runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen J. Klint (S), 2012-02-07:
Det er korrekt, som hr. Bertel Haarder sagde, at man kunne have undret sig over, hvorfor vi ikke har gjort det her noget før.
Jeg vil netop sige, at når et udvalg anmoder om at få noget undersøgt, er det meget smart, når det skal igennem to instanser, at man får en samlet vurdering fra begge instanser, så man som udvalg kan forholde sig til den samlede beretning, så man kan se, om der er nye ting i det.
Det er så den rationalisering, der kommer med forslaget her.
Det er så lidt vigtigt at sige, at det jo ikke bliver en yderligere forsinkelse, at man nu udtaler sig samlet eller i forlængelse af hinanden, for det er jo ikke en fælles udtalelse, det er to selvstændige udtalelser, og det er nok også vigtigt at holde fast i her.
Bertel Haarder (V), 2012-02-07:
Jeg tror hverken det vil overraske formanden eller andre, at jeg kan støtte dette forslag, som jeg selv er medforslagsstiller på.
Det forholder sig sådan, at et folketingsudvalg kan opfordre statsrevisorerne til at lade Rigsrevisionen skrive en beretning om et forhold af offentlig interesse, og så vil det for fremtiden være sådan, at når udvalget modtager Rigsrevisionens beretning, vil statsrevisorernes kommentarer så at sige være vedhæftede, så man derved får en samlet vurdering fra statsrevisorerne og Rigsrevisionen.
Hvis man kan stille spørgsmål til det, er det, hvorfor det ikke allerede er sådan i dag.
Men svaret er, at nu bliver det i hvert fald sådan, hvis Folketinget godkender forslaget.
Thyra Frank (LA), 2012-02-07:
Da vores gruppeformand i Liberal Alliance desværre ikke kan være til stede i dag, skal jeg hermed holde hans tale i forbindelse med behandlingen af L 49.
Det er vigtigt, at vi i Folketinget har et fast øje på de ordninger, vi vedtager for os selv.
Vi skal altid huske, at det i sidste ende er de danske skatteydere, der må samle regningen op for os.
Det er også derfor, at vi i Liberal Alliance tidligere har stillet forslag om, at vores pensionsvilkår kommer til at være i bedre overensstemmelse med borgernes.
Det lovforslag, vi behandler i dag, sikrer på en række områder en større fleksibilitet i udnyttelsen af Folketingets lejligheder samt i forhold til befordringsgodtgørelsesreglerne.
Medlemsboligerne vil med regelændringerne i højere grad end i dag være udlejet, og ordningen vil derfor i højere grad bære økonomisk i sig selv, og det er fornuftigt.
I Liberal Alliance ser vi gerne, at man går endnu videre ad det spor.
Vi agter derfor også at sikre en drøftelse i udvalget om muligheden for at give Folketingets formand hjemmel til at dispensere i sager om støtte til boliger, som bl.a. jyske folketingsmedlemmer allerede ejede i København, før de blev valgt.
Marianne Jelved (RV), 2012-02-07:
Jeg har også den store fornøjelse at være medforslagsstiller på forslaget, men jeg vil dog alligevel gerne lige understrege, at vi i Det Radikale Venstre finder, at det er en rigtig, rigtig god idé, at Folketinget nu administrerer en række boliger til medlemmerne.
Det kender vi fra andre lande, også fra de nordiske lande, som har haft sådan en ordning igennem rigtig mange år.
Nu får vi en tilsvarende ordning i Danmark, og det synes jeg og Det Radikale Venstre er et kolossalt stort fremskridt.
Vi håber, at vi kan fortsætte den linje og få udbygget boligantallet, så det matcher det antal, vi ved der kommer fra resten af landet, altså uden for det sjællandske område.
Vi synes også, at der er en pragmatisk, god mulighed for at gøre undtagelser for medlemmer, der bor på Sjælland i en vis afstand fra København, og at den fleksibilitet, der ligger her i forslaget, er kærkommen, for der kan være forhold, som vi slet ikke har overskuet eller har fået øje på endnu, når vi lovgiver.
Men der er altså givet mulighed for fleksibilitet og handling i konkrete sager.
Det er vi helt trygge ved.
