runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2008-12-03:
Tusind tak for finansministerens svar.
Jeg må sige, at det jo er sådan et svar med forbehold.
Jeg er ikke sikker på, at jeg helt fik det talt, men mon ikke »for nærværende« blev sagt måske 7-8 gange.
Der er i hvert fald ingen tvivl om, at ministeren lægger an til, at man i løbet af meget kort tid faktisk vil ændre kurs fra regeringens side.
Det kan være, at man går i gang med at fremrykke offentlige investeringer, for det kan blive nødvendigt, men lige for nærværende er det altså ikke det, der skal til, siger ministeren.
Men sagen er jo den, at vi i andre tilfælde har set, at regeringen sådan i lang tid går og siger, at det slet ikke er det her, der skal til, det er noget helt andet; og så lige pludselig går der en prås op for statsministeren, og så skal der faktisk ske en hel masse.
Vi har lige set det med hele klimaindsatsen, hvor det jo lykkedes statsministeren i 20 år at benægte, at der var problemer med CO2-udslip, og lige pludselig indså han, at der skulle noget til.
Der har vi altså også samtidig med den her meget alvorlige krise den situation, at man jo i mange andre lande er begyndt at tale om, at der simpelt hen skal offentlige investeringer til for at undgå, at arbejdsløsheden stiger alt for voldsomt.
Og vi har jo den helt konkrete situation i Danmark også, at vi har et meget voldsomt vedligeholdelsesefterslæb bl.a. i landets kommuner, hvor man rigtig gerne vil have renoveret sin bygningsmasse, man gerne vil have renoveret de her berømte skoletoiletter, man gerne vil i gang med at lave energibesparende forbedringer.
Der er jo en, synes jeg, meget interessant artikel i Børsen i dag, som netop handler om, at de her kommuner på grund af regeringens i særklasse nidkære anlægsloft simpelt hen forhindres i at tage energibesparende initiativer.
Der lægges med den her ordning, der hedder ESCO-modellen, op til, at man simpelt hen i en kommune kan spare mellem 10 og 20 pct. af sit energiforbrug.
Men fordi der er et anlægsloft, kan man ikke investere i det her.
Så skulle man ikke, i stedet for hele tiden at sige »for nærværende« så sige: Lad os komme til det.
Der er brug for at få løst problemet med vedligeholdelsesefterslæbet, og der er også brug for at sende det klare signal til bl.a. byggebranchen, at vi nu går i gang, at vi tager det her alvorligt - vi sætter gang i hjulene igen.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-12-03:
Jeg kan oplyse, at jeg ikke er af den opfattelse, at det vil være klogt lige for nærværende at lempe finanspolitikken mere end det, der allerede er lagt op til i den finanslov for 2009, som jo er i proces, og som skal tredjebehandles i næste uge - tror jeg, at det er - og som medfører en ganske betydelig lempelse af finanspolitikken. Når det ikke er klogt at lempe yderligere for nærværende, er det jo, fordi vi i Danmark er i den unikke situation, at vi har en historisk lav ledighed, en høj beskæftigelse.
Ved siden af det har vi altså så for nærværende fortsat inflation og lønstigninger på et niveau ud over euroområdet, som skaber et pres på vores konkurrenceevne og ikke mindst skaber et pres på det rentespænd, der jo altså aktuelt er 1¾ pct. højere end i Europa.
Da vi jo i den økonomiske politik forfølger en række mål samtidig og det har højeste prioritet at føre en sund, ansvarlig økonomisk politik, der indsnævrer rentespændet, vil det i regeringens optik ikke for nærværende være en god idé at lempe finanspolitikken yderligere.
Det ville man jo gøre, hvis man fulgte det, der ligger i spørgsmålet, og som det kan være en god idé lige at omtale, så man egentlig ved, hvad det er, jeg svarer på, nemlig forslaget om en yderligere fremrykning af offentlige investeringer.
Bjarne Laustsen (S), 2008-12-03:
Vil ministeren oplyse, om myndighederne har afsløret nogen ulovlige forhold for de østeuropæiske arbejdere inden for skovsektoren, på baggrund af den ekstraordinære kampagne, som ministeren omtaler i sit svar på spørgsmål nr. S 431?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-12-03:
I udmeldingen om de lediges pligt til jobsøgning ligger, at de ledige skal være realistiske og seriøse i deres jobsøgning med henblik på, at de kommer i beskæftigelse.
