runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (SF), 2010-11-30:
Jeg beklager, at jeg gik glip af det første af debatten.
Nu har vi fået fastslået, at ministeren anerkender, at der er forskel på, om man er tvunget til at forlade sit land som flygtning, versus at man frivilligt, at man planlagt forlader sit land.
Det synes jeg er rart at få slået fast også fra ministeren.
Så må jeg bare spørge ministeren, om ministeren ikke også vil anerkende, at der er forskel på, om ens oprindelsesland er i krig, er i kaos, er i opløsning, eller om man har et oprindelsesland, hvor man vil kunne modtage pension fra ud fra en eller anden brøk og en eller anden fordeling, alt efter hvor mange år man har boet dér, og hvor mange år man har boet i Danmark.
Anerkender ministeren ikke også, at der er meget stor forskel på de to situationer?
Inger Støjberg (V), 2010-11-30:
Nu må jeg indrømme, at det måske ikke står mig helt klart, hvad det er, fru Astrid Krag forsøger at spørge til.
Men jeg kan til fru Astrid Krags kommentarer om, at det måtte være rart for mig som minister at få slået fast, at der er forskel på, om man er flygtet eller ej, sige, at det har jeg vidst hele tiden.
Så der behøver fru Astrid Krag ikke sådan at vise hensyn, kan man næsten sige.
Men lad mig sige det sådan: Jeg synes, det her er en fuldstændig reel og udmærket harmonisering.
Jeg har ikke noget som helst problem med det, og jeg synes også, det er vigtigt, hvilket måske ikke står fuldstændig klart efter den her debat, at man jo ikke kommer fuldstændig tomhændet ud i det danske samfund, for man vil altid modtage en eller anden form for ydelse.
Og så vil jeg da naturligvis gerne vedgå, at starthjælp ikke er nogen høj ydelse, men det er nu engang det, vi har fastsat som hjælp i starten, når man kommer til Danmark.
Derudover kan man jo så netop få de enkeltydelser, som tidligere har været omtalt.
Astrid Krag (SF), 2010-11-30:
Ja, og det er jo så det bøvl, som de høringsparter, som nåede at komme med høringssvar, inden vi gik i gang her, også har påpeget vil øge de administrative byrder.
Jeg vil lige spørge om en ting, som jeg ikke ved om ministeren kan svare på her, og så vil der komme et spørgsmål fra mig i udvalgsbehandlingen, men måske kan ministeren afklare det allerede her: Hvordan hænger det her forslag sammen med flygtningekonventionen og vores forpligtelse til at sidestille flygtninge med landets egne borgere, når nu ministeren har anerkendt og er enig i, at der altså er en markant og afgørende forskel på, om man kommer til landet frivilligt, planlagt – som arbejdskraft eller andet – eller om man er blevet tvunget til at komme til Danmark som flygtning, fordi det land, man kommer fra, er i konflikt, er i krig, er i opløsning på en eller anden facon?
Det er vi enige om at der er en grundlæggende forskel på.
Hvordan spiller det her så sammen med Danmarks internationale forpligtelser?
Inger Støjberg (V), 2010-11-30:
Derfor mener vi bestemt, at det her ligger fuldstændig op ad FN's konvention om flygtninges retsstilling.
Mette Frederiksen (S), 2010-11-30:
Jeg tror, mange danskere har det sådan, at når der er økonomisk krise, er der en ret stor forståelse for, at der skal spares nogle penge, og at man så at sige skal gå budgetterne igennem for at se, om man nu bruger pengene rigtigt.
Jeg tror til gengæld ikke, der er ret stor forståelse for, at det skal være nogle af de grupper, som regeringen sammen med Dansk Folkeparti har udvalgt til at være de grupper, der sådan skal holde først for, når der er økonomisk krise i Danmark.
Først var det jo en del af genopretningspakken, at forældre til børn med funktionsnedsættelser ikke længere kan få, hvad man tidligere har kunnet få i tabt arbejdsfortjeneste, og nu vælger man så at pille en relativt lille gruppe af mennesker ud og sige: Flygtninge, som forlader deres hjemland, ofte på grund af borgerkrig eller personlig forfølgelse, skal ikke kunne have en alderdom med folkepension i lighed med de fleste andre pensionister i Danmark.
Jeg har også utrolig svært ved at forstå den her disposition, den her prioritering, at man vælger, at det er flygtninge, der især skal bøde, fordi der er økonomisk krise i Danmark, og jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre regeringens forsvar for, at det er mennesker, der flygter fra borgerkrig, der skal have forværret deres pensionsforhold.
