runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-12-10:
Det, der jo præcis har været problemet med den her rapport, er, at vi ikke har kunnet stole på den.
Nu er man trådt tilbage fra nogle af konklusionerne.
Jeg beder ikke om, at vi skal have hver eneste rapport i Folketingssalen.
Det har vi ikke haft hidtil, og det kommer vi heller ikke til at have fremover, men jeg synes jo, at ministeren skulle interessere sig lidt for, hvordan sådan en rapport er blevet skruet sammen på den her måde, og hvordan pokker man kan nå frem til de konklusioner på trods af så megen anden viden, der ligger om Eritrea.
Så har jeg bare et spørgsmål til sidst, for jeg kan godt mærke, at vi ikke kommer videre med det her, og vi har også et samråd på et tidspunkt, og så kan det være, at vi kommer dybere ned i nogle diskussioner om det her.
Mener ministeren, at det er forsvarligt at lade resten af rapporten stå?
En hel del af den er underkendt nu, men synes ministeren ikke, at det ville være prisværdigt, hvis den blev trukket helt, så vi undgår, at den indgår i nogen som helst form for sagsbehandling, for det vil jeg da have store betænkeligheder ved?
Mette Frederiksen (S), 2014-12-10:
Men altså, sagen er jo den – som det er blevet sagt i flere omgange – at når det handler om, at man kun kan opnå adgang til familiesammenføring i løbet af det første år, hvis de internationale forpligtelser tilsiger det, så er det jo svært at se, hvordan man skal kunne stramme mere, medmindre man ønsker at bevæge sig ned ad den vej, at man begynder at opsige internationale konventioner.
Det ønsker vi ikke.
Så er der spørgsmålet: Kan perioden på de 12 måneder udvides?
Der er det, at vi fra regeringens side har sagt, at det ikke er noget, der er blevet undersøgt, men det er omvendt heller ikke sådan, at jeg vil stå og sige til Folketinget, at man ikke kan det.
Så det må komme an på en konkret juridisk vurdering.
Sagen er jo bare, at hvis vi skal håndhæve et armslængdeprincip, og hvis vi skal have uafhængige asylmyndigheder, bliver det jo gjort enormt besværligt, hvis jeg fra sag til sag skal vurdere, om jeg ønsker at overholde det princip eller ej.
En konkret asylansøger får et afslag.
Hvis jeg er uenig i det som justitsminister, skal vi så have et system, hvor jeg pludselig siger til styrelsen, at jeg ikke er enig i det?
Nej, det skal vi ikke.
Hvis Udlændingestyrelsen træffer en beslutning om, at en asylansøger ikke kan få asyl, overgår det automatisk til Flygtningenævnet, som er langt væk fra mig som minister.
Hvad enten det er Udlændingestyrelsen eller Flygtningenævnet er myndighederne forpligtet til at oppebære og forholde sig til og have indsigt i så megen viden og så mange oplysninger som overhovedet muligt.
Det gælder både Eritrea og andre forhold.
Benny Engelbrecht (S), 2014-12-10:
Jeg har som sagt svært ved at se, at det forhold, at jeg har igangsat en advokatvurdering, skulle være udtryk for forskelsbehandling af de personer, som er involveret i den del af sagen, der vedrører Ombudsmanden.
For så vidt angår de nærmere personalemæssige forhold for de involverede personer, vil jeg som sagt ikke diskutere konkrete personalespørgsmål her i salen.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2014-12-10:
Jeg hører selvfølgelig, hvad skatteministeren siger, men helt ærligt, vil jeg sige til ministeren, så er der iværksat en advokatundersøgelse af to embedsmænd, altså af tidligere departementschef Peter Loft og af skattedirektør Erling Andersen, for at se, om de har begået tjenstlige forseelser i forbindelse med korrespondancen mellem myndighederne og Folketingets ombudsmand.
Det er altså en undersøgelse af den samme eventuelle tjenstlige forseelse.
Al logik, al anstændighed, al retfærdighedssans, hvis noget sådant i det hele taget kan nævnes i sammenhæng med SKAT,
tilsiger jo – og ministeren siger det jo – at de involverede behandles ens.
Alligevel behandles de to personer forskelligt.
Tidligere departementschef Peter Loft er suspenderet fra sit job og må ikke vise sig, mens direktør i SKAT, Erling Andersen, fortsat fungerer i sit job.
