runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2010-05-31:
Ja, udgifterne vokser, fordi der er brug for det.
Der er brug for, at folk uddanner sig mere.
Der er i særdeleshed brug for, at dem, der ikke har ret meget uddannelse, får noget mere, hvis ikke de bare skal blive kasseret fra arbejdsmarkedet.
Men det var ikke det, jeg spurgte til.
Jeg spurgte til, om ikke det er korrekt, at den her nedskæring af efteruddannelsen, er en permanent nedskæring.
Og det fik vi så bekræftet.
Når der er gået 3 år, får de pengene.
Det er da mærkeligt, at man prioriterer, at de rigeste skal have pengene, hvorimod efteruddannelsen skal skæres permanent ned.
Sophie Løhde (V), 2010-05-31:
At stå og fremhæve, at det lykkedes at indgå en aftale, er måske lige flot nok.
Det er lykkedes for den til enhver tid siddende regering hvert evigt eneste år siden 1970 med undtagelse af et enkelt år, så det at nå frem til en aftale er der en række forskellige regeringer og ministre, som har haft temmelig god øvelse i.
Man fremsatte oven i købet et forslag om at opsluge en fjerdedel af det, som kommunerne fik ind.
Altså, det er jo i fuldstændig modstrid med, at hr. Niels Helveg Petersen nu står og vender sig imod det.
Det er bare derfor, jeg må spørge: Hvad er det, der har ændret sig fuldstændig fundamentalt, fra dengang hr. Niels Helveg Petersen selv sad i regering og havde et ansvar og til i dag, hvor han står og synes, at det hele er forfærdeligt?
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-31:
Når man sidder og lytter til det, der bliver sagt her, lyder det, ligesom om det ikke er gået op for Venstre, at der er mange ufaglærte job, der forsvinder og der derfor er brug for en kraftig opkvalificering af arbejdskraften.
Man taler om at halvere de muligheder, der er, for det enkelte menneske, og man taler også om, at de bare kan få SU, men hvem kan leve af SU?
Ender de her folk ikke i langtidsledighed, hvis det er sådan, at de ikke får den fornødne opkvalificering?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-05-31:
Hvis det er Socialdemokraternes klare holdning, at det er et elendigt tiltag, vi har gjort i Danmark, med SU, så er vi måske inde på noget med at skulle sige: Er der noget, vi skal have kigget på der?
Det er ikke det, jeg oplever til SU-forhandlingerne, der oplever jeg en saglig ansvarlighed fra Socialdemokraternes side.
Derfor mener jeg, at vi sagtens kan vise respekt for det med, at man kan få uddannelse i 40 uger, svarende til 1 år, og så gå på SU, hvis man skal uddanne sig yderligere.
Det er dog en flot politik at have, at disse mennesker kan tage en uddannelse, der følger økonomi med, og så oven i købet være i beskæftigelse.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-05-31:
Men her drejer det sig jo ikke om unge mennesker, der mister deres arbejde og sådan set skal i gang med at finde fornøden opkvalificering, og som på den her måde ligesom bliver bremset i at kunne gøre brug af det her tiltag.
Hvem kan eksistere for en SU, hvis man har familie og bolig?
Det vil derfor være sådan, at man må sætte de to alternativer over for hinanden og sige: Vil jeg hellere vælge arbejdsløsheden, end jeg vil vælge det at kunne få en uddannelse på SU, som er det sidste led i uddannelsesforløbet?
Jeg tror nok, man er lidt urealistisk, hvis man tror, at mennesker vil vælge fattigdom frem for at sige: Så må vi tage det, der er, og så må vi regne med, at der også er beskæftigelse.
Men vi ved jo godt, at med den store mængde ufaglærte job, som forsvinder fra det danske arbejdsmarked, så er det der ikke urealistisk.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-05-31:
Vi går ind og siger, at nu skal handsken altså tages op og regningen for den globale krise, der har været inde over os, klares med det samme.
Vi er nødt til at gøre det på en måde, hvor alle holder for.
Og det er det, der sker nu, og derfor ser det ud, som det gør.
Det gælder her med lovforslaget, hvor vi siger, at vi går fra 80 til 40 uger på SVU.
Jeg har godt bemærket, at oppositionen mener, at man på 12 minutter kan løse problemet.
Vi har altså sagt, at vi tager det lige helt ind i kernen, og det gør vi lige med det samme.
