runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Maja Panduro (S), 2011-04-12:
Da den socialdemokratiske ordfører, hr. Kim Mortensen, desværre ikke kunne være til stede her i salen, har jeg lovet ham, at jeg vil læse hans tale op.
Han skriver: Lovforslaget er en opfølgning på den politiske aftale om politiets og anklagemyndighedens økonomi, politiforliget, som man indgik den 6. november 2010.
Aftalen indebærer, som det fremgår af lovforslaget, at aflønningen af politielever i deres skoleperiode bliver ændret, sådan at de overgår til Statens Uddannelsesstøtte.
Det er en ændring fra de nuværende regler, hvor politielever aflønnes i hele uddannelsesperioden, og det betyder altså, at man sidestiller fremtidens politielever i langt højere grad end tidligere med andre studerende.
Det betyder, at politieleverne vil undgå modregning og risiko for tilbagebetaling af SU i de perioder, hvor de oppebærer løn under deres uddannelse.
Det samme gælder politielevernes løn, hvis de bliver indkaldt til særlige politiopgaver under deres uddannelse.
Den løn skal heller ikke modregnes.
Socialdemokraterne synes, at det giver mening på den her måde at sidestille studerende på politiuddannelsen med studerende på sammenlignelige uddannelser, og derfor kan vi støtte forslaget.
Sophie Løhde (V), 2011-04-12:
Lovforslaget, som vi her behandler, vedrører forslag til lov om ændring af SU-loven i forhold til uddannelsessøgende ved politiets grunduddannelse.
I aftalen om politiforliget besluttede regeringspartierne, Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Socialistisk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Kristendemokraterne, at aflønningen af politielever fremover skal ændres, sådan at uddannelsessøgende ved politiets grunduddannelse fremover overgår til SU i skoleperioderne, samtidig med at de fortsat får løn i de praktikperioder, der indgår i uddannelsen.
Ændringen i lovforslaget vedrører derfor alene skoleperioderne, mens der ikke er forudsat ændringer i aflønningen i praktikperioderne.
På den baggrund foreslås det med lovforslaget, at politielever fremover kan få det højeste fribeløb i de måneder, hvor politieleverne er i praktik og dermed modtager løn, og i de måneder, hvor politieleverne har lønnet orlov fra uddannelsen.
Med lovforslaget foreslås det samtidig, at der gives adgang til at søge om dispensation fra en eventuel overskridelse af årsfribeløbet som følge af deltagelse i særlige politiopgaver.
I Venstre bakker vi naturligvis op om og står ved det forlig, som er indgået mellem os, altså regeringspartierne, Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, SF, Det Radikale Venstre og Kristendemokraterne, og vi kan på den baggrund bakke op om de aftaler, som vi har indgået, og som vi altså konkret udmønter med det her lovforslag.
Vi ser frem til den videre udvalgsbehandling.
Søren Pind (V), 2011-04-12:
Skal vi ikke aftale, vil jeg spørge hr. Henrik Dam Kristensen, at hvis jeg har mit arbejde med at sikre regeringens flertal, så kan hr. Henrik Dam Kristensen arbejde med at sikre oppositionens, og så må vi se, hvem der ender med at have de fleste?
Det tror jeg egentlig er rimeligt nok, og sådan må det være.
Derudover vil jeg sige, at selvfølgelig er bandekriminaliteten da blevet værre.
Det er den da.
Det er den da, fordi de store bykommuner i alle de sidste 10 år overhovedet ikke har taget den forebyggende opgave alvorligt.
Jeg ved, hvor ligeglad man var i den socialdemokratiske Københavns Kommune med det her.
Der var det vigtigere at gå ud og påstå, at man kunne bygge 5.000 boliger på 5 år til 5.000 kr., og det var såmænd lige så luftigt som løfterne om 12 minutter og efterløn, og hvad vi ellers har hørt igennem årene fra Socialdemokratiet.
Det er ikke til at regne med.
Det er det ikke.
Charlotte Dyremose (KF), 2011-04-12:
Jeg kan bare sige, at også i Det Konservative Folkeparti støtter vi naturligvis forslaget.
Vi er også en del af forliget, og man kan sige, at med hensyn til det, som ligger inden for – hvad skal man sige – vores område her på uddannelsesområdet, altså SU'en, mener vi sådan set, at der er fundet en rigtig udmærket model, der netop tager hensyn til, at der er nogle ganske særlige forhold, der gør sig gældende for politielever.
