runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Man kan tillægge forskellige folk mange ting, som de ikke har sagt eller udtalt sig om.
Jeg tror, at hvis man tager borgmesteren i Odense, fru Jane Marie Jeginds, ord, så handler de jo netop om barnets tarv.
Jeg vil ikke gå ind i en diskussion om, hvem der skal tvangsbortadopteres, og hvem der ikke skal, for det er ikke noget, vi vedtager politisk.
Vi har lavet lovgivningen, rammerne for det, vi har i fællesskab, da vi sad i regering, åbnet op for, at man kan tvangsbortadoptere ved fødslen, hvis der ikke er nogen varig forældreevne hos forældrene.
Det har vi gjort, fordi vi i fællesskab vurderede, at der er nogle børn, som ellers ville ende med at blive kastebolde, som nogle gange ville komme tilbage til nogle forældre, som ikke ville være i stand til at tage vare på dem.
Der vil vi sætte barnets tarv i centrum.
Det troede jeg at vi var enige om, og det håber jeg egentlig fortsat at vi er, nemlig at vi har en mulighed for at kunne tvangsbortadoptere ved fødslen.
Maja Panduro (S), 2013-10-03:
Ja, det er vi enige om.
Og vi plejer også at være enige om, sådan som ordføreren skitserer, at det netop er i barnets tarv og trivsel, at man skal tage udgangspunkt, og at det er det, der skal undersøges.
Derfor er det, der er nybruddet her, jo det forslag, som Venstres egen borgmesterkandidat stiller, nemlig at det pludselig skal være, om forældrene har fået en straf, der skal være det afgørende.
Hun foreslår, at man skal tvangsbortadoptere det her barn, hvis forældrene er kriminelle.
Det er bare det, jeg stilfærdigt spørger om Venstre er enig i.
Magnus Heunicke (S), 2013-10-03:
Velfærdssamfundet baserer sig jo på rettigheder og pligter, og det baserer sig på en kamp igennem generationer for at gøre det her samfund til et af verdens rigeste og det her land, synes jeg jo, til verdens bedste land at leve i – et land med masser af lighed, et land, hvor man er berettiget til at få en hjælpende hånd.
Derfor står vi vagt om at bevare og sikre det samfund og de værdier fremadrettet.
Hvis man fra Dansk Folkepartis side tror, at man kan bruge det til at hive Danmark ud af EU, så vil jeg sige held og lykke med det.
Det mener jeg vil skade danske arbejdspladser, det vil skade dansk erhvervsliv, det vil koste dyrt for Danmark
Vi vil gå fra sag til sag og helt nøgternt se på, hvad vi kan gøre.
Konkret har vi jo faktisk, da vi lavede SU-aftalen, forpligtet partierne i Folketinget til at gå den vej, vi skal gå videre frem, for at sikre, at der er ordentlige værn, og at vi kan bevare vores velfærdssamfund.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-10-03:
Hvis vi lige holder fast i børnechecken, kan det så bekræftes, at regeringen vil fjerne det optjeningsprincip, som vi fik igennem under den tidligere regering, og som betød, at man skulle have arbejdet i Danmark i 2 år, før man kunne få ret til fuld børnecheck, og at regeringen gør det på baggrund af en henvendelse fra Europa-Kommissionen, fordi Europa-Kommissionen synes, at det kan være problematisk, at Danmark har sådan et optjeningsprincip?
Og hvis det er rigtigt, at man fjerner det optjeningsprincip, men at man i øvrigt er bekymret for den her udvikling, hvad vil hr. Magnus Heunicke så sætte i stedet?
Hvordan vil han f.eks. så på anden vis sikre, at det danske velfærdssamfund ikke undergraves på det her område?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-10-03:
Når Liberal Alliance kommer i regering, skal jeg nok stå på mål for det, og så kan vi tage en diskussion i fortsættelse af tingene.
Den her regering leverer en forventet vækst i år på 0,2 pct., har ikke gjort noget ved beskæftigelsen de facto ud over en eller anden krusning rundtomkring i de seneste 2 år.
Man har intet leveret.
Vi kommer med nogle gode forslag om at sætte personskatterne ned og sætte selskabsskatterne yderligere ned, sådan så der bliver skabt vækst og arbejdspladser til danskerne.
Statsministeren sagde i forgårs, at der er partier her i Folketinget, der kan være imod en indlysende god idé.
Det kunne statsministeren ikke forstå.
