runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Kjer Hansen (V), 2009-04-01:
Jeg vil starte med at sige, at jeg er rigtig glad for at kunne notere mig hr. Per Clausens bekymring for udviklingen i landbruget, for det er helt rigtigt, at der er tale om en meget alvorlig situation, og svinesektoren især er meget, meget hårdt ramt af de gældende svinepriser.
Der er jo mange ting, der spiller ind.
Så derfor er det også en ekstra stor udfordring at ville have de her meget høje ambitioner, som vi har i regeringen, om en bedre beskyttelse af natur og miljø.
Det kræver, at vi tænker i nye metoder, i nye teknologier, i biogas og andre ting, som netop gør, at vi så kan løfte opgaven og stadig væk have en stor produktion, samtidig med at vi faktisk også har en rigtig dejlig natur og et dejligt miljø omkring os.
Det er jo den balancegang, der skal findes, og der mener jeg, at det er forfejlet, hvis man udelukkende ville satse på økologi.
Økologien ser jeg gerne udvikle sig.
Jeg vil også gerne være med til at fremme den og understøtte den gennem forskellige tiltag, men vi skal ikke på grund af dårlige økonomiske tider for en branche nu sætte alt det over styr i forhold til, hvor meget det fylder i det danske samfund og rent faktisk skaber af produktion og arbejdspladser.
Per Clausen (EL), 2009-04-01:
Når jeg hører fødevareministeren tale i dag, er det lidt ligesom at høre en industriminister for 20-30 år siden, hvor tanken om, at dansk industri ikke skulle være domineret af skibsværfter og cementindustri lød frygtelig farlig for dem.
Mit spørgsmål til ministeren er derfor: Skal det ikke netop være i en situation, hvor man kan konstatere, at det etablerede, det eksisterende landbrug er ude i en både økonomisk og miljømæssig krise?
Der kræves store omlægninger.
Det er ministeren sådan set enig i.
Ministeren vil bare investere enorme beløb i ny teknologi, selv om man måske med fordel kunne investere et mindre beløb i en omlægning af produktionen, som på lidt længere sigt kunne vise sig både at være miljømæssig og økonomisk bæredygtig.
Jeg kan ikke forstå, at ministeren kan være tilfreds med, at vi i et land, der påstår at være et frontland i forhold til økologi, ikke er i stand til at eksportere flere økologiske produkter eksportere økologiske produkter for en større værdi end det, vi importerer.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Bente Dahl (RV), 2009-04-01:
Tilbage står jo, hvordan det skal komme til udmøntning.
I dag står landbruget for 19 pct. af den danske udledning af drivhusgasser, bare for at nævne ét tal, og det ville dog være rimeligt, at erhvervet var med til at bidrage til at få udslippet bragt ned for at skåne miljøet og klimaet.
Så spørgsmålet til fødevareministeren er: Hvad er planerne for opfyldelse?
Ole Vagn Christensen (S), 2009-04-01:
Mit spørgsmål ligger i forlængelse af den dialog, ministeren og jeg havde om spørgsmål nr. S 1741.
Da fik jeg det svar af fødevareministeren, at det selvfølgelig er ministerens ansvar, hvad der foregår inden for det ressort, ministeren har med at gøre, og at hun dermed tager ansvar for, hvad der foregår i Fødevareministeriets regi.
Det referat, jeg er kommet i besiddelse af, siger, at der i Fødevarestyrelsen er optjent 98.000 timer i fleks- og merarbejde.
Hvordan har ministeren sikret sig, at denne afvikling kan ske, samtidig med at man laver store nedskæringer og skal løse de opgaver, der er fastsat i diverse bekendtgørelser?
Her skal jeg nævne kontrolfrekvensbekendtgørelsen fra 2009.
Det er jeg meget spændt på at høre nu.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-04-01:
Jeg har ikke kendskab til, hvad det er for et referat, hr. Ole Vagn Christensen refererer til, og jeg har ikke kendskab til, hvor mange timer der måtte være optjent i fleks- og merarbejde i Fødevarestyrelsen.
Men jeg skal gerne, hvis hr. Ole Vagn Christensen ønsker det, bringe disse spørgsmål videre til ledelsen i Fødevarestyrelsen og få oplyst, hvad det er for nogle tal, der gør sig gældende.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-04-01:
Det er jeg selvfølgelig glad for at høre, men jeg er altså meget skuffet over de besvarelser, som ministeren gav, og over at ministeren så ikke er vidende om, hvad der foregår i forbindelse med f.eks. drøftelser i hovedsamarbejdsudvalget.
