runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2016-04-01:
Jeg synes, det mest interessante i indlægget var den der oplagte erkendelse af, at ISIL er en forfærdelig ideologi, at de støtter og står for en forfærdelig ideologi.
Jeg savner fuldstændig Enhedslistens svar på, hvad man så skal gøre militært.
Det er rigtigt, at militære operationer er besværlige.
Til gengæld synes jeg også, man bare må konstatere, at Enhedslisten ikke har været dem, der er gået forrest med at bidrage til at sikre, at vores soldater har ordentlige forhold, før de sendes ud, under udsendelsen, og når de kommer hjem igen.
Konsekvent har Enhedslisten stået uden for alle de initiativer, som er taget for at sikre vores soldater ordentlige forhold før, under og efter indsatsen.
Spørgsmålet indeholder en simpelhed og en kompleksitet på samme tid.
Simpelheden er jo, at det er relativt nemt at sige, hvem der her er fjenden, nemlig ISIL.
Altså, det er jo også det, som er overskriften på beslutningsforslaget, vi behandler.
Det synes jeg da illustrerer kompleksiteten, der ligger i det her.
Det er bare ikke et argument for ikke at gøre noget.
Den der de rene hænders politik med, at medmindre alt er godt, vil vi ingenting gøre, som fører til, at ingenting sker, er ikke vores politik.
Vi er også indstillet på, at en del af svaret er en militær indsats – og det har jeg i hvert fald ikke nu hørt Enhedslisten sige at man også er indstillet på.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-01:
Det er et spørgsmål om, om man skal gøre noget, der er rigtigt.
Og Enhedslisten har i dag – faktisk sammen med Alternativet – fremsat to andre konkrete forslag til, hvad Danmark vil kunne gøre i stedet for.
Det er ikke det, jeg spørger til nu, eller det, ordføreren skal forholde sig til nu.
Det, jeg spørger til, og som ordføreren ikke svarede på, er: Bør det ikke være en forudsætning for Socialdemokraterne, at regeringen klart kan udelukke, at den danske militære indsats i Irak og i Syrien kommer til at hjælpe ekstreme islamistiske grupper det ene og det andet sted – det være sig shiamilitser, det være sig ekstreme sunnimilitser?
Nick Hækkerup (S), 2016-04-01:
I virkeligheden tror jeg, at det her så udmærket illustrerer, hvor Enhedslisten står, altså at man fører den der de fuldstændig rene hænders politik: Hvis alt ikke er rent, pænt og ordentligt, vil vi ikke være med til det.
Det her er ikke nemt, og det er også kompliceret, men hvis vi ingenting gør og ingenting gør militært, svigter vi altså de værdier, som vi bør stå på.
Så risikerer vi at understøtte samfundssystemer, som fuldstændig tåler sammenligning med de andre store totalitære systemer.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-01:
Tak for det, og tak til den socialdemokratiske ordfører.
Når vi kigger på konflikterne både i Irak og i Syrien, kan vi konstatere, at det er et meget, meget kompliceret billede, der tegner sig, og vi ser også, at der er nogle meget ekstreme islamistiske grupper, eksempelvis shiamilitserne i Irak, som kæmper sammen med den irakiske hær især i Syrien – oprørsgrupper, som både er mod Assad og mod ISIL, men som er meget, meget ekstreme og islamistiske.
Er det ikke en bekymring for Socialdemokraterne, at man med det her forslag jo reelt åbner op for, at ekstreme islamistiske grupper både i Irak og i Syrien reelt kan ende med at få militær støtte?
Og vil det være et krav fra Socialdemokraterne for at kunne give deres endelig opbakning, at det fra regeringens side bliver klokkeklart udelukket, at det kan finde sted?
Nick Hækkerup (S), 2016-04-01:
Socialdemokratiet støtter det foreliggende beslutningsforslag, ligesom vi fast har støttet de øvrige initiativer, civile som militære, i kampen mod ISIL.
Grunden til, at vi gør det og har gjort det konsekvent, er, at islamisme er en religiøst baseret ideologi, som rummer en totalitær fortolkning af islam, og hvis endemål er erobring af verden med alle midler og etablering af et globalt kalifat.
Vi har set og vi har fået viderebragt utallige eksempler på ISIL's alvorlige overgreb: omfattende massehenrettelser, forfølgelse af civile og systematiske krænkelser af menneskerettighederne.
Jeg synes, at der er grund til at notere sig præcis det med, at der er tale om en religiøst baseret ideologi.