Det ville ikke være rimeligt, hvis de havde de samme SU-regler i forhold til fribeløb og den slags, som andre har, og derfor bliver der den her forskel på politielever og andre på tilsvarende uddannelser.
Men al den stund politielever jo har en del forpligtelser i forhold til at kunne blive kaldt ud og rent faktisk fungere som en del af politistyrken, så finder vi, at det er en udmærket kompensation, man i det her forslag har fundet for den faktor.
Vi støtter forslaget.
Marianne Jelved (RV), 2011-04-12:
Det har jeg svaret ganske klart på i mit indlæg, men jeg gentager det gerne: Vores vision, vores målsætninger er i Det Radikale Venstre, at vi på et tidspunkt har samme regler, som resten af EU har på det her område.
Det er målsætning et.
Målsætning to er, at vi er imod pointsystemer i forbindelse med familiesammenføringer og flygtninge, vi er for pointsystemer, når vi taler om rekruttering af arbejdskraft og tilladelse til studerende til at komme ind i Danmark for at studere.
Det vil hr. Karsten Lauritzen erfare efter valget, når vi har fået et andet flertal, og det flertal har lavet et regeringsgrundlag.
Karsten Lauritzen (V), 2011-04-12:
Jeg vil godt høre fru Marianne Jelved, om hun ikke vil drømme lidt, forstået på den måde, at jeg tror, at det i fru Marianne Jelveds optik ville være en drøm, at der ville komme en rød regering, som fru Marianne Jelved og Det Radikale Venstre ville være en del af eller også stå uden for som parlamentarisk grundlag.
Hvilke krav forestiller fru Marianne Jelved sig at hun ville stille til det pointsystem, som Socialdemokraterne og SF har fremlagt og sagt om, at det er de enige om, at det er det, de vil?
Hvad siger fru Marianne Jelved og Det Radikale Venstre i sådan en situation?
Marianne Jelved (RV), 2011-04-12:
Det er, fordi jeg mener, det er et personligt valg, som en dansk statsborger – nu bliver vi ved den danske statsborger – foretager sig, og det skal staten ikke blande sig i.
Det er så enkelt!
Det er nogle kolossale værdiskred, der sker.
Så skal jeg lige gøre opmærksom på, at det ikke er korrekt, at Danmark klarer sig langt bedre i dag beskæftigelsesmæssigt og uddannelsesmæssigt osv. end andre lande i EU; vi ligger endda på en række områder på gennemsnittet.
Martin Henriksen (DF), 2011-04-12:
Jo, men det er jo at tegne sådan et lyserødt billede af, hvordan verden hænger sammen og bør hænge sammen, ved at sige, at hvis man har forelsket sig i en, kan man stort set kvit og frit få vedkommende op til Danmark, hvis man så ellers opfylder nogle meget basale krav.
Igen bliver jeg bare nødt til at stille spørgsmålet
: Når vi nu kan se, at tidligere tiders udlændingepolitik – det mener jeg ikke man kan være uenig i – jo har resulteret i og medført, at der f.eks. er en meget lav beskæftigelsesfrekvens blandt ikkevestlige indvandrere og efterkommere,
hvad er så det urimelige i, at man siger, at folk, der ønsker at blive familiesammenført til Danmark, inden de kommer til Danmark, skal have vist, at de i det land, de kommer fra, har været i beskæftigelse eller uddannet sig eller erhvervet sig nogle sprogkundskaber?
Hvorfor er det urimeligt, for det er jo sådan set ikke en hindring for, at man kan forelske sig og gifte sig?
Det, vi siger, er, at hvis du ønsker at blive familiesammenført til Danmark og leve dit liv i Danmark, vil vi bare gerne have en sikkerhed for, at du også bidrager til det danske samfund, f.eks. glider ind i den danske kultur og kommer ud på arbejdsmarkedet.
Fru Marianne Jelved skylder virkelig et godt svar på, hvorfor det er urimeligt at stille det krav.
Det kan godt være, det bare er mig, der er for firkantet, men jeg forstår det simpelt hen ikke.
Marianne Jelved (RV), 2011-04-12:
Det urimelige består i, at hr. Martin Henriksen på den måde blander sig i danske statsborgeres ægtefællevalg.
Det er en personlig frihed, og det er privatlivets fred, der krænkes her.
Jeg mener, at staten går langt ud over de grænser, staten kan tillade sig, og jeg kender heller ikke noget andet land, der på den måde, som Danmark gør det, blander sig i ægtefællesammenføringer.