Udmeldingen indebærer således også, at proformaansøgninger ikke vil blive accepteret.
Det er a-kassernes opgave at sikre, at de ledige bliver grundigt vejledt om reglerne, ligesom det er a-kasserne, der skal påse, at de lediges jobsøgning er seriøs.
Og så er det rigtigt, at Arbejsdirektoratet som led i sin almindelige tilsynsindsats vil følge op på, at a-kasserne administrerer rådighedsreglerne korrekt.
Derfor er jeg sikker på, at a-kasserne vil være opmærksomme på problemstillingen, når de administrerer reglerne, og jeg har derfor stadig tiltro til, at når a-kassernes vejledninger og administration af rådighedsreglerne slår igennem, vil problemet med proformaansøgninger i det væsentlige være overstået.
Eigil Andersen (SF), 2008-12-03:
Der er formuleringer i ministerens udtalelser i retning af, at man vil vurdere situationen og se, om reglen skal ændres.
De formuleringer er jeg glad for, og det bekræfter mig i det, som jeg startede med at sige, nemlig at jeg ikke kan forestille mig andet, end at regeringen inden for højst ½-¾ år bliver nødt til at ændre den her retningslinje.
Ministeren forsøger så at lave et uklart billede ved at henvise til a-kassernes ansvar.
Sagens kerne er, at a-kasserne bliver kontrolleret af Arbejdsdirektoratet via stikprøver.
Man tager enkelte arbejdsløses sager op og spørger a-kasserne, hvorfor den pågældende har fået lov til at søge f.eks. et mindre antal stillinger end fire.
Hvis det er sådan, at Arbejdsdirektoratet vurderer, at a-kassen har lavet en fejl, skal a-kassen betale vedkommendes dagpenge i hele den tid, vedkommende har været arbejdsløs.
Derfor er nødvendigt for ministeren at ændre den her retningslinje, nemlig for at a-kasserne overhovedet tør gå i gang med at gøre noget andet.
Og i det hele taget synes jeg, at man skulle overlade ansvaret til a-kasserne.
Slet de fire ansøgninger og overlad det til at a-kasserne at finde ud af det.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-12-03:
Der gælder samme regler for personer på arbejdsfordelingsordning som for andre, der for 1 uge modtager dagpenge, herunder supplerende dagpenge.
Ansatte, der deltager i en arbejdsfordelingsordning, hvor de kun arbejder hver anden uge på grund af produktionsnedgang, skal ikke søge job i uger, hvor de er i fuld beskæftigelse.
Personer, der er på en arbejdsfordelingsordning, hvor pågældende er i arbejde skiftevis 3 dage den ene uge og 2 dage den næste uge, skal være fuldt arbejdssøgende i begge uger.
Det er helt i tråd med, hvad Arbejdsdirektoratet allerede har meldt ud på konkrete forespørgsler.
Bjarne Laustsen (S), 2008-12-03:
Jeg fik ikke svar på, hvor mange henvendelser der var kommet fra lønmodtagere og arbejdsgivere.
Man kan i hvert fald læse i avisen, at de ville henvende sig til ministeren om det.
Jeg fik heller ikke et svar på, hvorfor man nu skal sende i den uge, hvor man holder fri - som ministeren siger - men ikke den uge, man er på arbejde, når man arbejder 1 uge og er 1 uge på understøttelse.
Jeg kan i det hele taget slet ikke lide begrebet at holde fri, når man er på understøttelse.
Er det ikke rigtigt, at rådighedsreglerne gælder fuldstændigt, og hvis det er, at man får tilbudt et arbejde i den uge, hvor man ifølge ministeren holder fri, så skal man tage det?
Og hvis ikke man tager det arbejde, man får tilbudt, ryger dagpengene.
Er det ikke sådan, systemet er?
Det har ikke noget med rådighedsreglerne at gøre eller noget som helst andet, for de mennesker skal jo i forvejen stå til rådighed for det arbejde, der er.
