runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Damgaard Larsen (V), 2008-03-11:
Det mener jeg bestemt jeg har svaret på.
Men det er vigtigt, at vi ser på, hvordan vi i fremtiden kan sammentænke både den militære indsats og den civile indsats for at stabilisere sikkerheden i et land, hvor vi går ind.
Og det er der fremtid i, det er der perspektiv i, frem for at skue tilbage.
Frank Aaen (EL), 2008-03-11:
Regeringen har jo ikke været bange for at afsætte ressourcer til andre undersøgelser af, hvad der er foregået tidligere.
Det er helt i orden, og det er vi med på.
Men her står vi over for det usædvanlige, at Danmark er gået ind i en krig, som har kostet flere hundredtusinde mennesker livet, hvor der - det må ordføreren vel indrømme - er debat om grundlaget, og hvor vi kan sige, at vi er så tæt på nutiden, at en undersøgelse også kan give et praktisk resultat, nemlig at vejlede os i forhold til det, vi måske gjorde forkert, så vi kan gøre det bedre en anden gang.
Når alt nu er velbelyst og alt er lagt åbent frem, kan jeg ikke forstå, at man har så travlt med at afvise så enkle krav om at få nogen til at kigge på det for at se, om det nu er sådan, at alt er lagt frem og alt er så åbenlyst.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2008-03-11:
Det er således, at alt er blevet fremlagt, som jeg har sagt, og som hr. Frank Aaen også bekræfter her.
Men det kræver en masse ressourcer, både i tid og i økonomi, at lave en undersøgelse, som så måske først er færdig om - hvad ved jeg - 2, 3 eller 4 år.
Det er jo vanvittigt at bruge både tid og økonomiske ressourcer på noget, vi til den tid ikke kan bruge til noget som helst - og heller ikke kan bruge til noget i dag.
Derfor er det langt bedre at bruge de ressourcer på at se på, hvordan vi kan sammentænke den militære og den civile indsats i fremtiden.
Frank Aaen (EL), 2008-03-11:
Undersøgelser om den kolde krig er f.eks. helt o.k.
Det, jeg ikke helt forstår i den argumentation, hr. Flemming Damgaard Larsen kommer med, er, at når alt nu er lagt åbent frem og det er så velbelyst, hvad er problemet så med at lave en undersøgelse?
Hvorfor kan regeringen ikke bare sige: Jamen vil I have det, så værsgo, for vi har ikke noget at skjule; alt er velbelyst, alt er veldokumenteret, der var flertal for det, og vi har ikke noget at skjule?
Kan vi ikke bare sige, at vi får undersøgelsen?
Jørgen Poulsen (NY), 2008-03-11:
Det er jo klart, at der er mange forhold i Montenegro, som må bringes i orden, før landet kan blive medlem af EU: menneskerettigheder, udbredt korruption - og pressefriheden mangler jo en hel del.
Men det er alligevel Ny Alliances opfattelse, at netop en stabiliserings- og associeringsaftale som denne er et af de rigtig gode redskaber til at rette op på de problematiske forhold, så jeg kan bare sige, at Ny Alliance går fuldt og helt ind for det her forslag.
Lone Dybkjær (RV), 2008-03-11:
Det Radikale Venstre kan ligesom de øvrige talere tilslutte sig forslaget til folketingsbeslutning.
Vi synes faktisk, at det er en god model for en associeringsaftale, som EU har udviklet her, og vi synes, at det er en del af formålet med hele etableringen af EU, at man kan være med til at udbrede de sider af EU, som handler om demokrati, beskyttelse af menneskerettigheder osv.
Søren Espersen (DF), 2008-03-11:
Jeg synes bare, begreberne forvirrer mig, for det sker jo ikke hen over hovedet på nogen.
Vi skal bare have en enighed, også med ordføreren, om, at alt, hvad der hedder udenrigspolitik og sikkerhedspolitik, bestemmes i den her sal, og at det er regeringen, der udfører den for hele rigsfællesskabet.
Så der er ikke nogen, der bliver forfordelt her hverken færinger, grønlændere eller danskere.
At situationen bare er sådan, at Danmarks udenrigs- og sikkerhedspolitik bestemmes her, indtil noget andet er bestemt, vil jeg bare have en bekræftelse af.
