runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2010-03-23:
Der må selvsagt være nogle dage, hvor det er sjovere at være finansminister end andre dage, f.eks. dem, hvor man ikke skal sætte danmarksrekord i muligheder for gældsstiftelse.
Der er ingen tvivl om, at dansk økonomi er i en uhyre vanskelig situation.
Finanskrisen er stadig væk over os, der er enorme fald i beskæftigelsen, langtidsarbejdsløsheden stiger, og eksporten og væksten er i store problemer herhjemme.
Når det er sagt, vil jeg sige, at der ingen tvivl er om, at det her lovforslag er af rent teknisk karakter, da vores nuværende gældsmaksimum på 950 mia. kr. endnu ikke til fulde har været udnyttet.
Der er i lovforslaget anført nogle risikomomenter og nogle udsigter for dansk økonomi, som måske med tiden kan betyde, at vi skal over den grænse, som nu ligger på de 950 mia. kr., så for at undgå de usikkerheder, der er skabt i dansk økonomi, støtter Socialdemokraterne selvfølgelig det her lovforslag, således at man får en lidt mere fleksibel mulighed for at udnytte et nyt gældsmaksimum.
Så Socialdemokraterne støtter selvfølgelig lovforslaget.
Jacob Jensen (V), 2010-03-23:
Det er jo ikke hver dag, vi her i salen skal behandle et lovforslag, som har et beløb i størrelsesordenen 2.000 mia. kr. indeholdt i sig, men det er ikke desto mindre tilfældet her.
Når det så er sagt, skal jeg også sige, at det jo er et ret teknisk forslag, der er tale om, for det er sådan, at der ifølge de såkaldte bevillingsretlige regler skal være en maksimal grænse for, hvor meget der kan disponeres for og optages som statsgæld.
Lovforslaget, som vi her behandler, vil netop sikre, at Finansministeriet kan optage statslån, ikke at de behøver at gøre det, men kan optage statslån til maksimalt 2.000 mia. kr., hvor grænsen i dag er 950 mia. kr.
Sidst den grænse blev justeret, var tilbage i 1993, og siden dengang er BNP omtrent blevet fordoblet.
Derfor kan man sige, at grænsen ligesom skal følge den økonomiske størrelse, som vores land har, og det er så det, man gør i forhold til den samlede økonomi.
Man kan vel sammenligne det med en virksomhed, hvis omsætning også fordobles over en periode.
Dér kan der også være behov for, at man får en større kassekredit simpelt hen for at få den daglige drift til at løbe rundt.
Det er så også tilsvarende vigtigt, at staten har en fleksibilitet til at kunne disponere f.eks. over underskud eller genudlån til eksempelvis at finansiere finansiel stabilitet, som vi gjorde her for nylig.
Så beløbsgrænsen har sådan set ikke noget at gøre med tilrettelæggelsen af den daglige økonomiske politik, men det er som sagt udelukkende en teknisk foranstaltning, så de bevillingsretlige regler kan efterleves med en fleksibel forvaltning af statens gæld.
Derfor støtter Venstre selvfølgelig forslaget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-03-23:
Det er jo en dyr fødselsdagsgave til den konservative ordfører, og jeg håber da ikke, Femern Bælt-forbindelsen skal koste 1.000 mia. kr.; jeg har ikke tidligere hørt, at vi talte om den størrelsesorden.
Der er sådan en brutal symbolik i det her forslag.
Vi gældsætter os i disse måneder med lynets hast.
Jeg vil jo tro, at der ikke under nogen tidligere finansminister er sket så hurtig en gældsætning som under den nuværende finansminister.
Så det er sådan lidt et brutalt forslag i virkeligheden.
Til gengæld er det jo for en gangs skyld langsigtet, det skulle da gerne dække behovet i lang tid, og det er vel det første sådan mere langsigtede forslag, vi ser fra regeringens side.
Hvis jeg må have lov til at parafrasere en tidligere meget berømt udtalelse, kan man vel i dagens anledning sige, at det ender med, at vi skylder penge til hele verden.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-03-23:
Også for Det Konservative Folkeparti er det her en stor dag.
Det er en stor lov, vi får vedtaget.
Det er min første lov som folketingsmedlem, og jeg er glad for, at den så hurtigt er kommet igennem, og at der er så bred opbakning til den her lov.
Vi bekræfter, at vi vil holde fast i den ene procent af alle danskere, som faktisk bor syd for grænsen.