Nu kom jeg med to indlysende gode ideer – sætte personskatterne ned, sætte selskabsskatterne yderligere ned.
Hvordan kan hr. Magnus Heunicke og Socialdemokraterne være imod to indlysende gode ideer?
Magnus Heunicke (S), 2013-10-03:
Det afhænger nok af, hvad man har i hovedet, hvis man mener, det er en tom omgang, fordi det, vi sætter i gang nu, som min tale bl.a. også adresserede, jo er en styrkelse af vores erhvervsuddannelser.
I dag er det sådan, at halvdelen af dem, der starter på en erhvervsskole, dropper ud undervejs.
I dag er det sådan, at der er begyndende mangel på kvalificeret faglært arbejdskraft, som kun vil stige, og imens kan vi se, at der altså er for mange af de unge mennesker, som dropper ud og aldrig får en uddannelse og aldrig bliver til den efterspurgte arbejdskraft i fremtiden.
Hvis vi skal styrke vores produktivitet, hvis vi skal styrke vores placering i verden og have stærke arbejdspladser, skal vi jo netop også styrke vores uddannelser.
Jeg ved godt, at det, jeg siger her, ikke kun handler, som Liberal Alliance godt ved, om skattelettelser.
Det handler om at se mere bredt på, hvordan vi kan styrke vores produktivitet.
Der er vi måske så uenige.
Jeg så lige, at Ritzau havde spurgt 42 af landets økonomer i deres økonompanel om, hvem der er mest økonomisk ansvarlig, den her regering eller den tidligere regering.
Konklusionen er klar.
Et klart flertal mente, at den her regering var mest ansvarlig.
Der var nul – jeg siger nul – der syntes, at der var mest ansvar under VKO.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-10-03:
Jeg synes nu, at hr. Magnus Heunicke lyder, som om tingene er meget bedre, end de er.
Statsministeren sagde forleden dag, at Danmark skulle tilbage på sporet, og det er lidt sådan det samme, man hører her i dag.
Sandheden er jo, at med de småtterier, som den her regering har beskæftiget sig med, er Danmark højst kommet ud på slæbesporet, og nu viser det sig her på det seneste, at man ikke engang har haft råd til at købe tog.
Det har man glemt at sætte penge af til.
Hvad vil den her regering overhovedet gøre i forhold til at skabe vækst og arbejdspladser?
Vi har et finanslovsforslag, der hedder »Vækst og balance« og ikke kommer med nogle af delene.
Vi har en regering, som snakker om, at alting var forfærdeligt før i tiden, men ikke gør noget for at få Danmark tilbage på sporet, eller hvad man nu skal kalde det her lidt letkøbte slogan, man rejser rundt med.
Der er jo intet, der tyder på, at det kommer til at gå bedre med den her regering.
Jeg har læst lovkataloget igennem.
Det er godt nok en tom omgang, for nu at sige det pænt, lidt småtterier hist og her.
Kommer der virkelig ikke mere, eller skal vi spilde de sidste 2 år af valgperioden på den samme sædvanlige snak?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Det er jo ikke noget, der vurderes politisk, hvilke børn hvis tarv ville være bedre varetaget af at være et andet sted end f.eks. hos den familie og de forældre, der har født dem.
Da vi sad i regering, blev der lavet en ændring af adoptionsloven, så man kan tvangsbortadoptere ved fødslen.
Det er et forslag, som Socialdemokraterne har støttet, og som jo klart afgrænser, i hvilke tilfælde man kan tvangsbortadoptere.
Vi har haft en politisk diskussion, også i forligskredsen, omkring den aftale om, hvorvidt man skal lade barnets tarv vægte højere end forældrenes rettigheder, og der er jo ingen tvivl om, at der også er eksempler, desværre, på, at der er nogle steder, hvor man måske har set lidt for lidt på barnets tarv og lidt for meget på forældrenes rettigheder.
Jeg troede sådan set egentlig, at vi var enige med Socialdemokraterne om, at det altid er barnets tarv, der skal være i centrum.
Magnus Heunicke (S), 2013-10-03:
Jeg er fundamentalt uenig, hvis man tror, man kan skille spørgsmålet om private arbejdspladser fra spørgsmålet om, hvorvidt vi har råd til velfærd, og hvilket niveau velfærden skal være på.
Det gør de i hvert fald for mig som socialdemokrat.
Jeg ved ikke, om fru Johanne Schmidt-Nielsen hørte efter det, jeg sagde i min tale.
