runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2012-12-11:
Jeg vil tage det første først.
Det var i øvrigt ikke for at være uforskammet, at jeg var på vej ned ad trappen.
Det var, fordi jeg syntes, at jeg hørte formanden sige, at der ikke var nogen spørger, og så skal man jo ikke stå her og blomstre og tage Folketingets tid.
Det er godt, at der er et spørgsmål, for det her er jo en vigtig diskussion.
Jeg er helt med på, at der både er fordele og ulemper, når det handler om muligheden for at tage heroin med hjem, altså skifte den metadon, man kan få med hjem, ud med heroin.
Det er også derfor, jeg har bedt Sundhedsstyrelsen om at afveje, hvilke fordele og ulemper der er, og så må vi jo prøve at se, hvad de sundhedsfaglige medarbejdere kan sige, altså om fordelene eller ulemperne vejer tungest.
Det er hermed noteret, hvad De Konservative siger på nuværende tidspunkt.
Når det gælder udvidelsen af antallet af pladser, er det noget af det, som evalueringen kommer ind på, altså hvem det egentlig er, der har kunnet bruge den nuværende heroinordinationsordning, som vi har den nu, og dermed jo også, at der er nogen, der kunne have gavn af den, men som falder uden for.
Så det vil helt naturligt blive en diskussion i forbindelse med den evaluering af ordningen, som er i gang, og som bliver afsluttet inden årets udgang.
Tom Behnke (KF), 2012-12-11:
Tak, og tak til ministeren for imødekommenhed.
Det er jo helt fantastisk, at vi allerede her fra starten af debatten er enige om, hvad for en vej vi skal, og så må vi, som ministeren siger, undervejs diskutere, hvordan vi når frem til målet.
Men vi er rimelig enige om målet
Der var dog to ting i det, ministeren sagde, som jeg bed mærke i.
Det ene var, at man overvejede at udvide muligheden for, at man kan få heroin med hjem til eget forbrug, ligesom man i dag kan få metadon med hjem.
Det vil jeg allerede nu advare imod.
Vi ved, at der i forvejen bliver handlet meget med det metadon, der bliver udleveret, og som bliver solgt, så der kan indkøbes noget andet.
Allerede i dag er der altså problemer med at give det med hjem, så det synes jeg ikke vi skal udvide – slet ikke med heroin.
Mit spørgsmål til ministeren handler netop om den lægeordinerede heroin, hvor ministeren var indstillet på, at vi udvider indtagelsesmåden.
Vi kan måske også udvide antallet af stofarter for at komme hele vejen rundt om problemstillingen.
Men jeg hørte ikke, at ministeren sagde noget om, at antallet af pladser skulle øges.
Altså, ministeren kom ikke ind på spørgsmålet om, hvor mange stofmisbrugere der vil få mulighed for at komme ind i det her program.
Erling Bonnesen (V), 2012-12-11:
Tak for det.
Sagt sådan med et glimt i øjet er det jo tydeligt, at debatten her i løbet af dagen har gjort et vist indtryk, når vi kan nå så langt, at nogen – selvfølgelig også med et glimt i øjet – begynder at foreslå, at vi skulle overveje, om Odense skal være den fremtidige hovedstad.
Man må sige, at så har det gjort et vist indtryk.
Men nok om det.
Kort og godt kan man jo sige, at flere, også i regeringspartierne – sådan mere end imellem linjerne, ja, næsten helt tydeligt – har sagt, at man faktisk er enig i sigtet i det her beslutningsforslag.
Men så er der en række problemstillinger, man prøver at hæfte det op på for at nå frem til, at man må stemme imod.
Men nu, hvor vi sådan står ved opsamlingen, er jeg i hvert fald glad for, at man kunne sige, at sigtet i det nok ikke var så tosset.
Derfor burde man selvfølgelig stemme for det, så vi kunne undgå flere sådan – skal vi kalde det jordbrugskommissionslignende sager.
Men så langt når vi nok ikke.
Det har i hvert fald været godt at få rejst debatten, og jeg er meget glad for, at vi i Venstre og Det Konservative Folkeparti har fået sat, om jeg så må sige, spot på det her.
Så jeg tror, den her sag har været med til at gøre det tydeligt, at det altså ikke går med flere af den slags sager, hvor man centraliserer, samler og så flytter til København.