Så vil jeg gerne have bekræftet, om ikke det er korrekt, at netop en arbejdsfordelingsordning, som den er beskrevet i overenskomsten og som er en del af a-kasse-reglerne, er en fastholdelsespolitik, så man ikke i stedet for er nødt til at afskedige folk.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-12-03:
Som jeg nævnte i mit svar til hr. Eigil Andersen, drejer udmeldingen sig om, hvilken jobsøgning der skal til, for at man kan være på den sikre side, og at færre jobsøgninger efter en konkret vurdering kan være tilfredsstillende.
Arbejdsdirektoratet vil løbende følge udviklingen og på den baggrund vurdere, om der er grundlag for at ændre udmeldingen.
Bjarne Laustsen (S), 2008-12-03:
Jeg vil gerne spørge beskæftigelsesministeren, hvor mange henvendelser han har fået både fra lønmodtagere og arbejdsgivere om det her problem med, at der skal sendes fire ansøgninger.
Vi er helt med på, at der er nogle arbejdsløse, der føler, at det er ren chikane, og de har sendt flere hundrede ansøgninger i forvejen og ikke engang fået svar på dem.
Det, vi i stigende grad oplever, er, at vi ser en stigende ledighed derude, og det betyder, at arbejdsgiverne er så irriterede over den her regel, for de vil gerne seriøst behandle alle de breve og alle de ansøgninger, de får.
Men de er jo i fuld gang med at afskedige folk i stedet for, et meget ubehageligt problem.
Det er derfor, at der er grund til at kigge på, om den regel har sin berettigelse i en periode her.
Hvor mange henvendelser er der egentlig kommet?
Jeg vil gerne spørge med hensyn til det der med en hel uges arbejde og på arbejdsfordelingsordninger: Hvorfor skal man ikke gøre det, når det hedder 3 dage på arbejde og 2 dage på understøttelse?
Er vi ikke enige om, at formålet med en arbejdsfordelingsordning er fastholdelse?
Ellers kunne virksomheden jo bare afskedige.
Det virker fuldstændig skørt, at man kan finde på det.
Så vil jeg gerne spørge om den fritagelse, der er for dem, som arbejder 1 uge og er 1 uge på understøttelse, hvordan konflikten er i forhold til 7-ugers-reglen.
Der skal man jo netop ind og vurdere, om rådigheden er der.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-12-03:
Jeg tror, vil jeg sige til hr. Eigil Andersen, at jeg er nødt til igen at præcisere, at hvis en ledig har søgt mindre end fire job pr. uge, skal a-kassen ganske som tidligere foretage en konkret vurdering af den ledige, om den lediges jobsøgning er tilstrækkelig.
Det skal ske ud fra a-kassens kendskab til den lediges uddannelse, erfaring, helbred m.m. sammenholdt med udbuddet af arbejde, som den ledige kan bestride inden for det pågældende geografiske område.
Så der ligger altså allerede indbygget i min udmelding, at hvis udbuddet af relevant arbejde er mindre, bliver kravet til den lediges jobsøgning også mindre.
Eigil Andersen (SF), 2008-12-03:
Der bliver ikke svaret på, hvorfor en arbejdsgiver, der søger en fuldtidsansat, skulle synes, at det var attraktivt at få en ansøgning fra en arbejdsløs, som skal tiltræde et job til nytår.
Jeg tror ikke på, at der er så mange vikariater og korterevarende arbejdsforhold, at en arbejdsløs, der skal tiltræde om en måned eller to, kan finde noget særligt at søge.
Men betyder det her, at ministeren mener, at så kan reglen eller retningslinjen nedsættes til én ansøgning pr. uge, eller hvordan skal det forstås?
Jeg vil også gerne nævne forholdene vedrørende arbejdsfordeling: Man arbejder hver anden uge og får dagpenge hver anden uge, fordi der er en midlertidig nedgang i produktionen, og det er med håbet om, at produktionen kommer op igen, så den pågældende kan få fuldtidsarbejde.
Sådan et menneske er jo tilknyttet en arbejdsgiver, og hvorfor i alverden skal vedkommende så søge fire stillinger pr. uge i de uger, hvor vedkommende får dagpenge?
Der er jo andre, som er fuldtidsarbejdsløse, som det ville være mere relevant skulle finde et andet job.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-12-03:
Som jeg allerede har oplyst, synes jeg, at det er rimeligt, at man som ledig dagpengemodtager står til rådighed for arbejdsmarkedet helt frem til, at man skal påbegynde et arbejde.