Inger Støjberg (V), 2010-11-30:
Nu kan jeg forstå, at fru Mette Frederiksen mener, at opfattelsen af, at man i en krisetid også skal stramme op på økonomien, skulle have bredt sig til befolkningen.
Det er jeg bestemt enig med fru Mette Frederiksen i, men jeg må også konstatere, at det tilsyneladende ikke er en opfattelse, der har vundet indpas hos fru Mette Frederiksen, i og med at jeg stort set kun har set udgiftsdrivende forslag fra fru Mette Frederiksen igennem den seneste meget lange tid.
Når det her forslag kommer nu, er det ikke som led i genopretningsplanen, vil jeg sige til fru Mette Frederiksen.
Det er som led i finansloven, og det er nu engang sådan, at når man fremsætter et finanslovforslag, tager man forskellige politiske tiltag.
Det her er så et af dem, og jeg må sige, at jeg sagtens vil kunne forklare både nu og i morgen og i overmorgen, hvorfor den her harmonisering sker, for jeg synes faktisk, det er ganske rimeligt, at vi nu stiller alle lige.
Jeg synes altså, det ville klæde fru Mette Frederiksen, hvis fru Mette Frederiksen også ville være med til ligesom at ytre, at det jo naturligvis er sådan, at man stadig væk får en eller anden form for ydelse, når man kommer hertil som flygtning.
Mette Frederiksen (S), 2010-11-30:
Jeg forstår godt, at ministeren har behov for næsten krampagtigt at klamre sig til begrebet harmonisering, fordi det jo på en eller anden måde lyder lidt pænere end at kalde forslaget ved dets rette navn, nemlig at man sparer penge på nogle folkepensionister, der i forvejen ofte står i en udsat økonomisk situation.
Det, der jo er sagen for rigtig mange flygtninge, er, at det er svært at opnå tilknytning til arbejdsmarkedet.
Der kan være traumer fra den krig, som man er flygtet fra.
Der kan desværre have været episoder med tortur eller lignende forhold, der gør, at det bare er sværere at opnå tilknytning til arbejdsmarkedet og oppebære sin egen forsørgelse.
Det kan være sværere af den grund at spare op til egen alderdom.
Vil ministeren bekræfte, at hvis man kommer til Danmark som flygtning efter det 62. år, vil man med forslaget her ikke kunne modtage så meget som en krone i pension?
Inger Støjberg (V), 2010-11-30:
Først og fremmest vil jeg godt lige fuldstændig aflive den opfattelse, fru Mette Frederiksen tilsyneladende har fået, af, at vi krampagtigt skulle holde fast i ordet harmonisering.
Når vi nu er flere, der bruger ordet harmonisering, er det naturligvis, fordi det er det rette begreb for det.
Med hensyn til det spørgsmål, som fru Mette Frederiksen så stiller, om, hvad der vil ske, hvis man kommer hertil som 62-årig, kan jeg sige: Jamen det er sådan, som det også blev sagt af Venstres ordfører, at man jo så vil modtage f.eks. starthjælp, det kan være de første 7 år, og derefter vil man kunne overgå til en anden ydelse.
Så det er fuldstændig korrekt, hvad Venstres ordfører sagde.
Peter Madsen (V), 2010-11-30:
Lovforslaget vedrører den befordringsrabat, som efterlønsmodtagere m.fl. har kunnet få.
Konkret betyder lovforslaget, at efterlønsmodtagere ikke længere ved lov kan få rabat ved køb af abonnementskort til befordring i den kollektive persontrafik.
Ordningen har været et led i aftalen om udmøntning af satspuljen for 2011, og udgiften i 2011 skønnedes at ville andrage 13 mio. kr. På grund af den økonomiske krise er satspuljen altså desværre kraftigt formindsket, og derfor prioriterer vi hårdere mellem satspuljeprojekterne, end vi måske har været nødsaget til i de tidligere år efter satspuljens ikrafttrædelse.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-11-30:
Da vores ordfører, fru Anne-Marie Meldgaard, ikke kan være til stede i salen i dag, skal jeg på Socialdemokraternes vegne fremføre følgende: Lovforslaget er et led i aftalen om udmøntning af satspuljen for 2011.
