runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Peter Vernersen (S), 2008-05-06:
Jeg tror, at vi endnu en gang skal slå fast, at det kun var, fordi regeringen i 2002 under behandlingen af lovforslag nr. L 97 blev tvunget til at medtage alle grupper, at den gjorde det.
Og det gjorde den endda ikke fuldt ud, fordi man kan bestemme, at anciennitet og antal arbejdstimer er afgørende for, om man er med i forsikringen.
Det kan man se af den lovbehandling, der fandt sted.
Så vil jeg godt spørge: Det bliver sagt, at hver gang man opererer en på et privathospital, bliver der en ledig plads på det offentlige hospital.
Lad os sige, at klokken er 16.00, og det er den tid, hvor arbejdet stopper på det offentlige hospital, for nu kl. 17.00 skal lægen over at operere på privathospitalet.
Hvis man i stedet for havde haft mulighed for at betale den læge for operation af de to tekstilarbejdere eller de to 3F’er, som desværre ikke kom med den dag, så kan man da ikke sige, at man får flere behandlet ved, at lægen i stedet for at have behandlet disse to går over på privathospitalet og behandler to, som er betalt af forsikringen.
Det kan man da ikke sige.
Jeg tror da også, at fru Vivi Kier helt præcist ved, at når der er blevet behandlet flere i det offentlige hospitalsvæsen eller hospitalsvæsenet i det hele taget i de seneste år, er det, fordi man nu kan behandle mange flere ambulant, end man kunne tidligere.
Det er derfor, man har haft en vækst i behandlingen på 100.000.
Tag bare sådan noget som en hjertebehandling, der i dag er ambulant - det var den ikke for 10 år siden.
Det er den simple årsag, og det har ikke noget med privathospitaler at gøre.
Det er simpelt hen, fordi man har fundet en ny teknik, at man kan lave disse hurtige behandlinger.
Vivi Kier (KF), 2008-05-06:
Jeg beklager dybt, at jeg hele tiden glemmer at sige »skattefriheden for de arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer«.
Det skal jeg øve mig på her i de sidste minutter, jeg har på talerstolen.
Jeg beklager det meget.
Så må jeg sige igen, at da den her regering kom til i 2001 og så den her voldsomme, voldsomme venteliste, der var, og alle de problemer, den medførte, hvor meget det kostede at have folk stående på en venteliste, folk, der blev sagt op og fyret fra deres arbejdsplads, fordi de havde været syge så længe, og som faktisk havde været syge så længe, at det kostede så meget medicin og de endte med at komme på overførselsindkomst og helt forsvandt fra arbejdsmarkedet, var man nødt til at sætte ind akut og sige: Vi gør et eller andet.
Det er det, der ligger i det her, og som vi kan se at der har været stor tilslutning til.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-05-06:
Jeg hører ordføreren sige, at forslaget her vil forbyde arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer, og jeg vil godt høre, hvor det står henne.
Altså, det er jo ikke lige meget, hvad man siger fra Folketingets talerstol.
Der er masser af mennesker, der hører på, og jeg synes, det er lidt vigtigt, at man ikke gør det her forslag til noget, det ikke er, i stedet for at sige, at det her drejer sig om, hvorvidt 4 millioner danske borgere skal være med til at finansiere disse 500 mio. kr., vi giver i tilskud til arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer.
Hvorfor skal jeg være med til at betale, og hvorfor skal alle andre, der ikke har en sådan forsikring, være med til at betale?
Lars Christian Lilleholt (V), 2008-05-06:
Med dette lovforslag skabes rammerne for udbredelse af fjernkøling i Danmark.
Fjernkøling er en effektiv og energirigtig måde at fremstille aircondition på.
Samtidig er det sådan, at Danmark jo om noget land er fjernvarmens hjemland.
Derfor er vi meget glade for, at der med lovforslaget her skabes rammer for udvikling og udbygning af fjernkølingsaktiviteter i Danmark.
Det vil også være ganske flot, hvis vi op til klimatopmødet i 2009 kan præsentere fjernkøling i Danmark.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Per Clausen (EL), 2008-05-06:
Det, som jo også er lidt interessant, er, at i tekstil- og beklædningsindustrien er det 26 pct. af de ansatte, der har sådan en ordning.
