runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2011-12-01:
Jeg vil sige til SF's ordfører, at den borgerlige regering i hvert fald kunne se, at det forslag til vandplaner, som første gang blev sendt i høring, skød langt over målet og ramte bl.a. dansk landbrug helt urimelig hårdt.
Derfor valgte vi at sætte sagen i bero, herunder også studere, hvordan de andre lande egentlig var gået til opgaven.
Nu har vi jo ikke set regeringens forslag til vandplaner, det får vi først at se i morgen, så derfor er det svært for mig at kommentere det.
Men jeg tror da, at SF's ordfører vil give mig ret i, at det jo altså ikke gavner miljøet, at vandløbet på den ene side af grænsen bliver klassificeret på én måde som noget naturligt og på den anden side bliver klassificeret som noget, der skal reguleres.
Det giver simpelt hen ingen mening, det er dummere end dumt.
Derfor håber jeg selvfølgelig på, at fornuften finder en stor plads i vandplanerne i morgen, så vi kan efterleve de krav, der er fra EU, men gøre det på en forstandig måde.
Ida Damborg (SF), 2011-12-01:
Jeg tror ikke, der er nogen, der ønsker at gøre noget, der er dummere en dumt, men jeg er nødt til at fastholde mit spørgsmål, om det ud af de 69.000 km vandløb, vi har i Danmark, er 27.000 km, der er blevet klassificeret.
Jeg er sikker på, at miljøministeren i sin fremsættelse i morgen – nu skal vi ikke diskutere miljøpolitik – kommer med nogle rigtig gode forklaringer på baggrunden for de klassificeringer, man har.
Jeg er sikker på, at man også ser på, om vandløbene er modificerede, stærkt modificerede eller naturlige.
Det er jeg helt sikker på.
Men det, som vi skal i gang med at arbejde med, drejer sig om maks. 7.000 km vandløb, altså maks. 10 pct. af de vandløb, vi har i Danmark – det var det, der var lagt frem til høring af den tidligere regering – og jeg er nødt til at spørge: Kan det virkelig passe, at det, der kan vælte hele landbrugets økonomi, er, at vi skal i gang med at opretholde en god økologisk tilstand i 10 pct. af vores vandløb?
Orla Hav (S), 2011-12-01:
Næh, det kan ordføreren jo ikke, fordi ordføreren ikke kender slutresultatet af de forhandlinger, der er i gang.
Det er da rigtigt, at der er spillet nogle elementer ud, som vi har et vist kendskab til, men jeg har ikke det præcise overblik over, hvad det er for elementer, der indgår i det.
Jeg kan bare konstatere, at en væsentlig del af regeringens politik, som er tilkendegivet i regeringsgrundlaget, jo er, at vi skal skabe et landbrug, som får mulighed for også at bidrage til den grønne energi i form af vedvarende energi-løsninger.
Og hvordan det bliver gjort, er der jo ikke slået søm i endnu på nuværende tidspunkt i de forhandlinger, der foregår om energiaftalen.
Mette Bock (LA), 2011-12-01:
Jeg vil gerne sige, at der naturligvis også er gode elementer i »Grøn Vækst«.
Det hele er jo ikke bare noget makværk, men der var store klumper i »Grøn Vækst«, som viste sig at være dybt problematiske, og som har været udsat for en massiv faglig kritik siden.
Bare det – undskyld, det er så vandmiljøplanerne, som ligger i Miljøministeriet, det er jeg fuldstændig klar over –
at man har fået 4.200 høringssvar, er historisk.
Der skal altså rigtig meget til, for at besindige landmænd rejser sig så massivt, i forbindelse med at der bliver fremlagt en samlet plan for erhvervet.
Lene Espersen (KF), 2011-12-01:
Jamen jeg er da glad for, at fru Mette Bock allerede her i dag indrømmer, at fru Mette Bock og Liberal Alliance er blevet klogere, for jeg kan så informere fru Mette Bock om, at grunden til, at Liberal Alliance ikke tilsluttede sig, var, at det, der forelå, ikke var grønt nok.
Så de vandplaner, der kom i høring, ville have set endnu værre ud, hvis Liberal Alliance havde haft noget at skulle have sagt.
Jeg er glad for, at Liberal Alliance så har bevæget sig ud i virkeligheden og nu har erkendt, at vi skal være meget forsigtige med at påføre alle dele af vores erhvervsliv, herunder også landbrugserhvervet, nye byrder.