Karen Hækkerup (S), 2008-03-11:
Må jeg forstå det sidste som et løfte fra De Konservative om, at vi skal se på domstolene som en helhed, når reformen er implementeret og så også dér betragte ressourcespørgsmålet?
For det, vi ved, er jo, at der er for mange sager, der i dag er for lang tid undervejs, at de regler, som regeringen selv har sat op for, hvor hurtigt sagerne skal igennem domstolene, ikke i tilstrækkelig grad bliver overholdt, og at sagerne simpelt hen er for lang tid undervejs.
Det kan man da godt være bekymret over, især nu hvor regeringen netop har indgået en finanslovsaftale med bl.a. Dansk Folkeparti, i hvilken man jo også skærer yderligere ned på det her område.
Så jeg vil bare gerne spørge, om det løfte, som den Konservative ordfører gav, er noget, vi skal vente med at få indfriet, helt til domstolsreformen er rullet endeligt ud, før vi skal se på, om der er behov for yderligere ressourcer til domstolene.
Tom Behnke (KF), 2008-03-11:
Jeg synes jo, det er fint, at fru Karen Hækkerup her kan få forlænget sin ordførertale ved at stille spørgsmål til mig.
Det synes jeg er udmærket.
Vi har jo også lagt mærke til, at det står i det ene høringssvar, og det er vi også opmærksom på.
Men jeg tror, vi skal se det her i en lidt større sammenhæng.
Når den er på plads, vil vi jo i det hele taget komme til generelt at se på, hvordan domstolenes økonomi ser ud, når reformen er fuldt ud implementeret.
Karen Hækkerup (S), 2008-03-11:
Jeg synes, det var en udmærket ordførertale, den konservative ordfører holdt.
Der var bare en enkelt ting, som jeg selv i mit eget indlæg ikke kom rundt om, og som jeg heller ikke har hørt andre ordførere nævne, og nu vil jeg så bruge lejligheden til at spørge den Konservative ordfører, hvad De Konservatives holdning er til noget af det, der står i et af høringssvarene.
Domstolsstyrelsen anfører, at de er bekymrede for, at det her, medmindre man tilfører domstolene ekstra ressourcer, vil få den konsekvens, at de andre sager ved domstolene vil blive forlænget.
Tom Behnke (KF), 2008-03-11:
Jeg skal ikke gentage alle bemærkningerne om, hvad lovforslaget konkret indeholder, men blot konkludere, at vi fra konservativ side kan støtte lovforslaget, som betyder, at Folketinget giver sit samtykke til, at Danmark kan deltage i rammeafgørelserne, som dels har til formål at sikre, at hvis andre lande anmoder os om hjælp til at sikre nogle beviser i nogle konkrete sager, kan vi assistere med det, dels forpligter os til at hjemtage danskere, som er dømt i andre lande, så de kan udstå den straf, de er idømt, her i landet, men på den betingelse, at i det omfang de skulle have fået en straf, som overstiger strafniveauet her i landet, er der mulighed for at nedjustere straffen, så den passer sammen med de spilleregler, vi har her i landet.
Det er et lovforslag, som vi fra konservativ side kan støtte.
Karina Lorentzen (SF), 2008-03-11:
Forslaget omhandler dels en forpligtelse for Danmark til at indhente bevismateriale i Danmark til andre EU-medlemsstater, hvis de beder om det, dels en ordning, hvorefter straffede danskere i andre EU-lande kan overføres til afsoning i Danmark.
For SF at se
er det kompliceret, at to meget forskelligartede forslag er samlet under én hat og dermed skal vedtages samlet.
SF finder umiddelbart forslaget, som forpligter Danmark til at modtage danskere, som er dømt i udlandet, til afsoning i Danmark, positivt, idet resocialiseringsspørgsmålet her vægtes højt.
Det er straks en mere kompliceret opgave med den del af forslaget, som forpligter Danmark til at skaffe bevismateriale på opfordring fra andre EU-lande.
Vi er tilfredse med, at der er visse begrænsninger for, hvad man fra anden side kan kræve foretaget, men i høringssvarene udtrykkes der bekymring for - og den bekymring deles i øvrigt af SF - om der eventuelt kan ske en fravigelse af persondataloven, så den enkeltes retsstilling bliver dårligere, eller om der kan videregives oplysninger, som normalt ikke kan videregives.
