runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2014-04-03:
Jeg skal høre til det her princip om, at der skal betales moms, afhængig af hvilket land forbrugerne bor i.
Det er da et helt nyt princip for EU's indre marked.
Når vi køber vores chokolade syd for grænsen eller lejer en bil hos Fleggaard eller køber noget andet i udlandet, så opkræves momsen da i forhold til, hvad momsen er i det land, hvori varerne købes.
Det synes jeg da også er ganske naturligt at det er sådan.
Det er også meget gavnligt, fordi det jo er sådan noget, der er med til at lægge et pres på de enkelte lande til ikke at hæve afgifter og moms i det uendelige, for hvis landene gør det, så kan borgerne jo vælge at handle i andre lande.
Hvorfor skal vi nu til at aflive det princip?
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-04-03:
Forudsætningen for nogle af de ting, som hr. Ole Birk Olesen beskriver, er, at man som udgangspunkt selv henter varerne.
Og man kan sige, at her er der jo ikke nogen levering.
Det foregår hjemme ved computeren, og jeg synes ikke, det er rimeligt, at en dansk virksomhed, fordi den ligger i Danmark, bliver presset i konkurrencen, fordi det er momsreglerne, der gør, at det bliver dyrere at drive virksomheden fra Danmark, end hvis det var fra Luxembourg.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-04-03:
Så vil jeg høre, om Venstres konsekvens af det så er, at jeg, hvis jeg køber mit Netflixabonnement i Tyskland eller på en ferie i Luxembourg, så skal betale lokal moms, eller om Venstre på linje med det her lovforslag mener, at jeg stadig væk skal betale dansk moms, fordi jeg bor i Danmark.
Lene Espersen (KF), 2014-04-03:
Det Konservative Folkeparti støtter også helhjertet den folketingsbeslutning, vi drøfter her i dag, om et dansk militært bidrag til støtte for FN's indsats i Den Centralafrikanske Republik.
Den humanitære situation i Den Centralafrikanske Republik er yderst alvorlig, og der er bl.a. i øjeblikket ikke nogen myndighed, der kan garantere befolkningens sikkerhed.
Såvel den franske militære operation Sangaris og den støttemission, der er fra Den Afrikanske Union, der hedder MISCA, har til dels stabiliseret forholdene i hovedstaden Bangui, men der er fortsat et stort behov for humanitær hjælp.
Og i overensstemmelse med princippet om Responsibility to Protect, altså princippet om at beskytte civilbefolkningen i en sammenbrudt stat, er det derfor også helt rigtigt, at FN forsøger at gå ind og hjælpe til.
FN's Sikkerhedsråd har vedtaget resolution 2127 og 2134, der fastslår, at situationen i Den Centralafrikanske Republik er en trussel mod international fred og sikkerhed.
Der er derfor brug for initiativer til at skabe stabilitet og konfliktløsning, og derfor anmoder FN nu om, at der etableres et fredsopbygningskontor, BINUCA, der skal være med til at sikre, at man får genskabt stabiliteten i landet.
FN har anmodet om transportbidrag fra Danmark, og da det kan gøres i sammenhæng med den aktive mission, vi allerede har i Mali, under betegnelsen MINUSMA, ligger det jo lige for, at Danmark samtidig bidrager til denne mission i Den Centralafrikanske Republik.
Det er vigtigt at få fastslået her i dag, at den danske forsvarschef bevarer fuld kommando over de danske tropper.
Oftest anses det trusselsniveau, vi normalt ser på, som værende henholdsvis lavt eller middel.
Jeg vil gerne understrege, at når det er gået hurtigt i dag med førstebehandlingen, er det ikke, fordi det ikke er en farlig mission eller en alvorlig mission, men nok snarere et udtryk for, at Folketinget er meget enig i beslutningsforslaget.
Det kan ikke udelukkes, at der vil være behov for at anvende militære magtmidler, og her har det danske bidrag mandat til at udøve selvforsvar.
Samlet set er det altså en opgave, som dansk forsvar kan løse, den kan holdes inden for Forsvarets budget, og vi bidrager til at skabe stabilitet i en del af Afrika, der har ligget på randen af borgerkrig, og som har enorme humanitære omkostninger.
Det er med andre ord en mission, vi som land kan tage et ansvar for og bidrage til en løsning af, og derfor støtter vi naturligvis beslutningsforslaget.
