runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Glahn (RV), 2006-12-15:
Nu skal jeg ikke forlænge denne debat meget længere.
Vi har haft en stor diskussion om, om der er tale om, at de direkte tilskud er faldet eller ikke faldet.
Men jeg synes, at den tegner et klart billede af, at regeringen har lavet en bommert i den her sag, fordi man har taget udgangspunkt i et fald i den direkte støtte, og den er steget i de senere år.
Men jeg vil gerne sige, at i Det Radikale Venstre synes vi, det er besynderligt, at regeringen og Dansk Folkeparti – som i øvrigt i parentes bemærket har valgt slet ikke at have nogen ordfører i den her sag – er med til at sænke skatterne for en lille gruppe, og jeg har forstået tidligere på Dansk Folkeparti, at man ikke syntes, at tiden var inde til det.
Men det gør man altså for en bestemt erhvervsgren, nemlig dansk landbrug.
Jeg kan også som ordfører for et socialliberalt parti undre mig over, at man ikke dyrker liberalismen i den her sag, når vi faktisk er mange, der taler om – og det har jeg indtryk af at regeringen også gerne vil have – at vi får liberaliseret hele den måde, landbrugets produkter handles på på verdensplan og på europæisk plan, og at man fastholder et støtteprincip, hvor det er sådan, at når der skæres lidt, så skal der kompenseres.
Det vil sige, at man er i en eller anden form for kuvøsetilstand, som der ikke er andre i erhvervslivet, der kender.
Landbruget har en helt speciel status, og selv om vi hørte, at indenrigsministeren ikke specielt selv har rødder i landbruget, så er der åbenbart andre i Venstre, der har rødder, som gør, at man kan få regeringen, Konservative og Dansk Folkeparti – og stadig undrer jeg mig over, at Dansk Folkeparti er med – til at gå ind for sådan et forslag som det her.
I Det Radikale Venstre er vi imod forslaget om at sænke ejendomsskatterne.
Vi mener i øvrigt også, at det er sådan, at hvis man afskaffede ejendomsskatterne, ville det kapitaliseres sådan, at prisen på jord ville stige yderligere.
Hvis man så ser på konkurrenceevnen for Danmarks vedkommende i forhold til de lande, vi konkurrerer med, ville omkostningerne ved at erhverve landbrugsejendomme og renter og afgifter på disse lån blive så store, at vores konkurrenceevne ville blive yderligere belastet.
Vi stemmer imod det her forslag.
Vi synes, at regeringen er på en helt gal vej.
Der er ikke noget liberalisme i det her.
Der er simpelt hen en støtteordning, som man vil fortsætte med, og den er urimelig.
Kristen Touborg (SF), 2006-12-15:
Jeg vil godt allerførst sige, at jeg undrer mig måske specielt lidt over ministerens argumentation om, at det her jo reelt er en nedsættelse.
Jeg mener, at jeg i mine tidligere indlæg klart har sagt, at selvfølgelig er det her en procentvis nedsættelse – altså den modulation, der er indarbejdet – men at det klarest kan formuleres på den måde, at tilskuddet til dansk landbrug er steget mindre end forventet, fordi man har den modulation.
Og derfor er den klareste måde, man kan betegne det på, at der er blevet en mindre stigning i landbrugsstøtten, end man havde forventet, og det er så derfor, man vil give en kompensation fra regeringen.
Det er en lidt speciel måde at betegne tingene på.
Men det er jo så op til regeringen, hvordan man synes det skal være.
Derimod synes jeg ikke, at det er helt fair, at regeringen, når vi stiller spørgsmål gennem udvalget, i den grad svarer udenom og prøver på at misbruge statistikker og rapporter, bl.a. fra OECD.
Jeg skal nok lade være med at gøre det her vældig langt, men jeg synes, det er problematisk, når regeringen i et svar på spørgsmål nr. 19 refererer til, hvordan det er i de 15 EU-lande, og bruger nogle tal og nogle årstal, som står i den rapport – det er helt andre årstal, der står i lovforslaget – og så nøjes regeringen med at sige efter en lang udredning af, hvordan det er i det øvrige EU: Denne udvikling gør sig ligeledes gældende for Danmarks vedkommende.
Det er altså i den grad udenomssvar.
Så jeg synes faktisk slet ikke, regeringen kan være det bekendt.
Ministeren svarede jo ikke på mit spørgsmål, selv om jeg egentlig stillede det to gange under ministerens indlæg, så jeg håber, ministeren kommer med svaret nu.
