runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karin Nødgaard (DF), 2008-04-15:
Jeg synes jo netop, at Dansk Folkeparti gør noget ved det, ved at vi går ind og støtter sådan et lovforslag som det her i dag.
Om det om en statslig medfinansiering vil jeg sige, at det jo ikke er det, der har ligget i den model, som vi har brugt som grundlag for at tage stilling i dag.
Det er jo sådan, at regeringen har udarbejdet et lovforslag ud fra de erfaringer, der har været i andre lande, og der har det været en fribyordning, det vil sige, at det har været byerne selv, der har stået for det økonomiske, og det er selvfølgelig også det, vi har taget stilling til i dag.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-15:
Det er jo et spændende og godt forslag, der ligger her i dag, hvis vi skal stå sammen i kampen for ytringsfriheden.
Karin Nødgaard (DF), 2008-04-15:
Det passer jo slet ikke.
Det, vi lægger op til ved at støtte sådan et lovforslag som det her i dag, er jo netop, at vi ønsker, at der også skal være ytringsfrihed for dem, der kommer.
Vi skal jo huske på, at den gruppe, som den her lov kommer til at gælde for, er mennesker, som er forfulgt i deres hjemlande, og de skal jo klart have en ytringsfrihed.
Flemming Møller Mortensen (S), 2008-04-15:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren slet ikke har en vis bekymring over, at kommunerne måske, selv om de ellers gerne ville tilmelde sig fribyordningen, melder fra som følge af den økonomiske udgift.
Anslaget er jo, at det kommer til at koste kommunerne ca. 500.000 kr. om året at have en sådan tilknyttet.
Dernæst vil jeg også gerne spørge ordføreren, om det ikke kunne have kvalificeret fremstillingen af sagen og lovforslaget her, at det tydeligere fremgik, at det rent faktisk kommer til at koste Politiets Efterretningstjeneste forholdsvis store beløb, hvis der her er tale om personer, som kræver personbeskyttelse.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-15:
Det er fantastisk befriende, at vi i dag behandler et lovforslag, der drejer sig om ytringsfrihed, uden at det handler om ytringsfrihed, der skal bruges imod bestemte samfundsgrupper.
Jeg synes, det er befriende, at vi behandler et forslag om ytringsfrihed, som når ind til kernen af, hvad ytringsfrihed er, nemlig at man skal kunne sige magthaverne imod.
Det er kernen i ytringsfriheden.
De, der skal kunne komme til Danmark med de her fribyordninger, er jo netop folk, som har turdet sige magthaverne imod.
Og så kommer vi ud over den der sædvanlige studiekammersnak, som ytringsfrihedsdebatter i Danmark desværre tit ender i.
Vi kunne måske så godt fra radikal side være åbne over for, at der også var andre kunstnere, som kunne være omfattet af en fribyordning.
Jeg er faktisk meget tilfreds med, at Venstres ordfører åbnede op for, at man kunne gøre det på sigt.
Så lad os nu sætte det her i gang.
Vi havde gerne ønsket, at man allerede nu havde udvidet kredsen af mennesker, men vi bemærker også, at det store regeringsparti faktisk åbner op for det på sigt.
Det synes jeg faktisk var utrolig flot.
Så er der spørgsmålet om penge, som især er det, der har givet anledning til diskussion her i dag.
Vi kan se, at Kulturministeriet har sat en ramme på 1 mio. kr. af til en pulje.
Jeg synes ikke, at det fremgår så tydeligt af forslaget, hvad det præcist er den her million kroner kan bruges til, og jeg håber - hvis ministeren hører det - at ministeren i sin besvarelse lige om lidt gør nærmere rede for, hvad puljen kan bruges til, så det bliver nærmere fastslået.
Enhver finansminister ved, at hvis man prioriterer et emne højt, sætter man også penge af til det.
Sådan er det.
Det synes vi også regeringen burde gøre i den her sammenhæng.
I forbindelse med økonomien er der også et andet spørgsmål, som jeg vil rette til kulturministeren.
Det er nemlig blevet sagt her fra Folketingets talerstol, når vi har spurgt ind til, om staten kunne være med til at finansiere det, at det her i alle andre lande er en ordning for byer, og derfor har byerne finansieret det.