Anders Samuelsen (LA), 2014-04-03:
Jeg fornemmede ikke – og jeg ved ikke, om tilhørerne rundtomkring i landet fornemmede det – at den radikale ordfører tager det alvorligt, at vi har 800.000 danskere, som er placeret uden for fællesskabet, når man svarer: Vi gør det på en stille og rolig måde.
Altså, har vi set, at der f.eks. er 100.000 af dem uden for arbejdsmarkedet, der – for at blive i retorikken – stille og roligt er kommet ind, altså at man er gået fra 800.000 til 700.000 placeret uden for fællesskabet?
Nej, det har vi ikke set.
Der sker ingenting.
Vi har nulvækst på trods af alle de gode ting, som den radikale ordfører taler om.
Der sker ikke noget.
Og det er jo den virkelighed, der er.
Jeg er fuldstændig overbevist om, at den radikale ordfører godt kan se det og også kender tallene for, hvor mange udenlandske virksomheder der overvejer at flytte ud af Danmark.
Hvorfor gør man så ikke noget?
Nadeem Farooq (RV), 2014-04-03:
Jeg vil gerne forsøge at forklare, hvad det er, regeringens store ambition er.
Reformerne er jo midlerne, men vores store målsætning er, at flere danskere skal have en mulighed for at være selvforsørgende og deltage i vores fællesskab.
Vi vil gerne have flere danskere af dem, der er uden for arbejdsmarkedet, ind på arbejdsmarkedet.
Men jeg tror også, man bliver nødt til at have en ædruelig tilgang til tingene i stedet for at sige, at det er 800.000, man bare kan få ind på arbejdsmarkedet.
Blandt de 800.000 er der jo også folk, der er syge, som har ondt i livet osv., og så er der en del af dem, som er arbejdsmarkedsparate.
Så vi skal have en tilgang, som er bredere facetteret, og som er nuanceret, sådan at vi ikke kun tænker økonomisk politik, men også tænker socialpolitik og arbejdsmarkedspolitik ind i tingene.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-04-03:
Hvor længe skal man efter ministerens opfattelse arbejde i Danmark for at få ret til en børnecheck?
Morten Østergaard (RV), 2014-04-03:
Vi skal jo sørge for, at de fælles regler, vi har på området, overholdes, og det er på den måde, som reglerne er i Danmark nu, sådan, at det er efter 1 måned med mindst 9 timers arbejde om ugen.
Men jeg må også sige, at det tager 2-6 måneder at få sagen behandlet, fordi man altså kontrollerer i hjemlandet, hvem det er, der har forpligtelsen til den sociale sikring.
Er der er børn, er der en ægtefælle, der arbejder i hjemlandet, så er det hjemlandet, der står for det.
Derfor går der altså i praksis noget længere tid, og derfor kender vi heller ikke i væsentligt omfang til sager om, at folk efter ganske kort ophold får børnecheck.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-04-03:
Jeg forstår ministeren derhen, at det er korrekt forstået, at man efter ministerens opfattelse allerede optjener fra den første dag.
Morten Østergaard (RV), 2014-04-03:
Ja, man optjener fra den første dag.
Det gør man jo også med det optjeningsprincip, som er vedtaget.
Men det er jo et spørgsmål om, hvornår der begynder at komme noget til udbetaling, og det er så dér, hvor man må sige, at ud af det meget store beløb, vi udbetaler i børnecheck, er det så er omkring 1,5 pct. af det, der udbetales ud fra af de regler, som vi nu diskuterer her.
Der er det bare, jeg siger, at procedurerne er meget velbeskrevede, og det gør, at man ikke uberettiget og efter 1 dags arbejde kan få børnecheck i Danmark.
Det synes jeg sådan set er et udtryk for, at vi tager store skridt for at undgå, at folk misbruger det her system, og vi har heller ikke indikationer på andet, end at det omfatter folk, der rejser hertil for at arbejde, og altså ikke folk, der rejser til Danmark for at se, om de kan narre sig til en børnecheck.
Christian Friis Bach (RV), 2014-04-03:
Tak for det.
Jeg vil blot høre, om hr. Torsten Schack Pedersen kan nævne et forslag til at ændre børnechecken, hvor ingen danskere bliver ramt, som er lovligt i forhold til EU, og som er lige så effektivt som børnechecken.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-04-03:
Se, det handler om politik.
