runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Julie Skovsby (S), 2013-04-02:
Tak for det.
I forhold til at følge taksterne mener jeg det helt alvorligt.
Vi skal gøre det, og vi skal også se på den her næsten 30-årige periode, hvor det nu har været et kommunalt anliggende i forhold til SFO'en.
Lad os gøre det i udvalget.
Lad os få nogle tal på.
Og lad os i øvrigt også, som tidligere ordførere har påpeget, nu få noget finansiering på.
Det manglede jo også for 3 år siden.
Det vil jo være rigtig godt at blive helt klar på finansieringen, hvis det nu skal genfremsættes igen senere.
Hvad angår vurdering af børnemiljø, så er der jo mulighed for det inde under folkeskoleloven, i forhold til at miljøet på skolerne vurderes.
Jeg mener, at det er hvert 3. år, uden at jeg sådan helt nøjagtigt kan huske det.
Men lad os også gerne se på det.
Rosa Lund (EL), 2013-04-02:
Det var især det sidste med, at man vil følge taksterne, som gør mig lidt tryggere.
For det – må jeg gå ud fra – betyder, at hvis de så stiger, vil man gøre noget.
Jeg vil egentlig spørge om noget lidt andet, for det her forslag handler jo ikke kun om forældrebetalingen.
Og ordføreren var meget rigtigt, synes jeg, inde på det gode børneliv, det sammenhængende børneliv.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ikke det så er en god idé, at man også stiller krav om, at der skal udarbejdes børnemiljøvurderinger i SFO'erne, ligesom man gør i fritidshjemmene.
Man stiller ikke krav om det i SFO'erne i dag, fordi SFO'erne hører under folkeskoleloven og ikke hører under dagtilbudsloven.
Er børnemiljøvurderingerne ikke et godt redskab til at sikre det gode børneliv?
Julie Skovsby (S), 2013-04-02:
Først vil jeg gerne takke Enhedslisten for at genfremsætte det beslutningsforslag, som i folketingssamlingen 2009-10 hed B 193, og som indebærer, at SFO'erne i stedet for at være omfattet af folkeskoleloven bliver omfattet af dagtilbudsloven, som gælder for fritidshjem.
Det er ikke, fordi vi Socialdemokrater kan støtte Enhedslistens beslutningsforslag, det kunne vi heller ikke for 3 år siden i foråret 2010, men derimod, fordi B-forslaget giver os mulighed for at tale om vores børns vilkår og om, hvordan vi får skabt et mere sammenhængende børneliv.
Særligt hvordan vi skaber en aktiv og sammenhængende hverdag for vores børn og unge, er et vigtigt emne for os Socialdemokrater, hvilket også tydeligt skinner igennem i regeringens udspil »Gør en god skole bedre – et fagligt løft af folkeskolen«.
Vi skal passe på, at vi voksne ikke udelukkende indretter børnenes hverdag i firkantede og usammenhængende kasser, som kun giver mening i et større samfundsperspektiv om arbejdsliv, faggrænser, produktivitet og vækst.
Udgangspunktet skal derimod altid være det enkelte barn.
Dengang påpegede jeg også, at der var god fornuft i at se på en harmonisering af reglerne for SFO og fritidshjem, som dengang var reguleret i to forskellige lovgivninger og tilmed under to forskellige ministerier, nemlig Undervisningsministeriet og Socialministeriet.
I dag er ressortområdet med den nye regering samlet under Ministeriet for Børn og Undervisning.
Dette gør vi for at skabe et mere tæt og forpligtende samarbejde mellem skolens undervisning og fritidsordningerne og for at styrke samarbejdet og skabe synergier mellem lærere og pædagoger.
Der skabes med andre ord stor lokal frihed til at indrette skolen og fritidstilbud, så det imødekommer lokale behov.
Skolen kan inddrage fritidstilbuddenes medarbejdere og lokaler i skoletiden, og skolens lærere og faglokaler kan bruges i fritidsaktiviteterne efter skoletid.
Derfor skal vi sammentænke fritidstilbuddene med skolen og sikre, at der i den sammenhængende skoledag er plads til lektiehjælp og praktiske læringsaktiviteter, der kan understøtte fagligheden og bryde med den negative sociale arv.
Når det gælder forældrebetalingen er vores holdning klar: Det lokale kommunale selvstyre skal styrkes, og forældrebetalingen til fritids- og klubtilbud skal fortsat være et kommunalt anliggende, samtidig med at vi naturligvis skal følge udviklingen for kommunale takster tæt.
