runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2013-04-11:
Nu kan jeg ikke huske, om spørgeren var til stede på det samråd, som blev afholdt i Retsudvalget, men det vil jeg næsten antage med spørgerens store interesse for spørgsmålet i øvrigt.
Der var justitsministeren og jeg jo i samråd om bl.a. det her med assistance til udenlandske efterretningstjenester.
I den forbindelse sagde jeg, og det kan jeg så gentage her: »Det tætte, gensidige samarbejde betyder derfor, at FE videregiver oplysninger til samarbejdspartnere, hvis videregivelsen kan være af betydning for FEs eller samarbejdspartnerens opgavevaretagelse.
På samme måde forventer vi, at samarbejdspartnere også stiller oplysninger til rådighed for FE, når det er nødvendigt.
Som led heri skal det i hvert enkelt tilfælde af videregivelse gøres klart, at oplysningerne kun må anvendes til efterretningsmæssig brug, og at oplysningerne ikke uden samtykke fra FE må videregives til andre myndigheder.
Hvis der er grundlag for at antage, at følsomme personoplysninger skal danne grundlag for anvendelse af tortur eller anden nedværdigende menneskelig behandling, må FE ikke videregive oplysningerne til en udenlandsk samarbejdspartner.«
It's as simple as that.
Marie Krarup (DF), 2013-04-11:
Jeg vil bare gerne benytte lejligheden til at takke for debatten – især sådan en dag, hvor vi bliver jammet fra Slotspladsen, og hvor det sikkert ville være ret meget sjovere at danse dernede end at stå her og snakke om droner.
Men tak for debatten, som jeg synes var spændende, fordi der var stor enighed om et meget pragmatisk syn på, at droner er kommet for at blive, sådan som DIIS-rapporten siger, og som fru Lene Espersen citerede.
Jeg sporede hos alle partier netop en pragmatisk holdning – undtagen hos Enhedslisten, der holder fast i en fundamentalistisk tolkning af folkeretten, hvor der er nogen, der ser droner som meget problematiske.
Men jeg er glad for, at de øvrige deltagere i debatten har vist en anderledes pragmatisk indstilling, og jeg vil opfordre alle deltagere i debatten til at anlægge en fleksibel tolkning af folkeretten, således at man netop kan videreføre en pragmatisk forståelse af, at selvfølgelig er droner et våben, som man skal kunne benytte i dag og især kunne benytte i krigen mod terror.
Det er jo sådan, at på et tidspunkt blev folkeretten tolket således, at man kun kunne være i krig med andre stater.
I dag opfattes folkeretten på den måde, at man også kan være i krig med en terrororganisation.
Det vil sige, at det faktisk ændrer definitionen på, hvem der er krigsførende, og hvem der er kombattanter.
Det er vigtigt at holde fast i, at folkeretten som sagt ikke er hugget i sten.
Det er noget, man må se på fra gang til gang.
Det synes jeg at jeg har sporet i mange indlæg her i dag, og det er jeg glad for.
Så jeg takker for dagens debat.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-11:
Nu kunne jeg jo forstå på Dansk Folkepartis ordfører, at Dansk Folkeparti mener, at Enhedslisten er fundamentalistisk.
Det undrer mig nu meget.
Når jeg i dag har sagt, at det er problematisk med brugen af droner, så drejer det sig jo om, at jeg helt konkret har en bekymring over, at vi har rapporter om, at over 3.000 uskyldige civile er blevet dræbt i Pakistan ved amerikanernes brug af droner.
Det synes jeg ikke der er noget underligt i at bekymre sig over, særlig ikke hvis man går ind for menneskerettigheder, hvis man går ind for en overholdelse af folkeretten.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad Dansk Folkeparti egentlig mener, når Dansk Folkepartis ordfører siger, at sandheden er et religiøst spørgsmål, som man ikke kan tage stilling til her på jorden.
Betyder det, at det er et religiøst spørgsmål, om man skal overholde menneskerettighederne, om man skal overholde folkeretten?
Er det sådan, vi skal forstå Dansk Folkepartis holdning?
Marie Krarup (DF), 2013-04-11:
Jeg mener, at hvis man vil have nogle regler, der gælder til enhver tid og på ethvert sted – hvis det er det, man søger – så må man søge i ideologierne eller i religionerne.