Det handler om, om vi synes, at det, der foregår, er rimeligt.
Det synes vi ikke i Venstre.
Christian Friis Bach (RV), 2014-04-03:
Der er regeringen jo kommet med et forslag.
Jeg fik ikke svar på spørgsmålet: Kan ordføreren nævne et forslag, en idé til en ændring af børnechecken, hvor ingen danskere bliver ramt, som er lovlig i forhold til EU, og som er lige så effektiv, som børnechecken?
Det var mit ene spørgsmål.
Det andet, som jeg nu også gerne vil have svar på,
er: Anerkender Venstre, at EU-forordninger har direkte retsvirkning i Danmark, og at det er noget af det, vi også har været med til at bakke op om fra dansk side?
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-04-03:
Vi har fra Venstres side fra starten af været optaget af at finde en løsning.
Men hvis regeringen er enig i, at der er et problem, og hvis regeringen er enig i, at det ikke er rimeligt, at man efter kort tids ophold kan få fuld adgang til en børnecheck i Danmark, så forstår jeg ikke, hvorfor regeringen ikke kommer ind i kampen.
Det er da besynderligt.
Jeg må sige, at hr. Christian Friis Bach er den bedste eksponent for, at det åbenbart er regeringen, der stille og roligt skal se på, mens oppositionen diskuterer forskellige løsninger.
I min optik må en regering forsøge at regere landet, men det kræver vel også, at man adresserer de problemer – hvis man vil anerkende dem.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-04-03:
Hvad er det for forslag, Venstre har fremlagt, som ikke er i strid med den her EU-forordning, og som ikke har social slagside, og som er bedre end børnechecken?
Morten Østergaard (RV), 2014-04-03:
Så er det – som jeg også sagde før – bl.a. fordi vi synes, det er vigtigt, at danskere, der er bosat lige her på den anden side af Øresund eller syd for grænsen, men arbejder og betaler skat i Danmark, fortsat kan få børnecheck til deres børn.
Men det er også, fordi vi vurderer, at vi her er inde og har fat i noget, der er så fundamentalt for den fri bevægelighed, at det vil være halsløs gerning at kaste sig ud i sådan et eventyr, hvorimod de ting, vi har signaleret, er noget, som formentlig vil have en eller anden form for realisme over sig, når man skal i gang med forhandlingerne.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-03:
Når ministeren ikke vil gå ned og slås for det, er det så, fordi ministeren politisk er uenig i det?
Mette Bock (LA), 2014-04-03:
Tak for det.
Ministeren siger, at regeringen har gjort sig store anstrengelser for at bringe lovgivningen i overensstemmelse med praksis, som i flere sammenhænge er blevet pålagt os af en meget aktivistisk EU-Domstol.
Jeg vil sige til det der med de store anstrengelser, at jeg synes, at det billede, der står tilbage, er, at det har været en regering, som har ladet sig slæbe til en diskussion om, hvordan vi forholder os til det her.
Og det er først, når debatten er eksploderet i medierne, og når der bliver råbt meget, meget højt, at man siger: Okay, men så lad os prøve det eller det eller det.
Men det er med en tydelig modvilje.
Vi kunne have haft en regering, som fra start havde sagt: Det her er ikke rimeligt; det er ikke acceptabelt; vi må simpelt hen få foretaget ændringer i samarbejde med andre lande, som sikrer, at det er de nationale parlamenter, som har bemyndigelse til at fastsætte regler for tildeling af velfærdsydelser.
Så jeg vil egentlig gerne høre: Mener ministeren og dermed regeringen, at det er på sin plads, at det ikke er de nationale parlamenter, som fastsætter kriterierne for tildeling af velfærdsydelser i det pågældende land?
Morten Østergaard (RV), 2014-04-03:
Fru Mette Bock rører ved noget meget fundamentalt, for det er jo de nationale parlamenter, der fastsætter vilkår for tildeling af velfærdsydelser, men som følge af det indre marked og det her samarbejde om social sikring skal man bare behandle borgerne ens.
Det er jo det, der er udfordringen.
Jeg har noteret mig igen og igen, at Liberal Alliance sådan set mener at være tilhænger af det indre marked og den fri bevægelighed, fordi man godt kan se, at det faktisk fører til, at vi alle sammen samlet set bliver rigere, og at masser af danskere er i beskæftigelse på grund af den fælles velstandsforøgelse, som det indre marked har skabt.
