runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2015-04-14:
Tak for det.
Dette lovforslag, L 171, er meget teknisk, men det handler i al sin enkelhed om, hvordan vi undgår konsekvenserne for kommunernes økonomi ved omlægning af refusionssystemet på beskæftigelsesområdet – det er allerede er blevet diskuteret tidligere i dag i forbindelse med L 183, så det vil jeg ikke gå videre ind i.
Vi gennemfører med det her lovforslag nogle foreløbige ændringer af tilskuds- og udligningssystemet i 2016 og 2017, og fra 2018 vil der blive gennemført en permanent ændring i tilskuds- og udligningssystemet efter en fornyet politisk behandling som følge af de ændringer, der sker på beskæftigelsesområdet.
Det har været afgørende for Det Radikale Venstre i forhandlingsforløbet, at vi med det her lovforslag får lavet en midlertidig tilpasning, der i videst muligt omfang ikke resulterer i, at nogle kommuner får store tab eller gevinster.
Og derfor er der indlagt forskellige kompensationsordninger, som jeg kort skal komme ind på.
For det første begrænser vi kommunernes gevinst eller tab med henholdsvis 0,1 og 0,2 pct. i 2016 og 2017. For det andet begrænser vi også den enkelte kommunes absolutte gevinst eller tab ved at lægge et loft ind på henholdsvis 10 og 20 mio. kr. i 2016 og 2017.
For det tredje etablerer vi også nogle midler fra det overskud, der skabes ved den her omlægning, som kan bruges til netop tilskud til særlig vanskeligt stillede kommuner, og som overføres til den eksisterende tilskudsramme – den, der ligger under udligningslovens § 16.
Størrelsen af disse ekstra midler til de vanskeligt stillede kommuner beregnes på baggrund af kommunernes regnskaber fra 2015, og derfor kender vi ikke de endelige beløb endnu.
For det fjerde har regeringen givet tilsagn om, at der i de kommende økonomiforhandlinger med kommunerne herudover vil blive set på en forhøjelse af særtilskudspuljen til de vanskeligt stillede kommuner.
De her ting – man kan sige fire kompensationstiltag – gør, at vi i Det Radikale Venstre vurderer, at der er taget vare på at undgå, at der er nogle utilsigtede økonomiske konsekvenser for kommunernes økonomi i 2016 og 2017.
Der er ikke mindst taget et særligt hensyn til de særlig vanskeligt stillede kommuner.
Radikale Venstre kan dermed tilslutte sig lovforslaget.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-04-14:
Jeg skal gøre det kort.
SF bakker op om lovforslaget, da det indeholder en række fornuftige elementer.
Først og fremmest sikres det, at den nye lov om omlægning af refusionssystemet på beskæftigelsesområdet ikke får en række utilsigtede kommunaløkonomiske virkninger, bl.a. via den midlertidige kompensationsordning, som vil begrænse kommunernes tab og gevinster i 2016 og 2017.
Derudover lægges der op til en initial tilpasning af udligningssystemet med et øget udligningsniveau, hvilket alt andet lige vil virke til gavn for yderkommuner.
Det flugter fint med SF's ønske om et mere lige Danmark.
Endelig synes vi også, det giver god mening, at Finansieringsudvalget får set på en permanent tilpasning af det kommunale tilskuds- og udligningssystem, så en mere fremadrettet løsning kan træde i kraft pr. 1. januar 2018.
Når udvalget er færdigt, forventer vi selvsagt, at forligskredsen bag de seneste ændringer af udligningssystemet inviteres til forhandlinger.
SF er i hvert fald altid parat til at indgå i forhandlinger, der kan sikre et mere lige Danmark.
Til slut skal jeg bare bede økonomi- og indenrigsministeren være lydhør i forhold til den del af KL's høringssvar, hvori de påpeger, at selv et tab på op til 0,2 pct. af beskatningsgrundlaget kan være et problem for nogle kommuner.
Vi håber, det indgår i ministerens overvejelser, når særtilskuddet fordeles de kommende 2 år.
SF støtter forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2015-04-14:
Tak, og tak til ordføreren.
Det undrer mig altså en hel del, at ordføreren fra SF støtter det her lovforslag.
