runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-12-12:
Jeg noterer mig, at vores skatteministre har sagt det.
Det gør Finansministeriet også.
Hvis du stiller et spørgsmål i morgen, vil Finansministeriet højst sandsynligt sige, at topskattelettelser også vil gavne væksten.
Men jeg synes jo også, at vi skal lade os påvirke af de internationale vurderinger og den måde, hvorpå man nu kan se, hvad uligheden betyder rundtomkring i verden, nemlig at det faktisk skader væksten.
Jeg synes jo, at det viser, at der er ved at ske et paradigmeskift i synet på topskattelettelser, og det synes jeg også vi bør overveje om skal påvirke Skatteministeriet og Finansministeriet fremadrettet.
Nej det kan jeg ikke præcis, for der står ikke noget om topskatten, men der står noget om skatten.
Der står, at øgede skatter ikke nødvendigvis vil skade væksten i Danmark, og det synes jeg er meget tankevækkende, for det er meget modsat det, OECD har sagt gennem masser af år.
Forudsætningen for, at Danmark er så stærkt et samfund, er jo, at folk har adgang til uddannelse, de har adgang til sundhed, og at der også er en vis form for mobilitet.
Så jeg synes sådan set, at det ser godt ud i Danmark, men jeg vil også gerne sikre mig, at det er det fremadrettet, og det er jo det, den her debat handler om, nemlig hvordan vi sikrer os, at uligheden ikke går helt galt, som det er sket i Sverige, som visse har tendenser til at fremhæve som perleeksemplet på, hvor godt det kan gå, når man sænker skatterne.
Men det har også nogle konsekvenser for uligheden, og det har det haft i Sverige.
Det synes jeg vi bør lære af i Danmark.
René Christensen (DF), 2014-12-12:
Det er jo de her politiske diskussioner, der kører en lille smule af sporet, for det bliver sådan meget om, hvad den ene har gjort, og hvad den anden har gjort.
Det er mere det her billede, som Socialdemokratiets ordfører sådan vil tegne, af, at man nu er blevet et andet parti og kun vil noget i bunden.
Det er ikke rigtigt, for lighed er jo begge dele, og det er sådan set bare det billede, jeg prøver at tegne her.
Man kan ikke tale om, at man kun vil noget i bunden; der skal også ske noget i den anden ende.
Det er ikke kun lighed, at man bare mødes et eller andet sted, for det er ikke sikkert, at vi får et rigere samfund af det.
Den her debat er jo mere kompleks, og det er egentlig bare det, jeg sådan prøver at opfordre ordføreren til også at sige i stedet for at bruge så mange kræfter på at skyde bagud og skyde fremad osv. osv., altså til at have den her, vil jeg egentlig sige, vigtige debat.
Hvordan er det, at vi får et lige samfund, samtidig med at vi selvfølgelig også har en vækst?
For der er vel ingen, der ønsker at få et lige samfund, fordi vi bliver fattigere.
Er ordføreren ikke enig i det og i, at det her vel så også er et komplekst område?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-12:
SF har jo haft tre skatteministre i denne valgperiode, og jeg tror, at de alle tre endda flere gange har svaret på spørgsmål om, hvad der vil ske med samfundets velstand, hvis man sænker eller fjerner topskatten.
hvor han blev spurgt: Hvad vil der ske, hvis man sænker topskatten med 1 pct., altså ikke et procentpoint, men 1 pct. ud af de hundrede procent, som topskatten er, når den er fuld?
Svaret var, at så ville det danske samfund blive 90 mio. kr. rigere, altså, at væksten ville øges, så det danske samfund ville blive 90 mio. kr. rigere ved blot så lille en sænkning af topskatten.
Mener SF ikke det længere?
Efter at SF er trådt ud af regeringen, mener SF så ikke længere, at det danske samfund bliver rigere ved at sænke topskatten?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-12-12:
Jeg noterede mig også, at ordføreren er meget optaget af, at det er i orden, at de, der får løn, får mere i løn – mere og mere, og mere skal mere have.
Det er jo et fair nok synspunkt, så jeg vil bare spørge, om De Konservative mener, at de aktieoptioner og lønstigninger, vi så blev givet til visse bankdirektør under den økonomiske krise, er udtryk for den samfundsmæssige værdi, disse har.
Stine Brix (EL), 2014-12-12:
Nej, det synes jeg ikke.
Jeg synes, det er rimeligt, at der er en sammenhæng, i forhold til hvor meget man arbejder.