Hvorfor denne forskelsbehandling, vil jeg spørge ministeren.
Der må jo kunne gives en forståelig forklaring på denne forskel i behandlingen af de to.
Jeg kan ikke forstå, at to medarbejdere i samme sag ikke skal behandles ens.
Benny Engelbrecht (S), 2014-12-10:
Rent principielt vil jeg ikke gå ind i konkrete personalemæssige situationer og besvare spørgsmål om dem, men jeg noterer mig dog, at det lyder, som om hr. Claus Hjort Frederiksen anvender en forkert titel i forbindelse med den ene af de to personer, han referer til.
Jeg går ud fra, at det alene skyldes, at hr. Claus Hjort Frederiksen ikke er opdateret, hvad angår de informationer, som er gået ud fra SKAT's ledelse.
Det ændrer så ikke på, at jeg stadig væk helt grundlæggende ikke vil forholde mig til konkrete personalesager.
Jeg vil godt indlede med at sige, at jeg synes, det er en uskik – det vil jeg gerne slå fast – hvis vi skal til at behandle konkrete personalespørgsmål i Folketingssalen.
Det er en uskik, fordi vi her i salen bør tale om politik; og så giver det faktisk ikke rigtig mening at diskutere personalespørgsmål her i salen, da det er begrænset, hvad man som minister eller som folketingsmedlem kan og bør sige om sådanne sager.
I det lys er det lidt svært at få gang i en debat.
Men når nu spørgeren har spurgt til de to konkrete personalesager, vil jeg selvfølgelig svare så godt, jeg nu kan.
Sagen er den, at Skattesagskommissionen som bekendt har konstateret, at der er afgivet urigtige oplysninger til Folketingets ombudsmand.
Det er i sagens natur en alvorlig sag.
Men kommissionen har ikke foretaget en vurdering af, om nogen kan søges draget til ansvar for den del af sagen.
Jeg har derfor bedt advokat Jørgen Vinding om at foretage en retlig vurdering til belysning af, om nogle skal drages til ansvar for Ombudsmandsdelen.
I forhold til den del af sagen, der handler om Ombudsmanden, kan der ikke drages konklusioner, før advokaten har foretaget sin vurdering og den fornødne opfølgning er sket.
Jeg har i den forbindelse svært ved at se, at det forhold, at jeg har igangsat en advokatvurdering, skulle være udtryk for forskelsbehandling af de personer, som er involveret i denne del af sagen.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2014-12-10:
Vil ministeren forklare, hvorfor embedsmænd behandles forskelligt i den advokatundersøgelse, som ministeren har iværksat på grundlag af Skattekommissionens beretning om, der er begået tjenstlige forseelser, således at den ene, departementschef Peter Loft, er hjemsendt, og den anden, skattedirektør Erling Andersen, er i arbejde, mens undersøgelsen foregår?
Vil ministeren forklare, hvorfor embedsmænd behandles forskelligt i den advokatundersøgelse, som ministeren har iværksat på grundlag af Skattekommissionens beretning om, der er begået tjenstlige forseelser, således at den ene, departementschef Peter Loft, er hjemsendt, og den anden, skattedirektør Erling Andersen, er i arbejde, mens undersøgelsen foregår? Skriftlig begrundelse
Skatteministeren har iværksat en retlig vurdering af, om tidligere departementschef Peter Loft og skattedirektør Erling Andersen har begået tjenstlige forseelser i forbindelse med korrespondancen m.v. mellem myndighederne og Folketingets Ombudsmand i sagen.
Imidlertid behandles de to personer forskelligt.
Peter Loft er suspenderet fra sit job og Erling Andersen fungerer fortsat i sit job.
Der ønskes en forklaring på denne forskel i behandlingen af de to.
Christine Antorini (S), 2014-12-10:
Det, vi kigger på i forbindelse med faget biologi, er, at unge, der vælger biologi på A-niveau, får den tanke, at det så giver adgang til at læse biologi på universitetet, hvilket man godt kan forstå, men det har ikke den faglige tyngde til, at de isoleret set med biologi på A-niveau kan det, og derfor kommer vi til at kigge på bl.a. det fag, sådan at det rent faktisk giver adgang til universitetet.
