Rosa Lund (EL), 2012-11-16:
Jeg vil gerne starte med at sige tak for en meget spændende debat, hvor jeg synes, at i hvert fald nogle partier har vist nogle andre holdninger, end de havde tidligere, men man skal have lov til at skifte holdning.
Jeg vil også gerne sige tak til ministeren for at anerkende, at der kunne være nogle problemer i den her regel, og sige tak til regeringspartierne for, at man i hvert fald om ikke andet vil igangsætte en undersøgelse af de her regler.
Så kan vi jo tage diskussionen en gang til, når vi kender resultaterne af den.
I Enhedslisten, vil jeg sige til fru Merete Riisager, mener vi, at uddannelsessystemet skal være med til at skabe mere lighed i samfundet, og desværre er det sådan, at det uddannelsessystem, vi har i dag, er med til at opretholde de uligheder, der allerede eksisterer i samfundet.
Det er det, vi i Enhedslisten gerne vil gøre op med.
Jeg er klar over, at hvis uddannelsessystemet skal skabe mere lighed, er der rigtig mange ting, som vi skal ændre på, men vi synes, at det er et godt sted at starte at afskaffe bonus A-reglen, for forskellen mellem socialgrupperne i vores samfund og i vores uddannelsessystem er stigende.
Vores karaktersystem favoriserer generelt de elever, der er gode til at sætte sig på forreste række, og de elever, der kan tale det akademiske sprog, som jo kommer til at fylde mere og mere i vores ungdomsuddannelser.
De elever, der får de højeste karakterer, er altså også de elever, der har en mor og en far, som selv har en lang uddannelse.
Det er der mange undersøgelser der peger på, og senest har Arbejderbevægelsens Erhvervsråd erfaret, at det altså er de her elever, som får mest ud af og nyder godt af karakterræset generelt.
Jeg er med på, at for at komme det til livs skal vi kigge på gymnasiereformen generelt, som jeg har sagt før.
Som jeg startede med at sige, er der mange ting i vores uddannelsessystem, der skal laves om, hvis vi skal bruge det til at skabe mere lighed. Men vi vil gerne starte med bonus A-reglen, fordi den er socialt skævvridende.
Der er flere elever fra de højeste socialgrupper, som vælger ekstra fag på A-niveau, og det giver sig selv – og det synes jeg faktisk er det vigtigste – at når vi laver en regel, som tager udgangspunkt i karakterer, og som handler om at gange karakterer, hjælper det dem, som har de højeste karakterer, og dem, der har de højeste karakterer, er altså dem, hvis forældre også har en lang uddannelse.
Derudover hører det jo også med, at det kan være en stor mundfuld at have mange A-niveau-fag.
Jeg anerkender fuldt ud, at der er nogle elever, som er ekstra flittige, som gerne vil have mange A-niveau-fag, men som jeg fremhævede i debatten, var der altså også mange elever – som fru Lotte Rod fra Det Radikale Venstre også fremhævede – før vi havde den her regel, som tog mange højniveaufag helt uden at få en bonus for det.
Så det kan altså sagtens lade sig gøre.
Men det, der er vigtigt for mig at sige, er, at det er en stor mundfuld at tage mange A-niveaufag.
Det betyder, at man skal have styr på de andre ting i sit liv, man skal have styr på de andre fag i sin skole, man skal have styr på sin økonomi.
Vi ved fra en undersøgelse fra UngdommensAnalyseEnhed i 2010, at de forældre, der kan hjælpe deres unge mennesker, som går i gymnasiet, selvfølgelig hjælper økonomisk her.
Det, der er vigtigt her, er at spørge: Hvad med de elever, som ikke kan få hjælp af mor og far?
De tager et fritidsarbejde, hvor de knokler, fordi de er nødt til at tjene penge.
Det er elever, som kommer fra de hjem, hvor SU'en faktisk er en del af husstandsindkomsten, hvor de f.eks. bidrager til huslejen.