Det er jo ikke mere end en times tid siden, at vi havde en debat om det lovforslag, som det her hænger sammen med og er en del af.
Selv om de er skilt ad i to, er der jo en uløselig sammenhæng mellem L 183 om omlægning af refusionssystemet og så det her lovforslag.
Og der hørte vi jo for en times tid siden SF's ordfører, hr. Eigil Andersen, på allerbedste og skarpeste vis argumentere imod L 183.
Så hvordan hænger det sammen, at SF nu støtter det, som er en forudsætning for, at L 183 kan blive vedtaget?
Alle de andre ordførere har klart set sammenhængen i disse ting.
Så det kan jeg ikke rigtig få til at passe.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-04-14:
I SF er vi optaget af, at de udligningssystemer, der laves, giver et mere lige Danmark.
Det her forslag er ikke et udtryk for den bedste af alle verdener, men vi synes, der er forbedringer, i forhold til hvad der har ligget.
Og det er årsagen til, at SF støtter.
Finn Sørensen (EL), 2015-04-14:
Det lovforslag, vi har her, er jo fuldstændig uløseligt forbundet med et andet lovforslag, som SF er modstander af.
Det gav hr. Eigil Andersen i hvert fald udtryk for på meget skarp og klar og præcis vis.
Det her lovforslag er jo oven i købet kun en midlertidig og utilstrækkelig kompensation for den forringelse af refusionssystemet, som SF's ordfører for en time siden argumenterede imod.
Man kan lidt mere populært sige, at det her er sådan en slags glasur, der skal få den rigtig bitre pille til at glide ned.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Hvordan kunne man for en time siden være modstander af sammenhængen, men nu være med til at hjælpe L 183 igennem, ved at man støtter det her lovforslag?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2015-04-14:
Men det er i virkeligheden en af de allervæsentligste forskelle på SF og Enhedslisten.
SF indgår i forlig, SF indgår i brede politiske aftaler for at få indflydelse på den politik, der skal gennemføres i Danmark.
Derfor går vi også ind og forhandler aktivt, når vi kan afbøde uheldige virkninger af ting, vi måske ikke er vilde med.
Det er den måde, man får indflydelse på i politik, og det er en afgørende forskel på Enhedslisten og SF, nemlig at SF går med ind og tager et ansvar i forligskredse.
Men det er der, forskellen ligger.
Finn Sørensen (EL), 2015-04-14:
Det er så fordelen ved at komme efter den foregående ordfører.
Som alle de andre ordførere har forstået, er Enhedslisten enig i, at der er en fuldstændig tæt og uløselig sammenhæng mellem lovforslaget om omlægning og forringelse af den kompensation, kommunerne får for de sociale ydelser og arbejdsmarkedsydelserne, og så det her lovforslag.
Som jeg gjorde rede for for en times tid siden, er Enhedslisten, lige som SF var det – i hvert fald på det tidspunkt – principielt modstandere af den omlægning af refusionssystemet, der finder sted, med den enslydende argumentation, at den omlægning betyder, at man straffer de kommuner, som har mange langtidsledige, mange langtidssyge, mange mennesker med nedsat arbejdsevne af den ene eller den anden grund – handicap, eller hvad det kan være.
De kommuner, som har mange af den type mennesker, men ikke har noget arbejdsmarked, der kan tage imod dem, bliver jo straffet urimelig hårdt ved, at man forringer den kompensation eller refusion, som disse kommuner får fra staten til de sociale ydelser.
Der bliver kommunerne straffet for forhold, som de ikke har nogen indflydelse på.
Og ligesom LO og FTF og Rådet for Socialt Udsatte og Dansk Handicap Forbund har givet udtryk for i høringssvarene, mener Enhedslisten – og det mente SF også for 1 time siden – at det efter alt at dømme og med al sandsynlighed betyder, at den straf, som kommunerne bliver udsat for gennem en forringelse af refusionssystemet, bliver væltet over på borgerne på den måde, som LO og FTF giver direkte udtryk for den vil.
Man frygter nemlig, at omlægning af refusionssystemet vil betyde, at kommunerne i endnu højere grad presser borgerne ud på det, der hedder selvforsørgelse, dvs. ingen forsørgelse overhovedet.