I medicinalindustrien er det 73 pct., og der er også et sammenfald med, at der er betydelig flere højtlønnede i medicinalindustrien end i tekstil- og beklædningsindustrien.
Tror den Konservative ordfører, at nedslidningen i tekstil- og beklædningsindustrien er mindre end i medicinalindustrien?
Og tror den Konservative ordfører, at nedslidningen af arbejdskraften er større hos dem, der har høje indkomster, end hos dem, der har lave indkomster?
For sagen er jo, at det er dem med lave indkomster, som ikke er med i de her ordninger, og dem med høje indkomster, som er med i de her ordninger.
Vivi Kier (KF), 2008-05-06:
Jeg synes, at sundhedsforsikringen og skattefritagelsen for arbejdsgiverne er et rigtig, rigtig godt tiltag, og vi ser jo i stigende grad, som årene går, at flere og flere virksomheder tilmelder sig det.
Jeg tror, at det er et behov, virksomhederne har, og det er et stort, stort ønske blandt personalegrupperne.
Så jeg ser, at det her alt i alt er et positivt bidrag til, at nogle kommer hurtigere i behandling.
Jeg skal gerne vedkende mig, at der er nogle, som ikke er på en arbejdsplads, og som ikke er med i en arbejdsgiverbetalt sundhedsforsikring, men de, der så kommer ind og bliver behandlet på et privathospital, skaber jo en ledig plads i det offentlige system.
Per Clausen (EL), 2008-05-06:
Der er en ting, som jeg synes at den konservative ordfører bliver nødt til at forholde sig til, og det er, hvordan fordelingen af, hvem der har de her forsikringer, er.
Hvis man tager de ansatte i medicinalindustrien, er det omkring 73 pct. at medarbejderne, der er omfattet.
Hvis man tager tekstilindustrien, er det omkring 26 pct.
Det er måske forklaringen på, at vi er i stand til meget præcist at kunne genfinde den situation, at jo højere indkomsten er, jo større er sandsynligheden for, at man er omfattet af den her ordning.
Synes ordføreren, at det er fornuftigt, at vi bruger de samfundsmæssige ressourcer på at flytte ekstra sundhedsbetjening over til de mest velhavende i Danmark, mens vi lader de dårligst stillede være med til at finansiere ordningen?
Vivi Kier (KF), 2008-05-06:
Jeg vil da tro, at hr. Per Clausen muligvis har ret i, at tekstilarbejderen, der måske har et fysisk hårdt arbejde, har nogle nedslidningsproblemer i forhold til ansatte i medicinalindustrien, som så måske har noget stress eller nogle psykiske problemer.
Sådan er der så meget forskelligt.
Men jeg har ingen bekymringer med hensyn til de sundhedsforsikringer, vi har nu.
De er et stort aktiv, og de bliver efterspurgt af mange personalegrupper.
Kim Mortensen (S), 2008-05-06:
Socialdemokraterne støtter intentionerne i dette lovforslag, nemlig at give kommuner, der i dag helt eller delvis ejer fjernvarmeselskaber, mulighed for også at drive fjernkølingsanlæg.
Fjernvarmeværkerne har allerede i dag erfaring med at drive ledningsnet, hvorigennem der distribueres varmt vand, og det vil umiddelbart virke hensigtsmæssigt og teknisk sammenligneligt at drive et ledningsnet, som distribuerer koldt vand.
Sammenholdt med at det kolde vand jo produceres på kraft-varme, og at der i sagens natur er mest behov for køling i sommerperioden, hvor behovet for varme er mindst, kan fjernvarmeværkerne opnå en større effektivitet ved også at levere kølevand.
Lovforslaget er også en udløber af den brede energiaftale, der blev indgået i februar, og som Socialdemokraterne er en del af.
Derfor er det selvfølgelig også skuffende, hvis man skal dømme efter høringssvarene, at der nu er valgt en model, der indebærer, at netop de store byers store og veldrevne, men kommunalt ejede værker ikke får mulighed for at etablere og finansiere fjernkølingsselskaber.
Med andre ord lader det til, som det har været tilfældet på en række andre områder, at det, man egentlig gerne vil med lovforslaget, og som er intentionen bag det, ikke kan lade sig gøre i praksis.
En anden nem mulighed havde været, at fjernkølingsanlæg blev ligestillet med de øvrige kollektive forsyningsanlæg, hvorved fjernkølingsaktivitet ville blive omfattet af den kommunale lånerammebekendtgørelse.
