runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-06-04:
Jeg synes, at man i hele den her debat overser, at vi faktisk allerede har et fortroligt rum i dag.
Man anerkender altså, at der er behov for faglig rådgivning af ministeren allerede i dag.
Det foregår internt i et ministerium.
Men det forhold, at man organiserer sig anderledes i dag end i 1985, hvor den gamle offentlighedslov blev til, har medført, at det er en tilfældighed, at der er aktindsigt i ting, fordi de nu i højere grad udveksles mellem ministerier og styrelser.
Derfor er der behov for det her nye, udvidede fortrolige rum, ja.
Vi anerkender jo i en eller anden udstrækning alle sammen, at der er behov for det her faglige rum i dag.
Det eksisterer allerede.
Så lad være med at tage debatten, som om det her ikke allerede er en mulighed.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-06-04:
Hvis de eksempler eksisterer, som SF's ordfører siger de gør, er det vel ikke for meget at forlange, at vi her i Folketinget og de borgere, der følger med i debatten, kan få de eksempler.
Altså, kan det virkelig passe, at regeringspartierne plus Venstre plus De Konservative er villige til at indskrænke åbenheden i Danmark, at begrænse borgernes adgang til informationer om, hvad der foregår i staten, men ikke er i stand til at komme med et eneste konkret eksempel på, hvorfor de nuværende regler er et problem?
Jeg bliver da bestemt ikke mere tryg af, at SF's ordfører siger, at eksemplerne findes, men at vi bare ikke må få dem.
Hvis de findes, vil jeg sige til fru Karina Lorentzen Dehnhardt: Så kom med dem!
Jeg synes ikke, at det er for meget at forlange.
O.k., men det er jo sådan set en ærlig sag.
Der er et spørgsmål, som jeg har stillet en række ordførere, og jeg ved, at ministeren har fået det før.
Jeg har hverken hørt ordførerne eller ministeren svare på spørgsmålet.
Jeg vil spørge ministeren igen, og jeg håber, at der nu her til tredjebehandlingen kommer et svar på det meget simple spørgsmål, nemlig om ministeren kan komme med et konkret eksempel på en situation, hvor man fra regeringens side mener, at offentligheden har fået nogle informationer, som offentligheden ikke burde få på grund af den nuværende offentlighedslov.
Morten Bødskov (S), 2013-06-04:
Som fru Johanne Schmidt-Nielsen ville vide, hvis hun havde fulgt debatten i Retsudvalget om forslaget,
har Justitsministeriet svaret på en hel række såkaldte sager, og der er ikke nogen, der har lagt skjul på, at der vil være nogle papirer og dokumenter, som, fordi man som sagt ændrer lovgivningen, ikke vil komme ud, men der er også en hel række andre, som stadig vil komme ud.
Jeg synes, at det har været godt i debatten, at så at sige det faktum, at der også er ting, der ville komme ud, har været med til at nuancere debatten, fordi nogle har jo forsøgt at tegne et billede af det her lovforslag som et forslag, der vil rulle alle gardinerne ned.
Virkeligheden er den, og det er der ikke nogen, der har indrømmet, at der er nogle steder, hvor der bliver indskrænket, og det har nogle konsekvenser.
Andre steder er der udvidelser, og det har også sine konsekvenser.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-06-04:
Mener ministeren, at det et problem, eller er det helt fint, at offentligheden havde fået færre informationer om de her sager, hvis den nye offentlighedslov havde været vedtaget?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-06-04:
Så det vil sige, at der kan være nogle af dem, der ikke kunne læse loven, som den lå i sidste folketingssamling, som nu kan være glade for, at den ligger i en lidt anden udgave, sådan at de også kan forstå den ligesom os andre.
Det er jo en fordel for debatten, at alle forstår, hvad vi taler om.
Men jeg er glad for den præcisering, som hr. Tom Behnke giver, nemlig oplysningen om, at der ikke indholdsmæssigt er nogen forskel.
Og det synes jeg sådan set er fint.
Liberal Alliance er uenig med Det Konservative Folkeparti om offentlighedsloven, men man må dog sige, at Det Konservative Folkeparti fortjener ros for at være dem, der mest har forsvaret denne lov fra dag et og har sagt, at det var nødvendigt at lave nogle af de her nedlukninger hist og her.
