runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2009-10-08:
Jamen det er jo en spændende dag, når en Venstremand forsvarer en faldende vækst i BNP med, at der til gengæld er stor vækst i de offentlige udgifter, men sådan kan rollerne jo skifte historisk over tid.
Det, der bare er pointen, er, at Danmarks økonomiske krise – og det er den erkendelse, vi savner – er hårdere, end den er i resten af verden, fordi der ikke i de gode tider er blevet taget hånd om at sikre, at vi kunne klare os i dårlige tider.
Det er det, der er problemet, og derfor skal mit andet spørgsmål til hr. Peter Christensen være: Kan vi i dag få et klart løfte om, at regeringen inden næste folketingsvalg vil fremlægge en plan for, hvordan man vil bringe balance i dansk økonomi igen?
Den økonomiske krise har forværret problemstillingerne, og de initiativer, der er blevet taget, har skabt et større reformbehov.
Vil Venstre og vil regeringen inden næste folketingsvalg fremlægge en plan, der kan vise, hvordan man inden 2015 vil bringe dansk økonomi i balance – ja eller nej?
Peter Christensen (V), 2009-10-08:
Vi vil fortsætte ad den linje, som vi har fulgt siden 2001, hvor vi gennemfører de reformer, som er nødvendige, hvor vi tager tingene skridt for skridt, hvor vi optimerer dansk økonomi med en lang række reformer.
Det er velkendt, det er trygt, og det virker.
Det giver ingen mening, og det er jo, fordi det handler mere om, at der er nogle, man kan lide at være sammen med, og som man hellere vil være sammen med, end hvad det egentlig handler om.
Det synes jeg er et mærkeligt skifte, der er sket i radikal politik.
I gamle dage søgte man jo indflydelse, hvor man kunne få den, men det er man gået bort fra.
Morten Bødskov (S), 2009-10-08:
Jeg vil gerne tilbage til et af de citater fra ordførerens tale, der er nævnt tidligere i debatten, nemlig det her med, at alle kan regne med en plads på livets solside, hvis de arbejder hårdt for det.
Jeg var i sidste uge på besøg på en meget stor virksomhed i ordførerens nærområde, Danfoss, hvor jeg i 3F's a-kasse mødte en kvinde, som havde været ansat 35 år på Danfoss og nu var blevet afskediget.
Jeg må sige, at den udtalelse, som hr. Peter Christensen kommer med, for mig er, ja, faktisk det mest soleklare bevis på, at den her regering fuldstændig har mistet blikket for, hvilken skyggeside mange mennesker befinder sig på lige i øjeblikket.
Kan vi ikke bare få det helt på det rene?
For hun jo ikke den eneste, der bliver fyret nu efter 35 års ansættelse.
Op mod 200.000 regner med ved udgangen af næste år også at stille sig op i arbejdsløshedskøen.
Mener regeringen, at der er behov for vækstinitiativer, som kan tage toppen af den meget kraftige stigning i arbejdsløsheden, vi står over for, eller ej?
Peter Christensen (V), 2009-10-08:
Jamen det kan jeg sådan set svare meget kort på, for det mener vi, og det er jo også derfor, at vi har fremsat forslagene, som træder i kraft her i 2010.
Det er ikke, fordi jeg kan lide at gentage mig selv, men bare for en god ordens skyld vil jeg alligevel lige nævne citatet fra talen: Det betyder til gengæld, at alle kan regne med en plads på livets solside, hvis de arbejder hårdt, passer deres pligter, svarer enhver sit og opfører sig ordentligt.
Morten Bødskov (S), 2009-10-08:
Det er beskeden til en kvinde, som har arbejdet 35 år på Danfoss, som er blevet afskediget nu, og som står fortvivlet og er på vej ud i arbejdsløshed.
Det er beskeden fra Venstres ordfører.
Sandheden er jo den, at på trods af de initiativer, som regeringen har sat i gang, på trods af de initiativer regner flere jo med, at vi når op mod 200.000 arbejdsløse.
Ordføreren glemmer, at de skattelettelser, som kommer her 1. januar, jo er indregnet i vurderingerne, i regeringens egne vurderinger, i Nationalbankens vurderinger, i de førende finansielle virksomheders vurderinger af, hvordan dansk økonomi udvikler sig.