Og vi vil selvfølgelig holde et vågent øje med det her område fremover, sådan at vi kan leve op til netop det, som vi jo mere eller mindre alle sammen har sagt, og som ministeren også har været inde på, nemlig at vi skal interessere os for at skabe udvikling i hele landet.
Så tak for debatten.
Mai Henriksen (KF), 2012-12-11:
Tak, formand.
Konservative er optaget af at sikre en balance i Danmark, men normalt, når vi taler om balance, taler vi om balancen mellem frihed og socialt ansvar, men også når det gælder placeringen af statslige arbejdspladser, arbejder vi for balance.
Vi vil sikre en balance mellem øst og vest, mellem by og land, mellem provins og hovedstad, for uden en balance brækker Danmark midt over.
Balancen betyder, at det skal være godt at bo og arbejde i alle dele af landet.
Men når regeringen nedlægger arbejdspladser i provinsen og rykker dem til hovedstadsområdet, så opstår polariseringen, hvor udvikling kun skabes i den ene del af landet, og Danmark brækker midt over.
Der er god grund til at sætte fokus på de statslige arbejdspladser, for de bliver i stigende grad lukket ned eller flyttet.
Der er nok at tage fat på.
Landet er i krise.
Fra Skagen til Gedser kan krisen mærkes.
Ledigheden gnaver, og krisen kradser, og mange har mistet deres job.
Mange er også bange for at miste deres job.
Det må og skal vi tage alvorligt, og især i landdistrikterne er ledigheden høj.
På Fyn, hvor ministeren jo er fra, ligger Kerteminde og Langeland i top.
Det kræver en særlig indsats, om ikke andet kræver det da, at man som minimum ikke udsulter provinsen.
Derfor er det beskæmmende, at regeringen nu vælger helt bevidst at fjerne arbejdspladser fra landdistrikterne.
Udryddelsen af statslige arbejdspladser retfærdiggøres med DJØF-lignende argumenter som effektivisering, rationalisering, stordriftsfordele osv. osv.
Og hvis vi bare nævner et par af dem, som enten er blevet flyttet eller nedlagt, så kan vi se, at både Fødevarestyrelsen, Naturstyrelsen og Miljøstyrelsen på Fyn har flyttet eller flytter deres fynske arbejdspladser væk fra Fyn som en del af en centralisering.
Der er jordbrugskommissionerne, som lukker; omorganisering af statsforvaltningerne; Forskningscenter Årslev, som går fra på et tidspunkt at være forskningscenter til at blive forsøgsfacilitet, og hvor eksperter altså vurderer, at hovedparten af de 90 ansatte vil overgå til Aarhus.
Der er omorganisering af embedslægerne, sammenlægning af Vejdirektoratets vejcentre, flytning af forsvarets auditørkorps osv. osv.
Arbejdspladser kommer gennem vækst, og de private arbejdspladser, vi har tabt, ser ikke ud til at komme igen, bl.a. fordi visse job er blevet flyttet til udlandet på grund af, at konkurrenceevnen i Danmark er så dårlig, eller fordi industriarbejdspladser er lukket med, fordi den internationale konkurrence simpelt hen er for hård.
Og svaret på vækst sidste år hos regeringen var kickstart, men da afgifterne samtidig blev forøget med 5 mia. kr., var grænsehandelen det eneste, der blev kickstartet – forsøgt kickstartet, som ministeren jo sagde.
Så der er brug for vækst i yderområderne, og det nytter ikke, at regeringens eneste offensiv er nedlæggelsen af statslige arbejdspladser.
Netop derfor ønsker vi at forpligte landdistriktsministeren til at placere nye statslige institutioner uden for hovedstadsområdet i videst muligt omfang.
Det er en ansvarlig politisk kurs, som skal være med til at sikre, at Danmark ikke brækker midt over.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-12-11:
Tak for det.
Egentlig er det jo et ret uskyldigt forslag.
Folketinget opfordrer regeringen til at bidrage til udviklingen i hele Danmark.
Ja, det burde jo være enhver regerings opgave til hver en tid, så egentlig burde det være fuldstændig overflødigt at fremsætte et sådant forslag.
Og så er det flere gange i dag blevet fremført, at det gør den her regering også allerede, for det er fantastisk godt gjort, at man kun har måttet sænke de statslige arbejdspladser med 15 pct. som følge af den her besparelse.