Det kan da godt være, at Det Radikale Venstre og andre partier er så originale, at vi er de første verden, der har fået den idé, at staten kunne tage et medansvar, men der vil nu blive stillet skriftlige spørgsmål om, hvorvidt der er statslig støtte i samtlige de lande, som allerede har fribyordningen, og om det kunne være, at der faktisk nogle steder er gode erfaringer med statslig medfinansiering.
Så kunne det jo være, at vi kunne lære noget af dem.
Til sidst vil jeg bare sige, at vi i Det Radikale Venstre er ufattelig glade for, at det her forslag nu er kommet frem i Folketinget, og at det ser ud til, at der er et bredt flertal for det.
Vi er mest glade på vegne af de forfattere, som bliver omfattet, og så er vi også lidt glade for, at det endnu en gang viser sig, at de gode ideer faktisk godt en gang imellem kan komme videre i Folketinget og blive til noget, selv om man ikke har de afgørende mandater.
Det har jeg i de sidste uger rigtig mange gange oplevet er sket med radikale ideer, og det flag vil jeg også gerne lige have lov til at rejse til sidst.
Lars Barfoed (KF), 2008-04-15:
Jeg kan næppe føje meget nyt til debatten, så jeg vil blot meddele, at Det Konservative Folkeparti også kan tilslutte sig forslaget.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2008-04-15:
Det er ikke et af de mest komplicerede lovforslag, der skaber voldsomme ændringer.
Dansk Folkeparti kan også tiltræde lovforslaget.
Morten Bødskov (S), 2008-04-15:
Venstres ordfører har allerede redegjort for indholdet i dette relativt korte lovforslag.
Jeg skal bare sige, at Socialdemokraterne støtter lovforslaget.
Peter Christensen (V), 2008-04-15:
Vi har her at gøre med et lovforslag, som skal sikre, at der er lovhjemmel til at tage provision for genudlån af statslån.
Det er sådan, at vi er sikre på, at der er lovhjemmel til at kunne tage en sådan provision, og dermed, at der er overensstemmelse med EF-traktatens regler om statsstøtte.
Dernæst giver forslaget mulighed for at udvide de her genudlån til også at omfatte statsinstitutioner og statslige selskaber.
Alt sammen er det fornuftige ændringer, og derfor kan Venstre støtte forslaget.
Lene Espersen (KF), 2008-04-15:
Jeg synes dog, det er værd at nævne her ved Folketingets andenbehandling af lovforslaget, at baggrunden for, at regeringen har valgt at fastholde, at også sigtede kan blive meddelt karantæne, jo er, at det vil være ganske vanskeligt for politiet at gøre nogen som helst positiv brug af lovforslaget, hvis man skal afvente, at sagen muligvis ikke kun skal gennem én, men to retsinstanser på grund af de muligheder, der er for at anke.
Det vil sige, at hvis man gik ind for den tankegang, som Socialistisk Folkeparti her argumenterer for, ville man være i en situation, hvor folk ville kunne lave masser af hooliganisme på stadioner, men sådan set også kunne fortsætte med at gå til fodboldkamp i et eller to år, før der faldt en endelig dom, og jeg tror, det ville virke meget krænkende på de mange, der ser fodbold på grund af kærlighed til sporten, hvis der ikke var mulighed for at idømme karantæne til de personer, som ødelægger det for de mange.
Derfor har regeringen valgt at lytte til den kritik, der har været fra bl.a. Advokatrådet, og fastholde, at også sigtede kan blive meddelt karantæne.
Til gengæld giver vi mulighed for en særlig hurtig domstolsprøvelse, så de folk, der mener, at de uretfærdigt er blevet idømt karantæne, får en mulighed for hurtig domstolsprøvelse, og derfor har jeg altså svært ved at se, at lovforslaget her skulle give de retssikkerhedsmæssige problemer, som fru Anne Baastrup har forsøgt at rejse her fra talerstolen.
Morten Helveg Petersen (RV), 2008-04-15:
Jeg skal ikke gentage alle de fortrinlige argumenter, som er blevet anført herfra tidligere, men blot konstatere, at Det Radikale Venstre kan tiltræde forslaget.
Anne Baastrup (SF), 2008-04-15:
Ved denne andenbehandling står vi over for to ret principielle temaer i dansk retspolitik.
