runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torben Hansen (S), 2008-05-14:
Nu er det jo dejligt, at Dansk Folkepartis ordfører siger, at det her er mangelfuldt.
Jeg har nu engang kun 3 minutter i anden runde, så vidt jeg husker, men med formandens tilladelse vil jeg gerne bruge en halv times tid, hvis vi skal gennemgå, hvad det er, der er politikken fra oppositionspartiernes side.
Det kan jeg sagtens.
Men lad os se på miljømilliarden og på, hvad det er for nogle besparelser, der blev gennemført i 2002, 2003 og 2004.
Landets statsminister har jo i et svar til mig her i Folketingssalen bekræftet, at den samlede besparelse på Miljøministeriets område er 3,7 mia. kr.
Det vil sige, at det, man er i gang med nu, er, at man lægger 1 mia. kr. tilbage over 4 år, efter at man har taget 3,7 mia. kr.
Det betyder oversat til dansk, at for hver krone, de har taget, kommer regeringspartierne nu fedtende tilbage med 25 øre.
Så den med økonomien går desværre ikke, og man bærer en 25-øre tilbage nu for hver krone, man har taget.
Nu ved hr. Vesselbo jo udmærket godt, at det ikke er sådan, tingene hænger sammen.
Alting har en startomkostning, og det tror jeg alle er klar over.
Men det, som jeg netop forsøger at sige med det her forslag til vedtagelse og også gør Folketinget opmærksom på, er jo netop, at når man tager Miljøstyrelsens eget miljøprojekt om fjernelse af kvælstofilter i byerne, er der er et samfundsmæssigt, økonomisk overskud ved det.
Alting skal løbes i gang.
Men man skal ikke være blind for, at det jo ikke er en naturgiven tilstand, sådan som det eksempelvis foregår i dag, hvor vi en gang hvert år eller hvert andet år har et omfattende iltsvind i de indre danske farvande, i fjordene og i kystvandene.
Det koster også penge hver gang.
Det koster penge for fiskeriet, og det koster penge for genopretning.
Så for hver evig eneste gang man får søsat noget af det her, vil det på den lange bane, som er blevet et frygteligt, moderne udtryk inden for politik, altså på lang sigt rent faktisk: punkt 1, være til gavn for miljøet, og punkt 2, være til gavn for folks sundhed.
Men der vil også, hvad der er lige så vigtigt, være rigtig god økonomi i det, og det skal man jo aldrig være ked af.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-05-14:
Jeg må medgive, at jeg fik et svar, men det var et lidt specielt svar, for nu siger hr. Torben Hansen, at der ikke er nogen udgifter i det her.
Men for lidt siden sagde hr. Torben Hansen, at det var fuldt finansieret, så jeg forstår, at man finansierer udgifter, uden at der er grund til det.
Det forstår jeg ikke helt.
Der er seks punkter her: at videreudvikle rammerne for en miljøstrategi, at udarbejde tidsbestemte mål, at udvikle og gennemføre et omfattende planlægningssystem, at nedbringe emissionerne af kvælstofilter og organiske forbindelser fra mobile kilder, at forbedre partikelreguleringen og at udarbejde en plan for bæredygtig transport.
Der skal ikke være nogen medarbejdere, der skal ikke være nogen incitamenter i det her, det koster simpelt hen ikke noget.
Er det sådan, det generelt er for Socialdemokratiets miljøpolitik, at det ikke koster noget, fordi det hele bare kommer af sig selv?
Torben Hansen (S), 2008-05-14:
Det vil jeg meget gerne svare på: Det koster ikke noget.
Der er rent faktisk penge i det.
Hvis man eksempelvis ser på Miljøstyrelsens rapport om SCR-katalysatorer og eftermontering af SCR-katalysatorer, viser det sig rent faktisk, at der er et samfundsmæssigt overskud, afhængigt af om det er uden for miljøzone eller inden for miljøzone.
Men uanset hvordan man gør, er der et samfundsmæssigt overskud, hvis man får gjort noget ved luftforureningen.
Rent faktisk kan vi jo konkludere på baggrund af »Folkesundhedsrapporten Danmark 2007« fra Statens Institut for Folkesundhed, at luftforureningen herhjemme årligt er skyld i 3.400 for tidlige dødsfald, 160.000 astmatilfælde og 2 millioner sygedage.
