runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henriette Kjær (KF), 2008-11-19:
Jeg vil gerne starte med at udtrykke min undren over, at man genfremsætter de her to forslag, som sidst blev behandlet den 29. januar 2008, for Folketingets sammensætning har jo ikke ændret sig.
Det har vores holdning heller ikke, og vi siger stadig væk nej til begge forslag.
Det andet lovforslag, L 35, skal give mulighed for, at et parti, der har sideordnet opstilling i en storkreds, kan beslutte, at partistemmerne i storkredsen ikke skal tilfalde nogen kandidat.
Det betyder jo så, at det alene er de personlige stemmer, der er afgørende for, hvem der bliver valgt.
Som vi også lagde vægt på, sidst vi behandlede de her lovforslag, har vi en forholdsvis ny valgkredsreform, som vi kun har haft erfaringer med ved et valg.
Da vi vedtog den, blev det diskuteret meget, om de nye valgkredse ville medføre amerikanske tilstande, altså en the winder takes it all-tendens.
For os at se vil de her forslag være med til at forstærke den effekt
Den stærke, etablerede og kendte kandidat vil have nemmere ved at komme til at stå højt oppe på den sideordnede liste og vil kunne drage nytte af sine mange trofaste vælgere, som vil stemme personligt, mens den unge kandidat kan have svært ved at komme til at stå højt oppe på den sideordnede liste og få svært ved at få mange personlige stemmer ved det første valg.
Og så kan vores frygt være, at det kan blive svært at få nye kandidater til at stille op overhovedet.
Der er også forskel på, hvor trofaste vælgerne er.
På landet er der større tradition for at støtte sin folketingsmand m/k ved at stemme personligt, mens man i byerne ofte sætter kryds ved partiet.
Vi er helt med på, at det her forslag går ud på, at det skal være op til partierne at vælge opstillingsform, men det skal jo heller ikke være så kompliceret og så forskelligt fra parti til parti, at vælgerne ikke forstår principperne i opstillingsformen og hvilken konsekvens deres kryds får.
Vi er altså ikke parate til de foreslåede ændringer, for vi synes faktisk, at vi har en meget afbalanceret valglov med gode muligheder for partierne.
Villum Christensen (LA), 2008-11-19:
Det kan jeg ikke vide, men hvis man lægger ting i en syltekrukke og hele tiden skal overveje og lave analyser - nu er jeg forholdsvis ny, men jeg kan forstå, at det har været oppe en gang tidligere - og argumentationen er sort tale, når man sidder som ny nede på bageste række, så er der et eller andet, der siger mig, at der er noget, der ikke rigtig kommer frem.
Jeg kan ikke vide, hvad det er.
Jeg må bare sige, at jeg simpelt hen ikke forstår argumentationen.
Når der er frit valg på alle hylder, kan man jo indrette sig, som man vil, og det er i hvert fald i min optik demokrati.
Karen Jespersen (V), 2008-11-19:
Jamen jeg kan kun henvise til det, jeg sagde i min besvarelse, nemlig at det er regeringens holdning, at det er rigtigt at have en myndighedsalder på 18 år og en valgretsalder på 18 år, så de følger hinanden.
I og med at det er vurderingen, er der ingen grund til at nedsætte en kommission.
Rasmus Prehn (S), 2008-11-19:
Jeg ved ikke, om ministeren har fulgt med i dagspressen i dag, men der er jo en meget anerkendt Venstremand, Christian Mejdahl, tidligere formand for Folketinget, som har deltaget meget aktivt i debatten om demokrati, og som har været ude at sige, at det faktisk er spændende at undersøge det her.
Han giver også udtryk for, at når der rent faktisk er en tendens i Europa, så skal vi også tage den debat op herhjemme.
Hvad siger ministeren til det?
Nu er ministeren jo kendt som medlem af Venstre, ganske vist ikke med et langvarigt medlemskab af Venstre, men gør det ikke indtryk, at en så anerkendt Venstremand, så anerkendt frontkæmper for demokratiet, er ude at tage det her spørgsmål op?
Det gør indtryk på mig.
Jeg er meget positivt overrasket over, at Christian Mejdahl rent faktisk kaster sig ind i det her arbejde, og jeg synes, det er spændende og værd at lytte til.
