runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2016-05-25:
Spørgsmålet lyder: Vil regeringen i forhandlingerne med KL arbejde for, at kommunerne sikres en realvækst i udgiftsrammen, som gør, at kommunerne ikke er tvunget til at skære i velfærden?
Spørgsmålet lyder: Kan ministeren garantere, at alle pengene fra omprioriteringsbidraget bliver ført tilbage til kommunerne i 2017?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-25:
Der er intet usikkert i det her.
Pengene for 2017 vil blive ført tilbage til kommunerne enten via finansloven eller via en kommuneaftale eller via en kombination af de to ting.
Og det ville da overraske mig meget, hvis hr. Rune Lund ikke ville stemme for, at pengene blev ført tilbage til kommunerne.
Det ligger ligesom i luften, at hr. Rune Lund og den øvrige venstrefløj ville stemme imod, at pengene blev ført tilbage til kommunerne.
Det har jeg bare svært ved at forestille mig.
Rune Lund (EL), 2016-05-25:
Så må jeg også bare konkludere, at det er højst uklart, hvad der vil ske med omprioriteringsbidraget.
Der er et mindretal i Folketinget, der består af Dansk Folkeparti og regeringen, som siger, at det mindretal vil føre pengene tilbage fra 2017, men der er ikke opbakning til det fra et flertal i Folketinget, der er ikke opbakning til det fra blå blok her i Folketinget.
Min konklusion er, at det er højst usikkert, hvad der sker med omprioriteringsbidraget, og at det sagtens kan ende med, at de penge, som finansministeren siger, at finansministeren vil føre tilbage til kommunerne i 2017, sagtens kan ende med at gå til skattelettelser alligevel, f.eks. hvis Liberal Alliance skal have indrømmelser i forbindelse med finanslovsforhandlinger for 2017.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-25:
Nej, for vi har jo ikke lavet en økonomiaftale endnu.
Jeg kan jo først tage stilling til det, når vi ser, hvad resultatet af økonomiaftalen er – så kan jeg se, hvad der skal føres tilbage via finansloven.
Rune Lund (EL), 2016-05-25:
Er det, som finansministeren fremlægger her, noget, som finansministeren er blevet enig med alle partier i blå blok om?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-25:
Fordi det er regeringens politik.
Vi vil føre dem tilbage i 2017, og det vil enten ske, ved at vi i en økonomiaftale aftaler nogle prioriterede indsatser med kommunerne eller via en finanslovsaftale, hvor vi aftaler at føre dem tilbage til nogle prioriterede indsatser.
Men man kan også tænke sig, og det er måske det mest nærliggende, at noget føres tilbage via kommuneaftalen og noget føres tilbage via finansloven.
Rune Lund (EL), 2016-05-25:
Grunden til, at jeg spørger, er jo, at vi her i Folketinget den 13. maj havde en forespørgselsdebat, hvor regeringen sammen med Dansk Folkeparti fremsatte et forslag til vedtagelse, som gik på, at omprioriteringsbidraget for netop 2017 skulle føres tilbage til kommunerne, enten i forbindelse med kommuneaftalerne eller i forbindelse med finansloven.
Det er jo et forslag, som ikke indebærer, at omprioriteringsbidraget bliver skrottet.
Det er det, som finansministerens partifælle, hr. Martin Damm, formanden for KL og Venstreborgmester i Kalundborg, kalder den onde løsning.
Den gode løsning kalder hr. Martin Damm
Den onde løsning kalder han altså det, at omprioriteringsbidraget består, men at pengene bliver ført tilbage.
Og den grusomme løsning kalder han den løsning, som finansministeren har talt mest varmt for, nemlig at pengene bliver taget fra kommunerne og bliver brugt til prioriterede indsatser, herunder skattelettelser.
Det, der så blev fremsat som forslag til vedtagelse den 13. maj her i Folketingssalen fra regeringen og DF, og som gik ud på, at penge fra omprioriteringsbidraget skulle føres tilbage i 2017, opnåede jo ikke flertal.
Det var jo faktisk et forslag, der blev stemt ned, fordi finansministeren ikke har Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti med på vognen.
Det, som jeg i virkeligheden ser, er, at der er enighed om at tage pengene fra kommunerne, men der er overhovedet ikke nogen enighed i blå blok om, at de bliver ført tilbage.
