runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2016-01-26:
Venstre havde egentlig, da vi læste beslutningsforslaget, den forventning, at det handlede om situationen på Bornholm, som jo er højaktuel, for som det er i dag, kan bornholmere jo ikke komme til resten af Danmark uden at have gyldigt billed-id.
Og der er åbenbart rigtig mange bornholmere, som ikke har kørekort eller pas.
Jeg ved ikke, om det lige er et særskilt problem på Bornholm, men i hvert fald er det blevet belyst nu, at det altså er et problem på Bornholm, at mange har vanskeligheder ved at identificere sig, når de skal fra Bornholm til resten af Danmark.
Så jeg troede egentlig, det var det, der var baggrunden for SF's beslutningsforslag, men jeg kan jo så forstå, at det er en gammel traver, som har været på banen før.
Når Venstre har tænkt sig at stemme nej til selve beslutningsforslaget, er det ikke, fordi vi ikke synes, der er behov for at finde en form for billed-id.
Så er det bl.a., som det også har været fremført af tidligere talere, fordi vi gerne vil finde ud af, hvad det helt præcis er, der skal til, men også fordi vi sådan set mener, at der er en løsning, som er nemmere end den, SF peger på.
Vi tror slet ikke, det bliver nødvendigt at lave lovændringer, fordi vi allerede har et kort, nemlig på Sundhedsministeriets område, som med – sådan vil jeg i hvert fald vurdere det – forholdsvis få ændringer vil kunne bruges som billed-id, også til folk, der har rundet både 16 og 18 år, og som gerne vil bruge det til noget andet end at købe alkohol – ikke dermed sagt noget skidt om det – så kortet kunne bruges bredere.
Så jeg håber, SF er glade i dag, for det er jo en imødekommelse af selve ideen bag beslutningsforslaget, nemlig at sikre en mulighed for, at man kan identificere sig med billede uden at have hverken pas eller kørekort.
Men omvendt er det heller ikke sådan, at vi bare siger ja til beslutningsforslaget.
For som det er formuleret i hvert fald, lægges der op til, at vi skal lave ændringer i lovgivningen osv., og det er formentlig slet ikke nødvendigt.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-01-26:
Det er vores indtryk, vores opfattelse, at skinnebåren trafik giver en lettere afvikling og tager flere passagerer, altså giver en bedre mulighed for at flytte passagerer rundt.
Henning Hyllested (EL), 2016-01-26:
Det er vel ikke helt rigtigt, når ordføreren hævder, at midtvejsevalueringen af forsøget viste, at farten ikke var steget.
For jo, det var den da – jeg tror, det var 2 km/t. i gennemsnit, farten var steget med.
Og det tror pokker, for det var sådan set det, der var meningen, nemlig at man skulle kunne køre hurtigere end 80 km/t., nemlig 90 km/t.
Så det er jo ikke rigtigt, at farten ikke steg.
Der er jo en konsekvens af stigende fart, og det er, at de ulykker, der opstår, bliver af alvorligere karakter med flere alvorligt tilskadekomne og døde til følge.
Rasmus Prehn (S), 2016-01-26:
Så begynder vi måske at kende De Konservative en lille smule igen, for nu er man partiet for dem, der har råd til en bil, men ikke partiet for dem, der kun har mulighed for at køre kollektivt, og for de mange studerende på DTU, der har brug for at komme frem.
Så kender man De Konservative.
Men er det ikke netop rigtigt, at det var hr. Lars Barfoed, den senere konservative partileder, der var ude med piber og trommer og lancere det her forslag i medierne som sit eget konservative forslag, et forslag, som ville være et stort skridt frem for den kollektive trafik?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-01-26:
Det er efter min opfattelse ikke rigtigt.
Og jeg er også mere optaget af, at vi diskuterer, hvad vi gør i dag.
Altså, for mig er det afgørende jo, som jeg siger her, at man træffer fornuftige beslutninger.
Jeg har jo sagt helt klart, at ja, vi er med i den her politiske aftale – det er det, jeg har sagt hele vejen igennem, også under min valgkamp i øvrigt – og derfor kræver det jo selvfølgelig, hvis man skal undgå det her projekt, at aftalepartierne er med.
