runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Orla Hav (S), 2012-04-13:
Fra socialdemokratisk side er vi rigtig glade for og rigtig tilfredse med, at vi har en holdning i Danmark om, at vi skal være fremme i skoene, når det drejer sig om fødevaresikkerhed, sporbarhed og dermed lægge et godt sikkerhedsnet under, at vores erhverv kan være leveringsdygtig i højkvalitetsfødevarer til næsten enhver tid på næsten ethvert marked.
Det er sådan set
det afgørende for os at være med til at sikre.
Det er de elementer, som er indeholdt i det her lovforslag.
Det er de en del af, og vi deltager naturligvis også i diskussionen om, hvorvidt der skulle være tekniske udfordringer i forhold til det.
Vi er positive over for forslaget og vil støtte det og håber på, at det fortsat er med til at sætte en streg under, at Danmark er et af de bedste lande, når det gælder fødevaresikkerhed og sporbarhed.
Henrik Høegh (V), 2012-04-13:
Jeg skal meddele, at jeg oplæser ordførertalen for hr. Erling Bonnesen, som ikke kan være til stede.
Lovforslaget indeholder en række ajourføringer.
For det første sikrer man, at det bliver nemmere for den enkelte svineavler at købe mærker til sine dyr.
Ansvaret for, at mærkerne lever op til kravene på området, lægges over på producenten eller sælgeren frem for på den enkelte landmand.
Det giver en mere rimelig ansvarsfordeling på et område, hvor der er en del tekniske krav.
For det andet fastlægger man et beredskab til at håndtere kemisk forurening af foder til dyrebesætninger, hvilket vi så eksempler på sidste år, da tyske besætninger havde fået foder forurenet med dioxin.
Det betyder, at vi får et beredskab til at håndtere kemisk forurening af foder på lige fod med sygdomme og infektioner.
For det tredje indføres pligt til at indberette diagnostiske fund i forbindelse med undersøgelse af sygdomme hos dyr.
For det fjerde gives der mulighed for at straffe manglende efterlevelse af påbud i forbindelse med gult kort-ordningen.
Helt konkret pålægges en bødestraf for manglende efterlevelse af påbud om supplerende veterinærfaglig vurdering i forbindelse med skærpet tilsyn.
Og jeg vil gerne i den forbindelse spørge ministeren om, hvilket bødeniveau man påtænker.
For det femte søger man at tilpasse kategorien ungkvæg, så slagtekvægbesætninger med stude ikke pludselig skal fordoble antallet af dyrlægebesøg uden nogen veterinærfaglig begrundelse, blot fordi en enkelt kalv er over en bestemt alder.
Generelt har vi nogle tekniske spørgsmål, som vi gerne vil have afklaret under udvalgsarbejdet, men samlet set kan Venstre, som lovforslaget ligger, støtte forslaget.
Mette Bock (LA), 2012-04-13:
Ministeren udtrykker undren over, hvad det mon er, der er så stor usikkerhed omkring.
Og jeg synes, det er fremgået meget tydeligt, at det er det ufuldstændige kortgrundlag; det er mangel på definition af, hvilke vandløb og søer der ikke er omfattet; det er manglende retningslinjer for, hvorfra randzonebredden skal beregnes; og det er usikkerhed omkring, hvorvidt der er tale om ekspropriation, eller om der blot skal gives en kompensation.
Så jeg synes faktisk, at det er fremgået meget tydeligt, hvad det er, der er usikkerhed omkring.
Jeg vil bede ministeren om her fra Folketingets talerstol at give en garanti for, at hvis ikke disse forhold er på plads, fra den dato loven skal implementeres, så bliver loven udskudt.
Mette Gjerskov (S), 2012-04-13:
Det har noget at gøre med det lovforslag, der blev vedtaget af VKO sidste år.
Kortgrundlag, og hvor bræmmerne skal regnes fra og alle de der ting, har intet at gøre med det lovforslag, vi behandler i dag.
Det eneste element, fru Mette Bock kommer med, som måske kunne være relevant, er ekspropriationsspørgsmålet.
Og der har jeg sagt meget, meget klart, at der ikke er tale om ekspropriation efter min vurdering, efter Fødevareministeriets vurdering og efter kammeradvokatens vurdering.