Derfor kunne jeg godt tænke mig, at finansministeren uddyber, hvorfor finansministeren kan stå her i Folketingssalen og sige, at pengene vil blive ført tilbage til kommunerne.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-25:
Ja, enten via en økonomiaftale med kommunerne eller via en finanslovsaftale eller via en kombination af de to.
Kasper Roug (S), 2016-05-25:
Det er jo klart, at jeg er glad for at høre, at processen fortsætter, men jeg er også lidt i tvivl om, hvad man så videre skal sige til den her beboerforening.
Jeg håber lidt på, vi kan få noget konkret måske om en tidsplan, så man kan forholde sig til det, hvis man nu er beboer i området.
For det er jo klart, at det er noget, som berører de personer her.
De kunne jo godt tænke sig at vide, hvad tidshorisonten for det kunne være.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-05-25:
Jamen jeg forstår godt, at spørgeren spørger ind til det.
Det kan være, at spørgeren har oplevet, at jeg også selv har gjort det.
Men nu er det altså bare sådan, at vi er nødt til at afvente, hvornår man har tænkt sig enten at gennemføre Storstrømsbroprojektet planmæssigt eller at rykke det og sætte det i gang før.
Vi tager fat i det, vi har forhandlingerne om det for øjeblikket, og når så det ligger klar og Vejdirektoratet har været inde over udbuddet, bliver forligskredsen indkaldt.
Jeg har bare den grundlæggende holdning, at det er klogt at tage debatten med dem, der skal hjælpe en med at få det gennemført, og det bliver jo bare også spørgerens parti.
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-05-25:
Tak for svaret.
Mit spørgsmål er jo i og for sig ganske simpelt, og ministeren er jo også inde på det og siger, at det, man har lovet, og det, man har sagt, er det, man vil gøre.
Jeg fik faktisk ikke svar på mit spørgsmål, som jo går på, om ministeren – som ministeren har givet udtryk for, og jeg kan finde mindst to citater om det – har sagt, at man vil nedsætte et ekspertudvalg i forhold til brugerbetaling.
Men lad mig blot nævne et af dem, og det var i Politiken den 4. juni 2015: »Vi har stilfærdigt foreslået at nedsætte et ekspertudvalg til at se på, om brugerbetaling er fordelt optimalt, og vi efterlyser en reel politisk diskussion.« Her står det jo tydeligt, at man har foreslået, at der skulle nedsættes et udvalg, og derfor spørger jeg igen: Agter ministeren at nedsætte det her ekspertudvalg, og hvornår?
Sophie Løhde (V), 2016-05-25:
Et godt og trygt sundhedsvæsen er en grundpille i den offentlige sektor, i vores samfund.
Det er et højt prioriteret og helt afgørende velfærdsområde for regeringen og for os alle sammen som danskere.
I 2016 har vi i regeringen prioriteret 2,4 mia. kr. til et nyt markant løft af sundhedsområdet.
Det sagde vi før valget at vi ville, og det har vi gennemført her efter valget.
Vi løber ikke fra vores løfter, så vi fortsætter altså den udvikling og reformering af sundhedsvæsenet, som vi også satte os i spidsen for i 2001.
Vi sætter patienten foran systemet.
Alle danskere skal have adgang til hurtig behandling af en høj kvalitet uanset bopæl og uanset indkomst.
Vi fastholder, at det ikke skal være indtægten, der afgør, hvor man får den bedste behandling hos lægen.
Derfor vil regeringen ikke indføre ny brugerbetaling på sundhedsområdet i den her valgperiode.
Det sagde vi før valget, og det fremgår også meget klart af regeringsgrundlaget.
Folk, der påstår andet, kan man sige, fører ren skræmmekampagne.
Det tror jeg spørgetimen i går her i Folketingssalen var meget godt eksempel på.
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-05-25:
Tak for det.
Jeg vil sige, at formanden i hvert fald er undskyldt i den her sammenhæng fra min side.
Det var i en god sags tjeneste.
Ja, næste spørgsmål til sundheds- og ældreministeren lyder: Hvornår påtænker ministeren at nedsætte det ekspertudvalg om brugerbetaling inden for sundhedsvæsenet, som Venstre bebudede før sidste valg?
Hvornår påtænker ministeren at nedsætte det ekspertudvalg om brugerbetaling inden for sundhedsvæsenet, som Venstre bebudede før sidste valg?