Det gør vi så altså fra vores side og siger, at det er vejen, og at det er det, der skal til.
Men vi har altså ikke valgt at sige, at vi kan løse det hele på 12 minutter.
Vi er klar over, at det her er et langt træk, at det tager nogle år, og så er man ude på den anden side.
Maja Panduro (S), 2010-05-31:
Så Dansk Folkepartis uddannelsesordfører ved ikke, om det her forslag er et, som Dansk Folkeparti har haft med ind til forhandlingerne.
De mennesker, der har forhandlet for Dansk Folkeparti, har valgt ikke at være til stede i salen her hele dagen, så man kunne spørge dem, og svaret blafrer altså i vinden.
Jeg synes egentlig, at det var rimeligt nok at få en afklaring af, hvem der har haft hvilke forslag med.
Dansk Folkeparti har jo nærmest sådan virket stolte over, at det var dem, der kom og præsenterede forslaget om dagpengeforringelser, og derfor synes jeg egentlig, at det var meget interessant at høre, om det her også var Dansk Folkepartis forslag.
Jeg synes, at det er en lille smule overraskende, at man ikke har indviet sit eget partis uddannelsesordfører i, hvorvidt det her er et forslag, som man selv er kommet med og synes er rigtig godt, eller om det er et, som man sådan nødtvungent er gået med til, fordi politik trods alt er kompromisernes kunst.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-05-31:
Jeg har ikke deltaget i de forhandlinger.
Jeg har deltaget i nogle drøftelser, men jeg ved da så meget, at det normalt, i hvert fald når det f.eks. er på undervisningsområdet, der skal findes nogle penge, er ministrene, der lægger den slags på bordet.
Måske kan fru Maja Panduro stille det spørgsmål til undervisningsministeren, så kan undervisningsministeren be- eller afkræfte det.
Maja Panduro (S), 2010-05-31:
Ja, vi har en regning, der skal betales, og det har vi jo især, fordi Dansk Folkeparti har hjulpet regeringen med at knalde en hel masse penge ud til skattelettelser.
Og så bliver vi også bare nødt til at slå fast, som det jo står i bemærkningerne til lovforslaget – og jeg synes, at det lyder, som om ordføreren forsøger at bilde folk det modsatte ind nu – at det her kommer til at betyde, at der er færre, som tager efter- og videreuddannelse.
Det synes jeg er ret vigtigt at få slået fast.
Det er jo en forudsætning for hele lovforslaget, og så synes jeg, at det er syret, at Dansk Folkeparti bliver ved med at forsøge at kalde sig for et socialt ansvarligt parti og kalde det her for en socialt afbalanceret aftale, når det, man gør, er, at man forringer uddannelsesmulighederne for dem, der har allermest brug for uddannelse.
Jeg har et spørgsmål af ren og skær nysgerrighed.
Da man havde de her forhandlinger, var det da Dansk Folkeparti, som havde det her forslag med ind til forhandlingerne?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-05-31:
Fru Johanne Schmidt-Nielsen påstår, at vi fjerner muligheder for mennesker i det danske samfund, bl.a. de kortuddannede, for at uddanne sig, at vi simpelt hen forhindrer dem i at tage en uddannelse.
På en måde synes jeg, at det spørgsmål er lidt komisk, og hvis jeg havde kunnet, havde jeg også spurgt Enhedslistens ordfører, om Enhedslistens ordfører har læst lovforslaget, for som det også fremgår af lovforslaget, har man mulighed for at få op til 40 ugers SVU, mens man tager f.eks. nogle fag på folkeskoleniveau eller fag på gymnasialt niveau.
Er det så sådan, at man er 25 år, er i beskæftigelse og kortuddannet og har opbrugt de her 40 uger på SVU,
har man mulighed for at gå over i SU-systemet og søge støtte derigennem.
Så det er ikke, fordi vi forhindrer folk i at tage en uddannelse.
De har stadig væk masser af muligheder.
Regningen skal stadig væk betales, og jeg ville bare ønske, at også Enhedslisten en gang imellem huskede, at vi altså stadig væk har en regning, der skal betales.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-05-31:
Har fru Marlene Harpsøe læst forslaget?
Altså, med det her forslag tager man penge fra lige præcis de mennesker, som ikke har nogen uddannelse.
Man tager fra danskere, som enten ikke har gennemført folkeskolen, eller som har gennemført folkeskolen, men så heller ikke mere end det.