Jeg nævnte jo faktisk det tal, som er så uhyggeligt, nemlig 130.000.
130.000 private arbejdspladser tabte Danmark under krisen.
Det var 130 arbejdspladser om dagen, som vi tabte på hr. Lars Løkke Rasmussens vagt.
Skulle vi være ligeglade med det?
Nej, så har vi jo ikke et velfærdssamfund fremover.
Derfor handler det om og få skabt et bedre klima for vores arbejdspladser og sikre beskæftigelsen og dermed også sikre, at vi har et ordentligt niveau for vores velfærd fremover.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-10-03:
Jeg er glad for, at den socialdemokratiske ordfører ikke er enig med Socialdemokraternes finansordfører i, at man kan kalde to bade om ugen som minimum for overbudspolitik.
Ordføreren har jo fuldstændig ret i, at man skal prioritere i politik.
Man skal prioritere pengene.
Hos Socialdemokraterne har man åbenbart prioriteret selskabsskattelettelser for milliarder af kroner højere end bl.a. vores ældrepleje, på trods af at der ifølge regeringens egne tal stort set ikke kommer nogen arbejdspladser ud af det.
Mener Socialdemokraternes ordfører, at selskabsskattelettelser er vigtigere end f.eks. en ordentlig ældrepleje?
Magnus Heunicke (S), 2013-10-03:
Jeg kan personligt have stor sympati for det, hvis vi kan finde penge til at forbedre vores velfærd til at give en god og værdig ældrepleje til dem, som har behov herfor.
Så er der jo ikke andet for end at gøre det.
Det er derfor, vi kæmper for at sikre, at der er private arbejdspladser her i Danmark, som sikrer, at der kommer skatter ind til os, som vi kan bruge på et solidarisk velfærdssamfund.
Den generation før os, som har arbejdet det her samfund op, skylder vi jo at give en værdig og ordentlig ældrepleje.
Men pengene skal være i kassen først.
Hvis vi begyndte at dele penge ud, før vi havde penge i kassen, ville vi risikere at ryge ind i en ny økonomisk krise, og så ville arbejdspladserne fosse ud af landet, og så ville vi på sigt undergrave den velfærd, som jeg kan høre at fru Johanne Schmidt-Nielsen er så optaget af.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2013-10-03:
Socialdemokraternes ordfører sagde, at Venstre er et parti på offentlig forsørgelse uden at stå til rådighed.
Det er jo rigtigt nok.
Jeg synes også, det var meget sjovt sagt.
Men de får jo også penge andre steder fra, f.eks. fra bankerne og olieselskaberne.
De vil bare ikke fortælle os og alle andre i Danmark, hvor mange penge de får.
Det synes jeg sådan set er ret sølle.
I går kom Enhedslisten med et ældreudspil, hvor vi bl.a. foreslår, at ældre skal have ret til minimum to bade om ugen.
Det valgte Socialdemokraternes finansordfører at kalde overbudspolitik.
Mener Socialdemokraterne, at det er overbudspolitik, at ældre medborgere i Danmark har ret til minimum to bade om ugen?
Magnus Heunicke (S), 2013-10-03:
Jeg kan fuldstændig bekræfte, at naturligvis følger vi de domme, som bliver afsagt rundtomkring i Europa, og her var der altså en dom, som danske jurister vurderede ville få konsekvenser for os, og derfor følger vi det.
Men et andet aspekt ved den her sag handler jo om social dumping, altså at illegale østeuropæiske arbejdere kommer ind og tager danskernes arbejde og underminerer det danske velfærdssamfund, præcis som hr. Thulesen Dahl nævnte før.
Der kan jeg også forstå at DF er voldsomt bekymrede.
Det, vi mangler at se, er jo bare et konkret eksempel på, at DF har fået indflydelse på rent faktisk at gøre noget ved det i de 10 år, hvor hr. Thulesen Dahl personligt forhandlede finanslovsaftaler med bl.a. hr. Lars Løkke Rasmussen.
Maja Panduro (S), 2013-10-03:
Tak for det.
Venstre har i Odense en borgmesterkandidat, Jane Jegind, som nu har foreslået, at man skal tvangsbortadoptere børn af kriminelle forældre.
Det skal jeg høre om Venstre er enig i.
Jeg spørger, fordi det jo måske ville være noget af et nybrud, i forhold til hvordan vi normalt laver socialpolitik, hvor vi tager udgangspunkt i barnets tarv og trivsel og chance for udvikling, og fordi eksempler på folk, som er blevet dømt for kriminalitet og har fået ganske lange domme i Danmark på det seneste, er en Stein Bagger, en Klaus Riskær.