Den elevgruppe skal vi også huske på.
Det er en elevgruppe, som har svært ved at tage flere højniveaufag, fordi der er mange andre ting, der fylder, f.eks. en presset økonomi.
Det er altså noget, vi tit glemmer, når vi diskuterer det her.
Vi diskuterer jo meget det her med udgangspunkt i, hvilke elever der skal have en bonus, i stedet for at diskutere det her med udgangspunkt i, hvad det er for nogle elever, vi gerne vil hjælpe.
Jeg mener helt klart, at det er de i forvejen ressourcestærke elever, der har de største forudsætninger for at vælge ekstra højniveaufag, ekstra A-niveaufag, og dermed muligheden for at gange deres snit efter endt studentereksamen.
Det betyder, at de får bedre betingelser for adgangen til videre uddannelse.
Og når de ressourcestærke elever løber med de høje karaktersnit, der ganges yderligere op, så stiger adgangskravene på de videregående uddannelser, og så kommer dem, der har fået lavere karakterer, bagerst i køen.
Som jeg ser det, har vi et ansvar som politikere for at give alle elever de bedste muligheder og den bedste uddannelse.
Det betyder, at vi skal hjælpe og understøtte de dygtige, men det betyder i den grad også, at vi skal hjælpe og understøtte dem, som har det svært i vores uddannelsessystem.
Netop fordi bonus A-reglen er skævvridende, mener vi i Enhedslisten, at den skal afskaffes.
En afskaffelse af bonus A-reglen betyder ikke, at vi får et uddannelsessystem uden ulighed.
Det betyder heller ikke, at så får alle pludselig lige muligheder.
Det er jeg helt klar over.
Til SF's ordfører vil jeg i hvert fald gerne sige, at jeg fuldt ud anerkender, at karaktersystemet sådan set bare viser, at der er nogle uligheder i vores uddannelsessystem.
Vi løser derfor ikke nogen problemer ved bare at afskaffe det, der skal flere ting til.
Men vi løser altså store problemer ved at afskaffe karaktersystemet.
Jeg vil gerne stå her og sige, at det faktisk er Enhedslistens politik, at vi skal afskaffe karaktersystemet, for det første, fordi det ikke siger noget om, hvad man kan, og for det andet, fordi det er med til at stigmatisere en masse unge, som har svært ved at komme videre i deres uddannelse.
Så at afskaffe bonus A-reglen gør ikke, at vi får et uddannelsessystem uden ulighed, men det er et rigtig godt første skridt på vejen.
Dertil kommer jo, at reglen faktisk også har medført en ulighed mellem de forskellige gymnasieretninger, og som jeg hører på ministeren og også kan læse mig frem til i ministerens udtalelser, er man også villig til at undersøge og kigge på forskellene mellem hhx, htx og stx, nemlig at der altså er nogle, som qua deres studierretning har nemmere ved at kunne gange op.
Til sidst vil jeg bede de tilstedeværende ordførere bide mærke i, at samtlige elevorganisationer bakker op om beslutningsforslaget.
Til det vil jeg gerne tilføje og understrege, at jeg i går har talt med Erhvervsskolernes Elev-Organisations politiske ledelse, hvor de understregede over for mig, at de som organisation har opbakning til forslaget.
De har så individuelle medlemmer, som ikke støtter forslaget, og sådan vil det sikkert også være i nogle af de andre organisationer, men jeg vil i hvert fald understrege her, at EEO, Erhvervsskolernes Elev-Organisation, bakker op om forslaget.
Til allersidst vil jeg sige tak til ministeren og tak til regeringen for i hvert fald at undersøge, om der er nogle problemer her, om det er socialt skævvridende, og om der er forskelle mellem de forskellige gymnasiale retninger.
Vi i Enhedslisten vil holde fast i, at vi mener, at reglen skal afskaffes, men vi vil gerne starte med at behandle det her beslutningsforslag i udvalget til vedtagelse af en beretning.