Og så står man her og siger, at bare folk arbejder hårdt for det, så er der også en plads på livets solside.
35 års ansættelse, og det er så beskeden fra det førende regeringsparti.
Det synes jeg taler meget kraftigt for sig selv.
Peter Christensen (V), 2009-10-08:
Mit personlig temperament er til også at glæde mig over alle de skridt, der bliver taget i den rigtige retning, og det, vi vil opleve her til januar eller nytårsaften, er, at vi kan se frem til den største sænkning af marginalskatten i Danmark.
Det glæder jeg mig simpelt hen over.
Men reformer er jo mange ting, reformer er også at sørge for, at man, når vi har så stor en offentlig økonomi, som vi har i Danmark, hvor der er ca. 860.000 mennesker ansat i den offentlige sektor, så sørger for, at alle de ressourcer bliver brugt mest effektivt.
Derfor glæder jeg mig over, at statsministeren i sin åbningstale i forgårs gjorde det klart, at der nu bliver taget hånd om afbureaukratiseringen.
For mængden af regler kan jo være med til at bremse en effektiv udnyttelse af de offentlige ressourcer, og derfor håber jeg, at også Liberal Alliance og alle andre partier her i Folketinget vil være med til at sørge for, at vi får vedtaget de 105 konkrete forslag, som regeringen har fremsat.
For det nytter jo ikke noget, at vi alle sammen holder flotte taler om, at regler nu skal fjernes, hvis vi så ikke stemmer forslagene igennem, når regeringen fremsætter dem.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-10-08:
Jeg er meget glad for, at man lægger vægt på, at det også er igennem det private forbrug, at man kan sørge for at sikre væksten.
Man gør det også lidt med skattereformen.
Men statsministeren holdt en glimrende tale i forgårs og stillede spørgsmålet: Vil en særlig skat på høj indkomst øge eller svække vores muligheder i den globale konkurrence?
Svaret er klart: Det vil stække virkelysten og muligheden for at tiltrække dygtige folk fra resten af verden.
Det går ikke, sagde statsministeren.
Jeg ved godt, det var en hentydning til Socialdemokraterne, men det kunne jo også være en hentydning til den skattepolitik, der er i Danmark, hvor man ikke har haft modet til at afskaffe topskatten.
Men hvis regeringen er en reformregering, som jeg hører ordføreren siger, er vi selvfølgelig parate til at komme til de forhandlinger om reelle reformer, der kan gøre en forskel i forhold til at få gang i væksten.
Villy Søvndal (SF), 2009-10-08:
Tak for det.
Hr. Peter Christensen sagde, og jeg citerer fra det, jeg fik skrevet ned: Alle kan regne med en plads på livets solside, hvis de arbejder hårdt.
Citat slut.
Nu har jeg måske så et ønske om at deltage på en rundrejse i Danmark sammen med hr. Peter Christensen til f.eks. Lindøværftet eller til Man Diesel i Frederikshavn eller til nogle af Danfoss' virksomheder i Nordborg eller til nogle af slagterierne i Vestjylland eller til Valdemar Birn i Holstebro og der gå ud og forklare de mennesker, der lige har fået fyresedlen, at Venstres holdning er, at hvis man i øvrigt arbejder hårdt, så kommer man op på livets solside.
Undskyld mig, har hr. Peter Christensen overhovedet ikke forstået, at der er en krise i det her samfund af et omfang, der gør, at almindelige mennesker bliver smidt ud i arbejdsløshed, mennesker, som hele deres liv har passet deres job?
Er det ikke en så flot bemærkning, at hr. Peter Christensen næsten bør undskylde for den over for de mennesker, der i øjeblikket bliver kastet ud i ledighed?
Peter Christensen (V), 2009-10-08:
Som jeg også var inde på i min tale, så bliver Danmark også ramt af den internationale krise.
Det er uundgåeligt.
Det betyder også, at vi har set en stigende ledighed, og vi vil også i de kommende måneder komme til at opleve, at ledigheden vil stige yderligere.
Det er beklageligt, og det er da især beklageligt for de mennesker, som bliver ramt af en fyring.
Det, jeg synes man trods alt kan glæde sig over at se, når man går ind og kigger på dem, som har oplevet en fyring, er, at der jo er 70 pct. af dem, som inden for en relativt kort periode kommer i arbejde igen.