Det vil vi altid gøre, og derfor vil jeg sige tillykke til mindretallet og tillykke til Danmark.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-03-23:
Jeg gentager gerne, at jeg også synes, det har taget for lang tid.
Jeg tror ikke, der er nogen, der har lagt skjul på, at det har været mere bøvlet og kompliceret, end man havde forestillet sig.
Jeg er enig i, at det selvfølgelig ikke har været optimalt.
Jeg ved jo også, at der en lang række steder har været en tæt dialog, hvor man lokalt ved SKAT's mellemkomst har forsøgt at finde nogle brugbare løsninger i den periode, som er opstået, fra det i 2008 overgik til SKAT, for at sikre, at man kunne fastholde en fornuftig service.
Og jo, det optimale er, når vi har fået den digitale motorregistrering til at fungere, og det er så det, der desværre først til næste år er på plads.
Vi havde selvfølgelig gerne set, at det havde kørt smertefrit, men det viser sig bare, at det kan være vanskeligt med nogle af de it-projekter.
Det er selvfølgelig ærgerligt, men vi står med en model, som, når den kommer til at fungere, vil give danskerne et bedre tilbud, end de havde tidligere.
Jens Peter Vernersen (S), 2010-03-23:
Nu kan man så forvente – hvis det altså lykkes – at sagen er på plads i 2011.
Det er da ikke en service at byde danske automobilforhandlere, at de på den måde skal ligge og køre til nærmeste skattecenter, fordi man skal bruge 5 år på at løse sådan et problem.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-03-23:
Det er helt afgørende, at vi får høstet de fordele, som jeg også omtalte i min ordførertale, ved digitalisering, og det kan såmænd både være et effektiviseringselement, og det kan så sandelig også være en serviceforbedring.
Tanken bag det at få den digitale motorregistrering har jo været en kombination af begge dele; det skulle både være lettere, og det skulle også kunne gøres mere effektivt.
Jeg indrømmer blankt, at det har taget længere tid end forventet, men jeg synes jo, at det er et fremskridt at sikre en digital motorregistrering i forhold til det, der var tidligere, og hvis jeg husker nogenlunde korrekt, er der udsigt til, at tingene fungerer inden udgangen af 2011.
Jeg tror, datoen er den 1. oktober 2011.
Og jo, jeg havde gerne set, det havde været før, men desværre er de her it-projekter nogle gange ikke så lette at gennemføre, som man kunne ønske sig.
Jens Peter Vernersen (S), 2010-03-23:
I hr. Torsten Schack Pedersens ordførertale blev der ikke sagt ret meget om det, som man kan læse under punkt 2.2. vedrørende køretøjsregistrering.
Allerede i 2006 blev der lovgivet om ændrede regler, sådan at det kunne digitaliseres, og i 2008 overtog SKAT sagen fra politiet.
Der er altså masser af kørsel på vejene, masser af ulemper, masser af tidsforbrug, fordi det har taget 4 år at bringe den digitalisering på plads, som blev vedtaget i 2006.
Er det ikke bureaukrati ud over al måde, at der går så lang tid med at løse et sådant problem, som jo trods alt er påtrængende for rigtig mange mennesker?
Der sælges jo stadig væk mange tusind biler hvert år, plus de brugte.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-03-23:
Jamen som jeg sagde i min ordførertale, synes jeg, det er vigtigt, at vi gør alt, hvad vi kan, for at fremme sikkerhed i biler, og på baggrund af at vi har ændret beskatningen af taxaer som en del af en grøn afgiftsomlægning med forårspakken, har det været afgørende, at vi fik løst det problem.
Og derfor siger jeg: Lad os få belyst, hvad der er af konsekvenser, for jeg synes, det ville være yderst logisk, hvis det er muligt, uden at der er provenumæssige eller andre konsekvenser.
Så lad os få det belyst, og jeg håber, at vi får styr på det under udvalgsarbejdet.
Klaus Hækkerup (S), 2010-03-23:
Jo, men jeg vil sige, at jeg sådan set er lidt overrasket over, at Venstres ordfører rejser det under sin ordførertale i dag.
Det er jo godkendt i Venstres folketingsgruppe, og har man ikke dér rejst spørgsmålet, eller er det noget, hr. Torsten Schack Pedersen først er kommet i tanke om bagefter at det kunne være dejligt at have?