Jeg synes også, det er rimeligt, at der er en sammenhæng mellem den løn, man får, og de kvalifikationer, man har.
Men det, vi ser lige nu, er, at man øger forskellen mellem dem, som har mistet deres arbejde i en periode, og dem, som har et arbejde, markant – og for meget, synes jeg.
For det er jo sådan, at grunden til, at vi har f.eks. dagpenge, er en erkendelse af, at vi har en økonomi – og det vender tilbage i kriser – hvor folk risikerer at blive fyret og miste deres arbejde.
I den situation er det rigtig vigtigt, at der er en kompensation for det indkomsttab, de har, så de ikke ryger fuldstændig igennem.
Der ser vi altså, at den kompensation, man får, altså de dagpenge, man får, er blevet væsentlig forringet i forhold til den løn, folk mister.
Og det giver voldsomme problemer, at de sociale konsekvenser ved at miste et arbejde bliver meget, meget større, herunder den risiko, der følger med, for, at man f.eks. skal forlade sit hus, sælge sin bil eller alt muligt andet; det er enormt uhensigtsmæssigt.
Så jeg mener, det er rimeligt, at der er en effekt af, at man arbejder, og at det også afspejler, hvor mange timer man arbejder, og hvilke kvalifikationer man har.
Men de voldsomme forskydninger, vi ser, er jeg uenig i.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-12:
Jamen det er bare et interessant svar, for når Enhedslisten siger, at nogle synes, at ulighed er godt, gælder det også Enhedslisten selv.
Enhedslisten selv synes, det er godt, at der er forskel på, om man arbejder meget eller arbejder lidt, om man arbejder eller slet ikke arbejder.
Det har vi lige fået fru Stine Brix' ord for.
Det, vi diskuterer, og det, Enhedslisten er bekymret for, er, om muligheden er for stor i Danmark.
Det kan vi godt diskutere, og det er en reel diskussion, men Enhedslisten skal ikke lade, som om Enhedslisten er imod al ulighed.
Enhedslisten synes bare, at der er for meget, i forhold til hvad vi andre synes.
Stine Brix (EL), 2014-12-12:
Det, jeg prøvede at indlede med, var jo den diskussion, der ofte er i økonomisk politik, om, at det handler om at få en større grad af ulighed, og at det i sig selv skulle skabe vækst.
Ole Birk Olesens eget parti er tit fortaler for det, altså for, at det er godt med øget ulighed, for så løber folk derudad, og så stiger væksten.
Jeg er uenig i det.
Jeg er uenig i det, fordi det, vi faktisk ser, er, at lande med høj grad af lighed klarer sig bedre: Der er højere grad af velstand, der er højere grad af velfærd.
For det er ikke sådan, at når uligheden vokser meget i et samfund, så går det bedre.
Det er godt, at der er en sammenhængskraft, og at man har en mulighed for at se, at man selv har nogle chancer i et samfund.
Så det er sådan set bare den pointe om, at ulighed i sig selv fremmer væksten, altså at stigende ulighed er godt, jeg er uenig i.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-12-12:
Jeg noterede mig, at hr. Ole Birk Olesen ikke i noget nævneværdigt omfang lader sig påvirke af IMF's eller OECD's vurderinger af, at øget ulighed i et samfund skader væksten.
Det undrede mig sådan set, fordi hr. Ole Birk Olesen jo ellers, når det handler om topskattelettelser og alt muligt andet, gerne henviser til OECD.
Hvis vi nu kigger på det seneste skriv, som OECD er kommet med netop i den her uge, kan vi se, at de meget klart siger, at øget ulighed skader væksten, at man kan se en direkte sammenhæng mellem Ginikoefficienten og ændringer i den, og hvad det betyder for væksten, også for et land som Danmark.
Danmark er også en del af rapporten, som OECD kommer med.
Derfor vil jeg bare spørge: Giver det ikke anledning til at overveje, om I har ret i jeres antagelse af, at topskattelettelser bare er supergodt?
Gør det ikke et eller andet indtryk, også hos Liberal Alliance, at OECD nu siger, at det faktisk skader væksten?
Er Liberal Alliance måske et parti, der egentlig ikke er interesseret i, at Danmark har en vækst, for jeg kunne egentlig godt forledes til at tro, at det er der, man ender?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-12:
Der er ingen som helst tvivl om, at hvad angår noget af den ulighed, man har i mindre udviklede lande, hvor man har en feudallignende samfundsstruktur, og hvor nogle klasser holdes nede af lovgivning, der forhindrer, at de kan få et arbejde, eller forhindrer, at de kan starte en virksomhed, skaber det ulighed, og det forhindrer den økonomiske vækst.
