runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-01-13:
Vi skal ikke sætte den grønne omstilling i stå, men vi skal tænke os om, med hensyn til hvordan vi gennemfører den, og vi skal også tænke os om, med hensyn til hvor langt vi har råd til at være foran de øvrige EU-lande.
Det her koster jo på andre områder i det danske samfund.
Det koster på velfærden, og det koster også på dansk erhvervslivs konkurrenceevne, og det er vi også nødt til at tænke på, når vi skal planlægge den fremadrettede klima- og energipolitik.
Men det betyder jo ikke, at vi skal sætte alting i stå fra 2020.
Vi skal bare gennemføre det med en form for sund fornuft – vi kan også kalde det for grøn realisme.
Per Clausen (EL), 2015-01-13:
Jeg takker hr. Lars Christian Lilleholt for hjælpen, det synes jeg er godt.
Men jeg vil godt spørge hr. Lars Christian Lilleholt: Hvad er det i grunden, Venstre mener?
Altså, den energiaftale, man lavede, og som jo indeholdt en klar prioritering af nogle bestemte energiformer, var rigtig, men fremover skal det være anderledes.
Det går meget hurtigt.
Det skal gå langsommere i fremtiden, men det skal ikke sættes i stå.
Altså, man kan jo godt blive sådan en anelse rundtosset, med hensyn til hvad Venstre i grunden mener.
Det synes jeg er helt, helt uklart.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-01-13:
Jeg synes, det er ganske klart, hvad Venstre mener på det her område.
Vi står selvfølgelig inde for den energiaftale, som en bred kreds af partier er med i, ja, selv Enhedslisten er jo med i den.
Men når vi skal til at tilrettelægge den fremadrettede klima- og energipolitik, er det vores opfattelse, at vi så er nødt til at lade markedet styre noget mere og finde de billigst mulige løsninger.
Steen Gade (SF), 2015-01-13:
Det, jeg fik lyst til at spørge hr. Lars Christian Lilleholt om, er: Er det virkelig Venstres ordførers mening, at man i den her sektor ikke skal vise, hvad retning man vil gå?
Det indtryk fik jeg, altså at det skal man ikke.
Og så blev jeg endnu mere forvirret og syntes nærmest, det var rent vrøvl, da ordføreren fremførte, at de ringeste til at beslutte er politikere.
Det er, som om hr. Lars Christian Lilleholt pludselig glemmer alt det, han ved, i forhold til at det er et system, som er styret af afgifter og tilskud osv. i dag.
Hvis man så siger, at det vil man ikke blande sig i, så får vi da også de skævvridninger, som vi ser i dag.
Jeg synes, det havde været interessant, om Venstres ordfører havde snakket om dem, og hvordan vi reparerede dem, men det bare at påstå, at det er noget, vi ikke skal beskæftige os med, er jo det samme som at lade de fejl, der måtte være i systemet – jeg tror, vi er enige om, der er nogle fejl – køre videre.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-01-13:
Der er masser af fejl, vi skal have rettet op på, det er jeg enig med spørgeren i.
Men for os er det helt afgørende, at vi opstiller nogle målsætninger, og så lader vi aktørerne inden for nogle politiske rammer opfylde målsætningerne, frem for at det er os her i Folketinget, der skal regulere fuldstændig ned i detaljen, hvor meget vind der skal være, hvor meget havvind der skal være, hvor meget solenergi der skal være i den danske energiforsyning.
Det synes vi er en forkert måde at skrue det sammen på.
Der synes vi at vi i større udstrækning skal vælge de billigst mulige løsninger og ikke på forhånd lægge os fuldstændig fast på, hvordan energimikset skal være.
Steen Gade (SF), 2015-01-13:
Nu tager jeg det, som Venstres ordfører siger, som at det nok lige var en lidt rigelig flot bemærkning om, at de ringeste til at beslutte noget om det her var politikere.
Jeg forstår, at vi faktisk er enige om, at politikere skal lave nogle målsætninger.
Okay, det var det, og den tager vi hjem.
Det andet, jeg så vil følge op på,
er: Jamen vi skal jo ikke ned og diskutere det i den mindste detalje, i hvert fald ikke før 2018, hvor vi skal lave den næste energiaftale.
Men skal vi ikke lave en ny energiaftale i 2018?
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-01-13:
Måske endda før.