Eller er det, fordi man slet ikke ved, hvordan det her hænger sammen?
Så synes jeg måske også, det er lidt pinligt.
Jeg synes også, det er pinligt, at Dansk Folkeparti tilsyneladende ikke har lyst til at blande sig i den her debat.
Jeg synes, det er pinligt, fordi jeg egentlig troede, man havde den demokratiopfattelse, at man gik ind i debatterne, og når der kommer kritik, så deltager man også og prøver at forsvare de holdninger, man har.
Det er da det indtryk, jeg hidtil har haft af Dansk Folkeparti.
At de så ikke vil deltage i den her, synes jeg både er ærgerligt, og det er pinligt for dem.
Men det er selvfølgelig op til Dansk Folkeparti at beslutte, hvad man vil.
Vi andre kan jo godt få suppleanter som ordførere, hvis det er sådan, at vi ikke har mulighed for at være til stede i salen i det øjeblik, hvor tingene foregår.
Jeg synes som sagt, at vi har behov for at få de rigtige tal, de sammenlignelige tal, fordi der i lovforslaget klart står, at der er en reduktion af det direkte tilskud i 2005 og 2006, og indtil andet er bevist, må jeg sige, det er usandt, og det kan jeg ikke helt forstå at regeringen ikke vil rette op på og bare gå til biddet og så erkende, at det er en fejl.
Poul Nødgaard (DF), 2006-12-15:
Jeg vil da meget gerne gøre rede for Dansk Folkepartis synspunkter.
Det gjorde jeg både ved første behandling, det gjorde jeg ved anden behandling, og nu kan jeg gøre det her ved tredje behandling.
Jeg håber, at jeg får lidt dispensation fra reglerne om taletid.
Men når det er sagt, vil jeg også sige: Det, der er blevet afsløret i dag, og som også blev det ved første og anden behandling, er en hetz mod dansk landbrug, intet andet.
Ordet godsejer – jeg ved ikke, hvor mange gange det er blevet nævnt.
Det er, som om det er sådan nogle forfærdelige mennesker, der laver de mest forfærdelige ting her i verden.
Til fru Line Barfod og andre, der er modstandere af dette lovforslag, vil jeg sige: De bør glæde sig over, at vi har haft et dansk landbrug generation efter generation, som virkelig har betydet meget for dansk økonomi, og også har betydet, at vi har et godt velfærdssamfund, som vi har det i dag.
Det synes jeg man skulle glæde sig over.
Når det så er sagt, vil jeg lige om skattelettelser sige: Det er rigtigt, at vi har sagt, at vi skal dele det op – det er personskattelettelser, vi diskuterer.
Der har vi sagt, at det ikke lige er sagen her og nu, det må vente til en tid, hvor der er det fornødne råderum.
Men her er der tale om en omlægning, fordi dansk landbrug mister et landbrugsstøttetilskud fra EU, og så giver vi en nedsættelse af grundskylden.
Må jeg afslutningsvis sige – og så skal jeg nok forlade talerstolen – at hvis det stod til Dansk Folkeparti, afskaffede vi jordskatterne på landbruget.
Vi er måske det eneste land i Europa, der har skat på jord.
Det er skat på den indtægt, som landmændene har.
Det er en helt urimelig beskatning, den skal væk, den skal fjernes hurtigst muligt.
Line Barfod (EL), 2006-12-15:
Jeg håber da, at hr. Poul Nødgaard også går herop som ordfører, så de andre ordførere også har muligheden for at debattere med hr. Poul Nødgaard.
Enhedslisten ville synes, at det var rart, hvis hr. Poul Nødgaard gik op som ordfører, så andre også havde mulighed for at tage debatten med hr. Poul Nødgaard.
Jeg mener, at det er en stor indsats, mange i dansk landbrug har gjort, ligesom der er mange andre i mange andre erhverv, der har gjort en stor indsats for Danmark og stadig gør det.
Tværtimod vil man gerne give endnu større skattelettelser til landbruget end det, som regeringen har foreslået.
Hvad er begrundelsen for det?
Kristen Touborg (SF), 2006-12-15:
Man må sige, at ministerens forklaring på, at det her er en reduktion af landbrugets indtægt, vel bedst kan beskrives sådan, at tilskuddet er steget mindre end forventet.
EU-tilskuddet er sat ned med en vis procentdel pr. år, men det er jo i forhold til den stigning, man ellers havde forventet.