Det er der ingen tvivl om.
OECD siger jo også, at vi bør sænke topskatten i Danmark.
OECD siger jo også, at vi bør sørge for, at det bedre kan betale sig at arbejde for dem i bunden af indkomstskalaen.
Så selv OECD, som fru Pia Olsen Dyhr henviser til, siger, at Danmark skal gennemføre reformer, der som en konsekvens, som en sideeffekt, øger den økonomiske ulighed, hvis vi ønsker en højere økonomisk vækst i Danmark.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-12-12:
Så jeg vil bare spørge, om hr. Ole Birk Olesen, mener, at den her rapport er noget makværk, at den ikke har ret, og at OECD og f.eks. IMF har udviklet sig til socialistiske tænketanke, eller om hr. Ole Birk Olesen anerkender OECD's rapport og derfor overvejer, om Liberal Alliance måske også skal revidere sit syn på topskattelettelser?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-12:
Jeg har ligesom formentlig fru Pia Olsen Dyhr ikke læst den nyeste rapport i detaljer.
Jeg har læst overskrifter.
Så når fru Pia Olsen Dyhr siger, at der i den rapport skulle stå, at væksten i Danmark ville blive beskadiget, hvis vi lettede topskatten, så kan jeg ikke præcis sige, at det står der ikke, men jeg tvivler meget på, at der står det.
Til gengæld tvivler jeg ikke et øjeblik på, at når OECD i januar næste år igen kommer med sine anbefalinger for dansk økonomi, vil OECD gentage, at vi bør sænke marginalbeskatningen i Danmark for at styrke den økonomiske vækst.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-12-12:
Hr. Mike Legarth siger, at større ulighed er godt for Danmark, og at det betyder, at vi får mere vækst.
Jeg vil bare spørge hr. Mike Legarth, om De Konservative ikke bliver påvirket af en rapport fra OECD, der siger, at øget ulighed skader væksten, at vi altså får færre ressourcer i Danmark.
Jeg vil bare meget simpelt spørge De Konservative: Synes I i virkeligheden, at det er godt med lavere vækst i Danmark og dermed øget ulighed?
Mike Legarth (KF), 2014-12-12:
I Det Konservative Folkeparti – og det tror jeg at jeg gjorde krystalklart – arbejder vi netop på at skabe vækst og beskæftigelse.
Er der nogle, det går godt, så roser og anerkender vi det; vi letter på hatten.
Vi har ikke noget problem med, at der er nogle, der klarer sig bedre end andre.
Så længe de, der har mindst, ikke får mindre, har vi ingen problemer med det.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-12:
Fru Stine Brix sagde i sin tale: Mange synes, at ulighed er en god ting ud fra en tankegang om, at det skulle få gang i væksten og beskæftigelsen.
Jeg skal høre: Synes Enhedslisten, at det er en dårlig ting, at der er forskel på, hvor meget man har i indkomst, hvis man er i arbejde, og hvor meget man har, hvis man ikke er i arbejde; at der er forskel på, hvor meget man har i indkomst, hvis man arbejder 20 timer om ugen, og hvor meget man har, hvis man arbejder 40 timer om ugen?
Eller synes Enhedslisten, at den ulighed, der er mellem dem, der arbejder meget, og dem, der arbejder lidt, skal elimineres fuldstændig i det danske samfund, når Enhedslistens drømmevision for det danske samfund er oprettet?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-12-12:
Det kan godt være, at ministeren ikke synes, der er så stor indkomstforskel, men hvis vi kigger på de sidste 10 år, kan vi se, at 3F'eren har oplevet en indkomststigning på 0,5 pct., mens direktøren i gennemsnit har oplevet 23-24 pct. i lønstigning.
For jeg hører, at vi begge to er optaget af spørgsmålet om ulighed, og at regeringen gerne vil adressere det, men der, hvor vandene skilles, er nok i forhold til, om det skal være uafhængige eksperter, der kigger på det og kommer med anbefalinger, og om de skal kigge på alle de parametre, eller om man i regeringen på en eller anden måde bare skal kigge tilfældigt på det, når man nu kommer med en reform, og man derfor ikke får sammenhængene.