Der skal ikke herske tvivl om, at der ikke er nogen her i Folketinget, der kunne drømme om ikke at arbejde for, at der skal være sikkerhed ved idrætsbegivenheder; ingen tvivl om det.
Men vi skal også hele tiden holde fast i, at der er noget, der hedder retssikkerhed.
Der er nogle grundlæggende retsprincipper i dansk ret, og derfor har vi stillet to ændringsforslag.
Det ene ændringsforslag handler om, at man ikke kan få en generel karantæne, medmindre den pågældende sag har været forelagt domstolene.
Det synes vi er et helt almindeligt grundlæggende princip, men det tilsidesættes med denne lovgivning, medmindre flertallet stemmer for vores ændringsforslag.
Det andet ændringsforslag vedrører spørgsmålet om persondatabeskyttelsesloven.
Jeg kan betro de nye folketingsmedlemmer, at vi brugte adskillige år på at få en ordentlig persondatabeskyttelseslovgivning, og denne lovgivning har vi gang på gang oplevet blive tilsidesat i konkrete situationer.
Jeg synes, at folketingsmedlemmerne i langt højere grad skulle prøve at overveje, hvad det er for et spor, vi er inde på nu.
Konkret drejer det sig her om, at man træffer en generel beslutning om, at oplysninger videregives uden en konkret individuel vurdering.
Det er den bestemmelse i persondatabeskyttelseslovgivningen, som den tidligere retsordfører fra Venstre og jeg brugte megen tid på at forholde os til, så derfor synes jeg, at man fra Folketingets side måske i højere grad skulle overveje, hvad det er for en glidebane, man er på vej ud på, når det drejer sig om beskyttelse af personlige oplysninger.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-04-15:
Fru Astrid Krag er meget velkommen til at prøve at spørge mere specifikt, så vi kan få en prioriteret rækkefølge af, hvad der er tale om.
Men UNHCR bruger jo heller ikke det samme flygtningebegreb som det, man bruger i den danske lovgivning.
Det, jeg bare siger, er, at den danske lovgivning jo har et meget snævert flygtningebegreb, som følger af flygtningekonventionen og de andre konventioner - torturkonventionen osv.
UNHCR går ofte langt bredere i definitionen.
Så stil et spørgsmål, for så kan vi lige få det på det rene, for den der sammenligning med flygtninge og kvoteflygtninge generer mig noget, for det er altså ikke det, der er tale om.
Hvis der kommer forfattere, som er individuelt forfulgt på grund af de faktorer, som er nævnt i flygtningereglerne i den danske udlændingelov, skal de naturligvis have asyl.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-15:
På Det Radikale Venstres vegne vil jeg bare lige gøre nogle bemærkninger i forbindelse med lovforslaget og de ændringsforslag, SF er kommet med.
Da vi lavede flerårsaftalen om politiet og anklagemyndigheden, var det sådan set Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti, som var meget optaget af, at der blev gjort noget ved sikkerheden ved idrætsbegivenheder.
Vi mener, at folk, der er sigtede, endnu ikke er kendt skyldige i den forbrydelse, de er mistænkt for, og derfor kan vi ikke stemme for et forslag om et register, hvori det er sigtede, der bliver udelukket.
Det er helt afgørende for os, at det er domstolene, der afgør, hvem der er skyldige i det her land.
Derfor stemmer vi for SF's første ændringsforslag, stemmer blankt til det sidste og ender med at stemme blankt til forslaget, som det ligger.
Frank Aaen (EL), 2008-04-15:
Hvis der skulle dukke noget overraskende op under udvalgsbehandlingen, vil vi stemme imod, ellers stemmer vi for.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-04-15:
… som bare ganske kort vil glæde sig over den fantastiske modtagelse af lovforslaget.
Jeg håber, det kan stå som en slags generalprøve på morgendagens debat.
Jeg håber ikke - man skal aldrig garantere noget - men jeg håber ikke, at der dukker noget overraskende op under udvalgsbehandlingen, således at vi efter et kort intensivt udvalgsarbejde kan komme frem til en tredje behandling, hvor hele Folketinget kan støtte dette lovforslag.
Per Clausen (EL), 2008-04-15:
Jeg kan forstå, at hr. Troels Christensen ikke synes, at staten skal involvere sig i den her ordning på trods af det smukke indhold.
