René Christensen (DF), 2009-11-27:
Det er jo altid en fornøjelse at komme op bagefter og skulle tale om sådan et lovforslag, for da vi læste det her, blev vi sådan meget positivt overrasket.
Jeg synes faktisk, at det her lovforslag er et skridt i den rigtige retning, og det kan jeg så forstå at der er meget delte meninger om.
Det, det her lovforslag lægger op til, er faktisk, at en virksomhed, som ønsker at sende et produkt på markedet i Danmark, har mulighed for – det er ikke noget, man skal – at gå til de danske myndigheder med sit produkt og sige: Vi ønsker at profilere vores produkt på den her måde, er det noget, der kan fungere på det danske marked?
Så kan myndighederne sige: Ja, det kan det godt.
Myndighederne kan også sige: Nej, det kan det ikke.
Derefter kan producenten så rette sit produkt og sin kampagne ind, så man lever op til de danske krav.
Jeg kan så høre her til min store forundring, at det er der nogle der mener at man ikke bør gøre.
Der er nogle, der mener, at man bør gøre det, at man sender et produkt på markedet og lader forbrugerne købe det i en periode, kortere eller længere tid, for derefter at finde ud af, at det her produkt ikke lever op til den danske lovgivning.
Og så kan der gribes ind.
Det mener vi er den helt forkerte rækkefølge.
Vi skal selvfølgelig beskytte forbrugerne så meget, vi kan.
En anden ting, der ligger i det her forslag, er, at når der er en virksomhed, som vil bygge ud, lave om i forhold til noget med fødevarer, kan man også på forhånd få godkendt sin ombygning, sådan at når man er færdig med sit byggeri, kan man starte sin virksomhed og få gang i sin produktion, hvilket vi synes er helt i orden.
Så intentionerne i lovforslaget er vi rigtig glade for. Der er selvfølgelig nogle ting i forhold til høringssvarene, som vi også har lagt mærke til, og som vi vil spørge ind til her efter førstebehandlingen.
Det er f.eks., at der står, at forhåndsgodkendelsen vil være bindende for fødevaremyndighederne.
Det, der bliver sagt her af de forskellige ordførere, er, at der kan være et problem med, hvem der så skal betale.
Ja, det skal man selvfølgelig, når man har fået en godkendelse, og det viser sig, at man har taget fejl.
Så må man betale prisen.
Men et andet sted står der: »Hvis lovgivningen ændrer sig på det pågældende område, vil en indhentet forhåndsgodkendelse falde bort«.
Det kan jeg blive lidt i tvivl om: Man har været ude at få en forhåndsgodkendelse af sit køkken eller af sit produkt, og inden man når at få sit produkt færdigt eller sin bygning færdig, kommer der en ny lovgivning, og så falder forhåndsgodkendelsen bort.
Vi har nogle spørgsmål til det.
Vi mener selvfølgelig, at hvis man har fået en forhåndsgodkendelse, eksempelvis af et byggeri, og man er i gang med byggeriet, skal man selvfølgelig også have mulighed for at gøre sit byggeri færdigt ifølge den forhåndsgodkendelse, man har fået.
En anden ting, der ligger i det her, og som vi også synes er rigtig fint, er jo, at det nu bliver brugerbetalt.
Det vil sige, at hvis man kommer med et stort projekt, kommer man til at betale mere for det, og kommer man med et lille projekt, kommer man til at betale mindre for det.
Det har flere steder været fremme, hvilket niveau de her priser skal ligge på, og der vil vi selvfølgelig også spørge ind til, hvad den her pris bliver, og hvordan vi sørger for, at den ikke kommer på himmelflugt nu, når der bliver brugerbetaling.
Det vil vi også meget gerne have slået fast, inden vi siger endeligt ja til det her, hvilket vi selvfølgelig regner med at vi gør.
En sidste ting synes vi er utrolig godt: Fødevarekontrollen har jo en stor arbejdsbyrde, og derfor er vi glade for, at der er lagt op til, at man også kan lægge opgaven ud til det private erhvervsliv, for vi kan komme i en situation, hvor der er mange, der vil benytte sig af det her tilbud – som jo er et tilbud – og hvor Fødevarestyrelsen kan komme ud i, at de har svært ved at klare byrden.
Så kan man lægge det ud, og derfor kan man få nogle fornuftige sagsbehandlingstider, og det ser vi også meget frem til.