Det står i kapitel 25, og den ligger derovre.
På andre punkter har det her Ting brugt timer og dage på eksempelvis, hvad jeg er meget imod, at spare på de supplerende dagpenge, fordi folk nu virkelig skulle i arbejde og tvinges til det, og hvad ved jeg, for at få flere hænder ind.
Men en af de måder, hvorpå man rent faktisk kan få flere hænder ind på arbejdsmarkedet, vil være at gøre noget ved luftforureningen.
Så jeg vil sige til hr. Vesselbo: Der er ingen udgifter i det her.
Der er indtægter, og det synes jeg også at man skulle tage at anerkende fra Venstres side.
Eyvind Vesselbo (V), 2008-05-14:
Jeg synes, at hr. Torben Hansen snakker voldsomt udenom, for det er jo nemt nok at stå derhenne i salen og kritisere, når vi andre er på talerstolen.
Men når man så stiller spørgsmål her, så bliver der bare snakket udenom.
Jeg vil godt stille et helt konkret spørgsmål, som det er svært at snakke udenom, men det kan godt være, at det lykkes for hr. Torben Hansen i første omgang, alligevel.
Der er seks punkter på det her forslag til vedtagelse: Hvad koster det at finansiere det i kroner og øre, præcis - nej ikke øre, det behøver hr. Torben Hansen ikke at have med -men hvad koster det?
Når hr. Torben Hansen kan svare mig på det spørgsmål, kan hr. Torben Hansen også sige, hvad hver enkelt af de seks punkter koster.
Torben Hansen (S), 2008-05-14:
Jeg anerkender fuldt ud, at der også er nogle penge fra EU-systemet på vej ind i det her, men det, vi jo har måttet konstatere indtil videre, netop når vi ser på landbrugets påvirkning af miljøet, er, at uanset hvor mange programmer, man har stillet op for, hvordan man skulle nedbringe landbrugets påvirkning af det åbne land, nedbringe landbrugets påvirkning af åer, søer og kystvande,
så er det ikke lykkedes endnu, på trods af at der har været midler inden for miljøvenligt jordbrug og særligt følsomme landbrugsområder osv. Jeg ville kun glæde mig over, hvis det lykkes efterfølgende, men det indtryk, som jeg synes at man står tilbage med efter det her, er, at det her land simpelt hen trænger til mål og delmål med tidsfrister, og det er det, som alle mulige andre også siger, og derfor synes jeg, at det er ærgerligt, at man ikke fra regeringspartiernes side vil være med til at få knæsat det og erkende, at der her faktisk ligger et forslag til vedtagelse, som stort set er en afskrift af, hvad der står i OECD-rapporten, som man jo ellers går og bryster sig af.
Så kunne man jo godt tage at være med, ikke?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-05-14:
Jeg er ikke helt tryg ved den forklaring, hr. Torben Hansen gav om selve finansieringen og henvisningen til skattehuller, for jeg tror ikke, at man dér finder det provenu, der er nødvendigt til disse initiativer.
Men fred være med det, det er jo altid godt at have et standardargument.
Hvis det havde været Enhedslisten, havde de bare sagt, at pengene skulle komme fra nordsøolien - den bruger de så en 8-10 gange årligt.
Så det er i orden at have nogle gode slagere kørende, så man altid har et svar klar på hånden med hensyn til selve finansieringen.
Men jeg vil også gerne bede hr. Torben Hansen anerkende, at når det gælder EU's regionalmidler, har vi faktisk hævet rammen, så 75 pct. af dem bliver brugt på miljøområdet.
Så det er forkert bare enøjet at tale om den her miljømilliard - som jo i sig selv er glædelig - for der er altså også afsat 75 pct. af EU-midlerne til miljøområdet, og dermed ligger der årligt 800-900 mio. kr. i den pulje til at forbedre miljøindsatsen.
Torben Hansen (S), 2008-05-14:
Hvis den konservative ordfører havde deltaget i hele finanslovdebatten, så ville den konservative ordfører have kunnet se, hvad finansieringen til det her består i, og hvilke finansieringskilder Socialdemokratiet har anbefalet.
Så det er såmænd det korte af det lange.
Finansieringskilderne er bl.a. lukning af skattehuller, som vi har taget op, og som regeringen jo ikke har gjort noget ved, men det er en helt anden diskussion.