For hvad hjælper det Lolland eller Langeland Kommune eller andre kommuner, som har mange langtidsledige, mange langtidssyge, at økonomien på landsplan går i nul?
Det hjælper jo ikke de kommuner, og det er heller ikke meningen.
For meningen med omlægningen af refusionssystemet og meningen med den her omlægning af udligningen er at øge det, man kalder det økonomiske incitament i kommunerne til at få folk i arbejde.
Og det ville jo være fint, hvis vi var i en herlig verden, hvor der var masser af arbejdspladser til mennesker med nedsat arbejdsevne.
Men det er jo desværre ikke virkeligheden.
Så vil jeg også henlede opmærksom på, at det, man foreslår her, er en midlertidig – og ud over det utilstrækkelig – kompensation, der bortfalder om 2 år.
Og det samme gælder jo de begrænsninger, man har sat ind i forhold til tab og gevinst.
De her regler bortfalder, og så kommer der et udligningssystem, som ingen kender i dag.
For omlægningen af refusionssatserne og den økonomiske straf – nogle kalder det incitamentet – til kommunerne står fast, men ingen ved, hvordan udligningssystemet senere hen bliver skruet sammen.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-14:
Jeg siger ikke, at man svømmer i mælk og honning i Hjørring, jeg siger, at Hjørrings udgifter i forhold til deres udgiftsbehov, altså når man renser for socioøkonomiske forskelle, for demografiske forskelle, ligger højere end i andre kommuner.
Jeg ved ikke, om pengene går til service.
Det kan også være, at de ikke bliver brugt særlig effektivt, det skal jeg ikke kunne sige.
Jeg skal bare sige, at når man står og siger, at det her handler om, at man skal have ens service i alle kommuner, så er vi kommet langt videre end det.
Det er ikke bare det, det er i dag.
Hvis der kommer ekstra 100 kr. i kassen, skal de aflevere de 93 – er det rimeligt?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-04-14:
Jeg kan jo godt forstå, når ordføreren bliver ved med at snakke om, at det skal være bedre.
Det skal bare ikke være bedre for au pair-pigerne
, så jeg synes, det er underligt.
Men den undersøgelse vi snakker om, er en undersøgelse blandt danskere, hvor der spørges: Hvad er det, au pair-pigerne laver i Danmark?
Og de siger, at det er arbejde, mens Hans Andersen siger, at det er kulturel udveksling.
Hans Andersen (V), 2015-04-14:
Jeg mener, at der finder en vigtig kulturel udveksling sted, og det er sådan set det, det hele baserer sig på, for hvis ikke det var det, der var tilfældet, så er det jo, ligesom det er med Socialistisk Folkeparti, og så forstår jeg slet ikke, at Enhedslisten er en del af den her aftale.
For hvis Enhedslisten er af den opfattelse, at det her bare er billig arbejdskraft, så skulle den her ordning jo afvikles, og så skulle man stemme imod, hvis man stod fast på sine principper i Enhedslisten.
Men det har man så ikke gjort.
Nu har man indgået en aftale, og derfor forstår jeg ikke, at man sådan tager afstand fra den og løber væk fra den.
Vi synes så, at den skulle have været bedre og ikke have gjort det dyrere at være værtsfamilie, men det er jo der, vandene skiller mellem Venstre og regeringen.
Men jeg kan forstå på Enhedslisten, at den her aftale sådan set skulle rives stykker igen, og at man så skulle stå fast på, at der alene er tale om billig arbejdskraft, hvilket jeg er lodret uenig i.
Hans Andersen (V), 2015-04-14:
Jeg støtter mig til den rapport, som dannede baggrund for vores forhandlinger – eller mangel på samme – med regeringen, den rapport, der dannede baggrund for regeringens udspil, og i den blev forholdene for au pair-personer i Danmark jo afdækket.
Og ja, der var forhold, der skulle gøres bedre, der var nogle rettigheder, man skulle gøre bedre, og det ligger der jo også et forslag om, og de elementer synes vi sådan set også godt om.
Bjarne Laustsen (S), 2015-04-14:
Det har jeg jo næsten givet udtryk for.
Jeg er målløs.
I de her dage ser vi den ene kampagne efter den anden om, at indvandringen skal begrænses, og at de fremmede helst skal blive væk, og det kan alt sammen fra Venstres side ikke blive slemt nok.