Vi har haft hele den lange udredning i forhold til svaret på spørgsmål 19, hvor der redegøres for, hvordan udviklingen har været i de 15 EU-lande, og der er en beregning af OECD’s beregninger.
Derfor vil jeg meget gerne høre ministerens svar helt klart.
Når man ender med at sige, at denne udvikling ligeledes gør sig gældende for Danmarks vedkommende, vil jeg godt vide: Hvad er det?
For det er faktisk det, der står i lovforslaget.
Er det rigtigt?
Ja eller nej?
For hvis det er rigtigt, er den anden diskussion jo overflødig.
Så er det rigtigt, at Folketingets Kommunaludvalg i øvrigt ligesom jeg selv har fundet det spændende her på det seneste at underkaste EU’s samlede landbrugspolitik et nærmere studium for at forstå kompleksiteten i alle disse støtteordninger, der har været udviklet over tid, om MacSharryplanen og Agenda 2000 og Reform 2003.
Jeg indrømmer gerne, at de også for mig er relativt nye begreber.
Det er så illustreret ved OECD-regnestykker og andet godt.
Men det korte af det lange er, at den direkte EU-støtte reduceres med de procenter, der er angivet før, og det er den reduktion, vi kompenserer dansk landbrug for.
Når man kan reducere, samtidig med at totalen øges, skyldes det, at der er en omlægning af EU’s landbrugsstøtte væk fra det indirekte til det direkte for at synliggøre støtteelementet.
Det er såre simpelt, og der er ingen grund til at betvivle det ræsonnement.
Det synes regeringen, fordi vi anerkender, at landbruget er et eksporterhverv – uden velstand ingen velfærd – og fordi vi synes, det er vigtigt at fastholde nogle industriarbejdspladser på slagterier m.v.
Line Barfod (EL), 2006-12-15:
Jeg kan fuldt ud bekræfte, at det, vi har diskuteret i dag, er, at regeringen og Dansk Folkeparti giver en skattelettelse til landbruget, fordi landbrugets samlede støtte stiger mindre end det, man havde forventet.
Der er stadig væk tale om en stigning, oven i købet et milliardbeløb, men det er mindre end det, de kunne forvente.
Derfor giver man dem så en skattelettelse.
Den skattelettelse beløber sig samlet set over de år, hvor man har givet den, til over 2 mia. kr.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Enhedslisten vil det stik modsatte.
Det, vi ser i øjeblikket, er, at dansk landbrug er ved at flytte til udlandet, at man flytter slagterier til udlandet, har kolonnearbejdere fra Polen til at gå og arbejde under elendige arbejdsvilkår.
Det, vi ønsker, er det stik modsatte.
Vi ønsker at have slagterier, mejerier og meget andet fordelt over hele Danmark med masser af arbejdspladser, som laver gode højkvalitetsprodukter.
Vi ønsker at have gode vilkår for dyrene i dansk landbrug, så de ikke skal transporteres mange kilometer syd for grænsen for at blive slagtet.
Det tror vi på at vi opnår ved at lave dansk landbrug på en hel anden måde end i dag, bl.a. ved at afvikle den landbrugsstøtte og undgå de skattelettelser, som Dansk Folkeparti støtter.
Men det, der stadig står tilbage, er, at Dansk Folkeparti ikke fortæller, hvem det er, der skal betale til velfærden, når man vil give milliardskattelettelser til landbruget.
De, der ikke har råd til at holde jul nu, har også været med til at bygge det her samfund op.
Mange af dem er på kontanthjælp, fordi de er blevet syge af deres arbejde, men der synes Dansk Folkeparti, at det er helt i orden, at de ikke har råd til at holde jul.
Christian H. Hansen (DF), 2006-12-15:
Jeg bliver nødt til at skære det ud i pap, at faktum er, at den politik, Enhedslisten ønsker at føre på landbrugsområdet, er en politik, som går ud på, at landbruget skal lukke og slukke i Danmark, således at al produktion flytter til udlandet, og så kan Enhedslisten se, hvor mange arbejdspladser der så rykker ud af landet.
Jeg tror, at Enhedslisten vil få kæmpestore problemer – altså ud over de problemer, Enhedslisten har i forvejen – for man kan åbenbart kun sætte den samme plade på heroppe på Folketingets talerstol.
Det nytter ikke noget, at man lukker og slukker for det danske landbrug; det vil være tusindvis af arbejdspladser, der bliver flyttet til udlandet.