Til gengæld kan vi se, at forsøget med bioteknologi, som jo indeholder det faglige niveau, der skal til til en række naturvidenskabelige uddannelser, heldigvis har været godt søgt, og det bliver nu ikke et forsøg, men en permanent mulighed at udbyde i gymnasierne fremover.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2014-12-10:
Tjenestemandsloven indeholder i kapitel 4 klare regler om, at såfremt tjenestemanden er under mistanke for at have begået tjenstlige forseelser, skal dette spørgsmål behandles via et tjenstligt forhør med den retssikkerhed, der er knyttet hertil.
Der skal udpeges forhørsledere, være bisiddere osv., og det gælder jo ikke i advokatundersøgelsen.
Hvis advokat Jørgen Vinding, som forestår undersøgelsen, vurderer, at der er begået tjenstlige forseelser, så har embedsmanden krav på, at dette spørgsmål og den eventuelle sanktionering heraf gennemføres via de retsgarantier, der ligger i et tjenstligt forhør.
Hvordan hænger disse ting efter ministerens opfattelse sammen?
Hvori består embedsmændenes retssikkerhed?
Benny Engelbrecht (S), 2014-12-10:
Den dialog, som jeg har med advokat Jørgen Vinding, har jeg ikke i sinde at redegøre for her i Folketingssalen, da den omfatter en sag, som drejer sig om personalespørgsmål.
Men af hensyn til sagens forståelse er det vigtigt for mig at understrege, at mit eget system i Skatteministeriet er inhabilt i forhold til opfølgning på Skattesagskommissionens beretning.
Jeg rådfører mig derfor i denne sag i stedet med Moderniseringsstyrelsen og Justitsministeriet, og jeg har fuld tillid til den rådgivning, jeg får.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2014-12-10:
Jeg må jo så konstatere, at ministeren ikke er i stand til at give en plausibel forklaring på, hvorfor der skal være forskel på de to embedsmænd, hvis ageren undersøges i en advokatundersøgelse bestilt af ministeren.
Og jeg kan næsten ikke frigøre mig fra andet end at tænke den tanke, som man jo også gør sig i videre kredse, om det har noget med et partifællesskab med den ene af sagens parter at gøre.
Bør skatteministeren ikke frigøre sig fra den mistanke og ligestille de to embedsmænd under advokatundersøgelsen og den eventuelt senere tjenestemandssag?
Jeg kan jo så forstå, at skatteministeren ikke er bekymret over retssikkerheden i forbindelse med den her advokatundersøgelse, som ministeren har bestilt som opfølgning på Skattesagskommissionens undersøgelse af statsministerens skattesag, og det til trods for at Skattesagskommissionens formand, landsdommer Lars E. Andersen, den 4. november 2014 klokkeklart har meddelt Justitsministeriet, at han ikke mener, at vidneforklaringerne kan anvendes under advokatundersøgelsen, da det væsentligt vil stride mod vidnernes retssikkerhed.
Nu er Skatteministeriet jo ikke kendt for at tillægge retssikkerheden nævneværdig betydning, men den klare tilkendegivelse fra kommissionens formand om, at disse forklaringer ikke kan indgå i bedømmelsen, må selvfølgelig føre til, at ministeren gør det klart for advokat Jørgen Vinding, at forklaringerne ikke kan være en del af bedømmelsesgrundlaget.
Hvis ikke ministeren gør det, underkender han jo Skattesagskommissionens formand, landsdommer Lars E. Andersen.
Benny Engelbrecht (S), 2014-12-10:
Det er, som jeg også gav udtryk for under min besvarelse af det foregående spørgsmål, S 439, en rigtig dårlig idé at behandle konkrete personalespørgsmål i Folketingssalen.
Men som jeg også sagde under besvarelsen af spørgsmål 439, er sagen den, at Skattesagskommissionen har konstateret, at der er afgivet urigtige oplysninger til Folketingets Ombudsmand.
Kommissionen har imidlertid ikke foretaget en vurdering af, om nogen kan søges draget til ansvar for den del af sagen, og derfor har jeg bedt advokat Jørgen Vinding om at foretage en retlig vurdering til belysning af, om nogen skal drages til ansvar for ombudsmandslignende.
Jeg vil gerne understrege, at der ikke er noget usædvanligt i, at man beder en advokat om at foretage en sådan vurdering.
Som jeg også gjorde det klart i min besvarelse af spørgsmål 439, kan der i forhold til den del af sagen, der handler om Ombudsmanden, ikke drages konklusioner, før advokaten har foretaget sine vurderinger og den fornødne opfølgning er sket.