Martin Henriksen (DF), 2011-04-12:
Bare for at gøre det klart vil jeg sige, at det står beskrevet i bemærkningerne til lovforslaget, at vi også lægger vægt på, at man skal tilegne sig det danske sprog og tilegne sig dansk kultur og respektere de grundlæggende værdier, som samfundet bygger på.
Så det er ikke sådan, at man kun skal komme ind og arbejde, det er også utrolig vigtigt, men det er faktisk også en væsentlig forudsætning for at kunne komme ind, at man også er villig til at tilegne sig de værdier og tilegne sig dansk kultur.
Det er også det, som lovforslaget handler om, nemlig at det er en forudsætning for at kunne glide ind i det danske samfund.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvad fru Marianne Jelved har imod, at man stiller det krav, at inden man kommer ind i Danmark, har man i det land, hvor man kommer fra, vist, at man i det land kan bidrage, f.eks. ved at have taget en uddannelse eller ved at have været i beskæftigelse.
Hvad er det urimelige i det krav?
Naser Khader (KF), 2011-04-12:
Det er en virkelighed, vi står i.
Jeg føler mig i godt selskab med alle, og hvis der er noget, jeg er politisk uenig med de pågældende om, så siger jeg det.
Det der med et dårligt selskab minder om noget, der blev sagt for mange år siden med ikke at ville være i stue med nogen.
Og sådan har jeg det ikke.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-04-12:
Nå, nu forstår jeg det.
Det er sådan meget hypotetisk, hvad hr. Naser Khader taler om her.
Jeg har sådan et mere generelt spørgsmål, som jeg gerne vil stille hr. Naser Khader.
Det har jeg haft lyst til i lang tid.
Jeg er ret overbevist om, når jeg sådan følger det her område, hvad jeg jo gør, at hvis man går ind og googler »hr. Naser Khader uenig med Dansk Folkeparti«, at man vil få temmelig mange hit.
Og derfor vil jeg sådan set stilfærdigt stille hr. Naser Khader dette spørgsmål: Føler hr. Naser Khader egentlig ikke i forhold til de mange udtalelser, der har været i tidens løb fra hr. Naser Khader, at han indimellem er i rigtig dårligt selskab?
Naser Khader (KF), 2011-04-12:
Jeg forstår ikke spørgsmålet.
Det, jeg siger, er, at det, man gør, er, at man stiller en sikkerhedsgaranti for, at dem, man familiesammenfører, ikke skal belaste det danske samfund i starten, og hvis man ikke kan forsørge dem, så skal man gå ind og forsørge dem via det beløb, der stilles som garanti.
Og det beløb bliver forhøjet, for i en økonomisk krise er risikoen for, at man står i en situation, hvor man ikke kan forsørge dem, man har familiesammenført, større, og derfor er beløbet blevet forhøjet fra 63.000 til 100.000.
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-04-12:
Tak for det.
Hr. Naser Khader er jo den eneste, der har givet et svar på det der med, at den nu skal hæves fra 50.000 til 100.000, for svaret var den økonomiske krise.
Nu er jeg ikke økonomiuddannet, så vil hr. Naser Khader ikke bare fortælle mig, hvordan det her hjælper i forhold til den økonomiske krise, vi har i Danmark?
Astrid Krag (SF), 2011-04-12:
Min lille datter har sådan en lille dims med en frø på, som hun har fået på en burgerrestaurant, og når hun trykker på den, gentager den den samme korte sætning igen og igen, så det er til at blive fuldstændig vanvittig.
Jeg må nok indrømme, at med vendingen om, at man overtog en stor og uløst integrationsopgave, er jeg ved at have det omtrent ligesådan med den nuværende minister.
Jeg bliver bare nødt til at sige til ministeren, at det er den borgerlige regering, der har haft magten i de sidste 10 år, og når vi hver eneste gang, vi behandler et lovforslag, der handler om integration, skal tilbage og snakke om tiden i det forrige århundrede, så ved jeg altså ikke, om jeg skal grine eller græde.
Det synes jeg ikke er at tage særlig stort ejerskab for de ting, man har udrettet – eller måske mangelen på samme – indenfor det sidste årti.
Jeg vil lige være helt sikker på, at jeg forstod det ret, da jeg hørte ministeren komme med den beskrivelse af, hvordan man er landet på en fordobling af sikkerhedsstillelsen.