Men det er rart, at vi her fra Folketingets talerstol får konstateret, hvad det er, Enhedslisten vil på landbrugsområdet, nemlig fuldstændig lukke erhvervet og sende det til udlandet.
Tak for det.
Line Barfod (EL), 2006-12-15:
Enhedslisten har en lang række forslag til at få ikke færre arbejdspladser, men flere arbejdspladser i dansk landbrug.
Vi har fremlagt adskillige beskæftigelsesplaner med forslag om, at vi får langt flere arbejdspladser i dansk landbrug.
Men det skal være et bæredygtigt landbrug, og det skal ikke være på bekostning af, at man giver skattelettelser, som især kommer de store godsejere og de store landmænd til gode, i stedet for at sikre, at der kan komme flere arbejdspladser i landbruget, for det får man jo ikke ud af skattelettelserne.
Men det, som vi stadig væk står tilbage med efter den her debat, er, at selv om Dansk Folkeparti for få måneder siden lovede, at man ikke ville gå med til skattelettelser, fordi man sagde, at der skulle bruges penge på velfærd, så siger man nu det stik modsatte, at man stemmer for regeringens skattelettelser og oven i købet selv mener, at man skulle give en endnu større milliardskattelettelse til dansk landbrug.
Så er det bare, jeg gerne vil vide, hvem det så er, der skal betale for, at vi får en bedre velfærd i dette land?
Christian H. Hansen (DF), 2006-12-15:
Jeg vil godt sige til fru Line Barfod, at det nogle gange er sådan, at når man kører i sin bil, og man kun har fået én cd med, kan man risikere, man skal høre på den samme cd 200-300 km ad gangen.
Det er lidt det, vi er udsat for nu.
Der er intet nyt i det, fru Line Barfod stiller sig op og siger her.
Jeg vil gerne spørge fru Line Barfod: Hvor mange arbejdspladser står dansk landbrug generelt bag i det danske samfund, og er det ikke sådan, at hvis vi fik lukket og slukket for det her landbrug, hvad Enhedslisten altså er fortaler for, ville der være endnu flere, der ikke fik råd til juleklejner og varme tøfler her op til jul?
Line Barfod (EL), 2006-12-15:
Dansk landbrug har stor betydning for udviklingen i Danmark.
Dansk industri har stor betydning, skraldemændene har stor betydning, pædagogerne har stor betydning, dagplejemødrene har stor betydning.
Der er masser af grupper i dette land, der har været med til at bygge dette land op.
Det er også derfor, der er så mange, der protesterer mod, at man nu er ved at afvikle den velfærd, som så mange har været med til at bygge op, og det er derfor, det er svært at forstå, hvorfor Dansk Folkeparti for få måneder siden sagde: Vi går imod skattelettelser; vi ønsker, at der skal bruges penge til velfærd.
Der var ikke noget forbehold om, at det kun var nogle skattelettelser, man var imod, mens man gik ind for andre skattelettelser.
Men nu kan vi altså forstå, at Dansk Folkeparti ikke bare stemmer for regeringens skattelettelser, men gerne ville give en endnu større skattelettelse til landbruget, og det er bare det, der er rart at få slået fast: Dansk Folkeparti går ind for skattelettelser, så det, man lovede vælgerne for få måneder siden, at man ønskede penge til velfærd, holdt altså ikke.
Poul Nødgaard (DF), 2006-12-15:
Jeg skal gøre det ganske kort: Det er, som om Enhedslisten, når de er i det hjørne, ikke vil forstå noget som helst.
Jeg ved, at fru Line Barfod er ganske udmærket begavet, men hun blander tingene sammen her.
Når vi taler om personskattelettelser, har vi det synspunkt, som jeg gjorde rede for, da jeg var på talerstolen sidste gang.
Med hensyn til grundskatterne, som vi taler om i dag – lad os dog holde de to ting fuldstændig adskilt – er der tale om, at vi følger det forslag, som regeringen helt præcis har lagt frem, og som betyder, at landbruget bliver lempet i deres grundskatter svarende til det beløb, EU-støtten falder med.
Det synes jeg er ret og rimeligt.
Svar udbedes.
Pia Gjellerup (S), 2006-12-15:
Så kommer vi til at eksaminere formandskabet i Folketingets sædvanlige debatregler, for jeg burde jo kunne få en kort bemærkning til hr. Poul Nødgaard, som ikke stillede sig til rådighed som ordfører, men som gerne ville blande sig i debatten uden at få stillet spørgsmål til sig.
