Christine Antorini (S), 2010-11-26:
Tak for ordet.
Vi synes, det er en god aftale, vi har lavet i globaliseringsforligskredsen, og det er en rigtig vigtig aftale, for det er jo ikke nogen hemmelighed, at der er en dyb økonomisk krise, som i den grad har ramt unge mennesker hårdt – ikke mindst unge mennesker, som skal gøre deres uddannelse færdig, ved at de får en læreplads ude i private virksomheder.
Vi har jo et ret unikt system i Danmark, der betyder, at vi har en vekseluddannelse, sådan at man kommer på erhvervsskolen, får de teoretiske færdigheder, får nogle af værkstedsfærdighederne, og så kommer man ud i længere perioder hos en mester, hvor man arbejder og hele tiden bliver dygtigere til det håndværk, som man ender med at få et svendebrev på, når man har gennemført sin erhvervsuddannelse.
Vi ved jo også, at hvis virksomhederne så ikke har særlig mange ordrer, og det har de ikke i øjeblikket, så er det helt afgørende, at de unge så alligevel kan få den praktiske del med.
Derfor har vi heldigvis udviklet en mulighed for, at man kan gennemføre den praktiske del i skolepraktik, som er så virkelighedsnær som overhovedet muligt.
Vi synes i øvrigt godt, at man kunne arbejde med at udvikle hele kvaliteten af skolepraktikken, så den blev endnu mere virkelighedsnær, så det blev drevet som en egentlig virksomhed, hvor man åbnede for produktion, hvor det var svende, som var i skolepraktikken, så det kom til at minde om en rigtig virksomhed.
Vi ved også, at de unge, som tager en skolepraktik, hvad enten de skal have den ene eller anden håndværksmæssige uddannelse, er virksomhederne efterfølgende også rigtig glade for; de bliver faktisk ansat.
Vi er så i forbindelse med alt det her nu blevet enige om, at den mulighed selvfølgelig skal forlænges, altså at man kan gøre sin erhvervsuddannelse færdig også med en skolepraktik.
Det, der er så ærgerligt, er, at det nu er anden gang, vi står her på Folketingets talerstol og skal diskutere, om vi ikke bare skal give dem en regulær uddannelsesgaranti.
Det kan jo ikke være rigtigt, at det er os politisk, der bare for 1 år af gangen skal sige: Til næste år kan I godt regne med, at I kan gøre jeres erhvervsuddannelse færdig, men det kan I ikke regne med i år 2.
Hvad er det for noget?
Det er da ikke at tage dem alvorligt.
Unge mennesker, der gerne vil have en håndværksuddannelse, skal da selvfølgelig vide, at er de optaget på hovedforløbet, og har de fået en delpraktik i en virksomhed, er det rigtig godt, men hvis de af forskellige grunde ikke kan gøre den praktik færdig i virksomheden, skal de selvfølgelig også kunne gøre trin 2 færdig på en skolepraktik.
Det er altså helt uforståeligt for os, hvorfor Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti er så arge modstandere af at give en uddannelsesgaranti.
Hvis unge mennesker her i Danmark vælger at tage en gymnasial uddannelse og bliver optaget på den, så ved de, at de kan blive færdige, hvis de består.
Sådan er det ikke for de mange unge, der vælger erhvervsuddannelsesvejen.
Jeg synes ærlig talt ikke, man kan være det bekendt, men det ændrer jo ikke ved, at det selvfølgelig er godt, at regeringen og Dansk Folkeparti nu vil forlænge ordningen for 1 år, det kan vi kun bakke op om, men det er altså at skabe helt unødig tvivl, om man overhovedet kan gennemføre en håndværksmæssig uddannelse.
Jeg har glædet mig til lige at tage en runde med undervisningsministeren, for jeg håber, at der er lidt større forståelse fra ministerens side, som jeg ved har et stort hjerte for erhvervsuddannelserne, og jeg vil høre, hvad vi kan gøre, for at unge faktisk kan få et perspektiv, der hedder, at man ved, at man kan blive færdig også med sin erhvervsuddannelse.
Men summa summarum, vi støtter det her, vi vil blive ved med at arbejde for, at den uddannelsesgaranti er gældende, vi mener faktisk, det var en del af den aftale, vi fik med velfærdsforliget oprindelig, og det er også sådan, det er blevet praktiseret fra Undervisningsministeriets side tidligere, indtil den tidligere undervisningsminister, Bertel Haarder, som en af sine sidste gerninger pludselig mente, at det da ikke kunne være rigtigt, at man skulle have en hel uddannelse, for det var da nok, at man fik en halv uddannelse på det såkaldte trin 1. Men vi ved jo godt, bl.a. også fordi vi får løbende tilbagemeldinger fra arbejdsmarkedets parter i det, der hedder REU, Rådet for de grundlæggende Erhvervsrettede Uddannelser, at der er en række af de korte trin 1-uddannelser, som der altså ikke er et arbejdsmarked til.
Det er jo derfor, vi har en forpligtelse til, at unge kan få en fuld faglært uddannelse, og vi håber virkelig, at regeringen lytter til behovet for en egentlig uddannelsesgaranti.