Er det korrekt forstået, at der altså ikke er nogen saglig begrundelse for fordoblingen af sikkerhedsstillelsen?
Var det det, jeg hørte ministeren sige?
Karsten Lauritzen (V), 2011-04-12:
Det er da første gang, at jeg har hørt, at Det Radikale Venstres politik er hemmelig.
Så må man vente til efter valget.
Jeg tror heller ikke, at det er det, som fru Marianne Jelved og Det Radikale Venstre mener.
Så derfor spørger jeg igen: Vil man acceptere – man kan bare svare ja eller nej, som fru Marianne Jelved bad mig om før, da hun stillede spørgsmål – det pointsystem, som Socialdemokraterne og SF har fremlagt, eller vil man ændre det?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-04-12:
Jeg er helt enig i, at det uddannelsessnobberi, som kendetegner de borgerliges pointsystem – det, vi behandler i dag, og som hr. Karsten Lauritzen jo har stået her og forsvaret – desværre videreføres i Socialdemokraterne og SF's forslag for dem, der er under 24 år.
Det er også derfor, at jeg fuldstændig klart siger, at vi i Enhedslisten har tænkt os at gøre, hvad vi kan, for at der slet ikke kommer til at være noget pointsystem.
Det virker, som om hr. Karsten Lauritzen næsten er overrasket over, at Enhedslisten ikke går ind for et pointsystem for familiesammenføring.
Det undrer mig, for jeg synes egentlig, at vi har sagt det ret klart, men jeg vil da gerne gentage det: Enhedslisten mener ikke, at staten skal blande sig i, hvem danske borgere må gifte sig med og få lov til at bo sammen med her i deres eget land.
Og så kunne jeg da have lyst til at sige, at jeg synes, at Venstre skulle overveje, om det der med Danmarks liberale parti stadig væk skal være en titel, partiet kan bære uden at komme til at grine.
Karsten Lauritzen (V), 2011-04-12:
O.k., jamen det takker jeg for, og det vil jeg godt kvittere for, for det var et klart svar: Man ønsker ikke noget pointsystem, og man ønsker ikke at stemme for et pointsystem.
Det er jo fair nok.
Jeg spurgte fru Astrid Krag om det samme, som jeg nu vil spørge fru Johanne Schmidt-Nielsen om, nemlig om hun kan se logikken i, at Socialdemokratiet og SF ønsker ét system for dem under 24 år og et andet system for dem over 24 år.
Er fru Johanne Schmidt-Nielsen ikke enig i, at hvis man mener, at selve det pointsystem, som vi snakker om i dag, er udtryk for uddannelsessnobberi, så er den model, som S og SF foreslår at indføre, uddannelsessnobberi for dem under 24 år?
Er det noget, som Enhedslisten vil kæmpe imod og påpege som dobbeltmoralsk?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-04-12:
Jeg vil gøre alt, hvad jeg kan, for at S og SF's pointsystem ikke bliver til virkelighed.
Jeg kan absolut ikke se nogen fornuft i, at der skal være noget pointsystem, hverken VKO's eller det såkaldte røde pointsystem.
Der er ikke nogen tvivl om, at VKO's og hr. Karsten Lauritzens pointsystem på alle måder er langt mere usympatisk end det, S og SF har lagt frem, men vi vil da arbejde for, at der slet ikke bliver noget pointsystem – det er klart.
Samtidig er det klart, at vi jo, hvis regeringen når at få vedtaget det her – det vil jo vise sig, om der er flertal for det – selvfølgelig vil stemme for enhver lempelse af det pointsystem – det er klart.
Karsten Lauritzen (V), 2011-04-12:
Jeg vil godt spørge fru Johanne Schmidt-Nielsen, om hun på nogen måde kunne forestille sig at stemme for det pointsystem, som S og SF har fremlagt.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-04-12:
Ja, det er fuldstændig rigtigt, at Enhedslistens politik er klar, og at vi mener, at man som borger i Danmark skal have ret til at finde sig en kæreste i et andet land.
Det er ikke og har aldrig været en hemmelighed.
Og jeg vil gøre meget for, at folk rent faktisk ved, at det er vores politik, at vi i Enhedslisten ikke mener, at staten skal gå ind og bestemme, hvem danske borgere må gifte sig med og få lov til at bo sammen med her i Danmark.
