runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-05-31:
Blot lige en sidebemærkning: Socialdemokraterne er ikke imod udliciteringer – overhovedet ikke.
Vi er imod, at man skal tvinge kommunerne til det, for vi tror sådan set, at de er bedst til selv at finde ud af det.
Jeg vil henvise ordføreren til »Fair Løsning 2020«.
Det er et ret stort dokument, og jeg tvivler på, at alle her i salen har fået det læst, men nu kommer der jo en mødefri periode, hvor man kan bruge tiden til det.
I den er der mange ting, og jeg vil godt opsummere kort for ordførerens skyld:
For det første ønsker vi en vækstplan for Danmark.
Vi ønsker at fremrykke offentlige investeringer, vi ønsker en afskrivningsmulighed for virksomhederne, så de kan komme i gang med at investere.
Det er væksten.
For det andet ønsker vi at se på indtægtssiden i dansk økonomi.
Regeringen har været sjusket med hensyn til indtægtssiden, og en økonomi kan altså ikke hænge sammen, hvis man er ligeglad med indtægterne, dvs. skatterne, og derfor agter vi at hæve skatterne varigt med knap 18 mia. kr., og vi har også angivet, hvor pengene skal komme fra.
For det tredje ønsker vi at få styr på den offentlige sektor.
Regeringen har været utrolig sjusket med at styre den offentlige sektor og har faktisk ikke rigtig magtet opgaven.
Det ønsker vi at rette op på ved at prioritere bedre og ved at styre langt, langt bedre.
For det fjerde ønsker vi så at forhandle med lønmodtagerne om, hvordan vi kan sikre, at der arbejdes mere.
Og jeg vil godt sige klart og tydeligt, at vi opfatter det som en positiv ting, at vi gerne vil tale med de mennesker, som egentlig skal udføre arbejdet derude.
Regeringen lovgiver hen over hovedet på folk, afskaffer efterlønnen uden at tale med nogen – vi vil gerne tale med lønmodtagerne, når det nu er dem, der skal udføre arbejdet.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-05-31:
Jeg er sådan set lidt overrasket over fru Helle Thorning-Schmidts tale.
Jeg troede, at man nu, især når man ønsker valg, ville være kommet med en plan for dansk økonomi, hvilket vi jo har efterlyst fra Socialdemokraterne i 3 ½ år.
Svaret er stadig ikke kommet.
Man har udliciteret spørgsmålet om, at danskerne skal arbejde mere, til arbejdsmarkedets parter; man har udliciteret spørgsmålet om, hvilke erhvervsstøtteordninger der skal væk, til det private erhvervsliv; man har udliciteret den økonomiske ansvarlighed til fru Margrethe Vestager og Det Radikale Venstre.
Men hvad pokker er Socialdemokratiets egne svar?
Hvad er de egne bud?
Hvad er det, Socialdemokratiet vil?
Det ved fru Helle Thorning-Schmidt måske ikke.
Fru Helle Thorning-Schmidt har i hvert fald hemmeligheder over for den danske befolkning.
Det er en hemmelighed, hvad Socialdemokratiet vil økonomisk, og hvordan man skal få vækst i det her samfund.
Så jeg synes, man skulle gå hjem og skrive en økonomisk politik og så vente med at kræve valg, til man har fået sådan en stykket sammen.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-05-31:
Fru Helle Thorning-Schmidt har flere gange i forbindelse med dagens debat nævnt ordet løftebrud.
Fru Helle Thorning-Schmidt siger, at afstanden betyder noget, og at politikken er, som hr. Jens Peter Vernersen – det var den daværende sundhedsordfører for Socialdemokraterne – har sagt: maksimalt 15 minutter, før ambulancen kan være fremme og 30 minutters køretid til sygehuse.
Den har ikke ændret sig.
Da Kristendemokraterne så fremsatte et beslutningsforslag her i Folketinget i den her samling, stemte Socialdemokraterne imod det, som ellers var den helt klare socialdemokratiske politik.