Jeg synes, at den tåler fuldstændig sammenligning med de andre store totalitære ideologier, nemlig nazisme, fascisme og kommunisme, som har det tilfælles, at de accepterer vold og folkedrab som middel til at opnå et utopisk samfund.
For os er det helt uacceptabelt og i øvrigt uforståeligt, at der findes partier i Folketinget, som ikke helhjertet støtter kampen mod totalitære ideologier, også med de militære midler.
Selvfølgelig skal de bekæmpes.
Der er i bemærkningerne til beslutningsforslaget redegjort for det folkeretlige grundlag for det danske militære bidrag.
Det har vi noteret os, for det er afgørende vigtigt, at fundamentet for vores militære indsats er til stede på den rette måde.
Der er meget, meget få konflikter om overhovedet nogen, der kan løses med militære midler alene.
Det er derfor også afgørende, at kampen mod ISIL ikke alene sker militært, men også gennem omfattende og langvarige civile indsatser.
Jeg tror også, det må være klart for enhver, at der er behov for at styrke hjælpen i nærområderne, både den hjælp, der kommer fra Danmark, og den hjælp, som kommer fra EU.
Den militære kamp mod ISIL er jo ikke let, men helt nødvendig.
FN's Sikkerhedsråd har slået fast, at ISIL udgør en global trussel af hidtil uset karakter mod international fred og sikkerhed.
Den trussel skal Danmark selvfølgelig være med til at imødegå, og det gør vi bl.a. ved at yde yderligere militære bidrag.
Socialdemokratiet kan støtte beslutningsforslaget.
Peder Hvelplund (EL), 2016-04-01:
Jeg vil også gerne først takke den socialdemokratiske ordfører for hans redegørelse.
Jeg vil godt følge lidt op på det spørgsmål, hr. Nikolaj Villumsen rejste tidligere, for jeg synes ikke kun, det er et spørgsmål om, om man vil gøre noget, eller man ingenting vil gøre.
Og der kan vi bare konstatere, også fra de meldinger, vi har fået fra de veteraner, der har været udsendt til Afghanistan, at noget af det, der har bekymret dem allermest, og som er vigtigt, når vi herinde beslutter at sende unge mennesker af sted i krig – altså hvor de bliver sendt af sted for at slå andre mennesker ihjel med risiko for selv at blive slået ihjel – er, at der er et klart defineret mål med det.
Noget af det, der har været et problem for dem, har været, at når de og deres kammerater har ofret deres liv og været ude at kæmpe for noget, fordi vi har bedt dem om at gøre det, har de bagefter kunnet set, at nu har Taleban overtaget de områder igen.
Risikerer man ikke præcis det samme ved at sende soldater ned til Irak og Syrien for at bekæmpe ISIL, som jo står for en ganske forfærdelig ideologi?
Hvis dem, man så overlader magten til, er andre shiamilitser, som er præcis lige så slemme, hvad har vi så opnået ved det?
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-04-01:
Allerførst vil jeg sige til det om, at vi skulle støtte ekstremistiske grupper i Syrien: Det er jo ikke korrekt.
Altså, det har jeg også gentagne gange sagt, nemlig at vi selvfølgelig ikke bør gøre det.
Koalitionen har vetet , som det hedder på nudansk, nogle forskellige grupper, som er moderate grupper i Syrien, og som man går ind og støtter.
Så at begynde at prøve at tegne et billede af dem som ekstremister a la ISIL eller værre, som ordføreren var inde på, er simpelt hen faktuelt forkert.
Det med inddæmningen af det økonomiske perspektiv for ISIL's indtjening er heller ikke korrekt.
Vi gør rigtig, rigtig meget fra både koalitionens side og fra det internationale samfunds side, lige fra at gå efter det militært i forhold til de forsyninger, der er med olie, men også for at presse de forskellige lande, hvor der måske foregår sådan en trafik.
Så der er ekstremt stor fokus på det her, og det vil der også være, når vi er militært til stede i området.
Nick Hækkerup (S), 2016-04-01:
På den måde, spørgsmålet er formuleret, giver det anledning til denne refleksion: Kan man overhovedet forestille sig nogen situationer, hvor Enhedslisten ville støtte militær indgriben nogen som helst steder rundtomkring i verden?
Er det ikke det, der er sagen?
Er sagen ikke, at I aldrig nogen sinde vil være villige til at gøre det, der skal til?
Det er altid de der rene hænders politik.
