runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Britta Schall Holberg (V), 2008-01-10:
Det burde være en selvfølge, at folkeoplysningsmidler skal bruges til folkeoplysning og ikke til at finansiere religiøs forkyndelse.
Er det religiøs forkyndelse, man ønsker at bedrive, er der andre, mere nærliggende steder, synes jeg, man kan søge for at bedrive den religiøse forkyndelse.
I Venstre er vi derfor glade for, at ministeren nu igen understreger, at loven for det første ikke giver mulighed for at yde tilskud til religiøs forkyndelse, og at det for det andet er de lokale folkeoplysningsudvalg, der skal godkende de emner, der inden for lovens rammer kan udløse folkeoplysningsmidler.
Men det er også de lokale folkeoplysningsudvalg, der under ansvar over for kommunalbestyrelsen med loven i hånd skal nægte at give tilskud til religiøs forkyndelse; det er også deres opgave.
Noget tyder altså på, at folkeoplysningsudvalget i Århus ikke helt har fået læst loven grundigt nok, hvilket jo er baggrunden for sagen her, og derfor har man altså også nu ændret praksis.
Ideen bag beslutningsforslaget her om, at det ikke skal være muligt at yde tilskud til religiøs forkyndelse, er på den måde - hvilket ministeren også fortalte om - allerede indeholdt i loven.
Og ingen kan vel være nærmere til at vurdere, hvad der kan ydes tilskud til, eller hvad der skal ydes tilskud til, end kommunerne.
Det er jo dem, der skal finansiere det foretagende her, og det var da faktisk også kommunerne, der omkring år 2000 bad om, at tilskudsreglerne blev strammet op, sådan at de værste vildskud kunne luges ud.
Derfor blev der i § 1 lavet en formålsbeskrivelse, således at brugerne af loven - foreninger, folkeoplysningsudvalg og kommunalbestyrelser - i de konkrete tilfælde får mulighed for at definere og afgrænse den støtteberettigede virksomhed.
Her åbnes altså ikke mulighed for religiøs agitation eller forkyndelse som værende støtteberettiget efter loven, hvilket i øvrigt også præciseres i den bekendtgørelse om folkeoplysning, som er udfærdiget i december 2006, og som trådte i kraft den 1. januar i år.
Der står i § 3, at der således ikke kan ydes tilskud til folkeoplysende voksenundervisning, hvis formålet er agitation, valgkampagner, behandling, underholdning, forkyndelse eller udbredelse af overtro, men at der gerne må oplyses og skabes debat herom.
Det er altså præciseret i bemærkningerne, så alt skulle være, som forslagsstillerne gerne vil have det.
Venstre mener derfor ikke, at der er behov for at gøre tilføjelser til loven som foreslået af Dansk Folkeparti.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-10:
Først vil jeg gerne kvittere for, at Venstre sådan set giver udtryk for, at vi er enige om, hvor vi skal hen.
Jeg må så bare konstatere, at vi er uenige om, hvorvidt loven nu også bringer os derhen, som den ser ud i dag.
Fru Britta Schall Holberg er, så vidt jeg erindrer, valgt på Fyn og læser derfor næppe JP Århus, men hvis hun vil åbne JP Århus fra i dag, vil hun kunne konstatere, at en helt ny sag af samme karakter faktisk er på vej, idet man i byrådet skal diskutere tilskud til en somalisk familieforening, som danner rammen om udlån af religiøse bøger og har et bederum, hvor der foregår bøn.
Der er ingen af parterne i byrådet, som bestrider, at et tilskud til den her forening skulle være i strid med lovgivningen; det, man diskuterer politisk, er, om det er en forening, man skal give tilskud.
Det, det her forslag tilsigter, er simpelt hen at sige: Vi vil ikke give folkeoplysningsmidler til religiøs forkyndelse.
Henrik Rasmussen (KF), 2008-01-10:
Dette forslag er desværre et væsentligt indgreb i det kommunale selvstyre.
Der er heldigvis allerede flere kommuner, som lever op til nogle af de enkelte minimumskrav, som Enhedslisten her foreslår, f.eks. to årlige forældremøder og it i klasseværelserne.
Her fristes man til at sige: I de klasseværelser, hvor der er plads til det naturligvis.
Isoleret set virker de enkelte forslag til at have ganske udmærkede hensigter, men vi Konservative mener ikke, at dette forslag vil gøre folkeskolen bedre, og vi mener, at det må være op til den enkelte kommune og skole at vurdere, hvordan deres ressourcer bedst anvendes, så den enkelte elev får den mest optimale uddannelse.