Det må hr. Troels Christensen og det flertal, han har i Folketinget, jo så tage ansvaret for.
Men jeg vil så spørge hr. Troels Christensen, om konsekvensen af det bliver, at staten så heller ikke blander sig i ordningen - altså at vi får fjernet de elementer i loven, der faktisk giver mulighed for, at staten kan gå ind og blande sig i, hvad det er for nogle forfattere, der kommer til de enkelte kommuner, også selv om de er godkendt af den internationale organisation, som man lægger op til skal stå for godkendelsen.
Er det sådan, at staten siger, at når det er kommunen, der bestiller, så er det også kommunen, der bestemmer?
Troels Christensen (V), 2008-04-15:
Jeg tror, det er meget vigtigt, hvis vi skal have succes med det her, at vi så langt hen ad vejen som muligt sikrer os, at den, som bestiller musikken, også er den, der betaler.
Jeg tror, at det er meget vigtigt, at det er kommunerne.
Det er også dem, der får fordelen af det, ved at de kan brande sig og få inspiration til deres kulturliv ude lokalt.
Så jeg er egentlig helt tryg ved den ordning, vi har startet op.
Der er jo sat penge af - jeg tror, det er 1 mio. kr., der er sat af fra Kulturministeriet - hvis man ønsker at bidrage; det kunne f.eks. være, hvis man skulle have en oversættelse eller nogle arrangementer, der rækker videre,
som man kan have større glæde af
Men alt i alt synes jeg, at det er en fornuftig ordning, der er lagt an til her.
Per Clausen (EL), 2008-04-15:
Men jeg vil spørge hr. Troels Christensen, om han ikke også mener, at den her ordning kan være til glæde for Danmark - kulturlivet i Danmark, Danmarks ry i udlandet - og om han ikke også mener, at det ville være oplagt, når vi nu har en regering, som jo er meget aktiv i forsvaret for ytringsfriheden, i hvert fald så længe det kan klares ved hjælp af ord, at regeringen også gik ind og var med til at finansiere den her gode ordning, sådan at regeringen også kunne få sin del af æren for at gennemføre det her.
Troels Christensen (V), 2008-04-15:
Det er værd at notere sig, at kun 17 pct. af verdens befolkning reelt har ytringsfrihed.
Magthaverne i mange lande vil have hånd i hanke med, hvad landets indbyggere mener, og hvordan det kommer til udtryk.
Med dette lovforslag gives kommunerne hjemmel til at tilmelde sig fribyordningen, der indbefatter at yde økonomisk støtte til udenlandske forfattere og skribenter, der er forfulgt i deres hjemlande.
Regeringen ønsker at forbedre mulighederne for de kunstnere, der vælger at kæmpe for retten til frit at ytre deres tanker og meninger.
Disse kampe, som især mange forfattere kæmper for at sige diktaturet imod, bør Danmark støtte.
Det skylder vi vores eget demokrati.
Fribyordningen udgør en betydelig del af sådan en støtte.
Der er tale om en internationalt kendt og respekteret ordning, som der er rigtig mange gode erfaringer med, og med hensyn til hvilke kunstnere der indgår i ordningen, er det vigtigt for Venstre, at vi i første omgang læner os op ad de internationalt godkendte afgrænsninger, som fremgår af ICORN's regelsæt og definitioner.
Om ordningen på længere sigt skal udvides, er vi villige til at drøfte, når den tid kommer.
Venstre betragter lovforslaget som et positivt projekt og er glade for, at ordningen skal evalueres allerede inden udgangen af 2009.
Vi ser også positivt på, at Kulturministeriet har oprettet en mindre pulje, som engagerede kommuner kan søge støtte fra til særlige omkostninger.
Dog bør kommunerne være klar over, at de er økonomisk ansvarlige.
Fribyordningen er en investering; man giver lidt for at få jeg tror - en masse igen.
Jeg er overbevist om, at en tilmelding til fribyordningen vil have stor kulturel værdi for kommunerne og vil kunne være med til at styrke de enkelte kommuners brand.
Det er vel de færreste lokale kulturforeninger, der vil sætte sig imod at blive beriget med den internationale inspiration og det friske pust, en udefra kommende forfatter eller kunstner vil kunne bidrage med.
At der er tale om en gevinst for kommunerne,
bevidnes også af, at der allerede er 12 kommuner, der har givet udtryk for interesse for ordningen.