Sophie Løhde (V), 2016-05-25:
Jeg vil gerne sige meget klart, at man som medarbejder ikke skal sidde og vente 2, 3 eller 4 år på, at der er nogen, der kommer nærmere, hvad der så er de rigtige løsninger.
Det er jeg sådan set meget opsat på, og der snakker vi om en væsentlig kortere tidshorisont.
Det er kun, hvis spørgeren havde sådan en forventning om, at vi i løbet af meget, meget kort tid kunne fremlægge en samlet model, for der vil jeg igen bare henholde mig til, at jeg tror, det er klogt, at vi sørger for, at det så også er det rigtige, vi lægger frem – noget, som også kommunerne og regionerne synes er en god idé, og ikke bare noget, som vi lige hurtigt har fundet på og har sagt nu er det, der skal være løsningen.
Jeg tror, der er behov for at se på en række forskellige ting i hele den her diskussion.
Der er ikke for mig at se nogen hurtige og lette løsninger.
Og jeg tror, at man kommer til at se på en række områder, hvor der vil være behov for at ændre regelsættet.
Jeg synes som sagt, at det er nogle gode drøftelser, som vi aktuelt har på det her område, og jeg ser frem til i næste uge at have dialogen direkte med kommunerne og regionerne, som jo er dem, der har ansvaret på det her område.
Erik Christensen (S), 2016-05-25:
Jeg tror, det har stor betydning for personalet rundtomkring på bostederne i landet, at de får en tilkendegivelse fra os og ministeren.
Jeg tror ikke, at de er i tvivl om, at vi tager det alvorligt, men jeg tror også, at de har behov for at få at vide, at det her ikke er noget, der tager 2, 3 eller 4 år, men at der er en vis form for tidshorisont, med hensyn til hvornår vi som folketingspolitikere rent faktisk går i gang med de her drøftelser, og hvornår de kan forvente at der måske kommer nogle ændringer på området.
Der er ingen tvivl om, at vi også kommer til at diskutere det i forhold til tvang.
Jeg kan jo se, at Bent Hansen, altså formanden for Danske Regioner, har været ude at nævne, at det kunne være en af mulighederne.
Sophie Løhde (V), 2016-05-25:
Som jeg nævnte før, hilser jeg jo alle forslag velkomne, især dem, der er konstruktive og løsningsorienterede.
Det, jeg blot tilføjer i samme sætning, er jo, at en ting er at kunne komme med en overskrift på det, som man måske gerne vil, men en anden ting er hele indholdet.
Der er f.eks. hele diskussionen om, om man skal åbne op for at kunne anvende tvang steder, hvor de i dag ikke må anvende tvang.
Der begynder vi jo også at have behov for at have de grundige drøftelser.
Derfor kan jeg jo heller ikke stå her i dag og garantere, at vi kan gøre det på et øjeblik, for vi har også at gøre med kompliceret lovstof.
Og kommer det her til at kræve en række lovændringer, ved spørgeren lige så vel som jeg, at det ikke er noget, vi kan gennemføre fra den ene dag til den anden.
Er det så det samme, som at man ikke skal gøre noget ude i den virkelige verden for at sikre de ansattes tryghed og sikkerhed, når de går på arbejde?
Nej, man skal selvfølgelig gøre det, og det skal man gøre med det samme.
Det har jeg da også en forventning om at Københavns Kommune selvfølgelig gør, for så vidt angår Lindegårdens ansatte, som jo desværre er det sidste og seneste tragiske eksempel, vi har set, på, at det er gået helt, helt galt.
Erik Christensen (S), 2016-05-25:
Tak for svaret.
Jeg er sikker på, at samtlige Folketingets partier har den samme interesse i at få kigget nøje på det her område og også forholdsvis hurtigt.
Kan ministeren røbe noget om, hvornår ministeren forventer at der vil ligge et oplæg til diskussion hos Folketingets partier om, hvad vi gør på det her område?
Sophie Løhde (V), 2016-05-25:
Tak for det opfølgende spørgsmål.
Spørgeren nævner selv, at der er sket fire drab på fem år, og det er jo fire drab for meget, hvad jeg er helt sikker på at vi er enige om.
Og det er også derfor, at vi ikke har behov for fire år mere med snak.
Nu er der også behov for handling, i form af at vi kommer nærmere nogle løsninger.
Der er blevet sagt og snakket rigtig meget de sidste 4-5 år, og nu skal vi have fundet de rigtige løsninger.