Nanna Westerby (SF), 2008-01-10:
Da SF's ordfører ikke er til stede, skal jeg meddele, at SF støtter det her forslag, på trods af at detaljeringsgraden i minimumsrettighederne er lidt større, end hvis vi selv have forslået dem. Hvis vi skal skabe en folkeskole af højeste kvalitet, skal rammerne også være til det.
Det er langt fra tilfældet i dag, hvor nedskæringerne har ramt folkeskolen hårdt, som vi kan se det med den stigende klassekvotient.
De foreslåede minimumsrettigheder vil særlig komme de elver til gode, som har svært ved at klare sig i skolen.
Styrket skole-hjem-samarbejde, sikring af specialundervisningen og mindre klassestørrelser vil give dem bedre muligheder.
Der er et stort behov for, at folkeskolen samler alle børn og unge op, og derfor støtter SF det her forslag.
Tak for ordet.
Julie Rademacher (S), 2008-01-10:
Der sker i disse år store forandringer i folkeskolen, og det er afgørende, at vi lovgivningsmæssigt følger med og understøtter den udvikling og de udfordringer, som både lærere og elever møder ude i den virkelige verden.
En væsentlig grund til, at vi ikke kan stemme for Enhedslistens minimumsrettigheder, er, at vi ikke ønsker at fratage det lokale kommunale selvstyre en række muligheder for selv at kunne prioritere og træffe beslutningerne.
Med hele ti forslag, der omfatter alt fra pladskrav til it-udstyr, synes vi, at Enhedslisten gaber over lige lovlig meget.
Hvis Enhedslisten mener det alvorligt, vil jeg opfordre til, at man fremsætter nogle af forslagene enkeltvis.
Jeg er sikker på, at der er dele af forslaget, som vi kan nå til enighed om.
F.eks. er vi, som jeg har antydet tidligere, åbne over for en diskussion om klassekvotienter i folkeskolen.
Med vores velfærdsrettigheder har vi godt nok foreslået et loft på 24 elever, mens Enhedslisten foreslår 22 elever, men tankegangen er jo den samme.
Helt afgørende for os er det dog, at vi indfører nogle få og enkle rettigheder.
Vi kan ikke stemme for det samlede forslag her, da vi frygter, at sådanne justeringer vil føre til en uhensigtsmæssig centralisering.
Det er ikke socialdemokratisk politik.
Her mener vi, at det er afgørende, at beslutningskompetencen primært ligger ude i kommunerne.
En anden grund til, at vi ikke kan stemme for forslaget, er, at Enhedslisten igen ikke har økonomien med.
Det koster jo at gennemføre så omfattende tiltag, og her er det vigtigt, at vi er ansvarlige i forhold til vores økonomiske prioriteringer.
Hvad kommer det til at koste, og hvor skal pengene tages fra?
I vores finanslovforslag for 2008 har vi indfaset vores forslag til velfærdsrettighederne løbende, hvor bl.a. klassekvotienten på 24 elever indgår.
Det er en sådan økonomisk ansvarlighed, jeg efterlyser i forbindelse med mange af disse ellers udmærkede forslag.
Socialdemokraterne har et forlig med en række partier om folkeskolen, og der er flere af de ting, der er indeholdt i forslaget, som er omfattet af dette forlig.
Tusind tak for ordet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-10:
Jeg vil starte med at sige, at Enhedslistens intention bestemt ikke er, at skolen i højere grad skal styres af staten.
I modsætning til Dansk Folkeparti og regeringen mener vi sådan set, at man burde skabe en lang større grad af frihed til, at den enkelte skole selv tilrettelægger undervisningen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Dansk Folkeparti om, hvor mange elever Dansk Folkeparti mener er passende sidder i en folkeskoleklasse, hvis de skal have mest ud af undervisningen.
Martin Henriksen (DF), 2008-01-10:
Dansk Folkeparti tager til efterretning, at Enhedslisten tilsyneladende trækker sit beslutningsforslag tilbage.
Jeg ved så ikke, om der er grund til at fortsætte diskussionen.
Per Clausen (EL), 2008-01-10:
Jeg synes, at fru Birgitte Josefsens argumenter imod de fire første punkter i vores beslutningsforslag altid ender med at handle om noget andet end det, der står.