Men der render et helt andet rygte rundt, vil jeg sige til ministeren, og det er, at man fra medarbejdernes side fremover skal undlade at give så mange påbud.
Ved at undlade at give påbud kan man få tid til at få sat det rigtige antal krydser, altså det rigtige antal tilsyn.
Her er jeg nødt til at sige til ministeren - jeg ønsker ikke, at ministeren skal kommentere rygter af den slags - at jeg synes, det er en alvorlig situation, hvis det er sådan, man tilrettelægger arbejdet fremover, og det håber jeg ministeren er enig med mig i.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-04-01:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Ole Vagn Christensen, og jeg finder det aldeles uholdbart, at der er nogen, der på den måde vil sætte spørgsmålstegn ved Fødevarestyrelsens måde at udføre sin kontrolopgave på.
Selvfølgelig er der ikke nogen, der kunne drømme om at undlade at give et påbud, hvis man mener, at det er relevant i situationen.
Altså, jeg finder det helt uacceptabelt, at der er nogen, der - efter hr. Ole Vagn Christensens udsagn - skulle sende sådanne rygter i omløb.
Den økonomiske situation i Fødevarestyrelsen handler altså om, at der er et underskud i forhold til bl.a. finansloven for 2009, og det skal man finde ud af at kunne håndtere.
Bl.a. kan man konstatere, at der i hvert fald er ansat flere personer, end der er bevilling til, og at der nok også har været flere personer ansat, end der egentlig påkræves til at løse en række opgaver.
Og det er det, man nu tager hånd om i Fødevarestyrelsen.
Det er godt at opleve, at der er en interesse for arbejdsglæden - som vi talte om sidst, hvor der var spørgsmål om det - og i det hele taget for, at der er nok ressourcer til opgavevaretagelsen.
Jeg deler jo interessen for, at vi når resultaterne på de forskellige områder.
Jeg har tillid til, at Fødevarestyrelsens ledelse kan håndtere den her situation og også kan prioritere budgettet og få det til at hænge sammen i forhold til de opgaver, der skal løses.
Og jeg bør måske lige gøre opmærksom på, at de årsværk, der nu falder væk, svarer til 1,8 pct. af det samlede antal årsværk i styrelsen.
Det, der jo især er fokus på, er nogle af de administrative opgaver, men derudover vil vi jo også lave en gennemgribende gennemgang af Fødevarestyrelsens økonomi for at finde ud af, hvad det egentlig er, der er årsag til, at det her underskud er opstået.
Det er, fordi hr. Per Clausens forudsætninger er forkerte.
Jeg vil gerne understøtte en udvikling på området, og det bliver rigtig spændende at se i den krisesituation, vi er i, om fremgangen i efterspørgslen på de økologiske produkter så også fortsætter.
For gør den det, er jeg også enig i, at den så er en vigtig del af den danske landbrugsproduktion.
Men det, der jo er rigtig trist at opleve i dag, er hr. Per Clausens negligering af, hvad landbrugsproduktionen egentlig betyder for det danske samfund, hvad den betyder for fødevareindustrien som sådan.
Der er det helt afgørende, at der er råvareleverandører, der kan levere kvalitetsprodukter til videre forarbejdning og til at skabe den her beskæftigelse i sektoren.
Jeg synes, det er smadderærgerligt, at hr. Per Clausen ikke lægger vægt på det.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-01:
Jeg gerne stille et spørgsmål i forbindelse med det forlig, der er indgået mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre på veterinærområdet.
Det forlyder, at der i den forbindelse er en større liberalisering af medicinanvendelsen på vej både inden for svineproduktion og kvægbrug, og at kontrollen med det vil blive meget lemfældig, fordi der bliver skåret ned, og fordi det i øvrigt bliver sådan, at dyrlægerne bliver udfaset og erstattet af teknikere fra Plantedirektoratet.
Jeg vil gerne have ministerens svar på, om det er rigtigt, at der sker en øget liberalisering med hensyn til anvendelse af og lettere adgang til medicin i det hele taget.
Og hvem skal stå for kontrollen i fremtiden?
Eva Kjer Hansen (V), 2009-04-01:
Jeg kan bekræfte, at der er indgået et veterinærforlig mellem en række konstruktive partier i Folketinget om at se på, hvordan vi kan gøre en bedre indsats på området.
