runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2011-12-01:
Må jeg ikke starte med at takke partierne for den jo egentlig meget positive modtagelse, som det her lovforslag har fået.
De spørgsmål, der er rejst, står vi selvfølgelig gerne til rådighed for at finde svar på i Retsudvalgets videre behandling af sagen.
Jeg ser faktisk frem til, at vi kan få en endog meget konstruktiv behandling af forslaget.
Der har været forskellige spørgsmål.
Der er blevet nævnt hele spørgsmålet om, hvad formålet med det her i grunden er.
Der tror jeg det er vigtigt bare at præcisere, at formålet med forslaget er, at det er vigtigt at nå, at vi får sikret, at statsadvokaturerne får en vis størrelse, sådan som flere ordførere også rigtigt nok har været inde på.
Det vil for det første gøre dem i stand til at være fuldt ud fagligt og ressourcemæssigt bæredygtige og for det andet, og det er lige så vigtigt, give dem – misforstå mig ikke – den nødvendige slagkraft over for de nye store politikredse.
Det er jo rigtigt, som et par af ordførerne også har været inde på, at da vi bredt her i Folketinget, jo faktisk historisk bredt, vedtog politireformen, blev der allerede hentydet til det her spørgsmål, som vi behandler i dag i salen.
Det er vigtigt, at vi også får løst det nu, for så kan vi sige, at vi i forbindelse med den debat, som startede tilbage i 2005, om en ny reform af dansk politik med det her forslag har fundet den rigtige balance, også ud fra retssikkerhedsmæssige perspektiver, når det jo her handler om tilsynet med politikredsene.
Det er også vigtigt for mig at understrege, at beslutningen om, hvorvidt vi skal gå fra seks til to regionale statsadvokaturer, og beslutningen om at placere de to statsadvokater i henholdsvis København og Viborg, jo ikke er en del af lovforslaget.
Det har flere også været inde på.
Alligevel har det fyldt lidt i debatten, og jeg synes, det er nødvendigt lige at understrege, at det er et spørgsmål, som kan og vil blive håndteret administrativt i Justitsministeriet ved siden af lovforslaget.
Jeg er glad for, at der er bred opbakning til det, som Venstres ordfører betegnede som teknikken i forslaget, det er bestemt også vigtigt.
Jeg håber så, at vi i Retsudvalget kan besvare de spørgsmål, der måtte være efter debatten i dag.
Camilla Hersom (RV), 2011-12-01:
Hvis jeg forstod fru Sophie Løhde korrekt, mente hun egentlig, at den største udfordring var det faktum, at en stor og også stigende del af befolkningen ikke kan få børn på naturlig vis, og ikke så meget, om man pålægger den her gruppe brugerbetaling eller ej.
Der vil jeg godt høre fru Sophie Løhde om, hvad hun egentlig mener den tidligere regering har gjort for at undersøge grundene til, at en stor og stigende del af den danske befolkning ikke kan få børn på naturlig vis, herunder de faktorer, som der er mistanke om kan påvirke det i vores livsstil og i vores omkringliggende miljø.
Hvad har den tidligere regering gjort for at undersøge det?
Sophie Løhde (V), 2011-12-01:
Jeg ved ikke, om jeg brugte udtrykket, at det var den største udfordring, men det er en af de store udfordringer, der er på det her område, nemlig at en stigende andel af kvinder ikke kan blive gravide på naturlig vis, og at mænds sædkvalitet er voldsomt forringet og andet.
Det er en stor udfordring, og der har den tidligere VK-regering taget en lang række initiativer, bl.a. i regi af et samarbejde mellem det daværende Indenrigs- og Sundhedsministerium og Miljøministeriet på det her område.
Camilla Hersom (RV), 2011-12-01:
Betyder det så, at vi også fremadrettet kan regne med Venstres opbakning til, at det her er et område, som skal undersøges, og som vi selvfølgelig må højprioritere, også i sammenhæng med hele vores omkringliggende miljø, med kemikaliedagsordenen, med vores livsstil og med alle de faktorer, som vi ved påvirker det her?
Sophie Løhde (V), 2011-12-01:
Men der er jo altid et »men«, og i det her tilfælde er vi så også er nødt til at blive enige om, hvordan tingene skal finansieres, for det er jo ligesom indholdet af det her lovforslag.
