runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Naser Khader (KF), 2016-04-29:
Vi er meget enige i, at udlændinge, der ikke bidrager positivt til det danske samfund, ikke er velkomne.
Vi er også meget enige i, at kriminelle udlændinge skal udvises så hurtigt som muligt.
Det er nogle gange grotesk, at vi udviser velfungerende skolebørn og superstudenter af bureaukratiske årsager, og så har vi en hel del vaneforbrydere, som vi ikke kan komme af med.
Det gælder især dem, der er på tålt ophold, mordere, narkoforbrydere, pædofile.
De er på tålt ophold og fortsætter deres kriminelle aktiviteter.
Det er ødelæggende for det danske samfund.
Det er ødelæggende for mange indvandrere, der bor i Danmark, og som er lovlydige og bidrager positivt.
Vi er enige med Dansk Folkeparti i beslutningsforslagets første del om, at ikke-EU-borgere skal straksudvises, medmindre dette med sikkerhed er i strid med de internationale forpligtelser.
Med hensyn til den anden del, der altså handler om EU-borgere, kunne vi egentlig godt tænke os, at de kriminelle EU-borgere også blev udvist.
Her vil vi gerne vente på, at regeringen kommer med det lovforslag, som ministeren bebudede i sin tale.
Vi har faktisk to ønsker.
Det ene ønske er, at med lovforslaget skal man komme med initiativer til at forhindre kriminelle østeuropæere i at blive ved med at komme tilbage til Danmark.
De indgår i kriminalstatistikken.
For nylig var justitsministeren ude at sige, at hver fjerde af dem, der bliver stillet for en dommer, er udlænding, og heraf er mange rumænere.
Det kan simpelt hen ikke være rigtigt.
Rumænien er et EU-land.
De skal straks sendes tilbage.
Så er det sådan, at de danske domstole jo udsteder indrejseforbud til østeuropæiske kriminelle, men i virkelighedens verden, viser erfaringerne, er disse indrejseforbud ikke meget værd, for de vender tilbage.
Sidste år viste tal fra Rigspolitiet, at der er op mod 500 af dem, der er blevet udvist, der var kommet tilbage på lovlig vis.
Det vil vi gerne have at regeringen kommer med initiativer til at gøre noget ved.
Vi vil gerne have, at man presser deres lande til at tage imod dem, så de kan afsone der.
Det andet ønske, vi har, er om dem, der er på tålt ophold.
Vi mener, det er vigtigt, at man igangsætter en proces i retning af at lave nogle diplomatiske garantier med deres oprindelige hjemlande, så man kan få dem ud af landet.
De skal ud så hurtigt som muligt.
Så vi håber, at regeringen til efteråret, når den kommer med lovforslaget, også lader det omfatte vores to ønsker.
Carl Holst (V), 2016-04-29:
Der er gode argumenter for, at vi på den lange bane kommer i mål med det såkaldte landevejsprincip, og der har været rigtig gode argumenter for alle de gode forslag, som korrekt er en del af finansloven.
Boligjobordningen har også været til gavn for at fremme det fælles mål under overskriften: vækst i hele Danmark.
Karen Ellemann (V), 2016-04-29:
Det, vi gør, er, at vi arbejder stenhårdt og vedbliver med at arbejde stenhårdt på lige præcis den tilgang til tilrettelæggelsen af dagligdagen derude, og at man der bliver inspireret af, hvordan de har gjort det i Herning og i Sverige.
Det er jo enormt opløftende at mærke, at de kommuner, som faktisk laver den her omlægning, også oplever, at det bliver et tiltrækningsparameter, at det er attraktivt.
Jeg kan simpelt hen ikke på nogen måde være enig i det beslutningsforslag, altså at man ved et centralt initiativ vil hjælpe den udvikling på vej ved at sætte loftet på den måde.
Vi kender jo ikke detaljerne i, hvor komplekse sager der er tale om.
Men det er korrekt, at der er blevet give påbud til 16 kommuner, og det skal man tage alvorligt, og det er et kommunalt ansvar at reagere på det og tilrettelægge tingene på en sådan måde, at lige præcis de børn, der har brug for den hjælp, også får den.
Pernille Skipper (EL), 2016-04-29:
Tak for det.
Og tak til ministeren, om ikke andet, så for støtten til intentionen.