Ellers ville ledige i disse situationer reelt kunne holde fri på det offentliges regning i den sidste del af deres ledighedsperiode.
Det ville også helt grundlæggende være i strid med den kontrakt, som det danske dagpengesystem bygger på, nemlig at man i hele ledighedsperioden får en ganske høj ydelse mod til gengæld at stille sin arbejdskraft til rådighed.
Når det er sagt, har de ledige jo kun pligt til at søge realistiske job.
Det er klart, at andelen af realistiske job, som man kan søge, i mange tilfælde vil kunne være begrænset, når man har en anden aftale om kort tid.
Er der ikke ret mange realistiske job at søge
, må man selvfølgelig indrette sig efter det.
Men der kan jo fortsat være arbejdsgivere, som kan have glæde af den lediges arbejdskraft i denne periode til løsning af hastende eller korterevarende opgaver, i vikariater og lignende.
En effektiv måde at bringe ledige og arbejdsgivere i kontakt med hinanden på er efter min bedste overbevisning nu engang, at de ledige søger de ledige job, der er.
Eigil Andersen (SF), 2008-12-03:
Ministeren undervurderer sin egen betydning.
Ministeren er en autoritet.
Der bliver henvist til, at a-kasserne skal vurdere, men det står jo fast, at ministeren i en retningslinje har slået fast, at man skal søge de her fire stillinger pr. uge, hvis man vil være sikker på at stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det er en alt for firkantet retningslinje, alt for bureaukratisk, og i tusinde af tilfælde er det spild af tid både for den ledige og for arbejdsgiverne.
Arbejdsgiverne drukner i ansøgninger - mange unødvendige ansøgninger og som jeg tidligere har nævnt, har disse unødvendige ansøgninger fået et navn i arbejdsgiverkredse: De er nemlig opkaldt efter ministeren, og de hedder Claus Hjort'erne.
Landets største rekrutteringsbureau, Adecco, har sagt, at der går alt for meget af deres tid med at læse unødvendige ansøgninger.
Vi står over for et stigende antal arbejdsløse, som skal sende ansøgninger om stadig færre job.
Jeg er overbevist om, at regeringen inden for det næste halve til trekvarte år bliver nødt til at ophæve denne regel - vi får jo at se, om jeg får ret i det.
Det aktuelle eksempel drejer sig så om en arbejdsløs, der har fået et nyt job og skal tiltræde den 1. januar eller den 1. februar.
Vedkommende skal stadig søge, det har ministeren bekræftet nu, men hvorfor mener ministeren at en arbejdsgiver gerne vil have en ansøgning fra en arbejdsløs, der har fået et arbejde og skal tiltræde et andet sted den 1. januar eller den 1. februar?
Hvorfor mener ministeren, at en ansøgning fra en sådan arbejdsløs, der har fået et job, er af værdi for en arbejdsgiver, der søger arbejdskraft?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-12-03:
Det er fra starten blevet meldt ud, at hvis en ledig har søgt fire realistiske job om ugen, anses den ledige for at være på den sikre side i forhold til den del af rådighedsforpligtelsen, som omhandler jobsøgning.
Heri ligger selvfølgelig et signal om, hvad der som udgangspunkt er et rimeligt niveau at kræve for lediges jobsøgning, men det betyder omvendt ikke, at en ledig, hvis vedkommende har søgt færre end fire job pr. uge, så automatisk anses for ikke at stå til rådighed.
Hvis en ledig har søgt færre end fire job pr. uge, skal a-kassen ganske som tidligere foretage en konkret vurdering af, om den lediges jobsøgning er tilstrækkelig, og dette skal netop ske ud fra a-kassens kendskab til den lediges uddannelse, erfaring, helbred m.m. sammenholdt med udbuddet af arbejde, som den ledige kan bestride, inden for det pågældende geografiske område.
Det ligger altså allerede indbygget i udmeldingen, at hvis udbuddet af relevant arbejde bliver mindre, bliver kravet til den lediges jobsøgning også mindre.
Det kræver blot, at a-kassen foretager en konkret vurdering.