Og det, der er givet en meget klar melding om fra forligsparterne, som det også fremgår af aftalen, er, at vi har vedtaget at styrke indsatsen, så vi ikke ser en ubegrundet stigning i medicinforbruget, og at vi i det hele taget skal se på, hvordan arbejdet bliver tilrettelagt.
Til det formål er der nedsat en række arbejdsgrupper, der vil komme med tilbagemeldinger, og så vil jeg indkalde forligskredsen til drøftelse af, hvad det så er, vi skal sætte i værk.
Så jeg kan ikke bekræfte elementerne i hr. Bjarne Laustsens spørgsmål, men sige, at vi arbejder med, hvordan vi kan gøre det bedre og i det hele taget få en mere smidig tilrettelæggelse af indsatsen på det veterinære område.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-01:
Det kan være meget godt.
Men jeg stiller jo bare et enkelt konkret spørgsmål - endda to faktisk, hvis jeg skal være helt nøjagtig - og det er jo, om der sker en øget liberalisering.
Altså, noget af det, vi ved der er meget fokus på, er forbruget af medicin og på i det hele taget at have en lav medicinering, så man kun behandler de dyr, der skal behandles, og ikke bruger medicinen til at forebygge med, hvilket vi har set foregå tidligere.
Derfor er det jo meget vigtigt, hvis man indgår forlig, at man så ved, præcis hvad der vil komme til at ske, og ikke siger, at man følger udviklingen og ser, hvad der sker.
Hvad sker der så, hvis der er for stort medicinforbrug?
Dernæst er det vel også et spørgsmål om, hvorvidt det er teknikerne fra Plantedirektoratet, hvis jeg har ret i min antagelse, der skal løse opgaven, og om, hvorvidt de er fagligt kompetente til at løse opgaven i stedet for de dyrlæger, som vi ved har udført kontrollen hidtil.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-04-01:
Det vil fortsat være dyrlægerne, der skal vurdere, hvad et dyr fejler, og udskrive recepter, altså ingen tvivl om det.
Der skal en faglig vurdering til.
Så jeg ved ikke, hvad det er, hr. Bjarne Laustsen mener med en øget liberalisering.
Altså, det er dyrlægerne, der foretager vurderingen af sygdomme og behovet for medicin, og som jeg klart gav udtryk for, vil jeg ikke se, at der sker en ubegrundet stigning i medicinforbruget, tværtimod.
Jeg synes det er meget vigtigt, at vi nøje fører kontrol med, hvad medicinforbruget er - det er absolut vigtigere.
Og jeg kan også forsikre hr. Bjarne Laustsen om, at det ikke bliver teknikere, der skal ind og vurdere sygdomme hos dyr og skrive recepter overhovedet.
Men det er jo elementer i et samlet veterinærforlig, og vi vil vende tilbage til det i forbindelse med den konkrete udmøntning.
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-01:
Jeg forstår ikke helt, at ministeren siger, at det er arbejdsgrupper, der nu sidder og vurderer det her.
Er det så arbejdsgrupperne, der ender med at skulle bestemme, om det er teknikere eller dyrlæger, der skal foretage vores dyrevelfærdsbesøg i fremtiden?
Og hvem er det, der skal bestemme, om medicinforbruget når et niveau, som er uacceptabelt for ministeren?
For ministeren siger jo, at hun er meget opmærksom på, at der ikke sker en øgning, og det er vi fuldstændig enige om at man skal være.
Men vi ved fra tidligere, at hvis det er sådan, at man får en mængde medicin, at man simpelt hen får det udskrevet og har det til sin besætning, så vil der automatisk blive brugt mere, fordi fristelsen til at forbehandle er for stor, i stedet for at man kun behandler efter konkret henvendelse og lader en dyrlæge gøre det.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-04-01:
Jeg kan i hvert fald høre, at hr. Bjarne Laustsen er rigtig ked af ikke at være en del af veterinærforliget, for så kunne hr. Bjarne Laustsen jo deltage i de her drøftelser om, hvordan vi vil udmønte det.
Jeg ved ikke, hvor hr. Bjarne Laustsen har den tanke fra, at vi vil til at give mulighed for, at man kan bruge medicin forebyggende.
Jeg agter ikke at åbne op for, at man kan bruge medicin i flæng, og jeg aner ikke, hvor hr. Bjarne Laustsen har de tanker fra.