Vi er uenige i, at enhver løsning på det her samfunds udfordringer består i at plukke danskerne med nye skatter og afgifter, særligt i en tid, hvor det er det sidste, dansk økonomi har behov for.
Så ja, det er en prioriteringssag for os, men vi forbeholder os altid ret til sammen med Det Radikale Venstre og Folketingets øvrige partier at diskutere finansieringskilden.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2011-12-01:
Dette beslutningsforslag fra Enhedslisten omhandler, at lønindkomst m.m. i år et modregnes i eftervederlaget til medlemmer af Folketinget efter samme regler, som er gældende i år to.
Da folketingsmedlemmer mister arbejdsmarkedskontakt og karrieremuligheder ved indtræden i Folketinget, er det rimeligt, som Enhedslisten også anfører, at der findes en ordning med eftervederlag, der kan kompensere herfor, indtil et folketingsmedlem, der ryger ud ved et valg, finder ny indkomstmulighed.
Det er lige så rigtigt, at der ikke må være mulighed for at kunne spekulere i denne, om jeg så må sige, sociale ordning, f.eks. ved at gå direkte ud til et højtlønnet job og således både modtage eftervederlag og høj lønindtægt.
Det virker ikke rimeligt.
Det kan der være god grund til at se nærmere på.
Imidlertid er det sådan, at eftervederlaget er en del af de samlede løn- og ansættelsesvilkår, der findes for folketingsmedlemmer, og derfor skal det vurderes som et samlet hele.
På den baggrund vil Venstre gerne se på dette forhold, når vi engang skal revidere de samlede økonomiske vilkår, der er for Folketingets medlemmer.
Da forslaget således er taget ud af et samlet hele, kan Venstre ikke medvirke til forslaget.
Sophie Løhde (V), 2011-12-01:
Det er jeg sådan set fuldstændig enig i.
Jeg udtrykker bare, at jeg også har stor forståelse for det her.
Altså, hvis man skal overføre tankegangen om, at man som menneske har ansvaret for alle sine handlinger, så skal Liberal Alliance vel også kaste sig ud i en eller anden diskussion om, at hvis man så som dansker har røget igennem et helt liv og bliver ramt af kræft, så er det også ens egen skyld, og dermed skal man selv finansiere kræftbehandlingen.
Altså, sådan fungerer det jo ikke i det danske sundhedsvæsen.
Det er derfor, jeg også i dag udtrykker en stor forståelse for det her forslag, som kommer fra regeringen, uagtet at Venstre er fuldstændig enig i Liberal Alliances synspunkt om, at enhver selvfølgelig også har et ansvar.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-12-01:
Jo, men nu bliver tingene jo blandet sammen.
Det her handler om, at man f.eks. er kommet i gang med at få børn i en sen alder, fordi man har haft lyst til at lave andre ting, fordi man har gjort karriere, eller hvad ved jeg.
Man har taget nogle valg, og så står man pludselig i en sen alder, og så kan man ikke få børn.
So What?
Det kan man da ikke bede andre om at hjælpe til med.
Det er bare det, som er pointen.
Sophie Løhde (V), 2011-12-01:
Nej, men så kommer vi ud i en meget større debat om den måde, vi har indrettet vores samfund og lever som mennesker på i dag med et stort karriereræs, hvor man også gerne som kvinde, hvis man vil satse på karriere, vil sikre sig fodfæste på arbejdsmarkedet og andet, inden man begynder at stifte familie.
Så kan man selvfølgelig godt indtage et synspunkt om, at så er alting også ens egen skyld og andet, men jeg er nødt til understrege på det her område, at for langt størstedelen af dem, vi taler om her, handler det her ikke om, at de går i gang med at få børn for sent.
Mig bekendt drejer det sig for størstedelens vedkommende om, at der er nogle mennesker, som qua nogle sygdomme senere ikke kan få børn.
Og der begynder vi vel ikke at sige: Og hvad så?
Det er så deres egen skyld.
Det synes jeg faktisk er en alvorlig sag.