Derfor er det for både social- og indenrigsministeren og jeg vigtigt at sørge for at få inddraget dem, som det jo først og fremmest handler om, nemlig alle personalerne på det her område via personaleorganisationerne, fordi den her problemstilling jo går på tværs af vores ressortområder.
Men Kommunernes Landsforening og Danske Regioner, der har ansvaret, skal selvfølgelig også være med, så vi kan få deres bud på løsninger på det her område.
Det er tiltrængt, og jeg har så sent som i dag haft en rigtig god drøftelse med socialborgmesteren her i København.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at der bl.a. er blevet bragt et forslag op om en ny type institution.
Nogle kalder det en melleminstitution eller et halfway house, eller hvad det nu er.
Og nogle af de ting er vi nødt til at komme nærmere ind på.
For en ting er at foreslå en ny institution.
Man er også nødt til at kunne redegøre for, hvad det så er for et indhold, man ser for sig.
Og det har vi behov for at komme nærmere ind på.
Vi har også behov for en seriøs og grundig drøftelse blandt Folketingets partier om, hvad det så er for en eventuel lovgivning man ønsker eller overvejer at bringe i spil på det her område.
Og fordi vi har at gøre med et område, hvor det jo handler om nogle af de mest vidtgående former for indgriben – altså anvendelse af magt og tvang mod andre personer, andre mennesker – så er det jo ikke noget, vi bare skal gøre sådan helt overilet, og det er jeg også sikker på at spørgeren er enig med os i.
Vi skal tværtimod tænke os rigtig grundigt om, og derfor synes jeg også, at den her proces med at få parterne inddraget er udtryk for, at vi selvfølgelig både tager det seriøst, men også sørger for, at det ikke bare er noget, der kommer oppefra og ned.
Erik Christensen (S), 2016-05-25:
Jamen jeg er rigtig glad for, at ministeren tager det her alvorligt.
Det var jeg heller ikke tvivl om ville ske, og jeg er også vidende om, at der i øjeblikket foregår drøftelser.
Det er jeg ret sikker på.
Derfor er mit spørgsmål: Kan ministeren løfte sløret for, hvad for nogle overvejelser ministeren gør sig i forhold til, hvad man skal sætte ind med her?
For her må vi jo virkelig sige, at med fem drab på fire år er vi også nødt til at handle forholdsvis hurtigt som ansvarlige politikere på det her område.
For vi kan ikke bare se til, mens det her fortsætter.
Jeg kan jo se i avisartikler, at der faktisk stadig væk er problemer på Lindegården med trusler om vold, men også dødstrusler osv.
Sophie Løhde (V), 2016-05-25:
Jeg vil først og fremmest sige, at jeg og indenrigs- og socialministeren har været glade for invitationen fra Lindegårdens medarbejdere til at komme og besøge dem.
De er jo, som jeg også selv er, selvfølgelig om nogen dybt berørte af den seneste tids tragiske voldshændelser på bosteder begået af mennesker med psykisk sygdom.
Sikkerheden for de ansatte på bostederne er en problematik, der jo som bekendt går på tværs af både socialsektoren og sundhedssektoren, og det er også årsagen til, at både social- og indenrigsministeren og jeg har stor fokus på området og er meget optaget af, hvordan vi finder en fælles løsning, så bostedernes ansatte kan føle sig trygge ved at gå på arbejde.
Derfor har social- og indenrigsministeren og jeg holdt møde med FOA, Socialpædagogernes Landsforbund, Socialrådgiverforeningen og Dansk Sygeplejeråd og dermed lyttet til, hvad personaleorganisationerne mener vi bedst kan gøre for at styrke indsatsen og forebygge volden. I dag har vi faktisk også holdt møde med socialborgmesteren i Københavns Kommune, Jesper Christensen, hvor vi lyttede til, hvordan han og Københavns Kommune ser på udfordringerne og løsningerne.
Social- og indenrigsministeren og jeg har også indkaldt Kommunernes Landsforening og Danske Regioner til et fælles møde, der bliver afholdt i næste uge, hvor vi også vil drøfte deres syn på sagen.
Og så er vi jo begge som bekendt indkaldt til et samråd, hvor indenrigs- og socialministeren og jeg igen får mulighed for at drøfte problematikken med Folketingets udvalg.