Hvis der er den mindste smule at udsætte på det, laver I det der evindelige venstrefløjsnummer med at forsvinde fra ansvaret, så I kan stå et sted og vaske hænder og være helt rene, mens vi andre må sørge for at løse problemerne.
Marie Krarup (DF), 2016-04-01:
Vi synes, at man skal kunne udlevere fanger til de lokale myndigheder.
Det nytter jo ikke noget, at man enten er nødt til at frisætte fanger, eller at man ikke tager fanger, og det vil sige, at man altså går efter at dræbe nogle, som man ikke behøver at dræbe.
Det er en ulykkelig og forkert situation.
Det er selvfølgelig meget bedre at kunne udlevere til de lokale myndigheder, også selv om de har nogle forhold i fængsler og opbevaringsanstalter, som ikke ville være acceptable i Danmark.
Peder Hvelplund (EL), 2016-04-01:
Jeg bed mærke i i ordførerens tale, at ordføreren er bekymret over den del af beslutningsforslaget, der handler om udlevering af fanger til de irakiske myndigheder.
Det er jeg sådan set glad for, for det er en bekymring, som vi deler i Enhedslisten.
Er det, at det selvfølgelig skal overholdes, hvis det er sådan, at vi skal kunne udlevere fanger, et krav, som Dansk Folkeparti vil være villig til at støtte?
Marie Krarup (DF), 2016-04-01:
Når vi støtter det her beslutningsforslag, er det for at bekæmpe Islamisk Stat for at sikre Danmark.
Det er en umulig kamp.
Men vi ønsker at sikre Danmark imod angreb fra Islamisk Stat, som kan udgå fra det område, Syrien-Irak-området.
Det er det, der er vores mål.
Så kan det godt være, at man i perioder kommer til at arbejde sammen med nogle, som ved gud ikke er guds bedste børn.
Men målet er at sikre Danmarks sikkerhed på længere sigt.
Det er nødvendigt at bekæmpe Islamisk Stat for at gøre det.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-01:
Tak for det svar.
Det var vel egentlig ganske klart: Det er Dansk Folkepartis politik, at vi med den her militære indsats, som jeg ikke håber bliver vedtaget, men som risikerer at blive vedtaget, faktisk kan risikere at støtte meget ekstreme islamistiske grupper.
Det bakker Dansk Folkeparti op om.
Tror Dansk Folkeparti virkelig, at vi får mere stabilitet i Mellemøsten, hvis vi støtter ekstreme islamister?
Viser de seneste erfaringer både fra Irak, Afghanistan og Libyen ikke, at vi, når vi kaster bomber, risikerer at styrke ekstreme kræfter, der så skaber endnu mere kaos?
Altså, når Dansk Folkeparti vil støtte ekstreme islamister, kunne det så ikke reelt true Danmark endnu mere?
Marie Krarup (DF), 2016-04-01:
Jeg er rigtig glad for, at Enhedslisten ikke havde indflydelse på de allieredes politik under anden verdenskrig.
Der var Churchill og Roosevelt nødt til at samarbejde med en af verdenshistoriens største forbrydere, nemlig Stalin, for at vinde over Hitler.
Men det var en nødvendighed at indgå den aftale.
Sådan er det en gang imellem.
Sådan er virkeligheden.
Så må man tage dem en ad gangen, måske på et andet tidspunkt, hvis der skulle ske det, at de, der kommer til at udfylde tomrummet efter Islamisk Stat, også vil true Danmark.
Det er ikke sikkert, at de øvrige organisationer, som selvfølgelig ikke er særlig rare at tænke på, og jeg vil nødig bo i deres område, vil være udadreagerende mod europæiske mål.
Så man er nødt til at bruge de midler, man har.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-04-01:
Tak for det.
Situationen i Syrien, hvor Danmark nu, hvis det her går igennem, skal i krig, er jo meget, meget kompliceret.
Vi ser, at der er meget ekstreme islamistiske grupper på jorden, der bekæmper Assad og bekæmper ISIL.
Vi risikerer jo, at de her ekstreme islamistiske grupper vil blive hjulpet af den militære danske indsats.
Er det virkelig Dansk Folkepartis politik, at ekstreme islamister skal have militær støtte fra Danmark?
Christian Juhl (EL), 2016-04-01:
Undskyld, jeg siger det ligeud.
Nu har vi i 15 år brugt militærløsninger, og vi har styrket ISIL.
Er der ikke bare en lille smule grund til at stoppe op og tænke sig om, inden man tager næste skridt, i stedet for at lave en forenklet udgave af overskrifter med henblik på at tage af sted en gang til?