Her siger man så, at her må gerne komme så mange som muligt, bare forholdene for au pair-pigerne er så ringe som muligt.
Det er simpelt hen en meget, meget underlig konstruktion, man har fundet på der.
Man må gerne for mig være imod vores lovforslag her, men jeg synes, man skulle have fundet en anden begrundelse, for jeg synes, den begrundelse, man har, er meget søgt.
Her har vi, selv om vi ikke er oppe i de store beløb, sikret, at det er dem, der virkelig gerne vil have en au pair og yde noget til gengæld for, at de får en modydelse fra en au pair, der vil gøre brug af ordningen, således at dem, der bare vil misbruge billig arbejdskraft, bliver luget væk.
Det er den balance, vi gerne skal finde i det her, således at det bliver en god oplevelse for alle parter.
Og så er det også en ordning, vi kan forsvare, for det er sådan set det, der er meningen med det.
Martin Henriksen (DF), 2015-04-14:
Goddag, tak for ordet.
Jamen, altså, jeg kan lige så godt røbe med det samme, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Vi synes, at der er en række gode elementer i den aftale, som vi har lavet med de øvrige partier, som er med i aftalen – både bekendtgørelsen, men også det lovforslag, som vi behandler her.
Vi synes, det er helt rimeligt, at der kommer et register, sådan at hvis man som familie træder ved siden af, ikke lever op til reglerne, ikke lever op til de forpligtelser, som man har over for den person, der er kommet til Danmark, så kan man komme i et register, og så får man en karantæne.
Der er selvfølgelig mulighed for at klage over det, og hvis man så ønsker at gøre det, må man betale det, som det koster at klage.
Det synes vi er ganske, ganske fornuftigt.
Vi synes også, at når nu det hedder sig, at ordningen handler om kulturel udveksling, så giver det jo meget fin mening, at der er mulighed for at deltage i frivilligt arbejde i foreningslivet i Danmark.
Det giver sådan set meget god mening, når nu der står i ordningen, at det handler om kulturel udveksling.
Så synes vi også, at det, sådan som det er i dag, grundlæggende er urimeligt, at dem, der ikke har en au pair, skal betale for dem, der ønsker at benytte sig af ordningen.
Jeg synes, at hvis det er sådan, at man ønsker at hente en au pair til landet efter de bestemmelser, som nu gør sig gældende, så er det også rimeligt, at man i højere grad er med til at finansiere de omkostninger, som er forbundet med det.
Og der synes vi, at det er godt og fornuftigt, at der bliver indført noget brugerbetaling, sådan at den sprogundervisning, den danskundervisning, som man deltager i som au pair-person, i højere grad betales af værtsfamilien end af alle dem, som ikke har en au pair-person og ikke benytter sig af ordningen.
Det synes vi sådan set ud fra en rimelighedsbetragtning er den rigtige retning at gå i.
Så synes vi også, det er godt, at det nu bliver skrevet klart ind i lovgivningen, at en opholdstilladelse for en au pair bliver betinget af, at udlændingen på ansøgningstidspunktet ikke venter barn, og at udlændingen ikke har stiftet familie, for det synes vi ikke er foreneligt med ordningen.
Hvis lovforslaget bliver vedtaget – det håber vi fra Dansk Folkepartis side det gør – så vil det på sigt spare det offentlige for en række udgifter.
Man vurderer, at det, når det er fuldt implementeret, vil være lige over 8 mio. kr. om året hvert år fremover, som det offentlige vil spare, og man forventer, at antallet, der får en opholdstilladelse efter ordningen, vil falde med cirka 200 personer om året.
Nadeem Farooq (RV), 2015-04-14:
I Radikale Venstre er vi glade for, at vi har lavet en aftale, hvor vi har givet au pair-ordningen et eftersyn.
Det er den aftale, vi med dette lovforslag udmønter.
Radikale Venstre mener, at forholdene for au pairer i Danmark med dette forslag styrkes, og vi har forbedret en række ting.
Eksempelvis får au pairer mulighed for at holde ferie med løn, efterhånden som de optjener den, og de skal have mulighed for at tage del i frivilligt arbejde.