Jeg melder klart ud her, at vi er klar til at droppe projektet, men så er det jo op til bl.a. hr. Rasmus Prehn og Socialdemokraterne, om man ønsker det.
Jeg synes bare, at Socialdemokraterne så må tage ansvar og sige, at der så er en ærlig meningsforskel her mellem Socialdemokraterne og Konservative, og der er sådan set ikke noget galt i, at vi har forskellige prioriteringer, og at vi vurderer forskelligt, om det her projekt er godt eller skidt.
Det synes jeg er mere interessant end det andet, som hr. Rasmus Prehn kører rundt i.
Henning Hyllested (EL), 2016-01-26:
Hr. Rasmus Jarlov har nu gentagne gange sagt, at det er et problem, at letbanen i Ring 3 så at sige stjæler vejareal fra bilerne, og det er jo ganske rigtigt.
Det gør den, men når man laver skinneprojekter på en vej, må det nødvendigvis tage areal fra bilerne.
Men man kunne også sige, at det jo i det hele taget er meningen.
Meningen med letbaneprojekter og kollektiv trafik er ikke kun at give et tilbud til dem, der ikke har mulighed for at køre bil, men det er jo også at dæmpe den eksisterende biltrafik for netop at komme trængslen i byen til livs.
Det har jo også en god afsmittende virkning på vores miljø og vores klima.
Men meningen er selvfølgelig, at man så stiller et godt kollektivt transportmiddel til rådighed for de bilister, som så helst ikke skal køre ad Ring 3. Så det er rigtig nok, at arealet fjernes fra bilisterne, men det er strengt taget også det, der er meningen, hvis man vil noget med snakken om, at man vil dæmpe trængslen.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-01-26:
Det er helt ærlig snak fra hr. Henning Hyllested, og jeg respekterer, at man har den trafikpolitik, at hvis man kan indsnævre vejbanen, er det positivt, og så mindsker det trængslen.
Jeg er lodret uenig.
Jeg mener, at det er vigtigt, at bilisterne også kan komme frem.
Jeg mener, at både busser og private biler er afgørende for, at danskerne og specifikt her folk i hovedstadsområdet kan få deres hverdag til at fungere.
Derfor er jeg lodret modstander af, at man bevidst indsnævrer vejbanen på nogle meget store og vigtige hovedveje.
Men det er en ærlig meningsforskel mellem Enhedslistens og Konservatives trafikpolitik.
Jeg håber, at jeg kan nå at svare på det hele inden for 1 minut.
Det var mange spørgsmål.
Det var en bred politisk aftale under trafikminister Lars Barfoed fra mit parti, hvori der var trafikprojekter, som var bedre end andre, der kom med i den her meget, meget store trafikale aftale.
Det her var et af de mindre gode projekter, som kom med, og det er ikke rigtigt, at det var Konservative, der lancerede projektet dengang.
Når vi er modstandere af det her projekt, er det netop, fordi, som hr. Rasmus Prehn siger, at vi er tilhængere af at gøre noget ved trængslen.
Så gælder det om at lave de projekter, som giver mest fremkommelighed for pengene, og det er ikke den her letbane.
For den er god for dem, der bruger letbanen, men den er dårlig for de hundredtusindvis af mennesker, som bruger Ring 3, som er en hovedtrafikåre i hovedstadsområdet, og som det er helt afgørende at få til at fungere og ikke indsnævre.
Henning Hyllested (EL), 2016-01-26:
Hvis man ikke vil søge kollektive trafikløsninger, vil jeg sige til hr. Rasmus Jarlov, så bliver der egentlig kun udbygning af vejnettet tilbage.
Det betyder jo i virkeligheden – det viser al forskning, og det viser erfaringen da også – at det genererer mere og mere biltrafik.
Det undergraver samtidig passagergrundlaget for den kollektive trafik, og derfor har det efter min mening dobbelt negativ virkning.
Det har vi jo oplevet, da ikke mindst i hovedstadsområdet og omkring hovedstadsområdet.
I takt med at man har udbygget motorvejene og tilkørselsvejene til hovedstaden, er trafikken vokset og igen sandet til.