Hvad er det, der har ændret sig?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-05-31:
Der er såmænd ikke noget, der har ændret sig.
Det er stadig vores opfattelse, at afstanden betyder noget.
Det er vores opfattelse, at det betyder noget, hvilken behandling man får på stedet, og det er i hvert fald vores opfattelse, at regeringen, som jo har haft ganske lang tid til det, ikke har magtet at bringe orden i hele det her spørgsmål.
Det er synd for borgerne i Vestjylland, at vi stadig diskuterer det her spørgsmål.
Det er synd for hele Region Midtjylland, at der ikke kan komme ro på spørgsmålet om sygehuse.
Vi bliver nødt til, hvis vi får mulighed for det med et nyt flertal, at finde en afbalanceret løsning, som holder langt ud i fremtiden, og vi må lytte til hinanden hele vejen rundt.
Det vil vi tage initiativ til.
Det mener jeg er muligt, forhåbentlig med hjælp fra spørgeren selv.
Jeg mener, det bør være muligt at finde en fornuftig løsning her.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-05-31:
Når man fornemmer, hvor svært det er at få svar fra fru Helle Thorning-Schmidt i dag, fornemmer man faktisk også en stigende irritation hos fru Helle Thorning-Schmidt og måske sådan rastløshed – som hos en kvinde, der er bange for, at noget er ved at løbe hende af hænde, en kvinde skrigende på valget: Så kom dog med det, forstå det nu, jeg vil jo så gerne være statsminister!
Det virker meget forunderligt.
Det er jo det her med efterlønsændringer og dagpengeændringer, som fru Helle Thorning-Schmidt gør til nogle af de meget store emner her i dag, men så i øvrigt ikke rigtig kan give nogen svar på hvordan det vil forholde sig med, hvis hun selv bliver statsminister i det her land.
Hvordan kan det være, at fru Helle Thorning-Schmidt kan give et meget klart svar, for så vidt angår boligskatterne, og sige, at efter et valg vil boligskatterne ikke stige.
Det kan fru Helle Thorning-Schmidt garantere, men hun kan ikke komme med den samme garanti, for så vidt angår efterlønsændringer, og for så vidt angår dagpengeændringer.
Der skal man tale med nogen, og man må jo se på det, og man vil kæmpe, til det sidste kryds er sat på valgdagen.
Men hvad der så sker bagefter, kan vi ikke få noget svar på.
Hvorfor kan vi ikke det?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-05-31:
Vi har ikke sagt ja til en skattekommission.
Det er noget, Venstre har fundet på helt selv.
Og egentlig undrer det mig, hvis Venstre ikke er interesseret i det.
Det vil vi gerne undersøge, og det undrer mig egentlig, at regeringen ikke vil være med til at undersøge det.
Så nej, svaret er ganske enkelt: Boligskatterne bliver ikke hævet af en ny regering.
Jeg er klar over, at Venstre, ligesom de gjorde i 2007, vil føre en massiv skræmmekampagne om det her og formentlig sende endnu flere breve ud til danskerne, men det ændrer altså ikke ved, at dem, der brød løfterne efter valget, var Venstre, som lige efter valget gik i gang med en skattereform, som reelt ændrede boligejernes økonomi ret voldsomt.
Jacob Jensen (V), 2011-05-31:
Hvorfor er det så sådan, at man ønsker at undersøge boligskatterne i den skattekommission, som jeg må forstå at man vil nedsætte sammen med De Radikale og SF og Enhedslisten?
Der fremgår det jo, at man vil undersøge, hvordan man kan ophæve skattestoppet vedrørende boligskatterne, og hvis ikke man ønsker at ændre på det, er det da lidt underligt, at man ønsker at undersøge det.