Karen Jespersen (V), 2008-11-19:
Jeg lytter til alles røster, men det er helt klart regeringens holdning, at der ikke er grundlag for at sænke valgretsalderen og dermed heller ikke for at nedsætte en kommission.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-11-19:
Jeg ved ikke, om ministeren lytter til alle, jeg har hørt, at der er nogle, ministeren ikke ønsker at gå i dialog med.
Men det er jo en anden diskussion.
En ting er regeringens holdning på nuværende tidspunkt.
Ministeren peger på nogle relevante spørgsmål om valgret og myndighedsalder.
Det er jo lige præcis de spørgsmål, en kommission skal se nærmere på.
Er ministeren principielt imod at blive klogere?
Rasmus Prehn (S), 2008-11-19:
Spørgsmålet her er jo netop, hvorvidt vi skal nedsætte en kommission for at undersøge fordele og ulemper nærmere.
Der synes jeg sådan set ikke rigtig, at det er til at forstå, hvorfor man fra regeringens side bare sådan skråsikkert afviser det.
Der er jo altså, som ministeren selv er inde på, en række europæiske lande, der er gået i gang med det her arbejde, og hvorfor ikke nedsætte en kommission, som med relevante eksperter kan kigge på, hvordan det her kan hænge sammen, og hvordan man f.eks. kunne håndtere det myndighedsaldersspørgsmål, som ministeren er inde på?
Det synes jeg er værd at få undersøgt.
Det her er jo ikke et spørgsmål om, hvorvidt vi skal have 16-års-valgret, eller om vi ikke skal.
Det er et spørgsmål om, hvorvidt vi skal lave en kommission, der kan undersøge det nærmere.
Og der synes jeg, det er ærgerligt, at vi har en regering, som på forhånd siger: Det vil vi ikke vide mere om, vi ønsker ikke mere viden, vi ønsker ikke at undersøge noget.
Med hensyn til resten af Europa giver ministeren udtryk for, at der ikke er nogen bølge i Europa, at det ikke er ret mange lande.
Men mig bekendt er det jo en lang række lande: Det er Østrig, det er Tyskland, det er Schweiz, det er Sverige, det er Norge, det er Finland, det er Slovenien, det er Tjekkiet, det er England, som enten har gennemført noget delvist eller helt eller er i gang med at undersøge det.
Karen Jespersen (V), 2008-11-19:
Ud fra den logik kunne man jo nedsætte en kommission om hvad som helst.
Nu kan jeg ikke huske det konkret, men faktisk foresvæver det mig, at der er nogle, der har sagt, at man jo også helt kunne droppe at have en valgretsalder og sige, at folk skulle have lov til at stemme, når de selv følte, at de var voksne nok til det.
Så der kan være mange måder at argumentere på, men jeg synes helt klart, at det er rigtigt, at både myndighedsalderen og valgretsalderen ligger på 18 år.
Jonas Dahl (SF), 2008-11-19:
Nu siger ministeren, at hun også fuldstændig afviser en kommission.
Altså, nu anerkendte ministeren jo så, at hun også havde mulighed for at blive klogere, og hun anerkendte derfor trods alt også, at der kunne være mulighed for, at selv velfærdsministeren kunne blive klogere.
Men i forhold til hele den demokratiske dannelse, som man skal underbygge hos den danske ungdom, anerkender ministeren så ikke også, at der faktisk ligger nogle muligheder i at nedsætte valgretsalderen, altså at det faktisk kan rumme et potentiale for, at man kan engagere den danske ungdom i endnu højere grad, således at der også vil være en del af den danske befolkning, som begynder at tage aktivt del i det danske demokrati tidligere, og at man måske så også undgår, at de roder sig ud i alt muligt andet, fordi de faktisk har en interesse for det omkringliggende samfund?
Karen Jespersen (V), 2008-11-19:
Nu er der jo en meget høj valgdeltagelse i Danmark og et stort samfundsengagement, som bl.a. afspejler sig i valgdeltagelsen.
Det bunder jo bl.a. også i, at vi har demokratiske organer på forskellige måder, også i vores uddannelsessystem, så jeg synes, at vi har rigtig godt system, som afspejler sig i meget aktive borgere.
Jonas Dahl (SF), 2008-11-19:
Jeg er glad for, at ministeren også tager udgangspunkt i, at vi netop har en række vældig engagerede unge mennesker.
Men i Østrig har det jo vist sig, da man nedsatte valgretsalderen, at de unge mellem 16 og 18 år faktisk viste sig at være endnu mere engagerede, og at der var en endnu højere valgdeltagelse for unge mellem 16 og 18 år, end der var for dem over 18 år.