Stine Brix (EL), 2011-12-01:
Fru Sophie Løhde fik ikke chancen før til at kommentere Venstres tidligere retspolitiske ordfører, hr. Kim Andersens, udtalelse om tolkebistand, så jeg vil gerne lige læse op fra den igen og høre, hvad fru Sophie Løhdes kommentar er til den.
Hr. Kim Andersen sagde, at han mener, at vi skal overveje at revidere eller helt fjerne tolkeloven, når den giver så meget bureaukrati og så få indtægter.
Vi skal jo ikke lave bureaukrati bare for bureaukratiets skyld.
Hvad mener fru Sophie Løhde, når nu hun ikke kan støtte den del af forslaget, der handler om at afskaffe gebyr på tolkebistand?
Sophie Løhde (V), 2011-12-01:
Jamen jeg mener heller ikke, at vi skal have bureaukrati for bureaukratiet skyld, men jeg tillader mig bare at sætte spørgsmålstegn ved, at man på det her område synes, at det her gebyr medfører et stort administrativt bøvl.
Så er det, man begynder at undre sig over, hvorfor regeringen så har varslet det andet gebyr, som den vil indføre, men som det altså allerede er muligt for regionerne at benytte sig af i dag.
Hvorfor er det så, at det ikke er noget administrativt bøvl?
Det kunne da være interessant at få nogle bud på, for det forekommer da besynderligt, at noget kan være et stort administrativt bøvl på det ene område, men bare er helt uden problemer på det andet område.
Stine Brix (EL), 2011-12-01:
For meldingen er jo ret entydig fra Danske Regioner, nemlig at det faktisk har medført et meget stort administrativt bøvl.
Det har ikke givet nogen væsentlige indtægter.
Og meldingen er også, at det faktisk udgør en stor risiko for patientsikkerheden, når man ikke kan være sikker på, at kommunikationen mellem patient og læge er forståelig og uden problemer.
Så hvad mener fru Sophie Løhde om gebyret på tolkebistanden?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-12-01:
Jeg kan sådan set også have sympati for mange mennesker, der ikke får udlevet de drømme, de måtte have for deres tilværelse.
Det er jo ikke kun i det her spørgsmål, det kan jo være i mange andre situationer, som ikke går lige præcis sådan, som man havde håbet.
Det, der måske bare er svært for mig helt at sætte mig ind i, er, at hvis man ikke har råd til det her i år 1, hvordan pokker har man så råd til at have børn de næste 18 år, for det er jo ikke sådan, at de her udgifter langt overstiger eller nærmer sig det, det koster at have et barn om året i gennemsnit?
Det vil sige, at hvis man ikke råd til det her i år nul, så har man jo heller ikke råd til at have barnet i år 1, 2, 3, 4, 5 og op til år 17, og så er det måske ikke nogen god idé, at det offentlige giver startkapitalen til noget, man alligevel ikke har råd til at gennemføre selv.
Sophie Løhde (V), 2011-12-01:
Det er jo tankevækkende, at mens man bliver kritiseret for det ene fra den ene side af salen, så bliver man fra den anden side af salen kritiseret for at være for medgørlig.
Det må jo så betyde, at jeg lægger mig nogenlunde midt imellem – det lyder jo næsten helt radikalt.
Jeg tror, at det ordvalg, jeg brugte, var, at vi har stor forståelse for det forslag, og dermed anerkender jeg også – og det var det, der blev sagt af den tidligere, daværende indenrigs- og sundhedsminister – at der var tale om en svær prioriteringsovervejelse, dengang man lavede de her ændringer.
Jeg har stor forståelse for, hvilken svær, svær situation det må være – jeg har ikke selv prøvet det, jeg har ingen børn – ikke at kunne få børn på naturlig vis, når man har et brændende ønske om gerne at ville blive forældre.
Det har jeg en stor forståelse for.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-12-01:
I forbindelse med at regeringen jo her sidste år, faktisk helt præcist, indførte brugerbetaling på kunstig befrugtning og sterilisation, var det sådan, at Venstres ordfører dengang, fru Birgitte Josefsen, var ude i gratisavisen 24timer for at sige, at når – og nu citerer jeg – det ellers er de barnløse, der står for skud, er det, fordi man ikke dør af at være det.
