runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2013-10-03:
Det handler jo om at styrke det erhvervsklima, der er i Danmark.
Det handler om, at vi i dag gør mere, end der nogen sinde er blevet gjort i Danmark, for at sikre, at det kan betale sig at investere i arbejdspladser i Danmark.
Det er jo noget af det, som gør, at der ikke er en eneste af de 42 økonomer, der er i Ritzaus økonompanel, som synes, at det var mere ansvarligt under VK-regeringen – ikke en eneste af dem.
Det er noget af det, der gør, at der i udlandet er stor respekt for og anerkendelse af den plan, vi har lagt for Danmark, og det er noget af det, der gør, at der bliver investeret i vores arbejdspladser, selv om højrefløjen siger, at det ikke kan betale sig.
Det er noget af det, der gør, at samfundet kan fortsætte.
Men vi vil selvfølgelig fortsætte arbejdet med at sikre, at det stadig væk kan betale sig at investere i Danmark.
Og vi er klar til at se på hvad som helst i det arbejde.
Per Clausen (EL), 2013-10-03:
Ja, det er jo ærgerligt, at vi ikke kan få svar på det i dag, men jeg ved, at Venstres formand gerne udtaler sig til pressen, så der kan han jo give svaret, når han ikke taler så meget herinde.
Jeg vil gerne spørge hr. Magnus Heunicke om en enkelt lille ting, og det er: Skulle jeg forstå hr. Magnus Heunickes svar på fru Johanne Schmidt-Nielsens spørgsmål på den måde, at hr. Magnus Heunicke mente, at en god løsning på det, at man har reduceret antallet af offentligt ansatte med omkring 7.000 i denne regerings tid, er, at man har givet selskabsskattelettelser?
Og så vil jeg bare høre: Hvor mange arbejdspladser er det nu, der er i de der selskabsskattelettelser?
Jeg ved godt, at det koster nogle milliarder kroner, men hvad får man i grunden for det i form af arbejdspladser?
Magnus Heunicke (S), 2013-10-03:
Hvert eneste år frem til 2020 vil præcis de mennesker – vi taler jo om lav- og mellemindkomstfamilierne, vi taler om den enlige forsørger – få en lettelse.
Men jeg vil da godt høre, hvordan Venstre vil finansiere det her, for nu har jeg prøvet skrive op, hvad det er, Venstre har lovet af skattelettelser: Først var det bankerne, der skulle have skattelettelser, så var det olieselskaberne, der skulle have skattelettelser, så var det millionærarvingerne, der skulle have skattelettelser, så var det topskattebetalerne, der skulle have skattelettelser, så var det erhvervslivet, og nu er det så i bunden, man skal have skattelettelser.
Det regnestykke lyder rimelig dyrt.
Er der nogen chance for, at vi overhovedet får det regnestykke?
Kristian Jensen (V), 2013-10-03:
Det synes jeg ikke hr. Magnus Heunicke skal løbe fra, men nu, når hr. Magnus Heunicke ved en fejl er kommet til at svare, bør han da stå ved svaret.
Spørgsmålet er: Hvis det ikke er socialdemokratisk politik, at der skal være 14.000 danskere, for hvem det ikke kan betale sig at gå på arbejde, fordi de rent faktisk får mindre ved at gå på arbejde, hvad har man så tænkt sig at gøre fremadrettet?
Det er ikke, hvad vi har gjort i fællesskab, men hvad Socialdemokraterne fremadrettet vil gøre, for at det for de 14.000 bliver en gevinst at komme på arbejde.
Magnus Heunicke (S), 2013-10-03:
Jeg tror, at jeg – med al respekt for spørgsmålet – trods alt er nødt til lige at gøre et par ting klart.
Nej, vi har ikke minusvækst.
Det, jeg siger, er: Du får ikke os til at stå heroppe og sige, at nu er krisen overstået.