Det er jo ikke sådan, at vi herfra foreslår, at vi skal nedsætte valgretsalderen her og nu.
Forslagsstillerne foreslår jo netop, at vi får nedsat en kommission, så vi får belyst problemstillingen omkring en nedsættelse af valgretsalderen.
Karen Jespersen (V), 2008-11-19:
Man skal jo altid lige vurdere, hvor mange kommissioner man skal nedsætte, om man synes, der er basis for det og behov for det, og det er altså regeringens vurdering, at der ikke er behov for det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-11-19:
Og hvad er det, der gør, at ministeren ikke mener, at man skal se på de lande, der er omkring os, lytte til hvad det er for erfaringer, de har gjort sig, og blive klogere i den her situation?
Jeg går ud fra, at ministeren er enig i det princip, der hedder, at jo flere man har med i demokratiet, jo bedre, for det er jo det, den her diskussion handler om.
Den handler om demokrati og om, at jo flere der inkluderes, jo bredere vores demokrati bliver, jo bedre fungerer det.
Erling Bonnesen (V), 2008-11-19:
Tak for det.
Venstre er af den opfattelse, at der ikke er grundlag for nedsættelse af en valgretskommission med henblik på sænkning af valgretsalderen til 16 år.
Det viser sig, når man spørger de 16-17-årige, at langt de fleste selv mener og giver udtryk for, at de endnu ikke ved nok om det til at være klar til at stemme.
De siger selv, at de har andre ting at tænke på.
De er i gang med at forberede sig til voksenlivet og tænker på andre vigtige ting som uddannelse, arbejde og at skabe sig en fremtid.
Mange af dem siger også, at de har behov for at vide noget mere om, hvordan samfundet egentlig er bygget op og fungerer.
Derfor er det også fint, at skoler og uddannelsesinstitutioner m.v. arbejder med samfundsforhold og demokrati.
Naturligvis kan man også finde nogle 16-17-årige, der går mere op i det end andre, og de går typisk ind i de politiske ungdomsorganisationer på forskellig vis.
Men denne gruppe mener vi ikke afspejler den generelle holdning blandt de 16-17-årige.
Myndighedsalderen er 18 år, og derfor passer det med den nuværende viden på området fint sammen med valgretsalderen, som også er 18 år.
Derfor kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Henriette Kjær (KF), 2008-11-19:
Demokrati er vel også i høj grad at lade vælgerne bestemme.
Her lægger man jo, kan man sige, meget magt over til partiforeningerne og giver dem en stærk rolle.
Der er jo ikke ret mange mennesker efterhånden, der er medlem af partiforeningerne, og derfor kunne man måske sige, at det ville være at give magt til vælgerne, der jo godt kan finde ud af at læse i alfabetisk rækkefølge.
Vil ordføreren ikke give mig ret i det?
Villum Christensen (LA), 2008-11-19:
Jeg vil ikke give spørgeren ret i, at opstilling i alfabetisk rækkefølge er mere demokratisk, at opstilling ifølge det efternavn, den opstillede nu tilfældigvis har, er mere demokratisk end det, at man drøfter, hvordan man synes at listen skal se ud i sin kreds.
Den alfabetiske opstilling i sig selv kan ikke være foretaget ud fra et demokratisk hensyn.
Og selvfølgelig betyder det noget, hvor man står på listen.
Erling Bonnesen (V), 2008-11-19:
Jo tak.
Også til orientering for hr. Villum Christensen vil jeg da gerne understrege, at vi ingen skjult dagsorden har, tværtimod.
Jeg tilkendegav også i min ordførertale, at vi ønsker alle forholdene belyst.
Så det vil jeg gerne have præciseret med henvisning til det, der blev fremført af ordføreren før.
Så blev det også fra ordførernes side sagt, at det naturligvis er dem, der får flest stemmer, der bliver valgt.
Ja, selvfølgelig!
Så vil jeg gerne spørge ordføreren, om ordføreren synes, at alle stemmer skal tælle med i opgørelsen.
Villum Christensen (LA), 2008-11-19:
Det er jo præcis det, alle de stemmer, der falder på den enkelte person, gør.
Men det skal jo ikke være sådan - jeg tror, det er blevet sagt fire, fem, seks gange - at man kan snuppe lidt partistemmer hist og pist, og at man skal se på, hvor stor den kreds er, hvor der er opstillet nogle, der trækker mange stemmer.