Desuden ønsker Venstre at understrege, at de kommuner, der ansøger om at tilmelde sig fribyordningen, må gå helhjertet ind i projektet og have de fornødne faciliteter.
Kommunerne skal være klar over, at det er en særdeles betydningsfuld opgave, de påtager sig, når de træder ind i det fine selskab af kulturhovedstæder, som fribyordningen egentlig omfatter.
Venstre støtter lovforslaget.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-04-15:
Det er jo en fornem dag i det samarbejdende folkestyres navn.
Jeg er i hvert fald glad for, at jeg også i denne sag, som jo har en rækkevidde, der er betydelig større end den første sag, vi havde på dagsordenen, kan konstatere, at der er meget stor tilslutning til regeringens forslag om at fjerne barriererne for, at tjenestemændene kan fortsætte med at arbejde, så længe de har lyst og evne til det; at vi forlader det synspunkt, at det er fødselsattesten, der er afgørende for, hvor længe man kan være på arbejdsmarkedet.
Vi lever jo i en tid, hvor vi kan glæde os over, at beskæftigelsen er tårnhøj og arbejdsløsheden historisk lav - på kun 2 pct.
Vi har et skrigende behov for arbejdskraft, så det er ligesom én udfordring, og dertil kommer så den meget positive udfordring, at vi lever længere og længere og dermed jo altså også får flere friske leveår.
Og i den situation - af begge grunde - er det selvfølgelig helt uholdbart, at vi nogle steder på arbejdsmarkedet har skabt nogle barrierer, der gør, at folk, der faktisk har lyst til at yde en indsats og blive i et aktivt arbejdsliv, tvinges væk fra arbejdsmarkedet.
Så jeg er meget glad for den massive opbakning til et opgør med denne form for aldersdiskrimination, og jeg vil derfor bare give et tilsagn om at medvirke til, at vi under udvalgsarbejdet kan få uddybet nogle af de punkter og de spørgsmål, der er kommet frem her under førstebehandlingen.
Jeg vil så i øvrigt også, sådan som det også er tilkendegivet i fremsættelsestalen og i de generelle bemærkninger til lovforslaget, drage omsorg for en supplerende udredning af, hvor det her spørgsmål stiller os i relation til dommernes afgangsalder, altså for, at vi adresserer det spørgsmål, i hvert fald inden tredjebehandlingen, når drøftelserne mellem Finansministeriet og Justitsministeriet og Domstolsstyrelsen og domstolene er afsluttet.
Med de bemærkninger vil jeg gerne endnu en gang takke for den meget positive modtagelse af forslaget.
Per Clausen (EL), 2008-04-15:
Nu ved jeg jo ikke, om hr. Morten Østergaards løfte om 47 år på arbejdsmarkedet i realiteten var et løfte eller en trussel; det må vi tage stilling til efterfølgende.
Jeg går ud fra, at Det Radikale Venstre trods ihærdige bestræbelser næppe vil være i stand til at forhindre, at hr. Morten Østergaard får mulighed for at få folkepension, når han er sådan midt i 70'erne, trods alt.
Anderledes ser det jo ud for sådan en som mig.
Jeg er i dag i den lykkelige situation, at jeg kan se det dejlige og vidunderlige i, at jeg, når jeg bliver 60 år, har mulighed for at gå på efterløn, men da også synes, det er tilfredsstillende, at man, når man fylder 70 år, også har mulighed for at blive på arbejdsmarkedet.
Den forøgede frihed, der ligger i det her lovforslag, kan Enhedslisten derfor godt støtte.
Det er vi sådan set helt med på, det synes vi er en god og rigtig ting.
Men vi har altså ikke tænkt det ind i den samme form for logik, som andre partier har, hvor det hele tiden handler om, at folk skal blive på arbejdsmarkedet i længere tid - jo længere, jo bedre.
Vi synes faktisk, at en kombination af de nuværende efterlønsregler, hvor man kan gå på efterløn, når man bliver 60 år, og så en mulighed for at blive på arbejdsmarkedet i al den tid, man har lyst til - så længe man stadig væk kan finde en arbejdsgiver, der vil ansætte en, eller er i stand til at drive sin egen virksomhed - er en god og fornuftig ordning.