Man kan ikke finde grupper – jeg tænker, at det bliver svært – der har mindre uddannelse end dem, Dansk Folkeparti nu vil tage penge fra og vil fjerne deres uddannelsesmuligheder fra.
Det håber jeg da at fru Marlene Harpsøe er bevidst om, for det er det, Dansk Folkeparti, der ellers altid kalder sig for den lille mands parti, nu lægger stemmer til.
Man forhindrer en gruppe mennesker, som ingen uddannelse har, i at uddanne sig.
Jeg kan høre på fru Marlene Harpsøe, at man er nødt til at skære ned over for de her mennesker, men nej, det er man ikke nødt til.
Det er et politisk valg.
Dansk Folkeparti og regeringen startede med at tømme statskassen ved at dele skattelettelser ud til dem, der har i forvejen.
Det var Dansk Folkepartis prioritering at give til dem, der har i forvejen.
Nu lader Dansk Folkeparti så regningen blive betalt af mennesker uden uddannelse, arbejdsløse og børnefamilier.
Det er et politisk valg, som man har truffet i Dansk Folkeparti.
Kan vi være enige om det?
Og kan vi være enige om, at de mennesker, som forslaget handler om, er dem, der ikke har uddannelse?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-05-31:
Fru Johanne Schmidt-Nielsen spørger til dem, der har mindst uddannelse.
Jeg kan selvfølgelig godt forstå det spørgsmål, der bliver stillet.
Derfor vil jeg også sige, at det jo ikke er en rar øvelse, som vi gør i Dansk Folkeparti, men det er jo en nødvendig indsats, som vi er nødt til at gøre.
Vi har en økonomisk krise, og vi har nogle regninger, der skal betales.
Det kan vi jo ikke komme uden om.
Der er simpelt hen ikke noget at gøre i den sammenhæng.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at det her er i forhold til de 10 mia. kr., der er fundet.
De penge, der kommer fra SVU-ordningen, kommer faktisk til at gå til mere uddannelse.
De kommer faktisk til at gå til nogle, som i dag slet ikke har nogen uddannelse, som ikke engang er kortuddannede, så de har mulighed for at få en ungdomsuddannelse.
Det er jo en prioritering, som man er nødt til at gøre, og som vi også har gjort i Dansk Folkeparti.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-05-31:
Jeg skal bare høre, om Dansk Folkepartis ordfører, fru Marlene Harpsøe, kan bekræfte, at det her forslag rammer de mennesker i Danmark, som har allermindst uddannelse?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-05-31:
Jeg synes, det er en lidt mærkelig måde at sætte det her op på.
Når vi i Dansk Folkeparti går ind i forhandlinger om genopretning af dansk økonomi, gør vi det, fordi vi er ansvarlige over for det danske samfund.
Jeg er godt klar over, at der er partier her i Folketinget, som har lettere ved at tage den store opgave på sig, det er at genoprette dansk økonomi, end andre partier har.
I Dansk Folkeparti synes vi, at det her kompromis, som vi er nået frem til i aftalen, er socialt afbalanceret.
Det er rigtigt, at vi fjerner støttemuligheden i 40 uger i SVU-ordningen, men det betyder jo ikke, at satsen går ned på SVU.
Det betyder jo ikke, at man ikke kan tage en uddannelse.
Man kan stadig væk tage en uddannelse, og hvis man skulle komme dertil, at ens SVU-periode udrinder, er der jo stadig væk mulighed for, at man kan gå igennem SU-systemet og få statens uddannelsesstøtte.
Det er der for øvrigt mange unge, der allerede gør i dag.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-05-31:
Så må vi jo bare konstatere, at man er gået fra et socialt ikkeafbalanceret forslag, nemlig fastfrysning af overførselsindkomsterne, hvor vi er meget enige om, at det ikke var socialt afbalanceret, til et andet forslag, som ifølge fru Marlene Harpsøe heller ikke er socialt afbalanceret, eller hvordan skal jeg forstå det svar, som vi lige fik fra Dansk Folkepartis ordfører?
Jeg spurgte specifikt til det forslag, vi behandler her.
Ordførerens svar var overhovedet ikke om det her forslag, men om det udspil, der lå fra regeringens side.
Vil ordføreren ikke godt forholde sig til det konkrete forslag, som vi lige nu behandler, hvor man altså går ind og halverer den periode, hvor ufaglærte kunne have fået uddannelse, så de blev faglærte?