Det er helt i orden, at fru Birgitte Josefsen mener, at der er en lang række synspunkter, som vi har i Enhedslisten, og som hun ikke er enig i.
Sådan må vi gå ud fra at det er.
Men pointen er jo, at det, vi foreslår, er, at Danmark skal undlade aktivt at rekruttere sundhedspersonale fra sårbare lande; at vi skal tage initiativ til en international aftale; at vi skal samarbejde med de øvrige lande om at øge uddannelseskapaciteten vedrørende sundhedspersonale i udviklingslandene; og at vi skal samarbejde med de øvrige nordiske lande om initiativer, der kan føre til, at udviklingslandene beholder en større del af deres sundhedspersonale.
Mit stilfærdige spørgsmål er bare: Hvilket at disse fire punkter er fru Birgitte Josefsen og Venstre i Danmark imod?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-10:
Der blev ikke svaret på det spørgsmål, som jeg stillede, nemlig hvor mange elever der maksimalt kan sidde i en klasse, hvis man skal sikre en god undervisning i folkeskolen.
Britta Schall Holberg (V), 2008-01-10:
Det mener jeg altså ikke der er.
Vi har jo drøftet det her for ikke ret lang tid siden, da vi talte om folkeoplysningsloven sidste gang, og der ligger altså en bekendtgørelse, som er dugfrisk, fra december 2006, og som er trådt i kraft her den 1. januar 2007, hvor der direkte står, hvilket jeg skal gentage: »Der kan … ikke ydes tilskud til folkeoplysende voksenundervisning, hvis formålet er agitation, … forkyndelse eller udbredelse af overtro« - hvad man så skal lægge i det.
Men bortset fra det er det præciseret her, at sådan er det.
Hvis Århus Kommune eller en anden kommunalbestyrelse eller et folkeoplysningsudvalg finder på at overtræde loven, ja, så må man jo til tilsynsmyndighederne, som bliver nødt til at skride ind, og man kan jo så bede dem om at læse Jyllands-Posten fra i dag.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-01-10:
Uden at lyde uforskammet kan jeg i hvert fald se på Martin Henriksen, at han har gået i skole, efter at jeg gik der.
Jeg synes ellers, at jeg gjorde mit yderste, men jeg beklager.
Det, jeg vil sige, er, at jeg derfor hører, du siger, hr. Martin Henriksen, at det, Dansk Folkeparti vil, er, at I vil stramme op på skolerne, og derfor ønsker I statsstyring.
Dansk Folkeparti har altså været med til at udsulte de her.
Det har jeg som gammel formand for børn og unge-udvalget i Norddjurs Kommune set.
I er kommet med forslag, som ikke har været fuldt finansieret.
Mener Dansk Folkeparti virkelig, at det er i orden, at regeringen og Dansk Folkeparti tager penge fra kommunerne, hvorefter man skælder ud over, at de ikke gør det godt nok?
Martin Henriksen (DF), 2008-01-10:
Jeg ikke enig i, at Dansk Folkeparti har været med til at forringe folkeskolen.
Jeg mener faktisk, at de beslutninger, der blev truffet i forligskredsen om folkeskolen, har ført til forbedringer og har været helt nødvendig ændringer af folkeskolen, specielt når man ser på, at den folkeskole, der har været i Danmark i årtier, ikke har formået at levere tilfredsstillende resultater.
Til det om statsstyring siger vi bare, at vi i Dansk Folkeparti synes, at det er helt i orden at Folketinget, staten, stiller nogle krav til skolerne og kommunerne med hensyn til, hvad der er ret og rimeligt i folkeskolen.
Derfor synes vi også, at det er et udmærket folkeskoleforlig, fordi det netop stiller nogle centrale krav til, hvad der er ret og rimeligt i folkeskolen.
Vi er tilhængere af den nuværende klassekvotient på 28, hvor der er mulighed for, at kommunalbestyrelsen i særlige situationer kan forhøje den til 30. Jeg konstaterer bare, at hvis Enhedslisten i dag siger, at man er imod, at der centralt stilles krav til folkeskolen, må det betyde, at man trækker beslutningsforslaget tilbage, for der er i beslutningsforslaget et, to, tre, fire, fem, seks, syv, otte, ni, ti centralt fastsatte krav til folkeskolen.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-10:
Nu rummer forretningsordenen jo ikke mulighed for, at hr. Lahn Jensen kan få ordet en tredje gang, og derfor er det jo med en vis fare, at jeg stiller et modspørgsmål.