Det er i hvert fald helt afgørende, at vi får gang i drøftelserne før 2018, og der er scenariemulighederne her fra Energistyrelsen jo et godt grundlag for at diskutere.
For os er det helt afgørende, at fra 2020 og fremad skal vi afregulere den her sektor.
Der er kommet alt for meget detailregulering på energiområdet.
Vi skal have afreguleret tingene og skabt større frihed for, hvad det er for nogle løsninger, vi fremadrettet skal satse på.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-01-13:
Jeg ved jo, at SF's klima-, energi- og bygningsordfører, Steen Gade, er en meget klog mand, som ved meget om klima- og energipolitik.
Men jeg må da også sige, at hvis man er så klog, at man ved, hvad der skal ske frem mod 2030, og allerede nu kan lægge sig fast på, at det skal være et vindscenarie, så er man alligevel en meget klog mand – for der kan jo ske rigtig, rigtig meget.
Vi har senest kunnet se det bare med spørgsmålet om udviklingen i oliepriserne, altså hvordan det påvirker hele verdens klima- og energipolitik, og hvilke muligheder der er.
Ministeren spillede jo på regeringens vegne for kort tid siden ud med et udspil om, at der skulle opstilles en havvindmølle om ugen i 30 år.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Er det et forslag, som SF støtter?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-01-13:
Det kommer an på en konkret afvejning.
Vi har jo en stribe eksempler på, at vi bruger gulerod, og vi har en stribe eksempler på, at vi bruger – i hr. Denckers terminologi – pisk.
Det er jo ikke, fordi vi fratager folk retten til at have oliefyr, men vi siger bare, at i planlægningen af nye bygninger, kommer det ikke på tale.
Jeg kunne forestille mig, at det samme kunne komme på tale med benzinbiler i en fjern fremtid, hvor man har et glimrende og både driftsmæssigt og indkøbsmæssigt lige så prisbilligt alternativ i form af el eller brint.
Der kunne man sige, at fra den og den dato vil det ikke længere være muligt at købe en benzinbil.
Jeg håber, vi kan gøre det, i takt med at der kommer et forbrugsvalg, der er fuldt ud lige så godt både prismæssigt og teknisk, så vi kan udfase gamle teknologier.
Vi ser det ske i praksis lige nu med glødepærer, hvor der er et fint alternativ i form af pærer, der giver det samme lys, men bruger mindre energi.
Da udfaser vi folks mulighed for at købe glødepærer.
Mikkel Dencker (DF), 2015-01-13:
Jeg spørger, bl.a. fordi det har betydning for folk, når de f.eks. skal investere i et gasfyr, hvor lang tid de kan få lov til at bruge gas.
Kan de kan få lov til at bruge gas efter 2035, eller kommer regeringen så og siger, at nu er det forbudt?
Det er derfor, det har betydning for mange mennesker, og også for små lokale kraft-varme-værker, som måske skal investere i en ny gaskedel, fordi den gamle er udtjent.
Så skal de jo gerne vide, hvor længe de kan få lov til at bruge den – om de kan få lov til at bruge den i hele levetiden, eller om ministeren om nogle år kommer og siger, at nu er det forbudt.
Og så mister den jo sin værdi fuldstændig.
Så det er jo, fordi der er mange, der skal bruge de her oplysninger til at investere efter og foretage en fornuftig investeringsbeslutning efter.
Så regeringen må lægge sig fast på noget her.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-01-13:
Jamen jeg er faktisk præcis af den holdning, at man bør kunne investere i tillid til, at man kan bruge det produkt, man køber, i produktets levetid.
Det er også derfor, vi er ude i så utrolig god tid, når vi f.eks. siger, at fra den og den dato ønsker vi ikke at man skal kunne installere et oliefyr, og fra den og den dato ønsker vi ikke at man skal kunne nytilslutte sig naturgas, fordi vi så har en forventning om, at vi med de meget lange varsler gør det muligt at bruge det produkt, man har, i hele produktets levetid.
Villum Christensen (LA), 2015-01-13:
Jeg har bare et enkelt spørgsmål for at kunne forstå ministerens markedslogik – lad mig kalde det sådan.
Jeg noterede mig en formulering, som lød sådan, at ministeren ønsker at lægge hånden under markedet og sikre markedet ved at give en ekstra tryghed.
Det var sådan noget i den retning.