Er det særlig socialt afbalanceret?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-05-31:
Jeg ved ikke rigtigt, hvad det er, fru Christine Antorini egentlig havde forventet i stedet.
Det lyder for mig, som om man fra Socialdemokraternes side sådan set forventer, at regningen ikke skal betales.
For der er jo en regning, der skal betales.
Vi har en økonomisk krise, og der skal findes nogle penge.
Det vedkender vi os i hvert fald i Dansk Folkeparti.
Vi er et ansvarligt parti, både socialt og økonomisk, og derfor gik vi selvfølgelig til forhandlingerne for at prøve at finde nogle penge.
Men når det så er sagt, vil jeg sige – når det her kommer frem om, at det skulle være en besparelse – at vi jo selvfølgelig skulle finde nogle penge, og dem har vi bl.a. fundet ved at forkorte støtteperioden for SVU, men der er også tale om en omprioritering af de her penge.
Det er nogle penge, der bliver omprioriteret til flere unge i uddannelse.
Så på lang sigt handler det rent faktisk om, at vi sikrer, at der er nogle andre unge i den anden ende, som kan få en uddannelse.
Karsten Hønge (SF), 2010-05-31:
I øjeblikket kan man dårligt få øje på Dansk Folkeparti.
De er dækket af de fodsåler, som vi kan se i deres flugt på vej væk fra al snak om, at de vil gøre noget som helst godt for almindelige lønarbejdere.
Hykleriet står skarpt tegnet, synes jeg.
Jeg er til gengæld sikker på, at det her forræderi over for almindelige lønarbejderes muligheder for uddanne sig vil være med til at puste til det oprør, der er i Dansk Folkepartis bagland.
Jeg vil spørge om to ting.
Den ene er: Er ordføreren enig i, at det her rammer ensidigt og især ufaglærte?
Og den anden er: Er ordføreren enig i, at det her især vil få betydning for Udkantsdanmark?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-05-31:
Hr. Karsten Hønge siger, at man ikke kan se Dansk Folkeparti for fodsåler, fordi vi åbenbart løber så stærkt væk fra den her aftale.
Der skal jeg i hvert fald bare sige, at hvis hr. Karsten Hønge ikke kan se mine fodsåler, er det, fordi jeg står bag den her talerstol, og derfor er det helt naturligt; men jeg skal gerne vise dem til hr. Karsten Hønge, hvis han er parat til det.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at vi jo netop har lavet den her aftale, fordi vi skal have en genopretning af dansk økonomi – altså, det kommer vi ikke uden om.
Jeg er godt klar over, at der findes mange politiske ideologier på det her område, hvor nogle nok vil afskaffe kapitalismen og indføre planøkonomi som den bedste løsning, men vi har altså en bestemt økonomisk form her i Danmark, og det er noget, som vi i hvert fald i Dansk Folkeparti bakker op om.
Nu står vi altså i en økonomisk krise, hvor regningen skal betales.
Jo mere, vi skubber den foran os, jo større bliver den.
Så hvad er mest ansvarligt: at betale den nu eller at betale den om flere år, når regningen er blevet større?
Christine Antorini (S), 2010-05-31:
Jeg bliver nødt til at fastholde, at det her forslag kun rammer én gruppe, og det er jo også derfor, det er fremsat, for det skal give en besparelse allerede i år og næste år på 125 mio. kr. og så i øvrigt et næsten tilsvarende beløb i årene fremover.
Det er en besparelse, som rammer en bestemt gruppe: de mest kortuddannede blandt de voksne.
Det ligger desværre i tråd med de andre forslag, vi også kommer til diskutere senere, nemlig at Dansk Folkeparti nu er med til at øge brugerbetalingen den forberedende voksenundervisning – det kommer også – f.eks. produktionsskoleydelsen, som også bliver nedsat for nogle af de unge, som er dem, der overhovedet har mindst uddannelse, og som har brug for hjælp til at komme videre.
Så jeg vil bare gerne spørge Dansk Folkeparti, hvordan i alverden man kan nå frem til, at det er socialt ansvarligt, at man skærer 125 mio. kr. i år og næste år på de kortest uddannede voksne.
Karsten Hønge (SF), 2010-05-31:
Det var vel en form for svar.
Det har ganske vist ikke det mindste at gøre med det, jeg spurgte om, men et eller andet sted var det måske et svar.