Men så må man jo ligesom tage det sure med det søde, og det betyder jo altså også, at det er en fundamental del af det, at man behandler andre landes borgere på tilsvarende vis, når de er her og arbejder på danske løn- og arbejdsvilkår og betaler skat.
Det er jo der, hvor jeg synes, at Liberal Alliance skylder at melde, hvis man vil det indre marked, om man vil tage det sure med det søde.
Mette Bock (LA), 2014-04-03:
Det er jo ikke fremmende for diskussionen, hvis man vælger bevidst at misforstå.
Jeg tror sådan set godt, at ministeren ved, hvad jeg mener.
Jeg mener, det er godt, at vi har et indre marked, men der er stadig væk mange hindringer i forhold til at folde det indre marked fuldt ud.
Det vil sige, at vi kunne, hvis vi havde flertal for det, indføre et optjeningsprincip i Danmark om, at man skulle have været her i 2 år, 3 år eller 5 år, som Liberal Alliance mener, for at få dem.
Hvor er den logiske sammenhæng, som ikke kan vristes fra hinanden?
Det vil stadig væk være meget attraktivt for mange i Europa at tage til Danmark og arbejde, fordi vores lønniveau er så højt – også selv om vi sagde, at vi ønsker i Danmark at indføre et optjeningsprincip af en vis varighed.
Hvad er det, der gør, at man overhovedet ikke kan diskutere den dekobling?
Morten Østergaard (RV), 2014-04-03:
Det, der jo er pointen her, er, at når den fri bevægelighed er godt og skaber vækst og velstand i Europa, er det jo, fordi folk benytter sig af den.
Så er det jo, fordi folk rent faktisk bevæger sig.
Og mange af de diskussioner, vi har her, er jo affødt af, at man ønsker at fjerne hindringer for, at folk bevæger sig og dermed bidrager til at skabe den velstand.
Det er jo det, der har ført til, at de her regler har udviklet sig over årene og samarbejdet er blevet tættere og tættere.
Jeg synes, at vi i en tid som den, vi lever i nu, hvor der er svære konflikter også i det, man vel må betragte som vores nærområder, skal glæde os over, at vi er så sammenvævet i Europa, som tilfældet er, at vi har så mange regler og handler så meget med hinanden, og at borgerne kan bevæge sig frit.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-04-03:
Tak for det, og tak til ministeren.
Vi hører meget om jura, og vi hører meget om pragmatisme, men vi hører desværre meget lidt om ministerens egentlige holdninger, så det kunne jo i og for sig lige så godt have været en repræsentant fra embedsværket – og det er sagt med al mulig respekt for både ministeren og embedsværket, i hvert fald for embedsværket – som nu her stod deroppe.
Hvis vi nu et øjeblik ser bort fra, hvad gældende ret er, og antager, at gældende ret faktisk er noget, vi bestemmer her, som vi bestemmer, kunne vi så forestille os, at ministeren kunne udtale sig om, om ministeren synes, det er rimeligt – og her er det ikke alt muligt med, hvordan reglerne er indrettet, men om det er rimeligt – at man som vandrende arbejdstager, der ankommer til Danmark, allerede fra starten af har adgang til børne- og ungeydelsen?
Morten Østergaard (RV), 2014-04-03:
Det synes jeg er et godt princip.
Og derfor er det gode og vigtige rettigheder for borgerne.
Men selvfølgelig kan man altid diskutere, hvor grænsen skal gå.
Og derfor har vi jo også som et led i forhandlingerne en løbende diskussion af det og har bestilt juridiske analyser af, hvad det er for nogle grænsedragninger, man skal lave, og det kan man selvfølgelig diskutere.
Men man får ikke mig til at sige, at det er urimeligt, at borgere, der arbejder på et lands løn- og arbejdsvilkår og betaler skat, også får adgang til den velfærd, de er med til at finansiere.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-04-03:
Mange tak for et meget klart svar.
Skal jeg forstå det således, at ministeren altså også mener, at det er rimeligt, at man gør det, fra den første dag man er på det danske arbejdsmarked?
Eller er det en af de betingelser, som ministeren lægger op til, at man kan få en diskussion af – og her tænker jeg ikke på en juridisk diskussion, det kan være vældig interessant, men det er jo ikke det, politikere bør beskæftige sig med, men en holdningspræget diskussion – om det er fra den første dag, eller er det rimeligt at stille krav om, at man faktisk har bidraget til den skattefinansierede velfærdsstat?