Hvori ligger det markedsmæssige, hvis man siger, at nu skal vi have så og så mange megawatt, de skal produceres på de og de tidspunkter, der afregnes til de og de priser, og hvis verdensmarkedssituationen ændrer sig, trækkes pengene ud af kollektivet?
Det er jo det, vi gør, når forbrugerne så skal betale 7 mia. kr. i PSO i stedet for 1½ mia. kr. i PSO.
Tilbage til spørgsmålet: Hvori er markedstænkningen, når risikoen bliver lagt over hos borgerne, mens den, der investerer, er sikker på, både hvor meget man skal sælge og til hvilken pris?
Det var det, jeg forstod ligesom var udgangspunktet for den tænkning, der ligger bag det her med scenarierne, og derfor synes jeg, det er ret principielt.
Ligner det mest socialistisk økonomi, eller ligner det markedsøkonomi, eller hvordan ser ministeren på det?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-01-13:
Tak for det.
Samfundet, udtrykt ved dette høje Tings beslutninger, er køber af en ydelse fra markedet.
Vi siger, vi ønsker at aftage en vis mængde grøn energi, og der er derefter en budkonkurrence.
Vi blander os ikke i, om man køber møller i det ene eller andet fabrikat, vi blander os ikke i, hvordan man nu sætter det her op, men vi garanterer en afregningspris.
På den måde har man altså en markedsaktør, der er i konkurrence med andre markedsaktører vinder en ordre på at levere en ydelse, som vi som stat efterspørger.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-01-13:
Regeringen og ministeren har jo allerede taget hul på, hvad regeringen forestiller sig, der skal ske efter 2020.
Jeg tænker på to forslag, ministeren er kommet med.
Det ene er kulstoppet.
Er det regeringens politik, at kul skal udfases og være helt væk fra den danske energiforsyning i 2025?
Det andet er et spørgsmål omkring opstilling af en havvindmølle om ugen fra nu af og de næste 30 år.
Er det også regeringens politik, eller er det sådan en melding, som jeg kan forstå, at ministeren udtalte til et dagblad, Politiken, hvor det var ministerens eget forslag og ikke regeringens forslag?
Jeg vil gerne høre ministeren, om det fortsat er sådan, at det er ministerens forslag og ikke regeringens forslag, eller hvis forslag det i det hele taget er.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-01-13:
Tak for det.
Vi har, både hvad angår det ene og det andet spørgsmål, ikke taget stilling.
Jeg er på vegne af regeringen i gang med at undersøge, hvad prisen og omkostningen vil være ved at fremskynde vores udfasning af kul fra 2030 til 2025.
Først når vi kender pris og tekniske muligheder, vil det være et spørgsmål, vi skal tage stilling til.
At det ville være ønskværdigt at udfase kul tidligere er jeg helt overbevist om efter at have set FN's klimapanels rapport her fra København, der i meget høj grad sætter grænser for, hvor meget CO2, vi kan tillade os at udlede, før klimaet for alvor overopheder.
For så vidt angår havvind, er der en scenarieanalyse fra Energistyrelsen, som vi har drøftet her i dag.
I den er der et scenarie, der hedder vindscenariet, som jeg personlig er tilhænger af, men det er ikke noget, vi skal træffe beslutning om, før vi kommer dertil i forligskredsen.
Jeg har ikke noget særligt ønske om at bestille et givent antal havvindmøller om ugen eller måneden.
Det er bare de effekttal, der samlet set er i vindscenariet og har været nævnt i dagspressen, der har ført til den der ting med en havvindmølle om ugen.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-01-13:
Tak for det.
Det overrasker mig meget.
Det vil sige, at ministeren spiller ud med forslag om kulstop i 2025, som er ministerens eget forslag, og som ikke er regnet igennem forinden.
Ministeren står tidligere i dag og siger, at det er vigtigt, at vi kender grundlaget, og at vi er godt forberedt, når vi skal gennemføre den grønne omstilling, men så kommer ministeren alligevel med et forslag, som hverken er regnet igennem eller noget som helst.
Jeg vil nok sige, jeg er dybt forvirret, og jeg tror, at dem, der overværer debatten her, og borgerne, de danske borgere og de danske virksomheder, bliver endnu mere forvirret, når det er sådan, at vi har en regering, der gør det.
Det er måske udtryk for den panik, der er i regeringen, at man sådan spiller ud med forslag på egne vegne, men så er det alligevel ikke regeringens politik.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-01-13:
Jeg beklager, at hr. Lars Christian Lilleholt er forvirret.