Som sagt synes jeg faktisk, at det er rystende, at en regering, som kalder sig selv liberal – det ved jeg godt at Dansk Folkeparti ikke gør, for DF har ikke noget med et liberalt parti at gøre – kan finde på at komme med en lov, som i den grad detaljeret regulerer, hvilke mennesker man må forelske sig i, gifte sig med og få lov til at bo sammen med her i Danmark.
Det synes jeg er chokerende.
Martin Henriksen (DF), 2011-04-12:
Jeg kvitterer for, at det, man sådan set giver udtryk for i forhold til familiesammenføringsreglerne, er, at der sådan set ikke rigtig skal være nogle krav.
Det må man sige er en klar politik, Enhedslisten tager med til en S-SF-regering, og det må man så bare notere sig.
Tak for det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-04-12:
Uanset hvor meget hr. Martin Henriksen fra Dansk Folkeparti forsøger, kan ordføreren jo ikke komme uden om det faktum, at man giver væsentlig flere point til en universitetsuddannet end til en tømrer eller murer eller sygeplejerske.
Altså, Dansk Folkeparti mener åbenbart, at en, der har en ph.d.-uddannelse fra et top 50-universitet, er mere værd og skal have flere point end en tømrer.
Det er uddannelsessnobberi, vil jeg sige til hr. Martin Henriksen.
Så bliver jeg spurgt om, hvad vi vil stille af krav.
Jamen målet for os er, at man som borger i Danmark frit kan få lov til at forelske sig et menneske i et andet land og gifte sig og få lov til at bo her i Danmark.
Det vil sige, at man ikke stiller nogen krav, udover at det naturligvis skal foregå frivilligt.
Det vil sige, at hvis jeg rejser ud og finder en eller anden mand, jeg kunne have lyst til at gifte mig med, så må jeg ikke tvinge ham til det, og han skal være over 18 år – altså de samme krav, som man stiller, når mennesker bliver gift i Danmark.
Det er målet for os.
Vi ved godt, at vi ikke med de mandater, vi står til, kan få al vores politik igennem, men det er målet for Enhedslisten.
Martin Henriksen (DF), 2011-04-12:
Hvis man nu lyttede lidt efter, kunne man jo egentlig høre det, som jo bare var det, jeg ønskede at få svar på, nemlig at der faktisk er mulighed for, at man kan opfylde de pointkrav, uden at man har en uddannelse.
Dermed falder argumentationen jo fra hinanden, når man fra Enhedslisten og alle mulige andres side bliver ved med at påstå, at det er uddannelsesnobberi.
Jeg ved godt, at så fortsætter fru Johanne Schmidt-Nielsen med at sige, at det er uddannelsessnobberi, lige efter at jeg har bekræftet, at det er det ikke, men det er så, hvad det er.
Jeg er helt med på, at Enhedslisten har lidt vanskeligheder ved f.eks. at bekæmpe tvangsægteskaber og stille krav til udlændinge osv. osv.
– det er så, hvad det er.
Men regner fru Johanne Schmidt-Nielsen med, at man får indflydelse på det pointsystem, som Socialdemokraterne og SF har lagt frem, og hvilke krav ønsker man at stille til det?
Hvilke betingelser vil man stille, for at man støtter en eventuel S-SF-regering på udlændingeområdet og i forhold til pointsystemet for familiesammenføring?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-04-12:
Det er fuldstændig rigtigt, at man også kan få point for andre ting, f.eks. erhvervserfaring, men det ændrer ikke ved, at den, der har en faglært uddannelse, f.eks. en sygeplejerske, får færre point end f.eks. en person med en ph.d. fra universitet.
Det vil jeg sige jeg synes faktisk er mærkeligt, at det skulle være Dansk Folkepartis politik.
Jeg synes altid, vi hører Dansk Folkeparti holde lange taler om, at de er den almindelige borgers parti, og at de kæmper for den almindelige borger i Danmark.
Martin Henriksen (DF), 2011-04-12:
Kan ordføreren ikke fortælle mig, hvordan det kan være udtryk for uddannelsessnobberi, at man kan få 40 point for at have erhvervserfaring, altså have haft fuldtidsbeskæftigelse i 2½ år inden for de sidste 3 år, og så 20 point for f.eks. at have bestået en danskprøve?
Det vil så kunne give mulighed for, at man kan komme til Danmark, og der er sådan set ikke noget uddannelse involveret i lige præcis de pointkrav, jeg her har skitseret.
Så hvordan kan det være udtryk for uddannelsessnobberi?