I den verden, jeg lever i, som er den kristne verden, findes den slags objektive regler, der altid gælder, ikke.
Det er altid et spørgsmål om fortolkning og om ens egen samvittighed.
Jeg synes, det er fint, at ordføreren bekymrer sig om civile dræbte i Pakistan.
Det gør jeg også, men jeg bekymrer mig også om de civile dræbte i Twin Towers i New York den 11. september.
Der er mange bekymringer her i verden, og hvis man er i stand til at bekæmpe nogle af de onde terrorister med den her slags våben, synes jeg man skal gøre det.
Der, hvor jeg mener at Enhedslisten er fundamentalistisk, er, når man ikke vil anerkende det, der står i udtalelsen, om, at droner ikke er omfattet af krigens regler, fordi de bruges uden for væbnede konflikter.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-11:
Jeg må sige, at jeg undrer mig meget over Dansk Folkepartis udmelding her i dag i Folketingssalen.
Altså, jeg kan forstå på Dansk Folkeparti, at Dansk Folkeparti mener, at det kun er kristne regler, som er faste, og som gælder.
Betyder det, at vi ikke skal overholde gældende dansk lov?
For det er jo ikke en kristen regel.
Det er jo en lovgivning, vi har vedtaget her i Folketinget.
Marie Krarup (DF), 2013-04-11:
Dansk lov skal selvfølgelig overholdes i Danmark, det er soleklart.
Men det er en større filosofisk debat, om der findes regler, der er universelle og gælder til enhver tid.
Der skal man ind i andre tankesystemer – f.eks. et islamisk tankesystem eller et kommunistisk tankesystem, hvor der vil være nogle regler, som man tillægger universel værdi.
Men det er en religiøs debat, som jeg mener vi skal tage et andet sted.
Jeg vil meget gerne tage den, jeg har undervist meget i det her.
Så sæt bare 90 minutter af, så skal jeg nok forklare det.
Men der er ikke nogen regler, der gælder til enhver tid på ethvert sted i vores verden.
Jamen nu er vi inde på de religiøse debatter, kan jeg høre.
Fred er det, der er i himlen, og det får vi da aldrig her på jorden.
Det håber jeg aldrig nogen sinde sker, og det vil jeg bekæmpe, så der er i hvert fald først fred, når jeg er udryddet.
Hvordan skal vi så skabe fred og orden hernede?
Jamen, det kan vi selvfølgelig ikke.
Det kan man aldrig nogen sinde være sikker på at have, men man kan bestræbe sig på at slå de onde ihjel, og jeg synes f.eks., at det var en rigtig god idé at begynde med Osama bin Laden.
Det er derfor, jeg synes, at det er en dårlig idé, hvis vi begrænser vores muligheder for at eliminere typer som Osama bin Laden.
Zenia Stampe (RV), 2013-04-11:
Det var altså nogle meget interessante udtalelser: Der er først fred, når jeg er udryddet.
Så ordføreren tror altså simpelt hen ikke på, at det er muligt at skabe fred mellem mennesker, der ikke deler samme ideologi eller samme religion.
Mener ordføreren således, at det er et sundt og godt træk ved menneskeheden, at der er krig?
Marie Krarup (DF), 2013-04-11:
Krig er et grundvilkår.
Mennesket er ikke godt.
Der vil altid være onde mennesker til stede, der vil yppe kiv.
Det er ikke muligt at udrydde krig på lang sigt, og hvis man tror, at man kan udrydde krig ved at afskaffe våben, så er man dybt naiv.
Der kan måske skabes et verdensomspændende totalitært system, som kan være så undertrykkende, at ingen tør gribe til våben, men det ville være ufrihed, og det ville være ubehageligt, og jeg vil ikke kæmpe for det.
Så derfor siger jeg, at det først vil kunne opstå den dag, jeg ikke er her mere, for jeg vil kæmpe imod det, så længe jeg kan.
Men fred på jorden tror jeg ikke nogensinde på.
Det er en illusion og en farlig illusion.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-11:
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre forsvarsministeren om, ligger lidt i forlængelse af det spørgsmål, jeg stillede justitsministeren om Politiets Efterretningstjeneste: Kan forsvarsministeren afvise, at Forsvarets Efterretningstjeneste har udleveret oplysninger til andre landes efterretningstjenester, som har brugt været brugt i forbindelse med at slå mennesker ihjel ved hjælp af droneangreb?