Jeg kan tydeligt huske, at hr. Lars Løkke Rasmussen, som vi havde som statsminister før sidste valg – ham, der tabte 130 arbejdspladser i den private sektor hver eneste dag på sin vagt – stod heroppe på Folketingets talerstol og sagde: Krisen er overstået, regningen er betalt. Det tror jeg nok man må sige var en sandhed med modifikationer.
Og det får du ikke os til at sige.
Men når vi nøgternt konstaterer, at der er tegn på et stemningsskifte, er det f.eks., når vi kan se, at vores arbejdsløshedstal her i Danmark nu er de laveste i 4 år.
Det synes jeg er at gå den rigtige vej.
Og hvis Venstre synes, at det da er ærgerligt, at det går den rigtige vej, så lad os få det helt nøgternt.
Men jeg mener faktisk, at det er gode nyheder.
Men det er ikke nyheder, der får os til at kunne forlade krisen, for der er vi ikke endnu.
Erling Bonnesen (V), 2013-10-03:
Vi har haft 2 år med den nuværende regering.
Så er det på tide, at man kigger på resultattavlen.
Det er sådan en slags midtvejsresultat.
Her ser man så, at der er underskud i kassen, at der er 9.000 færre offentligt ansatte, og vi kan følge med i, at arbejdspladserne i erhvervslivet flytter ud af landet.
Det er her, hvor den socialdemokratiske ordfører konkluderer, at Danmark er tilbage på sporet.
Det synes jeg godt nok er noget af et skønmaleri.
Hvordan kan vi så rette op på det?
Jamen så sørg dog for, at det kan betale sig at arbejde.
Og der er 14.000, som venter på, at det skal kunne lade sig gøre.
Det savner jeg et svar på.
Louise Schack Elholm (V), 2013-10-03:
Det er jo ganske enkelt ikke rigtigt, fordi de skattereformer, som er lavet under den her regering, faktisk er mere skæve end dem, vi lavede under vores regering.
Så jeg vil bare lige høre: I dag skal et ægtepar på kontanthjælp op og tjene 35.000 kr., for at det kan betale sig for den ene at tage et arbejde – 35.000 kr.
Det er en væsentlig stigning endda bare gennem den levetid, som denne regering har haft.
Hvor sandsynligt mener ordføreren det er, at et kontanthjælpsægtepar kan starte med en løn på 35.000 kr.?
Magnus Heunicke (S), 2013-10-03:
Ja, vi har lavet en skattereform.
Den er ikke rullet ud i samfundet endnu.
Det vil den blive gradvis, efterhånden som pengene i kassen er til det.
Indholdet af den skattereform er jo markant anderledes end de skattereformer, vi havde under VK-regeringen.
Dengang var det de allermest velhavende, der fik gevinsten.
Da var det bankdirektøren for Danske Bank, der fik en halv million ekstra i årlig skattelettelse.
Det synes man dengang var fair og rigtigt og godt.
Vi var nogle, der advarede og stemte imod, men det synes man var fair og rigtigt og godt.
Nu har vi lavet en skattereform, der år for år betyder, at lettelserne kommer til ganske almindelige lav- og mellemindkomstfamilier, til den enlige forsørger, som betyder, at der er flere, der får en reel gevinst ved at gå på arbejde end nogen sinde under VK-regeringen – end nogen sinde.
Hvis Venstre er optaget af det her spørgsmål, og det kan jeg høre at man er, så er det da egentlig meget interessant, hvorfor man så kunne levere dårligere tal på det her end de tal, som kommer ud af vores skattereform.
Louise Schack Elholm (V), 2013-10-03:
Jeg lyttede interesseret til hr. Magnus Heunickes tale, og jeg var meget overrasket over, at der overhovedet ingen politiske mål var i den.
Der er åbenbart intet, den her regering vil.
Det går kun ud på at svine Venstre til, det går kun ud på at lave skræmmekampagner.
Nogle politiske mål for, hvad man selv vil med magten, er der overhovedet ikke.
Det er ganske tankevækkende.