Jeg er fuldstændig enig i det, ministeren siger, om, at et stort sagspres ikke må føre til dårligt arbejdsmiljø eller en ringere behandling af sagerne, fordi det rammer børnene.
Problemet er jo bare, at det sker.
Arbejdstilsynet gav jo et påbud til 16 kommuner sidste år.
Der var fortællinger om sagsbehandlere, der sad med 90 sager.
Altså, jeg ville slet ikke ane, hvordan man skulle kunne overskue det.
Og der var sagsbehandlere, som fortalte, at de havde sager liggende i et år, før de kom til dem.
Så der er jo nogle problemer ude i kommunerne, og jeg er udmærket godt klar over, at man blandt satspuljepartierne har taget et vigtigt skridt i retning af at prøve på at hjælpe nogle kommuner med en pose penge til at omlægge indsatsen, men det ændrer jo ikke på den forfærdelige situation, vi har derude, altså at der er børn, der falder igennem systemet.
For hvis man skal kunne alt det, som ministeren siger at man skal kunne, ud over at have et maksimum over sagstallet, altså flere tilbud, tværfaglighed, følge hyppigere op – hvilket jeg er enig i – så skal man jo også have tiden til det.
Og det er derfor, vi mener, at det helt basale vilkår for at kunne bruge Herningmodellen og Sverigesmodellen er, at sagsbehandlerne har tiden. Så jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvad gør vi så?
Lea Wermelin (S), 2016-04-29:
Vi kom jo ikke så tæt på en fornemmelse for, hvornår Venstre har tænkt sig at leve op til valgløfterne.
Min opfordring til ministeren kan jo så være, at man ikke som ved sidste finanslov solder det op på f.eks. de dyreste biler og de dyreste boliger.
Men kan ministeren så sige, om man i forhold til arbejdet og det næste skridt har tænkt sig at tage det i den her valgperiode?
Karen Ellemann (V), 2016-04-29:
Det kan jeg godt oplyse: Det har vi ikke nogen aktuelle planer om.
Med det her lovforslag tager vi i dag et vigtigt skridt, det er fuldstændig korrekt, men jeg skal være ærlig og sige, at jeg ikke lige umiddelbart kan se for mig, hvornår et såkaldt næste skridt kan tages.
Den offentlige økonomi i Danmark er presset, og derfor kommer jeg ikke til at stå her på talerstolen i dag og sætte en dato på, hvornår det bliver muligt at tage det næste skridt, som jeg jo hører der er et bredt politisk ønske om skal tages.
Det respekterer jeg, men jeg kan i hvert fald ikke give nogen dato for, hvornår økonomien vil være der, så man kan gøre det.
Lea Wermelin (S), 2016-04-29:
Tak, fordi jeg lige kan nå det her på falderebet.
Jeg vil sådan set bare tilslutte mig noget af det, som ordføreren for Enhedslisten sagde, nemlig at det under høringsprocessen er blevet meget tydeligt, at de danske øer har et meget stort ønske om at komme endnu videre.
Der er et stort forventningspres på os her i Folketingssalen om faktisk at nå helt i mål med den trafikale ligestilling.
Derfor vil jeg egentlig bare spørge ministeren om noget.
For som jeg nævnte fra talerstolen, lovede Venstre jo at gå endnu videre end det, som regeringen lægger op til i dag, og jeg synes ikke, Venstres ordfører var helt klar.
Så jeg skal bare spørge ministeren: Kan ministeren oplyse os om, hvornår regeringen vil tage næste skridt i forhold til at fortsætte arbejdet, som ministeren nævnte i sin tale?
Karen Ellemann (V), 2016-04-29:
Tak til formanden for at give den dispensation til Alternativets ordfører.
Det vil jeg meget gerne takke for, og jeg vil også takke for de rosende ord omkring dette forhandlingsforløb.
Både under forhandlingerne og også her i dag har der været en god og lødig debat om et område, som betyder meget for rigtig, rigtig mange mennesker.
Jeg lægger stor vægt på, at vi er i stand til at fortsætte det gode, brede politiske samarbejde på færgeområdet.
Det har stor betydning for både erhvervslivet, rigtig mange mennesker og for den ambition, vi har, om at skabe vækst i hele Danmark.
I forhold til den nye ordning, som vi førstebehandler i dag, hører jeg også en enighed om, at det er en ordning, der vil gøre en forskel.