Nick Hækkerup (S), 2013-04-11:
Tak for det, og tak for en, synes jeg, god debat om et vigtigt emne.
Uanset at vi har vores uenigheder om det, synes jeg, at det er vigtigt, at vi får det debatteret også her i det åbne rum, også for at få markeret de forskelle, som der er mellem partierne i vores holdninger til droner og anvendelsen af droner.
Jeg glæder mig over, at der er et meget bredt flertal i Folketinget, som kan samles om, at droner er et våben som andre våben.
Jeg glæder mig over, at der er et meget bredt flertal i Folketinget, som siger, at det afgørende er, hvordan vi sikrer, at når vi anvender det våben, respekteres folkeretten også, og at vi bliver ved med at holde fast i, at de værdier, vi står på, de regler, som vi har, og de forpligtelser, som vi har taget på os, bruger vi ikke kun som mål, men også som led i de midler, som vi tager af sted med, når vi måtte befinde os i væbnede konflikter.
Det synes jeg der er grund til at glæde sig over.
Zenia Stampe (RV), 2013-04-11:
Nu syntes jeg, at det, fru Marie Krarup sagde, var lidt selvmodsigende, for hun sagde først, at folkeretten, den internationale ret, var meget fleksibel, og så talte hun samtidig om det med at være meget bogstavtro.
Det er jo fuldstændig rigtigt; den er meget fleksibel.
Og derfor vil det i hvert enkelte spørgsmål være op til en konkret vurdering, og den bliver jo man nødt til at foretage i hvert enkelte tilfælde.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-11:
Det er jo en meget spændende debat, vi har i dag, og der kommer nogle sandheder på bordet.
Vi har hørt Dansk Folkeparti sige, at islam er totalitær som nazisme, vi har hørt, at Socialdemokraternes ordfører ikke har sat sig ind i, hvad FN mener om amerikanernes brug af droner, og heller ikke har læst, hvad førende forskere har udtalt.
Ofte sker brugen uden for konventionelle krigszoner – i Pakistan, i Yemen, i Somalia – hvilket betyder, at man efter al sandsynlighed overtræder international ret, da de såkaldte præcisionsangreb ikke levner mulighed for retsforfølgelse af de terroranklagede.
Samtidig er der meget, der tyder på, at droneangreb slet ikke er så præcise, som det tidligere har været opfattelsen.
Ifølge en rapport kaldet »Living Under Drones« fra en række forskere på New York University og Stanford
har amerikanske droneangreb i Pakistan alene dræbt 2.562-3.325 personer fra 2004 til 2012.
Af disse anslår man at 176 er børn.
Derudover er 1.228-1.362 personer såret i de samme angreb.
Ifølge den samme rapport er angrebene stærkt belastende for lokalsamfundene, hvilket gør dem kontraproduktive, da de skaber frygt og splitter lokalbefolkningerne.
I FN har man ved flere lejligheder stærkt kritiseret brugen af militariserede droner, og FN's special rapporteur, Ben Emmerson, har startet en undersøgelse af konsekvenserne for civilbefolkningerne og for menneskerettighederne ved brugen af dræberdroner.
I Enhedslisten mener vi, at brugen af militariserede droner uden for krigszoner er et brud på menneskerettighederne, og det er kontraproduktivt for målet om at skabe fred og stabilitet, hvilket er den mest effektive måde at bekæmpe terrorisme på.
Derfor mener vi i Enhedslisten, at der skal skabes klare internationale regler for brugen af militariserede droner, og at disse regler skal tilgodese civilbefolkningernes ret til fred og til sikkerhed.
»Folketinget konstaterer, at droner i stort omfang bliver brugt til militære aktioner, og at størstedelen af disse foregår uden for egentlige væbnede konflikter og altså ikke er omfattet af krigens regler.
Folketinget konstaterer, at brugen af militariserede droner fører til store civile tab og ofte er kontraproduktiv for målsætningen om at skabe fred og stabilitet.
Folketinget konstaterer, at der er stor usikkerhed om militariserede droners lovlighed i forhold til international ret.