Hvorfor kan der ikke redegøres for de provenumæssige konsekvenser af at fritage almindelige personbiler, hvoraf jo næsten ingen bruger det i dag?
Altså, provenutabet må være meget tæt på nul.
Torsten Schack Pedersen (V), 2010-03-23:
Jeg vil være hudløst ærlig over for hr. Klaus Hækkerup, som jeg jo altid er, når hr. Klaus Hækkerup stiller gode spørgsmål, og sige: Det ved jeg ikke.
Vi har ikke på nuværende tidspunkt et klart billede af, hvordan eventuelle udvidelser vil se ud.
Men som jeg sagde i min ordførertale, er det en af de ting, som jeg mener vi skal bruge tid på under udvalgsarbejdet, for jeg synes jo, det ville være yderst interessant at være sikker på, hvad konsekvenserne er, og hvad der er af muligheder.
For hvis det er noget, som ikke har provenumæssige konsekvenser, må jeg sige, at så synes jeg, det ville være naturligt at få udvidet afgiftsfritagelsen.
Men det mener jeg vi må få kigget nærmere på under udvalgsarbejdet.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-03-23:
Lad mig indlede med at sige, at da det nu er skat, vi behandler her, og i lyset af den tidligere ordveksling kan jeg i hvert fald komme på ét område, hvor digitaliseringen har været en succes løbende, og hvor forholdet mellem borgere og SKAT løbende er blevet forbedret, og det er arbejdet med selvangivelserne.
For de allerallerfleste almindelige lønmodtagere er arbejdet med selvangivelserne jo blevet ulige meget nemmere, end det var i gamle dage.
Jeg synes, det er et eksempel på en klar succes, som har forbedret forholdet mellem en offentlig myndighed og borgerne.
Det gamle ræs i januar måned, hvor alle sad og svedte over selvangivelserne, er jo i det store og hele forsvundet for almindelige lønmodtagere.
Det er da fornuftigt at sætte sig som målsætning, at relevant skriftlig kommunikation mellem det offentlige, virksomheder og borgere skal foregå digitalt.
Den målsætning kan jeg på mit partis vegne helt tilslutte mig.
Man har så i dette lovforslag valgt den fremgangsmåde, at man foreslår en bemyndigelse, således at obligatorisk digital kommunikation kan indføres område for område, efterhånden som det er hensigtsmæssigt.
Også det synes jeg er uhyre fornuftigt og rationelt at lægge sådan til rette, og det kan jeg helt støtte.
Men vi skal jo altid alligevel have i erindring, når vi laver disse digitale systemer, at mens det for en overvejende del af borgerne er en fordel og en lettelse, er der altid mindre grupper i befolkningen, som har stort besvær af det af forskellige grunde – nogle af handicap eller andet – og det er selvfølgelig også myndighedernes forpligtelse hele tiden at tænke igennem, hvordan vi håndterer de grupper i befolkningen, som har besvær med den digitale kommunikation.
Forenklingen af reglerne for tilbagebetaling af ulovligt opkrævede skatter og afgifter kan jeg også på mit partis vegne tilslutte mig.
Vi ser positivt på lovforslaget.
Klaus Hækkerup (S), 2010-03-23:
Jeg skal undlade at kommentere det sludder, hr. Poul Dencker sagde om Socialdemokratiets forhold til skattestoppet.
Jeg kan bare konstatere, at jeg ikke fik svar på mit spørgsmål.
Vil Dansk Folkeparti skaffe dækning enten ved at optage lån og lave yderligere gældsættelse af Danmark eller ved at gennemføre besparelser på de offentlige udgifter?
Mike Legarth (KF), 2010-03-23:
Men jeg kan ikke love, at vi ikke vil afskedige personale, der er tilovers i både kortere og længere perioder.
Det mener jeg faktisk også er en af de opgaver, som vi skal tage på os.
Vi er jo ikke politiske julemænd, der deler gaver ud til højre og venstre og lover guld og grønne skove.
Vi skal også have ansvarlighed og sørge for, at budgetterne hænger sammen.
Den gætteleg vil jeg ikke bevæge mig ud i, fordi jeg jo selvfølgelig ikke har alle de it-projekter i baghovedet, men jeg kan dele synspunktet, der kommer fra hr. Klaus Hækkerup.