Det synes jeg er værd at have med i det samlede billede.
Men det ændrer jo ikke ved, at regeringen har taget den her situation meget alvorligt og derfor også har lanceret en lang række initiativer for at afbøde de værste af de konsekvenser, som den her internationale krise har.
Villy Søvndal (SF), 2009-10-08:
Det var så et forsøg på tilbagetog.
Det forstår jeg godt.
Det må altså forekomme helt underligt for de mennesker, der hører den her tale, at høre, at hvis man bare arbejder hårdt nok, så ender man på livets solside.
Det er det ene.
Det andet er, at når jeg så hører på hr. Peter Christensen, der siger, at regeringen gør, hvad den kan, må jeg bare sige nogle få centrale ting: Sidste uge fik vi nye tal for væksten.
Danmark er nummer sjok i OECD.
Vi havde et fald i BNP på 7,2 pct.
Det kan godt være, at regeringen gør, hvad den kan, men så må vi bare konstatere, at regeringen ikke kan, og at der er brug for nogle, der kan.
Det andet, vi rutsjer ned i forhold til, er hele den grønne dagsorden, hele den grønne teknologidagsorden, hvor virksomhederne har efterspurgt initiativer fra regeringens side.
Der er færre unge i dag, der gennemfører en ungdomsuddannelse, end der var, da den her regering trådte til.
Synes hr. Peter Christensen virkelig, at man gør det så fantastisk?
Peter Christensen (V), 2009-10-08:
Jeg har jo efterhånden vænnet mig til hr. Villy Søvndals facon, og det er at rive et citat ud af en sammenhæng.
Jeg tror, det er en facon, som egentlig dybest set dækker over, at hr. Villy Søvndal er enormt bange for at blive afsløret i den tomhed, der ligger bagved.
Men lad det være.
Lad os diskutere den konkrete politik.
Den konkrete politik er, at vi er dybt bekymrede over den internationale krise, vi står i, og derfor har vi lanceret en lang række initiativer.
Men modsat SF så tror vi ikke på, at man kan skabe vækst i det her land ved at øge selskabsskatten, ved at øge personbeskatningen, ved at lægge kørselsafgifter på folk, som har langt til arbejde, og hvad der i øvrigt er i den formidable samling af lussinger, der skal falde over de danske skatteydere i de forslag, som Socialdemokratiet og SF sammen har fået forfattet.
Så er der de unge.
Vi er dybt optaget af, at det, når man er i sådan en lavkonjunktur, som vi er i nu, især ikke er de unge, der bliver hårdt ramt.
Derfor har regeringen så sent som i denne uge lanceret en lang række indsatser over for unge, for at de ikke skal møde et lukket arbejdsmarked, bl.a. 5.000 yderligere praktikpladser.
Margrethe Vestager (RV), 2009-10-08:
Jeg synes, det er meget tankevækkende, at ordføreren lægger så stor vægt på den enkeltes indsats.
For jeg kan forstå, at regeringen er fuldstændig uden skyld i eller uden ansvar for den dybe økonomiske krise, Danmark er i i dag.
Det har slet ikke noget med regeringen at gøre.
Det er noget, der er kommet udefra.
Det er noget væmmeligt, det var slet ikke os, siger man, nu gør man bare noget for at mildne krisen.
Men én af de ting, som regeringen bliver nødt til at forholde sig til, er det fald, der har været i produktiviteten, det meget store problem, der er med at kunne komme tilbage, at generobre de pladser, vi har tabt i de seneste år, hvor vi er raslet ned af ranglisterne, når det kommer til vækst, når det kommer til velstand, når det kommer til den grønne dagsorden, når det kommer til alt det, regeringen sætter højt.
Der er der et regeringsansvar.
Jeg synes, det ville være glædeligt, hvis hr. Peter Christensen begyndte der og tog det som udgangspunkt for det, der skal gøres, i stedet for hele tiden at sige, enten at det er nogle andres skyld, eller at det er noget der er kommet udefra.
For den dybe økonomiske krise, som betyder, at folk mister deres job, mens vi står her taler, og at virksomheder kommer i problemer, mens vi står her taler, har regeringen et medansvar for.
Peter Christensen (V), 2009-10-08:
Venstre har været med til at støtte regeringen siden 2001.
Det er vi stolte af.