Det er ikke frugtbart, at det udvikler sig til en debat i form af korte bemærkninger fra medlemmer, der i øvrigt ikke har deltaget i debatten om, hvordan hele det samlede landbrug skal udvikle sig, og derfor vil jeg bare gerne have debatten tilbage på sporet.
Det, Dansk Folkeparti siger ja til om lidt, er en skattelettelse til dansk landbrug, som betyder, at man har fået 2,3 mia. kr. i skattelettelser siden 2001, og at man samlet har fået et ekstra direkte tilskud.
Det er ellers pointen og begrundelsen for lovforslaget, at tilskuddet er faldet, men de direkte tilskud er ikke faldet, de er steget, sådan at dansk landbrug i direkte tilskud har vundet over 6 mia. kr. samlet siden 2001.
Det skal jeg bare bede fru Line Barfod om at runde debatten af med at bekræfte.
Det er det, debatten har handlet om, og det er derfor, Dansk Folkeparti – uden at deltage i debatten – har fået afsporet debatten ved ikke at tale om det her til sidst.
René Skau Björnsson (S), 2006-12-15:
Jeg kan forstå på Dansk Folkepartis ordfører, at hun synes, det er et rigtig godt forslag, det her med, at man skal tage flere penge fra lejerne, at lejerne skal til at betale en større særskat end de øvrige beboere i det her land.
Jeg ved ikke, om det er gået hen over hovedet på Dansk Folkeparti, men der var faktisk nogle kendsgerninger i 2006, der sagde, at vi har en stigende ulighed i det her land.
Der er større og større ulighed bl.a. mellem lejere og ejere, og nu skal lejerne så betale en særskat til statskassen, så man kan bygge friplejeboliger, plejeboliger, ungdomsboliger.
Man skal tage af de penge, som lejerne har sparet op til fornyelse, til renovering af deres lejligheder.
Kl. 9.40
Hvordan kan man forsvare det?
Anita Knakkergaard (DF), 2006-12-15:
Jamen der er penge til renoveringer.
Vi har jo sat beløbet op, så der over de næste år og indtil 2012 bliver 2,4 mia. kr. til renovering.
Der er masser af penge til renovering.
Og når vi når slutåret, har vi 124 mia. kr., hvis ellers de næste, der måske kommer til, fortsætter samme linje.
Så pengene er der.
Det er ikke så lang tid siden, jeg var i et alment boligbyggeri.
Jeg har nogle venner, der bor der.
Og med hensyn til ældreboligerne lavede Socialdemokraterne det jo sådan, at lejere i ældreboliger og plejehjemsboliger også indbetaler til Landsbyggefonden.
Det lavede Socialdemokraterne i 1997, sådan at vi fik en paraply med ungdomsboliger og det hele indenunder.
Så det er noget, Socialdemokraterne lavede i sin tid.
Og indbetaler man til Landsbyggefonden, skal man selvfølgelig også have samme muligheder som de andre.
René Skau Björnsson (S), 2006-12-15:
Man skal i hvert fald have muligheden for at bruge pengene til det, det er nødvendigt at bruge dem til.
Og det er også noget af det, der er sket siden 2002.
For et halvt år siden fik vi en rapport i Boligudvalget, der klart viser, at der er brug for 163 mia. kr. til forbedringer i og renoveringer af de almene boliger.
Skal vi have nogle moderne, tidssvarende almene boliger, skal vi bruge 163 mia. kr.
Så siger fru Anita Knakkergaard, at der nu kommer 124 mia. kr., hvis vi ellers kan få lov til at tage lige så mange penge de kommende år af lejernes penge.
Der er en manko på 40 mia. kr.
Hvem er det, der ikke skal have nye køkkener, hvem er det, der ikke skal have nye badeværelser, hvem er det, der ikke får gavn af de penge, de har sparet op til at få nye køkkener og badeværelser i de kommende år for?
Er det i Århus, er det i København, er det i Aalborg?
Hvad er det for lejere, der her bliver ramt?
Anita Knakkergaard (DF), 2006-12-15:
Når hr. René Skau Björnsson taler om de 163 mia. kr., ved man jo godt, at det er luksusklassen.
Der er penge til alt det der.
Det, vi snakker om, når vi snakker om de 163 mia. kr., er mængdevis af bl.a. elevatorer, som er meget, meget dyre.