Det er et ønske fra min side om at undersøge muligheden for at accelerere eller fremrykke et kulstop i Danmark, jeg har annonceret.
Jeg har sat et arbejde i gang for at finde ud af, hvad omkostningerne og de tekniske muligheder er.
Hvis det viser sig at være en overskudsforretning eller gratis, kan jeg ikke se nogen som helst grund til ikke at gøre det, så vil jeg endda meget gerne gøre det jævnfør FN's klimapanels opfordringer fra København.
Mike Legarth (KF), 2015-01-13:
Der er jo mange ting i det spørgsmål.
I hvert fald kan jeg med sikkerhed sige, at det, der jo er helt afgørende, er, at hvis alle lande havde en PSO, som vi har, så havde vi ikke haft nogen konkurrenceforskel; så havde man ikke belastet dansk erhvervsliv hårdere i Danmark, end de gør i de lande, vi konkurrerer med.
Dermed havde der ikke været en konkurrenceforskel og dermed ikke et konkurrenceproblem; så havde det været de samme afgifter, og der havde været ens vilkår for alle.
Det er jo det, der er det vigtige, nemlig hvad der sker, hvis der ikke er ens vilkår for at konkurrere.
Et andet eksempel kunne være, at man i et land har en selskabsskat på 30 pct., mens man i et andet land har en selskabsskat på 10 pct.; det ville også give en konkurrenceforskel, som ville gøre det svært for virksomheden i det ene land at konkurrere med virksomheden i det andet land, fordi det der er billigere at drive virksomhed, og fordi rammevilkårene simpelt hen er mere attraktive.
Men man er jo også nødt til at tage ansvar, og når vi når til 2018, skal der træffes beslutninger, fordi alle – også markedet – har brug for stabile rammevilkår.
Steen Gade (SF), 2015-01-13:
Skal jeg ikke lige svare på det første om, at jeg er en klog mand?
Det tror jeg såmænd ikke jeg er.
Men jeg forstår sådan set ikke hr. Lars Christian Lilleholts spørgsmål – i hvert fald ikke, hvis jeg skal forstå det seriøst – for jeg står jo ikke og siger
hundrede procent, hvordan det skal være.
Men hr. Lars Christian Lilleholt ved akkurat lige så godt som jeg, at de beslutninger, man nu skal tage ude i fjernvarmesektoren, da kan risikere at være kontraproduktive i forhold til det, vi vil, hvis vi ikke ved, hvad vi vil.
Det er det, der er udfordringen, vil jeg sige til hr. Lars Christian Lilleholt: Hvis vi ikke giver en retning, får vi måske nogle beslutninger, som vi ikke ønsker.
Jeg ved godt, at Venstre er ekspert i det her, for det var en Venstreledet regering – godt nok med en konservativ minister – der aflyste en havvindmøllepark i sin tid.
Nogle år efter, da en Venstrestatsminister, hr. Anders Fogh Rasmussen, indså, at det måske ikke var så klogt, fik vi så en ved Anholt, med det resultat, at Anholt Havvindmøllepark blev dyrere, end hvis vi havde bygget det i forhold til den tidsplan, der var lavet af den tidligere regering.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-01-13:
Det vil sige, at prisen ingenting betyder for SF.
Det vil sige, at hvad det her koster for virksomheder og forbrugere
optager overhovedet ikke SF's ordfører.
Det handler bare om, at vi lægger os fast på et scenarie, hvor vi skal have hele Danmark klistret til med vindmøller og skal have så mange havvindmøller omkring Danmark, at vi vel kan forsyne tre gange så mange husstande, som der er i Danmark, altså hvis vi gennemfører det scenarie frem mod 2050, som ordføreren lægger op til.
Steen Gade (SF), 2015-01-13:
Det kan jeg godt forstå, hvis det er det, Venstres ordfører har fået ud af det, jeg sagde.
Jeg sagde, at det væsentligste ved den her debat er, at vi er kommet med et udspil til en folkelig debat, og at vi jo har en fælles aftale om, at den næste energiplan skal laves i 2018.
Så jeg jeg har jo ikke givet udtryk for det, som Venstres ordfører siger.
Jeg er overhovedet ikke ligeglad med økonomi.