Det er aldrig rart at skulle lægge stemmer til forringelser for grupper i samfundet, men under satspuljeforhandlingerne for 2011 og frem til 2015 var der så få penge på beskæftigelsesministerens område, at det blev nødvendigt at prioritere i en grad, vi aldrig har set før.
Var det de svage grupper, de handicappede, sygefravær, arbejdsmiljø eller seniorer, der skulle spares på?
Svaret blev: alle grupper.
Men kun en af grupperne krævede en lovændring, og det er den, der ligger i L 70 om befordringsrabatten, som vi behandler lige nu.
Befordringsrabatten koster ca. 13 mio. kr. om året, og ud af den samlede ramme i den 4-årige satsperiode ville det betyde, at man i 2011 ville trække 33 pct., i 2012 50 pct., og i 2013 60 pct., og det ville give et underskud i 2014 på 2 mio. kr. af det samlede beløb, der var til rådighed i satspuljen på beskæftigelsesministerens område.
Det er selvfølgelig altid kedeligt, når det er nødvendigt at skære i rettigheder, der er opnået, men med den økonomiske situation, som også satspuljen lider under i år, har det været nødvendigt at finde besparelser.
Og der er så i forligskredsen opnået enighed om, at lovgrundlaget for rabatordningen må holde for i år.
Derfor støtter Socialdemokraterne forslaget.
Inger Støjberg (V), 2010-11-30:
Det er fuldstændig korrekt, at jeg stadig er i gang med at afbureaukratisere beskæftigelsesområdet, hvilket jeg jo håber at Enhedslisten vil gå fordomsfrit ind i, når den tid kommer, og det varer ikke ret længe, kan jeg berolige fru Line Barfod med.
Men man kunne i virkeligheden vende det her om og sige, at det jo også er en harmonisering, så der er også noget bøvl, man slipper for, for nu skal man jo netop ikke sidde og tælle optjeningen op; nu er det hele harmoniseret fuldstændig på lige fod med forholdene for alle andre her i landet.
Det, der er sagen her – og der bliver jeg nødt til at gå lidt i rette med fru Line Barfod – er jo netop, at man, når man kommer hertil, får en ydelse, så man selvfølgelig kan opretholde sin eksistens, og derudover er der så mulighed for at modtage de enkeltydelser, som fru Line Barfod også har nævnt.
Bent Bøgsted (DF), 2010-11-30:
Jeg synes, det er en mærkelig argumentation, fru Line Barfod kommer med, om at give skattelettelser til de rige.
Det har ikke noget med satspuljen at gøre.
Satspuljemidlerne går til formål, til projekter, der gavner de udsatte, og det er det, pengene skal bruges til.
Det er jo ikke noget med, om der er givet skattelettelser til de rige eller sådan noget.
I forbindelse med om man skal give det igennem finansloven, står det jo selvfølgelig enhver frit for at rejse spørgsmålet i forbindelse med finanslovforhandlingerne, men det kræver selvfølgelig også et flertal for det.
Det her er en ordning, der er kommet i stand under satspuljen, og derfor er det satspuljepartierne, der afgør fremtiden for denne ordning.
Tage Leegaard (KF), 2010-11-30:
Danmark har en enestående natur, som vi alle er forpligtet til at værne om.
Ingen har ret til at udfolde sig på en måde, så særlige naturværdier går tabt, og vi har derfor også både ret og pligt til at holde øje med, om naturen lider urimelig overlast, når vi som mennesker ændrer på den, når der skal bygges veje, broer, nye byområde eller anlægges erhvervsvirksomheder af den ene eller den anden art.
Det er altså sådan, at man, hvis man føler, at naturen lider unødvendigt under et menneskeskabt projekt, har ret til at klage til Natur- og Miljøklagenævnet.
Det er uden diskussion en nødvendig og god lovbunden og lovreguleret ret, som enkeltpersoner, virksomheder og organisationer har, og den ret skal der ikke sættes spørgsmålstegn ved.
Der skal dog heller ikke herske tvivl om, at vi i Det Konservative Folkeparti ikke ønsker en overdreven brug af en ret; vi ønsker, at klager ikke indgives for klagens skyld, men for at få undersøgt, om en given aktivitet nu også er i overensstemmelse med de regelsæt, der gælder for beskyttelse af natur og miljø.
Det er således et ønske om en smidigere klagebehandling, der har ført til dette forslag om en ændring af taksterne for at klage, så det fra årsskiftet skal koste 500 kr. for enkeltpersoner og 3.000 kr. for virksomheder og organisationer at få behandlet en klage ved Natur- og Miljøklagenævnet.