Så jeg vil bare endnu engang spørge: Er det ikke rimeligt at antage, og kan fru Helle Thorning-Schmidt ikke give mig ret i, at det er rimeligt for danskerne at antage, at boligskatterne rent faktisk vil stige, hvis vi kommer i den situation – gud forbyde det måtte ske – at Socialdemokraterne kan danne regering, når vi oven i købet ser to ud af fire partier på venstrefløjen insistere på, at boligskatterne skal i vejret, og Socialdemokraterne selv går med til at nedsætte en skattekommission, som skal undersøge, hvordan boligskatterne skal indrettes, herunder om de skal sættes i vejret?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-05-31:
Jeg kan godt forstå, at der er mange, som – efter de har haft 10 år med en borgerlig regering, som har givet utrolig mange løfter – vil tvivle på, hvad man egentlig kan stole på i forhold til en borgerlig regering.
Det forstår jeg sådan set godt.
Før sidste valg i 2007 sendte den daværende statsminister et brev ud til, jeg tror knap en halv million danskere, hvori han fortalte om, at Socialdemokraterne helt sikkert ville gennemføre en skattereform og hæve boligskatterne og alt muligt andet – et advarselsbrev, en skræmmekampagne om Socialdemokraterne – og at det ville man i hvert fald ikke gøre i Venstre.
Hvad var det første, man gjorde, da man kom tilbage til huset efter valget?
Det var at iværksætte arbejdet med en skattereform, som dybest set forringede vilkårene for boligejerne.
Altså, man siger ét før et valg, og gør det stik modsatte efter et valg.
Det var så ikke det eneste eksempel.
Jeg tror, det, som boligejerne har mest brug for lige nu – særlig når man betænker, at Danmark er i teknisk recession – er at få fred om deres boligbeskatning.
Jacob Jensen (V), 2011-05-31:
Fru Helle Thorning-Schmidt havde en plan med på talerstolen, fair leasing – nej, hvad hedder det, »En fair løsning«, som jo indeholder mange forslag, herunder også en masse skatteforslag om, at skatten skal sættes i vejret.
Det var lønmodtagerne, det var erhvervslivet, stort set alle danskere skulle betale mere i skat, måtte man forstå.
Jeg kan også forstå, at to ud af de fire partier, som ønsker at støtte fru Helle Thorning-Schmidt som statsminister, nemlig Enhedslisten og De Radikale, insisterer på, at boligskatterne skal stige, hvis de skal skrive under på et kommende regeringsgrundlag.
Kan fru Helle Thorning-Schmidt ikke godt forstå, at et meget, meget stort flertal af danskerne i en måling, der har været her for nylig, faktisk regner med, at boligskatterne vil stige, hvis en rød regering kommer til efter et valg?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-05-31:
Jeg håber jo selvfølgelig, at vi også kan inspirere Kristendemokraterne på andre områder end netop det her område, og jeg vil gerne sige igen, at selvfølgelig betyder afstanden noget.
Selvfølgelig betyder det noget for hver enkelt borger, hvor hurtigt vedkommende kommer til deres behandling.
Men demokratiet i Region Midtjylland betyder også noget, ligesom den folkelige diskussion, der har været i Region Midtjylland, betyder noget.
Det går over min forstand, hvorfor regeringen nu på femte år diskuterer den her sag og ikke kan få den landet på en fornuftig måde.
Når man nu igen igen tager sagen op og Dansk Folkeparti igen igen skifter holdning, er det jo reelt et galehus, vi er vidne til i forhold til lige præcis den her del.
Det vil jeg forsøge at undgå ved at finde en ordentlig aftale, der holder langt ud i fremtiden, forhåbentlig med Kristendemokraternes hjælp.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-05-31:
Jeg vil egentlig gerne have, at fru Helle Thorning-Schmidt er mere konkret.
Det er vi så egentlig blevet meget inspireret af hos Kristendemokraterne og har gjort det til vores politik.