Aktiviteterne kunne hermed blive underlagt det samme hvile i sig selv-princip som varmeforsyningen.
Vi synes i Socialdemokratiet, at regeringen skulle imødekomme de mange signaler, der er kommet i høringssvarene fra Dansk Fjernvarme, Kommunernes Landsforening og Københavns Kommune, f.eks. ved at annullere forbuddet mod kommunal garantistillelse i lovforslagets § 4 eller på anden måde imødekomme kommunalfuldmagtens regler, således at kommuner får mulighed for også at drive fjernkølingsanlæg på lige fod med andre forsyningsydelser som f.eks. fjernvarme, vand og bygas.
Vi håber, at de mange indsigelser i høringssvarene smitter af på regeringen, og at indvendingerne imødekommes i form af ændringsforslag under udvalgsarbejdet.
På den baggrund kan Socialdemokratiet støtte lovforslaget.
Mette Gjerskov (S), 2008-05-06:
Jeg beder om ordet, fordi det undrer mig, at Venstres ordfører siger, at der her blot er tale om øget fleksibilitet.
Er Venstres ordfører ikke enig med mig i, at det her forslag betyder, at vi kommer til at bruge mere kul til elproduktion i Danmark?
Lars Christian Lilleholt (V), 2008-05-06:
Vi finder i Venstre, at CO2-kvotereguleringen er en ganske fornuftig måde at bruge markedet til at regulere udledningerne af CO2, og det redskab ønsker vi at benytte så meget som overhovedet muligt.
Per Clausen (EL), 2008-05-06:
Jeg kan forstå, at Venstre nærer ubetinget tillid til CO2-kvoterne på EU-plan og til de muligheder, der er for at handle dem globalt.
Men hvad er så forklaringen på, at Venstre ikke bare går ind for fuldstændig frit brændselsvalg?
Hvis CO2-kvoterne løser CO2-problemet, hvorfor er der så brug for yderligere regulering?
Lars Christian Lilleholt (V), 2008-05-06:
Det vil sige, at der er loft over, hvor meget CO2 vi kan udlede i Danmark, og derfor vil der samlet set ikke komme mere CO2-udledning i EU, end der gør nu; vi sikrer derimod, at udledningen reguleres, og at produktionen af energi bliver så effektiv som overhovedet muligt.
Per Clausen (EL), 2008-05-06:
Jeg vil spørge hr. Lars Christian Lilleholt, om han ikke kan bekræfte, at konsekvensen af det her forslag bliver øget anvendelse af kul i Danmark og øget CO2-udslip.
Lars Christian Lilleholt (V), 2008-05-06:
Danmark er kendt ude i den store verden for i hvert fald to ting: vind og kraft-varme.
Det er to områder, hvor Danmark er helt i front med at sikre en høj energiudnyttelse, ikke mindst i forbindelse med kraft-varmen.
Det er historisk - vi var blandt de lande i Europa, der var først med kraft-varmen; vi har en teknologi, der er helt i front.
Med det her lovforslag giver vi mulighed for at anvende kullene på de kraft-varme-værker i Danmark, hvor der er den bedste udnyttelse af energien.
Vi flytter med andre ord kul fra ineffektive værker over til effektive værker.
Det synes vi i Venstre er rigtig fornuftigt.
Men forslaget her bygger også på noget for noget-princippet, for ud over at give en mere fleksibel mulighed for anvendelse af kul, så er betingelsen, at de, der får den tilladelse, også skal bruge noget mere biomasse, ja, rent faktisk op til 700.000 t ekstra biomasse hvert år.
Det vil betyde, at den vedvarende energis andel af energiforbruget stiger med 1,2 pct.
Det er rent faktisk ganske fornuftigt.
I energidebatten er der jo meget fokus på at diskutere andelen af vedvarende energi, og hvad det angår ligger Danmark jo helt i front, og med den indgåede energiaftale, kommer vi op på en andel på mindst 30 pct. i 2020.
Men det er også afgørende at have fokus på de øvrige 70 pct. energi, der produceres i Danmark, og der er det afgørende for Venstre, at vi sikrer, at vi stiller krav om, at den energi fremstilles så miljø- og energieffektivt som overhovedet muligt, og her kommer vi ikke uden om kul.
