runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2015-01-14:
Tak for det.
Jeg synes, det er trist, at det bedste, som det regeringsbærende parti Socialdemokratiet kan komme frem til, er en intetsigende hensigtserklæring, en tom hensigtserklæring, for det er jo det, der ligger i det.
Og ord betyder noget, ord betyder meget, men problemet er, at når man igennem lang tid er kommet med en masse ord og der ikke sker noget, så kommer de til at betyde mindre og mindre.
Så ordene skal følges op med handling, og det er jo det, vi mangler; det er virkelig det, vi mangler.
Så begynder regeringen og Socialdemokratiet at røre på sig i disse dage – og jeg tror godt, man kan antage, at det er på grund af terrorangrebet i Paris – men man har jo stået stille i rigtig, rigtig lang tid.
Man har afvist forslag fra Dansk Folkeparti og fra andre partier, man har stået helt stille.
Nu begynder man så at lave en lille smule.
Så har vi i dag muligheden for at komme et skridt videre.
Den mulighed griber man ikke fra Socialdemokratiets side, men man kommer med en tom hensigtserklæring.
Jeg tror, alle kan skrive under på det, der står.
Der var engang en klog mand, der sagde til mig: Hvis alle kan skrive under på det, der står, så skal man lige tænke efter, om det sådan virkelig giver noget mening, og om det rent faktisk rykker noget.
For der skal være noget handling i det.
Hvor er handlingen henne?
Så det vil jeg gerne efterlyse.
Det andet er et spørgsmål.
Ordføreren sagde, at vi ikke skal tage udemokratiske midler i brug; sådan hørte jeg det.
Men mener ordføreren så, at vores grundlov er udemokratisk?
For de midler, vi foreslår at tage i brug, er de midler, der ligger i grundloven.
Jeg synes simpelt hen, det er noget vrøvl at sige, at vi sætter demokratiet ud af kraft, når vi foreslår, at man benytter sig af de midler, som ligger i grundloven.
Demokratiet kan ikke rumme alt.
Altså, vi har en grundlov.
Jeg går ud fra, at fru Trine Bramsen mener, at vi har en grundlov, der beskriver, hvordan monarkiet fungerer, hvordan demokratiet fungerer, at det er fundamentet for vores demokrati.
Der står meget klart i grundloven, at vi har religionsfrihed, men der er grænser for den.
Der står meget klart i grundloven, at vi har foreningsfrihed, men der er grænser for den.
Det står der meget klart, og jeg synes, det er en interessant melding, hvis Socialdemokratiet mener, at det er udemokratisk.
For så må man jo også mene, at alt stort set kan lade sig gøre.
Så vil jeg bare sige, at vi ikke påstår, at alle problemer bliver løst, hvis man forbyder Grimhøjmoskeen og foreningen bag den.
Men vi gør det svært for dem at forene sig, vi gør det svært for dem at samles, og vi gør det svært for dem at koordinere deres arbejde, som bl.a. handler om at sende unge mennesker af sted for at deltage i såkaldt hellig krig.
Det her handler ganske enkelt om at gøre det svært for dem, der vil gøre det svært for Danmark.
Steen Gade (SF), 2015-01-14:
Og også herfra en tak for, at vi får debatten.
Det betyder så også, når vi får debatten så kort tid efter de bestialske mord i Paris, at så bliver jeg i hvert fald nødt til lige at tage den baggrundsmusik, som jo ligger over den her debat, med i en indledning.
Terrorangrebet, som var et angreb på ytringsfriheden, men jo faktisk også var et angreb på et religiøst mindretal i Paris, er så afskyeligt.
Heldigvis har der været en fantastisk vilje – faktisk også, synes jeg, langt hen ad vejen her i landet – til at sige: Det tager vi afstand fra, og det putter vi også ind på lystavlen som noget, vi opfatter som en klar forværring af situationen.
Det spiller så sammen med den anden baggrundsmusik, vi har til den her debat, og den har så to elementer.
Og det andet element er den redegørelse, der kom den 2. december fra Center for Terroranalyse her i landet; for øvrigt var der en interessant og vigtig del af den redegørelse, som påpegede, at der jo hele tiden har været nogle, der rejste derned, men hastigheden, hvormed der kommer nogle, er kraftigt stigende, og det er et advarselstegn.