Det blev fru Birgitte Josefsen citeret for at sige den 25. oktober 2010.
På den baggrund vil jeg gerne spørge Venstres ordfører, om hun deler den opfattelse, at en sygdom nærmest skal være livstruende, for at Venstre ikke vil lægge en brugerbetaling på den type af sygdom.
Sophie Løhde (V), 2011-12-01:
Det, jeg synes der er meget vigtigt på det her område – og nu var jeg ikke selv ordfører, dengang det oprindelige forslag blev behandlet her i salen – er, at vi har at gøre med et område og med en gruppe af mennesker, som jeg sagtens kan forstå må befinde sig i en rigtig, rigtig svær situation.
Ikke for alle, men for en stor dels vedkommende, skyldes spørgsmålet om ikke at kunne blive gravid på naturlig vis bl.a., at man tidligere har haft sygdom, som så efterfølgende gør, at man ikke kan blive gravid.
Og det er en alvorlig situation, og det er også derfor, jeg i dag understreger, at jeg sådan set har stor forståelse for de ændringer, man kommer med nu her, fordi det var nogle svære prioriteringsovervejelser, der var tale om dengang.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-12-01:
Jamen det er jo fint.
Altså, dengang vi behandlede lovforslaget, var tonen, vil jeg sige, anderledes hård, i forhold til at det her jo ikke var en gruppe af mennesker, som fejlede noget livstruende.
Så måtte de ligesom bare lære at leve med det, for nu skulle der indføres brugerbetaling på det her område.
Og det er jo det, som Socialdemokratiet fra starten af har været modstander af, nemlig at man udvalgte en tilfældig patientgruppe og sagde: Nu indfører vi brugerbetaling for jer.
Men jeg vil også godt spørge til en anden ting, for ordføreren var også lige inde på loven om tolkebistand og problematiserede – bl.a. over for ministeren, der jo kommer på senere – at der kunne være noget at diskutere i forhold til bureaukrati med den lov.
Det er sådan, at Venstre også tidligere har været ude at udtale sig om den sag, og da lød det fra Venstres retspolitiske ordfører, hr. Kim Andersen, i en udtalelse til Ritzau, at han mente, at vi skulle overveje at revidere eller helt fjerne tolkeloven, når den giver så meget bureaukrati og så få indtægter.
Vi skal jo ikke have bureaukrati bare for bureaukratiets skyld.
Og det sagde han den 14. september 2011.
Det er trods alt ikke så længe siden, at Venstre altså var åben over for at kigge på netop bureaukratiet i forbindelse med den her lov.
Sophie Løhde (V), 2011-12-01:
I forhold til spørgsmålet om tilfældige patientgrupper er det jo et kendt faktum, at den brugerbetaling, der er i det danske sundhedsvæsen i dag, og som der er på mange områder, er tilfældig og historisk betinget.
Der har Socialdemokraterne jo selv været med til at indføre en række af de forskellige ting, der er allerede i dag.
Med hensyn til om tonen skulle have været anderledes hård tidligere, vil jeg sige, at jeg ikke har taget den tidligere indenrigs- og sundhedsministers afsluttende tale med herop, men jeg genlæste den faktisk i går aftes, og jeg synes faktisk, det er forkert at sige, at tonen var anderledes hård.
For den daværende minister, hr. Bertel Haarder, understregede sådan set, at når vi snakker om det her, så er der meget ofte tale om personer, for hvem der har været tale om sygdom, og som efterfølgende så yderligere må møde den store udfordring, det må være ikke at kunne blive forældre på naturlig vis.
Det synes jeg faktisk ikke er udtryk for en hård tone, så jeg ved ikke, om man forsøger at tolke det sådan i en bestemt retning eller andet, men sådan læste jeg hans tale, og det synes jeg også man bør gøre i respekt for den tidligere ordfører.
Jonas Dahl (SF), 2011-12-01:
Jeg synes, det er interessant at høre, at Venstre ikke vil være med til finansieringen, for en del af finansieringen er sådan set, at man afskaffer den skattesubsidiering, der har været på sundhedsforsikringerne, som netop tilgodeser en snæver del af befolkningen.
Med det her lovforslag tager man faktisk hånd om sygdomme, som kan ramme alle.