I øvrigt er der en række andre forbedringer og præciseringer omkring vilkårene for det at være folketingsmedlem, som vi synes er rimelige og på sin plads i et moderne samfund.
Med de ord støtter den radikale folketingsgruppe helt op om forslaget.
Karen J. Klint (S), 2012-02-07:
Det er ganske korrekt, som Venstres ordfører sagde, nemlig at noget af det lovforslag, vi har foran os her, i høj grad handler om at løfte ting fra en bekendtgørelse over i selve folketingsvalgloven.
Vi synes blandt Socialdemokraterne, at det er yderst fornuftigt, hvis der står en af de nye boliger tomme, at den så også kan blive brugt af medlemmer, der ikke opfylder alle kriterier for at få tildelt en bolig, men på de præmisser, at hvis der kommer et medlem, der opfylder alle kriterierne, så skal man kunne forlade den bolig igen inden for en frist på 2 uger for at frigøre boligen til den, der er fuldt berettiget til den.
Det er en ny ordning i forhold til den eksisterende ordning, og den hilser vi velkommen, for vi skal selvfølgelig ikke som stat eje nogle medlemsboliger, som så står tomme.
Det må være meningen, at de skal være i brug.
Så er der også en bemyndigelse til selve Forretningsudvalget herinde om at fastsætte regler for adgang til ydelser under orlov, hvis et medlem har flyttet bolig.
Det synes vi også er meget fornuftigt, altså at tingene ikke skal blive for bureaukratiske igen, men at der er en bemyndigelse til Forretningsudvalget.
Endelig er der så en bemyndigelse til formanden herinde, som kan beslutte om kørsel til visse politiske aktiviteter, og ikke kun om den kørsel, vi har mellem hjem og nærmeste offentlige transportmiddel.
Hvis vi skal have hele Danmark i tale, er det jo rigtig vigtigt, at vi også på en rimelig tid kan nå rundt til alle hjørner af Danmark, og der er det jo ikke altid, at de offentlige transportmidler er tidsmæssigt konkurrencedygtige, og de er det heller ikke nødvendigvis økonomisk.
Så det at give os adgang til at bruge den private bil en gang imellem er der faktisk også noget økonomi i.
Så med de bemærkninger kan den socialdemokratiske gruppe naturligvis støtte op om det, vi også har været enige om at være med til at fremsætte på Præsidiets vegne.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-02-07:
Dette lovforslag har to hovedelementer i sig: For det første giver det mulighed for, at ikkeboligberettigede folketingsmedlemmer kan komme i betragtning til de medlemsboliger, som Folketinget råder over, når disse boliger ikke er udnyttet af dem, som de primært er sigtet på.
Og det er netop for, hvis der er tomme boliger, at de så ikke skal stå tomme, men at folketingsmedlemmer, som ikke umiddelbart er berettiget, efter ansøgning kan udnytte boligerne.
For det andet giver lovforslaget en bemyndigelse til Folketingets formand om at kunne dispensere, således at et folketingsmedlem kan få befordringsgodtgørelse for kørsel i egen bil, hvis det ikke er muligt eller er uhensigtsmæssigt at benytte offentlige transportmidler.
Der er visse situationer, hvor det er tilfældet, og derfor denne smidiggørelse på området.
Så er der derudover nogle enkelte andre mere tekniske ændringer, præciseringer m.v., også af noget, som i virkeligheden er gældende ret, og der er nogle bestemmelser, der bliver flyttet fra bekendtgørelsen over i loven.
Det er det, som lovforslaget går ud på.
I Venstre kan vi fuldt ud tilslutte os det pågældende lovforslag, og vi vil følge arbejdet nærmere under behandlingen i Udvalget for Forretningsordenen.
Mai Henriksen (KF), 2012-02-07:
Der er blevet sagt mange gode ting heroppefra.
Om det her er lakmusprøven på, at det er en tillids- og afbureaukratiseringsregering, vi har fået, er jeg nu ikke helt sikker på.
Jeg vil blot sige, at De Konservative kan støtte det her lovforslag.
Thyra Frank (LA), 2012-02-07:
Jeg skal på vegne af LA's uddannelsesordfører, fru Merete Riisager, holde følgende tale
Formålet med lovforslag nr. L 75 er at ændre reglerne for revision af årsregnskabet for Arbejdsgivernes Elevrefusion, AER, således at bestyrelsen for AER stilles friere i forhold til kravet til antallet af revisorer og det tidsrum, for hvilket en revisor udnævnes.