Lavere færgetakster vil forbedre mulighederne for vækst og udvikling på øerne ved at understøtte turismen og styrke helårsbosætningen.
Jeg håber, det vil være muligt med en forholdsvis hurtig udvalgsbehandling af hensyn til den videre gennemførelse af initiativet i kommunerne.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-04-29:
Jeg skal gøre det meget kort.
Jeg vil gerne fra SF's ordfører meddele, at de støtter forslaget.
Marianne Jelved (RV), 2016-04-29:
Da Det Radikale Venstres ordfører ikke kan være til stede nu, skal jeg meget kort sige, at vi støtter forslaget, fordi det er bedre end ingenting.
Men det er lidt morsomt, at tilskuddet går fra den 16. marts til den 30. november undtagen i skolernes sommerferie.
Det håber vi da at regeringen er i stand til at gøre om ret kort tid.
Når der forhandles ny finanslov, mener vi, at man burde gøre det her færdigt.
Det er begyndelsen på en god løsning, og den tager vi med.
Men vi støtter også fuldførelsen af den.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-04-29:
Som det er nævnt af de andre ordførere, indeholder lovforslaget en permanent nedsættelse af færgetakster til småøerne i skuldersæsonen, altså lige uden om skoleferien.
Det bliver også set som første skridt på vejen til en fuld indfasning af landevejsprincippet på de danske småøfærger.
Det kan man i hvert fald håbe på, og det gør vi i Alternativet.
De danske småøer er vigtige og identitetsskabende dele af rigtig mange danske kommuner, og med det her forslag trækkes øerne lidt tættere på, og der skabes yderligere mulighed for turisme og forhåbentlig som følge deraf også bosætning på småøerne.
I forhandlingerne stillede vi nogle spørgsmål om beregningsmodellen for tilskud til færgeselskaberne, som set med vores øjne ikke er optimal.
Fordelingsmodellen er desværre konstrueret på en måde, der belønner færgeselskaber med uforholdsmæssig høje billetpriser, hvilket omvendt betyder, at kommunalt drevne færgeselskaber, der i forvejen har prioriteret lave billetpriser til fordel for øerne, og som dermed har brugt kommunale kroner til at understøtte ølivet, straffes.
Det er ikke optimalt, og der blev da også ændret en smule i beregningsmodellen, så de færgeruter, der fik et meget lille tilskud i det første udkast, nu får hævet tilskuddet, så det svarer til 20 pct. af omsætningen.
Jeg kan derfor med glæde både som ordfører for Alternativet, men i høj grad også som repræsentant for Svendborg Kommune, hvor øerne jo har en stærk og fremtrædende rolle – vi har tre øruter fra Svendborg – meddele, at Alternativet naturligvis støtter forslaget.
Laura Lindahl (LA), 2016-04-29:
Det er næppe nogen hemmelighed, at Liberal Alliance er godt tilfreds med den aftale, som ligger til grund for det her forslag.
Den havde nemlig rigtig mange fine elementer: PSO-lettelser, lempet elafgift for forlystelser, ændringer af restaurationsloven, den nedsættelse af færgetakster, som vi her behandler, og meget andet.
Det er glædeligt, for på forskellig vis letter initiativerne hverdagen for borgere og virksomheder uden for de største byer.
I forhold til denne del af pakken afsættes der midler til en permanent nedsættelse af færgetakster for biler og passagerer, der rejser til og fra øer.
Som ministeren har understreget, er initiativet særlig målrettet den turistmæssige lavsæson om foråret og efteråret, hvor der er det største potentiale for at øge turismen på øerne.
På den måde understøttes væksten i turismen, og tilskyndelsen til bosætning på øerne fremmes.
Det kan vi naturligvis godt støtte, og derfor stemmer Liberal Alliance for lovforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2016-04-29:
Tak for det.
Det, vi foreslår, også i forhold til punkt 2, som så er den del, hvor ministeren tager forbehold, sådan som jeg forstår ministeren, er jo en tilbagerulning til det, der gjaldt under den tidligere VK-regering.
Så jeg har egentlig svært ved at forstå, hvorfor man ikke kan støtte den del af forslaget, når man selv tidligere så at sige har været bannerfører for den del af forslaget, så det må ministeren godt knytte et par bemærkninger til.
Men uanset det, mener ministeren så ikke, at det principielt er dybt problematisk, at det tilsyneladende er sådan, at EU forhindrer et flertal i Folketinget at gennemføre de stramninger over for kriminelle udlændinge, som man må forstå der faktisk er rigtig mange partier, der ønsker at gennemføre?