Så det er jo ikke en løsning, og derfor må der findes alternative – i gåseøjne – løsninger, som letbanen trods alt er.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-01-26:
De bedste trafikprojekter er selvfølgelig dem, hvor man kan gøre det nemmere for en gruppe af trafikanter at komme frem uden at genere en anden gruppe af trafikanter; det er jo det allerbedste.
Kan man udvide den offentlige transport, uden at det går ud over vejnettet, så er det godt.
Kan man udvide vejnettet, uden at det går ud over den offentlige transport, så er det godt.
Så kan der være nogle situationer, og sådan er det meget ofte, hvor der er en afvejning imellem, at man kan forbedre forholdene for en gruppe af trafikanter markant, og så må man leve med en lille forværring af forholdene for en anden gruppe af trafikanter.
Det, der er vigtigt, er, at fremkommeligheden samlet set bliver øget.
Kim Christiansen (DF), 2016-01-26:
Tak for det.
Nu kan jeg så forstå på hr. Rasmus Jarlov, at De Konservative trods alt ikke vil bryde det her forlig.
Men det er trods alt interessant, for som jeg husker 2009-forliget, var det jo en konservativ minister, som i hvert fald var meget aktiv med at få en motorvej oppe i Frederikssund, som vi trods alt også er kommet et stykke med.
Men lad os nu forestille os, at det her var De Konservatives pris for at få den motorvej, og så er man vel nødt til at stå ved de forlig, som man indgår, og så ikke bare efterfølgende begynde at se, om man kan pille delelementer ud, som måske ikke lige har groet i ens have.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-01-26:
Det er fuldstændig rigtigt, og det er også sådan, jeg husker forliget fra 2009, selv om jeg var langt fra Folketinget på det tidspunkt.
Men vi fik nogle projekter ind i den meget store trafikaftale fra dengang, og jeg sagde jo også i min ordførertale, at så kan det ikke være sådan, at vi så bagefter ikke vil stemme for de projekter, som vi er mindre begejstrede for, og så bare får gennemført de projekter, som vi er begejstrede for.
Aftalen er selvfølgelig en helhed, og der må man tage det sure med det søde.
Men derfor kan man jo stadig væk godt opfordre de trafikordførere, som sidder her i salen, til, når nu vi har et projekt, som åbenlyst ikke er specielt godt for hverken fremkommelighed eller samfundsøkonomi, at tage det op til genovervejelse.
Det er jo op til Dansk Folkeparti, om man vil være med til det eller ej.
Kunne jeg få en melding fra Dansk Folkeparti, om det vil være en god idé at bruge pengene på noget mere fornuftigt?
Det ville jo være meget, meget positivt og et skridt på vejen.
Kim Christiansen (DF), 2016-01-26:
Hr. Rasmus Jarlov har haft muligheden, og der svarede jeg også, at vi bakker meget varmt op om det her projekt.
Jeg kunne tænke mig at vide, om der er andre ting i den her 2009-aftale, som De Konservative ikke ønsker at tiltræde alligevel eller kunne ønske at få en diskussion om ikke at tiltræde.
Det er den ene ting.
De her penge, som hr. Rasmus Jarlov taler meget om, kunne man jo bruge meget bedre på andre projekter.
Kunne man ikke få en idé om, hvad det var for noget?
Jeg hørte en snak om, at man måske kunne bruge dem bedre i Jylland.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-01-26:
For mig at se er det her nok det dårligste trafikprojekt, man ud fra samfundsøkonomiske og fremkommelighedsmæssige betragtninger kan gennemføre, og der mener jeg altså at en lang række andre projekter – nu når jeg ikke at nævne dem, fordi formanden beder mig om at stoppe – ville være bedre at gennemføre.
Rasmus Prehn (S), 2016-01-26:
Hr. Rasmus Jarlov undrer sig lidt over, at vi sådan har debatteret De Konservatives holdning i den her sag, og også at vi har spurgt ind til andre ordførere.
Men når man har oplevet hr. Rasmus Jarlov og De Konservative i den her sag, må man sige, at så kan man lige så godt spørge hr. Henning Hyllested om konservativ politik som hr. Rasmus Jarlov, for det svæver jo simpelt hen i vinden, hvad de mener. Jeg skal lige høre om noget.