Der er jo alt for meget teknikalitet i det.
Jeg siger, at den ganske almindelige opfattelse hos borgerne er - det er jo det, vi går og siger - at når der er sideordnet opstilling, er det den, der får flest personlige stemmer, der bliver valgt.
Men så skal vi ud i alle mulige bortforklaringer, som fru Lone Dybkjær jo så glimrende forklarede for lidt siden, og det synes jeg ikke er smart.
Erling Bonnesen (V), 2008-11-19:
Jo tak.
Så nærmer vi jo os også kernen af noget af det, som jeg også selv var inde på i min ordførertale.
Vi vil gerne have vurderet lige præcis det omkring kredsenes betydning og partilistestemmerne, fordi det naturligvis også skal med ind i vurderingen.
Vi skal have en vurdering af, hvad det betyder for den lokale forankring, hvis det bortfalder.
Der vil jeg da gerne spørge, om der ikke også er nogen væsentlige vinkler i det for ordføreren for Liberal Alliance, og om det ikke også har en betydning.
Karen Jespersen (V), 2008-11-19:
Forslaget drejer sig om at nedsætte en bredt sammensat valgretskommission.
Kommissionen skal se nærmere på spørgsmålet om nedsættelse af valgretsalderen fra 18 til 16 år.
Regeringen kan ikke støtte beslutningsforslaget, og det kan regeringen ikke af grunde, som jeg nu vil komme ind på: Valgretsalderen har ikke på noget tidspunkt været lavere end myndighedsalderen, og valgretsalderen har siden 1961 stort set fulgt myndighedsalderen.
Regeringen mener, det er bedst, at valgretsalderen fortsat følger myndighedsalderen, og regeringen har ikke noget ønske om at sænke valgretsalderen.
Jeg synes, det er en fornuftig kobling, som vi bør opretholde.
Mennesker, der ikke er myndige, er undergivet forældremyndighed og kan ikke selv fuldt ud råde over egne personlige og formueretlige forhold.
Omvendt har de heller ikke pligt til at forsørge sig selv.
I stedet er det den mindreåriges værge, typisk den eller de som har forældremyndigheden, der handler på barnets eller den unges vegne i økonomiske og andre anliggender.
Regeringen mener, at det er naturligt, at man først kan få adgang til at øve direkte indflydelse på statens styrelse, og det får man jo gennem valgretten, når man fuldt ud kan bestemme over egne personlige og formueretlige forhold.
Jeg har forstået, at baggrunden for forslaget bl.a. er, at man i nogle lande har nedsat valgretsalderen til 16 år.
Herudover findes der også andre relativt få eksempler fra lande, som vi plejer at sammenligne os med, hvor valgretsalderen er nedsat til 16 år.
Her er der dog alene tale om, at man i et begrænset antal europæiske lande har ladet unge ned til 16-års-alderen deltage i lokale valg eller menighedsrådsvalg, eventuelt i forsøg.
Nogen europæisk bølge er der altså næppe tale om her, og vi risikerer altså ikke at stå isoleret tilbage, fordi vi fastholder den valgretsalder på 18 år, som vi har i dag, og som stadig er langt det mest gængse i Europa.
Det må regeringen også afvise.
Jeg går ud fra, at man hermed mener, der kunne laves forsøg med at sænke valgretsalderen ved nogle typer valg, f.eks. ved lokalvalg, som vi har set det i udlandet.
Valgretsalderen til kommunale og regionale valg samt til menighedsrådsvalg er ifølge grundlovens § 86 den samme som til folketingsvalg
Der kan derfor ikke laves forsøg alene ved kommunale og regionale valg uden først at ændre grundloven.
Så er der europaparlamentsvalg, som nævnes som et konkret eksempel i beslutningsforslaget, og som af gode grunde ikke er omtalt i grundloven.
Regeringen mener også her, at det er mest hensigtsmæssigt, at valgretsalderen følger myndighedsalderen.
Når regeringen således ikke har noget ønske om at sænke valgretsalderen, heller ikke som en forsøgsordning ved f.eks. europaparlamentsvalg, kan jeg ikke se noget behov for at nedsætte en valgretskommission.
Villum Christensen (LA), 2008-11-19:
Jeg tror, at man kan undersøge sådan noget fra nu af og til juleaften næste år uden at blive ret meget klogere.