Er det ikke principielt forkert?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-04-29:
Når jeg tager en kort bemærkning, er det ikke nødvendigvis for at stille et spørgsmål.
Så kan det jo være, fordi jeg har en bemærkning, og min bemærkning er, at jeg ikke tror, at de gamle partier, der har været rygraden i folkestyret i det 20. århundrede, har forstået, hvad det er, der er ved at ramme dem, og som jeg tror kommer til at ramme endnu mere i de kommende år, hvis ikke man tager den folkelige bekymring alvorligt – den folkelige bekymring, der handler om, at vælgerne i 2011 massivt stemte for de partier, der ikke ville stramme offentlighedsloven, og at et massivt flertal alligevel valgte at lukke ned for offentlighedens indsigt.
Det er ikke en anklage i det her tilfælde imod ministerens parti, men det er en anklage imod den måde, som de gamle partier generelt arbejder på.
Søren Pind (V), 2016-04-29:
Jeg tror mere, det var sådan en anklagende j'accuse-finger, som blev rettet mod de partier, som sådan set er fundamentet for det parlamentariske arbejde her i Folketinget, som tager ansvaret på sig, og som måske ved indefra, hvordan det i virkeligheden dybt vil skade forholdet mellem parlament og regering, hvis det hele bare bliver til snak og diskussion om løse ideer, prøveballoner og drøftelser, som ingen realitet har i sig.
Ønsker vi virkelig endnu mere af det – på de sociale medier, i TV 2 News, i medierne, imellem os?
Sådan kender jeg ikke hr. Simon Emil Ammitzbøll.
Jeg har gudskelov fortrolige drøftelser med hr. Simon Emil Ammitzbøll, som jeg virkelig værdsætter, og som jeg finder vigtige for den demokratiske virkelighed i det her land.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-04-29:
Justitsministeren kan ikke forstå, hvorfor der er så stort et fokus på det her, blev der sagt i talen.
Hvorfor? blev der spurgt.
Svaret er vel meget enkelt: Det er på grund af den måde, som Venstre og Socialdemokratiet har røgtet magten på i de seneste årtier.
Det er derfor, der er så stort et fokus i befolkningen på det her.
Det er Venstres og Socialdemokratiets skyld, at der er en stor interesse for det her.
Pernille Skipper (EL), 2016-04-29:
Hver eneste indskrænkning, der er sket med den nye offentlighedslov, er et tilbageskridt.
Det var, at der kan være alle mulige påstande om, at man har behov for frirum og alt muligt andet, men der er bare ikke en eneste af de mange forskellige justitsministre, der har været igennem diskussionen om offentlighedsloven, som på nogen måde har kunnet dokumentere, hvor der var et behov for at lukke ned, altså hvad problemet med den daværende åbenhed var.
Nu ved jeg godt, at fru Zenia Stampe ikke kan svare, men så kan vi lade den hænge i luften og tage den en anden gang.
Hvad var det, der var problemet med åbenheden tidligere?
Ingenting.
Muligvis var der nogle ministre, som følte sig generet af at blive kigget over skuldrene, men i Enhedslisten synes vi, at det er en præmis i et demokrati.
Og kun, hvis man kunne have dokumenteret, at der her virkelig er et problem, her er der noget åbenhed, som gik galt, kunne vi da have snakket om det.
Men det er der bare ikke nogen der har kunnet.
Det kan godt være, at fru Zenia Stampe kan, men indtil da må udgangspunktet fra vores side være åbenhed.
Så kan man jo diskutere det, hvis der opstår et problem på grund af den åbenhed.
Jeg har bare ikke set det.
Zenia Stampe (RV), 2016-04-29:
Det er jo lidt drilleri, for man kan sige, at hvis det virkelig var intentionen at hjælpe os, havde vi jo nok snakket sammen inden.
For man kan sige, at det jo er lidt meningsløst.
Hvis formålet er, at vi skulle gå ud af det her forlig og vedtage det forslag, som I har fremsat, ville den rigtige fremgangsmåde jo nok have været at spørge os først.
Det er jo rigtigt, at vi har indgået et forlig.
Man kan sige, at det jo bare er vores fortolkning af ordentlighed i det her arbejde herinde på Tinge, nemlig også, at når man indgår en aftale, står man ved den, og så prøver man måske at rette forliget til, hvis man ikke helt synes, det virker efter hensigten.