Da vi begge sidder i Finansudvalget og der overvåger de forskellige it-projekter, er jeg og hr. Klaus Hækkerup jo lige så opmærksomme på den her problemstilling som dem, der har ansvaret for det, nemlig de respektive ministre, og det har ikke været godt nok.
Hovedparten af de beslutninger, der er truffet om de it-projekter, er jo sket med en bred basis her i Folketinget, og godt for det.
At leverandøren så ikke er i stand til at levere det, der er beskrevet og bestilt i henhold til aftalen, er kedeligt og ærgerligt, men skulle vi ikke være enige om at kigge fremad og få det til at fungere bedre i fremtiden i stedet for at kaste med sten bagudrettet?
Klaus Hækkerup (S), 2010-03-23:
Det Konservative Folkepartis ordfører talte sig jo varm og glad over det at digitalisere den offentlige forvaltning, og det er jeg i princippet fuldkommen enig i.
Men én ting er principper, noget andet er virkelighedens verden.
Jeg kan nævne stribevis af statslige edb-projekter gennem årene, der har været nødlidende, senest tinglysningen, prøveaflæggelse i folkeskolen.
Vi har også på skatteområdet en betydelig udskydelse af edb-systemer.
Så jeg vil bare høre, om Det Konservative Folkepartis ordfører kan nævne tre eksempler på offentlige edb-projekter, der inden for de sidste 10 år er gennemført inden for den aftalte tidsramme og inden for den aftalte økonomiske ramme – bare tre!
Mike Legarth (KF), 2010-03-23:
Tak, hr. formand.
Det Konservative Folkeparti støtter – naturligvis, havde jeg nær sagt – lovforslaget, som har sin baggrund i digital kommunikation.
Vi har været store fortalere for, at vi får digitaliseret og automatiseret mest muligt, så vi på den måde får skaffet nogle gevinster, noget rationale, som kan veksles fra kolde hænder til varme hænder eller i det hele taget til et provenu, som kommunerne så frit kan forbruge til det, de nu måtte prioritere.
Vi hylder jo det kommunale selvstyre.
Det her er i hvert fald et af værktøjerne til at give en ny og bedre økonomi ude i kommunerne og i staten for den sags skyld – også i et samarbejde med borgerne.
Vi skal jo tænke på, at det er brugerdrevet innovation, der først og fremmest bliver sat på dagsorden, for at vi i fremtiden ikke bare er verdens bedste it-samfund, men vil blive klart det bedste it-samfund.
Jeg vil så komme ind på nogle af elementerne i forslaget.
Årsagen til forslaget om kørestøjsregistrering er, at det er skatteforvaltningen, der har overtaget området fra politiet.
Der har jo tidligere været rejst kritik af, at det er gået for langsomt med det digitale motorregister, som er udskudt i flere år, og det skal vi være de første til at beklage.
Vi har lagt maksimalt pres på, for at det register kom op at stå så hurtigt som muligt.
Det vil nu ske i 2011, hvis alt går, som vi håber, og det tror vi i dag.
Men der er ikke nogen, der beklager det mere end os, for det havde været en forbedring, en forenkling, et innovativt tiltag, som vi gerne havde set ske før, men der var jo altså en it-leverandør, der kiksede og ikke levede op til det ansvar og udbud, leverandøren havde vundet.
Det kuldsejlede, og vi måtte begynde forfra.
Så der er en naturlig forklaring på det.
Så er der et element om forenkling af tilbagebetaling af skatter og afgifter.
Der redegøres nøje for uretmæssigt opkrævede skatter og afgifter, der vedrører beløb under 25.000 kr., beløb mellem 25.000 kr. og 500.000 kr. og beløb over 500.000 kr.
Det er en frivillig løsningsmodel, som man kan vælge som virksomhed, og ellers går man tilbage til den gamle reviderede model.
Der er så nogle særlige regler om orlov for medlemmer af Skatterådet og Landsskatteretten.
Dem vil jeg ikke dvæle ret meget ved.
Det er formalia.
Vi ser det gerne udbredt til busser og andre køretøjer i den offentlige trafik, og vi ser også gerne, hvis det kan lade sig gøre – og det må vi vurdere under udvalgsbehandlingen – at det kan omfatte almindelige personbiler til almindelige borgere.
Hanne Agersnap (SF), 2010-03-23:
Så er det L 149, vi behandler, og det er sådan et lovforslag, der tit er på skatteområdet, med fem af hinanden uafhængige elementer.