Mener Venstre, at man i så fald ville skulle tvangsbortadoptere også deres børn?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Der kan ordføreren jo se, at vi med vores finanslovsforslag både sikrer, at vi kan have et højere optag unge på vores uddannelser, sikrer, at den aftale, der er lavet mellem regionerne og kommunerne på sundhedsområdet, kan rummes, sikrer, at der kan være råd til en indsats mod social dumping, og sikrer, at vi samtidig kan bevare et stærkt velfærdssamfund, fordi vi ikke er bange for at lave reformer.
Vi peger på, at vi kan lave en reform af vores beskæftigelsessystem, som er over dobbelt så dyrt som OECD-gennemsnittet, som koster en tredjedel mere end det f.eks. gør i Sverige, hvor det lykkes bedre at få folk i arbejde.
Her siger vi: Lad os lave nogle reformer.
Det betyder, at vi med vores finanslovsforslag kan frigøre 5 mia. kr., som vi så kan skabe danske arbejdspladser med, som vi kan lempe skatter og afgifter med.
Det er den måde, vi prioriterer på.
Hvor regeringen vil bruge enhver ekstra krone på at gøre verdens største offentlige sektor endnu større, prioriterer vi at bruge pengene på at skabe arbejdspladser.
Magnus Heunicke (S), 2013-10-03:
Tak for det.
Venstres ordfører må bære lidt over med, at vi spørger lidt i øst og vest, for vi prøver virkelig at få et svar.
Det kunne Venstre jo have løst, hvis man havde fremlagt planen for nulvækst,
men det har Venstre valgt ikke at gøre endnu.
Det vil så sige, at Venstre altså bliver ved med at fastholde ikke at ville komme med en plan for Venstres egen politik.
Nu kan jeg så høre – og jeg lytter meget efter, når der en sjælden gang bliver sagt noget fra Venstres side fra Folketingets talerstol – at der nu bliver sagt, at det handler om udliciteringer.
Det er da meget interessant, for jeg har faktisk fundet et citat fra den tidligere afdelingschef i Finansministeriet, Jacob Hald, som er økonom.
Han siger: »Det er nærmest matematisk umuligt at øge udliciteringen samtidig med, at der er nulvækst i det offentlige forbrug og uændret offentlig beskæftigelse.
Det hænger ikke rigtig sammen.«
Kunne fru Ellen Trane Nørby ikke gøre økonomerne, danskerne, os alle sammen den tjeneste at forklare, hvordan det hænger sammen?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Når regeringen har peget på, at man kan forbedre og produktivitetsforbedre for at digitalisere for 12 mia. kr. i den offentlige sektor – jeg kunne høre den anden dag, at vi også skulle have ældre madet af robotter, og jeg ved, at finansministeren har været på Sønderborg Sygehus, hvor man i stedet for at have lægesekretæren til at sidde og pakke en kvart million breve nu har en maskine, der gør det –
er det så det, regeringen synes er et problem?
Det synes vi ikke er et problem.
Det er en udvikling af vores fælles velfærdssamfund, og det er jo det, vi skal måle på.
Det, vi skal måle på, er den service, som den enkelte borger får.
Er den tilfredsstillende?
Har den en ordentlig kvalitet?
Står kvaliteten mål med, hvor mange penge vi bruger?
Og vi er overbevist om, at der er steder i den offentlige sektor, hvor vi kan gøre det bedre, og hvor vi også kan produktivitetsforbedre fremover.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-10-03:
Jamen det er fint.
Vi prøver jo bare at få nogle klare svar, fordi adskillige medlemmer af Venstre har sagt forskellige ting.
Men skal det så ikke også bare stå klart, at hvis man virkelig vil udvikle velfærden, og det kan jeg høre at ordføreren også gerne vil, og finde nye løsninger på de mange udfordringer, vi har, både i sundhed og uddannelse,
jamen så må vi konkludere, at med nulvækst er man nødt til at nedlægge nogle offentlige stillinger?
Det er jo helt fair, hvis det er det, man gerne vil, men så skal man bare sige det klart.
Jeg synes, vi kommer lidt videre nu.
Det er jo helt fair, at ordføreren fremlægger sin politik, men jeg synes stadig væk ikke, vi har svar på, hvad konsekvenserne så er.