Derfor vil jeg sige, at når vi nu skal diskutere Grimhøjmoskeen i den der lidt brede sammenhæng, som jeg synes man er nødt til at tage den i, så er der ikke nogen diskussion hos os om, at vi skal gøre mere; vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at gribe de mennesker, de miljøer og det grundlag, der kan skabe en så ekstrem radikalisering af borgere i vores samfund.
Så det er sådan set ikke en diskussion om, hvorvidt der skal gøres mere.
Og jeg synes egentlig også, at det har præget debatten her, i hvert fald for langt de fleste partiers vedkommende, at det skal vi selvfølgelig.
Så kommer diskussionen, som har relation til Grimhøjmoskeen.
Her har SF stillet spørgsmål til ministeren om at få en grundig redegørelse for at komme et skridt videre i retning af, om vi også her kan gøre noget mere.
Og så synes jeg også, man skal notere sig, som andre også været inde på, at det jo trods alt også er en vigtig ting, at Aarhus Politi fortæller, at de har haft succes.
Vi er også lige nødt til at tage det med, samtidig med at vi ikke kan bruge det som argument for ikke at gøre mere.
Vi satser på, at vi udbygger, at PET arbejder maksimalt og stærkt, at politiet arbejder maksimalt og stærkt.
For det har provokeret mig og os alle sammen, alle os, der er demokrater, at der sidder en imam og siger op i vores åbne ansigt, at han er ligeglad med demokratiet, at han støtter et kalifat, et diktatur.
Og vi ved også, at nogle af de folk, der har frekventeret hans moské, er rejst ned og har tilsluttet sig IS.
Det er stærkt, stærkt provokerende, men det skal jo ikke få os til at vige tilbage fra at følge de regler og forstå, at vi også må lytte til det juridiske grundlag, som det her land bygger på.
Trine Bramsen (S), 2015-01-14:
Nu har jeg læst hele grundloven, og i den står jo også, at vi hviler på retsprincipper, at vi er et retssamfund.
Det betyder altså også, at det er med lovgivningen i hånden, at man kan dømme mennesker for at komme med ulovlige ytringer.
Det er sådan set det, vi Socialdemokrater holder fast i.
Det er ikke, hvad vi lige synes den ene dag eller den anden dag, og hvem vi godt kan lide, eller hvem vi ikke kan lide.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-01-14:
For sagens kerne er jo den – også hvis man definerer det ud fra grundloven – at når man bidrager til brugen af vold mod det danske samfund, så kan man altså godt gøre det, uden man selv direkte medvirker til volden. Så derfor er det meget relevant, at man undersøger det her, og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, hvad regeringen egentlig har gjort for at bekæmpe ekstremismen i miljøet omkring Grimhøjmoskeen.
Man har haft nogle fredelige dialogmøder med Østjyllands Politi, og så yder PET sin sædvanlige indsats, men man har ikke gjort noget som helst konkret, andet end at man fra justitsministerens side og ordførerens side har skruet op for retorikken.
Her tilbyder vi så et alternativ og siger: Lad os få undersøgt, om man ikke kan forbyde dem ved lov.
Og regeringen gør intet, absolut intet.
Søren Pind (V), 2015-01-14:
Mener Det Radikale Venstre ligesom statsministeren, at dem, som f.eks. slås mod danske soldater og andre, er landsforrædere og kan straffes efter landsforræderparagrafferne i straffeloven?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-01-14:
Altså, vi har jo allerede sat en undersøgelse i gang.
Vi kan godt bakke op om, at det bliver undersøgt hurtigere, og så vil vi tage stilling derefter.
Søren Pind (V), 2015-01-14:
Støtter Det Radikale Venstre, at der nu indledes sager imod mennesker, som har begået landsforræderi mod Danmark, f.eks. syrienskrigere?
Trine Bramsen (S), 2015-01-14:
Jeg vil sige, at jeg synes, det er lidt pudseløjerligt, at ordføreren stiller mig et spørgsmål om, hvad regeringen gør, og når jeg svarer, kommenterer ordføreren, at jeg ikke skal belære ham om, hvad politiet gør.
Det er en eksotisk form for debat.
Men det er jo ikke korrekt, at regeringen ikke har taget initiativer.
Der ligger en hel handlingsplan, som både giver politiet ressourcer og beføjelser og indfører helt nye redskaber.