René Christensen (DF), 2011-04-12:
Dansk Folkeparti kan selvfølgelig også stemme ja til de konsekvensændringer, der kommer her, netop fordi de er en udløber af Barnets Reform.
Jeg bliver også nødt til at sige, at Barnets Reform jo er fuldt finansieret.
Så vidt jeg husker det, når jeg tænker tilbage på Barnets Reform, var det omkring 1 mia. kr., vi sendte med ud til Barnets Reform.
Vi skal holde fast i, at det, vi gør her, er der bestemt rigtig mange børn, der får glæde af, og for den sags skyld også deres familier.
Så jeg vil sige, at Dansk Folkeparti er meget glade for Barnets Reform.
Vi er også helt sikre på, at Barnets Reform vil give den gevinst, som vi forventer den vil give, til stor glæde for de børn, som bliver en del af Barnets Reform.
Så vi kan støtte forslaget, som det ligger her.
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-04-12:
Jeg vil også starte med at sige, at vi støtter forslaget.
Vi har været med til at forhandle Barnets Reform, en reform, som vil gøre en stor forskel for rigtig mange børn og deres familier.
Da vi forhandlede Barnets Reform, havde vi jo nogle ønsker om at få nogle andre ting med i selve forhandlingerne.
Vi syntes, at det var enormt vigtigt, at den hjælp, vi skulle tilbyde de udsatte børn, ikke skulle være afhængig af, om kalenderen viste oktober, november eller december og kommunekassen var tom.
Vi syntes, at det var rigtig nødvendigt at sikre en ordentlig økonomi ude i kommunerne, som gjorde, at de udsatte børn kunne være sikre på, at de kunne få den hjælp, som de havde ret til via lovgivningen.
Men desværre kunne vi ikke få flertal for at sikre en ordentlig økonomi til kommunerne i forbindelse med refusion af anbringelserne.
Det andet, som vi var meget interesserede i i forbindelse med Barnets Reform, var jo at sørge for, at vi satte et maksimum for antallet af børnesager for socialrådgivere, dvs. sagstal, så man sikrede, at socialrådgiverne kunne komme igennem deres bunker.
I dag kan de nogle steder have helt op til 60 sager på deres bord.
Desværre var der heller ikke flertal for det.
Så er der en anden problemstilling, som vi er blevet gjort opmærksom på.
Nu ved jeg, at det her er en konsekvensændring, og vi støtter selvfølgelig konsekvensændringerne på baggrund af den forhandling, vi har været igennem.
Men vi var jo til en konference sidste uge, hvor plejeforældrene holdt et indlæg, hvori der var flere, der påpegede, at vi med Barnets Reform har lavet en ændring af den supervision, som plejeforældre skal have, når børn er anbragt hos dem.
Den er flyttet til den kommune, barnet kommer fra.
Der var der flere der påpegede, at sådan havde det ikke været tidligere, og at det ville gøre, at den kommune, barnet kom fra, ikke ville føle sig forpligtet til at give den supervision, som plejefamilierne nu med Barnets Reform faktisk har fået krav på.
Det håber jeg selvfølgelig at socialministeren vil kigge på, for der var blandt regeringspartierne og oppositionspartierne, da vi sad i et panel, en bred enighed om, at det var et kæmpe problem.
Jeg tror faktisk, at vi alle sammen har sovet lidt i timen, og at det slet ikke har været intentionen, da vi lavede lovforslaget, og jeg håber selvfølgelig også, at ministeren vil kigge på det og imødekomme en teknisk ændring, eller hvad der skal til.
Jeg ved det faktisk ikke, men har tillid til, at det kan vi finde ud af uden de store slagsmål her i Folketingssalen, især fordi der er en bred enighed om, at det er en uhensigtsmæssig ændring, vi har lavet.
Så det håber jeg at ministeren vil tage med, når vi skal behandle det her lovforslag helt færdigt.
Julie Rademacher (S), 2011-04-12:
Det arbejde går vi gerne ind i, og vi vil meget gerne nærme os, hvor vi kan.
Men jeg vil så også lige benytte lejligheden til at rose Enhedslisten for netop at starte debatten og stille forslaget for også at få sat fokus på, at vi meget nemt måler alt i tal.
Det kan selvfølgelig være rigtigt på visse områder, men i forhold til velfærden og også i forhold til borgernes velbefindende vil vi helt klart også meget gerne tilkendegive, at vi bakker op om den debat, som Enhedslisten hermed rejser.