Jeg synes, der er grund til at notere sig, at klagegebyret, hvis man får medhold i sin klage til Natur- og Miljøklagenævnet, kommer tilbage til klager, og der er på den måde ikke lagt op til, at vi på baggrund af de nye gebyrer får en større belastning af naturen.
Alt i alt er det en god lovændring, som Det Konservative Folkeparti støtter.
Mette Gjerskov (S), 2010-11-30:
Jeg vil gerne spørge om noget.
Jeg står her med Danmarks Naturfredningsforenings høringssvar.
Jeg ved jo, at Danmarks Naturfredningsforening normalt har en særlig stor plads i De Konservatives hjerte, og Naturfredningsforeningen siger altså her, at miljøorganisationerne spiller en samfundsnyttig, billig og uundværlig vagthunderolle.
Og så siger de, at lovforslaget er yderligere et eksempel på regeringens bestræbelser for at knægte de grønne organisationer.
Kan Det Konservative Folkeparti virkelig være med til det?
Tage Leegaard (KF), 2010-11-30:
I Det Konservative Folkeparti sætter vi stor pris på det kæmpe arbejde, der udføres i Dansk Ornitologisk Forening, Danmarks Naturfredningsforening osv. osv. – alle de organisationer, der nu er, og som kæmper for det grønne og for, at vi skal have et godt miljø i Danmark.
Det skal der overhovedet ikke herske tvivl om.
Der skal heller ikke herske tvivl om, at vi i Det Konservative Folkeparti er optaget af, at de klageinstanser, vi har, er smidige og hurtige, og at når man klager til dem, skal det være med begrundede klager, men når der så samtidig i dette lovforslag er lagt op til, at man, hvis man får medhold i sin klage, får sine penge tilbage, så synes jeg også, at vi har tilgodeset såvel natur som samfund.
Mette Gjerskov (S), 2010-11-30:
Jeg kan forstå, at der åbenbart ikke var så blød en plet i Det Konservative Folkepartis hjerte for Naturfredningsforeningen, for Naturfredningsforeningen siger selv: »Klagegebyret hviler på en usaglig og forkert forudsætning om urimelige klager.« Gør det slet ikke indtryk på Det Konservative Folkeparti?
En ting er, at vi Socialdemokrater er imod det her – det er, hvad det er, der er vi så vant til at tale for døve øren – men pæne og ordentlige folk i Naturfredningsforeningen, som rundtomkring i landet bruger deres fritid på at tage vare på vores natur og miljø, siger til os i Folketinget: Lad være med at vedtage denne lovgivning; det er usagligt, det er ukonstruktivt, og det handler om at knægte de grønne organisationer.
Gør det ikke indtryk på Det Konservative Folkeparti?
Jørn Dohrmann (DF), 2010-11-30:
Jamen sådan som jeg også forstår hr. Eyvind Vesselbo, tror jeg næsten, at han har hørt den samme hule tale fra den røde bloks side, altså Socialdemokraterne.
De taler sådan set kun om, at alt skal være frit, at ingen skal betale for noget som helst, at alt skal finansieres over skatterne.
Men vi må bare sige, at pengene jo skal komme et eller andet sted fra, og derfor skal vi også sørge for, at der er en vis kvalitet i de ting, som lander på de klageinstansers bord, og som de skal behandle.
Derfor har det været vigtigt for i hvert fald Dansk Folkeparti, at vi kan sige, at klagerettigheden stadig væk er der, og at man har ret til at klage over afgørelser, men at der altså lige skal være lidt sammenhæng imellem den proces, man sætter i gang, og de omkostninger, der også er på det område.
Derfor har det været vigtigt for os at sige, at det her ikke er en gratis omgang.
Tage Leegaard (KF), 2010-11-30:
Jeg kan forstå på ordføreren, at al klageadgang til det offentlige skal være gratis.
Det vil altså sige, at ordføreren for Enhedslisten synes, at alle klageinstanser skal belemres med klager af enhver art.
Er det det, der bliver lagt op til fra Enhedslistens side?
Per Clausen (EL), 2010-11-30:
Nu ved jeg ikke, hvad hr. Tage Leegaard baserer sin opfattelse af den danske befolkning på.