Små 10 pct. af alle børn, der bliver født i dag, har af den ene eller anden grund haft berøring med fertilitetsklinikker og fertilitetsbehandling generelt.
Vi har jo set et markant dyk i antallet af fertilitetsbehandlinger, siden man fra Venstres side indførte den her brugerbetaling.
Så jeg savner lidt en anerkendelse fra Venstres ordfører af, at der faktisk også er nogle problemer ved at indføre brugerbetaling på det her område, og også – og det tror jeg sådan set også at Venstre anerkender – at vi har behov for at få flere børn bragt til verden for at sikre fremtidige generationer.
Jeg synes egentlig, jeg savner et svar på, hvad Venstre har tænkt sig at gøre for at løse den udfordring, ud over at man bare vil hælde brugerbetaling ud over en lang række områder.
Sophie Løhde (V), 2011-12-01:
Vi ønsker ikke at hælde brugerbetaling ud over en lang række områder.
Vi har det princip i modsætning til den her regering, at vi ikke synes, det skal være dyrere generelt at være dansker.
Derfor er det også forkert, når vi snakker finansiering, i forhold til hvor pengene kommer fra.
Det er jo altid en interessant del af tage fat på, når man snakker om og gerne vil bruge penge, hvor pengene skal komme fra.
Ja, størstedelen af regeringens finanslovforslag består jo bl.a. af de enorme skatte- og afgiftsstigninger, som regeringen og Enhedslisten nu indfører.
Dem er vi uenige i, og det er også derfor, at jeg ikke kan støtte finansieringen, selv om man også har sørget for at hælde en masse penge ind på alle mulige andre måder.
Men den største del er skatte- og afgiftsstigninger på finansloven.
I forhold til om der er sket et fald eller ej: Jeg kan ikke de eksakte tal; dem har jeg ikke foran mig.
Jeg kender ikke det fulde billede i forhold til de øvrige klinikker, men det stod der altså i en artikel den 15. september.
Det fortæller selvfølgelig også noget om, at det er et område, som for alle mennesker, det her vedrører, tillægges vægt og betyder utrolig meget.
Ordføreren ved godt, at det er forkert.
Men o.k., hvis det er vigtigt at få sagt det igen og igen, så lad da gå.
10 pct. af børnene kommer til verden ved hjælp af kunstig befrugtning.
Jeg synes, og det er dermed også svaret på, hvad Venstres svar er for at imødegå den udvikling, at når 10 pct. kommer til verden ved hjælp af kunstig befrugtning – det er højt set med mine øjne – bør det vække vores opmærksomhed, og vi bør sætte langt større fokus på de ting, som influerer på, hvorfor der er et stigende antal mennesker, som i dag ikke kan blive gravide på naturlig vis – det være sig på grund af kemikalier i legetøj eller stoffer, der bliver tilsat fødevarer og andet, som påvirker kvinders og for den sags skyld også mænds evne til at kunne få børn.
Jeg synes, det er utrolig vigtigt, at vi igennem forskning får sat meget mere fokus på det, end vi gør i dag.
Det skal ikke bare være i Danmark, men det er noget, som jeg gerne så man på tværs af EU-landene prioriterede højt.
Julie Skovsby (S), 2011-12-01:
Jeg bliver lige om det sidste nødt til at pointere, at det jo lige præcis er forskningen, der rammes ved indførelse af brugerbetaling på fertilitetsbehandling.
Det er jo lige præcis de danske forskningsresultater, der vil blive ringere.
Det forslag, som vi behandler i dag, er jo netop så godt, fordi vi går ind og annullerer den brugerbetaling, der blev indført.
Vi siger helt klart og tydeligt, at der ikke er nogen patientgrupper, der skal have deres dankort med på et dansk sygehus.
Jeg kan forstå, at der, hvor man har valgt at indføre brugerbetaling i det danske sundhedsvæsen, er set fra Venstres synspunkt, lidt af en tilfældighed.
Derfor vil jeg spørge ordføreren: Var det tilfældigt, at man valgte netop den her patientgruppe, dengang den borgerlige regering med støtte fra Dansk Folkeparti valgte at indføre brugerbetaling i det danske sundhedsvæsen?