En af de ting, vi er helt enige om, er, at vi ikke vil se et stigende medicinforbrug, og vi følger nøje med i statistikkerne.
Hr. Bjarne Laustsen ved også alt om, at det bliver overvåget.
Så kan jeg i øvrigt sige, at bl.a. Den Danske Dyrlægeforening er gået aktivt ind i arbejdsgruppen, og det hilser jeg meget velkommen, for det er vigtigt, at vi også får de faglige bud på, hvordan vi bedst gør den veterinære indsats.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-04-01:
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at spørge ministeren, om hun er indstillet på at give klarere forbrugerinformation om f.eks. naturelmarineret kyllingekød.
Vi ved jo, at der er mange forbrugere, der føler sig misinformeret om, hvad der egentlig ligger bag ordet naturelmarineret.
Derfor er mit spørgsmål til ministeren ganske enkelt: Vil man sikre den klare information til forbrugeren?
Vil man f.eks. udarbejde nye retningslinjer på det her område, eller hvordan vil man sikre forbrugerne på det her område?
Eva Kjer Hansen (V), 2009-04-01:
Jeg kan sige til fru Bente Dahl, at de elementer absolut indgår i regeringens overvejelser om grøn vækst, og hvad det er, der skal satses på.
Altså, jeg deler fuldstændig tanken om en satsning på f.eks. grøn teknologi; det er noget af det, der er rigtig vigtigt i forhold til både at kunne have en fornuftig produktion og så samtidig beskytte natur og miljø.
Så jeg ser gerne, at vi kommer videre i udviklingen af nye teknologier, og at vi skaber mulighed for, at der rent faktisk bliver investeret i den her grønne teknologi på landbrugene rundtomkring.
Mere natur er regeringen også optaget af, ligesom det jo er dejligt at se, at vi klarer os superflot i forhold til den økologiske produktion.
Danmark er i år årets Økologiland, og det er også noget af det, der giver ekstra muligheder for at afsætte økologiske produkter på andre markeder.
Så jeg synes i høj grad, at vi er inde på det spor, fru Bente Dahl efterlyser, og jeg kan også forsikre fru Bente Dahl om, at det er elementer, som vi har med i »Grøn Vækst«, og som vi vil give noget prioritet.
Jeg er fuldstændig enig i med hr. Jørn Dohrmann i, at det er vigtigt med klar information til forbrugerne, og at der også er klare krav til mærkning, så forbrugeren har mulighed for at vide, hvad det er for en fødevare, vedkommende køber.
Jeg vil mene, at de regler, der er på området i dag, faktisk giver en klar information, og at de giver de oplysninger, som forbrugeren har behov for.
Det er i øvrigt et begreb, som bliver brugt i mange lande, og som har været anvendt i Danmark i mange år.
Mit bedste bud er, at vi faktisk giver en rigtig god information til forbrugerne på det her område.
De, der ønsker mere information, kan også på Fødevarestyrelsens hjemmeside sætte sig endnu mere ind i det.
Men det, der er afgørende, når forbrugerne står ved køledisken, er, at der er en mærkning, der viser, at det her er marineret kød i modsætning til fersk kød.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-04-01:
Jamen der er jo mange forbrugere, der føler sig lidt på herrens mark, kan man sige, når de står ved køledisken og ikke lige har internetadgang til den hjemmeside, som ministeren henviser til.
Vi ved godt, at nogle af de produkter indeholder op til 40 pct. vand eller andre tilsætningsstoffer, netop for at produktet skal se mere indbydende ud, og derfor vil jeg bare endnu en gang spørge ministeren: Hvordan har man tænkt sig at gå ind og se på, hvordan man kunne lave om på det her område?
Er det ved at nedsætte en arbejdsgruppe på det her område for ligesom at undersøge, om vi kunne sætte en øvre grænse for, man kan kalde det sminkning af de her pumpede produkter, sådan at forbrugerne føler sig mere klædt på til at vælge de rigtige varer på hylderne?
Eva Kjer Hansen (V), 2009-04-01:
I den forstand er der sådan set en øvre grænse i dag, for der er en eller anden teknisk grænse for, hvor meget vand produktet kan indeholde.
Forbrugeroplysningen ligger jo i, at man skal fortælle om kødindholdet i produktet.
Så jeg mener, at der er god mulighed for forbrugerne for at gennemskue, hvor meget kød der egentlig er i den her vare, man nu køber, og som sagt skal der være en klar mærkning af produktet.