Det er simpelt hen det bedste, man kan levere ved en første behandling af et lovforslag.
Man kan ikke levere mere.
Så må det i sidste ende være op til en domstol at træffe en beslutning.
Hvis den beslutning skulle gå mig imod, er det klart, at så vil jeg ændre loven.
Jeg tror ikke, at der findes nogen bedre garanti i det her Folketing for, at man overholder grundloven, end det, jeg giver her.
Mette Bock (LA), 2012-04-13:
Jeg står altså uforstående over for det svar, for jeg kan ikke se, hvordan man kan give adgang til randzoner, som man ikke ved hvor skal ligge.
Det undrede jeg mig utrolig meget over.
Så det vil jeg faktisk gerne lige have et konkret svar på.
Den næste ting er: Hvordan vil ministeren give adgang til randzoner omkring søer, der måske ligger omgivet af dyrkede marker?
Mette Gjerskov (S), 2012-04-13:
I forhold til spørgsmålet om, hvor randzonerne skal ligge, har det ikke noget med det her forslag at gøre, men det er da korrekt, at vi giver adgang til de randzoner, der kommer.
De skal ligge i op til en 10-meters-bræmme langs danske vandløb.
Så nemt er det faktisk.
I forhold til spørgsmålet om, hvordan vi giver offentligheden adgang til en sø, der ligger ude i en dyrket mark, så går jeg ud fra, at det drejer sig om en sø, der ikke er vandløb til.
Den er der ikke adgang til, medmindre man kan komme til den på en eller anden måde via et sted, der er adgang til.
Ellers er der ikke adgang.
Jeg har svært ved at forestille mig, at folk vil komme i svæveflyver eller et eller andet.
Man skal kunne komme ad en sti eller en vej eller via et andet udyrket areal, hvor der er offentlig adgang.
Så synes jeg også, det er vigtigt at få tilføjet, at jeg rent faktisk har stor forståelse for, at der er landmænd og lodsejere derude, som er bekymrede ved, at der kommer for mange mennesker ind på deres arealer.
Derfor er der undtagelsesbestemmelser for det, og jeg har rent faktisk også tænkt mig at iværksætte en kampagne for at forklare borgerne, hvad der er rettigheder og pligter, når man færdes i de her arealer.
Det synes jeg også er vigtigt.
Lene Espersen (KF), 2012-04-13:
Jeg indledte min tale med at sige, at vi for at undgå at få alle de her præfabrikerede spørgsmål naturligvis står ved det, der allerede er vedtaget.
Men det, der er det store problem, vil jeg sige til fru Camilla Hersom, er jo det her ændringsforslag til lovforslaget.
Det ændrer grundlæggende på de præmisser, der var, da den aftale om randzonerne blev indgået i sin tid.
Og det er jo det, vi er dybt, dybt bekymrede over, for man vælger at sige, at der så er nogle områder, som den borgerlige regering valgte at sige at landmændene rent faktisk kunne dyrke bestemte afgrøder på, men som de nu ikke kan dyrke dem på, og det er det, hele diskussionen handler om.
Mette Gjerskov (S), 2012-04-13:
Jeg vil gerne sige, at jeg synes, det er mærkeligt igen at høre, at det skal undersøges til bunds.
Jeg ved ikke, hvad det er, der skal undersøges til bunds.
Altså, der er ved at blive udarbejdet et kortmateriale.
Det er fair nok, og der har jeg sagt, at den fuldstændige opgørelse af randzonerne og af bredden af randzonerne – for det er jo op til 10 m, der er besluttet – samt kortmaterialet, selvfølgelig skal være færdigt, før loven kan træde i kraft fra den 1. september.
Det er der ikke nogen tvivl om.
Jeg kan i hvert fald sige, at bredden af randzonerne skal ligge på plads i juli måned.
Det er min klare betingelse, men ellers ved jeg ikke, hvad det er, der skal undersøges.
Jeg er overbevist om, at der ikke er tale om ekspropriation.
Kammeradvokaten er enig, mit ministerium er enig, og så har jeg svært ved at se, hvad det mere er, vi skal overveje.
Så kan det kun i sidste ende være op til en domstol, og den kan jeg ikke på forhånd tage ind i et lovforslag.