Når det så er sagt, er vi trods alt glade for, at hr. Magnus Heunicke har bekræftet, at der har været minusvækst i kommunerne det sidste par år, at der er 9.100 færre ansatte i kommunerne her gennem de sidste 2 år, at 14.000 danskere betaler penge for at gå på arbejde.
Synes hr. Magnus Heunicke virkelig, at det er rimeligt, at danskerne skal betale penge for at gå på arbejde?
Det burde da for ethvert menneske kunne svare sig at gå på arbejde og yde noget for Danmark.
Det er jo det, vi har brug for.
Magnus Heunicke (S), 2013-10-03:
Jeg er nødt til at svare på det første spørgsmål også: Når man ser på, hvordan den offentlige sektor har udviklet sig fra 2011 til 2012 og 2013, er det rigtigt, at der er minusvækst i 2011.
Og jeg ved ikke, om man overhovedet kan huske, hvordan det var, men i 2011 – de første 9 måneder – var det jo sådan set Venstre, der sad med ansvaret for Danmark, indtil vi fik et valg og en ny regering.
Derefter, i de næste 2 år, har der været en meget, meget beskeden vækst.
Den har været meget, meget beskeden.
Det har været noget, som har betydet, at man alle steder har måttet løbe stærkere.
Jeg vil da godt se det sted i den offentlige sektor, hvor man synes at man ikke løber stærkt.
Dem, jeg kender, dem, jeg møder på mine ture rundt i Danmark, løber stærkt.
De knokler, for det skal man gøre, når der bliver færre kolleger.
Det vil vi sikre, ved at der er en balance i den måde, vi styrer Danmark på.
På den ene side kæmper vi alt, hvad vi kan, for at sikre private danske arbejdspladser.
På den anden side er der vores velfærdssamfund, som skal være intakt, og det er jo ikke nogen nem omgang at få et stort, moderne, dyrt, solidarisk velfærdssamfund igennem sådan en økonomisk krise.
Det er da tankevækkende, at alle de partier, som peger på hr. Lars Løkke Rasmussen, vil skære ned i velfærden undtagen åbenbart Dansk Folkeparti.
Så er spørgsmålet jo, hvordan vi skal kunne stole på de ting, de løfter, Dansk Folkeparti giver til vores ældre, når det er, man peger på en mand, som vil have nulvækst og nedskæringer.
Liselott Blixt (DF), 2013-10-03:
Nu er det lidt sjovt, at hr. Magnus Heunicke, hver eneste gang der er en, der stiller et spørgsmål, stiller modspørgsmål.
Nu er det ikke sådan, det er indrettet.
Meningen er, at vi skal spørge ordføreren.
Men vi har vores finansiering til, hvad vi vil, og grunden til, at vi peger på en anden statsminister, er jo, at det er der, vi kan få indflydelse.
Vi ser i dag, at de ældre har det værre end for 2 år siden, så jeg ved ikke rigtig, hvad det er, hr. Magnus Heunicke siger man vil gøre for de ældre.
For er det først i 2020, de ældre skal have det godt?
Hvad med her og nu?
Det er nu, de ligger på gangene, det er nu, de har ble på i forbindelse med hjemmeplejen i stedet for at få hjælp.
Hvordan vil man sikre, at de ældre får den hjælp i dag?
Magnus Heunicke (S), 2013-10-03:
Vores plan er, at der skal være plads til en vækst i den offentlige sektor, at der, når vi bliver flere ældre, når vi lever længere, skal være økonomisk plads til, at der også er løn til personalet.
Når det drejer sig om sygehusene, er vores plan, at danske patienter skal have den bedste og nyeste og meget ofte også dyreste medicin.
Det er vores plan.
Det hænger sammen, den er finansieret.
Det er vores 2020-plan.
Så kunne jeg godt tænke mig at vide, hvad der er Dansk Folkepartis plan.