Derfor vil jeg også spørge fru Mette Bock, om vi kan få håndslag fra fru Mette Bock på, at når de nye vandplaner nu bliver sendt ud i høring i morgen, vil fru Mette Bock være med til at sikre, at vi ikke overimplementerer det regelsæt, som de øvrige EU-lande implementerer på vandmiljøområdet.
Mette Bock (LA), 2011-12-01:
Jeg kan så ærgre mig over, at V, K og O, som stod bag »Grøn Vækst« og »Grøn Vækst 2.0«, ikke havde bevæget sig tilstrækkeligt ud i erhvervet, inden planen blev formuleret og fremlagt.
Per Clausen (EL), 2011-12-01:
Jeg kan forstå, at der nu er enighed blandt de borgerlige partier om, at den politik, man har ført de sidste 10 år, har været til ulykke for dansk landbrug.
Det synes jeg da er en god erkendelse at være nået frem til.
Jeg vil godt spørge fru Mette Bock, om tilskyndelsen til det fri marked og markedskræfterne dækker over den grundlæggende opfattelse, at Danmark skal gå til kamp mod EU-støtten og kræve en landbrugspolitik i Europa, som er fuldstændig liberaliseret, og om fru Mette Bock mener, at det har været skadeligt for fødevareproduktionens omfang i Europa, at man har haft landbrugsstøtteordninger i EU.
Mette Bock (LA), 2011-12-01:
Det kan jeg kun tilslutte mig fuldt og helt.
Vi ser gerne alle støtteordninger afviklet, men det er klart, at vi ikke kan foretage en ensidig afvikling i Danmark, for så kan vi lige så godt lukke landbrugserhvervet.
Men at vi skal af med støtteordningerne, er vi fuldt og helt enige i, for det har været med til at sætte erhvervet på krykker, og det har i den grad været med til at sætte markedskræfterne ud af kraft.
Per Clausen (EL), 2011-12-01:
Nu ved jeg jo, at medlemmer af Liberal Alliance interesserer sig meget for erfaringer fra andre lande – Singapore og enkelte andre lande har været nævnt som eksempler – og jeg kunne godt tænke mig at høre, om fru Mette Bock kender eksempler på lande, hvor man har haft en fuldstændig liberaliseret landbrugsproduktion, åbnet fuldstændig op for verdensmarkedet, og haft en stor stigning i landbrugsproduktionen som følge af det.
Mette Bock (LA), 2011-12-01:
Som ordføreren givetvis ved, kan jeg ikke nævne eksempler på det, for det findes ikke.
Per Clausen (EL), 2011-12-01:
Det var jo en flot tale, hr. Erling Bonnesen holdt.
Jeg vil gerne spørge hr. Erling Bonnesen, om han har nogen forklaring på, at efter 10 år med en regering, som er blevet ledet af to statsministre fra hr. Erling Bonnesens parti, har det danske landbrug rekordstor gæld og manglende indtjening.
Når man har alle disse gode visioner, som hr. Erling Bonnesen har, og man har haft 10 år til at virkeliggøre dem i, hvordan kan det så være, at det ser så skidt ud?
Det andet, jeg godt vil spørge hr. Erling Bonnesen om,
er: Kan det virkelig passe, at en modificeret gennemførelse af den gamle regerings vandplaner kan ruinere dansk landbrug?
Erling Bonnesen (V), 2011-12-01:
Når landbruget har meget gæld i dag, er det selvfølgelig også, fordi man har investeret meget.
Man har jo haft en tro på fremtiden, og derfor har man investeret i en masse nye stalde og nye produktionsmetoder, for netop at kunne følge op på eksporten og eksportere mere og mere.
Der er altid udfordringer, uanset hvilken regering man har.
Men vi er nødt til også at fokusere på det konkrete, og jeg markerede jo i min ordførertale, hvilke ting vi bl.a. havde fået indført som en hjælp til erhvervet til at komme videre, ikke bare for at hjælpe erhvervet, men netop også for at være med til at sætte rammevilkårene, så der var nogle udviklingsmuligheder.
Når der ligger nogle udkast, tager man fat på at arbejde med dem og foreslår nogle ændringer, og det var også derfor, at jeg bl.a. markerede, at der skulle arbejdes med nogle kraftige ændringer af de vandplaner, som de ligger i udkast nu.
Per Clausen (EL), 2011-12-01:
Det, hr. Erling Bonnesen nu forsøger at bilde mig ind, er, at en branche med en kæmpestor gæld, en rekordstor gæld og stort set ingen indtjening, er en branche, der er præget af optimisme og glæde og tro på tilværelsen, eller var det, lige indtil valget.