Som sundheds- og ældreminister er jeg særlig optaget af, hvordan sundhedssektoren kan forbedre indsatsen og sikre den rette hjælp til den særlige gruppe borgere med udadreagerende adfærd og psykiske lidelser, herunder hvordan regionerne kan sikre bedre samarbejde mellem den regionale psykiatri og de kommunale sociale institutioner såsom Lindegården.
Det er også grunden til, at jeg takkede ja til invitationen til at besøge psykiatrien i Roskilde, som bl.a. samarbejder med Lindegården.
Den er sådan set beliggende 200 m derfra.
Besøget foregik i mandags, og vi talte bl.a. om, hvordan vi bedst kan styrke samarbejdet imellem den regionale psykiatri og de kommunale bosteder, som hører under social- og indenrigsministerens ressortområde.
I henhold til ressortansvarsfordelingen besøgte social- og indenrigsministeren så samme dag Bocenter Lindegården, så vi på den måde på samme dag kunne sørge for at få hørt medarbejderne på begge sider fortælle os om de udfordringer, som de oplever i dagligdagen, og selvfølgelig også for at give dem en lejlighed til at komme med nogle af deres bud på, hvad de mener der skal til, for at vi kan blive bedre til kunne forebygge de voldsepisoder, som vi beklageligvis og dybt tragisk har set.
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-05-25:
Jeg synes jo, det er fuldstændig uaktuelt, hvad Socialdemokraterne tænker i den her sammenhæng.
Det, der er det interessante, er jo, at sundhedsministeren to gange op til sidste folketingsvalg sagde, at Venstre ville nedsætte et ekspertudvalg til at se på brugerbetalingen.
Det er jo så bare mit simple spørgsmål: Er det stadig væk tanken?
Derfor er det interessant for mig at vide, om det stadig væk er Venstres holdning, at der skal nedsættes sådan et ekspertudvalg.
Jeg må jo sige, som ministeren var inde på, at ja, vi kan se, vi har ganske meget brugerbetaling på tandområdet, og det kan ses, at uligheden er meget stor.
Der er mange, der ikke har råd til at få tænderne ordnet, og derfor har det selvfølgelig en socialdemokratisk interesse, om der er nogle, der tænker på at lave en anden model for brugerbetalingen eller eventuelt vil indføre mere brugerbetaling.
Sophie Løhde (V), 2016-05-25:
Det er helt rigtigt, at vi har en ulighed, som kommer til udtryk på bl.a. vores tænder.
I parentes bemærket
kan det så undre, at den socialdemokratisk ledede regering i sin tid valgte at tage 300 mio. kr. fra tandområdet og føre dem over til at finansiere fængsler med.
Det er jo en prioritering, men det var ikke en prioritering, vi var enige i fra Venstres side.
Så synes jeg absolut ikke, det er uaktuelt, hvad Socialdemokraterne tænker.
Med et smil på læben kunne man sige: Det håber jeg egentlig heller ikke spørgeren selv synes.
Hvis det overhovedet skal give mening at overveje videre og igangsætte et stort arbejde med at nedsætte et ekspertudvalg til at se på den samlede brugerbetaling, kræver det jo også, at Folketingets partier synes, det er en god idé at gå i gang med det store arbejde, og fra regeringens side har vi jo det klare udgangspunkt, at vi ikke ønsker ny brugerbetaling.
Hvis alle siger, at de overhovedet ikke synes, at det er en god idé, vil det jo være en mærkelig opfordring fra ordføreren at sige, at vi skal gå i gang med noget, som ingen vil støtte op om.
Så det er derfor, jeg siger, at jeg faktisk synes, det er interessant, hvad Socialdemokratiet mener om det forslag.
Først og fremmest skulle man jo ikke tro, at det kun var 11 måneder siden, Socialdemokraterne havde forladt regeringskontorerne.
For så vidt angår påstanden om, at der ingenting sker, vil jeg sige, at det godt nok ikke er længe siden, at regeringen i øvrigt med stemmer fra Socialdemokraterne lige har stemt et nyt lovforslag igennem, som følger op på tobaksvaredirektivet, og hvor vi bl.a. strammer op på en række områder.
Vi gennemfører også et forbud mod e-cigaretter for børn og unge og får større mærkater på pakkerne for blot at nævne nogle af de ting, som er indeholdt i de lovforslag, vi har stemt igennem.