Man siger, at man vil have mere velfærd end det, vi kan levere i vores 2020-plan, jeg kan forstå, at det er det, DF vil have, men hvis man taler så varmt for velfærd, hvorfor peger Dansk Folkeparti så på Venstre og Venstres nulvækst, som jo vil betyde færre penge til velfærd, færre penge til at betale løn til de mennesker, der skal passe vores gamle, og som skal få vores syge tilbage på benene igen?
Liselott Blixt (DF), 2013-10-03:
Jeg blev ringet op i fredags af en ældre mand.
Han spurgte, hvornår regeringen kom med en pille, som de ældre kunne tage, så de ikke var til mere besvær.
Han fortalte, at man i de sidste par uger havde talt så meget om, hvor meget de ældre fyldte, hvor meget de kostede, og hvor mange problemer de havde, så han følte ikke, det var sjovt at leve mere.
Et eller andet sted kan jeg jo godt give den her ældre mand ret med alt det, vi læser om i medierne, med en statsminister, der holder en åbningstale uden at nævne de ældre med et ord, og med en ordfører, der siger, at vi nu er på rette kurs, og at man har rettet op.
Man lovede, at der ikke skulle ligge patienter på sygehusgangene.
Vi har stadig væk medicinske patienter, der fylder mere på gangene, end de gjorde for 2 år siden.
Vi har en regionsformand, Bent Hansen, der siger: Jeg bliver ved med at lukke sengepladser.
Så hvad er Socialdemokraternes plan for de ældre, og hvordan kan de få en bedre omsorg?
Magnus Heunicke (S), 2013-10-03:
På Venstres vagt sidste gang tabte Danmark 130.000 arbejdspladser.
På Venstres vagt sidste gang rutsjede vi ned ad ranglisterne for konkurrenceevne.
Vi tabte 20 pct. i konkurrenceevne.
På Venstres vagt sidste gang satte man erhvervsskatter op for 24 mia. kr. Jeg synes ærlig talt ikke, at Venstre har noget som helst at være stolt af.
Kristian Jensen (V), 2013-10-03:
Jeg tror, at hr. Magnus Heunicke sådan nærmest ved en fejl er kommet til at svare konkret på et spørgsmål, og derfor takker jeg bare for indrømmelsen af, at der er nulvækst i den offentlige sektor under den socialdemokratisk ledede regering.
Jeg kan så oplyse om, at der også var minusvækst i kommunernes forbrug både i 2012 og 2013.
Det er jeg egentlig glad for at hr. Magnus Heunicke ved en fejl kom til at svare på, for så har vi fået det afklaret.
Mit spørgsmål er sådan set om det forhold, at der er 14.000 danskere, for hvem det ifølge regeringens egne beregninger bedre kan betale sig økonomisk, at de bliver hjemme, end at de går på arbejde: Er det god socialdemokratisk politik?
Sophie Løhde (V), 2013-10-03:
Jeg lyttede meget interesseret til ordførerens tale og havde jo håbet, at den socialdemokratiske ordfører også havde været i stand til at levere nogle svar på, hvordan det er, man vil sikre, at flere danskere kan få et arbejde; hvordan man vil sikre, at man ikke fortsætter med at sende gode danske arbejdspladser ud af landet; hvordan man vil gøre noget ved det faktum, at det for en stor del af danskernes vedkommende i dag ikke kan betale sig at arbejde.
Hvad er regeringens svar på de udfordringer?
Det lyttede jeg mig ikke frem til at der kom nogen særlig konkrete svar på.
Jeg kunne også høre på den videre debat her, at man heller ikke var særlig interesseret i at svare på spørgsmålet om, at der er kommet 9.100 færre offentligt ansatte under den socialdemokratisk ledede regering.
Men når nu ordføreren har det udgangspunkt, at det, at vi i Venstre prioriterer gode danske arbejdspladser højere end det at garantere og udvide verdens største offentlige sektor, i sig selv fører til noget helt, helt forfærdeligt, så lad mig spørge helt lavpraktisk: Har der ude i landets kommuner, hvis vi kigger på det forgangne år, været en pluseller en minusvækst eller en nulvækst at se i de offentlige udgifter?