I en overskuelig årrække bliver kul et helt centralt element i fremstillingen af store mængder energi i Danmark, og der er det afgørende, at vi gør det så energi- og miljømæssigt effektivt som overhovedet muligt.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Per Clausen (EL), 2008-05-06:
Det er anden gang i dag, vi behandler en udløber af det store energiforlig, og de lovforslag, der kommer i den sammenhæng, skal selvfølgelig også fra Enhedslistens side behandles på samme måde som alle mulige andre lovforslag, uanset at vi ikke er en del af forliget.
Jeg vil sige, at vi faktisk mener, at det, der er udgangspunktet for lovforslaget her, nemlig at man ønsker at give kommunerne mulighed for at engagere sig i fjernkøling, er godt og rigtigt, og at det vil være en lykke mange steder i den eksisterende bygningsmasse, navnlig i større erhvervsbyggeri.
Der melder sig nogle problemer, når der skal etableres fjernkøling på kommercielle vilkår helt adskilt selskabsmæssigt og ikke underlagt de sædvanlige muligheder for låneoptagelse, som øvrige kommunalt ejede forsyningsvirksomheder har.
Betragtningerne om, at fjernkøling udbydes til en begrænset forbrugerkreds og derfor ikke er almen forsyning, som skal underlægges hvil i sig selv-princippet, synes i første omgang rimelige.
Men da der på den anden side er tale om en teknologi, der knytter sig meget tæt til varmeforsyningen, som er et hvil i sig selv-område, og da teknologien spås en forholdsvis begrænset udbredelse, synes det efter Enhedslistens opfattelse at være meget fornuftigt at give den mulighed, som Kommunernes Landsforening peger på, altså mulighed for at etablere fjernkølingsselskaber i en koncernstruktur.
Ministeren har skrevet, at hun vil stille et ændringsforslag om mulighed for en forøget låneramme, som tilfældet er for andre former for forsyning, og mulighed for at give lånegarantier fra kommunernes side.
Det synes vi er nogle ting, som det kan være vigtigt at komme igennem med, hvis man vil nå det resultat, som man siger er hensigten, nemlig at der kommer et kommunalt engagement i fjernkøling, så en vedtagelse af forslaget ikke ender med bare at blive et slag i luften og stor ståhej for ingenting.
Jeg skal også understrege, at ud fra vores synspunkt er det faktisk vigtigt, at der er en klar adskillelse, så hverken skatteydere eller forbrugere kommer til at betale for fjernkølingsprojekterne.
Enhedslisten er altså som udgangspunkt positivt indstillet.
Vi er også positivt indstillet over for det ændringsforslag, som ministeren har annonceret, og vi er også enige i nogle af de kritikpunkter, som vi jo kan konstatere at andre partier, også nogle af dem, der er med i forliget, har fremført, så vi er sådan set rimelig optimistiske med hensyn til, at man kan ende med, at det her lovforslag bliver til en fornuftig lov.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2008-05-06:
Også fra konservativ side er vi positive over for lovforslaget her.
Vi synes, det er godt, at der som en del af energiaftalen også kan komme nye tiltag angående fjernkøling, som sikrer en reduktion af CO2-udslippet og sikrer en energieffektivisering, og grundlæggende må vi sige, at man på denne måde imødekommer det ønske, der klart har været fra bl.a. Kommunernes Landsforening.
Det er vi positive over for.
På linje med andre ordførere er vi fra konservativ side selvfølgelig indstillet på i forbindelse med udvalgsarbejdet at se konstruktivt på, om der er nogle kanter, der skal files til, set i relation til de høringssvar, vi har modtaget.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-05-06:
I SF synes vi, det er en god idé at åbne op for fjernkøling.
Det indgår også som en del af energiaftalen.
Med fjernkøling har man mulighed for enten at bruge fjernvarme omvendt, kan man sige, men i separate rør, når der ikke er brug for varmen om sommeren, men derimod for køling, eller bruge køligt vand fra bælter og sunde til at køle med og dermed erstatte en køling, som ellers ville være eldreven.
Det synes vi er en god idé, og derfor har vi selvfølgelig også sagt ja til det.
Det er sådan, at lovforslaget her er fremsat ret hurtigt, efter at vi indgik energiaftalen, og der er blevet påpeget en række problemer af de forskellige høringsparter.