Men det der med at sige ja til noget og så 3 måneder efter, fordi presset bliver for stort, at bakke, synes vi bare ikke helt er ordentligt.
Men så må jeg bare lige spørge om noget, hvor det måske er der, det alligevel skiller.
For jeg tror ikke, at vi er der, hvor vi siger, at alle mails mellem folketingsmedlemmer og ministre altid skal komme til offentlighedens kendskab; al ministerbetjening skal altid komme til offentlighedens kendskab; alle kalendere skal altid være åbne.
Det er jo så der, hvor der måske alligevel er en uenighed, og hvor vi alligevel har en anden opfattelse af, hvor balancen ligger.
Derfor skal jeg bare spørge, om det er holdningen, at der ikke, før den nye offentlighedslov trådte i kraft, var noget, som forslagsstillerne, i det her tilfælde Enhedslisten, i hvert fald kunne se ville være bedre, hvis der ikke var adgang til det for offentligheden.
Eller er enhver indskrænkning et tilbageskridt?
For så er vi nok ikke helt enige, selv om vi også vil prøve at trække i den retning, som I plæderer for.
Søren Pind (V), 2016-04-29:
Jeg tror, den folkelige bekymring er meget større for folk, som har én holdning, når de sidder ved magten, og en anden, når de ikke sidder ved den.
Og jeg tror, at den folkelige bekymring er endnu større for det procesokrati, vi er ved at udvikle.
Fri mig for den der afstand mellem de såkaldte gamle partier og de unge partier.
Det der Glistrupsprog synes jeg i hvert fald ikke passer på mig.
Pernille Skipper (EL), 2016-04-29:
Jeg vil først gerne sige – også med oprigtighed – at det faktisk ikke er et drilleforslag.
Så det er faktisk et forsøg på at gøre noget.
Nå, det er også lige meget.
Men ja, Enhedslisten mener da, at hvis vi afskaffer de tre paragraffer, er vi i hvert fald rigtig, rigtig tæt på at være et godt sted.
Er der andre paragraffer i den ny offentlighedslov, som faktisk også reelt indskrænker en lille smule, og som man i hvert fald bør kigge på, altså om de har haft en for voldsom effekt?
Ja, det synes jeg der er.
Zenia Stampe (RV), 2016-04-29:
Men jeg er jo så bare lidt nysgerrig efter også at kende Enhedslistens position helt nøjagtigt.
Jeg var jo heller ikke i stand til at sige, præcis hvor vores position var.
Men mit spørgsmål er så, om forslagsstillerne i virkeligheden selv er i stand til at gøre deres position fuldstændig klar.
Det kan selvfølgelig godt være, at det bare er sådan, at positionen er, at får vi afskaffet § 22, 24 og 27, er vi i den bedste af alle verdener.
Det er bare derfor, jeg gerne vil spørge, om det er positionen, altså at hvis vi får afskaffet de tre paragraffer, har vi ramt den perfekte balance for åbenhed og også mulighed for diskretion i de nødvendige eller legitime situationer.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-04-29:
Jeg tror ikke, jeg på noget tidspunkt har betegnet mig selv som en del af nogen åbenhedstrojka.
Jeg har sådan set bare erkendt, at Det Konservative Folkeparti er kommet til et andet synspunkt, end vi havde tidligere.
Nu vil jeg nødig foregribe, hvad der kommer til at ske i forhandlingerne, men som jeg også sagde i min tale her, kan konsekvenserne i sidste ende blive, at så må vi opsige et forlig forud for et valg.
Det er jo ikke det, jeg håber på, men sådan kan det blive, for det er klart – det ligger næsten i spørgerens spørgsmål – at kan vi ikke rokke os ud af stedet, har vi jo ikke rigtig noget alternativ.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-04-29:
Der er en lille tendens blandt åbenhedstrojkaen til, at man lige skal godtgøre, at man altså tog en grundig diskussion internt, inden man så traf den forkerte beslutning – lader man så forstå.
Det, jeg gerne vil spørge om, er, at hvis nu regeringen og Socialdemokraterne er fuldstændig urokkelige på de her punkter, som det jo lader til de er, opsiger Det Konservative Folkeparti så forliget?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-04-29:
Jeg tror, at vi alle sammen kan huske den store debat, der var, da man vedtog den nugældende offentlighedslov.
