Karina Adsbøl (DF), 2016-02-05:
Tak for det.
Lad mig først sige, at vi i Dansk Folkeparti er utrolig glade for de initiativer, vi i fællesskab har taget.
Herunder synes vi jo rigtig godt om netværksplejefamilierne, som vi har arbejdet meget på at gøre endnu bedre og fremme.
Lad mig starte med at sige, at i Dansk Folkeparti tager vi de henvendelser, vi får, alvorligt, og jeg er bekendt med undersøgelsen, men jeg er også bekendt med, at der den 31. januar 2015 var en artikel, hvor Plejefamiliernes Landsforening var ude at fraråde familier at tage børn ind.
Der stod i artiklen, at forholdene for plejeforældre i dagens Danmark er så dårlige, at landsforeningen ikke kan anbefale nogen at blive plejefamilie.
Der stod: »Årsagen til det opsigtvækkende opråb er, at plejeforældre ikke betragtes som ligeværdige samarbejdspartnere, når sagsbehandlere og eksperter formulerer og reviderer de handleplaner, som ligger til grund for børnenes anbringelse.
Vi er sammen med det anbragte barn 24/7 og får jo et meget tæt forhold til det.
Problemet er bare, at vi ikke bliver taget alvorligt i samarbejdet omkring barnet,« siger næstformanden i Plejefamiliernes Landsforening, Marianne List, til Jyllands-Posten og fortsætter: »Vi kan ikke anbefale nogen at blive plejefamilie i øjeblikket.
Både fordi samarbejdet ikke er ligeværdigt, og fordi usikkerheden i jobbet er urimeligt stor,« siger hun.
Direktør for Sociale Forhold og Beskæftigelse i Aarhus Kommune Erik Kaastrup-Hansen siger til Jyllands-Posten, at han primært opfatter kritikken som en fagforenings kamp for at skaffe medlemmerne bedre forhold, men at det naturligvis skal tages seriøst.
I kommuneforeningen KL, som forhandler vilkår og takster til plejefamilier, understreger kontorchef Tina Wahl over for avisen, at der ikke er planer om at lave en overenskomst for plejeforældre.
« Når jeg har talt med plejefamilier, har flere nævnt en række udfordringer.
F.eks. kan de føle sig truet til at gå ned i løn, hvis de ikke makker ret, herunder vil kommunen så finde en anden plejefamilie til barnet.
Der har også været eksempler, som jeg har modtaget, på, at hvis de ikke indvilliger i adoption af plejebarnet, så finder man et andet sted til plejebarnet.
Der har været udfordringer, synes mange, med manglende støtte og hjælp, og så er der gråzonen i spørgsmålet om, hvorvidt man er lønmodtager eller selvstændig.
Så er der hele spørgsmålet, som også ministeren nævnte, om netværksfamilier og om, hvorfor de ikke får vederlag, og hvis jeg forstod ministeren korrekt, vil man iværksætte en undersøgelse på området.
Og så er der hele området om udbetaling af feriepenge m.m.
I Dansk Folkeparti finder vi det vigtigt at sikre et godt miljø for anbragte børn, også når der er konflikt mellem en kommune og plejefamilie, for så vil det i sidste ende ramme børnene, og det er selvfølgelig ikke hensigtsmæssigt.
Børns Vilkår har også beskrevet, at de oplever, at plejefamiliernes ansættelsesvilkår eller rettere familiernes manglende ansættelsesretlige beskyttelse bidrager til svigt af børn.
Børns Vilkår har gennem bl.a. FagTelefonen kontakt til plejeforældrene, der oplever udfordringer i samarbejdet med kommunen.
De har oplevet, at der er plejefamilier, der ikke tør henvende sig til kommunen med ønsker om supervision af en konkret pædagogisk tilgang, og de er bange for, hvilken konsekvens det kan have for anbringelsen.
De har også oplevet, at kommunerne kan nedskrive vederlagene uden omtanke for børns behov eller for, om de er ændret, og også det, at man kan finde på at flytte rundt med børnene, hvis plejefamilien ikke vil gå med til det.
I Dansk Folkeparti er vi udmærket klar over og har heller ikke nævnt, at det generelt er sådan.
Men når der er udfordringer og vi får henvendelser, så mener vi også, vi skal tage dem alvorligt.
Derfor har der jo også været en række undersøgelser også under den tidligere minister, der har iværksat de her undersøgelser, fordi der var udfordringer på området, og det mener vi i Dansk Folkeparti er vigtigt at følge op på.
I dag har vi netop modtaget SFI's evaluering af første del af Barnets Reform om kontinuitet i anbringelser.
Og i den står der klokkeklart, at: »Der er et behov for bedre faglig ledelse i kommunerne for at sikre et bedre videns- og beslutningsgrundlag for mulig anvendelse af lovreglerne. Resultaterne fra undersøgelsen af de nye lovregler i kommunerne tyder på, at socialrådgiverne – selvom de er positivt indstillede over for de nye lovregler og har haft godt fem år til at tage dem i brug – ikke har anvendt lovreglerne så meget, som de kunne; primært fordi de er usikre på, hvordan reglerne skal fortolkes, og hvilke dokumentationskrav de fordrer.
Vi fremhæver på den baggrund tre opmærksomhedspunkter, som er vigtige for den fremtidige implementering af lovreglerne:
1. Konkrete sagseksempler fra Ankestyrelsen
4. Faglig støtte i anvendelsen af lovreglerne og samarbejdet med forældrene 5. Rammer for sagsbehandlingen. Disse tre punkter kan alle imødekomme socialrådgivernes usikkerhed omkring anvendelsen af lovreglerne om kontinuitet i anbringelser.«
Det var et citat fra delrapporten, som er kommet i dag.
Vi har fået den sent, og alle har ikke nået at læse den endnu.
Men jeg vil da i hvert fald opfordre til, at man kigger på det.
Nu har formanden rejst sig.