Tak for ordet.
Louise Schack Elholm (V), 2013-04-02:
Hvis Enhedslisten – meget imod, hvad jeg kan forestille mig – kunne finde en finansieringskilde, som vi kunne finde acceptabel, vil jeg bestemt ikke afvise, at vi kunne støtte det.
Men det her beslutningsforslag er ufinansieret, fuldstændig ufinansieret, og det er dyrt.
Rosa Lund (EL), 2013-04-02:
Skal jeg forstå Venstres ordfører sådan, at hvis Enhedslisten og Venstre kunne blive enige om en finansiering – jeg siger ikke, at det er nemt, men lad os forestille os det – vil Venstre så støtte, at man faktisk laver et loft over forældrebetalingen?
Louise Schack Elholm (V), 2013-04-02:
Enhedslistens beslutningsforslag handler om at sætte loft over forældrebetalingen i SFO, skolefritidsordningerne.
Venstre finder formålet med beslutningsforslaget sympatisk.
I den senere tid har vi set, at en del kommuner har skruet betalingen for SFO gevaldigt i vejret.
Det er beklageligt, at en række kommuner har valgt at skrue så gevaldigt op for forældrebetalingen.
Jeg er ærgerlig over, at kommunerne åbenbart ser borgerne som en indtægtskilde – lidt ligesom regeringen gør.
Problemet med at kræve flere penge ind fra borgerne er, at borgerne også er presset på deres økonomi.
Dermed går disse tiltag først og fremmest ud over de svage familier, der balancerer på kanten.
Men problemet med beslutningsforslaget er, at det er fuldkommen ufinansieret.
Dette er et afgørende problem.
Det er uansvarligt at komme med denne type ufinansierede forslag.
Det svarer lidt til at tilbyde nogen et gratis måltid mad for derefter at løbe fra regningen.
Venstre mener med andre ord, at formålet med beslutningsforslaget er positivt, men da beslutningsforslaget er ufinansieret, kan Venstre ikke støtte forslaget.
Lars Barfoed (KF), 2013-04-02:
Det er ikke korrekt, når fru Pernille Skipper siger, at Folketinget ønsker at lukke en bestemt tv-station, ikke mig bekendt i hvert fald.
Det Konservative Folkeparti har ikke truffet nogen beslutning om at lukke nogle bestemte tv-stationer.
Det er jo dem, som skal udøve myndigheden, altså Radio- og tv-nævnet, som skal træffe de beslutninger.
Folketinget træffer jo ikke beslutning om at lukke tv-stationer, men Folketinget kan skabe en klar hjemmel til, at man kan gøre det, hvis det er sådan, at den pågældende tv-station fremmer terrorisme.
Og det er det, som vi gør nu, fordi den sag viste, at der ikke var en tilstrækkelig hjemmel for det.
Om den så bliver lukket eller ej, er jo ikke en beslutning, som Folketinget skal træffe, det er jo nævnet, der skal træffe den beslutning.
Fru Pernille Skipper ved jo udmærket godt, at der er adskillelse mellem den lovgivende og den udøvende myndighed her i landet.
Pernille Skipper (EL), 2013-04-02:
Jamen så har vi det på plads.
Der er her tale om, at der er en specifik tv-station, som et flertal i det her Folketing gerne vil have lukket.
Så er det ærligt sagt.
Sådan har vi det ikke i Enhedslisten.
Det, der er så mystisk, er, at Radio- og tv-nævnet har vurderet Roj TV fire gange og sagt, at der ikke var tale om en redaktionel linje, hvor man opfordrede til had.
De har ikke sagt i Radio- og tv-nævnet, at man ikke kunne lukke en tv-station, der opfordrede til terrorisme, de har sagt, at der ikke har været tale om, at man opfordrede til det.
Så er der en verserende sag ved domstolene, som ikke er afsluttet endnu, hvor man vurderer en langt mindre del af sendefladen, og det får så Konservative til at bakke op om, at man skal lave en lovændring, sådan at vi kan sørge for at være helt sikre på, at den her tv-station skal lukkes.
Hvad er det ved de tidligere afgørelser, Radio- og tv-nævnet har afsagt, som De Konservative er så utilfredse med?
Lars Barfoed (KF), 2013-04-02:
Jeg vil da sige, at det jo ikke kræver så meget fantasi at nå frem til, at det handler om den pågældende tv-station, eftersom man bare kan læse lovforslaget, for så kan man jo se, at det var den omstændighed, at der ikke var en tilstrækkelig klar hjemmel her til at inddrage sendetilladelsen, i forbindelse med at terrorisme fremmes i programvirksomheden.