Så kan vi diskutere niveauet.
Det synes jeg er fair.
Vi har en anden holdning.
Tom Behnke (KF), 2013-06-04:
Jamen velkommen til virkeligheden.
Det er da også på tide, at modstanderne af lovforslaget her bliver bevidste om, hvad det egentlig er, vi drøfter.
Det synes jeg da er rigtig godt.
Velkommen til virkeligheden.
Så lad os tage udgangspunkt i den virkelighed.
Der bliver spurgt til, om jeg har konkrete eksempler i forhold til § 24 – går jeg så ud fra det er – altså den såkaldte ministerbetjeningsregel.
Jeg har ikke nogen på stående fod og kan ikke lige ryste noget op her af konkrete eksempler.
Det ville man givetvis kunne; jeg tror ikke, det ville være hensigtsmæssigt, man gjorde det, for der er nok en grund til, at det ikke er kommet frem.
Men jeg kan i hvert fald i forhold til den der § 27, stk. 1, nr. 2, sige, at der slet ikke er nogen tvivl om, at jeg har et eksempel på noget, som er ganske uhensigtsmæssigt, nemlig en korrespondance, jeg har haft med ministeren her den 25. september 2012 om offentlighedsloven.
Det var en mail, der var skrevet i en lidt munter tone, som lige pludselig blev genstand for journalisternes interesse; de syntes, at det var lidt interessant at vide, hvad jeg mente med det.
Og så begynder man at diskutere mit ordvalg, frem for hvad det egentlig er, vi taler om, nemlig en offentlighedslov.
Så der er i hvert fald i forhold til § 27, stk. 1, nr. 2, konkrete eksempler på noget, hvor jeg ikke lige havde tænkt over, at der var aktindsigt.
Havde jeg været bevidst om det, havde jeg i den grad sørget for at formulere mig på en anden måde.
Men det duer da ikke, at vi som folketingsmedlemmer skal sidde på vores kontorer og bruge timer på, hvordan vi nu lige skal formulere os, for hvis det her kommer til at stå et sted sort på hvidt, ser det anderledes ud, end hvis det står i en mailkorrespondance.
Og for mig at se er en mailkorrespondance en erstatning for det, man taler om, og ikke så meget for det, man skriver breve til hinanden om.
Pernille Skipper (EL), 2013-06-04:
Nu kan jeg forstå, at det her i virkeligheden slet ikke handler om adgang til aktindsigt; det handler om antallet af kontorer på Slotsholmen.
Det synes jeg alligevel er interessant.
Og jeg synes, det er interessant, at man kun har organiseret administrationen i den offentlige forvaltning på den måde, man har gjort det, fordi der ikke er et stort nok kontorareal på Slotsholmen.
Det synes jeg måske er at stramme den.
Men det er jo rigtig nok, at det er en fysisk organisering, det her handler om.
Ordføreren, hr. Tom Behnke, siger så, at det handler om, at man skal kunne drøfte nogle ting i fred og ro, som man ikke kan drøfte i fred og ro i dag.
Derfor må jeg jo antage, at der er et problem i dag, hvor frirummet ikke er stort nok.
Der er nogle ting, som man i dag ikke kan få lov at drøfte i fred og ro, og de her ting, som man ellers ville have lov til at holde for sig selv, bliver smækket op på forsiden i tide og utide.
Kunne vi få et konkret eksempel på, hvad det er for nogle informationer – hvad det er for en forside eller bare en lille notits i en avis – der er kommet ud, som ikke burde være det?
Tom Behnke (KF), 2013-06-04:
Se, det er en lidt mystisk opstilling af et spørgsmål.
Der bliver sagt, at man anerkender, at vi fra konservativ side med det her lovforslag ønsker at følge med udviklingen, og så bliver der spurgt, om jeg kan komme med nogle eksempler eller dokumenter, men det har jo ikke noget som helst med hinanden at gøre.
Når vi taler om at følge med udviklingen, så handler det om den måde, den offentlige forvaltning er indrettet på.
Det er den fysiske indretning, som bare er anderledes i dag, end den var oprindeligt, fordi Slotsholmen ikke er stor nok til, at ministeren kan have alle sine embedsmænd siddende i forkontoret.