Så lad mig prøve med sådan noget helt konkret, som ordføreren så kan forholde sig til:
Tidligere overvismand Torben M. Andersen har sagt: »Det er usandsynligt, at man bare kører videre med det samme antal offentligt ansatte, hvis man indfører nulvækst.
Andelen af varekøb stiger historisk set, fordi det private« – det er vi vel enige om – »kan tilbyde billigere og bedre løsninger.
Det skubber medarbejderne fra det offentlige og over i det private«.
Så skal jeg bare lige have helt styr på: Er ordføreren enig med den tidligere overvismand her?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Vi vil bruge det råderum, der er i økonomien, til at investere i danske, private arbejdspladser.
Det gør vi ved at lette skatter, afgifter og omkostninger for vores virksomheder, så de kan ansætte flere, så de kan få flere unge ind i de praktikpladser, de kan oprette, fordi de får mere luft i økonomien, og så vi kan sikre, at der bliver trukket investeringer til det danske samfund.
Det er en politisk forskel.
Vi prioriterer at bruge råderummet til at skabe arbejdspladser.
Regeringen vælger at gøre verdens største offentlige sektor endnu større.
Jonas Dahl (SF), 2013-10-03:
Men sandheden er, at der vil komme flere ældre, og det vil sige, at der vil være et udgiftspres.
Sandheden er, at der vil blive flere borgere, der vil have behov for service på sygehusene og på plejehjemmene, og derfor er det også rimeligt, at Venstre efterhånden snart svarer på: Hvis man gerne vil timemodellen, hvordan vil man så finansiere den?
Det må man svare på.
Man må også svare på, hvad konsekvenserne er af den nulvækst, man bliver ved med at fabulere om, men man kan ikke svare på, hvad konsekvenserne er.
Det må vel være rimeligt, at Venstre efterhånden – nu er vi ret langt henne i debatten – kommer med et svar på, hvad konsekvenserne er af Venstres politik, og hvordan man vil finansiere den.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Jamen det, der er væsentligt, er jo, hvilken kvalitet og hvad det er, vi får ud af de fælles kroner, vi bruger i samfundet.
Det, der er væsentligt for de forældre, der skal have deres børn passet, er da ikke, om det er en privat dagpleje, eller om det er en børnehave i traditionel forstand.
For den ældre er det jo heller ikke væsentligt, om der står Hansens Hjemmeservice, eller om der står Horsens Kommune på den kittel, som man har på, når man kommer ud til den ældre.
Det er da, at der blev gjort rent i hjørnerne.
Det samme gælder for plejehjemmene.
Nu har vi lige haft den ene sag efter den anden, hvor regeringen har måttet forklare, hvordan det kan være, at der på nogle plejehjem er ældre, som skal gå med ble, selv om de sådan set bare har behov for at blive hjulpet en gang imellem.
For den ældre er det da mere væsentligt, at man får en ordentlig service, end om det er Skanderborg Kommune, eller det er Solrød Plejehjem, hvor man har en privat aktør inde.
Det er jo den diskussion, der er den væsentlige: Hvilken service får vi for vores penge?
Det væsentlige er ikke en garanti for, hvor mange offentligt ansatte der vil være til tid og evighed.
Magnus Heunicke (S), 2013-10-03:
Jeg vil lige forstå det præcist: Er der en plan, eller er der ikke en plan?
Det er jo sådan set det, det handler om.
Er der en plan for Venstres politik, eller er der ikke?
Og når man bliver forvirret over det, er det også, fordi det jo efterhånden er forskellige ting, der kommer ud af munden, alt efter hvilken dag det er.
Mange af os så jo Venstres formand, hr. Lars Løkke Rasmussen, i udsendelsen »Bag Borgen«, og han sagde: Der er ikke nogen, der skal fyres, fordi udgiftsstoppet betyder, at der er råd til at have fuldstændig lige så mange offentligt ansatte, som der er i dag.
Det var hans svar på spørgsmålet om nulvækst: Der er ikke nogen, der skal fyres; der er råd til fuldstændig lige så mange ansatte som i dag.
Og lige i dag har vi hørt fru Ellen Trane Nørby sige, at hun ikke vil garantere samme antal offentligt ansatte.
Kan Venstre garantere, at der vil være samme antal offentligt ansatte, sådan som hr. Lars Løkke Rasmussen siger, eller kan man ikke garantere det, sådan som fru Ellen Trane Nørby siger?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Det svarer vi gerne på endnu en gang.