Folketinget pålægger regeringen at arbejde for, at der bliver skabt klare internationale regler, og at brugen af militariserede droner bliver udført i henhold til disse.«
Morten Bødskov (S), 2013-04-11:
Tak for det, formand.
Må jeg starte med at sige, selv om det selvfølgelig er forespørgerne, der skal sige det, at jeg faktisk synes, det har været en rigtig god debat, og jeg vil gerne takke for en god debat.
Jeg synes, det har været vigtigt, at vi endnu en gang her i Folketinget bekræfter, at der er bred opbakning til indsatsen mod terror.
Der er også bred opbakning til at sikre vores efterretningstjenester de nødvendige værktøjer og de rigtige rammer for ikke kun at kunne identificere trusler mod Danmark, men jo selvfølgelig også at kunne imødegå dem.
Det gælder både for Politiets Efterretningstjeneste og for Forsvarets Efterretningstjeneste, som min kollega, forsvarsministeren, kan sige lidt om rammerne for her, når jeg er færdig.
Men det er vigtigt, fordi truslen mod Danmark som sagt både er aktuel og alvorlig.
Det har vi set i forbindelse med en hel række konkrete sager, som så at sige er blevet taget i opløbet – heldigvis – og dem, der har stået bag, har fået lange fængselsstraf for det, de var på vej til at gøre.
I den situation er det som sagt vigtigt, at der er bred opbakning til rammerne og grundlaget for vores efterretningstjenesters virke.
Men det er også klart, at det er vigtigt – som det jo også siges med den brede opbakning, der er til forslaget til vedtagelse her – at der, når vi er udsatte, som vi er, så er klarhed over, på hvilket grundlag vores efterretningstjenester arbejder, altså at det selvfølgelig skal ske i overensstemmelse med både dansk ret og international ret.
Inden for disse rammer har vores efterretningstjenester selvfølgelig muligheder for ikke kun at imødegå truslen fra terroren, men også at sikre sig selv de bedst mulige betingelser for arbejdet med det.
Lad mig bare understrege, som det har været sagt et par gange her under debatten, at det i den sammenhæng ikke hører til PET's opgaver at indsamle og videregive oplysninger eller i øvrigt foretage skridt, hvor formålet er at dræbe nogen.
Det er ikke en opgave for en civil efterretningstjeneste.
Og jeg vil, bare for at det bliver understreget endnu en gang, sige, at chefen for PET jo også har udtalt, at det er ufravigeligt for PET, at tjenesten hverken kan, må eller vil medvirke i operationer, der sigter på at slå nogen ihjel, uanset om der er tale om civile eller militære personer.
Det er grundlaget for det arbejde, som Politiets Efterretningstjeneste udfører, og det er grundlaget for deres arbejde med den både aktuelle og alvorlige terrortrussel, som Danmark står over for.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-11:
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre fra justitsministeren, er, om justitsministeren kan afvise, at PET har udleveret oplysninger til andre landes efterretningstjenester, som er blevet brugt til at slå mennesker ihjel med ved hjælp af droneangreb.
Marie Krarup (DF), 2013-04-11:
Nu er der det særlige ved især den internationale humanitære folkeret, at den er ekstremt fleksibel, og at den kan tolkes på utrolig mange måder, og derfor ville man også kunne argumentere for, at det ville være i overensstemmelse med den.
Men hvis man lægger sig fast på en fundamentalistisk, bogstavtro tolkning og man ikke vil udvikle den, så er det det formentlig ikke.
Men skal jeg så tolke det sådan, at Det Radikale Venstre hellere så Osama bin Laden overleve end vores danske soldater, jeg tror, det er 44, vi har mistet i Afghanistan?
Morten Bødskov (S), 2013-04-11:
Som sagt har PET-chefen jo meget klart udtalt, at det er ufravigeligt for PET, at tjenesten hverken kan, må eller vil medvirke i operationer, der tager sigte på at slå nogen ihjel, uanset om der er tale om civile eller militære personer.
Det er et emne, som har været eksamineret flere gange i Folketingets Retsudvalg, og jeg mener sådan set ikke, at jeg kan sige det klarere.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-11:
Så justitsministeren kan meget klart afvise, at Danmark har udleveret oplysninger til eksempelvis CIA, som de har brugt til at slå mennesker ihjel rundtomkring i Pakistan, Yemen og Somalia?
