Manu Sareen (RV), 2012-10-11:
Tak, formand.
Og tak til udenrigsministeren for at have redegjort for Østersøsamarbejdet og det arktiske.
Så vil jeg forholde mig lidt til det nordiske samarbejde og Norden.
Også tak for de konstruktive indlæg, der har været.
Kommentarerne vil blive holdt i erindring og indarbejdet i det kommende års redegørelse, og de konkrete ideer, der har været til de forskellige ministre på deres ressortområder, vil helt klart også blive holdt i erindring.
De konkrete ideer, der har været på det nordiske område, kan vi jo, alt andet lige, vende på vores møde inden sessionen, som kommer lige om lidt.
Den her redegørelsesdebat markerer, at vi netop nærmer os den nordiske session, og at vi går en spændende tid i møde, hvor de nordiske spørgsmål er på dagsordenen.
Nordisk Råds session finder sted i år i Helsingfors, fordi Finland har formandskabet for Nordisk Råd.
Sessionen vil formentlig bære præg af, at samarbejdet fylder rundt i år og kommer til at stå i visionernes tegn, som den radikale ordfører også var inde på.
Jeg ser meget frem til at deltage i Nordisk Råds session og til mødet med Nordisk Råds danske delegation i slutningen af oktober for at drøfte visioner.
Man kan sige, at en redegørelsesdebat ikke er velegnet til at drøfte visioner, idet en redegørelsesdebat jo plejer at være tilbageskuende, men jeg vil imidlertid meget gerne tage hul på fremtidsdrøftelsen allerede i dag og pege på nogle af de områder, som jeg personligt lægger meget vægt på i fremtiden.
Vi kan selvfølgelig også fortsætte drøftelsen på delegationsmødet senere i oktober, i det omfang vi ikke har tid i dag.
Regeringens ambitionsniveau for det nordiske samarbejde er fortsat højt.
Det er afgørende, at samarbejdet har konkret indhold og skaber resultater til gavn for Nordens borgere.
Det er lige så vigtigt, at landene bliver ved med at se på, om det nordiske samarbejde er på ret kurs, eller om det kan gøres bedre.
Det er også afgørende for det nordiske samarbejdes fremtid, at det til stadighed er drevet af viljen til forandring og har politisk og offentlig interesse og sidst, men ikke mindst er i stand til at give politiske resultater til gavn for borgerne i de nordiske lande.
Og lige præcis viljen til forandring kom hr. Bertel Haarder også ind på, og det skal jeg selvfølgelig nok også komme ind på senere igen.
Jeg vil i det følgende også redegøre for nogle af de prioriteter, som jeg agter at forfølge som nordisk minister, og som jeg håber vi kan samarbejde om.
Kort fortalt kan det sammenfattes i, at min vision er, at der fortsat skal være et dynamisk nordisk samarbejde også i 2020.
I en tid med knappe ressourcer skal enhver krone give nordisk merværdi.
Det kræver, at der konstant arbejdes med at fokusere og prioritere Nordisk Ministerråds mange forskelligartede aktiviteter, med vægt på, hvad der skaber nordisk merværdi.
Samtidig skal de aktiviteter, som finder sted i nordisk regi, koordineres med øvrige internationale bilaterale og nationale aktiviteter, så det netop giver størst mulig nordisk merværdi.
Jeg vil gerne støtte initiativer, der fører til en nærmere vurdering af effektiviteten i regeringssamarbejdet.
Det nordiske samarbejde skal være både kontant og resultatorienteret, men samtidig have historien med i bagagen, som flere af ordførerne også har været inde på, heriblandt hr. Mikkel Dencker fra Dansk Folkeparti.
Grænsehindringer er der også mange, der har været inde på, og grænsehindringer i Norden skal reduceres og helst helt bortfalde.
Dem, vi ikke kan gøre noget ved, skal vi selvfølgelig i den grad oplyse om.
Det var også konklusionen på forårets temadebat, og det gælder stadig væk.
Nu gælder det om at gå i gang med arbejdet og nå frem til konkrete løsninger.
Flere har været inde på farten af de løsninger, og der kan jeg sige at regeringen agter at fremlægge et forslag til politisk aftale.
Det bliver allerede, så vidt jeg er orienteret, i næste uge, og det har selvfølgelig allerhøjeste prioritet at få indgået en politisk aftale med Folketingets partier.