Men der ligger en fuld finansiering på det her.
Ud over finansieringen er det jo også et utrolig vigtigt spørgsmål om, hvorvidt man er parat til her i det danske Folketing at opstille mål og delmål, om man er parat til at sige, at der er nogle ting i naturen, som vi synes er så vigtige, at vi rent faktisk også vil gå ind og måle på dem.
Vi har netop set, hvad der sker - bl.a. med hensyn til pesticider, randzoner, at 80 pct. af vores naturtyper er truet, at 60 pct. af vores arter er truet - hvis man lader fem og syv være lige og ikke en gang imellem går ind og sætter en pæl i jorden og siger: Hertil og ikke længere.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-05-14:
Jamen altså, der er ingen tvivl om, at Socialdemokratiet har mange gode intentioner, og det kan vi også se i forslaget til vedtagelse, og det vil vi da gerne kvittere for.
Hr. Torben Hansen siger så også, at man har finansieringen klar til at gennemføre de her ting, og så jeg vil gerne høre, hvad det mere konkret er for en finansiering, man har fundet frem.
Så vil jeg sådan set
også gøre opmærksom på, at Det Radikale Venstre jo også er med i delforlig i forbindelse med finanslovaftalen, så man kan ikke sige, at Det Radikale Venstre er i opposition, når det gælder finanslovforhandlingerne.
Torben Hansen (S), 2008-05-14:
Der, hvor de tomme ord kommer fra lige nu, er ikke heroppefra.
Det er nede fra salen.
Det er jo er fantastisk, og jeg vil gerne gentage det.
Der er enkelte pædagoger, der siger, at gentagelse er al lærdoms moder.
Det har jeg nu aldrig troet på, men jeg vil i dagens anledning godt gøre en undtagelse.
Det, man jo rent faktisk har gjort med Dansk Folkepartis støtte i 2002, 2003 og 2004, er, at man samlet har fjernet 3,7 mia. kr. fra Miljøministeriets budget.
Nu lægger man så 1 mia. kr. tilbage.
Det vil sige, at man lægger en 25-øre tilbage for hver krone, man har taget.
Alle oppositionspartier - Enhedslisten, SF, Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet - har lavet finanslovforslag, som var til behandling her for 3-4 uger siden, også med relevante ændringsforslag og finansiering af de her punkter.
Så jeg er ked af det, men der er fuld finansiering af det hele.
Det, der også ligger i netop vores forslag til vedtagelse, er, at det er handlingsorienteret med mål, delmål og tidsfrister.
Det er det, som dansk naturpolitik har brug for.
Det er det, som OECD konstaterer der er brug for.
Det er det, som miljøvismændene konstaterer der er brug for, og det er rent faktisk også det, Danmarks Miljøundersøgelser siger det her land har behov for.
Det ligger der i oppositionens forslag til vedtagelse, og jeg synes, det er ærgerligt, at man ikke fra regeringspartiernes side vil være med.
Jørn Dohrmann (DF), 2008-05-14:
Jamen jeg må jo bare sige til hr. Torben Hansen, at økonomien er en vigtig del.
Lad os tage et så stort projekt som Skjern Å, som jo koster mange penge.
Men Socialdemokraterne har jo bare aldrig afsat penge til, at der skulle komme nogle nye projekter.
De penge, som man så har afsat i sine budgetter, er ikke brugt.
Jeg siger bare, at i det forslag til vedtagelse, som hr. Torben Hansen har fremsat i dag, er der ikke afsat en krone.
Derimod er der i regeringens forslag til vedtagelse afsat 1 mia. kr. i perioden 2010-2013.
Er det ikke en væsentlig forskel, at man i det ene forslag deler 1 mia. kr. ud, og at det i andet bare er tomme ord?
Hvad ville man, hvis man var hr. Torben Hansen, så vælge - det, som virkelig giver valuta, eller bare tomme ord?
Per Clausen (EL), 2008-05-14:
Jeg kan forstå på hr. Per Ørum Jørgensen, at han mener, at ethvert politisk udsagn om, hvad der skal blive konsekvenserne af denne kommissions arbejde, er utidigt og upassende.
Det må hr. Per Ørum Jørgensen vist diskutere med nogle af sine egne partifæller ved lejlighed.