Ligeledes ønsker vi med forslaget at sikre, at værtsfamilierne skal betale et engangsbeløb til danskundervisning for au pairerne, samt på forskellige områder at sikre, at au pairernes rettigheder overholdes og håndhæves.
Derfor udvider vi den nuværende karensregistrering, så de værtsfamilier, der eksempelvis ikke betaler au pairens ind- eller hjemrejse, eller som ikke underskriver de påkrævede forsikringer, bliver karensregistreret i 2 år.
Lovforslaget indeholder desuden et udvidet tidsskema til au pairerne; det understreger, at au pairer har ret til at have fri på danske helligdage, og at de får en ekstra halv fridag.
Derudover hæves lommepengebeløbet, og vi stiller krav om skriftlig opsigelse og medfølgende lommepenge i opsigelsesperioden.
Endelig udvider vi informationsindsatsen, så både au pairerne og værtsfamilierne er klar over deres rettigheder.
Tak for ordet.
Så vil jeg sige, at det vist hedder karensregistrering, tror jeg nok.
Det snublede jeg lige lidt over.
Men samlet set synes jeg, at det her lovforslag trækker i den rigtige retning, og sådan noget kan vi godt støtte i Radikale Venstre.
Eigil Andersen (SF), 2015-04-14:
Når vi i SF støtter det her lovforslag, skyldes det bl.a., at lønnen til au pairer bliver hævet.
Den har hidtil været 3.250 kr. pr. måned, og nu bliver den 4.000 kr. pr. måned, altså 750 kr. ekstra.
Det er et fremskridt, og i SF har vi det sådan, at vi er socialistiske stemmer, der arbejder, og vi stemmer naturligvis for fremskridt og kunne ikke drømme om at stemme imod, også selv om der er tale om et mindre fremskridt.
Det vil jeg komme nærmere ind på i min ordførertale.
Det, som forbavser mig utrolig meget i den her sag, er, at Venstre som et af sine argumenter for at stemme imod, er imod, at lønnen skal hæves fra 3.250 kr. pr. måned til 4.000 kr. pr. måned.
Og så vil jeg spørge den socialdemokratiske ordfører, hvordan den socialdemokratiske ordfører ser på, at Venstre stemmer imod en så beskeden lønforhøjelse.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2015-04-14:
Tak til ordføreren.
Ordføreren siger, at det er en kulturel udveksling, så derfor vil jeg spørge, om han kender til den undersøgelse, som FOA har lavet om au pairer, der kommer til Danmark.
De siger, at 70 pct. siger, at det er almindeligt arbejde, mens kun meget få af dem siger, at det er kulturel udveksling.
Er det flertallet eller mindretallet, som Hans Andersen støtter sig til?
Bjarne Laustsen (S), 2015-04-14:
Nu ved jeg godt, at Venstre har et specielt forhold til penge, og ordføreren siger, at den her ordning i fremtiden kun vil være for de velstillede.
Jeg går ud fra, at ordføreren godt er bekendt med, hvem det er, der bruger ordningen i dag.
Men det var såmænd ikke så meget det.
Det var mere det der spørgsmål om, at man siger, at man gerne vil forhandle, og at der er mange punkter, man er enig i.
Ordningen handler om, at au pair-piger kommer her, der foregår en kulturel udveksling, de kan lære dansk osv. og deltage i det danske samfund, og det er kerneværdier, når vi taler om de her ordninger.
Der kommer fremmede hertil, og vi stiller krav til dem alle sammen.
Forstod jeg det rigtigt?
Hans Andersen (V), 2015-04-14:
Jeg har mest ondt af de familier og de au pair-personer, som kunne komme hertil, men som ikke kan komme hertil som følge af det her forslag.
Det er da kedeligt, at de familier, som kan have en trængt økonomi, nu får en ekstra regning, fordi de ønsker en au pair-person som en del af familien.
Det er ikke dem, der i forvejen havde råd og også har råd til den her stigning, de nu bliver mødt med, der er udfordringen.
Udfordringen er sådan set, at au pair-ordningen bliver begrænset med det her lovforslag, og det synes jeg er kedeligt.
Jeg er fuldstændig enig i, at den rapport, der er blevet lavet på det her område, jo viste, at der skulle tages fat om nogle ting, og det er også derfor, vi synes godt om de elementer, der vedrører det.