Derfor vil jeg gerne sige: Der findes andre løsninger.
Det bør da give anledning til overvejelse selv i en socialdemokratisk ordførers hoved.
Marie Krarup (DF), 2016-04-01:
Tak for ordet.
I Dansk Folkeparti ønsker vi at bidrage til at bekæmpe Islamisk Stat.
Islamisk Stat er en terrororganisation, der har slået til vidt forskellige steder på jordkloden.
Islamisk Stat har gjort sig bemærket med en særlig ondsindet og grufuld terrormetode og har desværre vist sig sværere at bekæmpe end først antaget.
Islamisk Stat kunne desværre også pønse på at slå til imod Danmark.
Derfor er konflikten i Irak ikke bare en mellemøstlig borgerkrig.
Den er en trussel imod os selv.
Derfor er det nødvendigt at være med til at nedkæmpe Islamisk Stat.
Dette er det helt afgørende argument fra Dansk Folkeparti for, at Danmark fortsat bør være involveret i kampen imod Islamisk Stat.
I Dansk Folkeparti er vi glade for, at vi nu igen kan bidrage med mere skarpe våben, med F 16, imod Islamisk Stat.
Vi støtter dog også de andre tiltag, der er omfattet af beslutningsforslag B 108.
Der er dog én ting, der bekymrer i B 108, og det er fraværet af en aftale om overlevering af eventuelle krigsfanger til de irakiske myndigheder.
I Dansk Folkeparti har vi den holdning, at det er tåbeligt at frisætte krigsfanger umiddelbart efter tilfangetagelsen.
Det kan gøre en militær indsats meningsløs.
Det er helt uacceptabelt, at man kan blive nødt til at sætte danske soldater i en sådan situation.
Vi kan ikke godtage forklaringen om, at man ikke må udlevere krigsfanger til lande, der ikke overholder konventionerne.
For alternativet, enten frisættelse eller drab, er ganske enkelt værre.
Det nytter ikke at tage del i kampen, hvis man er for fin til at bruge sin sunde fornuft, når det virkelig kommer til stykket.
Vi vil derfor i Dansk Folkeparti indstændigt opfordre regeringen til at få styr på dette område og få lavet en aftale om overlevering af krigsfanger til de irakiske myndigheder.
Som nævnt er Islamisk Stat en terrororganisation, der bør bekæmpes alle vegne, ikke blot i Irak og Syrien.
Derfor er det også uhyggeligt, at der findes Islamisk Stats netværk i Europa.
Det er beskæmmende, at Danmark ikke i højere grad har været med til at blokere for Islamisk Stats udbredelse i Europa ved at underkaste den meget store flygtninge- og indvandrerstrøm, som man for tiden ser i Europa, en nærmere kontrol.
Det er dog godt, at der er kommet en vis kontrol ved grænserne, men en screening med henblik på at finde Islamisk Stats kæmpere ville gøre landet mere sikkert.
For der er næppe nogen, der, som det er nu, kan garantere, at der ikke findes illegale indvandrere i Danmark med bånd til Islamisk Stat.
Der er ingen tvivl om, at det er godt, at Danmark er med til at bekæmpe Islamisk Stat i Irak, men det ville være endnu bedre, hvis vi også på andre områder satte ind imod Islamisk Stats muligheder for at brede sig.
Dansk Folkeparti støtter B 108.
Nick Hækkerup (S), 2016-04-01:
Så er vi jo lidt tilbage til udgangspunktet igen.
Jeg og Socialdemokratiet opfatter ISIL som fuldstændig sammenlignelige med de store totalitære ideologier, som fuldstændig sammenlignelige med nazisme, med fascisme, med kommunisme i deres accept af vold og folkedrab som middel til at nå et utopisk samfund.
Jeg synes, vi har set masser og masser af eksempler på den måde, som de indtil videre har udlevet den ideologi på.
Jeg synes, der er grund til at gøre vores alleralleryderste for at bekæmpe de her totalitære systemer, ligesom Socialdemokratiet har gjort det konsekvent, dengang det var nødvendigt i forhold til de andre store totalitære ideologier.
Jeg synes, man fra Alternativets side burde overveje, om man ikke skulle melde sig ind i den kamp.
René Gade (ALT), 2016-04-01:
Det var ikke nødvendigvis et svar på spørgsmålet.
Så jeg prøver at spørge om noget andet i stedet for.