Det har vi svaret på flere gange, og vi svarer sådan set gerne på det igen.
Betyder det så, at vi skal sige, at vores offentlige samfund til næste år eller i 2020 skal se ud, fuldstændig som det gør i dag?
Der siger vi: Nej, vi skal selvfølgelig kunne udvikle vores velfærdssamfund, og selvfølgelig skal vi kunne prioritere.
Vi skal da selvfølgelig ikke binde vores kommunalbestyrelser til, at de ikke må prioritere og træffe beslutninger ude lokalt, men det kan jeg forstå at Socialdemokraterne ønsker.
Vi er en del af en energiaftale, en energiaftale, som blev over 2 mia. kr. billigere, end den ville være blevet, hvis Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti ikke havde siddet med i forhandlingerne.
Den regning har vi sparet danskerne for.
Vi mener sådan set godt, at man kan lave en grøn omstilling, som ikke skulle koste de 2 mia. kr. mere, som regeringen havde lagt op til.
Nu er der så en konkret implementering fra regeringens side, som har været sendt ud i høring.
Der var høringsfrist her i september måned, der er ikke kommet nogen indstilling endnu, og som det er med høringer, kan man jo vælge at læse høringssvarene og blive klogere, man kan se på, hvad de indeholder.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-10-03:
Det kan så diskuteres.
Der er jo nogle, der mener, at regeringen lagde noget frem, som var fuldstændig uacceptabelt for Venstre, det vidste man godt på forhånd, og så landede man en aftale, der lå på præcis det niveau, som Venstre selv havde lagt frem, nemlig at energiafgifterne skulle stige med 3,9 mia. kr. frem mod 2020.
Men det er en anden diskussion.
Så må jeg jo bare spørge om noget.
Hvis Venstre ikke mener, at det er en specielt intelligent måde at kradse energiafgifter ind på, f.eks. på halm til at strø under hesten eller til at bygge raftehegn, hvordan havde Venstre så forestillet sig den her forsyningssikkerhedsafgift på biomasse skulle kradses ind?
Hvad er Venstres forslag til at kradse de her penge ind?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Nu er det jo ikke Venstre, der sidder og laver implementeringen, det er regeringen og Skatteministeriet, og der har været en høringsrunde, og der er indkommet nogle høringssvar.
Og jeg håber da sådan set, at regeringen vil lytte til de høringssvar, der er indkommet.
Vi var med til at lave en energiaftale, som, ja, indbefatter en forsyningssikkerhedsafgift, som sikrer, at man kan investere i biogasanlæg, som sikrer, at vi kan få en grøn omstilling, men som ikke samtidig tynger de danske familier og de danske virksomheder lige så meget, som regeringen umiddelbart havde lagt op til.
Vi lykkedes med at få gjort regningen til danskerne over 2 mia. kr. billigere, fordi vi blev i forhandlingslokalet og kæmpede.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-10-03:
Jeg synes egentlig, at fru Ellen Trane Nørby holdt en god tale med nogle visioner, og Liberal Alliance vil gerne hjælpe den kommende Venstreledede regering med at føre de visioner ud i livet, og vi tror også, at der bliver brug for hjælp til at gøre det.
Derfor er det også sådan lidt ærgerligt, når Venstre en gang imellem laver nogle fejl, og man må sige, at det er nogle åbenlyse fejl.
Og det er jo en idé, som er fostret i Venstre, det var en del af »Energistrategi 2050«, hvor den her forsyningssikkerhedsafgift på biomasse også var der.
Er det efter Venstres opfattelse virkelig den mest intelligente måde at kradse penge ind fra borgerne på?
Det er jo fair nok, at man gerne vil bygge nogle vindmøller osv., hvis man har den prioritet, men er det virkelig en intelligent måde at kradse penge ind på?
Frank Aaen (EL), 2013-10-03:
Jo, men det er sådan, at når man begiver sig ud i at angribe andre partier for, at det går skidt, så kan man vel forholde sig til, hvordan man selv syntes, det gik, da man selv havde magten
Og derfor har jeg det ganske enkle spørgsmål: Hvornår startede Danmarks fald blandt verdens rigeste lande?
Og hvis ikke jeg kan få et svar fra ordføreren, kan jeg jo oplyse det: Det skete år efter år efter år, mens VK sad med regeringsmagten.
Det var der, vi faldt ud af topti; det var der, vi rutsjede ned ad listen over verdens rigeste lande.