Men jeg vil være åben over for forslag til, hvad vi kunne gøre anderledes.
Er der nogle ting, der kunne skærpes?
Jørn Dohrmann (DF), 2009-04-01:
Så vil jeg godt spørge ministeren direkte, om man kan regne med, at det ender med, at der kommer en procentangivelse af, hvor meget vand der må være i det kød, som bliver solgt ude fra kølediskene.
Derfor er vi jo nødt til at have en klar angivelse af, hvor mange procent der må være i kødet.
Er det f.eks. 13 pct., eller er det 20 pct. vand, man må pumpe ind i kødet?
Og vil det også indgå i arbejdet, som jeg forstår ministeren vil gå i gang med, at man oplyser om, hvordan vandet er kommet ind i kødet - om det er pumpet direkte ind i kyllingerne, sådan som vi kunne forstå på nogle af de udsendelser, der har været vist i tv?
Eva Kjer Hansen (V), 2009-04-01:
Nej, det er det ikke umiddelbart.
Jeg tror ikke, at det som sådan er vigtigt for forbrugerne at vide, hvordan vandet er blevet tilsat.
Jeg tror også, at vi nøje skal overveje, hvilke ting vi synes fødevarerne skal mærkes med, og vi skal sikre, at det altid er relevant og nødvendig information for forbrugerne.
Der vil jeg ikke umiddelbart synes at metoden er en relevant oplysning at videregive.
Det, jeg synes er vigtigt, er, at det klart fremgår, hvor stort kødindholdet er i produktet.
Så ved man noget om, hvad det er, man betaler for, og hvor meget af prisen der så relaterer sig til det vandindhold, der måtte være.
Men i forhold til den problemstilling, som hr. Jørn Dohrmann anfører, synes jeg også, at det er et spørgsmål om, hvorvidt de regler, der er på området, også bliver overholdt.
Der er det vigtigt med en god kontrol på området, og jeg har jo tidligere berettet om, at vi fører kampagner for at sikre, at man overholder gældende regler og også samler op på det, hvis der har været problemer.
Der vurderer Fødevarestyrelsen med mellemrum, hvornår der igen er brug for at sætte ind på et bestemt område, og det her er jo et af de områder, der absolut er til vurdering.
Bente Dahl (RV), 2009-04-01:
Altinget oplyser den 30. marts, at regeringens plan »Grøn Vækst« atter er blevet udskudt, denne gang til ugen efter påske.
Det undrer mig, at den bebudede ambitiøse plan med den lovende overskrift »Grøn Vækst« udskydes gang på gang, samtidig med at regeringen, hver gang vi fra oppositionens side spørger om et eller andet, bruger det som svar, at den grønne vækstplan er på trapperne.
Regeringens politik tilgodeser i høj grad landbruget og dets betingelser.
Der bor ca. 800.000 mennesker i landdistrikterne, og heraf har vi knap 16.000, der er fuldtidslandmænd.
Hvordan vil »Grøn Vækst«-planen være for de 800.000, altså for alle dem, der bor på landet?
Eva Kjer Hansen (V), 2009-04-01:
Det er rigtigt, at det har taget os lidt længere tid at blive færdig med »Grøn Vækst«-udspillet, og det er jo simpelt hen, fordi det er en meget kompleks udfordring at finde løsninger, både i forhold til den beskyttelse af natur og miljø, som vi gerne vil sikre, og samtidig skabe gode rammevilkår for landbruget og mulighed for vækst inden for landbrugsproduktionen.
Men det er rigtigt, at tidshorisonten nu er, at vi engang efter påske kan komme med et udspil, der jo så giver anledning til gode drøftelser af, hvad det er, vi skal satse på i den forbindelse.
For mig er det vigtigt, at vi ikke kun tænker i nogle fornuftige rammevilkår for landbruget og i det hele taget for de produktioner, der foregår ude i landdistrikterne, men at vi så samtidig også indtænker, hvad der kan være af aktiviteter, hvad der er af fællesskaber, og hvad det er, der gør det attraktivt at bo i landdistrikterne.
Det vil vi i regeringen arbejde videre med.
Noget af det, der har givet rigtig positive resultater, har jo været etableringen af de lokale aktionsgrupper, LAG'erne, der nu er i fuld gang med at føre projekter ud i livet.
Så det er - hvis det måske bl.a. er det, der ligger i fru Bente Dahls spørgsmål - en del af den prioritering, som regeringen fremover vil give i landdistriktsprogrammet.