Jeg skal helt klart være den første til at beklage, at det har taget så lang tid, men det har været helt afgørende at få en bred forankring i sektorerne.
Det er mit håb, at vi kan forhandle os frem til en endelig aftale, der gør, at Danmark vil være foregangsland i Norden i bekæmpelsen af grænsehindringer, og jeg er fuldstændig enig med de ordførere, som har været oppe at sige, at det her er noget, som vi skal kendes for fra dansk side.
Det nordiske samarbejde er – i modsætning til, hvad der er normalt i internationalt samarbejde – blevet startet som et folkeligt samarbejde, hvor bl.a. Foreningen Norden har skabt et usædvanlig stærkt fundament for nordisk samarbejde og samhørighed.
Jeg vil arbejde for, at foreningen Norden i højere grad inddrages, når der drøftes politik i regi af samarbejdsministrene.
Når vi har talt grænsehindringer, har vi netop gjort det i samarbejde med andre, som også har haft en interesse for dette.
Afslutningsvis mener jeg, at 2013 kan gå hen og blive et ganske spændende år.
På Nordisk Råds session i Helsingfors vil den svenske samarbejdsminister præsentere Sveriges formandsskab for Nordisk Ministerråd i 2013.
En af de mange prioriteter ventes at blive bekæmpelsen af ungdomsarbejdsløshed – et frygteligt problem og et indsatsområde, vi kan støtte, og det er jeg helt sikker på at alle kan blive enige om.
Det er også i overensstemmelse med det nordiske formandskabs fokus i år på velfærdsstaten.
Det kræver, at vi er villige til at modernisere vore velfærdssamfund, så vi er rustet til de udfordringer, vi står over for.
Jeg vil gerne sige til alle, at det nordiske samarbejde selvfølgelig lever, fungerer og har det rigtig godt, men det kan sagtens blive bedre, som vi også har været inde på.
Det vil jeg selvfølgelig også arbejde for i samarbejde med delegationen.
Og når nu jeg er ved det, vil jeg selvfølgelig også gerne kvittere for det gode samarbejde, der har været mellem mig og delegationen, og også de møder, vi har haft, hvor vi i enighed har kunnet drøfte os frem til rigtig mange gode ting.
Jeg vil også gerne takke for de indlæg, der har været, og jeg vil gå over til at prøve at kommentere dem, så godt jeg overhovedet kan.
Der er også en del, der har været inde på spareforslaget, heriblandt hr. Finn Sørensen, hr. Bertel Haarder og andre.
Til det er der at sige, at det jo ikke er kommet som nogen overraskelse for nogen.
Den tidligere regering fremsatte det samme ønske, og det har mine kolleger, samarbejdsministrene, selvfølgelig også vidst.
Til vores sidste møde talte vi selvfølgelig om, at der var opbakning til det, men vi talte også om, at det skulle gå hurtigt, og noget af den kritik, der er blevet givet i dag, går på, at det ikke er gået hurtigt nok.
Det gjorde det bl.a., fordi de andre nordiske lande selvfølgelig er nødsaget til at gå tilbage, og de har ikke de samme procedurer, som vi har.
Vi har været i dialog med hinanden, og det er gået frem og tilbage, men jeg kan da, ligesom hr. Bertel Haarder også har gjort i dag, i hvert fald helt klart glæde mig over, at det er lykkedes at finde frem til et kompromis.
Og det er ikke det kompromis, som vi startede med, og som hr. Finn Sørensen også var kritisk over for, nemlig en besparelse for 2013, men derimod et kompromis om en besparelse med 5 pct. fra 2014 – og der er ikke tale om en grønthøster – og så videre i 2015 og 2016.
Så kompromiset er landet, og det er jeg selvfølgelig glad for, ingen tvivl om det.
Så er der en del, heriblandt hr. Mikkel Dencker, som har nævnt de toldforhøjelser, som er blevet indført på landbrugsområdet, og det var hr. Bertel Haarder også inde på.
Nu skal jeg desværre drysse lidt mere salt i såret, for der er, så vidt jeg ved, også varslet toldforhøjelser på ost og kød.
Så det er ikke kun frø, vi snakker om, det er også andre ting.
Danmark har rejst sagen i EU, fordi det skridt, Norge har taget, går imod ånden i EU og i det nordiske samarbejde.