Det må vel være de synspunkter og holdninger, han møder blandt sine egne venner og i sit eget politiske bagland, men det er min klare opfattelse, at danskerne ikke er borgere, som bruger tid og energi på uberettigede klager, og jeg mener sådan set ikke, at konsekvensen af, at man kan fremlægge klager over afgørelser, man mener er forkerte, vil være, at antallet af klager eksploderer, fordi man ikke skal betale et eller andet gebyr.
Tage Leegaard (KF), 2010-11-30:
Nu er det da godt, at Enhedslistens ordfører tror på det gode i mennesker, og han svinger sig op til nogle demokratiske bemærkninger om klageadgang.
Hvis der nu er rigtig mange, der benytter sig af deres demokratiske ret til at klage over et eller andet, de er utilfredse med, føler Enhedslistens ordfører det så som demokratisk i forhold til den person, som egentlig gerne vil have en sag igennem og er i gang med et byggeri, at sagen bliver overlæsset med et utal af klager, bare fordi man vil forhindre, at den her person får sin ret?
Der er ingen i Det Konservative Folkeparti, der har noget imod Danmarks Naturfredningsforening eller andre grønne organisationer.
Vi er ikke ude på at knægte nogen organisationer, vi er ude på, at vi skal have et velfungerende samfund.
Jeg læste formanden for Danmarks Naturfredningsforenings indlæg i Jyllands-Posten sidste weekend med stor interesse.
Her blev der gjort rede for, at man af de klager, man havde indgivet, havde vundet stort set alle, der handlede om landbrug, mens rigtig mange, der handlede om erhverv, ikke var blevet vundet.
Det vil altså sige, at der også kommer uberettigede klager ind, og det indrømmer formanden for Danmarks Naturfredningsforening jo i avisen, og det bed jeg meget mærke i.
Derfor synes jeg også, at der er god grund til, at man ligesom siger: Vi vil gerne have klager, vi vil gerne have sikret vores miljø, men vi vil ikke have klager for klagernes skyld.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-11-30:
Jeg gerne spørge hr. Jørn Dohrmann, om han er enig med fru Mette Gjerskov i, at hvis man bare laver loven om, skal folk ikke have ret til at klage til Naturklagenævnet og Miljøklagenævnet.
Mette Gjerskov (S), 2010-11-30:
Det med at få penge tilbage mener jeg faktisk jeg har redegjort meget, meget tydeligt for.
Vi har nemlig at gøre med nogle organisationer, som ikke bare har en eller anden kæmpestor pengepung, de kan lægge ud af, så de kan have for både 1, 2 og 3 mio. kr. i udeståender på samme tid.
I forhold til al klageadgang vil jeg sige, at jeg synes, det er useriøst at stå og forlange, at jeg skal kunne svare på spørgsmål om samtlige klagegebyrer, der findes i verden.
Det har jo ikke noget med det her lovforslag at gøre, det har jo intet med sagen at gøre!
Her har vi at gøre med nogle helt specifikke klagenævn på natur og miljø.
Grunden til, at vi har de klagenævn, er, at naturen ikke kan tale på egne vegne.
Hvis hr. Tage Leegaard går hjem og bygger en garage og kommer til at gøre det ind over naboens grund, har han naboen til at klage, for der ved vi, at naboen nok skal komme op på dupperne.
Men der er ingen til at tale for naturen, medmindre vi har de her klagenævn.
Det er derfor, vi har dem, det er derfor, det er en grundlæggende del af vores demokrati, at det, der ikke kan tale for sig selv, og det er eksempelvis naturen, har nogle ordførere.
Det er det, vi har bedt de grønne organisationer om, og det skal de have lov til at gøre uden at betale for det.
Martin Henriksen (DF), 2010-11-30:
Dansk Folkeparti har jo forsøgt at sikre de folkepensionister i Danmark, som har den dårligste økonomi.
Det har vi bl.a. gjort i form af indførelsen af ældrechecken, og også ved at man har forhøjet pensionstillægget en lille smule i forbindelse med tidligere aftaler her i Folketinget mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Det er vi rigtig godt tilfredse med, og det er vi jo netop, fordi vi har ønsket at give en håndsrækning til de folkepensionister, som ikke har så meget at gøre godt med.
Der er, så vidt jeg lige husker på stående fod, ca. 250.000 folkepensionister, der rent faktisk har haft gavn af den ældrecheck, som Dansk Folkeparti har fået indført, og det er vi rigtig stolte af i Dansk Folkeparti.
Det, vi så bare siger her, er, at folk, der får asylstatus i Danmark, er sidestillet med danske statsborgere.