Det er et helt konkret og praktisk spørgsmål – set tilbage med de år, som i hvert fald den her regering jo må have haft ansvaret for.
Magnus Heunicke (S), 2013-10-03:
Der er jo en klar forskel, og det er, at vi har lagt en plan frem, men det har Venstre ikke.
I vores plan for den offentlige sektor frem til 2020 vil der være mulighed for, at man kan ansætte 9.000 flere i den offentlige sektor, for det er der behov for, hvis man skal give den pleje, som vi synes er den nødvendige for at sikre værdighed til de ældre, for at man kan uddanne vore unge mennesker.
Venstre har ikke lagt nogen plan frem.
Der bliver nikket.
Så er jeg nødt til at sige: Hvor er Venstres plan for nulvækst?
Den har vi jo ikke fået endnu.
Man kan ikke sidde og nikke og sige, at det har man.
Så må vi jo altså se den.
Er den gemt et sted, er den i inderlommen, hvor er Venstres nulvækstplan?
Hans Christian Schmidt (V), 2013-10-03:
Jamen hr. Magnus Heunicke tager helt fejl.
Jeg kan se, hr. Magnus Heunicke ser overrasket ud.
Det er et udtryk, der betyder, at man praler af noget, man ikke har fortjent.
Det er sådan set det, der er det helt store problem, altså at få den her regering til at forstå det.
Så vi prøver igen, vil jeg sige til hr. Magnus Heunicke, for det er da ikke et svært spørgsmål.
Altså, er det ikke sådan, at hr. Magnus Heunicke ikke kan forklare, hvor mange flere ansatte der er om to år, fordi hr. Magnus Heunicke ikke ved det?
Derfor er det, hr. Magnus Heunicke bruger al sin taletid på at spørge Venstre om nogle ting, som hr. Magnus Heunicke ikke selv kan finde svar på i sit eget regeringsoplæg.
Jeg har fuld forståelse for det, for jeg kan jo godt høre, at det heller ikke er nemt at blive klog på det, der bliver sagt i regeringen, og det bliver vi sådan set heller ikke.
Magnus Heunicke (S), 2013-10-03:
Nu var der masser af påstande her, og jeg er nødt til lige at gribe fat i noget centralt, og det er, at det fra Venstres side nu fremstår, som man åbenbart har glemt, at man var med til at lave en vækstplan, der sikrer bedre vilkår for at investere i virksomheder i vores land.
Det virker, som om man helt har glemt det.
Jeg tror faktisk, at hvis jeg tænker mig om, kan jeg huske, at Venstre da fik en meget, meget vigtig mærkesag igennem, nemlig sagen om billigere sodavand.
Jeg har ikke helt gennemskuet, om det skulle være det, som virkelig var noget, der var så afgørende vigtigt for Danmark.
Men det var noget, som Venstre fik med, så o.k.!
Vi har lavet en vækstplan på 90 mia. kr., som sikrer, at det bedre kan betale sig at investere i Danmark, og som sikrer bedre vilkår for at kunne sikre vores arbejdspladser.
Så spørger ordføreren også om, hvordan skattesystemet er indrettet med hensyn til, om det kan betale sig at arbejde.
Tusind tak for det spørgsmål.
Hvor er jeg glad for at opleve, hvordan partiet Venstre er så optaget af at sikre, at der da sandelig ikke må være færre i den offentlige sektor, er så optaget af at spørge ind til, hvad der sker med vores velfærdssamfund, hvis der bliver færre i den offentlige sektor.
Det er næsten rørende.
Det er jo præcis derfor, at vi synes, det ville være på tide, nu her et år efter man har lanceret nulvækstplanen, at komme med en plan for, hvor der så vil være færre i den offentlige sektor.
Det var det, jeg prøvede at spørge om i min tale, det er det, jeg prøver at spørge om igen: Hvor vil der være færre i den offentlige sektor, hvis det er sådan, at Venstres nulvækstplan kommer til?