Er det sådan, vi skal forstå justitsministerens svar?
Og hvordan sikrer ministeren sig det helt konkret?
Er der nogle retningslinjer, som han kan oplyse Folketinget om, så vi kan være trygge ved det, eller skal vi bare stole på, at det er tilfældet, samtidig med at vi hører, at den tidligere agent Morten Storm siger, at han har været brugt til at give oplysninger, der er blevet brugt til at slå en al-Qaeda-leder ihjel?
Morten Bødskov (S), 2013-04-11:
Men bare for at gentage det endnu en gang vil jeg sige, at det som sagt ikke hører til PET's opgave at indsamle og videregive oplysninger eller i øvrigt foretage skridt, hvor formålet er at dræbe nogen.
Det er ikke en opgave for en civil efterretningstjeneste.
Chefen for PET har jo også udtalt, at det er ufravigeligt for PET, at tjenesten – og så kommer det – hverken kan, må eller vil medvirke i operationer, der tager sigte på at slå nogen ihjel, uanset om der er tale om civile eller militære personer.
Så bliver der spurgt meget direkte til aktiviteter, som skulle have fundet sted i et nærmere afgrænset område.
Marie Krarup (DF), 2013-04-11:
Jeg vil bare gentage dagens store spørgsmål – jeg er ikke særlig opfindsom, så jeg vil bare gentage det: Hvis det tænkte eksempel, som jeg indledte min ordførertale med, gjaldt, ville justitsministeren så afvise, at PET måtte medvirke til at give et efterretningsgrundlag, der kunne eliminere Osama bin Laden den 10. september 2001?
Er det en korrekt tolkning af ministerens holdning?
Morten Bødskov (S), 2013-04-11:
Det forholder sig sådan, som jeg lige har læst op for hr. Nikolaj Villumsen.
Marie Krarup (DF), 2013-04-11:
Det mener ministeren godt at man kan forsvare, altså at man definerer Osama bin Laden som civil ikkekombattant og derfor som en, der ikke må være et mål, og at man definerer PET som en efterretningstjeneste, der under ingen omstændigheder må medvirke til, at der elimineres en trussel imod Danmark ved brug af magt eller vold?
Morten Bødskov (S), 2013-04-11:
Hvis der spørges til, om jeg er uenig i det, jeg lige har stået og læst op, vil jeg sige, at virkeligheden jo er den, at jeg selvfølgelig ikke er uenig i det, jeg lige har stået og læst op.
Det mener jeg selvfølgelig hænger sådan sammen, som det skal hænge sammen.
Marie Krarup (DF), 2013-04-11:
Skal det ikke være sådan?
Javel, så venter jeg med det og ser frem til debaten.
Marie Krarup (DF), 2013-04-11:
Forespørgslens formulering er: Hvad kan regeringen oplyse om Danmarks brug af droner og om Danmarks bidrag til alliancepartneres brug af droner imod terrorister, samt om Danmark kan og skal deltage ved eliminering af terrorister, der er en trussel mod Danmarks og Vestens sikkerhed?
Grunden til, at jeg har ønsket at få denne forespørgsel på dagsordenen, er sagen om PET-agenten Morten Storm, som vistnok har medvirket med videregivelse af informationer om en terrorleder, hvilket førte til drab på denne terrorist med kampdroner.
Denne sag har rejst tvivl om, hvordan regeringen stiller sig til brugen af kampdroner.
Vil regeringen medvirke til at forsvare Danmark imod de moderne trusler i form af terror, eller vil regeringen hellere overlade ansvaret til andre lande og tjenester at udføre dette svære arbejde?
Det ønsker jeg at få et svar på i dagens debat.
Mit forslag til vedtagelse lyder derfor ...
Per Clausen (EL), 2013-04-11:
Tak for ministerens indlæg; ud over bemærkningen om, at Vækst 13 skulle være udtryk for et forsøg på grøn omstilling, som jeg ikke begriber noget som helst af, så var det jo positivt.
Men jeg forstår ikke, at miljøministeren mener, at netop denne meget store og omfattende omstilling til en cirkulær økonomi, til en bæredygtig økonomi miljømæssigt, ikke kræver samlet viden, men at den tager man sådan område for område.