Jeg sad og var lidt paf over, hvad det var, vi skulle med det, men på den anden side blev jeg ikke skuffet, for vi har endnu ikke fået ret mange svar fra borgerlige politikere med ret meget substans i i dag, så hvorfor skulle den uheldige uvane, de er kommet ind i, dog brydes?
Jeg er nødt til at spørge ordføreren om noget andet, da ordføreren åbenbart ikke var i stand til at svare på de andre spørgsmål, om ikke det netop rammer de ufaglærte og især rammer Udkantsdanmark.
Så vil jeg spørge: Mener ordføreren, at en af de udfordringer, Danmark står over for, er, at der er for mange, der tager uddannelse?
Det er det ene.
Det andet er: Hvilket tilbud mener Dansk Folkeparti i øvrigt, man skal give de her mennesker, som i forvejen fik alt for lidt, dengang de tog en uddannelse?
Er det langtidsledighed, der er tilbuddet?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-05-31:
Jeg forstod, at hr. Karsten Hønge spurgte om, om det er et problem, at der er for mange, der tager en uddannelse.
Jeg vil bestemt ikke anse det for et problem, at der er mange, der gerne vil tage en uddannelse, for det synes jeg er rigtig, rigtig godt – vi har også en målsætning om, at 95 pct. af en ungdomsårgang som minimum skal have en ungdomsuddannelse.
Det synes jeg faktisk er en rigtig, rigtig positiv målsætning, som jeg da også vil håbe et parti som Socialistisk Folkeparti vil bakke op om.
Men man kan selvfølgelig en gang imellem få sin tvivl, når det, man hører, er, at regningen bare skal skubbes foran os, frem for at vi betaler den regning, der lige nu og her er her.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-05-31:
Jeg er nødt til at holde fast i spørgsmålet om social ansvarlighed, for jeg bed også mærke i, at ordføreren i sin ordførertale sagde, at Dansk Folkeparti var gået med i det her for at sikre social ansvarlighed i aftalen.
Vi fik intet som helst svar på fru Christine Antorinis spørgsmål om, hvorledes lige præcis det her forslag så er med til at sikre den angiveligt socialt ansvarlige profil eller socialt afbalancerede profil, tror jeg fru Marlene Harpsøe kaldte det.
Hvorledes er det her forslag, hvor man altså fjerner halvdelen af den periode, hvor man kan få SVU, for en gruppe af ufaglærte, som skal uddanne sig til at blive faglærte, ifølge fru Marlene Harpsøe opfattes som socialt ansvarligt?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-05-31:
Det, vi gik til forhandlingerne for, var selvfølgelig også at få det forslag, som regeringen var kommet med om fastfrysning af overførselsindkomsterne, i en social balance.
Når vi gerne ville det, var det jo, fordi vi selvfølgelig forudså og syntes og mente, at hvis det var, at man gik ind og fastfrøs overførselsindkomsterne i to år for landets SU-modtagere og folkepensionister og førtidspensionister, ville det bare ramme rigtig skidt.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-05-31:
Det hænger sådan sammen, at vi er nødt til at se på den aktuelle situation.
Jeg er klar over, at oppositionen ikke har et ønske om at se på, hvordan virkeligheden ser ud.
Man siger: Vi gemmer det 4-5 år; vi skal ikke kigge på noget i øjeblikket, for det ser slemt ud derude, så vi holder dørene lukkede.
Det gør regeringen ikke.
Regeringen og Dansk Folkeparti har valgt at sige: O.k., vi tager tyren ved hornene; nu løser vi det inden for ganske få år, så er vi færdige med at samle regningen for krisen til danskerne op, og så kan vi komme videre på den anden side.
Det bekræfter jo billedet af, hvem der er ansvarlige, og hvem der er uansvarlige.
Det er altså hermed bevist, at det er regeringen og Dansk Folkeparti, der siger: Vi vil have det løst hurtigt og lige nu.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-05-31:
O.k., men svaret var, at der kommer til at være færre ufaglærte job i fremtiden.
Hvad skal man så gøre i den situation?
Jo, så skal vi jo se, om vi ikke kan få uddannet vores arbejdsstyrke bedre.
Det er også de mennesker, der i dag befinder sig i ufaglærte job på arbejdsmarkedet, som vi skal have i uddannelse.
Dem rammer man med det her forslag.
Der er ingen logik i det.
Det giver simpelt hen ikke mening.
Regeringen har gang på gang sagt, at det, vi har behov for, for at klare os i den internationale konkurrence, er et højere uddannelsesniveau.