I forhold til det spørgsmål, der er stillet, vil jeg gerne understrege, at hvis der i lyset af advokatens vurdering er grundlag for at antage, at en tjenestemand har begået en tjenesteforseelse, vil den fornødne opfølgning naturligvis ske i overensstemmelse med de gældende regler, herunder reglerne i tjenestemandsloven.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2014-12-10:
Hvilke retssikkerhedsmæssige overvejelser har ministeren gjort sig i forhold til tjenestemandslovens kapitel 4 i forbindelse med den igangsatte advokatundersøgelse af departementschef Peter Loft og skattedirektør Erling Andersen?
Benny Engelbrecht (S), 2014-12-10:
Det viser jo også, at hr. Claus Hjort Frederiksen som tidligere minister jo udmærket er klar over de konsekvenser, det kan have, når man foretager en undersøgelse som den, den bemeldte advokat er i gang med i øjeblikket, og at det på alle mulige måder derfor også ville være forkert for mig som minister at forholde mig til den konkrete personalesag, før den afsluttet.
Marie Krarup (DF), 2014-12-10:
Når man taler om, at der skal være et ensartet fagligt niveau i alle fag, kan jeg godt blive lidt bekymret for, at man kan få den idé, at man i stedet for at hæve barren i f.eks. samfundsfag og biologi begynder at sænke barren i matematik og fysik og tysk, hvor man kan se, at man har de meget høje dumpeprocenter.
Det er ekstremt vigtigt, at vi fastholder en høj faglig kvalitet i gymnasiet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2014-12-10:
Jeg synes ærlig talt ikke, der er givet en ordentlig forklaring på, hvorfor tidligere departementschef Peter Loft skal være suspenderet, mens sagen behandles, hvorimod skattedirektør Erling Andersen går på arbejde hver dag.
Det er jo meget svært på baggrund af Skattekommissionens beretning at forstå, hvorfor de ikke begge enten skal være i arbejde eller være suspenderet.
Har det ingen betydning for skatteministeren, at advokatundersøgelsen på det skarpeste underkendes af Skattekommissionens formand og af advokater på grund af den manglende retssikkerhed, og at forskelsbehandlingen mellem Peter Loft og Erling Andersen bidrager yderligere til billedet af manglende retssikkerhed?
Mette Frederiksen (S), 2014-12-10:
Som justitsminister forholder jeg mig hele tiden til, om vi har den mest effektive kriminalitetsbekæmpelse, for det skal vi have.
Det at kunne leve i et trygt samfund med en viden om, at man kan færdes frit, at man kan være i sit eget hjem, at der bliver taget hånd om de problemer, der er, mener jeg er noget helt, helt fundamentalt vigtigt for os alle sammen som borgere i Danmark, ikke mindst når man f.eks. som forældre skal sende sin unge ud på gader og stræder og endda i nattelivet.
Jeg er glad for, at jeg ikke selv tidsmæssigt er helt der endnu.
Men det ændrer jo ikke på, at Dansk Folkeparti bliver nødt til at tage ansvaret for dansk politi også.
Jeg svarer gerne på spørgsmål, men når man er en del af en forligskreds, har man også været med til at træffe beslutningerne om den økonomi, der ligger til grund for dansk politi, og det må man jo stå ved, herunder den styringsform, vi har valgt, nemlig at det er politiet, der skal prioritere ressourcerne.
Jeg synes, det er vigtigt, at politiet er til stede.
Jeg synes, det er vigtigt, at man lader være med at begå kriminalitet.
Jeg glæder mig over, at det på en række områder, bl.a. hvad angår antallet af anmeldelser, faktisk går den helt rigtige vej, og det gør det også, hvad angår indbrud.
Det er rigtig positivt.
Betyder det så, at vi er i mål, at der ikke er noget at diskutere, hvad angår dansk politi?
Nej, og sådan bliver det nok i øvrigt aldrig.
Jeg har også ret meget tillid til, at politiet er gode til at prioritere deres ressourcer, og jeg har hvert fald tænkt mig at stå ved den aftale, der er indgået, bl.a. af spørgeren selv, om, at det er politiet, der inden for de overordnede rammer skal prioritere ressourcerne.