Morten Østergaard (RV), 2014-04-03:
Jeg synes, det er svært at genkende Venstre i forhold til, hvordan man sædvanligvis har været en stærk tilhænger af det europæiske samarbejde.
Men jeg betvivler ikke, at hr. Jakob Ellemann er en stærk tilhænger af det europæiske samarbejde, og derfor vil jeg sige, at det, der er afgørende for os, er, at de folk, der kommer hertil, og som arbejder på danske løn- og arbejdsvilkår og betaler dansk skat, også får adgang til velfærden.
Der er ingen, der efter en dags arbejde kan få en børnecheck, og jeg vil opfordre til, at man, i det mindste af hensyn til sagligheden i debatten, nu lægger de myter på hylden.
Finn Sørensen (EL), 2014-04-03:
Jeg bemærkede, at ministeren i sit indlæg sagde, at man da var villig til i forbindelse med forhandlinger om ændringer af den her famøse forordning at tage spørgsmålet om indekseringen af børnechecken med.
Så spørger jeg bare: Hvorfor tager man – undskyld mig – et af de mest besynderlige af de her mange forskellige forslag med til en ændring af forordningen?
Hvorfor tager man ikke det spørgsmål med, som har spillet en stor rolle i debatten, nemlig spørgsmålet om, at EU åbenbart tvinger os til at udbetale børnechecken, selv om børnene ikke opholder sig her i landet?
Det synes jeg da var mere nærliggende, også fordi det jo sådan set er det princip, der står i den lov, vi diskuterer.
Morten Østergaard (RV), 2014-04-03:
Det er i øvrigt det lovgivningsmæssige udgangspunkt for reglerne på området i langt de fleste lande.
Men så er der bare det, at fordi vi jo er blevet enige om, at vi ønsker, at vores borgere skal kunne bevæge sig frit, er det også tilfældet i alle de lande – og det er 21 indtil videre – vi har fået svar fra.
Der administrerer man præcis på samme måde, som vi gør i Danmark, og accepterer, at borgerne kan tage ydelserne med ud.
For det er jo spørgsmålet om, hvorvidt man arbejder og betaler skat, der er afgørende for, om man har adgang til ydelsen.
Det, vi så diskuterer, er altså det her spørgsmål om indeksering.
Men jeg vil bare stilfærdigt erindre om, at mere end halvdelen af de penge, der i forbindelse med børnecheckområdet sendes ud af landet til børn bosat uden for Danmarks grænser, jo går til danske statsborgeres danske børn i udlandet.
Og det er jo da folk, som – hvis man skal følge debatten her i dag – i årevis har slidt og slæbt og bidraget til det danske velfærdssamfund.
Og derfor ville en ændring af den karakter jo altså betyde, at de ikke længere havde adgang til børnecheck til deres børn.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-04-03:
Jeg synes, det er svært at forstå Socialdemokraterne i den her sag.
På den ene side er der ikke noget problem.
Man valgte at bruge 3 måneder sidste år på at sige: Der er ikke noget at komme efter, vi lægger os fladt ned, til gengæld har vi kun én løsning, og det er at ændre loven, så vi fjerner optjeningsprincippet.
Fra Venstres side er vi optaget af at finde en løsning, der sikrer en rimelighed.
Og jeg tror, at det forventer danskerne kan leveres her fra Folketingets side.
Det er vi konstruktive over for.
Spørgsmålet er bare: Vil regeringen?
John Dyrby Paulsen (S), 2014-04-03:
Hvad er det for forslag, Venstre har fremlagt, som ikke er i strid med EU-forordningen, og som ikke har social slagside, og som er bedre end børnechecken?
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-04-03:
Der lå en vurdering fra Justitsministeriet om, at det var inden for EU-retten, og derfor blev lovforslaget fremsat, og derfor blev det vedtaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-04-03:
Vi har en regering med Socialdemokraterne i spidsen, som jo sådan hopper fra tue til tue med problemer på området her, og derfor kunne det jo være interessant at høre, hvad Socialdemokratiet mener om problematikken.
Synes man, at der er et problem på det her område?
Er man enig i den attitude, som de radikale partnere og den radikale minister har haft i forbindelse med det her spørgsmål, hvor de har konstateret, at det ikke er noget problem?