Siden er det selvfølgelig gået så forfærdeligt for dem.
Tror hr. Erling Bonnesen selv på, at han kan bilde nogen det ind om dansk landbrugs situation efter 10 års borgerlig regering – 10 år med Venstre på statsministerposten og fødevareministerposten – at det danske landbrug havde det rigtig godt, indtil vi fik den nye regering?
Og tror hr. Erling Bonnesen selv på, at han kan få folk til at tro på, at de vandplaner, som den nye regering fremlægger i morgen, og som jeg har forstået er en modificeret udgave af det, som den gamle regering havde fremlagt, er det, som ruinerer dansk landbrug, hvorimod Venstre har en plan, der kan løse de udfordringer, landbruget står over for?
Tror hr. Erling Bonnesen virkelig på det?
Erling Bonnesen (V), 2011-12-01:
Jeg føler mig ret overbevist om, at den enkelte landmand, der har stiftet mere gæld, optaget lån, investeret i opkøb af ejendom og udviklet sin bedrift, har gjort det i en tro på udviklingen og på de muligheder, der ligger, for hvorfor skulle man ellers gøre det?
Men jeg er enig i, at den samlede gældsbyrde er stor, og det giver nogle udfordringer, og så meget desto mere er det da påkrævet, at vi til stadighed følger det op med at sikre nogle gode rammevilkår.
Det er også derfor, jeg tydeligt markerer, at der nu er brug for at sikre mere lige konkurrencevilkår, ikke det modsatte, og det er derfor, jeg i min ordførertale tydeligt markerer, at det er fint med, at der i regeringsgrundlaget står, at Danmark stadig væk skal være et landbrugsland, men vi mangler at se, at der bliver taget initiativer, der trækker i den retning.
Mette Bock (LA), 2011-12-01:
Det kan jeg simpelt hen ikke, og det er ikke, fordi jeg ikke vil, men jeg kan ikke svare detaljeret på det, for jeg sad ikke i Folketinget på det tidspunkt.
Jeg ved, at vi jo, da nogle af de allerførste ting var til afstemning her, faktisk stemte for.
Derefter opsøgte vi landbrugserhvervet.
Hvis man bliver klogere, er det ingen skam at ændre kurs for mig at se.
Lene Espersen (KF), 2011-12-01:
Jeg vil gerne sige tak til Liberal Alliances ordfører for nu at have tilsluttet sig den del af Folketinget, der faktisk anerkender den betydning, som landbrugserhvervet har for Danmark og for dansk økonomi, og faktisk også for de bemærkninger, der faldt til den debat, der lige har været.
Naturligvis kan folketingspolitikere ikke være erhvervsmatadorer og forudsige, hvilke brancher der kommer vækst i om 10 eller 20 år.
Det er erhvervslivet og kreative mennesker meget, meget bedre til.
Mit spørgsmål til fru Mette Bock går på, at jeg kan forstå, at Liberal Alliance nu tordner imod den »Grøn Vækst«-aftale, der blev lavet i sin tid her i Folketinget.
Jeg vil gerne spørge fru Mette Bock om, hvorfor Liberal Alliance dengang ikke tilsluttede sig »Grøn Vækst« og de populistiske vinde, der blæste dengang.
Thomas Jensen (S), 2011-12-01:
Det var da dejligt, at en ærlig højreorienteret politiker her i Folketingssalen endelig erkender, at det her beslutningsforslag, som hr. Dennis Flydtkjær selv har formuleret og fremsat, rent faktisk vil stille boligejerne dårligere.
Jeg taler om områder som Mors og ude i Vestjylland, hvor hr. Dennis Flydtkjær jo selv er valgt, og der er der altså nogle områder, hvor boligpriserne falder ret drastisk.
Det er de folk, som hr. Dennis Flydtkjær med det her beslutningsforslag vil tillade ikke får mulighed for at betale mindre i boligskat, fordi hr. Dennis Flydtkjær hellere vil sikre, at der er nogle boligejere i Hellerup, der kan slippe billigere i boligskat.
Det synes jeg da bare hr. Dennis Flydtkjær skulle rejse rundt i Midt- og Vestjylland og fortælle borgerne, fortælle boligejerne, at det er det, der er Dansk Folkepartis hensigt med det her forslag.
Vil hr. Dennis Flydtkjær gøre det?