Vil fru Helle Thorning-Schmidt ikke sige præcis, om det stadig er Socialdemokraternes politik, at der maksimalt må være 30 minutters kørsel til et sygehus?
Helle Sjelle (KF), 2011-05-31:
Rygning, slik, tilsætningsstoffer, happy meals, parfume, kildevand osv. osv. er åbenbart kun begyndelsen på den liste over ting og sager, som en formiddagsavis – og jeg erkender, at den muligvis har et borgerligt tilsnit – skriver at S og SF enten vil forbyde, regulere eller pålægge afgifter, hvis det ulykkelige skulle ske, at oppositionen kommer til magten.
Så er det, jeg egentlig bare spørger: Hvad er meningen?
Hvad bliver det næste?
Er det at sige, hvordan folk skal gå klædt, er det at fortælle dem, hvad de skal spise, og hvornår de skal gå i seng?
Tror man slet, slet ikke, at mennesker kan finde ud af at leve deres eget liv?
Det tror jeg, og derfor synes jeg også, det er vigtigt, vi får at vide, hvor lang den her liste egentlig er.
Hvor mange forbud, pålæg og afgifter påtænker man egentlig at komme med fra S og SF's side?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-05-31:
Vi synes, at danskerne er rigtig dygtige til at leve deres eget liv.
Vi hylder den frihed, som danskerne har, og vil også altid værne om den frihed, danskerne har.
Men det er jo ikke noget nyt, at vi skal diskutere med f.eks. Det Konservative Folkeparti eller Dansk Folkeparti for den sags skyld, at man også på visse områder skal have nogle forbud.
En af de ting, jeg faldt over forleden dag, var, da vi diskuterede revselsesretten.
Da var De Konservative og særlig Dansk Folkeparti meget imod, at man skulle forbyde forældre at slå deres egne børn.
Det er vi meget, meget stolte af.
Det var i øvrigt den nuværende overborgmester i København, Frank Jensen,
som gennemførte det, på trods af at både Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti var voldsomt imod.
Så jo, jeg erkender, at der vil være områder, hvor vi gerne vil have nogle forbud.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-05-31:
Det tager altså ikke 5 år at få en seniorførtidspension.
Hr. Carsten Hansen vrøvler, endda i flere sammenhænge, for arbejdsløsheden stiger heller ikke.
Hr. Carsten Hansen står ikke på en ølkasse i Fælledparken eller i en fagforening og taler, hr. Carsten Hansen står og taler i Folketinget og skal helst komme med nogle sande ting, for ellers går det helt galt.
Det er sådan, at hvis nu det flertal, som jo faktisk er et relativt stort flertal – det er regeringspartierne, det er Det Radikale Venstre, og det er Dansk Folkeparti – sagde: Nu har vi fået det her på plads, vi bærer det ned i salen, og vi vil gerne have det igennem, inden Folketinget går på sommerferie – så kunne man med virkelig god grund anklage os for at begå løftebrud.
Det kan man med ingen ret overhovedet gøre nu – med ingen ret.
Vi fremlægger det her nu.
Det går hen over sommeren, for vi ved, at vi til efteråret skal have et folketingsvalg, sådan er det, og så kan vælgerne tage stilling.
Og det, der er den store forskel på Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet, er, at vi klokkeklart siger, hvad vi vil.
Socialdemokratiet kan man ikke få noget svar ud af overhovedet.
Fru Helle Thorning-Schmidt blev spurgt gentagne gange, da hun var på talerstolen, og talte bare fuldstændig i øst, når de andre talte i vest.
Der var ikke noget svar.
Men Dansk Folkeparti siger, hvad vi står for, vi fremlægger det over et valg, og så kan man ikke sige, at det er et løftebrud, overhovedet.