Bente Dahl (RV), 2009-04-01:
Jeg kan godt præcisere mit spørgsmål.
Der ligger det, som ministeren siger som en overskrift, beskyttelse af natur og miljø i samarbejde med landbruget: Hvordan vil regeringen prioritere de forskellige tiltag, der skal være i landdistrikterne?
Som det er nu, er jeg ikke så imponeret over den måde, regeringen prioriterer på - det er i høj grad en prioritering, som er på landbrugets præmisser - og mit spørgsmål går på, om prioriteringen bliver anderledes, når nu overskriften hedder »Grøn Vækst«.
Jeg kan fortælle ministeren, at Det Radikale Venstre kom med en Grøn Vækst-plan i går, hvor vi har en lang række forslag, og jeg vil da se frem til, at ministeren måske bruger nogle af dem.
De er: Naturen skal udgøre mindst 30 pct. af Danmarks areal; udviklingen af grøn teknologi skal forstærkes markant; det konventionelle landbrug skal gradvis udfases; økologien skal fremmes.
Det var en lille buket.
Lars Barfoed (KF), 2009-04-01:
Jeg skal igen lige for god ordens skyld sige, at prisstigningerne i år jo er underlagt et takstloft på 3,1 pct. fra den 1. januar, og så er der et takstloft næste år, som nu er fastsat til 4,8 pct., baseret på de indekstal, som vi netop har drøftet.
Og det er jo baseret på en aftale mellem et flertal af partierne her i Folketinget, der meget omhyggeligt har aftalt, at forskellige indeks spiller ind i et vejet gennemsnit for, hvad taksterne må stige med.
Det er et udtryk for, at omkostningerne stiger for trafikselskaberne, og hvis ikke de havde mulighed for at indregne de omkostninger i taksterne - men der er kun mulighed for det, for de kan godt lade være - ville vi tvinge dem til at forringe serviceniveauet, fordi de, havde jeg nær sagt, bogstavelig talt ikke ville have penge til at få det hele til at køre rundt.
Derfor vil jeg ikke tage noget initiativ til at begrænse det.
Jeg vil gerne se på den overordnede lovgivning for busselskaberne og se, om der er noget, vi kan gøre for at fremme busdriften og få flere til at tage bussen.
Vi har også afsat nogle puljer nu i vores trafikforlig til at få flere til at tage bussen.
Det vil jeg gerne se på.
Per Clausen (EL), 2009-04-01:
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren tage initiativer, der kan sikre, at priserne på kollektiv trafik ikke stiger i år, eller at prisstigningerne begrænses?
Ole Vagn Christensen (S), 2009-04-01:
Ministeren siger, at det vil rette sig ind.
Det tror jeg da også, men det hjælper jo ikke dem, der står i situationen.
Det hjælper jo ikke dem, for hvem problemet eventuelt kommer til at optræde i fremtiden, hvis ikke der skaffes økonomi nok til a-kasserne.
Vi har jo set, hvordan en enkelt a-kasse er ude med snøren nu og lover både det ene og det andet.
Det kunne jo være, at det er, fordi man skal skaffe kapital, så man kan få det til at fungere - det skal jeg lade være usagt.
Men jeg kan i hvert fald se, at der ligger nogle udviklinger her, som meget nemt kan rende ud af nogle tangenter, hvor det sådan set er de mennesker, som er blevet lokket ind i det her system, der bliver sorteper.
Jeg forstår, at regeringen ikke vil gøre noget for dem andet end at spørge: Hvordan kan det være, at I ikke gør jeres arbejde, som det er pålagt jer gennem lovgivningen?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-04-01:
Vi påser nøje, at medlemmernes rettigheder overholdes og at lovgivningen følges.
Jeg synes, at der skal være kort ekspeditionstid, men vi balancerer jo mellem to opgaver - den ene er, at den arbejdsløse skal have sine penge så hurtigt som muligt, den anden er, at der jo også skal være de nødvendige og tilstrækkelige oplysninger til, at a-kassen kan udbetale de her penge.
Men jeg vil gerne sige igen, at jeg synes, at hr. Ole Vagn Christensens angreb på a-kasserne og det, at man har valgfrihed, er forkert, for siden man gik bort fra det obligatoriske medlemskab, altså siden 2002, er den gennemsnitlige sagsbehandlingstid i a-kasserne faldet.