De har de samme vilkår, er underlagt de samme regler som danske statsborgere, og det synes jeg faktisk er rimeligt.
Så vil der jo ikke være tale om, at man slet ikke kan få nogen midler fra det offentlige.
Den situation vil man ikke komme i med det her lovforslag.
Men man vil komme i den situation, såfremt lovforslaget bliver vedtaget, at de regler, der gælder for danske statsborgere, også gælder for folk, der har fået asylstatus.
Man fjerner en særstatus, og det er rimeligt.
Erling Bonnesen (V), 2010-11-30:
Det fremgår jo med al tydelighed – og det er fair nok – at Socialdemokraternes ordfører siger, at de er imod det, der foreligger her.
Så hæfter jeg mig ved, at den socialdemokratiske ordfører også siger, at det vil man lave om, såfremt man får mulighed for det, og det er jo så også fair nok.
Så er spørgsmålet: Hvilke konkrete ting er det så, den socialdemokratiske ordfører vil foreslå lavet om?
Hvilke initiativer, mere præcist, er det, man vil foretage?
Det må man da have nogle ideer om, og det kunne være rart at få det kvalificeret i debatten.
Mette Gjerskov (S), 2010-11-30:
Jeg må sige til hr. Erling Bonnesen, at det er meget fint at komme ind i debatten her, men sagen er den, at vi står med et lovforslag fra regeringen, som ændrer ved en hidtidig praksis, hvor det for nogle sager koster 500 kr. og for andre sager 0 kr. at klage.
Sådan har det været i mands minde.
Det lovforslag, som regeringen kommer med, og som vil ændre den hidtidige praksis, stemmer vi nej til.
Jeg stemmer nej til regeringens forslag, og hvis bare regeringens forslag bliver taget af bordet, er jeg jo glad.
Så jeg har ikke brug for at komme med yderligere initiativer.
Erling Bonnesen (V), 2010-11-30:
Jamen til det allersidste, der blev sagt – de sidste tre-fire ord, som jeg tror ordføreren sagde, nemlig at hun ikke har behov for at komme med yderligere initiativer – havde jeg nær bare sagt hallo.
Vi har jo nu her hørt en masse ord om, at man er imod, og at man vil lave det om, og så siger man til sidst: Jeg har ikke behov for at komme med yderligere initiativer.
Det ligner jo en gang varm luft – ord uden indhold.
Det er retorik og skældud blot for ordenes egen skyld.
Det må betragtes som stort set det rene hykleri, men jeg vil give ordføreren en chance til: Vil den socialdemokratiske ordfører komme med et konkret ændringsforslag til det lovforslag, der ligger her nu?
Mette Gjerskov (S), 2010-11-30:
Jeg ved slet ikke, hvad det er for en debat, hr. Erling Bonnesen deltager i.
Det her er et lovforslag, hvor regeringen går ind og ændrer ved, hvordan det har været.
Vi er jo egentlig godt tilfredse med det, sådan som det er, altså hvor det ikke koster noget at klage.
Nu skal det koste 3.000 kr. at klage, det er vi imod.
Jeg ved ikke lige helt præcis, hvad det er for nogle initiativer, hr. Erling Bonnesen kunne forestille sig jeg kunne komme med.
Ja, et ændringsforslag ville være: Ændringsforslag nummer 1: Fjern denne lovgivning.
Men det er jo ikke sådan, vi plejer at gøre.
Det kan jeg godt gøre, hvis det vil gøre hr. Erling Bonnesen gladere, at jeg stiller et ændringsforslag, men det er ikke nok at ændre den her lov.
Den skal fjernes, vi stemmer nej.
Det er sådan set det, jeg har prøvet at sige nogle gange.
Mette Gjerskov (S), 2010-11-30:
Jeg kan forstå, at hr. Jørn Dohrmann mener, at grunden til, at vi skal have det her klagegebyr, er, at der simpelt hen er for mange klager.
De ligger i alt for store bunker.
Vi må se at få reduceret antallet af klager.
Med sagen er jo den, at grunden til, at der er kommet så mange klager, er, at lovgivningen omkring miljøgodkendelse af husdyrbrug er elendig.
Det betyder, at en masse kommuner har truffet forkerte afgørelser.
Afgørelserne bliver påklaget til Miljø- og Naturklagenævnet af de grønne organisationer, og de grønne organisationer får ret.
Ikke kun hver gang, men hver eneste gang.
Er det alle de klager, hvor de har fået medhold?