Vi er stolte af de resultater, vi har nået.
Vi er også stolte af de beslutninger, vi har truffet, som skal hjælpe danskerne med at komme mest nådigt gennem den her internationale krise, vi står over for.
Vi gør, hvad vi kan: Vi har sat en lang række initiativer i gang, vi har haft investeringer på trafikområdet, vi har forårspakken, vi har frigørelsen af SP-midlerne, vi har renoveringspuljen.
Ja, vi gør en masse ting.
Men vi gør også noget på det strukturelle område, og jeg ved, at De Radikale, i hvert fald når de skal holde skåltaler, sætter pris på, at man også tænker langsigtet.
Det er jo også derfor, vi har foretaget en sænkning af personskatten, for vi ved, at det er noget af det, der har betydning for Danmarks konkurrenceevne.
Det er også, hvad skatten på arbejde er.
Derfor glæder jeg mig over, at vi her fra den 1. januar 2010 kan foretage en massiv sænkning af indkomstskatten.
Margrethe Vestager (RV), 2009-10-08:
Vi gør, hvad vi kan, siger ordføreren.
Det vækker bekymring.
Hvis det er det, man kan præstere, så er der sandelig god grund til, at den her diskussion bliver til en fokuseret diskussion om, hvad der skal bringe Danmark ordentligt igennem en realøkonomisk krise.
Vi er langt forbi det finansielle.
Det her handler om, hvordan virksomhederne kan producere, hvordan medarbejderne kan være effektive, når vi kan se, at også tilvæksten i viden, i uddannelsesniveau er faldet under den her regering.
Jeg vil sige til regeringen: Tag det ansvar på jer, erkend, at der er ført en fejlslagen politik, og ræk så hånden ud netop i de her krisetider, og lav tingene bredt, lav tingene underligt, for det, I kan, bliver jo aldrig nogen sinde mere end det, der kan blive flertal for i jeres egne snævre kreds – og det må vække bekymring.
Peter Christensen (V), 2009-10-08:
Jeg synes, fru Margrethe Vestager skulle komme ned fra den høje hest og se sig lidt omkring.
Vi har jo rakt hånden frem masser af gange, men sandheden er, at når det kommer til politiske forhandlinger med Det Radikale Venstre, handler det desværre for Det Radikale Venstre ikke længere om at søge indflydelse.
I gamle dage var det en dyd for Det Radikale Venstre.
Det er det desværre ikke længere.
Nu handler det om, hvem det er, man er sammen med, eller rettere om, hvem det er, man ikke vil være i stue med.
Det synes jeg er ærgerligt.
Vi har haft skatteforhandlinger, vi har haft alle mulige andre forhandlinger, hvor De Radikale kunne have grebet muligheden for at få indflydelse, men man takkede nej og kiggede mere på partikredsen end på det, vi forhandlede om.
Vi skal nok også fremover gøre forsøget med at række hånden frem, men det kræver, at der er nogle, der vil tage den.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-10-08:
I statsministerens tale i tirsdags blev der brugt meget tid på at kaste ansvaret fra sig, og det er det samme, vi oplever i dag fra Venstres ordfører.
Vi hørte f.eks. statsministeren sige: Hvis klimatopmødet går galt, har det i hvert fald ikke noget med os at gøre.
En anden udmelding, der kom, var omkring ungdomsarbejdsløsheden, og den har åbenbart heller ikke noget med regeringen at gøre.
Hvad gør regeringen?
Den vil straffe de unge og deres forældre ved at snuppe børnechecken.
Jeg har svært ved at finde det kærlige i, at man snupper børnechecken fra de familier, hvor der er en ung i ledighed.
Mener Venstre virkelig, at det er de unge, der står med ansvaret for ungdomsarbejdsløsheden; at det er de unge, der står med ansvaret for det store frafald på f.eks. erhvervsskolerne; at det er de unge, der står med ansvaret for, at vi mangler praktikpladser?
Eller kunne man forestille sig, at regeringen bærer en stor del af det ansvar?
Altså, hvis der er nogen, der skal straffes her, kunne man så forestille sig, at regeringen skulle straffe sig selv i stedet for at straffe de unge?
Peter Christensen (V), 2009-10-08:
Jeg forstod indledningen på den måde, at det skulle være Danmarks ansvar at få en klimaaftale igennem.