Vi har lige hørt, hvad de fem elementer drejer sig om.
Forslag to, tre og fire, altså administrative regler vedrørende køretøjsregistrering, regler for medlemmer af Skatterådet og Landsskatteretten og afgiftslettelser for de integrerede barnestole, vil jeg ikke komme med yderligere kommentarer til; dem regner jeg med at vi kan støtte.
Vi vil også se velvilligt på udvidelsen af forslag tre-området.
Jeg har så et par kommentarer til forslag et og forslag fem.
Forslag et er det med digitalisering.
Vi er meget begejstrede for digitaliseringen af den offentlige forvaltning.
Der er rigtig mange fordele for dem, der kan betjene sig af det.
Borgerne kan komme forrest i køen og betjene sig, når det passer dem bedst, og har mulighed for at overskue et stort område.
Der er jo også lettelser for forvaltningens vedkommende, og vi kan i forslaget her se, at det også er økonomiske lettelser.
Så det er vi meget begejstrede for, men vi vil så samtidig gerne have sikkerhed for, at de borgere, der ikke kan betjene sig digitalt, får en lige så kvalificeret sagsbehandling.
Det siges jo her i lovforslaget, at baggrunden for det bl.a. kommer fra regeringsgrundlaget, hvor man siger, at al skriftlig kommunikation mellem virksomheder og det offentlige skal foregå digitalt senest i 2012.
Men der siger man så også, at kommunikationen mellem borgere og det offentlige skal kunne foregå digitalt senest i 2012.
Jeg forstod på de tidligere ordførere, at det ville man ikke gøre brug af, eller at det i hvert fald skulle inddæmmes, at der gøres brug af det, og det håber jeg at vi kan få inddæmmet i udvalgsbehandlingen.
For jeg forstår ikke, hvorfor ministeren skal bemyndiges til at gøre det obligatorisk, hvis vi alle sammen er enige om, at der skal være den mulighed for, at de borgere, der ikke har it-kompetencer, kan betjenes lige så kvalificeret.
Så det er i hvert fald noget af det, vi vil spørge ind til og gå efter under udvalgsbehandlingen, altså at sikre skattebetjening for dem, der ikke har it-kompetencer.
Så er der det femte element i det her forslag, som er forslaget om tilbagebetaling af skatter, hvor det er myndighederne, der har begået en fejl og opkrævet for meget.
Vi er helt enige i, at det skal være let for sådan nogle skatteydere at få de uretmæssigt opkrævede penge tilbage.
Der er så dog det problem, at man ikke kan se, hvordan skatteyderne har kompenseret for manglende penge, altså om der er blevet overrullet udgifter på varer.
Det er jo så også beskrevet i lovforslaget, at man derfor har sat en beløbsgrænse på 25.000 kr.; beløb herunder bliver umiddelbart tilbagebetalt.
Det synes jeg er fint, for at vi undgår skattetænkning på den her overrulning, og det vil vi også bare lige spørge ind til.
Vi vil have sikkerhed for, at det ikke bliver brugt til skattetænkning, at man kan have overrullet de her udgifter på andre af virksomhedens opgaver.
Ja, det var de her ord.
Klaus Hækkerup (S), 2010-03-23:
Jeg er meget med på, at vi skal se fremad, hvis vi så også kan være enige om, at man ikke begynder at sætte personale under pres, at man ikke begynder at afskedige personale, før edb-systemerne virker.
Villum Christensen (LA), 2010-03-23:
Jeg deler ikke Enhedslistens analyse.
Liberal Alliance kan støtte det her lovforslag, som bl.a. skal sikre EU-reglerne om kapitalens frie bevægelighed.
Det er et vigtigt princip, som vi går ind for, og det er et princip, som selvfølgelig skal udgøre ledetråden, når beskatningsforholdene i de mange komplekse finansieringsprodukter skal fastlægges.
Vi lægger vægt på, at det nye skatteprovenu bruges til at nedsætte skatten på kapitalindkomst, at beskatningen synes at blive en kende mindre kompliceret, og at den skattemæssige forskelsbehandling af forskellige investeringer bliver en smule mindre.
Vi synes i øvrigt altid, det er hjælpsomt, hvis vi herinde fra Folketinget kan skabe grundlag for, at knap så mange revisorer skal bruge dyrebar rådgivningstid til spekulative overvejelser.
