er vigtigt at understrege, at det jo er sådan, at en gruppe af indsatte med lovforslaget kun vil kunne udelukkes fra den religiøse handling, hvis det er nødvendigt – og det er vigtigt – af ordens- og sikkerhedsmæssige hensyn.
Og endelig bliver risikoen for afvisning af at gå til gudstjeneste søgt imødegået af kriminalforsorgen, ved at der i videst muligt omfang inden for de økonomiske rammer, der nu engang er i kriminalforsorgen, det var der også flere af ordførerne der spurgte til, vil blive sikret mulighed for at holde flere gudstjenester i både fængsler og arresthuse.
Det er vigtigt, og vi kan prøve at bore det ud i udvalgsarbejdet, men det er altså det, der står i lovforslaget.
Så vi er opmærksomme på det og er selvfølgelig åbne over for, at vi også på det her område kan svare på spørgsmål i udvalgsarbejdet.
Men jeg vil gerne takke for den positive modtagelse og ser frem til en god debat om forslaget videre frem.