Som jeg talte om i min ordførertale, er bare hele det her fokus på sociale medier jo en strategi for sig selv.
Dertil kommer den lovgivning, som vi forhåbentlig vedtager på fredag, når forslagene behandles her i salen.
Så jeg er simpelt hen ikke enig i, at regeringen ikke har massivt fokus på det her og kommer med helt konkrete initiativer.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-01-14:
Jeg tror ikke, ordføreren behøver at belære mig om, hvad politiet gør inden for bekæmpelsen af terrorisme.
Men regeringen gør jo ikke noget som helst.
Jo, man lader en justitsminister fare frem med hård retorik, og det samme gør ordføreren her, men her har man en mulighed for at lukke et miljø omkring en moské, som opfordrer til vold, som opfordrer til støtte af IS, og som opfordrer til at tage til Syrien og kæmpe mod demokratiske kræfter, f.eks. danske interesser.
Trine Bramsen (S), 2015-01-14:
Først og fremmest synes jeg, det er meget interessant, at Konservative siden november har ændret holdning til lukningen af Grimhøjmoskeen.
I november måned stod Konservative og bakkede op om, at man aldeles ikke skulle lukke Grimhøjmoskeen, fordi det ville stride mod grundloven.
Så jeg glæder mig da til i ordførerens tale at få et svar på, hvorfor man har ændret holdning.
Når det er sagt, ville jeg da også ønske, at Konservative fulgte med i, hvilken udvikling der er sket på det her område – hvordan politiet ved hjælp af helt nye metoder har bremset op for den udrejse, man har set, af bl.a. unge, der er taget til Syrien.
Den østjyske model, som Østjyllands Politi har praktiseret, handler om mere end bare samtaler.
Det handler jo netop om at forebygge, at de unge bliver en del af det her miljø; at man ikke får flere mennesker ind i moskeen, men får flere mennesker ud af moskeen, så de bliver en del af det demokratiske samfund.
Og så handler det om de hårde initiativer, hvor man hele tiden truer med at retsforfølge de mennesker, der forbryder sig mod vores lov – og der er jo altså rejst sager.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-01-14:
Tak for ordet, formand.
Jeg vil gøre det relativt kort, da jeg i hovedtræk er enig med den socialdemokratiske ordfører, som var på lige før mig.
Vi Radikale tager stærkt afstand fra de holdninger, som personer tilknyttet Grimhøjmoskeen har udtrykt.
Vi mener også, det er vigtigt, at politiet fortsat har et stærkt fokus på personkredsen omkring Grimhøjmoskeen, og jeg tror også, at politiet hele tiden overvejer, om man kan retsforfølge enkeltpersoner for deres udtalelser.
I forhold til lukning af foreningen bag Grimhøjmoskeen generelt synes jeg, at vi skal være meget påpasselige med at foretage den slags vurderinger.
Vi skal huske på, at vi er den lovgivende magt.
Om en forening skal lukkes eller ej er en juridisk vurdering, ikke et politisk skøn.
Det er en grundsten i vores demokrati.
Derfor kan vi bakke op om justitsministeren, som hidtil har været meget saglig, når det kommer til dette spørgsmål.
Rigsadvokatundersøgelser skal kun indledes, hvis vi har et meget sikkert grundlag.
Hvis en forening skal lukkes, er det vigtigt, at man er uhyre sikker på, at det er i overensstemmelse med grundloven, både af demokratiske årsager – vi er trods alt et retssamfund – men også fordi vi risikerede at ende i en situation, hvor Grimhøjmoskeen vandt en retssag mod staten, hvilket jeg ville have det så dårligt med.
Den form for blåstempling tror jeg faktisk at vi alle sammen ville være overordentlig kede af. Derfor kan man stille sig selv spørgsmålet, om en lukning overhovedet ville nytte.
Er det i foreningsstrukturerne, at ekstremistiske holdninger lever?
Det tror jeg ikke.
Jeg tror, de lever i ekstremisterne selv.
Ville en ny forening blive oprettet umiddelbart efter?
Sandsynligvis.
Ville det tage utrolig lang tid at gennemføre en sådan retssag?
Sandsynligvis også.
Det er jo i ekstremisterne selv, at holdningerne lever, og derfor skal vi gøre meget for at undgå rekruttering til ekstremistiske miljøer.