I Liberal Alliance stiller vi os positive over for lovforslaget.
Samtidig opfordrer vi til, at vi i dette Ting tager fordomsfrie debatter om de bredere perspektiver omkring en optimal udnyttelse af Arbejdsgivernes Elevrefusion og mulighederne for at skabe gode og fleksible praktikordninger uden brug af tvang.
Praktikpladser oprettet ved tvang
betyder et ringere udbytte af uddannelsen, øget offentligt forbrug og virksomheder, der tvinges til at bruge ressourcer på andet end deres kerneopgaver, i en tid hvor de er presset af dårlige rammevilkår og en krise i Europa.
Der er brug for, at vi tænker kreativt, så vi kan sikre et højt uddannelsesniveau for vore unge, også i en krisetid, i stedet for at forfalde til politisk dovenskab og tvangsordninger.
Rosa Lund (EL), 2012-02-07:
Jeg vil ikke bruge tid på at forklare, hvad det her lovforslag går ud på, for det synes jeg sådan set vi har fået forklaret meget godt.
Jeg vil blot sige, at vi i Enhedslisten bakker op om, at det nu i højere grad bliver op til AER's bestyrelse at fastsætte rammerne for revisionen, både i forhold til udskiftning af revisor og i forhold til antallet af revisorer.
Det kan vi sådan set godt bakke op om, og derfor støtter vi lovforslaget.
Jeg vil bare knytte en lille kommentar til det, nemlig at det, der er interessant at diskutere vedrørende Arbejdsgivernes Elevrefusion, jo ikke er, hvordan deres årsregnskab bliver revideret, men om det reelt er med til at skaffe flere praktikpladser.
Jeg håber, at vi en dag meget snart får mulighed for eller lejlighed til at diskutere her i salen, hvordan arbejdsgiverne kan være med til at løfte deres del af ansvaret for at skaffe de praktikpladser, der mangler.
Kort sagt: Vi kan bakke op om forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-02-07:
Trods de lidt tekniske lovforslag, vi behandler her i dag, bliver man jo i helt godt humør af at stå heroppe og diskutere dem, synes jeg.
Men SF støtter naturligvis det her forslag om at gøre det mere op til AER, hvordan de vil organisere sig i forhold til antallet af revisorer og den længde, de skal være tilknyttet.
Vi støtter naturligvis også op om, at det kan give besparelser i forhold til at drage nytte af de aftaler, som ATP har.
Så SF støtter forslaget.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-02-07:
Mange tak.
Jeg står her på vegne af fru Lotte Rod, som er vores ordfører på området, så jeg er blevet bedt om at læse følgende op: Formålet med lovforslaget er at forenkle reglerne for revision af årsregnskabet for Arbejdsgivernes Elevrefusion.
Fremover skal årsregnskabet for AER revideres af mindst en statsautoriseret revisor, og udnævnelsen af revisor skal ikke længere ske for et bestemt tidsrum på 3 år.
Radikale Venstre støtter denne forenkling.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-02-07:
Endnu en lovteknisk ændring, ATP administrerer jo Arbejdsgivernes Elevrefusion, og derfor er det bare en tilpasning, der sker, og den kan Dansk Folkeparti støtte fuldt ud.
Karin Nødgaard (DF), 2012-02-07:
Uanset hvem man er, har man behov for at leve en tilværelse, hvor der sker adspredelse og forandring, og nogle har det mere end andre, men det må aldrig blive ens funktionsevne, der sætter de største begrænsninger.
Der er selvfølgelig ikke tvivl om, at mennesker, der af den ene eller den anden årsag lever med betydelig eller varig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, kan have andre og flere begrænsninger end dem, der ikke har det; alt andet ville vel være mærkeligt.
Men det er vigtigt, at der fra samfundets side gøres en indsats for at hjælpe disse mennesker til at få en tilværelse, der er så lig andre unge menneskers som overhovedet muligt.
Dette er selvfølgelig også tilfældet med det her lovforslag.
Når man når teenagealderen, sker der store forandringer både i ens liv og i de interesser, man har, og det er ikke altid, man har lyst til, at ens forældre skal være en del af disse ting, uanset om man er nært knyttet til dem eller ej.