Hvordan hænger det så sammen, at man siger til lige præcis de mennesker, som vi har brug for at få i uddannelse, nemlig voksne mennesker, som enten ikke har færdiggjort folkeskolen eller lige har fået folkeskolen med: Vi forringer jeres muligheder for uddannelse?
Hvordan hænger det sammen?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-05-31:
Det er et helt klart billede, at det er de uddannelsesprægede job, vi kommer til at have i Danmark for eftertiden, og derfor er det, at vi sætter ind og hjælper på både ungdomsuddannelserne og i folkeskolen.
Vi gør mange tiltag for at være sikre på, at fagligheden er på plads.
Her er et lovforslag, der giver mulighed for at få voksenstøtte i 40 uger, 1 år, og hvis man er i gang med en 2-årig uddannelse, er der mulighed for at få SU, så man bliver helt færdig.
Derudover drejer det sig om nogle mennesker, som er i beskæftigelse ved siden af, så de har en indtjening til deres livsgrundlag.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-05-31:
Tror ordføreren, at der kommer flere eller færre ufaglærte job i Danmark i fremtiden?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-05-31:
Den plan varer de 3 år, så er spareplanen opfyldt, og så er vi ude på den anden side.
Med en population på fem millioner mennesker i Danmark kommer vi jo, synes jeg nok, til at sige, at det faktisk er flot gået, at det er lykkedes at finde et område, hvor det er knap så mange, der rammes.
Det ligger i hvert fald på omkring de der 400-500.
Vi må hjælpe, og vi må se på det, men det drejer sig altså om nogle, der er i beskæftigelse ved siden af.
Jeg mener, at det er ret så væsentligt, at de har en indtægt ved siden af.
Morten Bødskov (S), 2010-05-31:
Det er jo lige nøjagtig dem, som vi løbende skal flytte over i nye uddannelsesretninger, således at de hele tiden er klar til at understøtte den vækst, som forhåbentlig kommer til Danmark på et eller andet tidspunkt.
Det kan jeg se at vi er enige i, og derfor forstår jeg simpelt hen ikke det, man gør her.
Ordføreren har hele tiden sagt, at når vi er igennem krisen og regningen er betalt, er man parat til at se på det her igen, underforstået, at så er man klar til at genoprette det.
Kan ordføreren ikke bare lige bekræfte over for mig, at det, der står i den her spareplan, er, at det er 24 milliarder danske kroner, som spares permanent.
Det er ikke bare i en 3-årig periode, det er hele tiden fra nu af.
Ellers har det jo ikke de strukturelle effekter, som man går og siger at det har.
Så de her penge kommer ikke igen og kan ikke bruges til, at de her grupper kan få mulighed for at tage de uddannelser, fordi regeringen nu skærer ned.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2010-05-31:
I sidste uge blev der lavet en aftale på beskæftigelsesområdet, som netop gør, at man kan lave en indkredsning og hjælpe med uddannelse til dem, som forsvinder ud af beskæftigelse og står og skal finde ud af, hvilken vej de skal.
Det, det her lovforslag handler om, er, at de mellem 400 og 500 mennesker, som får mere end 40 uger tildelt, får en udfordring, de skal til at se på.
Men de er i beskæftigelse, ved siden af at de tager deres uddannelse og får deres voksenuddannelsesstøtte.
Morten Bødskov (S), 2010-05-31:
Jeg ved ikke, om ordføreren har hørt om det begreb, man diskuterer i dansk erhvervsliv lige nu, og som hedder jobløs vækst.
Hvad betyder det?
Jo, det betyder, at det godt kan være, at der er gang i hjulene i Asien og andre steder i Østen, men at det her handler om, at man skal løfte de større grupper af ufaglærte, hvis arbejdspladser gik ned med krisen – arbejdspladser, der bliver oprettet uden for landets grænser igen.
Der må jeg sige, at det, den her regering gør, ikke bare klinger en kende, men virkelig hult.
Altså, tænker man sig ikke om?
Kan ordføreren ikke bekræfte, at der er tale om, at 45 pct. af dem, der bruger den her ordning, er personer, som kun har folkeskolen som eneste uddannelse, og at det lige nøjagtig er dem, erhvervslivet mener skal have det ekstra skub, for at de kan komme videre og bemande de nye arbejdspladser, som forhåbentlig kommer til Danmark på et tidspunkt?