Nu skal det jo – det er ikke rigtig blevet nævnt – sammenholdes med, at tre fjerdedele, næsten 75 pct. af alle statslige arbejdspladser sådan set er i Region Hovedstaden, så den fordeling, hvis man tog det ligeligt, er ikke så langt fra, at det er virkelighedens verden.
Så man skulle faktisk have været længere, hvis man virkelig skulle nævne det så mange gange fra Folketingets talerstol som en hel bedrift.
Så stor er bedriften sådan set ikke.
Hvis man lineært gjorde det, lander man i nærheden af det her alligevel.
Så det er blot for at sige det til regeringen.
Så jeg nævner bare, at så stor er bedriften heller ikke.
Men det her forslag mener vi sådan set er overflødigt.
Nu har ministeren for landdistrikterne understreget, at der er en rigtige god stemning i regeringen, og at der ikke findes en minister, der ikke er fuldt opmærksom på det her område, og skulle det glippe for dem, vil han minde dem om det gang på gang.
Det er vi selvfølgelig meget trygge ved og spørger ind til, og der er endda vidner, der overværer det, så det vil sikkert ske, og det er vi meget begejstrede for.
Så vi er sådan set ikke interesseret i, at der skal vedtages særlige regler for det her.
Vi vil fastholde enhver regering på, at det er opgaven til hver en tid, og derfor mener vi sådan set ikke, at det er spild af tid, at vi står her, for det er et godt debatemne, men vi mener måske, at det her forslag er inderlig overflødigt og i bedste fald uskyldigt.
Så derfor spiller vi ikke med på det.
Andreas Steenberg (RV), 2012-12-11:
Min pointe var netop, at jeg ikke synes, vi har centraliseret.
Ja, der er nogle enkelte eksempler, bl.a. miljøcentrene.
Men generelt er det altså lykkedes at lave en meget stor besparelse, som i høj grad går ud over de mange arbejdspladser, der er her i København.
Det, der så bare er min pointe, er, at jeg synes, det er noget underligt noget, at V og K kan stille sig op og sige, at de går ind for nulvækst og meget store rationaliseringer i den offentlige sektor uden at sige, at det kommer til at have betydning for landdistrikterne.
Hvis man laver nulvækst, er jeg helt sikker på, at der vil være flere skoler, flere uddannelsesinstitutioner, flere sygehuse rundtomkring i Danmark, som bliver lukket for at opnå nogle stordriftsfordele, der skal give de besparelser, som V og K nu lægger op til i det offentlige budget.
Altså, nu må vi også stå ved den politik, som både regeringen og VK er gået ind for, og det var en 5-procentsbesparelse på statens budget.
Det var noget, den tidligere regering indførte, og det er noget, vi så har gennemført for at finansiere genopretningen af dansk økonomi.
Man kan jo ikke lave en så stor besparelse, uden at der er nogle, der ikke skal være ansat mere.
Det er jo deri, besparelsen ligger, og derfor kommer der med sådan en stor sparerunde også til at blive fyret nogle uden for København.
Jeg kan ikke se, at det kan være anderledes.
Det er jo sådan set det, der er meningen, nemlig at få færre offentligt ansatte.
Det er der, besparelsen ligger.
Jeg synes, at det er o.k., godt gået, acceptabelt – man kan bruge de ord, man vil – at vi nøjedes med at nedlægge 15 pct. af jobbene uden for København.
Det synes jeg at man set fra landdistrikternes side må være tilfreds med, når vi skal igennem sådan en stor sparerunde.
Mai Henriksen (KF), 2012-12-11:
Jeg synes aldrig, det er godt gået, når man nedlægger arbejdspladser.
For som ministeren sådan set anerkendte, og som også flere ordførere har anerkendt, så er det jo altså mennesker, der mister deres job.
Det er jo mennesker af kød og blod, som oplever, at deres job enten forsvinder, fordi de rykker til København, eller at de ganske enkelt ikke kommer til at eksistere i deres nuværende udformning, altså at de bliver nedlagt.
Jeg tror, at man skal være meget opmærksom på, at det forpligter, når man i sine politiske programmer har besluttet sig for, at man vil sikre et Danmark i balance – og det har regeringen jo.
Regeringen ønsker jo et Danmark i balance og ønsker ikke et Danmark, der brækker midt over, eller som er skævt.