Vi er bekymrede for, at Danmark ikke kan kontrollere, hvad der ligger bag en henvendelse fra et andet EU-land, men er forpligtet til at udlevere oplysninger.
Ligeledes ønsker vi mulighed for at beskikke en dansk advokat i forbindelse med klagemuligheden for den enkelte person, da det er en kompliceret og uigennemskuelig proces at klage i det EU-land, som anmoder om bevismaterialet.
SF er forsigtigt positive, men vi har brug for mere tid til at forholde os til høringssvarene og til at stille spørgsmål.
Vi anerkender behovet for en smidigere proces ved behandlingen af bevismateriale, f.eks. i tilfælde med grænseoverskridende kriminalitet, men vi forholder os altså afventende.
Karen Hækkerup (S), 2008-03-11:
Jeg kan tilslutte mig det, der er blevet sagt, og vil bare nævne, at allerede tilbage i 2006, hvor Rådet blev enig om at ville forbedre mulighederne for, at EU-landene hurtigt og mere effektivt kunne samarbejde om bevismateriale, og også om at forbedre reglerne for, at dømte forbrydere kunne udvises til det EU-land, hvor de hører hjemme, var Socialdemokraterne positive.
Vi er også meget tilfredse med det lovforberedende arbejde, der nu er blevet lagt frem for os.
De bekymringer, som tidligere er blevet nævnt, er der taget højde for.
Det er et meget fint og balanceret forslag, vi er blevet præsenteret for, og det kan vi kun være tilfredse med.
Socialdemokraterne støtter forslaget med de begrænsninger, der er lagt ind.
Det gælder både, når det drejer sig om, at vi skal blive bedre til at tilvejebringe bevismateriale og stille det til rådighed for hinanden, og når det drejer sig om, at vi gensidigt skal blive bedre til at anerkende hinandens domme og på en nemmere måde udveksle dømte.
Kim Andersen (V), 2008-03-11:
Det forslag fra justitsministeren, L 79, som vi her har til første behandling, kan man vel nok sige er lidt i familie med det forslag, som vi netop har behandlet.
Vi er i Venstre grundlæggende tilhængere af et øget europæisk politisamarbejde.
Det er en forudsætning for en effektiv og hurtig indsats mod international kriminalitet, og det er afgørende for, at vi har det fornødne terrorberedskab.
Det sikrer bedre muligheder for at fremskaffe bevismateriale fra andre medlemslande.
Det indeholder så samtidig også forbud mod indsamling og udlevering af bevismateriale, når det vurderes, at der er saglige begrundelser herfor.
Vi kan også bakke op om forslagets andet aspekt, nemlig den del, der vedrører udlevering af dømte til strafafsoning i eget land.
Vi synes, det er rimeligt, at medlemslandene selv står for afsoningen af egne statsborgeres fængselsstraffe.
Vi har også forståelse for, at det kan hjælpe den enkelte dømtes sociale reintegration i samfundet.
Det vil sige, at vi så også sikrer, at danske strafferammer holdes og opretholdes.
Vi er meget positive over for forslaget.
Naser Khader (NY), 2008-03-11:
Det er Ny Alliances holdning, at det ikke skal være muligt at unddrage sig retsforfølgelse ved at krydse grænserne.
For at et internationalt retssamfund skal kunne fungere, kræver det derfor smidige regler, der giver myndighedspersoner i de enkelte lande mulighed for at gennemføre en effektiv efterforskning.
Gennemførelsen af Prümafgørelsen er et godt eksempel på et forsøg på at smidiggøre det mellemstatslige samarbejde.
Vi har noteret os, at der i høringssvarene rejses spørgsmål om sikring af sletning af oplysninger, og at justitsministeren har forpligtet sig til en drøftelse med Datatilsynet om sletning af data.
Det ser vi frem til at høre nærmere om under udvalgsarbejdet, for det er jo vigtigt, at vi sikrer os, at den mere effektive efterforskning hen over grænserne altid er i balance med de høje krav til persondatabeskyttelse, vi har i Danmark.