Lene Espersen (KF), 2012-04-13:
Jamen jeg vil gerne sige til fødevareministeren, at det måske ville være formålstjenligt for forståelsen af den her debat, at fødevareministeren så læste høringssvaret fra Advokatrådet, for Advokatrådet har sådan set to indvendinger.
De havde sådan set en principiel indvending, allerede da det første forslag om randzoner forelå.
Det var en indvending om, hvorledes denne indskrænkning i den private ejendomsret rammer den enkelte.
Hele argumentationen for, at det ikke er ekspropriation, er jo, at det er en generel regel, og at den ikke rammer den enkelte urimelig hårdt, men det kan man jo ikke vide, når det ikke er ført ud i livet.
Det næste, som Advokatrådet så tilføjer i høringsrunden omkring dette lovforslag, altså L 145, er, at spørgsmålet om kompensation og kompensationens størrelse naturligvis også spiller ind, og derfor er mit spørgsmål til ministeren naturligvis – og det stiller jeg så skriftligt, for det er nok det mest formålstjenlige, tror jeg – om der, når det grundlag foreligger, er en mulighed for, at Advokatrådet kan høres igen.
Så vil jeg godt gentage mit spørgsmål fra før.
Hr. Henrik Høegh nævnte nogle beløbssatser for kompensation, og jeg har fuld forståelse for, at det her skal forhandles med Europa-Kommissionen, og derfor vil jeg heller ikke holde ministeren op på et bestemt beløb i dag.
Men det er dog rimeligt at spørge til, om det beløb, som hr. Henrik Høegh nævnte, også er det beløb, som er udgangspunktet for ministeren.
Det tredje spørgsmål går på, om det gør indtryk på fødevareministeren, at Vildtforvaltningsrådet og mange af de naturorganisationer, der kerer sig om beskyttelse frem for benyttelse rent faktisk er meget bekymrede for det her lovforslag, og om det også er noget, der kan indgå i de videre overvejelser.
Mette Gjerskov (S), 2012-04-13:
Jeg gerne sige, at de overvejelser fra Advokatrådet, som bliver refereret her, jo netop er den slags overvejelser, som vi har drøftet med kammeradvokaten.
For når man skal overveje, om en lov er ekspropriation, så skal man ind og vurdere, hvor meget det her går ud over den enkelte lodsejer.
Derfor er der jo her i loven en bestemmelse om, at randzonerne højst må udgøre fem procent af en ejendom.
Den undtagelse har man lavet, og det var noget VKO lavede i sin tid.
Der er to ting, jeg egentlig vil fremhæve.
For det første vil jeg fremhæve naturbeskyttelsesloven, som siger, at hvis det går ud over naturen på nogen måde, så kan man lave restriktioner på offentlighedens adgang.
Det er den ene ting.
Den anden ting, jeg gerne vil fremhæve, er, at vi i lovforslaget faktisk har givet en mulighed for, at hvis man bor på en ejendom, hvor man blev særlig ramt af borgernes adgang – altså et eller andet naturskønt bynært område – og man er bekymret for, at hele familien Danmark kommer på søndagspicnic på ens ejendom, så kan man simpelt hen gå ind og dispensere fra offentlighedens adgang.
De ting betyder altså i kombination, at der ikke er tale om ekspropriation, og at man har taget så meget hensyn til lodsejeren, at det her er balanceret i forhold til, at man skal forhindre forurening og sikre offentlighedens adgang, men også sikre lodsejeren.
Den balance er til stede i lovforslaget, og det er jeg rigtig glad for.
Vi har arbejdet rigtig grundigt med det.
Lene Espersen (KF), 2012-04-13:
Jeg lyttede meget nøje til ministerens besvarelse her under førstebehandlingen, og jeg kunne forstå, at ministeren forsøgte at berolige ikke bare de bekymrede ordførere her i Folketingssalen, men også de mange borgere, der er bekymrede for, hvad konsekvenserne af lovforslaget er.
Jeg hørte ministeren sige, at det her naturligvis skal undersøges til bunds, herunder også den bekymring, der har været i forhold til den yderligere indskrænkning i den private ejendomsret, som dette lovforslag er udtryk for.