Og det forpligter lige så meget, når man så vælger at lave de her centraliseringer.
Jeg tror faktisk, at ordføreren er en af de få, som egentlig står på mål for de centraliseringer, der er lavet, og det synes jeg egentlig tjener ordføreren til ære.
Men man skylder bare lige at tænke på, at der altså er nogle mennesker her, som mister deres arbejde ude lokalt, og som muligvis bliver nødt til at tage deres familie og flytte fra lokalområdet til hovedstadsområdet.
Andreas Steenberg (RV), 2012-12-11:
Min partikollega, hr. Morten Østergaard, er jo minister for forskning, innovation og videregående uddannelser, og jeg er sikker på, at han kan svare på det her med Årslev.
Jeg må indrømme, at jeg ikke er i stand til at svare på, hvad der ligger af planer der.
Hvis vi tager de to andre områder, vil jeg sige, at fru Mai Henriksen kan være sikker på, at jeg som landdistriktsordfører selvfølgelig synes, at landdistrikterne og de job, der er der, skal beskyttes.
Men jeg mener også, at det er naivt at tro, at man kan lave så stor en besparelse som 5 pct. af statens budget, uden at man også bliver nødt til at se på, om der kan spares noget i landdistrikterne.
Jeg synes, at det er godt gået, at det kun er 15 pct. af jobbene, der er blevet nedlagt uden for København, i den store sparerunde, vi har været igennem.
Mai Henriksen (KF), 2012-12-11:
Jeg skal gøre det ganske kort.
Det var, fordi ordføreren kun lige nævnte miljøcentrene som et eksempel på arbejdspladser, som bliver flyttet væk.
Så synes jeg da også lige, at man skylder at nævne Fødevarestyrelsen og Naturstyrelsen i hvert fald på Fyn, for Miljøstyrelsen, Naturstyrelsen og Fødevarestyrelsen har jo flyttet deres lokale arbejdspladser fra Fyn til København.
Man kan også tage sådan noget som Forsvarets Auditørkorps.
Det er også blevet flyttet væk fra lokalområderne.
Så kunne man jo også være så fræk at tage Forskningscenter Årslev.
Her er der, sådan som jeg i hvert fald har hørt det fra eksperter, planer om at centralisere.
Det skal så bare til Århus, men alt andet lige er der jo forskel på Årslev og Århus.
Jeg kan fortælle, at Årslev er en lille by, der ligger syd for Odense, og som måske ikke så mange har hørt om, men det må dog være at betegne som et lokalområde og som et landdistrikt i den her sammenhæng.
Andreas Steenberg (RV), 2012-12-11:
Det vil jeg.
Som jeg var inde på før, mener jeg også, at i den store sparerunde, vi har været igennem, har vi prioriteret at skåne landdistrikterne.
Men jeg mener ikke, at man fuldt og helt kan skåne landdistrikterne og hele provinsen, når man laver så stor en sparerunde, som vi har været ude i.
Tom Behnke (KF), 2012-12-11:
Men nu er vi så blevet enige om, at det er noget helt andet at lukke arbejdspladser, fordi de ikke længere skal være der, fordi man ikke længere har brug for den opgavevaretagelse.
Man vil selvfølgelig lukke dem der, hvor de er.
Alt andet ville jo være meget, meget mærkeligt.
Det, jeg så vil høre den radikale ordfører om, er, om det er radikal politik, at man kæmper imod centralisering, kæmper imod, at der flyttes statslige arbejdspladser fra provinsen til København.
Vil ordføreren i sin egenskab af ordfører kæmpe imod centralisering?
Lars Dohn (EL), 2012-12-11:
Jeg skal gøre det kort.
Selve det, at nye statslige arbejdspladser som udgangspunkt skal placeres ude i landdistrikterne, er rigtig fornuftigt, men selvfølgelig skal man følge de, synes jeg, fornuftige anvisninger, der var i Frank Bundgaard-udvalgets rapport her for ca. 10 år siden, hvor de netop anlagde nogle gode kriterier.
Så derfor skal man selvfølgelig ikke gøre det hovedløst.
Men nye statslige arbejdspladser, ja.
Bliver der nogle af dem?
Hvis der skal spares 30 mia. kr. i den offentlige sektor, så bliver der jo ikke rigtig nogen nye statslige arbejdspladser.