Det Konservative Folkeparti har lanceret sig selv som et grønt parti, der vil gøre noget for klima, for miljø, for bekæmpelse af trængsel.
Hvordan kan man så være imod det her projekt?
Så vil jeg høre: Hvem under den tidligere VK-regering var det faktisk, der lancerede det her forslag?
Hvem var den transportminister, der lancerede den her idé og gennemførte den i 2009?
Hvad var navnet på den transportminister i 2009, og hvilket parti kom vedkommende fra?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-01-26:
Jeg synes godt nok, at det var det dårligste forsvar for et projekt, som jeg nogen sinde har hørt, nemlig at man fremhæver, at der er en anden politiker, der går ind for et andet projekt, som man synes er en dårlig idé.
Det, jeg er interesseret i at høre fra den radikale ordfører nu, hvor han står på talerstolen, er, hvorfor Radikale støtter det projekt, som vi står over for at skulle stemme om i Folketingssalen.
Det er det, det handler om.
Det handler ikke om motorveje i Viborg eller om alt muligt andet.
Man må her kunne forsvare, hvorfor man mener, at et projekt, som samfundsøkonomisk er en dundrende underskudsforretning for Danmark, er fornuftigt at gennemføre – også i betragtning af vi ikke har uendeligt med penge i statskassen.
Vi skal prioritere trafikprojekter, og vi skal faktisk også prioritere samfundets øvrige udgifter.
Mener hr. Andreas Steenberg på den baggrund, at det her er et fornuftigt projekt?
Andreas Steenberg (RV), 2016-01-26:
Ja, det mener jeg.
Jeg er fuldstændig enig med Det Konservative Folkepartis formand, hr. Søren Pape Poulsen, når han kritiserer, at man kun lægger en samfundsøkonomisk beregning til grund.
Det var derfor, at jeg nævnte det projekt i Viborg, for der er det jo Det Konservative Folkepartis holdning, at man skal se lidt bredere på det og ikke bare se sig blind på det her tal, som primært er en opgørelse af en teoretisk tidsbesparelse.
Der er jeg fuldstændig enig med Det Konservative Folkeparti.
Og hvis man anlægger det samme synspunkt på det her projekt og tager erhvervseffekterne med ind og ser, hvordan man binder den kollektive trafik – i det her tilfælde S-togsnettet og metroen – endnu bedre sammen, så mener jeg, at det her er en god investering, ligesom jeg mener, at det her motorvejsprojekt ved Viborg er en god investering, selv om den her beregning viser noget andet.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-01-26:
Det glæder mig meget, at hr. Andreas Steenberg er enig med hr. Søren Pape Poulsen, for så er vi enige om at droppe det her projekt, for vi ønsker det ikke fra konservativ side.
Men jeg tror ikke, at det var det, hr. Andreas Steenberg mente.
Jeg synes ikke rigtig, at jeg fik svar på spørgsmålet.
Altså, er det her projekt, som har en tvivlsom effekt på fremkommeligheden, hvor der er beregninger, der viser, at en busløsning ville være bedre og skabe mere fremkommelighed, fordi man undgår at indsnævre den meget pressede Ring 3, som ligger samme sted, hvor letbanen nu skal optage en del af vejbanen,
virkelig det bedste, De Radikale synes man kan bruge pengene på sådan rent trafikpolitisk?
Andreas Steenberg (RV), 2016-01-26:
Jeg er helt enig med Det Konservative Folkeparti, som jo ender med at stemme for det her lovforslag, fordi I er med i en aftale om det.
Vi synes, det er et godt projekt, fordi den binder metro og S-tog sammen.
Vi mener altså, at vi kan løfte endnu mere trafik med den infrastruktur, fordi vi binder det sammen.
Som også andre ordførere har været inde på, taler man også om, at der er en såkaldt skinneeffekt: at en togvognsløsning kan løfte mere trafik end en busløsning.
Der var derfor, at vi i sin tid sammen med Det Konservative Folkeparti valgte, at det her skulle være en letbane og ikke en busløsning.