Derfor finder Dansk Folkeparti det positivt, at der er en ledsageordning i lov om social service.
Det skylder man især de unge, men faktisk også deres forældre, for uanset hvad, kan der være mange sidegevinster i det daglige liv sammen med familien, når alle kan komme hjem og have oplevet noget og derefter fortælle den øvrige familie om det.
Når aldersgrænsen i dette forslag foreslås sænket, så ordningen også kommer til at omfatte de 12-15-årige, kan der være mange årsager til det.
For mig hænger det sammen med, at vi i dag har en ungdomskultur, som tydeligt viser, at de unge på mange områder udvikler sig hurtigere og agerer mere som unge, på godt og ondt selvfølgelig, end unge i den aldersgruppe gjorde for årtier tilbage.
Derfor er det positivt, at man, inden man ændrede loven fuldstændig, med satspuljeaftalen for 2008 blev enige om at lave et forsøg med at sætte aldersgrænsen ned i ti kommuner landet over.
Dette forsøg har så vist sig at være en succes, og det kunne man se i forbindelse med den evaluering, der blev lavet i sommeren 2011.
Når vi i dag behandler forslaget, er det egentlig ikke for at ændre på en masse betingelser, fordi de faktisk allerede på nuværende tidspunkt er tilfredsstillende, men for at ændre på den gruppe, der kan komme i betragtning.
Og da Dansk Folkeparti jo er en del af satspuljekredsen, bakker vi op om forslaget og håber selvfølgelig, at det her forslag med sin vedtagelse vil være medvirkende til, at mange børn og unge får nogle gode oplevelser i samvær med andre jævnaldrende, og at det selvfølgelig kan bidrage positivt til den samlede families liv.
Maja Panduro (S), 2012-02-07:
Det har vi glædet os til at gøre, bl.a. også fordi vi faktisk som opposition fremsatte lovforslaget om det her tilbage i 2007.
Så vi er jo glade for, at man nu har kunnet nå til enighed om det i Folketinget, for vi synes, at det er vigtigt, at vi sikrer, at også børn og unge, som har en funktionsnedsættelse, fysisk eller psykisk, kan have et ungdomsliv, og at de ikke skal opleve at være afhængige af at skulle have mor eller far med og bede dem om at følge med, hvis man gerne ville ud og være sammen med sine kammerater til forskellige fritidsaktiviteter.
Derfor er det så godt, at vi nu får udvidet den ordning, vi jo allerede har for de 16-18-årige unge, til også at gælde unge mennesker ned til 12 år.
Det tror jeg vil gøre en rigtig stor forskel for den her gruppe, for at de kan blive mere selvstændige og mere uafhængige af at få hjælp fra deres forældre.
Det er ret væsentligt at sige, tror jeg, at det er klart, at det her også vil aflaste forældrene, men det handler om at sikre, at også unge og børn med funktionsnedsættelser har ret til et ungdomsliv.
Hans Andersen (V), 2012-02-07:
I Venstre mener vi, at familier, der har børn med handicap eller langvarig alvorlig sygdom, skal kunne have mulighed for, at en af forældrene kan vælge at forlade arbejdsmarkedet og i stedet passe barnet i deres eget hjem.
Derfor er det vigtigt, at familien sikres en rimelig økonomisk kompensation for tabt arbejdsfortjeneste.
Vi ved, at familielivet med børn, der har en fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse, kan være udfordrende, og at både søskende, forældre og barnet selv kan opleve, at det daglige liv bliver besværligt.
L 72 er et lovforslag om at forhøje ydelsesloftet for tabt arbejdsfortjeneste, og lovforslaget er en del af satspuljeaftalen for 2012 mellem regeringen, Det Konservative Folkeparti, Liberal Alliance, Dansk Folkeparti og Venstre.
Med forslaget ønskes en ændring af loven om social service, § 42, stk. 3, så ydelsesloftet ændres fra de nuværende 19.613 kr. til 27.500 kr. pr. måned.
Formålet med lovforslaget er at sikre familier, der har børn med nedsat funktionsevne eller kroniske og langvarige lidelser, bedre økonomiske vilkår.