Jeg synes faktisk, det er lidt svært at forestille sig, at man kan lave en samlet strategi med konkrete elementer uden at have lavet en forudgående undersøgelse af arbejdet sådan i sin helhed.
Ida Auken (S), 2013-04-11:
Jamen det er jo en tilgang til, hvordan man gør tingene.
Vi mener umiddelbart ikke, at det, vi har brug for lige nu, er sætte os ned og lave en stor kommission og lade det hele vente et års tid – som jo var den tid, man gerne skulle give sådan en kommission til at arbejde – og måske heller ikke, at det, der skal til, er at bruge op mod 20 mio. kr., eller hvad det nu vil koste at lave sådan en kommission på nuværende tidspunkt, fordi vi har så meget viden.
Vi ved, at det er sådan, at ressourcepriserne er steget tre gange hurtigere, end lønningerne er, i de sidste 10 år.
Det vil sige, at hvis man som virksomhed, som produktionsvirksomhed, ved, at en vigtig del af ens omkostninger går til råvarer, så kunne det jo være, at man også skulle fokusere sin ressourceeffektivitet, sin LEAN-gennemgang af sin virksomhed, på råvarepriserne.
For de stiger faktisk tre gange hurtigere end lønningerne.
Derfor sætter vi et stort arbejde i gang, også sammen med Erhvervs- og Vækstministeriet, i forhold til at få hjulpet virksomhederne til at blive mere ressourceeffektive.
Vi har viden om, at vi har behov for at få meget mere vedvarende energi ind i vores systemer og bruge den på intelligente måder.
Derfor sætter vi gang i en stor elektrificering af jernbanen.
Og derfor laver vi en ressourcestrategi med det mål.
Så vi er sådan set i gang med de her handlinger, og der er masser af viden at bygge de her ting på derude.
Per Clausen (EL), 2013-04-11:
Jeg tror, at hvis man skulle tage miljøministeren helt bogstaveligt, ville der ikke blive nedsat en eneste kommission i Danmark, for man ved altid noget, og man ved også altid noget om, hvad man skal gøre.
Ikke desto mindre har vi f.eks. en kommission på natur- og landbrugsområdet, som gennemanalyserer området, og som kommer med forslag til konkrete handlinger, hvorefter det bliver besluttet, hvad vi skal gøre.
Den fik man ikke, fordi vi ingenting vidste om det område, for det vidste vi sådan set godt.
Ida Auken (S), 2013-04-11:
Der må jeg jo sige, at jeg synes, at Enhedslisten modsiger sig selv lidt, for forestillingen om, at man på den ene side har travlt, og at man skal handle og gøre tingene nu, strider jo lidt imod tanken om, at man på den anden side skal sætte en kommission til at arbejde i et eller to år.
Derfor vil jeg sige til Enhedslisten: En bæredygtighedskommission, der skulle tage fat på så mange områder som det, det ville kræve at skabe et bæredygtigt samfund, skal altså, for at det kan være seriøst, have 1 eller 2 år til at arbejde.
Der vil jeg sige, at de her svar jo langt henad vejen ikke er rocket science, men at det jo handler om at komme i gang med tingene.
Det er det, vi har gjort med en stor energiaftale.
Det er det, vi har gjort med en finanslov på 1,5 mia. kr., sammen med Enhedslisten, og det er det, vi har gjort med en togfond, så vi kan få elektrificeret jernbanen.
Og det er det, vi gør med en ressourcestrategi, og det er det, vi gør med en Natur- og Landbrugskommission.
Så vi handler på alle de her områder.
Der har været et sted, hvor vi virkelig har haft brug for et stort paradigmeskift, og det har været på natur- og landbrugsområdet.
Derfor har vi nedsat en kommission, der lige præcis er målrettet det spørgsmål.
Men den skulle jo heldigvis ikke svare på den samlede verdenshistorie, for så havde den nok ikke klaret det på 1 år, som det ser ud til at de kan gøre det på.
Lige præcis derfor siger vi, at det ikke er det, vi har brug for at bruge 20 mio. kr. eller noget i den stil på lige nu, vi har brug for at handle.
Derfor vil jeg også sige, at der jo ganske snart kommer en ressourcestrategi, som indeholder mange af de her tanker om cirkulær økonomi, og som er et af de første meget vigtige og store skridt i den retning.