Jeg synes, at det er rimeligt, at man som ledig dagpengemodtager står til rådighed for arbejdsmarkedet, helt frem til at man skal påbegynde et arbejde.
Der kan jo være arbejdsgivere, som kan have glæde af den lediges arbejdskraft i denne periode, f.eks. til løsning af korterevarende opgaver.
Når der spørges til personer, der er på arbejdsfordeling, kan jeg oplyse, at ansatte, der deltager i en arbejdsfordelingsordning, hvor de kun arbejder hver anden uge, ikke skal søge job i de uger, hvor de er i fuld beskæftigelse.
Eigil Andersen (SF), 2008-12-03:
Skriftlig begrundelse
Efter spørgerens mening bør den firkantede retningslinje om, at hver ledig skal sende mindst 4 ansøgninger pr. uge, afskaffes.
I stedet bør a-kasserne afgøre i hvert enkelt tilfælde, hvad den ledige skal gøre for at stå til rådighed ud fra deres kendskab til den arbejdsløses kvalifikationer og det regionale arbejdsmarkedsmarked.
De nævnte eksempler virker groteske, fordi der er tale om a-kasse-medlemmer med job.
De forøger mængden af unødvendige ansøgninger, som arbejdsgiverne skal pløje sig igennem.
En stærkt forøget administrativ byrde for arbejdsgivere - stik imod regeringens politik.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-12-03:
Jeg har fra skattemyndighederne fået oplyst, at kampagnen mod juletræsog pyntegrøntbranchen, der omtales i svaret på spørgsmål nr. S 431, fortsat er i gangværende.
Det endelige resultat samt evaluering af indsatsen udestår altså, og derfor kan jeg i dag ikke give nærmere oplysninger.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-12-03:
Jeg fristes til at citere senator Cato: I øvrigt mener jeg, at ... Jeg vil godt gentage mig selv for 28. gang: Der har aldrig nogen sinde fundet så mange aktioner sted på Nørrebro, som der finder sted nu.
Der har aldrig nogen sinde været så meget fokus på at bekæmpe bandekriminalitet og rockerkriminalitet, og jeg tror, at borgerne er rimelig trygge ved, at der er en konservativ justitsminister i front for det, rigtig trygge.
For vi vil ikke legalisere hashen, og vi vil ikke bare sætte os ned og snakke om det.
Nej, der skal politiaktioner til for at forhindre og opklare kriminalitet, og der gør vi rigtig meget.
Der kan ikke gøres mere i forhold til redskaber.
Med hensyn til den socialpræventive indsats kan jeg kun sige, at vi jo ikke fra Folketingets side kan sætte os ind og dirigere, hvordan Københavns Kommune laver deres socialpolitik.
Vi kan opfordre til, at de gør nogle ting, og vi kan sætte nogle puljer i gang, vi har rigtig mange puljer.
I forbindelse med finansloven har vi lavet nogle forældreansvarstiltag, som gør, at forældrene må påtage sig et større ansvar for, hvad deres børn og unge render rundt og laver de forskellige aftener på Nørrebro og andre steder.
Det er det, vi kan gøre, og vi opfordrer til, at man sætter sig ned og snakker sammen og løser de her ting, for en ting er jeg dog enig med spørgeren i: Det allerallervigtigste, man kan gøre på Nørrebro - for vi skal ikke finde os i det, det er sådan set det, hele mit arbejde har handlet om, siden jeg blev justitsminister - er at sige, at vi ikke vil finde os i det, der foregår, for de bandemedlemmer, der render rundt og skyder på hinanden, er fuldstændig skøre i bolden.
Det er uacceptabelt, og de skal have et spark i rumpetten.
Men det, jeg er enig med spørgeren i, er, at vi skal være bedre til at lave en socialpræventiv indsats, men den foregår altså ikke med udgangspunkt i Justitsministeriet, men med udgangspunkt i Københavns Kommune, og så vil vi hjælpe alt det, vi overhovedet kan, for at der ikke bliver rekrutteret til de her kriminelle miljøer, men det gør vi altså ikke ved at legalisere kriminalitet.