Et reduceret revisorbehov må på alle måder ses som et plus for erhvervslivet og for skatteborgerne.
Mere enkle regler giver færre udgifter til revision.
Sidst, men ikke mindst, ser vi det naturligvis også som væsentligt, at skatteomlægningen ikke rammer de blåstemplede obligationer, som private allerede ejer.
Med disse bemærkninger vil jeg sige, at vi støtter lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 2010-03-23:
Det er en ganske illustrativ dag.
For kort tid siden drøftede vi et forslag om, at regeringen ønsker at sætte lånegrænsen for statsgælden op til 2.000 mia. kr.
Det er et godt udtryk for den katastrofale økonomiske politik, regeringen har stået for og står for, og nu, hvor der kommer en chance for at få lidt af pengene ind igen, i stedet for at vi skal pantsætte landet, nemlig 440 mio. kr., som ligger på den flade hånd, hvis man vil, ja, så skal de 440 mio. kr. deles ud til dem, der har kapitalindkomst, og i særdeleshed dem med kapitalindkomst, der samtidig betaler topskat.
Det er jo illustrativt: Vi gældsætter landet.
Finansministeren har sagt, at der skal skæres i velfærden, og at kommunerne skal på slankekur, og der skal i det hele taget fyres skolelærere, fyres sygeplejersker og læger – vi ser jo, at det sker til daglig.
Hele velfærden får i øjeblikket en rundbarbering, og det bliver værre næste år, og så synes man altså, man har råd til at give 440 mio. kr. i skattelettelse til dem, der er så rige, at de har formue og dermed indkomst, og altså i særdeleshed de rigeste af dem, der har formue.
Mange tak, vil jeg sige til ministeren, mange tak.
Vi behøver jo ikke ret mange argumenter mere end det her for at vise forskellen på jer og os.
Altså, vi ønsker fællesskab og velfærd, og vi ønsker, at de, der har mest, skal betale mest.
Regeringen har det klare standpunkt, godt hjulpet af Dansk Folkeparti, at de, der har meget, skal have mere, og samtidig skal der skæres på velfærden og landet skal gældsættes.
Og jeg vil sige det igen som før: Den der myte med, at det er venstrefløjen, der gældsætter landet, og højrefløjen, der er økonomisk ansvarlig, har ikke noget med sandheden at gøre.
Det er stik modsat.
Det er den siddende regering, der lader pengene fosse ud af statskassen og skærer i velfærden og så forærer skattelettelser til vennerne.
Forleden dag spurgte jeg, hvor meget bankdirektør Straarup skulle have haft i lønforhøjelse for at få den gevinst ud af det, som regeringen har givet ham med den seneste skattereform.
Svaret var, at skulle Straarup have tjent det, som han har fået ud af skattereformen, skulle han have haft en lønstigning på 1,25 mio. kr. Jamen tak for det!
Det viser da meget godt, hvad det er, regeringen synes er en rigtig politik.
Er 1,25 mio. kr. i lønforhøjelse til Straarup en belønning for, at han har drevet sin bank godt?
Det kan det vist ikke være.
Men det er selvfølgelig en af vennerne.
Det er jo en af dem, der også støtter Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti med partistøtte, for vi ser jo, at bankerne er blandt dem, der giver de der millioner, som regeringspartierne plus Dansk Folkeparti hvert eneste år får forærende; når der er valgkamp, er pengekassen åben fra dem, der har gavn af regeringens politik.
På den måde hænger tingene jo også smukt sammen.
Skulle der være nogen, der er i tvivl efter det, jeg har sagt her, kan jeg sige, at Enhedslisten ikke stemmer for lovforslaget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-03-23:
Det er fornuftigt nok, at vi indretter vores lovgivning på det her område, så vi bringer vores lovgivning i overensstemmelse med EU-retten.
Den side af sagen er klar, og det skal vi selvfølgelig gøre.
Skattestoppet medfører så, at man skal nedsætte andre skatter, og det er skattestoppets mærkværdige mekanik, at man så skal komplicere skattesystemet yderligere, fordi man skal indrette sig efter EU-retten.
Den side af sagen forekommer os ærlig talt temmelig fjollet, men sådan er skattestoppets absurde logik.
Vi vil da se meget nøje på, om de kompenserende skattenedsættelser, der sker her, er berettigede, om de er forstandige, og derfor vil en endelig stillingtagen til forslaget afvente udvalgsarbejdet.