Der er anledning til, at juristerne i Justitsministeriet og Kulturministeriet så har vurderet, at man altså kan begrænse det på den her måde.
Så det er vi jo enige om, altså at det er den sag, som ligger til grund for, at det her lovforslag nu er kommet fra ministerens side.
Pernille Skipper (EL), 2013-04-02:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre De Konservatives ordfører om noget.
Der bliver sagt, at der er konstateret et hul, der skal lukkes, og når jeg sådan lige tænker over, hvad det kunne være, kan jeg kun komme frem til, at det kunne være en enkelt tv-station, som hedder Roj TV, som er frikendt fire gange ved Radio- og tv-nævnet, og der pågår stadig væk en sag ved domstolene. Så jeg kunne godt tænke mig, om vi lige kunne få skåret ud i pap, om det her er et lovforslag, som er målrettet at lukke den specifikke tv-station.
Lars Barfoed (KF), 2013-04-02:
Jamen det er jo ikke det, vi diskuterer her i dag.
Jeg sagde udtrykkeligt i min tale, at det sagtens kan vise sig, at der er områder, hvor der også er huller, som man skal lukke, og at det kan vise sig, at der er områder, hvor vi ikke kan lukke hullerne.
Det kan jeg jo ikke afvise.
Men den omvendte konklusion ville jo være, at hvis vi ikke kan begrænse enhver form for programmer, der fremmer terrorisme, så skal der være uhæmmet frihed.
Liberal Alliance går jo ind for uhæmmet frihed på alle mulige områder.
Det er så Liberal Alliances standpunkt.
Det Konservative Folkeparti går også ind for frihed, men vi mener altså også, at det kræver, at vi tager et ansvar for at beskytte friheden.
Derfor er vi imod terrorvirksomhed.
Derfor vil vi dér, hvor det er muligt,
tillade os at begrænse programmer, der fremmer terrorvirksomhed.
Liberal Alliance ønsker ikke at udnytte de muligheder, der er, for at begrænse terrorvirksomhed i programvirksomhed.
Det er altså den forskel, der er på Liberal Alliance og Det Konservative folkeparti.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-04-02:
Nu virkede mikrofonen, så jeg prøver igen.
Jeg spurgte: Hvordan har Det Konservative Folkeparti tænkt sig at stoppe, at noget lignende sker gennem internettet?
Lars Barfoed (KF), 2013-04-02:
Det, vi vil gøre, er, at vi som lovgivere her i Folketinget vil stemme for det her lovforslag, fordi det lukker et hul, som er konstateret.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-04-02:
Jeg vil bare spørge hr. Lars Barfoed, hvordan Det Konservative Folkeparti vil forhindre, at noget lignende sker via internettet?
Lars Barfoed (KF), 2013-04-02:
Vi skal have frihed her i landet – det er vigtigt.
Der skal være personlig frihed, der skal være ytringsfrihed.
Det håber jeg da er noget, vi alle kan være enige om.
Men man kan ikke tale om frihed – heller ikke som lovgivere – hvis man ikke erkender, at der må følge et ansvar med friheden.
Ellers bliver det i hvert fald en ansvarsløs frihed, man går ind for.
Det er i hvert fald noget, vi i Det Konservative Folkeparti er meget opmærksomme på, nemlig at nogle gange skal der regler og rammer til for at sikre friheden.
Vi mener, at det er stik imod ønsket om personlig frihed, hvis man bare tillader, at man uhæmmet kan fremme terrorvirksomhed i sin programvirksomhed.
Derfor synes vi også, at det var et reelt problem, der opstod, da det viste sig, at der altså ikke var den tilstrækkelige og klare hjemmel i lovgivningen til at skride ind over for sendetilladelsen, når en tv-station fremmer terrorisme i sin programvirksomhed.
Og derfor er det også helt rigtigt, når ministeren nu fremsætter et lovforslag, der skal sikre en klar hjemmel til at lukke sådan en sendetilladelse fra Radio- og tv-nævnets side, når en station fremmer terrorisme.
Så kan man sige: Lukker vi så ned for enhver mulighed for det med det her lovforslag?
Der er jeg da enig i, at der sikkert kan være huller – der er nettet, der er internationale programmer, der bliver sendt på kryds og tværs af landegrænser, og man kan sikkert opfinde huller, og det kan vise sig, at der er huller, vi skal lukke også i fremtiden.