Det gælder Kommunernes Landsforening, det gælder Københavns Energi, det gælder Dansk Fjernvarme og en række andre, og problemerne vedrører mulighederne for at optage lån.
Vi har drøftet det, og jeg kan forstå på klima- og energiministeren, at i hvert fald nogle af problemerne er løst, forstået på den måde at hun er indstillet på, at de kommuner, der måtte have solgt forsyningsvirksomheder og ellers ville blive trukket i bloktilskuddet, ikke bliver trukket på dette område.
Om det så er nok til fuldt at løse problemet, kan jeg ikke stå her og gennemskue.
Det kan være, at der også skal være adgang til den almindelige måde at optage kommunale lån på, altså at lånerammen skal ændres, så fjernkøling kommer med.
Det synes jeg vi må se på i udvalgsarbejdet.
Det bliver næppe over hele landet, men specielt i de store byer og på de store virksomheder, og det synes vi er godt.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-05-06:
Det er en bærende parameter i hele energiforliget, at man vedholdende skal forsøge at blive bedre, blive mere effektive og indrette energipolitikken efter en moderne verden, og i Dansk Folkeparti støtter vi varmt disse initiativer.
Vi synes, det er helt naturligt og nødvendigt, at man indretter energipolitikken sådan, at man udnytter ressourcerne bedst, får mest for pengene så at sige, og det er klart, at når man i Danmark har en god erfaring med hen ved 400 fjernvarmeanlæg, er det også en helt naturlig ting, at man kobler det sammen med fjernkøling.
Jeg tror, der er mange, der undrer sig lidt over begrebet fjernkøling: Hvad er det for noget?
Det har jeg sådan set også selv gjort.
Men der er ingen tvivl om, at når det kommer til nedkøling i sommerperioden, når det kommer til behovet for aircondition, og vi jo ved, at vi vil opleve et varmere klima, bliver behovet for nedkøling også større.
Derfor er det helt naturligt at tænke den dimension med ind i energipolitikken, og derfor er vi sådan set glade for, at regeringen nu, efter det energiforlig vi har indgået, åbner for, at man kan få dette naturlige supplement til dansk energiforsyning med.
Det vil klart føre til et lavere elektricitetsforbrug ved de kendte nedkølingsmuligheder som aircondition osv. Vi synes, det er godt forslag.
Der kan selvfølgelig være nogle teknikaliteter, som vi er villige til at drøfte nærmere i udvalgsbehandlingen.
Den socialdemokratiske ordfører har lige nævnt nogle af dem, men grundlæggende synes vi, det er rigtigt, at der nu gives hjemmel til, at det her kan etableres, også i den offentlige sektor, så vi kan støtte forslaget.
Connie Hedegaard (KF), 2008-05-06:
Ja tak.
Tak for den brede opbakning til lovforslaget.
Man kan sige, at alt andet jo også ville have været overraskende, i og med at der ligger et meget, meget bredt forlig til grund for det.
Nu kan man, som hr. Lars Christian Lilleholt, tror jeg det var, gav udtryk for, sådan set bare gå i gang med f.eks. det projekt, der er her i København omkring Kongens Nytorv, hvor forskellige store virksomheder vil gå sammen om noget fjernkøling.
Det er jo indlysende fornuftigt, ligesom det er fornuftigt, at man ikke hver især laver sit eget varmesystem, men slutter sig sammen om et kombineret fjernvarmesystem.
Det er jo sådan set præcis det samme princip, man nu tager i anvendelse med hensyn til fjernkøling, og det er en meget mere energieffektiv måde at gøre det på.
Hr. Kim Mortensen nævnte, at der er kommet nogle høringssvar, og at der er nogle opfordringer til mig i dem.
Det handler simpelt hen om, at i respekt for Folketingets deadline for, hvornår man kan fremsætte lovforslag, og samtidig i respekt for, at høringsparterne skal have en rimelig frist til at komme med deres høringssvar, var vi af tekniske grunde nødt til at fremsætte forslaget, før høringsfristen var udløbet.
Nu er der så kommet nogle høringssvar, og dem tager vi faktisk bestik af, bl.a. det, der handler om, at Kommunernes Landsforening og Københavns Energi har indvendinger mod finansieringsbestemmelserne i forslaget.