Rasmus Prehn (S), 2008-12-03:
Mener ministeren ikke, at det vil være fornuftigt at fremrykke offentlige investeringer og lempe det kommunale anlægsloft for at modvirke en kommende lavkonjunktur og samtidig gøre noget ved vedligeholdelsesefterslæbet i den offentlige sektor?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-12-03:
Jeg tror, vi må sige, at det system, vi har i Danmark, jo indebærer, at arbejdsmarkedets parter skal bidrage i de her tilfælde.
Jeg tror ikke, vi kan have en politibetjent stående i alle skovlysninger i julesæsonen.
Altså, det må jo være sådan, at der bliver indgivet nogle anmeldelser, og at man så efterforsker dem.
Jeg synes, at det her register, vi har lavet, selvfølgelig ingen garanti er for, at der er tale om en reel udstationering, men det forhold, at virksomheden på forhånd har pligt til at anmelde en række oplysninger, bl.a. om dens identitet, om identiteten af de udstationerede medarbejdere, giver jo danske myndigheder en ekstra mulighed for at tjekke forholdet med hjemlandets myndigheder.
Så jeg tror, at det register, vi laver, jo netop tager fat i de her udstationerede virksomheder, og det er den vej, vi må gå.
Men jeg synes ikke, at man kan sige andet, end at hvis vi vil have landets love overholdt her, så skal vi bruge det samarbejde, som der jo også er regionalt mellem fagbevægelsen og politiet, med SKAT og Arbejdstilsynet, så vi kan få afdækket de her ting.
For jeg tror da ikke, der er nogen af os, der er interesseret i, at der foregår ulovligheder i de nordjyske plantager.
Bjarne Laustsen (S), 2008-12-03:
Det er jeg helt enig i.
Men jeg ville jo sådan set hellere have haft, at det havde været politiet eller SKAT, der havde afsløret det her, og ikke 3F.
Det var derfor, jeg stillede det spørgsmål før med den kampagne, nemlig hvad den så rent faktisk har ført til.
Hvis den bare er et navn på et stykke papir, og man venter på, at 3F ringer til den pågældende politistation og SKAT og siger, at nu har de fundet et tilfælde, var det så ikke rimeligt, at det var myndighederne selv, der gik i spidsen og tog gummistøvler på og gik ud i plantagen og så på, om det, der foregår derude, det, folk påstår er i orden, også rent faktisk er rigtigt?
Det er vel der, vi skal hen.
Vi har systemer, som man kan melde til, osv.
3F har en legitim interesse i at sørge for, at deres medlemmer har ordentlige løn- og arbejdsforhold; det synes jeg er fint.
At de så også kigger på de andre, er en tillægsgevinst.
Men reelt håber jeg da, at myndighederne selv må være interesserede i at afsløre det.
Så synes jeg, vi skal have meget mere fokus på det der med reglerne om omgåelse, for østaftalen fungerer jo på masser af områder meget, meget fint, men når det drejer sig om udstationering, påstås det jo, at det er der, ligesom man gjorde i Rold Skov for 2 år siden.
Der blev der bare sagt, at det var ren østaftale, og man påstod, at det var udstationering.
Men der var overhovedet ikke tale om, at det var udstationering, og man foretog sig intet, selv om der var dokumentation for, at de, der havde arbejdstilladelsen, var en nedlagt frugtplantage i Polen, og der ingen ansatte var.
Alligevel købte de danske myndigheder alle sammen, inklusive beskæftigelsesministeren, at det forholdt sig anderledes.
Men det var rent faktisk østaftalen, der var tale om.
Men det må da være myndighederne, der skal afsløre det, og ikke nødvendigvis en fagforening.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-12-03:
Jeg er enig med hr. Bjarne Laustsen i, at det danske system, som vi er så glade for, jo indebærer, at det er fagforeningerne, der skal tegne overenskomst på det her område.
Jeg er bare nødt til igen at sige til hr. Bjarne Laustsen, at det godt kan være, at det her er ulovligt; det kan vi jo ikke afgøre, for den ene siger det ene, og den anden siger noget andet, og de seks mand, det drejer sig om, vil ikke udtale sig.
Men det er vel ikke for meget forlangt - selv når man tager i betragtning, at det er Nordjylland - at politiet efterforsker den her sag, og at SKAT efterforsker den her sag for at se, om der er lavet noget ulovligt.
Vi kan jo ikke bare dømme dem på nogle påstande ude i skoven.