Vi synes, at det både er i den personlige friheds ånd og i den ånd, at vi som lovgivere må tage ansvar for at begrænse dem, der vil fremme terrorisme.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-04-02:
Pointen er, at Liberal Alliance mener, at gældende dansk lovgivning på det her område sådan set er fin nok, og vi er enige med Journalistforbundet, vi er enige med Danske Medier, vi er enige med TV 2 i, at det her er en unødvendig indskrænkning af ytringsfriheden.
Det Konservative Folkeparti er ikke så optaget af frihed, som Liberal Alliance er.
Vi kæmper i denne sag for ytringsfriheden.
Det er kun et par timer siden, at Det Konservative Folkeparti stemte for, at man skulle bestemme, hvor man må bygge indkøbscentre –
det ville vi heller ikke være med til.
Og sådan er der nogle, der har en utrolig stor bestemmelyst, og nogle, der har en meget lille bestemmelyst, fordi vi tror, at borgerne kan bestemme bedre selv, end vi kan bestemme.
Lars Barfoed (KF), 2013-04-02:
Så hr. Simon Emil Ammitzbøll mener altså, at vi er dækket ind med henblik på at forhindre, at man fremmer terrorisme i programvirksomhed – skal det forstås sådan?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-04-02:
Det er det heller ikke.
Lotte Rod (RV), 2013-04-02:
Grunden til, at jeg bringer folkeskolereformen på banen her, er for at få proportionerne i spil.
Det forslag, Enhedslisten kommer med her, som ikke er finansieret, koster 1,2 mia. kr.
Til sammenligning kan vi for 1 mia. kr. sikre, at alle vores lærere er uddannet i de fag, de underviser i – bare for at få det på plads.
Og det handler jo om, at når vi står i den trange økonomiske situation, vi gør, er vi nødt til at prioritere, vi er nødt til at vende hver en mønt og være sikre på, at det, vi gør, er det allerbedste.
Så svaret tilbage til Enhedslisten er, at man er nødt til at finde pengene, før man kan komme og fremsætte det her forslag, der koster 1,2 mia. kr.
Per Clausen (EL), 2013-04-02:
Jeg synes, at det bliver lidt svært helt at forstå, hvad hr. Lars Barfoed mener.
Hr. Lars Barfoed siger, at vi har brug for den her lov, fordi der er en konkret sag, der har vist, at der ikke er et tilstrækkeligt grundlag.
Pointen er bare, at i den konkrete sag, hr. Lars Barfoed refererer til, har Radio- og tv-nævnet sagt, at der ikke er grundlag for at sige, at man har en redaktionel linje, der betyder, at man fremmer had og terrorisme.
Hvad er det så ved det her lovforslag, der skal sikre, at Radio- og tv-nævnet næste gang når frem til en anden afgørelse?
Eller er hr. Lars Barfoed i virkeligheden fuldstændig ligeglad med det, fordi det her bare er et lovforslag, og så må vi se, om vi nogensinde får brug for det?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-04-02:
Jeg er sådan set enig i, at hvad enten vi taler Radio Holger eller Radio Oasen eller vi taler Roj TV, har det givet anledning til mange debatter.
Jeg tror bare, at det, der er vigtigt, jo er, at vi ikke lovgiver med tilbagevirkende kraft, men at vi lovgiver med fremadrettet kraft i forhold til hvilke kompetencer og muligheder, der ligger der.
Jeg vil egentlig også gerne sige tak for tilkendegivelsen af, at der skal være en grundig udvalgsbehandling, så vi også kan få præciseret nogle af de forhold, der gør sig gældende.
Men jeg vil egentlig gerne spørge, hvordan det forholder sig med omkostningerne ved en domstolsprøvelse, for det fremgår jo af lovforslaget, at der ikke er økonomiske konsekvenser af det.
Men hvis der ikke er økonomiske konsekvenser for domstolene eller staten, hvem er det så, der skal oppebære udgifterne ved en domstolsprøvelse, såfremt man administrativt får frataget sin sendetilladelse?
Marianne Jelved (RV), 2013-04-02:
Det tror jeg gerne jeg vil medgive Venstres ordfører.