Der kan være så mange lokale forhold og så mange spidsfindigheder, der gør, at man ikke kan komme frem til en klar analyse, der siger, at hvis vi gør det, så virker det sådan og sådan, for det vil selvfølgelig virke fuldstændig forskelligt efter de mange forskellige lokale forhold, der er.
Det er jo det, der er rart ved mangfoldigheden i demokratiet, og det er derfor, at det er vigtigt, at det er personens fulde jeg, hvis jeg må udtrykke det på den måde, der slår igennem, og ikke nogen tekniske forhold, som det er i den eksisterende lov.
Lene Hansen (S), 2008-11-19:
Jeg håber også, at jeg fik udtrykt mig meget tydeligt og klart i min ordførertale: Vi afviser ikke de her to forslag så kategorisk, som jeg hører Det Konservative Folkeparti gør.
Vi er åbne over for, at man undersøger, hvilke konsekvenser de her forslag vil have.
Nu siger ordføreren, at vi ikke rigtig forstår det, at vi tager fejl, og at der er misforståelser i vores fortolkninger og sådan noget.
Det er jo for mig netop bare beviset på, at det er nødvendigt, at der er nogle valgeksperter, der sætter sig ned og gennemanalyserer valgloven i sammenhæng med de her to forslag og måske nogle andre ting, som kan komme på tale.
Jeg kan ikke forstå, at forslagsstillerne er så afvisende over for sådan et udvalgsarbejde.
Lone Dybkjær (RV), 2008-11-19:
Nej, men nu er det jo ikke i min magt at nedsætte et udvalg.
Det er selvfølgelig derfor, jeg er lidt tøvende over for, hvad det betyder.
Det kræver jo så, at man får velfærdsministeren på talerstolen for at sige, om Velfærdsministeriet er interesseret i at nedsætte et udvalg, eller hvad ved jeg.
Det får man næppe svar på i dag, det kan man jo spørge om.
Men det er jo ikke sådan, at der ikke har været valgeksperter inde over det her.
Teknisk set er det gennemarbejdet, men derfor kan det jo godt give anledning til misforståelse.
Det har vi jo også set andre gennemarbejdede forslag der gør.
Så det er det.
Men hvad konsekvenserne så er?
Jeg tror, at det er meget svært på den måde at sige, hvad det så betyder for hr. Andersen.
Ja, det betyder muligvis for hr. Andersen, at hr. Andersen ikke så nemt bliver valgt, fordi han ikke nødvendigvis kommer øverst på listen, som hr. Andersen plejer at gøre.
Det kan vi jo se masser af steder, hvor man f.eks. vælger den første kvinde på listen eller den første i alfabetet, eller hvad ved jeg.
Det er ikke så gennemanalyseret, hvad de enkelte vælgere gør, men jeg tror bare, at der er én ting, der er gennemanalyseret, og det er, at man tror, at det er de personlige stemmer, der afgør det.
Derfor synes jeg, at det er en vigtig demokratisk ting at få kigget på.
Hvilke konsekvenser det har, må vi jo kigge på og så se, hvor mange konsekvenser man vil have.
Jeg er heller ikke sikker på, at man totalt kendte konsekvenserne af den sideordnede opstilling, dengang man indførte den.
Lene Hansen (S), 2008-11-19:
Det handler vel om, at vi finder den mindst ringe valglov.
Det kan godt være, at de to forslag, der ligger foran os her, kan bidrage til at gøre den eksisterende valglov bedre og mere kvalificeret.
Det er muligt.
Men hvis der har været valgeksperter inde over udarbejdelsen af de her to forslag, synes jeg godt nok, at de valgeksperter skulle have lavet en eller anden form for bilag, så vi almindelige mennesker kunne have en chance for at se, hvilke konsekvenser det her måske kunne få i de valgrunder, vi en gang imellem kommer ud i.
Det synes jeg altså er meget, meget svært at gennemskue.
Lone Dybkjær (RV), 2008-11-19:
Det synes jeg godt jeg kan forstå.
Men jeg synes ikke, at det er så indviklet, som det bliver gjort til, at man laver en anden rækkefølge end en alfabetisk rækkefølge.
Det er jo relativt nemt, at Andersen og Pedersen bytter plads.
Og med hensyn til at opgøre de personlige stemmer: Det er også relativt enkelt, det er de personlige stemmer, der afgør det.