Vi kan så have en lang diskussion om, hvorvidt det er hensigtsmæssigt, at vi har så stor en offentlig forvaltning, det er en anden snak, men det har vi nu engang.
Derfor er det kun et spørgsmål om, at det ifølge den lovgivning, vi har, er meningen, at ministeren og hans embedsmænd skal kunne drøfte nogle ting, uden at det kommer på forsiden af aviserne, fordi det giver kvalitet i lovgivningen, at man kan drøfte tingene frit og uden fordomme, uden at det kommer ud.
Det rum udvider vi til at gælde alle ministerens embedsmænd og ikke kun dem, der sidder i ministerens forkontor.
Pernille Skipper (EL), 2013-06-04:
Tak for det.
Jeg synes, det er befriende, at hr. Tom Behnke er en af dem, som erkender åbent, at der bliver lukket ned for nogle ting, som der er aktindsigt i i dag, og at man mener, at det er helt og fuldstændig fair.
Jeg kunne forstå, at det er, fordi loven skal følge med udviklingen.
Kunne vi så ikke fra konservativ side få et konkret eksempel på et område, hvor der er åbenhed, og hvor der er kommet informationer fra frem i offentligheden, som ikke burde være kommet frem?
Tom Behnke (KF), 2013-06-04:
Se, det er jo præcis det, som lovforslaget tager højde for, for noget, som man har haft meget svært ved at kunne diskutere fra modstandernes side, er, at vi med det her lovforslag faktisk åbner dørene ind til de fortrolige interne rum, ind til departementet, ind i ministeriet ved det, at det fremover vil være sådan, at der vil være aktindsigt i både faktiske oplysninger og det, der hedder endelige faglige vurderinger.
Det var der ikke før.
Det er der ikke med den nuværende lov.
Så der bliver mere aktindsigt.
Der bliver mulighed for mere aktindsigt – oven i købet helt ind i departementet.
Helt ind i ministerens forkontor vil der være mere offentlighed i fremtiden, end der er i dag.
Pia Adelsteen (DF), 2013-06-04:
Nu synes jeg måske, det er en lille smule vildledende bare at sige, at det ligger under ministeriet.
Det, vi taler om, er jo styrelser osv., og ja, de hører under ministerier, det er jeg med på, men det er sådan lige for at holde begreberne lidt adskilt, for de kommer så ind under det, man kalder departementet, ikke?
Det vil sige, at hr. Tom Behnke synes, at det er, fordi man indretter sig anderledes.
Kunne man ikke have gået den anden vej?
Altså, det er jo svært at spørge om noget, for jeg kender næsten svaret i forvejen, men i mine øjne kunne man jo godt have gået den anden vej og sagt: Jamen hvis det, som er åbnet i dag, ikke har givet problemer – og det har jeg simpelt hen ikke kunnet få nogle eksempler på at det har – hvorfor så ikke bevare det åbent på trods af den strukturændring, der har været gennem de sidste 27 år?
Og hvordan har De Konservative det med det, og kan De Konservative måske give konkrete eksempler på, at det har været et problem, at strukturen har ændret sig?
Jeg vil egentlig også starte med at sige tillykke, for jeg synes, at hr. Tom Behnke svarede ganske præcist, nemlig at det lovforslag, som er til behandling i dag, indholdsmæssigt er fuldstændig det samme som det, der blev fremsat tilbage i 2010.
Og tak for det svar.
Jeg kunne godt tænke mig at stille et spørgsmål til det, ordføreren sagde, nemlig at man vil bevare ånden i den nuværende offentlighedslov med hensyn til at fastholde det frirum, der er.
Mener ministeren, undskyld mener hr. Tom Behnke – nu skal jeg ikke gøre hr. Tom Behnke til minister før tid – at det frirum bliver fastholdt, udvidet eller indskrænket?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-06-04:
Jeg må nok desværre skuffe fru Johanne Schmidt-Nielsen med, at heller ikke SF vil fremlægge et konkret eksempel her i dag.
Og det handler jo om, at sådan et eksempel er utrolig svært at give, da embedsværket jo allerede i dag er tilbageholdende med at give den faglige rådgivning, fordi den kan havne på forsiden af Ekstra Bladet.
Så derfor kan der ikke gives sådan et konkret eksempel.
Men jeg kan berolige fru Johanne Schmidt-Nielsen med, at de eksempler eksisterer.