Så vi vil stille os konstruktivt kritiske over for forslaget.
Hensigten i forslaget er jo rigtig og god.
Men vi vil stille os konstruktivt kritiske over for forslaget og se, hvad udvalgsarbejdet bringer.
Derefter vil vi så tage stilling til, hvilken endelig holdning vi vil have til beslutningsforslaget.
Enhedslisten er tilhænger af at sikre det kommunale selvstyre.
Derfor støtter vi principielt også frikommuneforsøgene.
Vi har dog det princip, at vi støtter forbedringer og er imod forringelser.
Vi ønsker i forbindelse med det her forslag, at det føres tilbage til udvalget, med henblik på at vi kan udarbejde et ændringsforslag, som opdeler forslaget, så det giver os mulighed for at få en afspejling af, hvilke af delforslagene vi er tilhængere af.
Det af forsøgene, vi ikke kan støtte, er forslaget om salg af bleer i daginstitutioner, det er det med, at kommunerne kan undlade at afsætte midler til debatskabende aktiviteter i folkeoplysningsloven, og det er forslaget om at ændre forsøg vedrørende belysning på private veje og forsøget med ændringer vedrørende handicapkørsel.
Mette Gjerskov (S), 2012-12-11:
Der er under alle omstændigheder meget koordination i regeringen.
Det synes jeg faktisk hr. Kristian Jensen burde kunne se.
Det her er jo et finanslovspørgsmål.
Det er et finanslovspørgsmål, hvor alt bliver koordineret.
Jeg tror, hr. Kristian Jensen kan huske, hvordan det foregår under finanslovforhandlinger.
Jeg ærgrer mig bare over, at oppositionen benytter den her lejlighed til at skælde ud over, at folk bliver fyret i provinsen, når det ikke er korrekt.
Vi siger farvel til 159 mennesker i København.
Kristian Jensen (V), 2012-12-11:
Jeg konstaterer lige, at jeg ikke fik noget svar på mit spørgsmål, så jeg prøver en gang til.
Er der i regeringen en koordination af, hvordan man centraliserer de statslige arbejdspladser, eller agerer ministerierne hver for sig?
Mette Gjerskov (S), 2012-12-11:
Jeg vil gerne starte med at sige til hr. Kristian Jensen, at ethvert spørgsmål, jeg får i Folketinget, er et, jeg gerne vil besvare.
Så vil jeg også gerne sige, at vi faktisk er en regering, som er stærkt optaget af, at der er et Danmark i balance.
Vi har et ministerium, som skal bidrage til det.
Det, jeg anholder i de spørgsmål, jeg får, er, at man i lige præcis den her besparelsesomgang beskylder Fødevareministeriet for at være i ubalance og for at være skævt.
Det er ganske enkelt ikke det rigtige billede.
Kristian Jensen (V), 2012-12-11:
Tak for besvarelsen.
Jeg synes, at det er helt rimelige spørgsmål.
Når jeg beder om ordet for at stille et spørgsmål, er det, fordi ministeren på et tidspunkt siger, at man i regeringen har sikret en balance, men bagefter alene vil forholde sig til sit eget ressortområde.
Derfor er mit spørgsmål sådan set: Foregår der i regeringen en intern koordinering af, hvordan man centraliserer og samler de statslige arbejdspladser, hvilke regioner der bliver berørt, og om det er besparelser og reduktioner af personalet, som regeringen foretager?
Eller sker det fuldstændig fragmenteret ude i hver enkelt ministerium?
Sker der en koordinering, eller agerer ministrene hver for sig?
Mads Rørvig (V), 2012-12-11:
Lovforslaget her er en smule kompliceret, hvad angår den ene del af lovforslaget, som vedrører omgåelse af udbyttebeskatning.
Derfor varslede vi under førstebehandlingen, at vi vil til bunds i, hvorvidt der er tale om et skattehul eller ej.
Efter en grundig udvalgsbehandling, en teknisk gennemgang, står det nogenlunde klart, at der er tale om et skattehul.
I Venstre finder vi det beklageligt, at der er uoverensstemmelse mellem branchen og Skatteministeriet om, om der er tale om et skattehul eller ej.
Men i Venstre vil vi altid være med til at lukke et skattehul.