Men det, jeg vil spørge hr. Per Ørum Jørgensen om, er: Er det i virkeligheden ikke et meget smart nummer, man har lavet med den såkaldte miljømilliard?
Men det gør man kun for 4 år ad gangen, og derfor kan man blive ved med at snakke om en miljømilliard, som om den er ny, hvad den jo i virkeligheden ikke er.
Det handler bare om, at man i forhold til niveauet under den tidligere regering bevarer det noget lavere miljø, som man har lagt sig på nu.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-05-14:
Det kan man jo fundere meget over.
Nu har vi en kommission, der arbejder med de her ting, og jeg synes faktisk, det er fornuftigt, at man har nedsat denne kommission, der skal se på, hvordan vi får sænket skatten på den sidst tjente krone og samtidig gør sig nogle overvejelser om, hvordan man miljømæssigt og klimamæssigt kan gøre en forskel i forhold til afgifterne, altså om vi kan gøre det bedre.
Det synes jeg egentlig er fornuftigt, og det vil være total mangel på respekt for kommissionens arbejde, hvis man ikke lader den arbejde og så komme med sine anbefalinger og så derefter tager bestik af, hvad den er nået frem til.
Benny Engelbrecht (S), 2008-05-14:
Skal jeg forstå hr. Per Ørum Jørgensen sådan, at De Konservative mener, at spørgsmålet om roadpricing naturligt hører hjemme i Skattekommissionen og i dens arbejde?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-05-14:
Jeg tror ikke, jeg kan komme det ret meget nærmere, end at vi har en kommission, der kigger på de ting.
Men spørgsmålet om miljøafgifter synes jeg faktisk er meget fornuftigt, også i forhold til at nu skal man endelig ikke sammenligne med 1990'ernes ublu brug af afgifter over for det i forvejen skatteplagede Danmark.
Hvis man laver nogle afgifter, som giver folk incitament til en fornuftig adfærd i forhold til klimaudfordringen og til at bevare miljøet, synes jeg, det er fornuftigt, hvis man samtidig sænker skatten på arbejde, for de to ting skal selvfølgelig følges ad.
Det er jo en forudsætning, at der også ryger nogle penge tilbage, ud til borgerne, for at skattestoppet kan balancere, og det ligger mig meget på sinde, at hvis vi hæver en afgift, skal vi også kompensere borgerne, eventuelt ved at sænke skatten på arbejde, hvad vi Konservative jo er kommet igennem med nogle gange.
Benny Engelbrecht (S), 2008-05-14:
Nu handler denne forespørgsel jo om den kritik, der er rejst fra OECD's side.
Vi fik at vide under Venstres ordførers tale, at der ikke er tale om kritik, men derimod om anbefalinger, så lad os tage udgangspunkt i de anbefalinger, der ligger i OECD's rapport.
Jeg har specielt hæftet mig ved den diskussion, der har været tidligere, også her i salen, om grønne afgifter, som vi oven i købet har fået at vide ikke bare skal være grønne, men oven i købet skal være begavede.
Det lyder jo rigtig tiltalende, hvis man kan lave begavede og intelligente grønne afgifter, og jeg vil godt høre en lille smule mere om ordførerens synspunkt på det område, ikke mindst med udgangspunkt i OECD's anbefaling om at indføre roadpricing, altså intelligente trængselsafgifter.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-05-14:
Det, jeg hæfter mig ved og glæder mig over, er, at vi får løftet landdistriktsmidlerne med op til 75 pct., for det betyder faktisk, at der bliver et sted mellem 800 mio. kr. og 900 mio. kr. til investering i et bedre miljø og et renere Danmark, og det er konstruktivt og fremadrettet.
Der er nok mange ting her i livet, man kan fortryde.
Men jeg synes da, det er konstruktivt at se på, hvad der er til rådighed, og der er virkelig basis for at lave nogle gode og konstruktive tiltag og gerne sammen med så mange af Folketingets partier som overhovedet muligt.
Steen Gade (SF), 2008-05-14:
Jeg vil sige, at de beløb, som hr. Per Ørum Jørgensen nævner, altså ikke gør, at vi kommer til at undgå anmærkninger fra OECD næste gang, hvis vi er på det niveau.