Sophie Løhde (V), 2011-12-01:
Der er ingen patienter, der skal have deres dankort med på sygehuset.
I Venstre mener vi også, at der skal være en fri og lige adgang til sundhedsvæsenet.
Men hvis der ikke er nogen patienter, der skal have deres dankort med på sygehuset, hvad så med regeringens forslag om et gebyr og dermed en betaling via dankortet for udeblivelse fra operationer?
Det er en mindre kuriositet, for dermed stemmer argumentationen ikke helt.
Jeg lægger meget klart vægt på i dag, og det er også det, jeg udtrykker i min ordførertale, at jeg har stor forståelse for det her forslag.
Vi er uenige i den finansiering, der ligger bag forslaget.
Vi er uenige i de enorme afgifts- og skattestigninger, som den her regering sammen med Enhedslisten ønsker at indføre i en situation, hvor det sidste, dansk økonomi har behov for, er de her enorme skatte- og afgiftsstigninger.
Det er ærlig snak, og det er det, jeg her melder ud.
Men jeg udtrykker også en forståelse for de bevæggrunde og andet, som må ligge til grund for regeringens forslag og dermed aftale om det her.
Julie Skovsby (S), 2011-12-01:
Jeg har stor forståelse for, at Venstres sundhedsordfører er ny og ikke var med, dengang den tidligere regering vedtog det lovforslag.
Jeg kan også have forståelse for, at man kan have en oplevelse af, at der dengang var en god tone i debatten.
Sådan oplevede jeg det ikke, tværtimod oplevede jeg debatten på den måde, at man startede med at sige, at den her patientgruppe i virkeligheden slet ikke er patienter, og at det ikke er en sygdom.
Det var en meget, meget hård debat.
Når jeg så hører sundhedsordføreren for Venstre i dag sige, at det egentlig bare var udtryk for nogle svære prioriteringsovervejelser, og at det måske var lidt tilfældigt, at det blev den her patientgruppe, som var den første, der skulle have deres dankort med for at betale for sygehusbehandling,
er jeg på en eller anden måde lidt overrasket.
Jeg er selvfølgelig også positiv, for jeg da er glad, hvis det er sådan, at Venstre ikke længere har det synspunkt, at vi skal have så voldsom brugerbetaling i det danske sundhedsvæsen.
Men det, jeg vil spørge om, er: Skal det virkelig forstås på den måde, at man fra Venstres side på ingen måde ønsker at genindføre den her brugerbetaling og heller ikke har nogen tanker om på andre områder, f.eks. for den fri abort, fødsler osv., at indføre brugerbetaling på de danske sygehuse?
Sophie Løhde (V), 2011-12-01:
Nu bliver den ændring, der blev lavet, afskaffet her i dag, og vi har ikke nogen planer om at ændre på den beslutning, som et flertal i Folketinget her i dag står bag.
Det er klar og ærlig snak.
Der bliver så talt meget om en hård tone.
Som sagt tillod jeg mig at genlæse debatten i går, og jeg kan godt genfinde det, som ordføreren kalder for en hård tone.
Det var nemlig den krigeriske indstilling og ukonstruktive indstilling, der dengang set med mine øjne var under debatten fra oppositionens side, for når jeg bl.a. læser ministerens besvarelse efter den lange debat, der havde været om det her, synes jeg faktisk, at ministeren forsøgte at være konstruktiv i forhold til nogle af de ting, der var blevet bragt op undervejs i debatten.
Det er jo så godt, at mens den tidligere opposition lagde en anderledes hård og ukonstruktiv tone for dagen, er der kommet en ny opposition, som er anderledes konstruktiv i forhold til det at være opposition.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2011-12-01:
Så jeg synes faktisk, at det er en ret urimelig kritikbølge, der har rejst sig her, for jeg undrede mig egentlig lidt over, at der blev sagt, at Venstre havde sympati – var det det, der blev sagt, det ordvalg, der blev brugt? – for forslaget.
Personligt har jeg ikke nogen som helst sympati for forslaget; jeg synes, at man vænner folk til at få betalt ting, de burde klare af deres egen lomme.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre mere specifikt: Hvilke dele af det har Venstre sympati for?
Er der dele, man stadig synes vi skal holde fast i?