Uanset hvad vi måtte mene om, hvad der kan ligge bag det her forslag af forskellige tvivlsomme synspunkter, som også er bærere af den politik, man fører i forhold til efterløns- og folkepensionsalder, vil Enhedslisten gå positivt ind i arbejdet med det her lovforslag og givetvis ende med at stemme for.
Morten Østergaard (RV), 2008-04-15:
Forleden var jeg som mange andre, tror jeg, på den her tid af året til konfirmation, og jeg mødte en, der vist med et politisk korrekt udtryk hedder en senior.
I en diskussion om arbejdskraft sagde han sådan lidt undskyldende, at han var gået på efterløn som 61-årig.
Nu havde han så været smed hele sit liv og havde sådan set arbejdet som det, siden han var 14 år, og dermed har han haft et arbejdsliv på 47 år.
Hvis man skulle sammenligne med mig, som færdiggjorde min uddannelse i mit 30. år, så skulle jeg arbejde, indtil jeg var 77 år for at opnå den samme mængde år på arbejdsmarkedet.
Det er jo et godt udtryk for, at arbejdsmarkedet ændrer sig, og derfor må kravene også ændre sig.
Forleden var Det Radikale Venstre som et led i vores udvikling af en social 2015-plan på besøg i Nordjylland, hvor vi mødte en 79-årig socialrådgiver, som hver eneste dag rejser land og rige rundt, underviser og rådgiver andre socialrådgivere om, hvordan de bliver bedre til deres arbejde.
På samme måde kan man fortælle historier om dygtige mennesker, som er fuldt funktionsdygtige, selv om de for længst har rundet en alder, hvor de var berettiget til at gå på pension, hvis de havde lyst til det.
Derfor kommer det så nok heller ikke som nogen overraskelse, at Det Radikale Venstres synes, at det er en rigtig god idé at ophæve den generelle afgangsalder på 70 år for tjenestemænd.
Vi synes ikke, at det er en social begivenhed i sig selv at blive ældre, og vi synes, at vi i alle mulige sammenhænge skal gøre, hvad vi kan for at sikre, at folk bliver så længe på arbejdsmarkedet, som de kan, og bidrager med det, de kan.
I den sammenhæng kan vi også nævne, at vi i forbindelse med jobplanen har indgået en aftale, der forbedrer folkepensionisters mulighed for arbejde uden at blive modregnet i varmetillæg og andet.
Det er alt sammen noget, der trækker i den samme retning, nemlig at sikre, at alle, der har en arbejdsevne og har lyst til det, fortsætter så længe som muligt på arbejdsmarkedet.
Men hvis regeringen i sine drøftelser også med Domstolsstyrelsen kommer frem til, at der er nogle muligheder for også at skabe anderledes vilkår for dommere, så er vi naturligvis villige til at diskutere det.
Men vi er fuldt opmærksomme på, at der her er en særlig problemstilling.
Hvordan det går på Kirkeministeriets område, vil vi lade fremtiden vise.
Det klarer man nok bedst i det regi.
Knud Kristensen (KF), 2008-04-15:
Lovforslag nr. 175 omtaler en bestemmelse om, at når man er 70 år, skal man træde tilbage fra arbejdsmarkedet.
Det passer ikke sammen med, at vi siger, at vi her i år 2008 er ved at udvikle mulighedernes samfund.
Mulighedernes samfund er jo et, hvor alle har lige ret til at varetage det job, man har.
70 år er jo for mange en ganske lav alder, når man følger med tiden.
Vi har lige set en englænder, der løb maraton og var over 100 år gammel.
Så jeg synes, at sådan noget, som at man skal fratræde arbejdsmarkedet, når man er 70 år, ikke er rimeligt.
Vi investerer i vor velfærd, vi investerer i fremtiden, vi er kommet til en tid, hvor vi netop har behov for arbejdskraft, og vi har behov for, at mange af de af vore medarbejdere, der har en senioralder, kan medvirke til, at de unge, der er nye på arbejdsmarkedet, bliver ordentligt sat ind i netop de job, de skal have.
Det Konservative Folkeparti har tit og ofte fremsat ønske om, at der skal være mulighed for, at man netop kan bevare sit arbejde som tjenestemand også ud over de 70 år.
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget og er glade for, at vi endelig er kommet så langt på den vej.