Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-26:
Ligesom den forrige ordfører er også Dansk Folkeparti selvfølgelig interesseret i, at vi til stadighed har nogle kommuner og andre institutioner i offentligt regi, som selvfølgelig har det som en kerneopgave at sørge for, at den information, som er vigtig at få ud til borgere og virksomheder i Danmark, er så let forståelig som overhovedet muligt.
Nogle gange er det jo formuleringer, som tager udgangspunkt i juridisk lovgivning og andre steder, og det betyder, at man er nødt til at lave henvisninger til eksakte ting i dansk lovgivning.
De henvisninger vil alt andet lige nogle gange give nogle udfordringer med at sørge for, at en sproglig tekst er så forståelig som overhovedet muligt.
Selve forslaget, som Socialdemokraterne og Enhedslisten så er blevet enige om at fremsætte sammen, er ikke et forslag, som Dansk Folkeparti kan støtte i den form, som det ligger her.
Det er det ikke af flere årsager.
Vi synes sådan set langt hen ad vejen, at det, som vi er vidne til fra de to respektive partier, er en form for misforstået godhed.
Man har sådan set et ganske godt og fornuftigt mål, men virkemidlerne og værktøjerne er de helt, helt forkerte.
Det svarer simpelt hen til at sende en frisørsaks med en vvs-mand ud for at reparere på vand, der fosser ud af en termostat.
Sådan er det jo.
De bemærkninger, som der ligger til det her forslag, er nogle, som simpelt hen vil give kommunerne mange, mange nye udfordringer: Man vil tvinge kommunerne til at omformulere deres hjemmesidetekster.
Man vil tvinge kommunerne til at lave standardbreve.
Man vil påtvinge kommunerne øget vejledning i, hvordan formularerne skal være.
Og så vil man oven i købet også sige, at der skal oprettes en hjemmeside, hvor borgerne kan gå ind og give tips til det offentlige om, hvor svært sproget er i offentlige tekster.
Jeg tror, de vil vælge at gå til kommunen med det.
Ganske logisk.
Hvis de har fået et brev fra Horsens Kommune eller Vejle Kommune, vil de selvfølgelig vælge at gå derhen, hvor budbringeren har siddet og skrevet den henvendelse osv.
Ud over det foreslår forslagsstillerne, at der skal udarbejdes en ny vejledning til alle offentligt ansatte i et mere klart og forståeligt sprog.
Det vil så også betyde, at folk skal have en form for vejledning i, hvordan de skal håndtere det her.
Og så skal staten og kommunerne forpligtes til at prioritere uddannelse af deres ansatte i at skrive et klart og forståeligt sprog.
Det tror jeg – eller det vil jeg faktisk sige at jeg ved – er noget, som alle kommuner har fuldt ud styr på den dag i dag.
Jeg vil faktisk gå så langt som til at sige, at nogle kommuner har alt for godt styr på det.
Der er nogle kommuner – det er måske forståeligt nok – som simpelt hen informerer meget mere, end de overhovedet burde.
Til den kommentar vil jeg gerne komme med et eksempel.
Det drejer sig om en rigtig god og sund socialdemokratisk ledet kommune, Aarhus, hvor man faktisk, siden hr. Nicolai Wammen tiltrådte som borgmester, har ansat dobbelt så mange kommunikationsmedarbejdere i kommunen, så nu har Aarhus Kommune 44 informationsmedarbejdere ansat til at give informationsservice.
Det er således dobbelt så mange, end de havde under den tidligere Venstreborgmester i kommunen.
Det har så medført, at de kan se frem til, at de skal finde 23 mio. kr. ekstra årligt på kommunens budget til at give løn til de her mange nye medarbejdere.
Det betyder i øvrigt også, at de kunne have haft ansat 25 hjemmehjælpere i stedet for at have brugt pengene på det her øgede antal informationsmedarbejdere.
Noget, man synes er meget vigtigt, og som man har kigget meget på i Aarhus, er jo, at man giver folk en god service.
Man vælger så at sende informationsfolk og folk i borgerservice på kursus i f.eks. polsk, således at når en polak kommer og henvender sig på kommunekontoret, kan han selvfølgelig få sin service fra den danske stat på polsk.
Så når jeg henvender mig på rådhuset i Krakow, forventer jeg, at jeg dér kan blive betjent på dansk.
Men sådan er det jo ikke i virkelighedens verden, og sådan skal det sådan set heller ikke være.
Der vil jeg gerne komme med den påstand, at nogle kommuner faktisk er gået for langt i forhold til et fromt og hjerteligt ønske om, at man gerne ville sikre en god og effektiv information.
Det har simpelt hen taget overhånd, når en kommune som Aarhus vælger at opgradere med dobbelt så mange ansatte siden sidste kommunalvalg.
Det synes vi ikke er den vej man skal gå.
Vi synes hellere, at man i kommunerne skal have fokus på, at informationerne selvfølgelig skal være så korrekte som overhovedet muligt og så forståelige som overhovedet muligt, men de skal også være i en passende mængde.
Der tror vi nogle kommuner er blevet lidt for flittige.
Med de ord kan vi ikke støtte det fremsatte forslag.