Kunne man forestille sig, at vi havde et andet beslutningsforslag, og at man hellere ville støtte op om det fra Socialdemokratiets side?
Jeg er lidt ude efter, at ved at bekæmpe ISIL siger vi, at der er én terrororganisation, der skal væk.
Jeg opfatter ISIL som et bevis på, at der er mange forskellige ekstreme grupper, der samles ét sted, og det er så ISIL.
Så det var ikke for at drille.
Det var simpelt hen for at høre, om vi kunne nærme os et eller andet mål.
Kan man sige, at ISIL på et eller andet tidspunkt ikke er der mere?
Det er meget svært for mig at se.
Nick Hækkerup (S), 2016-04-01:
At det her er en kompliceret proces, skulle være et argument for, at man ikke skal anvende militære værktøjer
– jeg bliver så træt, må jeg sige igen, af det her med, at spørgeren starter med at konstatere, at man er enig i nødvendigheden af at bekæmpe ISIL, og så siger han, at der er en række værktøjer af dem, som vi kunne anvende, som man ikke vil anvende.
Det er simpelt hen for mig en uforståelig argumentation.
René Gade (ALT), 2016-04-01:
Som vi også allerede har hørt, er vi alle sammen enige om nødvendigheden af, at ISIL bliver bekæmpet.
Jeg kunne godt tænke mig at høre noget.
Når vi nu i dag skal beslutte, om vi vil øge indsatsen mod netop ISIL i Irak og Syrien, kan ordføreren så hjælpe med at opklare, hvornår den indsats er færdig.
Har vi har et slutmål?
Kan vi ligesom sige, at indsatsen munder ud i en forventet afslutning?
Er det muligt at sige, hvornår ISIL ikke er her mere?
Det er nemlig svært for mig at se.
Nick Hækkerup (S), 2016-04-01:
Men det sludder, spørgeren lige kom med, tager udgangspunkt i det synspunkt, at jeg skulle sige, at det kun er militære midler, der duer.
Jeg har jo præcis understreget, at der er behov for civile indsatser også, at vi har været og fortsat skal være blandt nogle af de mest centrale og markante bidragsydere til indsatsen i Irak og Syrien.
Så det er noget sludder at sige, at fordi jeg står her og siger, at der er behov for at anvende de militære værktøjer, har jeg dermed sagt, at der ikke skal anvendes nogen andre værktøjer.
Det eneste parti, der har udelukket anvendelse af nogen af værktøjerne i værktøjskassen, er præcis Enhedslisten, som har sagt, at det militære værktøj vil de under ingen omstændigheder anvende nogensinde.
Christian Juhl (EL), 2016-04-01:
Jeg vil sige til ordføreren, at hvis løsningen på problemerne er at sende bombefly, er vi godt nok på et humanitært og menneskeligt moralsk lavpunkt.
Der findes jo ufattelig mange ting, man kan gøre politisk.
Ordføreren har selv gang på gang sagt, at løsningen er politisk.
Nu siger han, den er militær.
Alene det dilemma skriger jo til himlen.
Han svarede ikke på spørgsmålet om f.eks. at isolere ISIL økonomisk.
Hvorfor gør vi ikke meget mere ud af det?
Hvorfor bliver der ikke taget meget mere systematiske initiativer der?
I øvrigt vil jeg minde om, at Enhedslisten f.eks. har argumenteret for, at vi skulle bevæbne de folk, som reelt kan gøre modstand, ordentligt.
Det er folk, som alle erkender kan gøre modstand, f.eks. kurdere.
Mette Bock (LA), 2016-04-01:
Jeg medgiver, at vi bliver nødt til at se i øjnene, at der er en risiko for, at det her i uheldigste fald kan komme til også at gå ud over civile.
Men hvis alternativet er, at vi ikke begrænser ISIL's adgang til at bombe, slå ihjel, terrorisere, torturere civile i stort omfang, så synes jeg, at det alternativ er værre.
Det der med at få fuldstændig sikkerhed for, hvem det er, man egentlig går ind og samarbejder med i en konflikt som den her, tror jeg ikke engang hr. Christian Juhl tror på vi nogen sinde kan få.
Men jeg hører da gerne, hvis det er tilfældet.
Christian Juhl (EL), 2016-04-01:
Det er da ganske modigt at sige, at det er totalt uforståeligt, hvad der sker dernede, men at man alligevel vil støtte en koalition, som vil bombe.
Nu har jeg aldrig anset det at bombe i et område som en særlig god beskyttelse af civilbefolkningen.