Vi har derfor også noteret os, at justitsministeren i denne sammenhæng fremsætter et forslag til folketingsbeslutning om medvirken til EU’s vedtagelse af en rammeafgørelse om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med det politimæssige og strafferetlige samarbejde.
Fælles mindsteregler, der selvfølgelig ikke betyder, at vi i Danmark skal sænke vores niveau, er en absolut nødvendighed, hvis et internationalt retssamfund skal give god mening.
Men vi er positive over for forslaget og ser frem til udvalgsarbejdet.
Tom Behnke (KF), 2008-03-11:
Jamen det er ikke nogen hemmelighed, at vi også fra konservativ side har den opfattelse og hele tiden har spillet med den faktor, der går ud på, at vi, når politireformen og domstolsreformen er fuldt ud implementeret, da naturligvis skal se på, hvordan det så kom til at se ud.
For selv om det er en meget gennemarbejdet reform for både politiets og domstolenes vedkommende, vil der da altid være noget, som man efterfølgende er nødt til at se på, med hensyn til hvordan vi helt præcis er landet.
Der kommer vi selvfølgelig også til at se på økonomien.
Det, der er meningen med reformerne, er jo altså, at domstolene bliver hurtigere og bedre og fagligt stærkere til at vurdere og håndtere de sager, der bliver forelagt.
Det er jo formålet med reformen.
Hvor langt man når i den retning, og hvordan det så spiller sammen med den konkrete økonomi, ser vi til den tid.
Men at der i den sammenhæng er sket besparelser på omsorgsområdet, er jo ikke tilfældet.
Den finanslov, som vi har lavet forlig om nu, handler om, at man for nogles områder i år laver det, der hedder en tvungen opsparing.
Pengene kan så bruges det mere næste år, så det er ikke et spørgsmål om, at der er lavet besparelser på domstolsområdet.
Det er der ikke.
Line Barfod (EL), 2008-03-11:
Alligevel har vi valgt at sige, at man har ret til at have en forsvarsadvokat i Danmark.
Vi har ikke valgt at sige, at det er nok at have tillid til, at anklagemyndighed og domstole træffer de rette afgørelser.
Vi har valgt at sige, at det er afgørende, at man har ret til en forsvarsadvokat.
Det behøver altså ikke at reduceres til et spørgsmål om tillid.
Retssikkerhed handler om, at man mener, at det er nødvendigt generelt at have mulighed for at forsvare sig.
Hvis man er en borger eller en lille virksomhed i Danmark og skal forsvare sig mod en sag, der kører for en domstol i den anden ende af Europa - på et sprog, man overhovedet ikke forstår, og om en sag, man ikke aner hvad går ud på, om et strafbart forhold for noget, der overhovedet ikke er strafbart i Danmark, og som man derfor ikke kan sammenligne med - hvad er så ens muligheder for at forsvare sig, når man ikke engang kan få en advokat i Danmark?
Og selv om man kunne få en advokat i Danmark, kan man ikke for den danske domstol prøve at få en proportionalitetsafgørelse om, hvorvidt det indgreb nu også er nødvendigt eller ej.
Lene Espersen (KF), 2008-03-11:
Jeg er grundlæggende meget uenig i den måde, hr. Morten Messerschmidt argumenterer på.
Først og fremmest vil der i alle lande ske fejl.
Jeg vil også sige til hr. Morten Messerschmidt, at den her sag jo sådan set handler om, om man mener, at der er et overvæld af sager, hvor de krav, man stiller fra udenlandske myndigheders side til beviser, man ønsker at benytte sig af fra Danmark, er fuldstændig urimelige.
Er der den ene skandale efter den anden, som vi kan fremvise, hvor det har været nødvendigt at lave det her dobbelttjek, før man udleverer beviser til brug for en retssag i et andet land?
Nej, det er der ikke eksempler på.
Jeg synes, det er meget væsentligt som punkt 1 at anerkende andre EU-lande som fuldgyldige medlemmer af EU, også på det retslige område, og som punkt 2 mener jeg altså også, at det i sig selv er en meget vigtig pointe, at de steder, hvor man kan undgå dobbeltkontrol, men bare have en enkelt domstolskontrol, er det da er at foretrække, hvis det betyder, at vi kan få en mere effektiv behandling af straffesager og dermed også en hurtigere rettergang.