Carsten Hansen (S), 2011-05-31:
Altså, hvis der ikke er arbejde til de 65.000-70.000, som nu ikke skal på efterløn, hænger økonomien jo ganske enkelt ikke sammen, og så er det, jeg spørger fru Kjærsgaard
: Hvad er det, de skal lave i en tid, hvor arbejdsløsheden stiger, hvor recessionen sætter ind og der ikke er nogen ordentlige nye tiltag til at skabe vækst og fremgang i Danmark
Det er det ene.
Det andet er det, fru Pia Kjærsgaard siger, med, at det sådan set er rimeligt, at ældre nedslidte medarbejdere får mulighed for at forlade arbejdsmarkedet lidt tidligere, end de ellers ville have gjort.
Det er buschaufføren, kassedamen, smeden, mekanikeren, bankassistenten og hjemmehjælperen – guddødemig – en gang til.
Alle med arbejde inden for de her grupper oplever, at hverdagen er for hård og stressende, og de skal have ret til efterløn.
Hvad er det, de nu vil få?
De får ret til at stå med hatten i hånden, og de får ret til at blive modregnet i en seniorførtidspension, som i øvrigt ikke skiller sig væsentlig ud fra en almindelig førtidspension, som det tager 5 år at få.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-05-31:
Jeg forstår stadig ikke, hvorfor man er så sikker på det.
Jeg synes altså ikke, det er noget, man skal sætte sig til dommer over.
Det er overhovedet ikke vores adkomst her i Folketinget – overhovedet ikke.
Så til det der med løftebrud.
Jo, altså, man kan måske også, hvis man nu er lidt nedrig og det endelig er det, man vil, klandre det parti, som man efter et valg ønsker at danne regering med, for det samme.
Har de så også begået løftebrud?
De bliver ikke skældt så meget ud, men de har jo sådan set sagt nøjagtig det samme i forhold til aftalen fra 2006.
Det, der er problemet, og det vil jeg godt vende tilbage til, er, at man er nødt til at få budgetterne til at stemme.
Man er nødt til at vise en økonomisk ansvarlighed.
Det nemmeste er at slå ud med armene og sige: Vi er fuldstændig ligeglade, vi kunne bare være stået af, for det er da lige meget, så hvorfor gjorde vi ikke det?
Det synes jeg bare ikke er hæderligt.
Carsten Hansen (S), 2011-05-31:
I en lang række avisannoncer bliver fru Pia Kjærsgaard portrætteret som værende lidt en løftebrud.
Det kan jeg jo godt forstå.
Og spørgsmålet er, om ikke fru Pia Kjærsgaard er enig med mig, når jeg nu har citeret lidt af det, som fru Pia Kjærsgaard har sagt i et debatindlæg i Sjællandske Slagelse den 15. januar 2010. Fru Pia Kjærsgaard sagde: »I 2006 var vi alle enige om, at vi med aftalen nu havde skabt ro omkring efterlønnen og folkepensionen mange år frem i tiden. Ændringer i efterløns- og folkepensionsalderen er ikke Dansk Folkepartis kop te.
Vi har en aftale fra 2006.
Den aftale agter vi at overholde, hverken mere eller mindre«.
Det lyder jo, som om fru Pia Kjærsgaard ikke aner, hvad hun har lavet aftaler om.
For vi kan ikke få specificeret, hvad kravene er med hensyn til seniorførtidspensionen.
Så er det
Hvad skal hun lave, og hvad skal Kjeld lave, når det bliver sådan, at de ikke kan gå på efterløn?
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-05-31:
Det er fuldstændig korrekt.
Man kan godt gå ud i en valgkamp og love vælgerne en hel masse, men man kan bare ikke holde løfterne.
Det er den store, store forskel.
Vi har sat os for, at den her plan, som vi har medvirket til, kan vi med åben pande gå ud og forsvare og forklare.
Det er sådan, at alt, hvad man kan forklare, kan man også forsvare.
Det mener jeg at Socialdemokratiet har meget svært ved.