Der er ingen herinde i Folketinget, der kan have en interesse i, at lovgivningen bliver brugt mod det, der var intentionen, da loven blev vedtaget.
Venstre kan støtte lovforslaget fremadrettet.
Martin Geertsen (V), 2012-12-11:
Jeg skal starte med at sige, at vi sådan set som udgangspunkt er positive over for L 8, hvis vi kan få vedtaget vores egne ændringsforslag.
Er det ikke tilfældet, stiller sagen sig noget anderledes.
Grunden til, at jeg tager ordet, er, at de svar, som vi i går modtog på en række spørgsmål, gør de dele af L 8, som handler om etablering af en statsgaranti for lånoptag til drift, noget uklare.
Derfor vil vi gerne anmode om en fornyet udvalgsbehandling af forslaget. I al sin enkelhed handler uklarheden om, at svarene på spørgsmålene 54-57 kan efterlade det indtryk, at der med en statsgaranti skal etableres en markedsmæssig situation, for så vidt angår prissætningen af den rente, som DSB i realiteten skal betale for at optage lån med statsgaranti.
Det er altså en form for udligning af prisen på lånet mellem markeds- og statsgarantisituationen.
Det rejser for os at se en række nye spørgsmål, som vi altså godt vil have belyst i en fornyet udvalgsbehandling.
Det er for det første spørgsmålet, om en statsgaranti så egentlig stiller DSB ret meget bedre rent driftsmæssigt end en situation, hvor DSB låner på rene markedsvilkår.
For det andet ønsker vi også at få afdækket kommunikationen mellem på den ene side banker og andre kreditinstitutioner og på den anden side DSB.
For det tredje ønsker vi i den her særlige situation at få afdækket Europa-Kommissionens rolle, nemlig hvornår Kommissionen er blevet adspurgt om lovligheden af statsgarantien, herunder om der i Transportministeriet med Kommissionens mellemkomst er sket, hvad man vel kan definere som en nyvurdering af sagens sådan mere substantielle indhold.
Jeg vil sige klart, at uanset om man er tilhænger af en udvidelse af statsgarantien til DSB eller man ikke er, synes jeg, at vi som parlament må have en eller anden fælles interesse i især at få afdækket, på hvilket grundlag og under hvilke vilkår den her udvidede statsgaranti kommer til at virke på.
På den baggrund indstiller Venstre, at vi tager en runde til med forslaget i Transportudvalget.
Tom Behnke (KF), 2012-12-11:
Derfor er vi i en situation, hvor det ikke er tiden til at lægge nye gebyrer og afgifter på det her erhverv, heller ikke selv om det er chaufførerne, der skal betale det, for vi ved jo godt, at arbejdsgiverne ved, at det er nødvendigt, og derfor er det formentlig noget, man vil kunne få noget tilskud til fra sin arbejdsgiver.
Det er også det, som både fagforeningen 3F og Enhedslistens ordfører har tordnet imod.
Men når vi så når frem til snorene og vi fra konservativ side stiller et ændringsforslag om, at lige præcis det gebyr, som Enhedslisten er imod, skal udgå af lovforslaget, inden vi når frem til en tredje behandling, så kan Enhedslisten ikke støtte ændringsforslaget, og så stemmer Enhedslisten sammen med regeringen. I betænkningen er der ikke et eneste argument fra Enhedslistens side om, hvorfor man gør det.
Der kan jo være en god grund til det, ikke at jeg tror det, ikke at jeg kan få øje på den, jeg kan ikke finde den nogen steder.
Det synes jeg Folketinget savner et svar på, og jeg vil dermed opfordre en eller anden fra Enhedslisten til at gå på talerstolen og argumentere for det her og forklare vi andre undrende, hvorfor man fastholder, at der skal lægges gebyr på chaufførerne og dermed på transporterhvervet – et erhverv, der i den grad i forvejen er trængt.
Vi har i hvert fald fra konservativ side tænkt os at fastholde vores ændringsforslag, vi støtter vores ændringsforslag.
Det er også sådan, at når vi når frem til en tredje behandling – det vil jeg gerne bekendtgøre allerede nu – så bliver det sådan, at vi samlet set kommer til at stemme imod lovforslaget, også selv om der er mange andre gode elementer i forslaget.
Det ville være klædeligt, hvis Enhedslisten ville gå op og forklare os, hvorfor man ikke kan støtte ændringsforslaget.