Så jeg vil vende det her om og sige, at jeg tror, at det her er et godt skridt frem for retssikkerheden, at man nu får et mere effektivt system.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-03-11:
Nu er forholdet så bare det, at en række af de her lande altså har et korruptionsniveau på linje med Botswana og Cuba, og det kunne justitsministeren måske godt forholde sig til.
Det er rigtigt nok, at en række af de sager, som føres efter artikel 6, handler om langsommelighed i retsplejen.
En af de sager, jeg husker, som ikke handlede om det, er fra Grækenland, blev fældet over Grækenland.
Den handlede om, at politimyndigheden ganske enkelt sagde til nogle udlændinge, der på græsk territorium blev grebet med narkotika på sig
de her udlændinge forstod ikke græsk - at hvis de alligevel mente, de var uskyldige, var der ingen grund til, at de fik stillet en tolk til rådighed.
Det sagde altså de græske myndigheder, og så kørte hele sagen uden tolk, så de her mennesker overhovedet ikke fattede, hvad der foregik omkring dem, og de blev selvfølgelig dømt.
Det lever jo altså næppe op til almindelig anerkendte retsprincipper, og det blev også dømt ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Det hjælper os jo bare ikke ret meget, hvis de danske myndigheder ikke må lave en vurdering af de sager og de anmodninger, som kommer fra de græske myndigheder eller fra de rumænske myndigheder eller fra de bulgarske, cypriotiske eller andre myndigheder.
Det, jeg bare beder ministeren om at forholde sig til, er, at ja, i Danmark klarer vi os rent faktisk rigtig godt, men det er ikke alle 27 lande, der gør det.
Man kan ikke både udvide EU i bredden og i dybden.
Nu har regeringen udvidet i bredden, og så er det altså det forkerte skridt også at gøre det i dybden.
Tak for ministerens besvarelse i forbindelse med de bekymringer, som jeg og Dansk Folkeparti har rejst i den her debat.
Jeg synes dog ikke helt, jeg fik et klart svar på, hvad løsningen på problemerne egentlig er, nemlig det forhold, at danske myndigheder ikke må efterprøve kendelser, afgørelser, fra bulgarske, rumænske, polske og andre domstole og andre offentlige myndigheder, når de anmoder os om at medvirke til at efterforske noget, som i øvrigt ikke engang behøver at være kriminelt efter dansk ret.
Når nu justitsministeren kigger på den praksis, der danner sig ved Menneskerettighedsdomstolen i Strasbourg, og måske særligt forholder sig til artikel 6, altså spørgsmålet om retfærdig rettergang, vil jeg gerne høre, om det er justitsministerens opfattelse, at der er fuldstændig proportionalitet i mængden af sager mod EU-landene ved Menneskerettighedsdomstolen,
eller om det er ministerens opfattelse, at der tværtimod måske er nogle lande, som har en meget markant sagspukkel ved Menneskerettighedsdomstolen
Og kunne det ikke skyldes, at der faktisk i disse lande er meget alvorlige problemer med at sikre en retfærdig rettergang efter menneskerettighedskonventionens artikel 6?
Naser Khader (NY), 2008-03-11:
Som jeg tidligere har sagt er vi i Ny Alliance absolut med på at sikre et effektivt internationalt retssamfund.
Derfor vil jeg også med det samme tilkendegive, at vi er positive over for forslaget.
Men som jeg også har påpeget tidligere, bør man sikre, at persondatabeskyttelsen og dermed den enkeltes retssikkerhed ikke sættes over styr.
Jeg har derfor også noteret mig, at Datatilsynet i deres høringssvar siger, at ændring af lov om Det Centrale Dna-profil-register giver meget vidtgående adgang til at videregive oplysninger, uden at rigspolitiet, som fører registeret, foretager en nærmere vurdering af videregivelsen.
Og det er jo en stærk indvending.
Jeg har også noteret mig justitsministerens bemærkninger til høringssvaret, men jeg synes altid, vi bør være særlig opmærksomme, når vi giver en videre adgang til personoplysninger, end vi ellers har.
Jeg regner derfor med, at justitsministeren bl.a. iagttager persondatalovens regler om proportionalitet.