Derfor er mit spørgsmål også til ministeren: Når man har et kortgrundlag på plads og har 5-procents-loftet på plads, og man har afklaret spørgsmålet om kompensation, vil ministeren så være indstillet på at lade det, som man sådan set har tænkt sig at føre ud i livet, indgå i en ny høringsrunde, hvor Advokatrådet får mulighed for at vurdere sagen igen?
For Advokatrådet havde jo sådan set bedt om på et – om man så må sige – belyst grundlag at kunne vurdere spørgsmålet omkring grundlovens § 73.
Det har der jo ikke været mulighed for, fordi de ting ikke foreligger, så jeg vil bare spørge ministeren, om der er den mulighed.
Og i tillæg til det – i fortsættelse af ministerens svar på hr. Henrik Høeghs spørgsmål – om ministeren i udgangspunktet vil ligge på det kompensationsniveau, som hr. Henrik Høegh spurgte til.
Camilla Hersom (RV), 2012-04-13:
Nu bliver det igen fremhævet af ordføreren på talerstolen – andre talere har også sagt det – at der er stor usikkerhed om, hvilke kort der skal ligge til grund for, hvor de her randzoner skal etableres ifølge loven osv.
Jeg vil gerne bede ordføreren om at bekræfte, at der allerede eksisterer en lov om randzoner, som jo i sagens natur skal basere sig på det her materiale, som er under udarbejdelse, og at det, at vi udskyder det lovforslag, vi behandler i dag, overhovedet ikke vil ændre ved det, for det lovforslag, vi behandler i dag, omfatter to ændringer: offentlighedens adgang og det faktum, at man ikke må dyrke energiafgrøder.
Det har ikke noget med randzonerne som sådan at gøre, for det eksisterer der allerede en lov for, og det vil ikke ændres, ved at vi tager det her af bordet.
Mette Bock (LA), 2012-04-13:
Jeg tillader mig at tolke det her som et løfte fra SF om, at er disse forhold ikke på plads inden den 1. september, bliver lovens implementering udskudt.
Mit næste spørgsmål er, om SF vægter naturhensynet højere end respekten for den private ejendomsret i Danmark.
Ida Damborg (SF), 2012-04-13:
Jeg synes, jeg har redegjort rigtig meget for den private ejendomsret.
SF respekterer den private ejendomsret.
Den grundlovssikrede private ejendomsret respekterer SF.
SF er blot af den opfattelse, at dette er en generel bestemmelse, præcis som det har været det, når vi har fået adgang til strand eller skov, som også har været privatejet, og når man taler om generelle bestemmelser, er det ikke en krænkelse af den private ejendomsret.
Det synes jeg at jeg har redegjort for flere gange.
Naturligvis respekterer SF den private ejendomsret.
René Christensen (DF), 2012-04-13:
Det er spændende at høre SF's ordfører tale om den private ejendomsret.
Nu lagde jeg ikke mærke til, hvilke sko ordføreren havde på, da ordføreren gik op.
Det er jo det, man måler det på, altså om man går i fodformede sko, eller man har nogle andre sko på.
Det er bare lidt skægt, at vi nu er inde omkring det her.
Ordføreren var jo meget, meget glad for den her lovgivning, og hvorfor er ordføreren eegentlig det?
Det er, fordi det er første spadestik til at gå ind og undergrave den private ejendomsret.
Så sagde ordføreren før, at det ikke var i ordførerens tid.
Nu har jeg været inde at kigge lidt på det forskellige, og jeg har også læst det tidligere.
Jeg mener, at det var i 2006 eller 2007, at der blev lavet et nyt principprogram.
Før den tid havde man jo revolution.
Det forsvandt fuldstændig med de nye.
Nu har jeg været inde at kigge lidt på nettet, og jeg kan læse i en avis fra 2008
Villy Søvndal er i de seneste dage og seneste måneder kommet med en række overraskende udtalelser om ejendomsret og kapitalisme.
Nyhedsavisen kunne således 1. maj referere SF’s formand for at sige, at SF ikke længere er modstander af kapitalismen, og i et interview i Weekendavisen, har Søvndal slået fast, at »et opgør med ejendomsretten til produktionsmidlerne« ikke længere er på SF’s dagsorden.
Det var i 2008.
For det får man sådan set lidt en fornemmelse af.
Ida Damborg (SF), 2012-04-13:
Jeg viser glad og gerne hr. René Christensen mine sko, når jeg forlader denne talerstol.