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-12-01:
Man skulle næsten ikke tro, at hr. Thomas Jensen vidste, hvilken debat han deltog i.
Han prøver hele tiden på at føre sagen over på noget andet.
Det er lidt sådan, at har man selv en lort, der lugter, hjælper det ikke noget at sige til de andre, at de også har en lort, der lugter.
Jeg synes måske, at man skulle prøve at forholde sig til det, der er sagen i det her, netop at Socialdemokraterne er løbet fra deres tilsagn om, at man gerne ville have et enklere system til at beregne ejendomsskatterne med.
Det mente man i juni måned, og det mener man så ikke i dag.
Nu prøver man på at løbe fra det.
Ja, der er en teoretisk mulighed for, at huspriserne kommer under 2001-vurderingen.
Skulle den situation komme, at man kommer under vurderingen fra 2001-niveauet, altså det, der måtte blive basis for den nye vurdering, så er det klart, at man selvfølgelig også skal have en mindre beskatning.
Mette Bock (LA), 2011-12-01:
Da Danmark i 1972 stemte sig ind i EF, var det ikke mindst på baggrund af bekymring for dansk landbrugs konkurrenceevne.
Vi må i dag konstatere, at dansk landbrug trods næsten 40 års medlemskab fortsat har markant ringere rammevilkår for produktionen, end man har i landene omkring os.
Desværre øges afstanden.
Noget skyldes beslutninger i EU-regi, andet – og temmelig meget endda – er beslutninger, vi selv har kontrol over her i landet.
Et højt skattetryk, unødigt bureaukrati, lange sagsbehandlingstider, urimelige kontrolforanstaltninger, konkurrenceforvridende implementering af EU-lovgivning, nye afgifter og miljøkrav lammer for øjeblikket dansk landbrug.
I Liberal Alliance er sigtepunktet at skabe rammer for et frit erhverv, der ikke skal fungere som kastebold for tilfældige politiske dagsordener.
Det vil give stoltheden og selvbestemmelsen tilbage til landbruget.
Lad mig nævne en række helt konkrete eksempler på, hvor elendige rammevilkårene er i dag.
Konkurrenceevnen i dansk landbrug er forringet med 20-25 pct. siden 2001.
Resultatet er, at mange arbejdspladser er flyttet til udlandet.
Sagsbehandlingstiderne for miljøgodkendelser er uhørt lange.
Der er eksempler på landmænd, der har ventet op til 4 år på at få en miljøgodkendelse.
Reglerne for anvendelse af gødning varierer markant mellem EU-landene, og Danmark har de markant strammeste regler.
Danmark er det EU-land, der har de mest restriktive regler for udbringningstidspunkter for flydende husdyrgødning.
Det er kun i Danmark og i Holland, at efterafgrøder er pligtige.
Loftet over tilførsel af kvælstof i husdyrs- og handelsgødning er betydelig lavere i Danmark end i andre lande.
Jordskatterne i Danmark er i gennemsnit 327 kr. pr. hektar.
I Tyskland er gennemsnittet på 150 kr.
Pesticidafgifterne i Danmark er i dag på 146 kr. pr. kg aktivt stof, og der er ingen afgifter i Tyskland.
Og alligevel planlægges der yderligere afgiftsstigninger.
Den borgerlige regerings plan for landbrugets fremtid, »Grøn Vækst« og senere »Grøn Vækst 2.0« har været udsat for massiv faglig kritik.
Vi skal sikre intelligente løsninger i stedet for blinde forringelser, der sætter markedskræfterne ud af kraft og bidrager til at nedlægge endnu flere af de næsten 200.000 arbejdspladser, der knytter sig direkte til dansk landbrugsproduktion.
Det er ikke i orden, at man med henvisning til EU-krav bombarderer landbruget med nye afgifter og nye kontrolkrav.
Det går imod selve ånden i EU-samarbejdet, nemlig at give ethvert erhverv samme rammevilkår og samme konkurrencevilkår inden for EU's grænser.
Det er Liberal Alliances ønske, at den af regeringen planlagte natur- og landbrugskommission vil beskæftige sig med alle disse emner og bidrage til løsningen af såvel de kortsigtede som de langsigtede udfordringer.
Derfor fremsætter Liberal Alliance følgende: Forslag til vedtagelse
Orla Hav (S), 2011-12-01:
Jeg skal spørge ordføreren, om ordføreren ikke er enig i, at rammevilkår og konkurrenceevne for landbruget er mere end skattelettelser og ingen krav til den måde, som man driver landbruget på.