Og hvis det er der, vandene skilles, hvad er det så, der er så afgørende for regeringen, at man ikke er villig til at få nogle uafhængige og måske lidt mere kritiske øjne til at se på den måde, man håndterer uligheden på?
Morten Østergaard (RV), 2014-12-12:
Jamen jeg synes da, vi heldigvis lever i et samfund, hvor der er masser af uafhængige iagttagere af stort set alle samfundsforhold, og som jeg sagde i min indledning, stiller vi glad og gerne de tal, vi har, til rådighed for forskere, interesseorganisationer og tænketanke, der interesserer sig for det.
Men her er der jo altså tale om, at det, man så kritiserer fra forslagsstillernes side, er, at vi helt konsekvent, hvert eneste år, på samme tid, i den samme redegørelse, i den samme form, så man kan sammenligne det år for år, følger op på den her problemstilling.
Og det har jo intet med tilfældigheder at gøre; der er jo en systematik, der rækker langt ud over det, at man en gang imellem vælger at nedsætte en kommission, som så nedsættes én gang, og så kan man tage rapporten ned fra hylden.
Her er der hvert år en ny rapport, som du kan sammenligne med rapporten fra året før.
Så vil jeg bare holde fast i, at man jo kan lave sine regneeksempler, som man vil, afhængigt af hvad man ønsker, og hvilket billede man ønsker at fremmane, men uanset hvad tror jeg, at vi må være enige om, at når vi kigger ud over verdens lande, er Danmark et af de lande, der har den mindste indkomstforskel.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-12-12:
Tak for det.
Når det er sagt, vil jeg gerne spørge ministeren, om ministeren mener, at det er et problem, at regeringens reformer har øget Ginikoefficienten, den Ginikoefficient, der spiller så stor en rolle i SF's beslutningsforslag.
Morten Østergaard (RV), 2014-12-12:
Som jeg lige sagde før, er indkomstforskellene i Danmark omtrent uændrede fra 2007 til 2012, og Ginikoefficienten er jo et velegnet instrument til at sammenligne lande.
Men jeg synes, at når vi arbejder med politikken på den måde, vi har gjort i Danmark, og med held, i en periode, hvor vi har haft fem kvartaler i træk med stigende beskæftigelse, så er det det, det handler om.
Så er det de reelt lige muligheder – muligheden for at komme fra at være i en situation, hvor man er det, vi i dag betegner som økonomisk fattig, til at komme i en situation, hvor man er selvforsørgende og kan komme op igennem indkomstlagene.
Så der er social mobilitet i Danmark, ikke tilstrækkeligt, men der er faktisk social mobilitet.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-12-12:
Det er sådan set ikke det, jeg spørger ministeren om.
Mike Legarth (KF), 2014-12-12:
Jeg synes, det er vigtigt i så vigtig en debat, at vi lige får fakta på plads.
Måske kunne ministeren starte med at redegøre for, hvordan forholdene egentlig er i Danmark – og bekræfte, at man i OECD's undersøgelse kan se, at Danmark i årtier har været et af de lande med mindst indkomstforskel, og at vi faktisk ligger som nr. 2 i OECD.
Morten Østergaard (RV), 2014-12-12:
Ja, jeg kan bekræfte, at det også er sådan, de grafer, jeg kigger på, ser ud.
Ministeren for regeringen, men jeg er leder af Det Radikale Venstre.
Ja, hvis det generelt var sådan, at det danske samfund i stadig stigende grad blev præget af stor ulighed, så ville vi i regeringen også synes, det var et problem.
Det, vi synes har været den store udfordring – og det er derfor, vi har lavet en fattigdomsgrænse – er jo at sikre, at vi mindsker fattigdommen.
Det er det, vi vil måles på.
Vi vil have, at det er sådan, at hvis man er havnet i økonomisk fattigdom, kan man bevæge sig ud af det, og vi ønsker så få, der havner der, som muligt.
Morten Østergaard (RV), 2014-12-12:
Jeg er tilfreds med, at regeringens politik er dækket ind af, at der omtrent er uændrede indkomstforskelle fra 2007 til 2012 – omtrent uændrede.
Derfor kan man jo ikke opstille sin egen præmis og derefter bede om en bekræftelse af den.
Det må være et samlet billede, der er brug for, og der er det samlede billede en omtrent uændret udvikling fra 2007 til 2012.
Jeg synes, det er værd at tage det rigtige udgangspunkt, nemlig at indkomstforskellene i Danmark er meget små set i et internationalt perspektiv.