Jeg vil tro, at det er næsten umuligt for danskerne at deltage, uden at der er en risiko for også at ramme civilbefolkningen.
Det får vi se bagefter.
Liberal Alliance har selv krævet, at vi skal analysere de tidligere krige ordentligt.
Ville det ikke være bedre, at vi havde sikkerhed for, at vi vidste, hvem det var, vi arbejdede sammen med, og hvad der kunne ske ved det, vi gør, inden vi gør det?
Jeg mener, at det jo er en ret alvorlig ting at bruge bombefly og militær.
Jeg kunne endda forstå det, hvis det var noget, som kunne genoprettes, men det kan det jo ikke, når man bruger militær.
Mette Bock (LA), 2016-04-01:
Det kan jeg jo ikke vide, men jeg kan håbe på noget.
Og jeg kan være med til at træffe den beslutning, som jeg anser for mest rigtig i den her situation.
Det, som kendetegner moralske og politiske dilemmaer, er jo netop, at der ikke bare er en beslutning, der er den rigtige, og en anden beslutning, der er den forkerte.
Jeg tror, at alle politiske partier her i salen i dag, uanset om de støtter eller er imod det fremsatte beslutningsforslag, er klar over, at det her er ekstremt kompliceret, og at vi simpelt hen ikke kan forudsige, hvad der sker, hverken hvis vi støtter beslutningsforslaget, eller hvis vi havde valgt at holde os ude.
Desværre.
Peder Hvelplund (EL), 2016-04-01:
[Lydudfald]
... vi griber ind, for så påvirker vi jo situationen.
Vi går jo ind og siger, at samtidig med at vi bekæmper ISIL, er vi med til at styrke nogle af de andre, fordi vi i et eller andet omfang, om vi vil det eller ej, de facto bliver allieret med dem.
Og det betyder jo, at vi på den måde er med til at eskalere en konflikt.
Det kan godt ske, vi løser et stort problem et sted, men vi skaber måske et lige så stort problem, fordi vi støtter nogle militser, som har præcis det samme tankegods, og som behandler en civilbefolkning på præcis samme måde, som dem, vi har bekæmpet, har gjort.
Mette Bock (LA), 2016-04-01:
Jeg tror sådan set, der er mange ideologiske ligheder imellem det, der foregår i ISIL, og det, der foregår hos andre af de militser, som er aktive nede i området.
Det tror jeg sådan set at ordføreren har fuldstændig ret i.
Det, vi gør her, er, at vi imødekommer en anmodning, som den internationale koalition, som vi er en del af, har rejst i retning af Danmark.
Det siger vi ja til.
Det medgiver jeg fuldstændig.
Peder Hvelplund (EL), 2016-04-01:
Først vil jeg gerne rose ordføreren for talen.
Jeg synes, at noget af det, der er slemt, er, at de her debatter bliver alt for forenklede, når det sådan bliver til en polariseret debat.
Det synes jeg er positivt.
Der er så et sted i debatten, hvor jeg ikke længere kan følge helt med.
I den her debat bliver det hele tiden fremlagt, som om ISIL er det store onde, som skal bekæmpes, og hvis det bliver bekæmpet, bliver det i hvert fald bedre.
Jeg bliver så bare nødt til at spørge om, hvor det er, den principielle forskel præcis ligger på tankegodset hos ISIL og tankegodset hos nogle af de shiamuslimske militser.
Ordføreren taler om, at vi skal beskytte civilbefolkningen i områderne dernede mod overgreb, men det er jo ikke kun ISIL, der begår dem, det er også Assad, det er også nogle af de shiamuslimske militser.
Så hvor er det den principielle forskel i tankegodset hos ISIL præcis ligger i forhold til de shiamuslimske militser?
Christian Juhl (EL), 2016-04-01:
I det her tilfælde ville jeg bare gerne have, at f.eks. ordføreren for regeringspartiet eller andre ordførere kunne sandsynliggøre, at vi arbejder sammen med nogle, der er til at have med at gøre.
Det er jo ret interessant.
Jeg glæder mig virkelig til ministerens forklaring på de her ting.
Men jeg vil gerne spørge: Mener fru Mette Bock, at der er gjort det optimale på det politiske område; på det humanitære område; for inddæmningen af ISIL; for at give et alternativ til de unge mennesker, så de kan lave noget andet end at blive krigere til en høj løn hos ISIL?
Det løser det ikke her og nu, og det klarer militære løsninger heller ikke.
Mener fru Mette Bock, at de er på toppen?