Så kan vi i forligskredsen jo diskutere, når vi skal i gang med en ny flerårsaftale, om vi ønsker at ændre på nogle af prioriteringerne.
Mette Frederiksen (S), 2014-12-10:
Jeg tror ikke, at spørgeren i sit spørgsmål fik med, at Dansk Folkeparti er med i den flerårsaftale, der ligger til grund for dansk politi og for politiets økonomi, men det tror jeg kan være meget godt for lyttere og seere at vide.
For det betyder jo, at den nuværende regering og Dansk Folkeparti er enige om de forhold, der gælder for dansk politi.
Og som det dermed også er spørgeren bekendt, overgik man jo med flerårsaftalen her til en mere resultatbaseret styring af politiet, som jeg går ud fra også er bakket op af Dansk Folkeparti.
Man er i hvert fald med i forliget.
Det betyder, at der ikke længere er fastsat styrkemål for antallet af politifolk, og alt det her har man jo sådan set ønsket, fordi de politiske partier, herunder Dansk Folkeparti, der er med i flerårsaftalen, har besluttet sig for, kan man sige, at have tillid til, at politiet selv prioriterer ressourcerne inden for rammerne af flerårsaftalen.
Jeg synes også, det er vigtige at sige, at vi netop har haft et møde i forligskredsen, hvor spørgeren selv deltog, og vi kan jo på en række områder se, at det faktisk går rigtig godt, og det går bedre, hvad angår kriminaliteten i vores samfund.
Når alt det er sagt, skal vi selvfølgelig sørge for, at vi har den politistyrke, der er tilstrækkelig for at kunne bekæmpe kriminaliteten i Danmark.
Men det går jo sådan set ret godt.
Christine Antorini (S), 2014-12-10:
Det er også derfor, at det, vi først vil gøre, er at kigge på de fem fag, hvor vi kan se, at der er mest forskel, og så vil vi lave en analyse af fagligheden i forhold til dem, altså med udgangspunkt også i dumpeprocenterne.
Men vi vil så i det hele taget på baggrund af det kigge alle fagene igennem, for det skal selvfølgelig ikke være sådan, at der er nogle, der tænker, at der er nogle nemme genveje.
Vi kan jo også se, at rigtig mange vælger gymnasialt suppleringskursus, ikke mindst i matematik B og naturvidenskab, og det er jo derfor, at vi i det, der ligger som regeringens udspil, foreslår det i flere studieretninger.
Men det skal stadig væk være sådan – og det synes jeg er vigtigt at understrege – at man jo også skal kunne vælge nogle virkelig gode faglige og sproglige pakker.
Det vil jo så være med enten tre eller fire fremmedsprog, og for at de overhovedet har tiden til at kunne få den faglige tyngde og fordybelse, vil der ikke være det samme krav til matematik og naturfag.
Jeg fornemmer nu også, at der er en enighed om, at der også skal være en mulighed for på virkelig fagligt højt niveau at kunne have nogle sproglige studieretninger.
Marie Krarup (DF), 2014-12-10:
Der er i hvert fald grund til at binde samfundsfag sammen med nogle svære fag, så man er helt sikker på, at de ikke gør det som en nem genvej.
Der må man virkelig overveje, hvordan man vil gøre det.
Hvis man fastholder muligheden for, at et niveau kan hæves til et andet, som det er i dag, vil man stadig væk kunne risikere, at de kan bruge det som en genvej, og det vil jeg advare meget imod.
Men jeg vil samtidig sige, af de her undersøgelser af dumpeprocenterne også har vist, at et fag som biologi også viser sig at være nemmere at gå til.
Det er et fag, som man ønsker at opprioritere i regeringens udspil.
Så der tror jeg altså også, at der er grund til, at man er på vagt.
Christine Antorini (S), 2014-12-10:
Nu skal vi lige blive enige i gymnasieforligskredsen om, hvad vi gør i forhold til de gymnasiale uddannelser.
Men det ligger jo også i andre dele, altså omkring det at reducere antallet af studieretninger, sådan at vi er sikre på, at de i studieretningerne som udgangspunkt har to A-niveaufag, dvs. på højniveau, plus et B-niveau eller et C-niveau.
Så der sker jo også en faglig opstramning i de enkelte studieretninger i forhold til det, vi har foreslået.
Det er i øvrigt også noget, der kommer bl.a. tysk til gavn, men også de andre fremmedsprog, fordi der vil være flere studieretninger, hvor man skal tage fremmedsprogene på fortsætterniveau, og dermed vil også tysk på A-niveau blive styrket af det.