Derfor har vi også fra regeringens side i samarbejde med mange partier her i Folketinget heldigvis løbende taget initiativer, senest med vores nye handlingsplan.
Derfor kan vi fra radikal side samlet set bakke op om det forslag til vedtagelse, som blev præsenteret af fru Trine Bramsen for lidt siden.
Tak for ordet.
Martin Geertsen (V), 2015-01-14:
Det her forekommer jo fuldkommen absurd, vil jeg sige til justitsministeren.
Vi har haft to møder ovre hos justitsministeren, hvor de blå partier har præsenteret regeringen for forslaget om, at det skal være ulovligt at opholde sig i terrorzoner i Syrien og Irak, medmindre man har fået en forudgående tilladelse af myndighederne.
Det er da den fuldkommen perfekte ramme også at få aftalt det.
Så jeg vil bare spørge ministeren: Vil ministeren tage initiativ til at indkalde til det næste møde i den kreds, således at vi kan diskutere regeringens antiradikaliseringsplan og også få slået søm i det, som de borgerlige partier gerne vil, og som jeg nu kan høre at justitsministeren også gerne vil, nemlig at få gjort ophold i Syrien og Irak ulovligt?
Er det en proces, som ministeren vil skibe sig ind i?
Mette Frederiksen (S), 2015-01-14:
Jamen altså, det er jo iøjnefaldende, at ligegyldigt hvor alvorlig en problemstilling vi skal håndtere i det danske Folketing, går det op i processpørgsmål.
Altså, vi har lagt en antiradikaliseringsplan frem.
Den vil jeg foreslå at vi får aftalt og vedtaget.
Vi har fremsat et lovforslag om at kunne tage passet fra syrienskrigere.
Det vil jeg opfordre Folketinget til at stemme igennem.
Så er der fremkommet nye ideer, som jeg i øvrigt ikke på noget tidspunkt har afvist.
For jeg er da ikke i en situation, hvor jeg som landets justitsminister kan være fuldstændig sikker på, hvad for nogle redskaber vi skal tage i brug med en problemstilling, der er så alvorlig og i øvrigt relativt ny.
Så min opfordring vil da være den klare, at lad os få de konkrete forslag, der ligger på bordet, vedtaget, så vi kan få dem til at virke, og så lad os endelig diskutere videre på baggrund af det, om der er behov for yderligere initiativer.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-01-14:
Men det er jo bare der, vi kommer til spørgsmålet mellem ord og handling en gang til.
Når man hører både statsministeren, justitsministeren og andre, er det, som om alt kan lade sig gøre, alt kan diskuteres, de vil gerne lave aftaler.
Lige så snart vi så kommer over til lange møder i Socialministeriet og Justitsministeriet og Statsministeriet – ja, der må vi ikke komme, kan jeg forstå på statsministeren, der kan ikke inviteres til forhandlinger – så sidder vi bare og snakker, og det rykker sig ikke ud af stedet.
Hvis justitsministeren havde villet det, havde vi haft en samlet løsning nu, som de borgerlige partier i regeringen var enige om, og som vi kunne have fejret i dag.
Det er ministeren, der er den eneste skyldige i, at det ikke er sket.
Mette Frederiksen (S), 2015-01-14:
Hold da op, hvor kan man svinge sig op i en debat som den her!
Jeg vil gerne give min helt stilfærdige opfordring til ikke at tage gidsler i nogen sammenhænge, ej heller den her.
Vi har behov for at kunne fratage eventuelt kommende syrienskrigere deres pas, så de ikke kan udrejse.
Folketinget skal førstebehandle det lovforslag på fredag.
Jeg håber på opbakning til at få det gennemført.
Så ligger der en samlet antiradikaliseringsplan med en masse forskellige initiativer, som vi har haft et par møder om i fællesskab, spørgeren og jeg og andre.
Jeg synes sådan set, at de møder har været gode.
Det er sådan set bare et spørgsmål om at komme videre nu.
Anni Matthiesen (V), 2015-01-14:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvorfor mener klima-, energi- og bygningsministeren, jævnfør hans kronik i Berlingske den 20. november 2014, at det danske landbrug er for dårligt til at producere miljøvenlige fødevarer?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-01-14:
Tak for det.
Den seneste fremskrivning fra Energistyrelsen peger på, at landbrugets udledning af drivhusgasser må forventes at være stort set konstant frem til 2025, og det bekymrer mig.