Men jeg forstår faktisk, at hr. Per Ørum Jørgensen bekræfter, at den meget opreklamerede forøgelse af en miljømilliard fra 2010 til 2013 er en fortsættelse af det, vi har i dag, og som vi havde sidste år, og som vi godt ved er for lidt, og for øvrigt bliver det lidt mindre på grund af inflationen.
Og så ved vi det, det er ikke noget særligt, det er det, vi har i dag.
Det andet, jeg så vil sige til hr. Per Ørum Jørgensen, og det er med hensyn til landdistriktsmidlerne, er, at vi jo er helt enige i den kamp om at bruge så meget af landdistriktsmidlerne.
Så vil jeg bare, sådan for at vi også skal have hele sandheden frem, sige: Har hr. Per Ørum Jørgensen så fortrudt, at Danmark sagde nej til den mulighed, vi havde i EU, for at tage 1,4 mia. kr. om året og give til naturformål, men som den danske regering - imod oppositionens ønsker - sagde nej til?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-05-14:
Nu var det jo ingen given sag, at miljømilliarden skulle videreføres, men det var så et konservativt krav i valgkampen.
Men det, hr. Steen Gade jo også skal huske, er, at der bliver et klart og markant løft, når det gælder EU's landdistriktsmidler, hvor 75 pct. bliver øremærket til miljøområdet.
Jeg synes egentlig, at man burde se på de to ting som en sammenhæng, altså hvad der samlet set bliver brugt på miljøområdet, og det synes jeg egentlig hr. Steen Gade skulle kvittere for, for det muliggør jo netop det muliggør jo netop - at vi er i stand til også i praksis at gennemføre en national naturplan her i Danmark.
Steen Gade (SF), 2008-05-14:
Jeg forstod på hr. Per Ørum Jørgensen, at man har kæmpet for at få miljømilliarden; jeg forstår, at man har kæmpet med Venstre, for det er jo ikke oppositionen, der har været imod den.
Men det, jeg gerne vil have hr. Per Ørum Jørgensen til at uddybe, er, hvad der egentlig ligger i en miljømilliard fra 2010 til 2013, som miljøministeren også pralede af.
Altså, sådan som den såkaldte miljømilliard har fungeret, så er det jo 250 mio. kr. om året, bl.a. for at reparere på en nedskæring, der har ligget tidligere, og vi er jo slet ikke oppe på niveau endnu. Men er det ikke rigtigt, at det, når den forlænges fra 2010 til 2013, så er status quo, som fortsætter til 2013, i en mindre udgave, fordi priserne stiger og der er inflation osv., sådan at det, der nu bliver talt om, som om det er et stort fremskridt, er det samme, knap nok, som vi har haft sidste år og forrige år?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-05-14:
Jeg kunne ud fra private ønsker lave mange tegninger til fru Ida Auken.
Og så vil jeg sige til fru Ida Auken, at hvis det er sådan, at hun skal have bygget noget derhjemme, så skal hun i hvert fald ikke betale forud, hvis det er sådan, det forholder sig med håndværkerne; det kan være en fordel at afregne, når de så har leveret.
Jeg vil sige det på den måde, at det, der er tilfældet her, måske er en form for utålmodighed hos fru Ida Auken.
Når vi laver et tiltag på miljøområdet, så er det jo ikke noget, du ser fra den ene dag til den anden.
Det tror jeg også fru Ida Auken fuldt ud er klar over.
Det synes jeg egentlig man skal kvittere for i stedet for, for så er midlerne netop til, at vi i fællesskab kan gøre en forskel i forhold til miljøet i Danmark, og det er fremadrettet, det er konstruktivt, og det er godt.
Ida Auken (SF), 2008-05-14:
En af de sætninger, der er blevet sagt meget i dag, er i den rigtige retning.
Det kan jo betyde mange ting.
Det svarer til, at jeg f.eks. fik en tømrer til at bygge en carport hjemme hos mig - det får jeg nok ikke brug for - og der ikke rigtig skete noget, han satte måske en pind op i ny og næ, og når jeg spurgte, om der skete noget, svarede han, at det går i den rigtige retning.
Det er nogen gange sådan, det kan opleves for oppositionen, når vi ser på, hvad det er for en miljøpolitik, der kommer fra regeringens side.
Det er derfor, at vi er så optaget af konkrete mål, tidsfrister og delmål: Hvornår når vi det her, hvornår kommer vi derhen?