Men jeg kan læse, hvad vindscenarierne koster om året, og det regner jeg også med hr. Lars Christian Lilleholt kan.
Jeg har altså ikke valgt det dyreste, og jeg satser på, at vi gør det så billigt som muligt.
Men jeg er da optaget af, at Folketinget lever op til det, som jeg troede vi var enige om.
Det var hr. Anders Fogh Rasmussen, der opsatte det mål om, at vi skulle være fossilfri i 2050.
Mike Legarth (KF), 2015-01-13:
Men derfra og så til at træffe beslutning for tidligt,
er der langt.
Og det er jo det, jeg mener den her debat handler om, nemlig: Hvornår træffer man afgørelse?
Nu ved jeg godt, at hr. Steen Gade tilhører et socialistisk parti og ikke et kommunistisk, men i de kommunistiske styrer henholdt man sig jo til 20- og 30-årsplaner og slog sig op på, at det var det helt rigtige.
Det skal Steen Gade ikke stå på mål for, men det er jo netop et dokumenteret eksempel på, at man skal passe på med for tidligt at lægge sig fast på, hvordan udviklingen skal være.
Steen Gade (SF), 2015-01-13:
Jeg ved ikke, hvordan det kan blive opfattet, som om der skal fastlægges noget i dag hundrede procent, når der i det forslag til vedtagelse, som vi jo fremsætter sammen, står, at energipolitikken skal hvile på et solidt grundlag og vi skal skabe det nødvendige vidensgrundlag i god tid, inden parterne bag energiaftalen fra 2012 genoptager drøftelser om supplerende initiativer for perioden efter 2020.
Jeg ved ikke, hvordan i alverden det kan blive opfattet, som om man allerede nu i dag i detaljer vil fastlægge, hvordan det skal være.
Men jeg står ved, at jeg har en retning, men det er jo det, vi er politikere for at have.
Det er jo derfor, vi ikke bare er administratorer og embedsmænd.
Da var der da heldigvis nogle politikere, der gav nogle retningslinjer, og dem skulle jeg rette mig efter.
Men vi skal da ikke være embedsmænd.
Mike Legarth (KF), 2015-01-13:
Tak for de kommentarer og den bekræftelse.
Nu står det i hvert fald krystalklart, og det glæder mig.
Men jeg synes nu, det var ordføreren selv, som jo bebrejdede os, at vi ville vente med at træffe afgørelse, indtil vi ikke kunne vente længere, selv om fjernvarmesektoren havde behov for at få en løsning på, hvad vi ville gøre, for så kunne de bruge kendte teknologier nu og lægge sig fast på dem.
Sådan var min opfattelse, men jeg har fået en lidt anden efter at have hørt hr. Steen Gades svar, og det er fint.
Men hr. Steen Gade brugte jo også Havvindmølleparken Anholt som et eksempel, og det er jo et skræmmeeksempel, når vi ser på økonomien.
Derfor synes jeg også, det er vigtigt, at vi ikke lægger os fast.
Vi er købmænd, og vi sørger for at få mest for pengene, og det er også det, jeg forstår at SF og Steen Gade nu mener.
Steen Gade (SF), 2015-01-13:
Jeg mener ikke noget nyt nu, i forhold til hvad jeg har sagt før.
Og vi kommer da også til at tage stilling til, hvad for en vej vi måske mest synes vi skal gå, bl.a. fordi det nuværende afgifts- og tilskudssystem ikke er det frie marked.
Det er i virkeligheden nogle politiske beslutninger, vil jeg sige til hr. Mike Legarth, der gør, at folk måske vælger biomasse.
Det kan godt være, at de skal vælge biomasse, men jeg siger bare: Skal det ikke være tænkt lidt mere igennem end bare være bestemt af tilfældige tilskuds- og afgiftsmodeller, som vi har arvet?
Villum Christensen (LA), 2015-01-13:
Jeg kan forstå, at ordføreren er stolt af at være medlem af det grønne parti i den blå blok – det var formuleret nogenlunde i den retning.
Er ordføreren også stolt af det energiforlig, som ordførerens parti skrev under på i 2012, ud fra den betragtning, som jeg selv hørte her til sidst, omkring diskrepansen mellem PSO-afgifternes udvikling fra 1 ½ mia. til 7 mia. inden for 2-3 år og så evnen til at kunne forudse noget som helst?