Forsvinder landbrugets gæld, hvis man bare gennemfører de her to initiativer?
Eller er det sådan, at vi efter 10 år med ufinansierede skattelettelser og ingen opfølgning på de miljøkrav, som man i øvrigt har forpligtet sig til, står med et stærkt landbrug?
Er resultatet ikke, at vi står med et landbrug, der skylder 350 mia. kr. væk?
Er det mere af det samme, vi skal have?
Jeg skal bare spørge: Kunne de besparelser, som hr. Erling Bonnesen tager med i sin fremlæggelse i dag, hænge sammen med, at den regering, der netop er fratrådt, har efterladt et hul i statskassen på 100 mia. kr.?
Kunne man tænke den tanke, at der her er en sammenhæng, og at det er derfor, at den nye regering har været nødt til at gå budgetterne igennem med en tættekam?
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvilke visioner er det så, ordføreren har for dansk landbrug?
Hvad er det, vi skal gøre noget mere?
Hvad er det, vi skal gøre endnu bedre?
Det, jeg indtil nu har hørt, er bare, at reglerne skal slækkes, og så skal vi i øvrigt give nogle skattelettelser.
Kunne ordføreren ikke overveje, om det ikke ville være klogt at være med til sammen med landbruget at opsætte en målsætning for, hvad vi skal arbejde mod?
Det kunne f.eks. være at give mulighed for nye indtjeningsområder som bidragyder til vedvarende energiløsninger eller som bidragyder til mere økologisk produktion.
Ville det ikke være klogt af ordføreren også at gøre sig de overvejelser, så landbruget kan komme til at bruge sine mange stærke kræfter til gavn for sig selv og samfundet?
Mette Bock (LA), 2011-12-01:
Jeg skal endnu en gang gentage, at vi i Liberal Alliance hilser nedsættelsen af den kommende natur- og landbrugskommission meget velkommen.
Vi synes, at det er en rigtig god idé, at man sætter sig ned og tænker sig om.
Dermed blev det et hastearbejde, og man fik ikke inddraget erhvervet på en ordentlig måde.
Så vores vision for dansk landbrug er, at man tager afsæt i, at vi ligger i en del af verden, som har nogle af de bedste muligheder for landbrugsproduktion.
Vi har en af de mest effektive landbrugsproduktioner overhovedet i verden.
Vi har spidskompetencer på en lang, lang række områder.
Vi beder bare om, at man også giver lige konkurrencevilkår.
Nu er vi med i EU, og der er mange gode visioner for De Europæiske Fællesskaber.
En af de allervæsentligste var netop, at erhvervene skulle konkurrere på lige vilkår inden for EU's grænser.
Ida Damborg (SF), 2011-12-01:
Jeg kan forstå, at ordføreren synes, at det er en rigtig dårlig idé med pick the winners.
Det synes jeg er en rigtig dårlig idé.
Jeg vil spørge ordføreren, om ikke ordføreren synes, det er rigtig spændende tanker, der ligger i regeringsgrundlaget omkring grøn innovation, investeringer i grøn miljøteknologi, som netop kunne være nogle af landbrugets og hele landets gode muligheder for at tjene penge og skabe arbejdspladser i det her land, for vi må jo erkende, at det allerstørste problem, Danmark står over for, er, at vi skal have skabt nogle arbejdspladser, så der er job til alle folk i det her land – i landbruget og i alle andre sektorer.
Mette Bock (LA), 2011-12-01:
Jeg synes, hverken det er en god idé, at et Folketing skal pick the winners eller pick the losers.
Et Folketing skal holde sig til at lave rammer for det liv, der udfolder sig ude i samfundet, i civilsamfundet og på markedet.
Vi må bare konstatere, at markedskræfterne er sat totalt ud af kraft, når det gælder et erhverv som det danske landbrug.
Så jeg synes, at folketingspolitikerne skal holde sig til det, som de er gode til, nemlig at lave love, som sætter gode rammer omkring udfoldelsen af menneskelivet i samfundet, og så må man overlade det til markedet og til de faglige kræfter, der er i ethvert erhverv, at finde ud af, hvordan de så skal udfolde sig.
Der må jeg sige, at den detailstyring, som vi har været udsat for at være vidne til for dansk landbrug, er så markant, og der er så mange kludetæpper, at det er ydmygende at være i dansk landbrug i dag, for det er stort set ikke til at finde ud af, og derfor er forbruget af konsulenter også eksploderet.