Tom Behnke (KF), 2013-06-04:
Der er ingen tvivl om, at det jo geografisk bliver udvidet, for med lovforslaget her vil de embedsmænd, som ministeren har under sig, men som ministeren ikke har plads til i sit ministerium, og som derfor sidder på en anden matrikel ude i byen eller en anden landsdel for den sags skyld, men som stadig væk er ministerens embedsmænd, stadig tilhøre det interne rum.
Det vil være interne dokumenter, for det er det, der er hele meningen med offentlighedsloven; det er det, der er essensen i offentlighedsloven; det er det, der er udgangspunktet, forudsætningen for vores offentlighedslov.
Jeg har heller ikke hørt nogen som helst give udtryk for, at det rum, ministeren har i dag med den nuværende formulering i den nuværende offentlighedslov, skulle gøres mindre eller helt fjernes.
Så det, vi diskuterer, er altså, om embedsmænd under ministeren er embedsmænd under ministeren eller ej.
Der har vi bare fra Konservatives side stukket hovedet vinduet og kigget ud i virkeligheden og konstateret, at den offentlige forvaltning er indrettet på en ny og moderne måde.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-06-04:
Altså, jeg vil så gerne høre SF fortælle, i hvilken situation SF mener det har været et problem, at informationer er kommet ud til offentligheden på grund af de nuværende regler, informationer, som SF ikke mener burde være kommet ud til offentligheden.
Jeg synes ikke, at det er for meget at forlange at bede om sådan et eksempel.
For det, vi forholder os til i dag, er altså et lovforslag, som begrænser borgernes adgang til informationer om, hvad der foregår i staten.
Så vil SF's ordfører ikke nok komme med et enkelt eksempel på, at der er kommet informationer ud til borgerne, som borgerne ikke burde have fået ifølge SF?
Pia Adelsteen (DF), 2013-06-04:
Nu forstår jeg slet ingenting, for der er to paragraffer, som man har henvist til, nemlig § 24 og så § 27, stk. 1, nr. 2, hvis vi skal være præcise, hvor vi får indblik i hr. Jeppe Mikkelsens proces i forhold til at tale med sin regering.
Så forstår jeg faktisk ikke, at De Radikale har sagt nej til de ændringsforslag, der er stillet i dag.
Hvis ordføreren mener, at det, at man har flyttet en sætning fra bemærkningerne om til under § 24 i lovforslaget, har gjort det store udslag for, at man nu kan stemme for, når man var sådan en arg modstander tilbage i 2010, så forstår jeg ingenting; og slet ikke, når vi med det ændringsforslag, som vi rent faktisk lige har stemt om vedrørende § 24, meget præcist foreslår den præcisering, som Dansk Journalistforbund osv. gerne vil have ind i loven, og som hr. Jeppe Mikkelsen henviser til.
Hvorfor siger man så nej til det?
Under § 27, stk. 1, nr. 2 foreslår vi rent faktisk, at så længe hr. Jeppe Mikkelsen diskuterer, udveksler mail og sms'er med sin minister og der er en proces i gang, så er der lukket, men bagefter er der åbent.
Hvad er problemet i det?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-06-04:
Jeg tror, at jeg kommer til at gentage mig selv meget igen, men det er klart, at et af de allerstørste kritikpunkter, der var, da lovforslaget i sin tid blev fremsat af VK-regeringen, var, om § 24 indeholdt et gummibegreb, der bare ville gøre det muligt for embedsfolk at undtage alt ganske enkelt.
Det var også et af de kritikpunkter, der var fra Dansk Journalistforbund i første omgang, nemlig at de sagde, at man jo anerkendte, at der var et behov for en ministerbetjeningsregel osv., men man ville gerne have præciseret ordlyden i paragraffen.
Vi er faktisk gået ind og har gjort lige præcis det.
Så det har været meget afgørende, og så er det korrekt, – jeg ved ikke, om vi har siddet i en rundkreds – at vi har siddet i en kreds i den radikale gruppe og drøftet det her spørgsmål, og der er vi kommet frem til, at vi godt kan støtte lovforslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-06-04:
Jeg er da glad for, at vi har trukket den her sag så langt, at vi er kommet dertil, at hr. Jeppe Mikkelsen ved, hvad det er, vi diskuterer.