Henning Hyllested (EL), 2016-01-26:
Bekymrer det hr. Andreas Steenberg og Det Radikale Venstre, at man i det her lovforslag jo altså lægger op til at hindre folks klageadgang?
Som jeg var inde på i min ordførertale, er der ingen tvivl om, at metroen spøger her, helt klart.
Men er hensynet til fremdriften af projektet så vigtigt, at det efter hr. Andreas Steenbergs opfattelse er nødvendigt at tilsidesætte folks muligheder for at klage og henvise dem til eventuelt at søge kompensation eller genhusning i sidste ende uden at kunne slippe for de miljømæssige gener, der sagtens kan komme ud af sådan et projekt?
Andreas Steenberg (RV), 2016-01-26:
Den måde, vi gør det på her, er den normale måde at lave et statsligt anlæg på, og der har jo, som jeg sagde i min ordførertale, været 7 år med diskussioner i kommunerne og med offentlige høringer og borgerinddragelse.
Og grunden til, at vi nu vælger at vedtage det ved lov, er jo, at vi er blevet belært af det, der skete med metroen, hvor de her klager fik opsættende virkning, hvilket i praksis gjorde, at så kunne man faktisk ikke bygge nogen metro, i hvert fald ikke uden at det blev enormt dyrt.
Og vi har det i hvert fald ikke dårligt med at gøre det på den her måde, når man ser på den meget, meget lange proces med høringer og kommunevalg og virksomhedsinddragelse og debatter her i salen.
Så vi mener, der har været rig mulighed for at blive hørt, og projektet er også blevet ændret mange gange undervejs i de 7 år.
Så nu synes jeg godt, vi kan sige, at vi er kommet dertil, hvor man også skal i gang med at bygge det.
Henning Hyllested (EL), 2016-01-26:
Jo, men spørgsmålet er jo netop – og der kan man selvfølgelig også i den her forbindelse snakke om Århuskonventionen – om offentligheden er ordentligt informeret.
Man kan selvfølgelig sige, at vi har haft en proces, og at vi har haft høringer, men er den enkelte beboer ved Ring 3, som generes af det her, ordentligt informeret?
Jeg synes, det er en betænkelig ting – og det er sådan helt principielt – at man afskærer folk fra de klagemuligheder, man ellers har, og henviser dem til en domstolsafgørelse, som kan være ret dyr, uanset hvad man skriver i loven og i bemærkningerne.
Det er jo ligesom den mere principielle tilgang til det – altså, kan et projekt virkelig vægtes så meget, også i pris, at man tilsidesætter borgernes almindelige klagemuligheder?
Andreas Steenberg (RV), 2016-01-26:
Jeg synes, det er meget vigtigt, at borgerne bliver hørt, og det er også derfor, vi kan være stolte af den måde, vi gør tingene på i Danmark, som jo står i skærende kontrast til et land som Kina.
Vi har haft flere år med høringer, borgermøder, og mange af de her kommuner – så vidt jeg husker, er der 19 kommuner med – har også holdt et utal af møder, hvor man har inddraget virksomheder og institutioner.
Karsten Hønge (SF), 2016-01-26:
Selv under borgerlige regeringer kan solen titte frem mellem skyerne, og det gjorde den i 2009 med det store trafikforlig.
Letbaner styrker den kollektive trafik, som nu også vil komme til at hænge meget bedre sammen, og det er der brug for.
Vejene i byerne er i dag floder af forurening og støj, og meget tid spildes med at sidde og kukkelure i bilkøer – til gene for borgerne og til skade for miljø og klima.
Det er der fremtid i.
Med Ring 3 får den kollektive trafik et tiltrængt løft.
Tillykke til hovedstaden.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-01-26:
Jeg har glædet mig til at komme på talerstolen, idet der jo undervejs har været ordførere, som har brugt størstedelen af deres taletid på at tale om den konservative holdning til letbanen i stedet for at tale om deres egen.
Det går vi så til nu, nemlig den konservative holdning til det her projekt, og vi vil gerne undgå det her letbaneprojekt.
Det vil vi, fordi vi er nødt til at prioritere trafikprojekter rundtomkring i landet.