Ida Damborg (SF), 2011-12-01:
Jeg vil sige, at jeg er rigtig enig med ordføreren i, at det er vigtigt, at vi får en regelforenkling i det danske landbrug.
Det har det parti, jeg repræsenterer, ønsket i mange år.
Jeg har set, at det har været ganske umuligt de sidste 10 år, og jeg håber, at i de næste 10 år bliver lige præcis den del af det meget lettere.
Men vil ordføreren ikke anerkende, at når regeringspartierne snakker om at udvælge vinderne, er det jo ikke på baggrund af, hvad vi synes eller har lyst til, men på baggrund af, hvilke brancher OECD har udpeget som fremtidens væksterhverv?
Vil ordføreren anerkende det?
Mette Bock (LA), 2011-12-01:
Jeg vil ikke anerkende, at det er en god strategi at – så må jeg ikke sige pick the winners, men jeg gentager bare de ord, som der faktisk står i adskillige papirer fra regeringen – udvælge vinderne.
For jeg synes simpelt hen ikke, at det er en politisk opgave.
Jeg synes, at det er markedet og erhvervene, de forskellige brancher, som skal finde ud af at udvikle sig på rimelige vilkår.
Jeg er sikker på, at den udvikling, som vi har set inden for dansk landbrug og inden for landbrugserhvervet i verden i det hele taget igennem de sidste mange årtier, havde været langt bedre, hvis ikke vi havde fået den katastrofale tilskudsreguleringsdetailstyringstænkning ind over det her erhverv.
Hvis der er noget, der er brug for, i de årtier, vi står over for nu og her, er det faktisk en landbrugsproduktion, der virker – med den befolkningstilvækst, som vi kan se frem til.
Så er jeg i øvrigt dødtræt af at høre ordet grøn foran stort set alt, hvad vi taler om for øjeblikket.
Nu ved jeg ikke, hvornår hr. Orla Hav kom til stede her i salen, men da jeg begrundede denne forespørgsel, oplistede jeg ti konkrete punkter, hvor rammevilkårene i Danmark er ringere end i landene omkring os, så det er ikke kun et spørgsmål om skat.
Men jeg har efter 2 måneder i dette høje Ting erfaret, at hvis der er noget, man er rigtig dygtig til i denne sal, er det at tale om detaljer i stedet for en gang imellem at løfte sig op i helikopteren og se på, hvad de grundlæggende problemer i dette land er.
Derfor nævnte jeg, da jeg her i anden omgang fik ordet, at det danske skattetryk har betydning for antallet af arbejdspladser i Danmark og tilskyndelsen til at flytte produktion, herunder produktion knyttet til landbrugserhvervet, uden for landets grænser.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-12-01:
Lad mig starte med det sidste først.
Den mulighed har man i dag, og den synes jeg da også helt klart man skal have med den nye ordning.
Hvis det er det, der gør, at Socialdemokraterne ikke kan stemme for det her forslag, kan vi nok godt finde ud af det, eventuelt ved en betænkningsafgivelse eller også ved at lave nogle forslag til det nye forslag, som regeringen så bliver pålagt at fremsætte.
Det kan vi nemt finde ud af, hvis det er det, der afskrækker Socialdemokraterne fra at stemme for.
Jeg synes egentlig, det er et eller andet dårligt politisk trick, for selv om jeg er ny her i Folketinget, kan jeg godt se, at det bare er for at fjerne fokus fra sin egen dårlige sag.
Man valgte jo at stemme for det her forslag tilbage i juni måned.
Et halvt år efter står man så og kan ikke stemme for det, selv om det er nøjagtig magen til.
Så er det jo lidt en dårlig stil – synes jeg – at man prøver på at lede opmærksomheden væk ved at dreje debatten ind på noget helt andet.
Esben Lunde Larsen (V), 2011-12-01:
Det er jo næsten en hån mod landbruget at høre ordføreren.
Jeg ved ikke, om ordføreren har en kort hukommelse.
Fru Mette Bock har netop i sit indlæg refereret til, at det vil koste 8.000 arbejdspladser, og ordføreren er med i et parti, der har fremlagt forslag til stigninger i energiafgifter på over 5 mia. kr. Hvis det ikke rammer landbruget og dermed de danske forbrugere, hvem rammer det så?
Giver det mindre pesticidrester i danske fødevarer til danske forbrugere, at man tvinger produktionen ud af landet?