Selv om fremskrivningen er behæftet med meget stor usikkerhed, indikerer et centralt skøn af fremskrivningen, at landbrugets udledning af drivhusgasser falder med 1 pct. i 2020 sammenlignet med i 2012.
I den forbindelse vil jeg gerne nævne, at jeg anerkender, at landbruget siden 1990 har reduceret udledningen betydeligt.
Det er et flot resultat, og det er et vigtigt skridt, men det er desværre ikke nok.
Min kritik går især på, at det er niveauet for den fremtidige udledning, der skal reduceres.
Det vil sige, at selve udledningens størrelse skal ned.
Klimamål – både internationalt og nationalt – fokuserer på niveauet for udledning.
Det vil sige, at klimamålet typisk er opgjort som en procentvis reduktion i forhold til niveauet i et givent basisår.
Derfor er det relevant at få nedbragt udledningen i ton fremover.
Ved at få landbrugets udledning af drivhusgasser til at falde fremover kan landbruget bidrage til opnåelse af Danmarks nationale og internationale klimamål.
Anni Matthiesen (V), 2015-01-14:
Det var rigtig mange tal, og tak for dem.
Men jeg kunne godt tænke mig at holde lidt fast i et spørgsmål: Når dansk landbrugs fødevareproduktion egentlig er i verdenseliten, hvad angår klimavenlig fødevareproduktion, og når man jo har nedbragt udslippet af både metan og lattergas med 23 pct. fra 1990 og frem til 2011, samtidig med at man faktisk har sikret, at produktionen er steget med 20 pct., hvordan kan ministeren så egentlig gøre landbruget til synderen?
Mener ministeren virkelig, at vi er nødt til for den sags skyld næsten at aflive alle både køer og grise for at nå klimamålene?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-01-14:
Jeg antager selvfølgelig, at når vi når 2050 og vi er færdige med at bruge fossile brændstoffer, er der stadig væk både køer og et livligt landbrug i Danmark, så jeg mener ikke, at vi skal lukke landbruget for at nå vores klimamål.
Jeg anerkender også, at landbruget har reduceret klimaaftrykket pr. produceret enhed, og det er en vigtig ting, at udledningen er blevet afkoblet fra væksten i produktionen.
Det er det fremadrettede billede, der bekymrer mig.
Jeg savner at kunne se landbrugets bidrag til reduktion af udledning af drivhusgasser i de kommende år.
Anni Matthiesen (V), 2015-01-14:
Jeg synes stadig væk, at ministerens kritik er malplaceret.
Taget i betragtning at den danske fødevareproduktion er blandt de mest klimavenlige i hele verden – det tror jeg egentlig godt vi måske også her kan få ministeren til at bekræfte, nemlig at dansk landbrug er nogle af de allerallerbedste til at producere klimavenligt – må jeg sige, at jeg synes, det er mærkeligt, at man har brug for, også i en artikel, som ministeren har gjort, at gøre landbruget til synderne.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-01-14:
Jeg har tidligere hørt komplekset omtalt, og jeg kunne forstå, at både nogle af landets bagere og nogle af landets ølproducenter tog afstand fra tal, der havde floreret, om, at man ikke kunne bruge dansk brødkorn under de nuværende dyrkningsregler.
Så jeg tror simpelt hen ikke, at det passer, at man ikke, som det er i dag, kan bruge dansk brødkorn – eller ølkorn for den sags skyld – til de ting, man har lyst til, Men det er som sagt et område, der ligger lidt fjernt fra mit ressort, og dermed har jeg ikke rigtig gode beregninger på det.
Jeg kan sige, at klimaet selvfølgelig tager skade af udledninger, uanset hvor de kommer fra.
Der er ingen interesse fra min side i at flytte udledninger fra Danmark og andre steder hen.
Der er tværtimod en interesse i, at vi på tværs af alle de sektorer, der findes, får reduceret vores klimaaftryk så meget som muligt, og det gælder søreme også landbruget.
Så at landbruget kan spille en rolle på en positiv måde mener jeg bestemt.
Landbruget kan spille en rolle også i forhold til sine egne reduktioner i fødevareproduktionen.
Det mener jeg også de kan.
Anni Matthiesen (V), 2015-01-14:
Jeg synes, vi bevæger os ind på noget, der så kunne være lidt spændende at få undersøgt, for som ministeren selv siger, så kan landbruget være med til at finde nøglen til at nå det her mål.