Jeg har ikke lagt skjul på, og det gør jeg heller ikke i dag, at det her har været en hård tur for Danmark, altså at få os tilbage på sporet igen.
Jeg fortryder ikke et sekund, at vi tog ansvaret og gjorde det, jeg fortryder ikke et sekund, at vi nu har muligheden for at tage nogle skridt væk fra krisen.
Hr. Lars Løkke Rasmussen stod her fra Folketingets talerstol, næsten sidste gang han var her, og sagde, at krisen var slut.
Nej, krisen er ikke slut, men vi har lagt sporene fremad for at kunne bevæge os væk fra krisen.
Hans Christian Schmidt (V), 2013-10-03:
Der var i grunden nogle ting, jeg så gerne ville have spurgt hr. Magnus Heunicke om, men det vil jeg så lade være med.
Man skal jo også sørge for, at hr. Magnus Heunicke måske får en mulighed for at svare på nogle af de ting, der er blevet spurgt om, og da der ikke er kommet svar på det spørgsmål, som fru Ellen Trane Nørby stillede, vil jeg prøve at stille det spørgsmål igen.
Nu prøver jeg at tage tallene helt langsomt.
Det var sådan, at Socialdemokratiet bl.a. afskedigede 9.100 offentligt ansatte sidste år.
At det var rigtigt, har hr. Magnus Heunicke også nikket bekræftende til.
Og når vi er nødt til at vide, hvilket der er højest, er det jo, fordi hr. Magnus Heunicke er nødt til nu at indrømme, at man jo ikke genansætter alle dem, som man afskedigede sidste år.
Så da hr. Magnus Heunicke nu har sagt, at de har lagt en fuldstændig klar plan frem, kan hr. Magnus Heunicke så ikke fortælle mig, hvor mange ansatte der så vil være om f.eks. 2 år?
Magnus Heunicke (S), 2013-10-03:
Det afhænger jo af, hvad spørgeren mener med en konkurrencestat.
Altså, det er et grundvilkår for vores velfærdssamfund, at vi er placeret i konkurrence med andre nationer.
Det var derfor, at jeg brugte billedet med, at man er på landsholdet, når man møder på arbejdet, nemlig fordi man ikke kun kæmper for sin egen sag og sin virksomheds sag, men for hele landets sag.
Det er i konkurrence med hele resten af verden.
Det er sådan set det, man kan få ud af den orddiskussion.
Lars Barfoed (KF), 2013-10-03:
Men så kan der også svares helt kort og enkelt på det: Er det Socialdemokratiets politik, sådan som finansministeren har fremlagt det, at vi skal have en konkurrencestat – ja eller nej?
Magnus Heunicke (S), 2013-10-03:
Det er jo et grundvilkår, at vi som et land, der handler med udlandet, er i konkurrence med udlandet, og det er jo et grundvilkår, som jeg kan se, når jeg besøger virksomheder, og jeg ved, at hr. Lars Barfoed også besøger danske virksomheder.
Det er jo et grundvilkår, at de alle sammen er i konkurrence med udlandet.
Når vi nu tager fat på at styrke uddannelsen af vores unge mennesker, er det, fordi vi skal stå stærkest muligt i konkurrencen med udlandet.
Og når man hver dag går på arbejde på danske virksomheder, er man sådan set på landsholdet, fordi man er i kamp med andre virksomheder på hele kloden, som kæmper for at gøre det billigere og bedre.
Der skal vi gøre det bedre.
Det er jo vores mål.
Det er derfor, at vi nu tager fat på at styrke vores uddannelser, og det er derfor, at vi senere i den her folketingssamling også tager fat på at styrke indsatsen over for dem, der mister deres arbejde på grund af kriser og andre omstændigheder, så de hurtigst muligt kan få de nødvendige kvalifikationer.