De har været stigende på et tidspunkt, men de er omtrent uændrede fra 2007 til 2012, og det udgangspunkt synes jeg bare det er vigtigt at vi tager.
Derfor synes jeg jo, at det, der er vigtigt – og det var også det, jeg hørte i fru Pia Olsen Dyhrs indlæg her – er at fokusere på den sociale mobilitet: Altså, har man mulighederne for at bevæge sig i tilstrækkeligt omfang?
Der er en ulighed i sundhed, som jeg også adresserede i mit oprindelige indlæg.
Men det er jo alt sammen ting, vi har på tegnebrættet, og derfor er vi jo, kan man sige, i handlehumør.
Vi vil gerne agere i forhold til alle de dagsordenener, og vi synes egentlig, at den systematiske opfølgning, vi har på den problemstilling hvert eneste år, giver os et tilstrækkeligt belæg for at tage initiativer, sådan som vi har gjort det med sundhedsudspillet, med vores sociale 2020-mål, med vores uddannelsesindsats, og derfor er tiden inde til handling.
Vi synes faktisk, at sagen er velbelyst.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-12-12:
Grunden til, at vi nu foreslår, at man også gør det på ulighedsområdet, er jo, at der, som ministeren også var inde på i sin gennemgang, i virkeligheden er mange dimensioner i det her kompleks.
Det er jo ikke kun spørgsmålet om fattigdom, for fattigdom er et stort og et synligt problem, som vi skal gøre noget ved, men lighed handler jo sådan set om forholdet mellem top og bund og den balance, der er, og vi kan se, at det er et selvstændigt problem.
Det handler om social mobilitet, det handler om psykiske problemer, det handler om fedme, det handler om uddannelsesniveauet, og det handler i virkeligheden også om, hvor mange teenagemødre vi får i Danmark.
Derfor holder vi jo fast i, at vi har brug for en ulighedsudredning, og der vil jeg bare spørge om noget, når vi nu kan se, hvad OECD siger i sin rapport – jeg tror, den kom i går eller i forgårs.
De siger klart, at lighed fremmer væksten, og de sætter endda tal på, de går ret vidt, de siger, at et fald i uligheden på 1 procentpoint betyder, at BNP efter 5 år er 0,8 pct. højere.
Siden 1985 er uligheden i Danmark vokset med 2,5 procentpoint, hvilket i virkeligheden svarer til 40 mia. kr. i lavere BNP.
Mener ministeren, at Danmark kan undvære den vækst i bruttonationalproduktet og vi derfor kan sidde overhørigt, at vi faktisk skal kigge på spørgsmålet om ulighed?
Jesper Petersen (S), 2014-12-12:
Det er lige så korrekt, som at Dansk Folkeparti under den tidligere regering var med til at lave lettelser af selskabsskatten; det er fuldstændig lige så korrekt.
Så jeg ved egentlig ikke, hvor hr. René Christensen vil hen med spørgsmålet.
Som regering er vi jo optaget af, at hele pakken inden for konkurrenceevne udvikler sig på en gunstig måde, og det gør vi ved at investere i uddannelse, i infrastruktur, i forskning, i et godt sundhedsvæsen, i et godt samarbejde mellem den offentlige og den private sektor og i at sørge for, at der er nogle afgiftsforhold og nogle selskabsskatteforhold, der gør det attraktivt at investere og drive virksomhed i Danmark.
Og konkurrenceevnen bliver bedre, eksporten klarer sig godt, og der bliver flere arbejdspladser.
Og der er det her et element i det.
Jo, man kunne have valgt at gøre det på en anden måde.
Jeg tænker, at det egentlig er samme måde, hr. René Christensen ville forsvare det, at Dansk Folkeparti lavede selskabsskattelettelser tidligere.
I modsætning til Dansk Folkeparti var vi bare ikke med i de lettelser af personskatten til de allerrigeste danskere, som hr. René Christensens parti var med til at gennemføre ad flere omgange før det seneste valg.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-12:
Lighed handler jo egentlig om to ting.
Det handler om dem, der er oppe i toppen, og hvor godt de har det på alle mulige parametre, og så handler det om dem, der er nede i bunden, og hvor dårligt de har det.
Og vi har det jo sådan, at vi ikke har noget problem med, at der er nogle, der stikker af og får det rigtig godt ved egen indsats, men det er et problem, hvis der er nogen, der ikke får det liv, som de burde kunne få i et moderne samfund som det danske.