Det vil jeg alligevel gøre, for jeg kunne godt tænke mig, at hr. Lahn Jensen vil pege på de aktiviteter i rapporten fra Århus, som ville blive afskærmet eller forhindret i at få tilskud, hvis Dansk Folkepartis forslag blev gennemført.
Der er nemlig ikke nogen af dem, som har et egentlig folkeoplysende formål, der ville falde derindunder.
Morten Østergaard (RV), 2008-01-10:
Jamen jeg synes egentlig i lyset af den debat, vi har haft, at hr. Morten Messerschmidt skylder os et svar på, om det, man er ude efter, er at forbyde tilskud til visse foreninger eller til visse aktiviteter.
For man kan godt blive lidt forvirret, når man f.eks. læser i bemærkningerne på side 2, anden spalte nederst, hvor der står: »Der tænkes specifikt på de foreninger og sammenslutninger, som har den religiøse forkyndelse i hovedfokus ...« Derfor er det, jeg spørger: Er det foreningerne, man er ude efter, eller er det aktiviteterne?
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-10:
Jamen det at have en aktivitet i hovedfokus er jo i sagens natur en aktivitet, og rammen om den aktivitet er jo så en forening.
Men det, der sigtes til, er aktiviteten.
Morten Østergaard (RV), 2008-01-10:
Jamen man henviser så til, at det ikke gælder spejderbevægelserne, og der tog jeg så tilfældigvis KFUM og KFUK for at se, hvad formålet er dér, og der citerer jeg så fra deres hjemmeside, hvor man siger, at det »er en kristen børne- og ungdomsbevægelse, der har arbejdet siden 1878 på at forkynde evangeliet om Jesus Kristus for børn og unge«.
Så vil jeg bare spørge, om man i hr. Morten Messerschmidts univers, hvis man har aktiviteter i KFUM og KFUK, som ikke er forkyndelse, så, når hovedfokuset nu siden 1878 har været at forkynde det kristne budskab til børn og unge, kan få tilskud, eller er vi netop derude, hvor det nok er bedst at overlade det til folkeoplysningsudvalget at vurdere aktivitet for aktivitet, om de er tilskudsberettigede?
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-10:
Jeg tror ikke, at ordføreren selv er opmærksom på, hvor afslørende spørgsmålet i virkeligheden er, for her planter vi jo netop fødderne midt i den legalisme, som altid har domineret Det Radikale Venstre, en fuldstændig manglende evne til at forholde sig til realiteterne og alene at se på de rene, stringente, overordnede, normative linjer, nemlig det forhold, at der i det eksempel, som Dansk Folkepartis forslag nævner om en islamisk forening, der prædiker had til demokratiet, er et enormt problem.
At stille en sådan forening over for KFUM og KFUK er jo i al sin enkelhed ganske enkelt grotesk, og derfor vil jeg bare svare: Nej, vi har ikke nogen som helst hensigt om at skærme spejderbevægelsen.
Det, vi har en hensigt om, er at skærme den religiøse aktivitet, som i øjeblikket er ved at snige sig ind i folkeoplysningsloven, særlig camoufleret under islamiske aktiviteter - eller det er sådan set ikke engang camoufleret, det er meget åbenlyst.
Christine Antorini (S), 2008-01-10:
Jeg må sige, at jeg simpelt hen er blevet forvirret på et højere niveau.
For jeg lyttede også meget efter, hvad det egentlig var, Dansk Folkeparti ville med beslutningsforslaget, og derfor lagde jeg meget mærke til, at ordføreren nemlig til sidst fik sagt, at det handlede om, hvad der var formålet, der måtte være afgørende.
Nu kan jeg forstå, at Dansk Folkeparti altså mener - og det er så mit spørgsmål - at den ændring, der er, ikke er generel, altså at man i forhold til folkeoplysningsloven ikke må bedrive religiøs forkyndelse; det må man sige klokkeklart, det må man ikke.
Er det det, der ligger i det; er det den præcisering, som Dansk Folkeparti i virkeligheden går efter?
Det er ikke det, der står i beslutningsforslaget, men jeg kan forstå, at det er det, som må være konsekvensen, i og med at det udmærkede eksempel, som hr. Morten Østergaard kom med om spejderbevægelsens formål, i forhold til hvad hr. Morten Messerschmidt synes er tilladeligt, var o.k., men det er det åbenbart ikke, hvis det er en muslimsk forening.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-10:
Nu henviste hr. Østergaard tidligere til, at der var tale om en reference til side 2, anden spalte nederst, og derfor er der jo en del, der kommer før, nemlig side 2, første spalte og anden spalte øverst.