Så at sige, at der slet ikke har været noget andet, er et billede, jeg ikke helt kan nikke genkendende til.
Er det så det samme som at sige, at vi ikke skal gøre mere i forhold til børn og unge?
Nej, det er det ikke.
Jeg erklærer mig blot meget enig i det fokus, som også Kræftens Bekæmpelse sammen med TrygFonden har på børn og unge, nemlig at vi nok politisk bliver nødt til at overveje og regere og levere anderledes end blot ud fra den traditionelle tankegang om, at hvis vi slår nogle unge mennesker oven i hovedet og har løftede pegefingre og kommer med forbud, så når vi nok vores mål.
Det tror jeg ikke vi gør, og det er derfor, jeg også synes, det er et fantastisk vigtigt makkerskab, som TrygFonden og Kræftens Bekæmpelse har præsenteret, og som vi selvfølgelig også politisk skal sørge for at understøtte.
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-05-25:
Jeg står med et dokument fra Kræftens Bekæmpelse, som lige nøjagtig siger, at der også er handlemuligheder, som man bør vægte politisk.
De nævner bl.a. højere priser på tobak, tobak under disken, neutrale pakninger, fjernelse af undtagelser i loven om røgfri miljøer, stop for markedsføring af tobak på musikfestivaler og udfasning af tobak.
Så det er dog fantastisk, at ministeren står og siger, at der ikke er anbefalinger om, at vi kan og skal gøre andet.
Som Socialdemokrater ved vi, at vi ikke bare skal gøre én ting.
Vi skal handle i bredden, og derfor nævnte jeg også Australien og Norge, som har haft gode erfaringer.
Men jeg får intet svar på, hvad Venstreregeringen vil på det her område.
Det synes jeg er uambitiøst, og jeg synes altså, det virker som ligegyldighed i forhold til at bryde og knække den ulighed, der er i sundhed.
Når ministeren taler om gode vaner hos børn og unge, er det kun ord.
Der er ingen handlinger.
Sophie Løhde (V), 2016-05-25:
Jeg fastholder sådan set, at en af vejene til at sikre forebyggelsen netop er at sætte fokus på at grundlægge de gode vaner tidligt.
Det var noget af baggrunden for, at Venstre i sin tid jo bl.a. foreslog, at vi skulle sikre mindst 1 times daglig motion – et forslag, der efterfølgende kom med ind i vores fælles aftale om en folkeskolereform, som vi også forinden, sidste gang vi var i regering, nåede at foreslå, og som der heldigvis var opbakning til skulle ind, så vi kan sikre, at børn og unge rører sig noget mere.
Så er jeg helt enig i, at vi også skal have fokus på børn og unge i forhold til rygning.
Set med mine øjne ryger alt for mange, og det gælder ikke mindst unge på erhvervsskolerne.
Jeg synes, det er et skræmmende højt antal unge på erhvervsskolerne, der ryger til daglig.
Det er også derfor, jeg siger, at i tilgangen til, hvordan vi skal gøre noget ved det her, synes jeg sådan set, at det, som Kræftens Bekæmpelse kommer med her og siger meget klart, er interessant, nemlig at vi ikke kommer længere ad forbudsvejen.
Vi er nødt til at tænke radikalt anderledes.
Det tror jeg også er det, vi skal reagere og levere på politisk.
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-05-25:
Ministeren siger, at man skal have fokus på, at børn og unge anlægger gode vaner.
Jeg synes næsten ikke, at vi kan finde et noget mere alvorligt spørgsmål, end at børn og unge i stigende grad begynder at ryge.
Ministeren nævner Kræftens Bekæmpelse.
Jeg ved, hvad det er, Kræftens Bekæmpelse står og siger at vi bør gøre for at dæmme op for, at så mange unge og børn ryger i Danmark.
Og det står i skærende kontrast til det, ministeren siger her.
Mange lande – lad mig blot nævne Australien og Norge – har haft en ambitiøs og flerstrenget forebyggelsesindsats mod, at unge ryger, og den har vist sig at være succesfuld.
Derfor synes jeg, at det er besynderligt, at ministeren blot sniksnakker og ikke kommer med noget, der er konkret.
Det er derfor, jeg tillader mig at sige, at der signaleres en ligegyldighed fra ministerens side i den her sammenhæng over for den enkeltstående faktor, der udløser mest sygdom og død i Danmark, nemlig rygning.