Det er fuldstændig rigtigt, som fru Ellen Trane Nørby siger, at hvis riget først fattes penge, er det dem, der ikke har så meget i forvejen, det først går ud over.
Skatterne bliver sat op, forskellige afgifter bliver sat op, og det går rigtig meget ud over dem, der ikke har noget.
Og der er ikke råd til de initiativer, man egentlig havde regnet med på netop velfærdsområdet og sundhedsområdet, sådan som man har lovet, for pengene er der bare ikke.
Og det går ud over dem, der er dårligt stillet, desværre.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-05-31:
Jeg vil følge yderligere op på det her med de konkrete penge, for den store forskel mellem den 2020-plan, som regeringen har indgået aftale med Dansk Folkeparti om, og den tilbagetrækningsreform, som vi har lavet sammen med Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre, og de øvrige planer, er, at der er konkrete penge til at sikre det budget, der er.
Derfor vil jeg gerne høre fru Pia Kjærsgaard, hvordan fru Pia Kjærsgaard tror, at det vil gå de socialt udsatte i det her samfund, hvis budgetterne skrider.
Hvis der ikke er nogen konkrete penge i budgettet til at lave en god sundhedspolitik for, til at lave en god socialpolitik for og til at lave en god politik over for de mest udsatte i vores samfund for, hvor mange initiativer kan der så tages på det område
Det er jo det alternativ, som bliver vist her i salen i dag under debatten, nemlig at der reelt ikke er noget til de socialt udsatte i vores samfund.
Derfor vil jeg blot høre fru Pia Kjærsgaard, om det ikke er korrekt, at man kun kan købe en god socialpolitik for rigtige penge og ikke for fiktive milliarder.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-05-31:
Det er fuldstændig rigtigt.
Jeg kan godt huske alle de der forskellige formål, som fru Ellen Trane Nørby læste op.
Det er helt utroligt, at man kan bruge de der penge så mange gange på alle mulige forskellige områder.
Men sådan er det jo.
Det, der jo netop forpligter Dansk Folkeparti, er, at der skal være rigtige penge med i det her.
De penge, vi har sat af til sundhedsområdet, kommer fra genopretningspakken.
Det, som vi lavede i pinsen sidste år, ønskede Socialdemokratiet og den øvrige fløj heller ikke at medvirke til.
Der sad vi rigtig hyggeligt og konstruktivt og fik tingene til at fungere, imens solen skinnede udenfor, og det har vi også gjort i 6 uger nu, men hvor er det dog en god fornemmelse, når man kommer ud og det hele er overstået.
Hvis vi så finder flere penge – det skal jo også lige nævnes – frem til 2015, er det jo ekstra penge, som vi også gerne vil bruge på sundhed.
Det betyder uendelig meget for Dansk Folkeparti, at vi kan gøre det, men det betyder lige så meget, at vi skal stå på mål for det, vi gør, sådan at vi netop ikke bliver anklaget for, at der ikke er penge til det, hvilket jeg synes at man med god grund kan gøre over for fru Helle Thorning-Schmidt, som bare slynger et eller andet ud.
Det er jo grotesk.
Vi hørte det før i forbindelse med betalingsringen omkring København, hvor man ikke kan finde ud af, hvor meget den egentlig vil indbringe.
Den indbringer sikkert også penge til finansiering af en hel masse andre af Socialdemokratiets udgifter.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-05-31:
Så kan jeg følge op med et spørgsmål om de her rigtige penge.
Det kræver jo som bekendt rigtige penge, hvis man vil sikre bedre rettigheder til patienterne.
Derfor vil jeg gerne høre, hvad fru Pia Kjærsgaard synes om de penge, som fru Helle Thorning-Schmidt har omtalt i sin tale, nemlig cigaretpengene.