Med lovforslaget gives der således mulighed for, at forældre kan passe deres barn eller børn i eget hjem, samtidig med at de får en rimelig kompensation for tabt arbejdsfortjeneste.
Desuden er det en betingelse for at være omfattet af loven, at det er nødvendigt, at barnet passes i hjemmet, og at det er mest hensigtsmæssigt, at det er moderen eller faderen, der passer barnet.
I 2010 var der 18.615 borgere, der i løbet af året modtog hjælp til dækning af tabt arbejdsfortjeneste.
Hvis ydelsesloftet for tabt arbejdsfortjeneste forhøjes til 27.500 kr. om måneden, skønnes det, at 6.800 af de i alt 18.615 modtagere af tabt arbejdsfortjeneste berøres af ydelsesloftet.
Afsluttende vil jeg blot opsummere, at Venstre er tilfredse med at kunne give tabt arbejdsfortjeneste til de berørte familier på et fornuftigt økonomisk niveau, og derfor støtter vi lovforslaget.
Og så skal jeg på vegne af Det Konservative Folkeparti, som ikke kan være til stede her i salen i dag, meddele, at de også støtter dette lovforslag.
Karen J. Klint (S), 2012-02-07:
Det er nu ikke alene som ordfører for Socialdemokraterne, men faktisk også som formand for Kirkeudvalget, at jeg har brug for at tage ordet og sige tak til alle partierne for en tilgang til lovforslaget, der har været meget konstruktiv, nemlig L 17, som er forslag til lov om ændring af lov om valg til menighedsråd.
I den forbindelse fik vi os også en snak om antallet af sogne, antallet af menighedsråd og antallet af kirker, og her opstod der det ønske, når vi nu var i et år, hvor der skal være valg til menighedsrådene, om at se på, om vi ikke også skulle vise de menighedsråd, der gerne vil slå sig sammen til ét sogn, men hvor der inden for samme sogn er to kirker, den venlighed, at de så også får adgang til at kunne bevare det, at der f.eks. er to kirkeværger, når der nu er to kirker.
Det tror vi kunne være en hjælp i forhold til demokratiet og i forhold til den modernisering, der foregår i sognene.
Så er vi rigtig glade for, at det samarbejde, vi har haft i udvalget, også har udmøntet sig i, at kirkeministeren har stillet et ændringsforslag, og til det er der fuld opbakning fra det samlede Kirkeudvalg.
Finn Sørensen (EL), 2012-02-07:
Som det fremgår af betænkningen, støtter Enhedslisten det her lovforslag, og så var der jo egentlig ikke nogen grund til at sige noget, men jeg må ærligt tilstå, at med de bemærkninger, som kommer fra Sambandspartiet, synes jeg gerne, jeg lige vil begrunde, på hvilket grundlag Enhedslisten støtter det her forslag.
Forslaget går jo ud på – hvis jeg skal sige det lidt populært – en dyrtidsregulering af tilskuddet til Færøerne, og det synes vi er en rimelig ting.
Selv om Færøerne i mange år har haft en anden kurs på det her område, synes vi ikke, man kan argumentere imod, at der kommer en dyrtidsregulering af tilskuddet.
Og der vil jeg bare sige, at når vi ikke synes, der er nogen grund til overhovedet at gå videre i forhold til et tilskud eller på nogen måde imødekomme de, synes vi, ret drastiske krav, som Færøerne kom med indledningsvis, så er det jo, fordi vi også skeler til, hvad pengene i givet fald skal bruges til.
Og jeg siger ikke det her for at blande mig i færøsk indenrigspolitik på nogen måde, det er jo Færøernes afgørelse, hvordan man forvalter sin skattepolitik, men det er svært at opfatte ansøgningen om en drastisk forhøjelse af tilskuddet som andet end noget, der er forårsaget af beslutninger i den færøske regering om, at man skal give voldsomme skattelettelser til de rigeste igennem en ny skattereform.
Det er en reform, som sådan populært kaldes flad skat, og som, sådan som jeg er oplyst – men det kan jo så blive afkræftet – betyder, at de bedst stillede i Færøerne opnår skattelettelser på mellem 5.000 og 7.000 kr. om måneden.
Så jeg vil da sige, at vi under alle omstændigheder dér havde en god begrundelse for ikke at gå videre, end regeringen gør nu.