Det er med til at sikre, at det for virksomhederne kan betale sig at blive i Danmark og investere yderligere i Danmark.
Jeg er desværre nødt til nu her i slutningen af debatten at rette Venstre.
Nej, det var skævt.
Det var skævt.
Det, vi gør, er at sikre, at lav- og mellemindkomstfamilierne, den enlige forsørger, får mere ud af at arbejde end på noget tidspunkt under VK-regeringen.
Mette Bock (LA), 2013-10-03:
Jeg har nu haft fornøjelsen af at sidde i Folketinget i 2 år under en socialdemokratisk ledet regering.
Jeg er endnu ikke stødt på en diskussion i de udvalg – og jeg sidder jo i et lille parti, så jeg har haft temmelig mange ordførerposter – hvor man går efter helt kontant at mindske bureaukratiet i den offentlige sektor og dermed forsøge at få den effektiviseret.
Så jeg vil gerne igen spørge ordføreren: Er det overhovedet ikke noget, som Socialdemokratiet ønsker at diskutere?
En ting er, at man siger, at man vil, men hvis ikke man tager initiativer til det her i dette høje Ting, så kommer vi jo ikke ud af stedet, og så bliver Socialdemokraterne bare fuldstændig utroværdige.
Magnus Heunicke (S), 2013-10-03:
Jeg kan så berolige fru Mette Bock med at sige: Ja, hvis fru Mette Bock havde læst regeringens planer, kunne hun have set, at vi i vores planer tager fat på at effektivisere den offentlige sektor.
Det skal der selvfølgelig til, lige så vel som det skal til ude i de private virksomheder; det ved vi jo at de gør.
Skal man udover at effektivisere den offentlige sektor så også undergrave økonomien i den offentlige sektor ved at give astronomiske skattelettelser til nogle i forvejen højtlønnede og nogle meget rige millionærarvinger, eller skal man bevare en stærk offentlig sektor?
Der synes jeg jo at vi skal bevare en stærk offentlig sektor; for mig at se handler det om en styrkelse af den offentlige sektor.
Mette Bock (LA), 2013-10-03:
Tak for det.
Jeg kan forstå, at det skal være et mantra frem mod næste valg, at Socialdemokraterne ønsker en større offentlig sektor og flere offentligt ansatte.
I dag er det sådan, at en socialrådgiver bruger 23 pct. af sin tid på mødet med borgerne, at en læge bruger 25 pct. af sin tid på mødet med patienterne, og at en skolelærer bruger 39 pct. af sin tid på mødet med børnene.
Og det her er ifølge organisationernes egne tal.
Er det et mål i sig selv bare at få flere offentligt ansatte, eller kunne det være noget, som kunne komme på den socialdemokratiske dagsorden: at vi faktisk fik effektiviseret den her offentlige sektor, så vi fik løst nogle af de opgaver, der er, i stedet for at få flere til at sidde og vende papirer og evaluere og kontrollere hinanden i hoved og bagdel?
Sophie Løhde (V), 2013-10-03:
Ja, jeg mangler stadig væk svar på mit sidste spørgsmål, men nej til, at vi har glemt, at vi har lavet en vækstplan.
Men vi er også ærlige at sige: Nej, vi er ikke færdige endnu.
Der er fortsat en udfordring med hensyn til at sikre, at der er mennesker, der kan have et arbejde, at det for flere kan betale sig at arbejde.
Vi synes da, det er et problem, at det for så mange i dag ikke kan betale sig at tage et arbejde.
Men nu håber jeg, at jeg kan få et svar på det konkrete spørgsmål, jeg stillede.
Når nu man har det udgangspunkt, at det, at vi i Venstre prioriterer at sige, at det er vigtigere at sikre gode danske arbejdspladser, end det i sig selv er at kunne garantere, at verdens største offentlige sektor bliver endnu større, har der så i landets kommuner i det forgangne år været en plusvækst eller en minusvækst eller en nulvækst under den her regering?
Det er et meget, meget simpelt spørgsmål.