Nu nævner jeg bare et uddrag fra listen over, hvad cigaretpengene skal betale: Cigaretpengene skulle i maj betale for flere lægeambulancer; i april lovede SF, at de skulle gå til akutbehandling af kræftpatienter; i april lovede SF også, at de skulle gå til en del af deres forebyggelsesprogram og bl.a. være med til at finansiere sund mad i daginstitutionerne; og i april ville SF også bruge dem på psykiatriområdet.
De har i en pulje været brugt på at forhindre sygehusfyringer, og i november 2009 sagde SF, at de skulle bruges til flere skolelærere.
Derfor vil jeg gerne høre Dansk Folkepartis ordfører, om Dansk Folkepartis ordfører vil sige noget om, hvad det er for nogle konkrete penge, der skal bruges til konkrete sundhedsinvesteringer, hvis det står til DF.
Ole Sohn (SF), 2011-05-31:
Vil det sige, at man ikke kan stole på de udmeldinger, som fru Pia Kjærsgaard er kommet med til Sjællandske , og som hr. Carsten Hansen refererede til?
Det var sådan set rimelig klokkeklare udmeldinger fra Dansk Folkepartis leder om, hvad man ville.
Man ville ikke røre ved efterlønnen, man ville ikke forringe ufaglærtes og faglærtes mulighed for at gå på efterløn.
Hvad er så det, man har lavet nu?
Har han fået bedre mulighed for at få et otium på samme måde som de mest velstillede i samfundet, der jo har fået ekstravagant store skattelettelser også med Dansk Folkepartis støtte?
Burde der ikke være lighed for høj så vel som for lav?
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-05-31:
Nej, man kan ikke sige, det er en forbedring; det kan man bestemt ikke.
Men man kan sige, at det, som vi har gjort, gør, at vi faktisk har nøjagtig det samme velfærdsforlig, som vi havde i 2006, vi rykker det bare frem.
Det er selvfølgelig klart anderledes for de folk, som bliver omfattet af det.
Sådan er det, sådan må det jo nødvendigvis blive.
Men jeg vil stadig væk fastholde, at den bliver rykket.
Det er jo ikke sådan, at det sker fra den ene dag til den anden.
Det er med et halvt år ad gangen, og ja, der er nogle, der først kommer på efterløn, når de bliver 64 år, men sådan er forholdene.
De kommer først på folkepension, når de bliver 67 år, ligesom det var i 2005 – og så mange år er det jo altså heller ikke siden.
Det er det, vi har måttet gøre, ja, det står vi ved, og sådan er det.
Maja Panduro (S), 2011-05-31:
Når man sidder her og hører først fru Pia Kjærsgaards tale og bagefter hendes svar, kan man ikke lade være med at tænke på, at det er en lille smule påfaldende, hvor lidt Dansk Folkepartis formand taler om, hvad Dansk Folkeparti vil.
Der er en hel masse om, hvor frygtelige Socialdemokraterne er, hvor frygtelig Socialdemokraterne og SF’s plan er, men meget lidt om Dansk Folkepartis egen politik.
Det kan man jo på nogle måder godt forstå, for man kan jo sætte spørgsmålstegn ved, hvor meget der egentlig er tilbage, som man ikke allerede er løbet fra, af det, man tidligere har lovet sine vælgere.
Jeg kan godt forstå, at Kjeld, som vi har talt om tidligere i dag, og Kirsten, som er SOSU-assistent, alle de mennesker, som tidligere har betroet deres stemme til Dansk Folkeparti, fordi Dansk Folkeparti sagde, at de ville kæmpe for de ældre, at de ikke ville være med til dagpengeforringelser, og at de ville kæmpe for efterlønnen, føler sig grundigt forrådt nu af Dansk Folkeparti.
Jeg synes bare stadig væk, at fru Pia Kjærsgaard skylder et svar til alle de her mennesker, som har betroet deres stemme til Dansk Folkeparti i den tro, at de kunne regne med, hvad partiet sagde.
Hvad er svaret til dem, hvorfor er det nu dem, der skal holde for,