Der er ingen tvivl om, at det her selvfølgelig også er et dårligt signal at sende med tanke på den internationale økonomiske situation, hvor det gælder om at undgå tidligere tiders negative spiral på de her områder.
De nordiske lande står netop – og det er det, jeg mener med den nordiske ånd – for frihandel, så det er helt klart i vores interesse, at Norge overvejer, om det her er den rigtige vej at gå.
Hr. Bertel Haarder var også inde på det med uddannelser og nævnte, at der bliver givet et beløb på 22.000 kr.
Jeg er blevet orienteret om, at de nordiske lande netop er blevet enige om at indgå en ny overenskomst om adgang til videregående uddannelser i Norden, og den ny aftale indebærer, at der udbetales et større godtgørelsesbeløb for de nordiske studerende, der bliver optaget på en hel uddannelse i et andet nordisk land, og det skulle gerne være på 26.000 kr. og ikke 22.000 kr., som det er blevet oplyst tidligere.
Hr. Bertel Haarder var også inde på, ja, måske netop noget af det, der har været et tabu inden for det nordiske arbejde, nemlig det om at gøre op med konsensustanken og gå over til at få flertalsbeslutninger.
Der kan jeg sige at jeg er fuldstændig enig.
Jeg har da også selv oplevet den i den grad, ikke kun inden for det nordiske samarbejde, men også i min tid som statsrevisor – jeg har en tidligere kollega siddende her ved siden af mig.
Der er ingen tvivl om, at konsensus helt klart bidrager til, at man får den her fælles holdning – det ligger også i ordet – men det kan også være medvirkende til at bremse en udvikling.
Så jeg kunne rigtig, rigtig godt tænke mig at arbejde videre ad den vej.
Det er også noget af det, som jeg og mine kollegaer har tænkt os at tage fat på, når vi netop i forbindelse med det nordiske samarbejde skal tale om fremtiden for Norden.
Så det er noget, som jeg vil gøre noget ved, ingen tvivl om det.
Men jeg vil da sige til det, som fru Sara Olsvig nævnte i forbindelse med det arktiske samarbejdsprogram om at sætte fokus på de oprindelige folk, har en høj prioritet, og jeg er fuldstændig enig i det, som udenrigsministeren sagde om, at det er vigtigt, at de oprindelige folk så vidt muligt bliver inddraget i de forskellige sektorer.
Så der er vi fuldstændig enige.
Fru Karin Gaardsted var inde på tre forskellige ting, nemlig en nordisk ombudsmand, erhvervsuddannelser og fælles retningslinjer for byggebranchen.
Jeg er fuldstændig enig, og det er nogle af de ting, vi kan snakke videre om; der kunne være tale om nogle problemstillinger i forbindelse med en nordisk ombudsmand, og de kan være af lidt mere teknisk karakter, men man skal i hvert fald sørge for, at de sager, der tages op, hvis vi går den vej, ikke overlapper den danske ombudsmands sager osv.
Men det er jo nogle af de ting, som vi selvfølgelig også skal tale om. Til fru Lisbeth Bech Poulsen, som også tog emnet menneskehandel op, kan jeg, selv om ordføreren ikke er her, sige, at det helt klart er noget, som jeg godt kunne tænke mig at tage op og sætte endnu mere fokus på til det næste møde, som vi skal have sammen i den danske delegation.
Menneskehandel er i mit univers et andet ord for slaveri, og jeg synes, det er en skamplet, som vi skal sætte yderligere fokus på.
Hvordan det skal ske, og hvordan det skal være, har jeg ikke helt lagt mig fast på.
Men jeg vil meget gerne diskutere det på vores næste møde.
Det sidste, som jeg har noteret, er det, som hr. Per Stig Møller nævnte om en børnbogspris inden for det nordiske samarbejde.
Det er jeg jo fuldstændig enig i, og det siger jeg ikke som børnebogsforfatter; jeg kan kun drømme om, at jeg måske får prisen en dag, men det bliver da i hvert fald først, når jeg er færdig herinde.
Men præmissen for lige præcis at oprette sådan en børnebogspris synes jeg er rigtig fin, og hr. Per Stig Møller nævnte netop også, at det her er et rigtig, rigtig godt redskab til at holde den stærke tradition i hævd, som vi har omkring børnelitteratur og i det hele taget på børneområdet i Norden.
Det var de ting, jeg har noteret mig, og så håber jeg, at det meste af det er dækket.