Dertil kommer, at bl.a. Advokatrådet har nogle stærke indvendinger mod lovforslaget, og her må udvalgsarbejdet afdække nærmere, om lovforslaget holder vand så at sige over for de indvendinger, der er blevet fremført.
Det er vigtigt, at vi ikke ad bagvejen får forringet borgernes retsstilling, fordi vi har for meget fart på.
Men som sagt er vi i Ny Alliance positive over for lovforslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-03-11:
Jeg har ikke nogen forventning om, at Det Radikale Venstre med 5,1 pct. opbakning i den danske befolkning skulle kunne tilrette EU's rammedirektiver 100 pct. efter radikale ønsker.
Det kan være svært nok at få Folketingets beslutninger til at blive tilrettet efter radikale ønsker - det kan være, at vi skal tage et niveau ad gangen.
Det er sådan set det, vi går op i, og det, vi diskuterer her i Folketingssalen i dag.
Platheden omkring det retoriske niveau og hr. Morten Messerschmidts selvcentrering skal jeg undlade at kommentere.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-03-11:
Når nu hr. Ammitzbøll nævner det, vil jeg sige, at det retoriske niveau i hr. Ammitzbølls taler sjældent er så højt, at man bør lytte efter, før man selv bliver nævnt.
Så derfor min reaktion.
Men jeg vil alligevel gerne bore lidt i, at hr. Ammitzbøll siger, at man vil give et 98 pct. ja til det her forslag.
Betyder det så, at hr. Ammitzbøll er 98 pct. sikker på, at Det Radikale Venstre med sit vældige mandattal vil være i stand til at overbevise hele EU om, at lige den passage, som altså handler om, at de danske myndigheder ikke må foretage en proportionalitets- og nødvendighedsvurdering - altså, at der er et forbud - skal tages ud af rammeafgørelsen, eller hvordan skal man præcis forstå det?
For hr. Ammitzbøll kan jo ikke komme udenom, at de retsgarantier, han mener skal være der for tunesiske terrorister, altså ikke er til stede i det her lovforslag.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-03-11:
Man kan jo sige, at det vel fremgår med al ønskelig tydelighed, også for dem, der måtte følge med i debatten her, at det retoriske niveau i hvert fald er svunget lidt ud af konceptet.
Jeg vil sige, at Det Radikale Venstre ikke vil holde hånden over terrorister, og folk, der måtte blive dømt for terror, og som ikke har dansk statsborgerskab, vil vi gerne være med til at udvise fra Danmark.
Vi synes sådan set bare, at der skal en domstol ind over, og vi tør ikke overlade det til justitsministeren eller andre at beslutte, om folk er terrorister eller ej.
Så vil jeg bare sige, at hvis man havde lyttet til hele min ordførertale og ikke kun fra det øjeblik, hvor jeg nævnte hr. Morten Messerschmidts navn, så ville man vide, at jeg faktisk sagde, at vi var bekymrede over, at de retsgarantier, vi kunne ønske, måske ikke var eksplicit nok givet, og at vi har tænkt os at gå nærmere ind i det i udvalgsbehandlingen.
Så bare rolig, vi giver ikke et 100 pct. ja her fra talerstolen, men et 98 pct. ja.
Morten Messerschmidt (DF), 2008-03-11:
Jeg vil gerne takke for, at hr. Simon Emil Ammitzbøll sådan kan få korrigeret, at det kun var hr. Simon Emil Ammitzbøll, som syntes, man skulle holde terrorister i landet, og at de nævnte partier godt ville af med dem.
Det er jo sådan set rart at få på plads.
Men så må det måske i den sammenhæng være mig tilladt at spørge om, hvordan det kan være, at hr. Simon Emil Ammitzbøll i den tale, han nu har holdt, overhovedet ikke har beskæftiget sig med, at de retsgarantier, som han er meget optaget af at terrorister får, nu bliver slettet, når det gælder EU-statsborgere.
Er det ud fra en radikal tankegang helt i orden?
Altså, er det kun folk, der er født i den muslimske verden og har lyst til at sprænge tegnere ihjel, som har retsgarantier, eller gælder det også folk, der måske bare er tiltalt for andre kriminelle aktiviteter?