Altså den tanke, der ligger bag, om, at man kan vide, at man vil kunne producere så mange megawatt til den og den pris på det og det tidspunkt og hele den måde at tænke på: ikke i kommunistiske femårsplaner, nej, i otteårsplaner.
Er den borgerlige ordfører med det grønne islæt stolt over den måde at føre energipolitik på og stolt af det resultat, man er nået frem til set i forhold til den udvikling, der har været på det økonomiske område?
Mike Legarth (KF), 2015-01-13:
Den konservative ordfører er rigtig stolt af det energiforlig, vi har lavet.
Jeg er også stolt af at repræsentere det grønne parti i blå blok – det grønne parti i Folketinget kan man også sige.
Der er ikke noget i vejen med energiforliget.
Det, der er i vejen, er jo, at forudsætningerne har ændret sig.
I forhold til det, vi aftalte, er der nogle ting, der har forandret sig fuldstændig, og det vil sige, prisen for borgerne er blevet større, og konkurrenceevnen har vist sig at være fuldstændig anderledes end det, vi sådan set aftalte i 2012.
Det er jo derfor, at vi siden 2012, da vi blev gjort opmærksomme på, hvad konsekvensen blev for virksomhederne, som af flere forskellige årsager oplevede en høj PSO, som udviklede sig højere, end vi havde aftalt, bad om at få aftalen genforhandlet, så vi kunne få den bragt ned i niveau, for den kostede jo 3 ½ milliard.
Det var jo det, hr. Villum Christensen selv nævnte i sin ordførertale, det er fuldstændig rigtigt.
Det er data som regel, når de kommer fra hr. Villum Christensen og godt for det.
Det var en fornuftig pris for den grønne omlægning, men den må ikke blive højere.
Det er derfor, at vi så benhårdt holder fast på, at den bliver der, og efterhånden som krisen kradser og konkurrenceevnen bliver vanskeligere, så skal vi jo også tage højde for det. Der er jo ikke noget, der er stationært – heller ikke i det danske Folketing.
Villum Christensen (LA), 2015-01-13:
Tak for det.
Jeg hører det altså således, at det er et rigtig godt forlig, men at forudsætningerne bare har ændret sig for hurtigt.
Hvad får ordføreren til at tro, at det vil blive anderledes, hvis man fastholder den tænkning, at man kan gennemskue, hvilke teknologier der udvikler sig til hvilke priser fremover, og undgå fejlinvesteringer?
Hele den her debat handler jo om fejlinvesteringer eller muligheden og risikoen for fejlinvesteringer – sådan har jeg forstået det.
Hvad giver størst mulighed for fejlinvesteringer?
En markedsorienteret tilgang, hvor man altså ikke går ud og siger, hvad den enkelte teknologi skal have af tilskud, og hvor meget der skal produceres på et givent tidspunkt, men lader markedet bestemme det, eller er det et system, hvor politikere lige pludselig kan ændre på situationen, akkurat som man gjorde med solcellerne, og hvor rigtig mange virkelig fik foretaget fejlinvesteringer, fordi forudsætningerne af politiske grunde blev ændret?
Hvor foretages fejlinvesteringerne?
Hvor har de størst mulighed for at finde sted?
Mit spørgsmål til den borgerlige ordfører er: Er det markedet, der er bedst til at sikre, at der ikke bliver foretaget fejlinvesteringer, eller er det et offentligt finansieret system, som på et hvilket som helst tidspunkt er afhængigt af de luner, der nu måtte herske her på Borgen?
Per Clausen (EL), 2015-01-13:
En stor del af de beslutninger, der træffes, når man investerer i energisektoren – hvad enten det er elsektoren eller fjernvarmesektoren – er jo beslutninger, som ikke sådan kan rulles tilbage bagefter.
Når man har besluttet sig til at investere i noget bestemt, er det nødt til at fungere i nogle år, fordi det skal forrente sig.
Derfor er beslutningerne nogle, som rækker langt ud i fremtiden, og jeg synes, man skal lade være med at forsøge at lade, som om det ikke er på den måde.
Det er vel 12 år eller sådan noget, siden vi oppe i Aalborg havde en heftig debat om, hvorvidt vi skulle bruge flere penge på at brænde affald af.
Nu er alle enige om, at vi skal bruge det affald til noget andet, men vi hænger altså stadig væk på en regning, som vi skal betale af på i 20-30 år, fordi man traf en forkert beslutning for 10 år siden.