Så vi har blik for præcis den samme bekymring, som spørgeren har, og jeg glæder mig til at drøfte det i forligskredsen.
Mette Frederiksen (S), 2014-12-10:
Jamen der er jo al grund til at tage afstand fra parallelsamfund, al grund, og det er, hvad enten vi taler om det kriminelle, eller vi taler om sociale koder eller andet, der holder folk nede.
Jeg vil også gerne sige meget, meget klart, at er man udsat for kriminalitet i Danmark, skal man altid anmelde det.
Det vil være min eneste, klare og enkle anbefaling.
Man skal aldrig stå tilbage, og man skal ikke finde sig i som borger i Danmark, i vores samfund, hvis der er nogen, der har andre holdninger til det spørgsmål.
Man skal anmelde det, hvis der foregår noget kriminelt, og man skal selvfølgelig forvente, at tingene foregår på en ordentlig måde.
Der er mørketal på kriminalitetsområdet.
Jeg tror nu ikke, det er noget, der er kommet som resultat af den her flerårsaftale.
Jeg tror, der altid har været mørketal, og det vil der nok altid være.
Noget af det følger jo af, at det netop er kriminalitet.
Og vi skal selvfølgelig gøre, hvad vi kan for at finde ind bag det, så vi har den rigtige viden om, hvad der sker på området.
Men jeg synes, man skal passe på med at være så pessimistisk, når vi kan se på en række nøgletal, at tingene går i den rigtige retning, herunder – hvad jeg næsten er gladest for – at der er markant lavere kriminalitet blandt vores unge.
Det må man godt glæde sig over, samtidig med at man løser de problemer, der så er tilbage.
Marie Krarup (DF), 2014-12-10:
Jeg er glad for, at man vil det, og jeg vil sige, at spørgsmålet her er stillet, før vi fik udspillet, hvor det er nævnt, at man vil gøre mange af de her ting.
Lad mig lige med hensyn til tallene tilføje, at der i dag er 61 pct. af gymnasiasterne, der har samfundsfag på A- eller B-niveau, og det er en stigning på 22 procentpoint siden gymnasiereformen.
Og når man ser på dumpeprocenterne og på karaktererne, kan man jo godt forstå det, og man kan virkelig blive bange for, at det er et gøgeungefag, der skubber nogle andre fag væk.
Man kan jo se, at tysk er faldet meget voldsomt og fransk er faldet.
Matematik A og fysik A er også faldet.
Så de der rigtig knaldhamrende hårde fag er faldet, mens et blødere fag som samfundsfag er gået frem.
Og når man så ser på dumpeprocenterne og karaktererne, som altså adskiller sig så voldsomt fra de hårde fag, kan man godt forstå, hvorfor de gør det, og man kan frygte, at der er nogle, der gør det som en strategi for at få nogle høje karakterer.
Og hvis de så mangler fysik, matematik eller tysk, tager de det på suppleringsfag, som man kan gøre i en sommerferie, og det kommer ikke ind på det samlede eksamensresultat.
Det vil sige, at man får adgang til de gode og eftertragtede studier, og man er altså sluppet for at have de svære fag til at veje tungt på eksamensbeviset.
Det er meget dyrt for samfundet, men det er selvfølgelig heller ikke godt for Danmark, at de skarpeste hjerner bruger deres hjerne på måske at finde en nem vej til universitetet i stedet for at finde den vej, hvor de faktisk bliver beriget med nogle virkelig hårde og stærke fag.
Derfor har jeg valgt at beholde spørgsmålet her i salen, fordi jeg godt vil være helt sikker på, at ministeren får understreget, at det her virkelig er en pointe og noget, vi er nødt til at se meget alvorligt på i de her kommende forhandlinger om gymnasiet.
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til, at samfundsfag fylder så meget på de almene gymnasier efter gymnasiereformen i 2005, samtidig med at det har vist sig at være lettere at bestå i dette fag end i andre mere hårde fag som matematik, fysik og tysk?
Hvad er ministerens holdning til, at samfundsfag fylder så meget på de almene gymnasier efter gymnasiereformen i 2005, samtidig med at det har vist sig at være lettere at bestå i dette fag end i andre mere hårde fag som matematik, fysik og tysk?