Den debat havde vi også i mit eget parti.
Det kom til udtryk mange steder, bl.a. på vores landsmøde og i rigtig mange debatter.
Men det må jo også være sådan, når vi nu lever i et demokrati og vi taler åbenhed og vi som politikere skal være klar til at gøre op med os selv, om vi på et tidspunkt har truffet en beslutning, vi ønsker at ændre på, at det må være tilladt for ethvert parti at ændre synspunkt.
Det er det, vi har gjort, og som vi meldte ud i anledning af vores landsmøde i september.
Der står i bemærkningerne til lovforslaget her helt korrekt, at Det Konservative Folkeparti har erklæret, at vi ønsker at tage fat på paragrafferne 22, 24 og 27, nr. 2.
da vi selvfølgelig mener, at man som politiker skal kunne tåle at blive set over skuldrene.
For måske at komme fru Pernille Skipper eller hr. Simon Emil Ammitzbøll i forkøbet vil jeg sige: Hvad er vores udgangspunkt, hvad er det, vi mener?
Det er det, der står i lovforslaget her.
Som det også er de fleste bekendt, er vi en del af et forlig på området sammen med SF og Radikale Venstre.
Vi er indbudt til drøftelser i forligskredsen.
Vi har været til drøftelser.
Vi skal snart til drøftelser igen.
Når vi har en afslutning på de drøftelser og vi endelig ved, hvad forligspartierne vil, hvad regeringen og Socialdemokraterne vil være med til, gør vi vores stilling op.
Vi håber også på, at man vil lade det omfatte hele loven, så man får en bred, stor, fordomsfri diskussion om hele vores offentlighedslov og så ser, hvad man gør fremadrettet.
Så er det klart, at yderste konsekvens selvfølgelig kan blive, at vi må opsige forliget op til et valg.
Så vi er enige i lovforslaget.
Vi stemmer imod det, da vores drøftelser med regeringen ikke er tilendebragt,
da vi er en del af en forligskreds.
Men jeg vil godt slutte med at konstatere, at det efter min opfattelse ikke er et spørgsmål om, men hvornår den nuværende offentlighedslov ændres.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-29:
Jeg kan kun sige, hvad vores udgangspunkt er lige nu.
Det er at undtage § 22, § 24 og § 27, nr. 2.
Det er vores udgangspunkt.
Jeg synes, det er lidt sjovt at høre fra DF, at man skulle komme med absolutter i en forhandlingssituation.
Jeg kan bare sige, at det her er vores udgangspunkt.
Vi gradbøjer det ikke.
Det er også lidt svært at gradbøje, om man ønsker en paragraf taget ud eller ej.
Det er lidt et enten-eller.
Men det er det, vi ønsker, og det er det, vi vil arbejde for.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-04-29:
Jeg synes, det er godt, at ordføreren siger, at man sådan set lægger afstand til de beslutninger, man selv har været med til at træffe på det her punkt.
Altså, man går i en retning, som er den rigtige, i hvert fald set fra vores synspunkt.
Men jeg bliver nødt til at spørge ind til et par ting, som ordføreren siger.
Ordføreren siger, at man er helt enig i forslaget.
I alle de ting, der er lagt frem, er man enig.
Jeg bliver nysgerrig, når ordføreren siger, at man i forligskredsen vil kigge på de her ting – altså man vil tage det op.
Hvad er SF's grænse for, hvad man kan være med i, hvad man kan se sig selv i?
Skal det her forstås sådan, at hvis man ikke kan få alle de ting, der er med i det her forslag, vil man opsige det?
Josephine Fock (ALT), 2016-04-29:
Nu føler jeg mig også kaldet til at komme med en bemærkning skråstreg et spørgsmål, fordi jeg synes, ministeren forsimpler den debat, vi har nu, må jeg indrømme.
Ministeren får det til at lyde, som om vupti, så er der en drøftelse, og så kommer det i TV 2 News samme aften eller dagen efter.
Altså, det handler jo om, at der skal være mulighed for at søge aktindsigt.
Der skal være mulighed for at søge aktindsigt i nogle ting i forhold til nogle beslutninger, der er truffet, og det er den her aktindsigt, vi synes der skal være mulighed for at søge.
Ja, det er mest en bemærkning: Jeg synes, at ministeren forsimpler den her debat.