Jeg har lidt svært ved at se, hvad en opridsning af journalisters tolkning af mulige ændringer i SF's principprogram for 5 år siden har at gøre med randzonerne, men jeg vil gerne igen stå på mål for den private ejendomsret.
Naturligvis er det den private ejendomsret, men det er ganske klart, at SF er glad for, at dyr og natur og danskerne har mulighed for at bevæge sig rundt i de her randzoner med alle de undtagelser, som jeg har nævnt tidligere i min ordførertale.
Det er vi glade for.
Jeg har redegjort for, at lodsejerne ikke har noget krav på kompensation til det her, fordi det er en generel bestemmelse, men vi rækker gerne hånden ud til et erhverv.
Det gør vi gerne.
René Christensen (DF), 2012-04-13:
Nu er SF jo kommet i regering.
Man har fra sin fødsel og frem til 2008 tordnet imod kapitalismen.
Man har tordnet imod, at der var nogen private, der skulle eje noget som helst.
Det var staten, der skulle eje det hele.
Så fordi man gerne vil til magten – det vil man gerne – har man ændret på sit principprogram.
Man har ændret på, hvad man har sagt.
Nu kan man også se, at det begynder at give noget uro, at man faktisk har ændret på sin politik.
Men hvad er politik?
Det er jo, hvem vi er, og hvad vi tror på.
Det kan man jo bare frygte, og det første, ordføreren sagde, da ordføreren gik på talerstolen, var, at det her var fantastisk godt, det var en fantastisk dag.
Så kan man jo tro, hvad man vil, men i forhold til hvad SF har kæmpet for i langt størsteparten af sin levetid, kan man bare spørge, om det her lige er den første vej til noget af det, man egentlig gerne vil.
Det kan godt være, at man skriver noget på papiret, men det er jo sjovt, at der er den store uro i SF, og det er sjovt, at man kan se, at der er en partiformand, der bliver gået efter i skoene, fordi man siger, at man ikke mere vil kæmpe for at fjerne den private ejendomsret, og nu en ordfører, der glæder sig over, at man endelig går ind og laver et indhug i den.
Ida Damborg (SF), 2012-04-13:
Jeg er ikke uenig, hr. formand, i, at vi med det her bevæger os på kanten af det her forslag.
Jeg er nødt til at sige til hr. René Christensen, at længe før der var noget, der hed Dansk Folkeparti, var SF en kæmper for naturen, for at miljøhensyn blev en del af dagligdagen for mange danskere.
Vi gjorde det glad, vi gjorde det gerne.
Den private ejendomsret vil jeg gerne redegøre for endnu en gang, hvis hr. René Christensen har svært ved sådan helt at høre efter.
Henrik Høegh (V), 2012-04-13:
Fru Ida Damborg roste i sit indlæg de landmænd og lodsejere, der har lavet spor i landskabet, og hun har meget respekt for dem.
Det er jeg helt enig med ordføreren i.
Jeg synes, det er en flot indsats.
Man har siddet sammen med friluftsorganisationerne, har set på arealerne og har fundet ud af, hvor der er nogle udsigtspunkter, hvor det kunne være interessant for besøgende at komme forbi i den her natur i det her område, og hvor der er noget, der skal beskyttes, enten af hensyn til privatlivets fred eller af hensyn til fauna og andet, altså hvor det af hensyn til landmanden og af hensyn til friluftsorganisationernes medlemmer og andre ville være rigtigt at lede de besøgende igennem det pågældende areal.
Hvordan har ordføreren det med, at det arbejde, de har siddet og lavet, nu skubbes til side, fordi man siger: Basta, nu er der adgang ved alle vandløb og søer?
Ida Damborg (SF), 2012-04-13:
Jeg synes ikke på nogen måde, at det store, dejlige arbejde lavet af organisationer og lodsejere bliver skubbet til side.
Jeg ser det faktisk som en fortsættelse af dette arbejde, netop fordi det for det første har vist sig ikke at give de store gener, og fordi vi for det andet kan se, at danskerne får større ejerskab, rydder pænt op efter sig og passer på naturen, når de er ude at opleve naturen.
Men jeg vil sige til hr. Henrik Høegh, at vi i SF ønsker, at alle danskere får denne mulighed, og at det ikke kun er i områder, hvor lodsejerne stiller sig velvilligt an.