Og hvis fru Antorini nu ville læse det først og så se hele beslutningsforslagets begrundelse i den kontekst, så tror jeg ikke, at den socialdemokratiske forvirring ville dominere i hvert fald det her forslag.
For sagen er, at forslaget tager et meget konkret udgangspunkt, fra Århus, hvor der er blevet givet 140.000 kr. til en forening, hvis hovedaktivitet var religiøs forkyndelse.
Der er ikke nogen af parterne, som har ønsket at fratage foreningen tilskuddet, fordi man fandt det i strid med folkeoplysningsloven, men alene ud fra en politisk skønsvurdering.
Vi ønsker, at et sådant tilskud ikke skal kunne gives, at det rent juridisk ikke skal kunne gives efter folkeoplysningsloven.
Christine Antorini (S), 2008-01-10:
Så vil jeg spørge, da det ikke fremgår af beslutningsforslaget, men var noget, som ordføreren så sagde under sit indlæg: Betyder det, at foreninger, i hvis formålsparagraf der indgår et religiøst formål, på forhånd er udelukket fra at kunne få folkeoplysningsmidler?
Det var sådan, jeg forstod det, som ordføreren sagde helt konkret.
Det vil i øvrigt betyde, at der hos et folkeoplysningsforbund som FOF, som oprindelig udspringer fra Det Konservative Folkeparti, faktisk står en direkte henvisning i formålsparagraffen til det kristne værdigrundlag.
Men er det det?
Vil det så sige, at hvis der i formålsparagraffen fremover efter Dansk Folkepartis mening fremgår noget religiøst, så må man slet ikke få folkeoplysningsmidler?
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-10:
Altså, jeg må sige, at fru Antorinis ønske om at modvirke forvirringen forekommer noget stedmoderligt, for fru Antorini må da kunne huske mit svar til det første spørgsmål fra hr. Østergaard, hvor jeg meget klart sagde, at det, der sigtes efter, er aktiviteten og ikke foreningen, og dér har fru Antorini sådan set allerede svaret på sit spørgsmål.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-01-10:
Jeg har bare svært ved at forstå, at hr. Morten Messerschmidt som den eneste ikke kan se, at det her virker ude i landet, som det er nu.
Jeg ved ikke, om hr. Morten Messerschmidt har læst rapporten fra Århus, men den kommer med mange eksempler på foreninger, som har aktiviteter, der faktisk fremmer demokratiet og fællesskabet.
Er Dansk Folkeparti slet ikke bekymret for, at det her forslag vil gøre, at mange af de gode aktiviteter, der fremmer de ting, vi har snakket om, vil gå tabt?
Og i så fald, hvordan vil Dansk Folkeparti så undgå det?
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-10:
Jeg må egentlig indrømme, at jeg har meget svært ved at forstå hr. Leif Lahn Jensens indlæg set i forhold til hans ordførertale; for i ordførertalen fornam jeg egentlig en stor imødekommenhed over for Dansk Folkepartis intention, men nu betragter hr. Leif Lahn Jensen åbenbart Dansk Folkepartis forslag som et attentat mod det kommunale selvstyre.
Sagen er jo bare, at folkeoplysningsloven allerede i dag sætter nogle afgrænsende rammer for, hvad der kan gives tilskud til.
Et eksempel kunne være, at hvis der er tale om en erhvervsaktivitet, kan der selvfølgelig ikke gives tilskud.
Følgelig ønsker vi at sætte endnu en begrænsning ind.
Det forstod jeg egentlig på hr. Leif Lahn Jensens tale at han også ønsker, men det må jeg så konstatere alligevel ikke var tilfældet.
Nanna Westerby (SF), 2008-01-10:
Goddag!
På vegne af SF's ordfører, der ikke kan være her i dag, skal jeg sige, at SF mener, at folkeoplysningsloven allerede i dag fastslår, at en forening skal opfylde folkeoplysningslovens tilskudsbetingelser for at modtage et tilskud.
Henrik Rasmussen (KF), 2008-01-10:
Den konservative gruppe kan heller ikke bakke op om forslaget.