Derfor vil jeg stille ændringsforslag, sådan at det tillades, at fjernkøling lægges i en forsyningskoncern, så der kan bruges penge fra koncernen til finansiering af fjernkølingsaktiviteter, uden at der sker modregning af eksempelvis midler til elforsyning.
Det er lidt teknisk, men det er faktisk ret vigtigt, og det har bl.a. været en af forudsætningerne for, at vi tror, at når vi får vedtaget lovforslaget i løbet af et par uger, kan man sådan set straks gå i gang med det projekt, der ligger i skuffen og er klar til at blive iværksat.
Vi er lydhøre over for nogle af de ting, der er kommet ind.
Der kan være andre ting, vi skal se på under udvalgsbehandlingen, men bundlinjen er, at nu er vejen banet for fjernkøling i Danmark, og det vil sige, at kommuner, der ejer fjernvarmeselskaber, nu får mulighed for at etablere og drive fjernkølingsaktiviteter og dermed sikre nogle mere energivenlige og energieffektive løsninger.
Så jeg ser frem til en hurtig udvalgsbehandling og til, at vi i løbet af nogle ganske få uger rent faktisk har gjort det muligt at have fjernkøling i Danmark.
Birgitte Josefsen (V), 2008-05-06:
Jeg har fulgt debatten der, hvor jeg var, så det er ikke, fordi jeg ikke har hørt, hvad hr. Jens Peter Vernersen har sagt.
Men jeg kan stadig væk ikke finde ud af, hvad det er, Socialdemokratiet vil.
For det første er jeg under debatten her blevet i tvivl om, om vi her kan få bekræftet, at Socialdemokratiet vil holde fast i det udvidede frie sygehusvalg.
Det vil jeg gerne have en bekræftelse på.
Derudover er jeg stadig væk i tvivl om, selv om hr. Jens Peter Vernersen nu forsøger at komme med nogle udsagn om det, om vi skal tilbage til, at arbejdstageren skal betale for de ydelser, man får leveret, hvis man ikke kan blive behandlet i det offentlige regi, for så er det jo ret mange borgere, det går ud over, bl.a. ret mange medlemmer af 3F, som jo er dem, der har tegnet det største antal forsikringer.
Så jeg vil gerne høre, om hr. Jens Peter Vernersen ved at stemme det her forslag igennem vil rulle tiden tilbage til, at alle de her 3F-medarbejdere så skal til at betale for deres ydelser selv, for det er jo fakta.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-05-06:
Nu kom fru Birgitte Josefsen jo lidt sent ind i salen, men derfor kan debatten jo godt have været hørt fra et af kontorerne, men jeg vil bare sige, at det, jeg har talt om, er arbejdsgiverens fradragsret, som drejer sig om disse 500 mio. kr., ½ mia. kr.
Det er det, jeg har talt om hele tiden i mit ordførerindlæg, men det kunne fru Birgitte Josefsen måske ikke have hørt, da hun ikke var til stede.
Birgitte Josefsen (V), 2008-05-06:
Tak for det.
Det er en meget interessant debat, hr. Jens Peter Vernersen har bevæget sig ud i, for jeg kan forstå, at hr. Jens Peter Vernersen vil tilbage til tiden under Nyrupregeringen, hvor arbejdstagerne jo blev beskattet, såfremt de fik sundhedsydelser uden for det offentlige regi, så jeg vil meget gerne have bekræftet, at det er det, hr. Jens Peter Vernersen vil og ønsker, nemlig at vi skal tilbage til, at arbejdstagerne skal betale skat af de ydelser, de får leveret.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-05-06:
Nu drejer det her sig jo om skattefrihed for arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer, og det er sådan set det, som jeg svarer på.
Vi er af den opfattelse, at arbejdsgiverne ikke skal have den skattefrihed.
Jeg forstår, at De Konservative holder hånden over arbejdsgiverne, som jo er kernevælgere der.
Det er selvfølgelig noget, man kan gøre og gøre helt berettiget, men vi mener bare, at pengene kunne bruges bedre, hvis det var sådan, at vi i langt højere grad satte ind i forhold til kræftpatienter.
Må jeg minde om, at der på den finanslov, der netop er vedtaget, ikke er afsat bare en eneste krone til ekstra behandling af kræftpatienter, på trods af at man har lavet de forskellige tiltag.
Alt tyder på, at det altså måske ikke bliver så stort som det, man går og regner med, men sagen er, at der ikke er afsat midler på den finanslov.