Det har vi andre sådan set vidst hele tiden, så det behøver man ikke at trække frem.
Så vil jeg bare sige, at jeg da synes, at jeg stadig har en rimelig god forbindelse til en del medlemmer af den radikale gruppe, og det er klart min fornemmelse, at der sidder indtil flere, som har meget svært ved at se sig selv i øjnene med det, de kommer til at skulle stemme om sammen med hr. Jeppe Mikkelsen.
Derudover bliver der jo stadig væk ikke svaret på spørgsmålet.
Hvad er det for argumenter, der har gjort, at Det Radikale Venstre er gået fra at være en af de største modstandere af loven til nu at være en af de mest jubelagtige tilhængere af loven?
Selv om det er hyggeligt med vittighederne, kunne man så prøve at svare sådan lidt mere indholdsmæssigt?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-06-04:
Vi har ikke skiftet holdning, vi har skiftet standpunkt!
Nej, det var en joke, jeg ved ikke, hvad forskellen er.
Det, der har været afgørende for os i den her sag, er især den præcisering, der ligger af § 24 – ingen tvivl om det.
Derudover har vi sat os ned efter valget i den radikale gruppe og diskuteret det her igennem, diskuteret, om vi kunne se os selv i øjnene, når vi om lidt vedtager det her lovforslag.
Det føler vi godt at vi kan, og det er afgørende for os.
Vi synes, at der er fundet en god balance mellem de to hensyn, nemlig fortrolighed på den ene side og offentlighed på den anden side.
Jeg tror sådan set, at alle partier er enige om, at der skal være en balance.
Spørgsmålet er så, hvor grænsen skal gå.
Det er sådan set det, vi sidder og diskuterer herinde, ikke om der skal være fortrolighed eller ej, og der har vi vurderet, at det forslag, der er lagt frem, og den balance, der er fundet, kan vi godt leve med.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-06-04:
Jeg vil gerne give hr. Jeppe Mikkelsen ret i én ting, og det er, at forslaget til ny offentlighedslov ikke er kommet i nattens mørke, tror jeg, det var, at ordføreren sagde.
Til gengæld er det radikale holdningsskifte i den her sag kommet i nattens mørke, for ordføreren har nu under førstebehandlingen, han var fraværende på talerstolen i hvert fald under andenbehandlingen, og nu under tredjebehandlingen bare talt om proces, men ikke talt om, hvad det er, der er ændret for Det Radikale Venstre.
Hvad er det?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-06-04:
Mig bekendt ønsker hr. Per Clausen heller ikke at åbne for, hvad der f.eks. sker i Folketinget osv.
Så jeg tror sådan set, at alle her i dette Ting er enige om, at Folketinget ikke skal åbnes for aktindsigt.
Så ideen om, at det kun er undertegnede, som ønsker at begrænse nogle områder, tror jeg er en illusion.
Men jeg mener sådan set, at offentlighedsloven kommer rigtig, rigtig mange danskere til gavn – ingen tvivl om det – og også behovet for fortrolighed, som en minister har, f.eks. fordi en embedsmand så tør gå op til sin minister og sige: Hør en gang, det her er simpelt hen ikke i orden.
Per Clausen (EL), 2013-06-04:
Ja, og derfor kan vi ikke få at vide, hvad det var for et argument, der fik hr. Jeppe Mikkelsen og Det Radikale Venstre til at støtte det forslag på offentlighedsområdet, som de var imod før valget, fordi det er hemmeligt, det er foregået i en hemmelig kommunikation.
Af samme grund kan vi ikke få tallene for, hvor mange der faldt ud af dagpengesystemet, fordi det er vigtigt for hr. Jeppe Mikkelsen at have hemmelig kommunikation med ministrene.
Mon ikke, at hr. Jeppe Mikkelsen misforstår det her?
Han tror, at det her er lovgivning, som er lavet af hensyn til hr. Jeppe Mikkelsen og Det Radikale Venstres bekvemmelighed i kommunikationen med ministre.
Nej, må jeg sige til hr. Jeppe Mikkelsen, offentlighedsloven handler om, at menneskene i det her land skal have indsigt i, hvad der foregår, og også, hvad hr. Jeppe Mikkelsen foretager sig.