Vi er så optagede af det, for at vi ikke bare kan sige, at det går i den rigtige retning.
Det er jo fint nok at sige, at man gerne vil have flere søer, at man gerne vil have grønne korridorer og gerne vil naturgenoprette, men hvis det drejer sig om en lillebitte sø eller en lillebitte korridor og om, at man får en mere til at gå ud i naturen og så siger, at det er i den rigtige retning, synes vi jo ikke, at det er noget stort at råbe hurra for.
Derfor vil vi gerne bare have en tegning af, hvilken målestok vi taler om.
Vi behøver ikke at sætte faste mål.
Det er bare for at høre om ambitionsniveauet.
Hvilken målestok taler vi om?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-05-14:
Jeg tror, hr. Per Clausen med let hovedregning måske også kan finde ud af, hvad resultatet var blevet, hvis det ikke var lykkedes for Det Konservative Folkeparti at få videreført miljømilliarden.
Det ville have betydet 250 mio. kr. mindre om året, og derfor er vi rigtig glade for, at det lykkedes os at komme igennem med det krav, så det står i regeringsgrundlaget, samtidig med at det lykkedes at komme igennem med kravet om, at 75 pct. af EU’s landdistriktsmidler skal bruges på miljøet.
Så meget har hr. Per Clausen eller for den sags skyld Enhedslisten aldrig nogen sinde bidraget med til dansk miljøpolitik og kommer vel heller aldrig til det.
Troels Lund Poulsen (V), 2008-05-14:
Jeg synes netop, at der bliver gået til biddet i forhold til en opfølgning, som jeg også har leveret til Miljø- og Planlægningsudvalget på de anbefalinger, der var i 1999.
Det er rigtigt, at der var ret mange anbefalinger.
Der var jo 51 anbefalinger, som blev givet til den daværende miljøminister.
Nu er der så blev givet 37, og de 37 har vi jo allerede taget højde for en opfølgning af, inden de er blevet givet som anbefalinger fra OECD.
Det synes jeg også man mangler at kvittere for i debatten, nemlig at der er en lang række tiltag, som vi jo allerede har taget som en konsekvens af, at vi har valgt at prioritere målrettet inden for nogle bestemte områder, bl.a. er den første miljømilliard jo et godt eksempel på det.
Så må jeg sådan set bare sige, at jeg synes, at det forslag til vedtagelse, som V, K, O og Ny Alliance har fremsat, fint stemmer overens med det billede, som jeg i dag har givet af, hvor vi står i forhold til dansk miljøpolitik, og jeg synes, at det, som er stærkt med den vedtagelse, jo bl.a. er, at der nu kommer en evaluering, hvor man ser på, hvordan fremdriften er i forhold til de anbefalinger, der er givet.
Det synes jeg da også er noget, som Folketingets partier bør kvittere for.
Steen Gade (SF), 2008-05-14:
Jeg undrer mig over, at ministeren synes, at der var nogle, der fokuserede på fejlfinding.
Det er der jo sådan set ikke nogen af os her, der har spurgt til.
Vi har jo ikke refereret andet end OECD's rapport.
Jeg synes egentlig ikke, at det er fejlfinding, men den påpeger jo altså nogle svære mangler i dansk miljøpolitik.
Så skal jeg sige, at den, vi havde for 10 år siden, også påpegede svære mangler.
Men det gør det jo ikke bedre.
Det gør det jo faktisk værre, hvis der ikke er blevet repareret på det i de der 10 år.
Det er jo faktisk et af de store problemer, at der ikke er blevet repareret i de 10 år.
Ja, det er nyt, at den kommer, men det er da ikke nyt, at den er blevet lovet.
Ministerens forgænger som miljøminister tror jeg lovede den strategi i alle de år, hun var miljøminister.
Den blev udsat og udsat, og nu får vi den til sommer.
Men det er altså ikke første sommer, hvor vi er blevet lovet den.
Det viser jo noget om, at den debat, vi har her, og ministerens måde at svare på, på en måde ikke rigtigt går til biddet.
Derfor bliver mit spørgsmål: Hvad er der egentlig galt ved det forslag til vedtagelse, der er fremsat af hr. Torben Hansen, fru Ida Auken, hr. Johs. Poulsen og hr. Per Clausen?