Man kan sige, at hvis man så samtidig kunne få dokumenteret, at jo mere gødning, man får tildelt lov til at bruge, jo mere kan man faktisk højne proteinindholdet og dermed måske hjælpe til med at nå klimamålene, kunne man sige, at det egentlig kunne blive en win-win-situation: Landbruget kunne producere mere, og samtidig kunne man nemmere opnå klimamålene.
Vil ministeren komme med en kommentar til det?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-01-14:
Mange tak.
Landbruget har en af nøglerne til at løse vores problemer med CO2-udledninger.
Vi ser i stigende grad, at vi bruger biomasse, altså landbrugsproducerede produkter i vores energisektor.
Jeg håber også, vi på et tidspunkt kan komme derover, hvor vi f.eks. på danske marker producerer biodiesel til vores biler.
Så jeg kan sagtens se, at landbruget kan spille en konstruktiv rolle, jeg kan endda sige, at landbruget er afgørende for, at vi kan få løst den her udfordring gennem produktion af klimaafgrøder.
For så vidt angår diskussionen om, at man kan gøde mere og dermed importere mindre, vil jeg sige, at det simpelt hen ikke er mit resort – jeg er ikke klog på det.
Men jeg kan sige, at landbruget spiller en afgørende rolle i forhold til produktion af energiafgrøder i fremtiden.
Mange tak.
Målet med den grønne omstilling er jo, at får nedbragt vores CO2-udledning til et niveau, som naturen kan tåle.
Lige nu udleder vi som mennesker mere CO2 og dermed er vi igang med at skabe klimaforandringer.
Det blev bl.a. understreget af FN's klimapanel i København sent sidste år.
Det er et naturvidenskabeligt faktum, som vi bliver nødt til at forholde os til og indrette os efter.
Når vi laver en grøn omstilling, f.eks. i energisektoren, hen i retning af vindmøller, er målet jo ikke, at vi skal lade være med at bruge strøm, men at vi skal bruge noget strøm, der er ordentligt produceret.
Når vi f.eks. laver en grøn omstilling af vores fjernvarmesektor, er målet jo ikke, at vi skal have kolde huse, men at vi skal have varme huse, der bare er opvarmet på en måde, der ikke skader planetens klima.
Det er tilsvarende med vores landbrug.
Når jeg siger, det kunne være fordelagtigt for os alle, hvis landbruget producerer, så klimaeffektivt som muligt, er det ikke, fordi vi ikke skal spise i fremtiden, det er, fordi vi skal producere på en måde, der ikke belaster vores miljø mere, end det kan tåle.
Men jeg har ikke lavet en sådan beregning for mit eget personlige CO2-udslip.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2015-01-14:
Tak for det.
Hvis man skulle konkludere på det, ministeren siger, betyder det i virkeligheden, at alt vil gå i stå, altså at det rent faktisk er sådan, at bare alt er stillestående, er der ikke nogen CO2-udledning.
Derfor vil jeg godt i forbindelse med det spørge, om ministeren er klar over, hvor meget CO2 ministeren selv udleder, og hvilken miljøbelastning ministeren i den forbindelse udgør her.
For det er jo sådan, at hvis vi alle sammen bare blev i vores seng og ikke bevægede os, så var der ikke nogen CO2-udledning.
Kan ministeren ikke lige prøve at kommentere det?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2015-01-14:
Jeg må sige, at det ikke kun er landbruget, jeg gør til ansvarlig for klimaproblematikken.
Jeg prøver at kigge på Danmark som nation og på de samlede udledninger, hvoraf de klimarelaterede tegner sig for deres del.
Men det er ikke landbruget, der kan gøre det for os alene; det er ikke energisektoren, der kan gøre det for os alene; det er ikke transportsektoren, der kan gøre det for os alene.
Vi har et samlet nationalt mål for alle sektorer.
Jeg ser gerne, at alle bidrager til løsningen, herunder landbruget.
Jeg anerkender som sagt, at landbruget har reduceret sine udledninger.
Jeg håber meget, at det er noget, der kan fortsætte, og jeg vil ønske, at landbruget vil tage den udfordring på sig og ikke alene sige, at det vigtigste er produktionen pr. enhed, men også se på, hvordan man på nationalt plan samlet set kan få nedbragt udslippet.