Jeg kan forstå, at det er af afgørende betydning for hr. Jeppe Mikkelsen og Det Radikale Venstre at kunne have hemmelig kommunikation med justitsministeren.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-06-04:
Det var første gang, der blev sagt »et eneste eksempel«.
Jeg synes egentlig lige jeg gav et konkret eksempel fra min egen hverdag som ordfører om § 27, stk. 2, som jo lige præcis omhandler, hvordan det sådan set gør, at vi bare omgår det her forhold med aktindsigt, som gør det mere besværligt for mig som radikal ordfører at udøve den indflydelse, jeg synes jeg har en pligt til at forsøge at udøve, fordi jeg er valgt af radikale vælgere.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-06-04:
Ordføreren siger, at man ikke skal lave politik på baggrund af enkeltsager, og det synes jeg som regel er et meget fornuftigt princip, men det er da påfaldende, at man ikke kan komme med et eneste eksempel – ikke en eneste sag kan man fra regeringspartiernes side, fra Venstres side, fra Konservatives side komme med som eksempel på, hvorfor det er nødvendigt at begrænse offentlighedens adgang til de her informationer.
Altså: Et eksempel på informationer, der er kommet frem, og som ifølge De Radikale ikke burde være kommet frem, er det da ikke for meget at forlange, når vi står over for et lovforslag, der er så vidtgående, som det her lovforslag jo faktisk er.
Et eneste eksempel må De Radikale da kunne komme med – et eneste eksempel på informationer, der er kommet frem til offentligheden, og som De Radikale ikke mener burde være kommet frem.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-06-04:
Hr. Jan E. Jørgensen fra Venstre startede sin ordførertale med at snakke om det i en eventyrsanalogi, jeg brugte så en sportsanalogi, og det beklager jeg meget.
Hvis det ikke var tilfredsstillende, skal jeg tænke over det til næste gang.
I forhold til de konkrete eksempler så tror jeg det er vigtigt at holde fast i, at det selvfølgelig ikke bliver bygget op på enkeltsager, når det handler om en lov, som er så vigtig, som den her er.
Det gjorde kommissionen ikke igennem de 7 års arbejde, og det gør vi nødvendigvis heller ikke.
Men hvis vi skal forsøge at imødekomme fru Johanne Schmidt-Nielsens spørgsmål, vil jeg sige om undertegnede som ordfører, at jeg ofte begrænser mig i min skriftlige kommunikation til Justitsministeriet, fordi der er frygt for, at der f.eks. kan blive givet aktindsigt.
Jeg gør faktisk det, at jeg i stedet for griber knoglen og ringer eller mødes osv., det er der ikke noget ulovligt i, det er der ikke noget forkert i; det gør sådan set det, at mails bare ikke er et arbejdsredskab, jeg kan bruge i samme omfang.
Så kan man spørge: Kan du så ikke bare gøre det andet?
Jo, det kan man godt argumentere for, men jeg synes sådan set, det er fair nok, at man også som ordfører kan benytte sig af e-mails i et moderne demokrati.
Desuden synes jeg da, at det er lidt synd, at der, hvis der engang om mange år er nogen, som har lyst til at grave i det her af f.eks. historiske årsager, ikke er mulighed for at gøre det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-06-04:
Når man hører den radikale ordførers ordførertale, skulle man næsten tro, at det var en eller anden sportskonkurrence, vi var i gang med at diskutere nu.
Der blev sagt tak for kampen, og hvilket slag der blev vundet, og hvem der vandt hvad.
Altså, undskyld mig, jeg håber, at De Radikales ordfører ved, at vi faktisk diskuterer en forholdsvis alvorlig sag, nemlig at regeringen i samarbejde med højrefløjen er i gang med at begrænse offentlighedens adgang til at få informationer om, hvad der foregår i regeringen.
Altså, jeg synes, det er en lidt pjattet tilgang at have til et ret alvorligt emne.
Kritikerne af den her offentlighedslov er kommet med en masse konkrete eksempler på, hvorfor den her begrænsede adgang til informationer er et problem, men det er ikke lykkedes mig at få en fortaler for den her nye offentlighedslov til at komme med et konkret eksempel på informationer, der er kommet frem på grund af de regler, vi har i dag, og hvor det er et problem, at de informationer er kommet frem.
Så kan ordføreren ikke komme med sådan et eksempel?