Det er langt mindre indviklet, end når vi skal i gang med at analysere, hvad der sker i dag.
Vi havde alt det der med, da vi arbejdede med det, og vi blev enige om, at det i hvert fald ikke gjorde det lettere forståeligt, hvis vi tog det med.
Men man kan sagtens gøre det, og det synes jeg vi skal bede Velfærdsministeriet om.
Det er bare det, jeg mener med det, og det er ikke for at skyde ansvaret fra mig - men det er bare, fordi vi ikke er eksperter selv.
Så kan vi få det opstillet, og så vil fru Lene Hansen opdage, hvor indviklet systemet er i dag.
Men det kan vi sagtens få opstillet.
Vi kan jo bare tage en fiktiv liste og se, hvor mange forskellige måder man egentlig kan opstille på, og hvad det så er, vi tilføjer.
Man kunne på en eller anden måde tage en liste i en storkreds, og så kunne vi eksemplificere det på den måde.
Vi kan jo gøre det helt neutralt, og vi kan også tage et kendt eksempel - det kunne være nemmere - men det tror jeg ikke vi skal begive os ud i …
… nej, ikke nu, men altså heller ikke i udvalgsarbejdet.
Connie Hedegaard (KF), 2008-11-19:
Det er selvfølgelig også sådan, at selv om man er blevet rated for både det ene og det andet, betyder det jo ikke nødvendigvis, at man har ret.
Men jeg kan bekræfte de faktuelle ting, som hr. Morten Messerschmidt siger, og så kan jeg bare sige, at jeg ikke håber for hr. Morten Messerschmidt, at det er rigtigt, at hans tålmod er mindre end mit.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2008-11-19:
Nu sætter formanden sig ned.
Man kan jo tage en stor diskussion om, hvordan man sammenligner de samlede anlægsbudgetter fra det ene til det næste år.
Der kan man bl.a. hæfte sig ved, at vi jo har undtaget hele ældreboligområdet fra de anlægsrammer, kommunerne kører med.
Man kan hæfte sig ved, at hele spørgsmålet om jordforsyning fylder mindre, og at kommunerne selv budgetterer med at bruge omkring 1 mia. kr. mindre på jordforsyning næste år, end de har gjort i de historiske år, og det har noget med konjunkturerne at gøre.
Det interessante er, om der i den del af anlægsbudgettet, som bliver anvendt på de borgernære områder, er større rummelighed eller mindre rummelighed.
Der er det aftalt med kommunerne, at der investeres 1 mia. kr. mere til næste år - jeg kan sige, at det i øvrigt er vigtigt at holde fast i den aftale.
Der er det jo godt at have en regering, der kan stå fast på ikke at have besluttet det her, men at have aftalt med kommunerne, at de borgernære områder skal have et løft fra 5 mia. kr. til 6 mia. kr. og 7 mia. kr. Uanset hvordan hr. Morten Bødskov snor sig, kan han altså ikke komme uden om, at de borgere, der oplever, at der næste år bruges 6 mia. kr. og ikke 5 mia. kr. og om 2 år 7 mia. kr. og ikke 5 mia. kr., må opleve det som et megaløft.
Rasmus Prehn (S), 2008-11-19:
Lad mig starte med at tage udgangspunkt i det sidste, som finansministeren giver udtryk for, nemlig at uanset hvordan hr. Morten Bødskov snor sig, så kan han ikke komme uden om, at finansministeren har ret.
Jeg tror, der er mange borgere hjemme i stuerne, som sidder og følger den her debat, som tænker, at det nu snart må høre op, det her med, at finansministeren siger det ene og Socialdemokratiet siger det andet.
De har nemlig gjort den øvelse, at de har spurgt: Hvad er nu rigtigt?
Er det hr. Lars Løkke Rasmussen, der har ret, eller er det hr. Morten Bødskov, der har ret?
Og så har de givet tallene til tidligere vismand og økonomiprofessor Nina Smith og bedt hende om at kigge på, hvad der er hoved og hale i det her.
Det, hun kommer ud med, er, at Finansministeriets måde at skrue budgettet sammen på er det, hun kalder et hokuspokusbudget.
Hun understreger så også den pointe, der er kommet fra socialdemokratisk side, at der faktisk er færre penge til anlæg til næste år, end der har været tidligere.
Så er det fru Nina Smith, der skal have sine skolepenge tilbage?
Er det det, ministeren står og siger her?