Selvfølgelig skal loven være fremadrettet, men derfor må jeg jo alligevel kunne indrømme, at den har sit udspring i en bestemt sag.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-04-02:
Det er sådan set en meget relevant og interessant pointe, som hr. Simon Emil Ammitzbøll har fat i, for det er jo sådan set også noget af det, som vi har haft nogle diskussioner om, altså om det her er konkluderende eller om det er fremadrettet eller om det handler om et enkeltforetagende.
Det er klart, at der bliver skabt en parallelitet i forhold til domstolssystemet og Radio- og tv-nævnets kompetence, men det, der er væsentligt at forholde sig til, er vel, at det er et fremadrettet sigte, der er med det her lovforslag, og ikke en sagsbehandling, som er foretaget allerede fire gange af Radio- og tv-nævnet i forhold til en konkret sag; men at det handler om at undgå, at der kommer lignende sager, hvor der er tvivl om, hvilken instans egentlig har hvilke kompetencer i forhold til sagerne.
For domstolene i dag har jo ikke har nogen kompetence, for så vidt angår at udstede eller fratage sendetilladelser, da det er en kompetence, som ligger hos Radioog tv-nævnet.
Jeg synes egentlig bare, at ministeren skal have mulighed for at svare på den del for ligesom at undgå videre forvirring om, hvad det egentlig er, der er formålet med lovforslaget.
Marianne Jelved (RV), 2013-04-02:
Men byretsdommen viser jo, at der er en mangel i lovgivningen om Radioog tv-nævnet.
Uanset at den er anket eller ej, kan vi konstatere en situation, hvor der ikke i den lov, der gælder for Radio- og tv-nævnets virksomhed i dag, den nuværende lov, er grundlag for det, og at den ikke er tilstrækkelig, hvis man har til hensigt politisk at kunne stoppe en programvirksomhed, der fremmer terrorisme.
Det er jo det, vi har konstateret, fordi Radio- og tv-nævnet har behandlet sagen.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-04-02:
Nu synes jeg, at ministeren roder lidt rundt i tingene, fordi det, der er tale om, er, at man fremsætter et lovforslag på baggrund af en dom i byretten i en sag, der er anket til landsretten, som har sidste retsmøde i juni måned i år.
Det er da noget uhørt, at man fremsætter et lovforslag på det tidspunkt.
Jeg er sikker på, at hvis det havde været justitsministeren, der havde fremsat forslaget, eller hvis vi havde formastet os til at gøre noget lignende med et beslutningsforslag på justitsministerens område, så var jeg blevet tilrettevist noget så eftertrykkeligt.
Det er dog usædvanligt.
Marianne Jelved (RV), 2013-04-02:
Der er faldet en dom i byretten, og derfor kan Radio- og tv-nævnet godt vurdere, at den dom i sig selv er tilstrækkelig til, at man gerne vil inddrage sendetilladelsen.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-04-02:
Jeg var lidt overrasket over ministerens formulering om, at man kunne konkludere efter en byretsdom, der er anket til landsretten.
Kan vi få det uddybet?
Marianne Jelved (RV), 2013-04-02:
Men jeg vil godt understrege, at når man indleder en proces imod et radio-tv-foretagende, fordi man mener, at der er en redaktionel linje, der fremmer terrorisme, er det jo det første skridt på vejen, det vil det som regel være, i hvert fald sådan, som jeg ser det for mig.
Og i den situation her kan Radio- og tv-nævnet med den her lovgivning, vedtaget ved tredje behandling, stoppe programvirksomheden, altså inddrage sendetilladelsen.
Det normale vil være, at man får en påtale.
Det næste skridt, hvis man ikke retter sig efter den påtale, er, at man vil få en midlertidig frakendelse af sendetilladelsen.
Hvis det heller ikke hjælper, kan man få den helt frataget.
Så kan det pågældende fjernsyns- eller tv-foretagende bede om at få sagen prøvet ved en domstol, hvorfor Radio- og tv-nævnet skal sende sagen til en domstol, som skal behandle den inden 4 uger.
Det er sådan den vej, man forudser det skal gå efter de her nye bestemmelser.
Men jeg vil meget gerne bede om, at hr. Per Clausen stiller spørgsmål i skriftlig form til udvalget.
Per Clausen (EL), 2013-04-02:
Problemet er jo, det fremgår af lovforslaget, at det ganske vist er væsentligt, men ikke tilstrækkeligt til, at man med sikkerhed får frataget sin sendetilladelse, hvis det er sådan, at man bliver dømt efter terrorparagraffen.
Det står der direkte.
Der står også direkte i bemærkningerne, at man også godt kan få den frataget, uden at man er dømt.