SF har stor tiltro til forvaltningens folk i såvel statsadministrationen som ude i kommunerne.
Vi har stor tiltro til, at det her er noget, man kan nå.
Vi politikere er jo nødt til at tage udgangspunkt i de orienteringer, vi får: Det her er muligt – godt, så er det det, vi gør.
Jeg vil sige, at jeg anser det for muligt.
Hvad nu hvis det ikke er muligt, hvis det viser sig, at det er fuldstændig umuligt?
Jamen forudsætningen er jo, at vi kan udpege, hvor randzonerne er, så jeg synes, det svar giver sig selv.
Forudsætningen er naturligvis, at vi kan udpege randzonerne, at vi kan finde de op til maks. 5 pct. af en lodsejers areal, der skal udlægges til randzone.
Det her er en enestående mulighed for at give almindelige mennesker adgang til vores dejlige natur og en mulighed for dyr og planter til at få et helle i vores meget intensivt dyrkede land.
Mette Bock (LA), 2012-04-13:
Det er mit indtryk, at SF i hvert fald temmelig ofte trutter ret højt i trompeten omkring vigtigheden af, at vi lever i et retssamfund her i Danmark.
Derfor vil jeg spørge, om fru Ida Damborg opfatter det som værende i overensstemmelse med retssamfundets principper, at man gennemfører en lovgivning, inden vi har et kendt kortgrundlag, inden der foreligger klare definitioner af, hvilke vandløb og søer der er omfattet, og inden vi har klare retningslinjer for, hvor randzonebredden faktisk skal beregnes fra
Esben Lunde Larsen (V), 2012-04-13:
Tak for det.
Jeg skal undlade at kommentere ordførerens frækhed, i forhold til at landbruget opfører sig som et impulsstyret barn.
Her er tale om et erhverv, der skaber arbejdspladser til 150.000 i følgeindustrien, og som har en eksportværdi på op mod 100 mia. kr. i Danmark.
Så at tale om et impulsstyret barn er en frækhed, som jeg længe ikke har hørt tale om.
Ordføreren siger, at det er en god dag for naturen.
Jamen hvilken natur?
Det er jo ikke agerlandets dyr, det er jo ikke haren og agerhønen, som det her er godt for.
De bliver jo forstyrret.
Det her er netop arealer, hvor de skal kunne være.
Det andet, jeg gerne vil spørge ordføreren om, er udtrykket »uden at dyrke arealerne«.
Ideen med energiafgrøder er jo, at de optager f.eks. kvælstof.
De er netop med til at sikre naturen.
Ida Damborg (SF), 2012-04-13:
Hr. Esben Lunde Larsen ville ikke kommentere det, og så blev det alligevel en stor ting.
Når jeg snakker om et barn, der vil have mere og mere, handler det også om, at man først får hektarstøtte, og så vil man oven i købet kompenseres.
Man får altså støtte to gange fra fællesskabet, men man synes så heller ikke, at der er nogen idé i at skulle give fællesskabet adgang til randzonerne.
Det synes jeg er en smule forkælet.
I forhold til energiafgrøder vil jeg sige til hr. Esben Lunde Larsen, at det er sådan ude i den virkelige verden, at der ikke er interesse for at dyrke energiafgrøder, hvis man ikke har mulighed for at gøde eller sprøjte, fordi energiafgrøder har brug for rigtig megen gødning i især spiringsperioden.
Det er baggrunden for, at vi har sagt, at vi synes, de skal henligge fuldstændig dyrkningsfri, så det giver mulighed for harekillingen og for agerhønen og for nogle af de andre dyr i agerlandet at få steder, de kan putte sig og gemme sig for store maskiner.
Esben Lunde Larsen (V), 2012-04-13:
Med hensyn til den debat, der har været omkring tidsplanen for det her, vil jeg gerne spørge SF's ordfører om problemerne med at nå at implementere forholdene.
Jeg vil også gerne høre SF's ordfører, om det kortmateriale, der ligger, er anvendeligt, som det er.
Der har bl.a. fra nogle af landets kommuner været rejst kritik af, at der ikke er overensstemmelse mellem kommunernes indmeldinger og miljøcentrenes indmeldinger på eksempelvis åer og vandløb.