Og der har vi jo hørt, at det netop ikke er muligt at give tilskud til religiøse forkyndere.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-10:
Det var en kort tale, men jeg går ud fra, at det måske skal ses som en henvisning til de begrundelser, der er givet af tidligere ordførere.
Hr. Henrik Rasmussen peger på, at de rammer, der findes i folkeoplysningsloven i dag, er dækkende, og man kan jo sige, at det er en meget legalistisk tilgang til spørgsmålet, at man forholder sig til, hvad der står i loven.
Men hvis man skulle prøve at anlægge en mere realistisk tilgang til spørgsmålet, altså hvordan virkeligheden ser ud, kan man jo konstatere, at der er foreninger, hvis aktiviteter er bøn og anden form for gudsdyrkelse, som får tilskud over folkeoplysningsloven, og derfor vil jeg gerne høre, om Det Konservative Folkepartis folketingsgruppe ikke kan være enig i, at der på den baggrund sådan set er behov for en præcisering.
Henrik Rasmussen (KF), 2008-01-10:
Jeg vil sige til hr. Morten Messerschmidt, at vi er fuldstændig enige om, at forkyndere ikke skal modtage tilskud.
Men vi kan ikke se, at netop ved at indskærpe, at det er forkynderne, man vil ramme, vi det få den effekt, som hr. Morten Messerschmidt rent faktisk ønsker, for det giver jo ikke større vejledning til folkeoplysningsudvalget om, hvorvidt foreningen er tilskudsberettiget eller ej.
Morten Østergaard (RV), 2008-01-10:
Man kan jo bruge sin tid på mange ting, og nu skal vi så diskutere, om noget, der er forbudt, skal forbydes.
Situationen er jo den, som det også er fremgået af den hidtidige debat, at hvis man kigger på det forslag, som ligger foran os, er hensigten altså, at religiøs forkyndelse ikke skal være et gyldigt formål at få folkeoplysningsmidler til.
Til det må vi konstatere, som også andre har gjort, at det er det sådan set heller ikke i dag.
Det er ikke et gyldigt formål, man kan ikke få tilskud til det.
Det er jo i virkeligheden også sådan, det bør foregå, for det er klart, at når man søger om folkeoplysningsmidler, kan man få et tilskud, hvis formålet ligger inden for lovens rammer.
Men derefter er det nødvendigt at kontrollere og blive bekendt med, at det ikke er det, man har søgt om, midlerne bliver brugt til, hvis det altså viser sig at være gudsdyrkelse, og derfor må man spørge sig selv, om katastrofen i virkeligheden er så omfattende, som forslagsstillerne lægger op til.
I hvert fald kan man sige, at samme Århus Kommune måtte opleve i 1990'erne, at man mente i Undervisningsministeriet, at kommunen fortolkede loven for restriktivt i forbindelse med et afslag på at støtte en kirkefestival.
Der var noget debat om aktiviteten, og dengang fik man kritik for at være for restriktiv.
Sådan går det jo nogle gange, og det er jo i virkeligheden det, vi har systemet til.
Men når man kommer med et beslutningsforslag, hvor man lægger op til at ændre en lov, må vi sige, at det er der jo strengt taget ingen grund til, hvis vi er dækket ind i forvejen.
Det mener vi er tilfældet, og derfor er der ingen grund til at ændre loven.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-01-10:
Nu kan ordføreren jo ikke som tidligere ordførere undskylde sig med manglende tilknytning til og dermed manglende viden om Århus.
Ordføreren er nemlig valgt i Århus, og derfor må jeg også lægge til grund, at der er større sandsynlighed for, at ordføreren læser JP Århus, end tidligere ordførere gør.
Når man hører ordføreren sige, at loven er fin nok, og at teksten er, som den skal være, kunne man måske bare på området her forvente, at Det Radikale Venstre ville bevæge sig ud i virkeligheden og se på, hvordan realiteterne er.
Vi kan jo konstatere, hvis vi læser JP Århus fra i dag, at der er de her problemer.
Ingen af parterne, hverken dem, der siger ja, eller dem, der siger nej til den somaliske familieforening, kører deres sag på, at tilskuddet skulle være ulovligt, og det er det, vi sigter til.
Vi vil gerne have, at det bliver klart præciseret, at tilskud til religionsudøvelse ikke kan fås via folkeoplysningsmidlerne, så prøv nu at komme ind i virkeligheden i stedet for bare at bevæge sig i en eller anden legalistisk verden.