Det vil altså sige, at det ikke er sådan, at fordi man ikke bliver dømt efter terrorparagraffen, er man fuldstændig sikret mod at blive frataget sin sendetilladelse.
Men for at gøre det endnu mere sådan – hvad skal man sige? – sammensat, har Radio- og tv-nævnet stadig væk mulighed for at sige: Det kan godt være, at I har dømt dem efter en eller anden terrorparagraf, efter nogle andre måder at håndtere det på, end vi gør; vi når stadig væk frem til, at de ikke skal lukkes.
Marianne Jelved (RV), 2013-04-02:
Nu prøver jeg at svare, så godt som jeg kan ud fra hr. Per Clausens spørgsmål, sådan som jeg hørte det.
I dag er reglerne således, at man kan blive dømt for at have fremmet terrorvirksomhed, uden at det får konsekvenser for ens virksomhed som tv-organisation eller -foretagende.
Det er urimeligt, og det er det, der er baggrunden for, at regeringen har sagt, at hvis man dømmes for at fremme terrorvirksomhed, skal man ikke kunne fortsætte med at fremme terrorismen i sin programvirksomhed. Så beklager jeg, at jeg ikke fik den anden vinkel i hr. Per Clausens spørgsmål med.
Per Clausen (EL), 2013-04-02:
Jamen jeg er helt enig med ministeren i, at der er rigtig mange relevante spørgsmål at stille, og vi skal gøre, hvad vi kan fra Enhedslistens side.
Men der er en ting, som jeg godt vil spørge kulturministeren om her.
Kulturministeren sagde ligesom, at det ikke var holdbart, at man havde en situation, hvor en organisation, en radio- eller tv-station, der bliver dømt for en overtrædelse af terrorbestemmelserne, samtidig kan fortsætte med at sende radio og tv.
Hvis man læser det her forslag, kan man se, at det er sådan, at det hverken er tilstrækkeligt eller nødvendigt, at man er dømt efter terrorparagraffen.
Er det korrekt?
Altså, man kan godt blive ramt af de her sanktioner uden at være dømt som en terrororganisation.
Men man kan også godt forestille sig, at nogen bliver dømt som terrororganisation, men at det ikke får nogen konsekvenser for radio- og tv-virksomheden, i hvert fald som lovforslaget er formuleret på nuværende tidspunkt.
Lars Barfoed (KF), 2013-04-02:
Det er i hvert fald sådan, at der i dag ikke er en klar hjemmel, der handler om, at hvis en tv-station fremmer terrorisme, kan man lukke den.
Den hjemmel bliver tilvejebragt nu.
Det viser analysen fra ministeriernes embedsfolk, nemlig at med den nugældende lovgivning eksisterer den hjemmel ikke tilstrækkelig klart.
Den bliver indført nu.
Det er det, Det Konservative Folkeparti støtter.
Per Clausen (EL), 2013-04-02:
Men vi er enige om, at det ikke er Radio- og tv-nævnet, som mener, at de har nogle manglende beføjelser, nogle manglende redskaber for at sikre, at man får lukket radio- og tv-stationer, der fremmer had.
Jeg synes måske, det bliver lidt spændende, hvis hr. Lars Barfoed nu vil definere en form for terror, som ikke fremmer had.
Det må jo være konsekvensen, nemlig at hr. Lars Barfoed mener, der findes en form for terror, man kan fremme, men som ikke fremmer had.
Det synes jeg er en spændende udvikling, med hensyn til hvordan vi definerer terror.
Lars Barfoed (KF), 2013-04-02:
Som jeg erindrer det, sagde Radio- og tv-nævnet ikke, at der ikke er grundlag for at sige, at man fremmede had og terrorisme, men at der ikke er grundlag for at sige, at man fremmer had.
Det er jo den formulering, der har været i den eksisterende bestemmelse.
Nu laver vi så en tilføjelse om, at man ikke må fremme terrorisme, og i hvert fald kan sendetilladelsen inddrages, hvis det er sådan, at man fremmer terrorisme.
Det er jo den hjemmel, som ikke var der før, og som vi skaber nu.
Så det er så klart, som det kan være.
Der var ikke en tilstrækkelig klar hjemmel til at inddrage sendetilladelsen, hvis den pågældende tv-station fremmer terrorisme.
Det bliver der nu.
Om der så konkret er tale om, at en tv-station gør det eller ej, er jo ikke op til Folketinget at afgøre.
Det er jo op til nævnet at afgøre det.