Jeg tror, vi i Danmark nok har lidt for stor selvtillid, hvis vi mener, vi kan diktere USA, Kina, Brasilien, Indien, hvad de skal mene, men det ændrer jo ikke ved, at vi da kan presse dem, så godt et lille land nu kan.
Uddannelse: Det er rigtigt, at der er en stor gruppe af unge mennesker, som mangler praktikpladser.
En af grundene er jo også, at vi har et erhvervsliv, som selvfølgelig er ramt af den lavkonjunktur, vi er i.
Når man er ramt, ansætter man ikke det samme antal lærlinge; man er lidt bekymret, for det kræver jo også, at man tør se 4 år frem i tiden med hensyn til at vide, hvad det er for en arbejdsmængde, man har, som skal udføres.
Men regeringen er alligevel gået ind og har sat 1 mia. kr. af til 5.000 ekstra praktikpladser, og det er jo netop for at tilskynde virksomheder – også gerne i det offentlige – til at tage nogle flere lærlinge.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-10-08:
Som vært for et af, hvad skal man sige, vor tids mest afgørende internationale møder, nemlig klimatopmødet i december, er det jo noget ynkeligt, at man allerede nu melder ud: Hvis det går galt, har det ikke noget med os at gøre.
Men det var sådan set ikke det, jeg ville spørge til.
Jeg ville spørge til det her med ungdomsarbejdsløsheden, for jeg forstår ordførerens svar på den måde, at det ikke er ungdommen, der står med ansvaret for ungdomsarbejdsløsheden; at det ikke er de unge i Danmark, som bærer ansvaret for, at ungdomsarbejdsløsheden eksploderer.
Hvorfor er det så, vil jeg spørge ordføreren, at de unge skal straffes økonomisk for at være ledige?
Hvorfor vil regeringen indføre den her særlige sanktion, som gør, at man, hvis man er mellem 15 og 18 år og er ledig, skal straffes økonomisk?
Altså, hvis ordføreren bekræfter, at det ikke er de unge, der bærer ansvaret, hvad er så meningen med at straffe dem?
Peter Christensen (V), 2009-10-08:
Vi ønsker at have en situation, hvor alle tager imod de tilbud om enten arbejde eller uddannelse, de får.
Derfor taler vi altså om dem, som får tilbud, og som ikke vil tage imod dem.
For vi vil ikke have en situation, hvor unge mennesker ikke laver noget.
Vi har sammen med en lang række partier lavet en målsætning om, at 95 pct. af en ungdomsårgang skal være i uddannelse.
Men det kræver også, hvis vi skal have de sidste med, at vi både motiverer og indfører den her sanktion over for forældrene, hvis de ikke bakker deres unge op i, at de skal i gang med enten uddannelse eller arbejde.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2009-10-08:
Jeg forstår det sådan set godt, hvis ordføreren er lidt træt af at høre på, at man kan løse alle problemer ved at sætte skatten op og have flere udgifter, for det er nok svært at gøre det på den måde.
Jeg synes faktisk, der var grund til at takke ordføreren for at holde en god tale og for at sige, at vækst er forudsætningen for velstand.
Det er vi sådan set fuldstændig enige om.
Så hører jeg, at der blev sagt i talen, at man ikke vil være med til sådan nogle store spring fremad ud i den blå luft.
Sådan tror jeg formuleringen var.
Hvis det betyder, at man siger nej til høje skatter og høje udgifter, kvitterer vi gerne.
Men hvis det i virkeligheden dækker over, at man ikke har modet til at lave gode, borgerlige, liberale reformer, så vækker det altså bekymring.
Kan vi virkelig stoppe med den skattereform, regeringen har lavet med Dansk Folkeparti, eller er der ikke brug for at sætte yderligere gang i væksten med yderligere nedsættelse af skatten på arbejde, med yderligere reformer af velfærdssamfundet, sådan at Danmark også kan stå godt fremover og ikke bare til næste valg?
Peter Christensen (V), 2009-10-08:
Jeg synes, det er afgørende, at man hele tiden sørger for at have indrettet samfundet, så det kan fungere bedst muligt og kan konkurrere med de omkringliggende lande – ja, hele verden.
Og regeringen har klart meldt ud, at den er en reformregering, og at det er en regering, som vil tage de nødvendige skridt.