Det var bare lige for at få den bemærkning med.
Tak for ordet.
Edmund Joensen (SP), 2012-02-07:
Jeg kan bare sige, at sammensætningen af partierne er stort set den samme på Færøerne.
Og det sidste, som jeg nævnte, var, at det republikansk sindede landsstyre, som er sammensat af flere partier, havde et ønske om løsrivelse, som ikke blev til noget.
Men hvis jeg skal sige min egen mening, er det således, at vi har stabiliseret de politiske forhold bedre nu, så for øjeblikket er situationen stabil på Færøerne.
Finn Sørensen (EL), 2012-02-07:
Så vil jeg bare spørge, om den udmelding, som ordføreren kommer med nu, og som også står i betænkningen, er et udtryk for, at Færøerne har, om man så må sige, opgivet den uafhængighedskurs?
Edmund Joensen (SP), 2012-02-07:
Jeg kan bekræfte, at det var et flertal i det færøske landsstyre, som i sin tid besluttede at fastfryse bloktilskuddet.
Jeg nævnte også i min tale, at det var det republikanske flertal i Lagtinget, som havde besluttet det, og det har selvfølgelig været et led i en selvstyreeller løsrivelsespolitik.
Finn Sørensen (EL), 2012-02-07:
Jeg skal bare spørge ordføreren, om ordføreren kan bekræfte, at det har været efter ønske fra den færøske regering, at bloktilskuddet har været fastfrosset gennem ca. 9 år, og at det har været begrundet i et ønske om en uafhængighedskurs fra Færøernes side, hvor man selv opfattede en fastfrysning som en, kan man sige, nænsom afvikling af de økonomiske bånd mellem Danmark og Færøerne.
Det var det, der var begrundelse.
Edmund Joensen (SP), 2012-02-07:
Sambandspartiet stemmer derfor naturligvis for forslaget.
Lad mig først kvittere for, at pristalsreguleringen er gennemført.
Det er godt, at vi nu er kommet videre og har brudt med fastfrysningen af tilskuddet.
Fastfrysningen udhuler jo værdien, og det er meningsløst.
Som jeg opfatter det, er der fra regeringens side manglende vilje til at imødekomme landsstyrets rimelige ønsker om en ajourføring af tilskuddets størrelse.
Sådan plejer vi ikke at opleve rigsfællesskabets ånd og gode tradition.
Siden bloktilskuddets indførelse i 1987 har Færøerne overtaget en lang række sagsområder, men der er nogle såkaldte fællesanliggender tilbage, og her plejer vi at dele udgifterne rimeligt.
Det undrer mig, at regeringen nu vil noget andet.
Blandt fællesanliggenderne er sundhedsvæsenet en vigtig grundsøjle under velfærdssamfundet.
Her har regeringen de seneste 10 år ydet samme beløb i tilskud, selv om udgifterne naturligvis er steget.
Man fristes til at spørge, hvorfor vi har fællesanliggender, hvis vi ikke har en rimelig fordeling af udgifterne.
Nu ved jeg godt, at det var et republikansk landsstyre, der bad om at få tilskuddet reduceret og fastfrosset.
Den fejl bør vi dog ikke få til at ramme et nyt landsstyre med en ny politik.
Her er vi ude i at rokke ved selve det objektive grundlag for tilskuddet og fastsættelsen af dets størrelse.
Efter min mening bør vi ikke bevæge os i den retning.
Betænkningen nævner, at det generelle bloktilskud er knyttet til udgifter til fællesanliggender.
I betænkningen nævnes også årsagen til, at tilskuddet kan forhøjes.
Som jeg læser betænkningen, er 10 års naturlig udvikling inden for sundhedsvæsenet en god årsag til at forhøje tilskuddets størrelse.
I den nuværende situation må man desværre konstatere, at regeringen ikke tager hensyn til, at der er sket ændringer i udgifterne til fællesanliggender.
Regeringen ser efter min mening bort fra princippet om, at det generelle bloktilskud er knyttet til alle udgifterne til fællesanliggender.
Spørgsmålet om tilskuddet til Færøernes hjemmestyre genoptages til efteråret.
Dermed er der mulighed for at genoptage traditionen med respektfulde og reelle forhandlinger mellem regeringen og landsstyret på Færøerne.