Vi synes bare ikke om, at ordningen bliver dyrere, og det her er sådan set også det første skridt til at gøre den meget bureaukratisk, og det ønsker vi heller ikke at være med til.
Bjarne Laustsen (S), 2015-04-14:
Jeg tror, ordføreren har ret i, at det ikke vil være en familie på kontanthjælp – uanset hvor meget Venstre påstår at de har – der vil abonnere på den her ordning, slet ikke med udsigt til, at den vil blive halveret eller sat ned.
Men det, der er interessant, er Venstres synspunkt, nemlig at man gerne vil have flere au pair-piger, hvis de bliver billigere.
Der er slet ikke noget om rettigheder til den gruppe borgere, der kommer her til landet for at hjælpe og for at deltage i det danske samfund.
Der er der, jeg synes at balancen mellem rettigheder og pligter er ikkeeksisterende i ordførerens tale.
Hans Andersen (V), 2015-04-14:
Så kunne det være, at jeg skulle gentage min tale, men det tillader tiden ikke.
Der nævnte jeg elementer, som vi synes godt om.
Det er da fint.
Det er da et rigtig godt tiltag, og det hilser vi velkommen.
Men vi synes ikke, at det her skal give anledning til at gøre en ordning dyrere for værtsfamilien.
Det mener vi sådan set ikke at der er belæg og behov for.
Det beklager vi.
Eigil Andersen (SF), 2015-04-14:
Jeg blev meget, meget forbavset over det, som Venstres ordfører her sagde – jeg kunne næsten ikke tro mine egne ører.
Altså, au pairernes løn bliver hævet fra 3.250 kr. pr. måned til 4.000 kr. pr. måned før skat.
Er det virkelig Venstres forhold til den her løn, som efter mine begreber og SF's begreber er en grov, grov underbetaling?
Er det virkelig Venstres mening, at omkring 30 kr. i timen er en passende løn til voksne mennesker?
Vi skal jo huske på, at der er tale om især filippinske kvinder, som kommer hertil, og som er i alderen mellem 18 og 30 år.
Er det virkelig Venstres mening, at omkring 30 kr. i timen er et passende beløb?
Hans Andersen (V), 2015-04-14:
Nu er det jo lommepenge, de får, og ikke løn, for hvis det var løn, tror jeg også, hr. Eigil Andersen ville finde, at der her var – hvad skal man sige – en del, som man ikke ville synes om.
Altså, det her er ikke løn.
For det er ikke kun den stigning, der er i lommepengene, det er jo også den ekstra udgift, der eksempelvis er til undervisningen, og den ekstra udgift, der er i forhold til at rejse frem og tilbage.
Så samlet set bliver det dyrere for værtsfamilierne at benytte sig af ordningen.
Det er det, jeg har stået her og beklaget, og den holdning har vi fortsat.
Eigil Andersen (SF), 2015-04-14:
Jeg må sige, at jeg er chokeret over det her.
Der bliver sagt, at det er lommepenge, men sagen er jo, at det er en illusion, at det er lommepenge.
Der er tale om billig importeret arbejdskraft, hovedsagelig fra Filippinerne, som udfører et regulært stykke arbejde hjemme hos en række familier, som gennemgående er særdeles vellønnede og rige mennesker, der især bor i Nordsjælland.
I SF siger vi, at det er en grov, grov underbetaling.
Hans Andersen (V), 2015-04-14:
Men så er det jo mærkværdigt, at SF, Socialistisk Folkeparti, er en del af den aftale; det er altså meget mærkværdigt.
For hvis det er en grov underbetaling, skulle man jo tone rent flag og ikke være fedtet ind i en aftale.
Vi synes ikke, den er god nok.
Vi synes, at det her begrænser antallet, der kommer hertil, at det begrænser muligheden for kulturel udveksling og det begrænser antallet af værtsfamilier, der faktisk kunne få en rigtig god oplevelse ved at have en au pair-person.
Når SF mener, at det her er vanvittigt, må jeg sige, at det jo bliver endnu mere vanvittigt af, at man sådan set har støttet aftalen.
Så det er da meget mærkværdigt, at SF støtter en aftale, som man grundlæggende tager afstand fra.