Det er en stor indsprøjtning, vi får til den private økonomi, og det er også det, der er brug for lige nu, altså at vi får et økonomisk rygstød, sådan at også de danske forbrugere tør bruge lidt flere penge.
På den måde får vores virksomheder også nogle varer, de kan få afsat, for de skal så producere nogle varer og kan derfor forhåbentlig også begynde at ansætte nogle flere igen.
Jeg synes, det er beklageligt for hende og for alle andre, som bliver fyret på grund af den situation, vi er i, men det, det gælder om, er jo også at sikre, at vi kan få de arbejdspladser i gang igen hurtigst muligt.
Og der når vi jo også til en mere grundlæggende diskussion om, hvordan man så gør det.
Der er blevet flyttet masser af sønderjyske arbejdspladser til f.eks. Polen, som har en enormt lav selskabsskat.
Tror Socialdemokraterne virkelig, at den kvinde, vi taler om her, får sit job igen, ved at vi så hæver selskabsskatten?
Er det svaret?
Tror Socialdemokraterne virkelig, at Sønderborgområdet får sine arbejdspladser igen, hvis vi lægger en afgift på fly, sådan at der ikke er nogen, der vil flyve ned til Als, hvor man har hovedkvarteret liggende?
Tror Socialdemokraterne virkelig, at de mange medarbejdere, som kører fra hele Sønderjylland til Als for at arbejde, vil blive ved med det, når man lægger kørselsafgifter på de kørte kilometer?
Er det svaret fra Socialdemokratiet, at vi selvfølgelig også skal have en højere indkomstskat?
Klaus Hækkerup (S), 2009-10-08:
Venstres politiske ordfører sagde, at regeringens skattelettelser er fuldt finansieret.
Spørgsmålet er selvfølgelig hvordan.
Lad os prøve at tage de konkrete tal.
Ved indgangen af indeværende år var statens gæld
195 mia. kr. I løbet af i år vokser gælden, fordi der skal gives skattelettelser, med 26 mia. kr. I løbet af næste år vokser gælden med 91 mia. kr. Og i løbet af næste år igen, i løbet af 2011, vokser gælden med 76 mia. kr.
Mit spørgsmål er så, hvor længe Venstre vil fortsætte med disse skattelettelser, som overhovedet ikke har virket med hensyn til at øge beskæftigelsen i Danmark.
Spørgsmålet er præcis: Hvor stor en gæld mener Venstre det er acceptabelt og ansvarligt at opbygge?
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-10-08:
Jamen det er da fint, at også Venstres ordfører er bekymret over et tab af konkurrenceevne på 30 pct. siden 2001.
Det er ikke noget, jeg står og opfinder, det er noget, der står i regeringens egen økonomiske redegørelse på side 32, hvor der er en fin graf.
En forringelse af vores konkurrenceevne på 30 pct. i forhold til omverdenen er bekymrende, for så er vi jo ikke godt polstret.
Så er vi jo ikke godt polstret den dag, konjunkturerne vender og krisen forhåbentlig er overstået.
Vi vil have et efterslæb af dårlig konkurrenceevne, som det vil tage lang tid at genvinde.
Derfor burde Venstres ordfører ikke stå og sige, at vi er godt polstret, for vi er ikke godt polstret til det tidspunkt, hvor konjunkturerne vender, fordi vi har tabt så meget konkurrenceevne under denne regering.
Peter Christensen (V), 2009-10-08:
Jamen jeg synes, at Danmark har et godt udgangspunkt.
Det synes jeg at vi har, også når man ser på sammenhængen mellem vores offentlige økonomi og evnen til at kunne finansiere de udgifter på sigt.
Der er stadig væk behov for nogle reformer, men vi har jo taget store skridt sammen, bl.a. i forbindelse med velfærdsaftalen.
Og jeg synes da, at vi skal være tilfredse med, at vi her i Danmark har været parate til at gennemføre reformer skridt for skridt, mens man, hvis man ser rundt i nogle af vores nabolande, kan konstatere, at de end ikke er begyndt at forholde sig til, at de også vil få et stigende antal ældre og dermed også på sigt har en ubalance mellem indtægter og udgifter.
I forhold til det har vi i Danmark heldigvis allerede taget skridt til at få skabt en større balance.