Og når vi her har et projekt, som samfundsøkonomisk gør Danmark fattigere, og hvor det er meget tvivlsomt, om der kommer mere fremkommelighed, så synes vi ikke, det er fornuftigt at gennemføre det.
Når det er tvivlsomt, om der kommer mere fremkommelighed, så er det, fordi letbanen kommer til at indsnævre Ring 3.
Det betyder selvfølgelig, at de mennesker, som bruger letbanen, vil kunne komme hurtigere frem, mens de mennesker, som bruger busser og biler – og det er jo mange, mange hundrede tusinder, der bruger Ring 3 – vil komme langsommere frem.
Samlet set er det meget tvivlsomt, om det her er en god måde at skabe fremkommelighed på.
Det giver nogle voldsomme udfordringer for biltrafikken.
Det giver også lokalt rundtomkring, særlig i Lyngby, nogle meget store problemer, hvor Klampenborgvej er nødt til at blive lukket.
Det er en hovedvej i det område, og det giver meget store problemer derude.
Så der er andre trafikprojekter, som vil være mere påkrævede, og som vil være en bedre brug af pengene.
Jeg kan nævne nogle eksempler: havnetunnelen i København, letbanen i Aalborg, og en udvidelse af ringvejene i hovedstaden vil også være fornuftig.
Der er jo en politisk aftale helt tilbage fra 2009.
Det var en meget, meget stor aftale.
Der var mange ting, der kom med i den aftale, også nogle trafikprojekter, som Konservative er meget begejstret for.
Og så er man selvfølgelig nødt til at stå ved sådan en aftale, fordi det jo ikke kan være sådan, hvis vi indgår en politisk aftale, hvor der er nogle dele, som vi er begejstret for, og nogle dele, som vi er knap så begejstret for, at så gennemfører vi de ting, som vi er begejstret for, og springer fra de ting, som vi er mindre begejstret for.
Men derfor vil jeg have lov til at agitere for og opfordre de andre partier, som er med i den her aftale, til, at vi kigger på det igen.
Prisen er steget på det her letbaneprojekt.
Der er også kommet en masse beregninger, som viser, at det ikke samfundsøkonomisk eller trafikmæssigt er et godt projekt.
Og den her politiske aftale kan selvfølgelig ændres, hvis aftalepartierne ønsker at lave om på den.
Det vil jeg bare melde at Konservative er klar til.
Jeg var rigtig glad for at høre fra Liberal Alliance, at det var de også klar til, og så er det jo sådan set egentlig op til de andre partier.
Jeg har ikke en voldsom stor optimisme, efter jeg har hørt de andre ordførere her i dag, men jeg vil kæmpe så meget for sagen, som jeg overhovedet kan.
Jeg kommer også til at stille en række spørgsmål i den videre proces og håber rigtig meget, at vi kan undgå det her projekt.
Magnus Heunicke (S), 2016-01-26:
Men det var alligevel lidt for interessant at høre hr. Rasmus Jarlov fortælle om Det Konservative Folkepartis synspunkt.
Jeg var, og der er faktisk flere i denne sal, der var med til forhandlingerne i 2009.
Lad mig bare sige, at i august måned kunne man som optakt til forhandlingerne åbne Berlingske Tidende – jeg tror faktisk, at det var forsiden af Berlingske Tidende, så vidt jeg husker – hvor den daværende konservative transportminister stolt og bramfrit erklærede sig som helhjertet tilhænger af og forslagsstiller til en letbane i Ring 3-korridoren.
Jeg citerer her fra Berlingske Tidende: Der er masser af pendlere, som bruger Ring 3, fordi de arbejder på den anden side af hovedstaden.
Ved at etablere nogle bedre forhold for den kollektive trafik, vil vi kunne reducere den trafik, og det kan bl.a. ske ved en letbane, sagde altså Lars Barfoed, som dengang var minister.
Han fik så meget ros dengang, og det gjorde De Konservative også, og nu var de det grønne parti.
Det var også dengang, man hørte om Connie Hedegaard osv.
Men det er ligesom lidt gledet ud, kan jeg så forstå nu, og det synes jeg bare er en skam.
Det er helt fair, at man har ændret holdning, men det er ikke fair at sige, at man har haft den holdning hele tiden, for det har man altså ikke.