Det er slet ikke noget problem, at man fra dag et kan optjene retten til velfærdsydelser i Danmark uden at betale skat her og uden at have arbejdet her.
Er Socialdemokratiet enig i den attitude og de kommentarer, der er kommet fra De Radikale i den her sag?
John Dyrby Paulsen (S), 2014-04-03:
Jeg sagde i min ordførertale, at jeg i et og alt står bag det, der blev sagt af skatteministeren.
Jeg synes ikke, man kan konkludere så enkelt, som hr. Brian Mikkelsen gjorde der.
Jeg tror, at det, man kan konkludere med hensyn til regeringens ageren i den her sag, jo er, at vi har taget henvendelsen fra Europa-Kommissionen alvorligt, at vi har taget den vurdering, der er foretaget af topjurister i fem danske ministerier, alvorligt.
Og jeg må også sige, at det ville være mærkeligt, hvis vi ikke tog den vurdering alvorligt, og det ville være mærkeligt, hvis vi ikke forsøgte at løse det her inden for de rammer, der er i forordningen, og inden for de rammer, der udstikkes at Europa-Kommissionen i den her sammenhæng baseret på den lovgivning, der er, og de domme, der i øvrigt er fra EU-retten.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-04-03:
Grunden til, at jeg spørger, er bare, at det jo er meget rimeligt, at vi som politikere kan forsvare os, kan tage debatten her i Folketingssalen og andre steder og have politiske uenigheder.
Men vi skal være meget forsigtige, når vi siger, at det og det råd har vi fået fra vores embedsmænd.
De er i en anden situation, de kan ikke deltage i debatten, ligesom vi kan.
Vi har lov til at have alle mulige synspunkter, men der er blevet henvist meget til de her gode råd og blåstemplinger fra de forskellige embedsfolk.
Der har været en diskussion om, at Pensionsstyrelsen, som skulle være dem, der havde forstand på det, sagde: Det her går simpelt hen ikke, vi bliver nødt til at lave en anden og bedre og mere bæredygtig model, for at det skal holde i retten.
Og så sendte man det ligesom videre i systemet og Justitsministeriet osv.
Derfor vil jeg bare gerne høre igen, om Venstres ordfører på vegne af Venstre kan sige klokkeklart: Der var ikke nogen, der sagde, at det her ikke holdt i retten, og derfor var vi sikre på, at vi kunne gå videre med det i god ro.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-04-03:
Det var ikke det, jeg spurgte om.
Altså, det, jeg spurgte om, var Socialdemokratiets holdning til problematikken.
Vi kan konstatere, at den radikale skatteminister mener, at der ikke er noget problem med det her, og at den radikale ordfører i dag siger, at han blot venter på, at oppositionen skal finde ud af, hvad for nogle forslag man vil spille ud med, på trods af at vi er kommet med et helt arsenal af forskellige forslag.
Så vi har altså en radikal regeringspartner, som ikke mener, at der er et problem her.
Mener Socialdemokratiet, at det er et problem, at man fra dag et optjener retten til f.eks. børnecheck, uden at man har bidraget til samfundet, uden at man har arbejdet her, uden at man har betalt skat her gennem en periode?
John Dyrby Paulsen (S), 2014-04-03:
Og når Europa-Kommissionen gør opmærksom på, at vi har nogle regler, der strider mod det, bliver vi nødt til at ændre praksis.
Det kommer vi ikke udenom.
Vi kan så sætte os ned med partierne i Folketinget og på en konstruktiv måde forsøge at lave nogle nye regler, der holder sig inden for EU-retten, og som imødegår nogle af de problemer, som andre partier ser på det her område.
Vi har sikkert forskellig opfattelse af, hvad der er problemet, men det starter da med, at vi forsøger at være lidt konstruktive.
Og jeg deler ikke opfattelsen af, at f.eks. De Konservative har været meget konstruktive i den her debat med henblik på at lave et regelsæt, der holder sig inden for EU-forordningen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-04-03:
Jeg spørger også for at blive klogere på Socialdemokratiets holdning til det her.
Mener hr. John Dyrby Paulsen, at det er rigtigt, at det er et udtryk for den måde, det bør være på, at, lad os sige, en rumæner, der tager, hvad vi betegner som et fritidsjob i Danmark, skal have ret til at få sendt børnechecks til sine børn i Rumænien?