Så nævner ministeren i forhold til uddannelse, at her spiller motivation en rolle.
Det er faglige færdigheder, der spiller en rolle, og det er motivation.
Kan ministeren redegøre for, hvordan regeringen ser på motivation som en faktor, der betyder noget for, om man nede i de lavere sociale lag eller de dårligere sociale lag kommer op?
Morten Østergaard (RV), 2014-12-12:
Vi har jo taget en række initiativer, der tager sigte på, at flere unge og ikke mindst udsatte unge gennemfører en ungdomsuddannelse.
Jeg tror da for det første, at det at føle, at man har de fornødne faglige forudsætninger for det, er et vigtigt sted at starte.
Derfor er der selvfølgelig forskellige faktorer, både faglige, økonomiske og sociale, og de skal alle sammen være på plads, og derfor synes vi egentlig, at de initiativer, vi har taget, samlet set bærer ved til, at uddannelse kan blive vejen til at forebygge fattigdom blandt de mest udsatte grupper.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-12:
Det er rigtigt, at det bl.a. handler om økonomisk motivation, og her mener jeg måske ikke at regeringen har gjort nok.
Det er jo i dag sådan ifølge Økonomiministeriets tal, at det for 330.000 personer gælder, at de kun har en svag økonomisk tilskyndelse til at arbejde.
Men det er jo ikke en særlig stor reduktion.
Hvorfor ikke reducere det til f.eks. 90.000, som Liberal Alliances politik vil gøre det til?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2014-12-12:
Jeg bliver nødt til at anholde den påstand, som hr. Jakob Engel-Schmidt kom med, da han stillede spørgsmål til ministeren, for han siger, at OECD ikke forholder sig til økonomier a la den danske.
Er det korrekt, at der på side 19 i OECD's redegørelse står, at en stigning i Ginikoefficienten fra 20 til 21 pct. har samme effekt som en stigning i koefficienten fra 40 til 41 pct., og at det derfor har konsekvenser for bruttonationalproduktet og væksten i et samfund?
Jeg vil bare spørge, om det er korrekt, at det står på side 19 i OECD's redegørelse.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-12-12:
Jamen det er givetvis korrekt, ligesom OECD gentagne gange, år efter år, fortæller, at den danske topskat er en barriere for større vækst og velstand.
Jesper Petersen (S), 2014-12-12:
Jeg prøver såmænd bare at få lidt politik ind i den her diskussion, så det handler lidt mindre om statistik, for det synes jeg vi har set på, men jeg peger på nogle af de politiske forskelle.
Jeg synes, det er en god skattereform, og jeg mener ikke, at man skal lave politik og vurdere enkelte reformer, altså om de er fornuftige eller ej, alene på en matematisk formel som Ginikoefficienten.
Det mener jeg simpelt hen ikke ville være klog politik.
Så man kan godt lave en skattereform, hvor det jo er ualmindelig vanskeligt at lave en lettelse af skatten på arbejde, uden at det har den konsekvens på Ginikoefficienten.
Derfor kan man stadig bare skrue den sammen på fuldstændig forskellig vis.
Vores lægger hovedfokus på de laveste indkomster, og Venstres politik har gennemgået været, at de mest velstillede skulle have øgede skattelettelser.
Det har man så gennemført med støtte fra Dansk Folkeparti tidligere, og vi har ført en anden skattepolitik.
Det er vel interessant nok at få de ting frem i lyset, nemlig at der er de meget klare forskelle, når vi i dag har en diskussion om ulighedsudviklingen bl.a. i relation til skattepolitikken.
Mike Legarth (KF), 2014-12-12:
I Det Konservative Folkeparti bekæmper vi selvfølgelig også gerne fattigdom, og det mener jeg heller ikke at vi har i Danmark.
Vi har et stærkt socialt sikkerhedsnet, der tager hånd om det.
Jeg synes jo egentlig hellere, at debatten skulle handle om, om det sikkerhedsnet ikke er blevet for stærkt, og om vi ikke animerer og motiverer nogle til at lade være med at udnytte det potentiale, de har, og tage det ansvar, de burde.
Er det godt?
Jeg vil så selv svare, at nej, det er det jo ikke, for så kommer der færre penge i statskassen, så er der færre penge til uddannelse og sundhed og til at skabe gode vilkår for de svageste i samfundet.
Hvad mener ordføreren?