Og selvfølgelig skal der være elevatorer, og det får vi da også med den renovering, vi laver, men vi får bare ikke elevatorer i hver eneste opgang.
Carsten Hansen (S), 2006-12-15:
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkeparti, om de har samme principielle tilgang til låneformer i den almene sektor, som Venstre har.
Venstre traf jo en principbeslutning på deres sidste landsrådsmøde, tror jeg det hedder, om, at det skal stå i deres principprogram, at lejerne ikke må få samme låneformer som ejerne.
Er Dansk Folkeparti helt enig med dem, de har det store værdifællesskab med, nemlig Venstre, i, at det må lejerne ikke?
Det kunne være interessant at få afklaret, om der også her er stor lighed mellem de to borgerlige partier til højre i dansk politik.
Anita Knakkergaard (DF), 2006-12-15:
Som hr. Carsten Hansen ved, er låneforholdene jo ikke noget, der sorterer under boligordføreren.
Det er noget, der i hvert fald hos os sorterer under erhvervsordføreren.
Men jeg vil da sige: Der er én ting, der er sikker.
Jeg vil gerne have, at de i hvert fald får 30årige lån magen til de 30-årige lån, man afdrager, og som i dag er på 5 pct., tror jeg.
Med hensyn til de lån, vi lavede i 2004 til de almene boligselskaber, betalte de 4,76 pct., hvilket er billigere end de nuværende 30-årige lån.
Det, man så er inde på, er måske flekslån og alle de afdragsfrie lån, så det batter, men det er jo bare at udskyde problemerne til de næste lejere, det kan man da ikke.
Der skal ikke sidde nogle enkelte boligorganisationer, der kan køre det hele skævt.
Vi skal have hånd i hanke med, at lejerne ved, hvad de har at rette sig efter.
Carsten Hansen (S), 2006-12-15:
Dansk Folkeparti opdeler åbenbart mennesker i en slags a- og b-mennesker.
De, der ejer deres egen bolig – som ved en eller anden tilfældighed har haft råd til det – kan få lov at få en stor buket af forskellige låneformer.
Man kan få flekslån med rentesatser, der er låst fast over 10 og 20 år.
Finansministeren hører også til den slags a-mennesker, som kan få lov til at låne til 2,3 pct. ude på lånemarkedet, hvorefter han genudlåner til lejerne til 5,4 pct. Alene på den transaktion har finansministeren de seneste 5-6 år tjent over 2 mia. kr. Hvorfor ikke lade de penge komme lejerne til gode?
Lad os så udvikle låneformerne.
I Dansk Folkeparti har man vel samme principielle tilgang som Venstre, der har skrevet ind i deres principprogram, at lejere ikke må låne på samme vilkår som ejere.
Lad os få det fuldstændig frit frem, og så kan vi jo sikre, at lejerne får mulighed for at låne på samme vilkår som alle mulige andre, og sikre, at der er garantiordninger og alt muligt i det.
Anita Knakkergaard (DF), 2006-12-15:
Lad mig sige det sådan: Det er som sagt ikke mit område, det her med lån.
Jeg kan kun stå og sige, hvad jeg selv mener, og det vil jeg gøre opmærksom på med det samme.
Hvad Venstre har af politik på det område, ved jeg ikke.
Det duer da ikke, vil jeg sige til hr. Carsten Hansen.
Vi skal da sørge for ordnede forhold.
Vi kommer jo ikke og hjælper de boligejere, der har købt til en lav rente, når renten så lige pludselig stiger.
Så går de på tvangsauktion, hvis de ikke har pengene.
Det er jo ikke noget, vi vil være med til.
Vi vil ikke hjælpe ejerne.
Lissa Mathiasen (S), 2006-12-15:
I modsætning til hvad fru Anita Knakkergaard siger, er der kun én gruppe herhjemme, der i den grad må opleve usikkerheden, og det er lejerne.
Det er lejerne, som hele tiden oplever, at de i kraft af Dansk Folkepartis stemmer er blevet udsat for at skulle betale den ene portion særskat efter den anden.
Dansk Folkeparti har leveret stemmerne til, at landbruget ikke måtte miste en krone i støtte; Dansk Folkeparti leverer stemmerne til, at man selvfølgelig også i forhold til ejersektoren fuldstændig har kunnet opleve den fremdrift, der har været.
Men hvad værst er: Uden Dansk Folkepartis stemmer havde lejerne ikke været i en situation, hvor de hver især skulle betale 22.000 kr. i særskat.
Vi har et ulige samfund, hvor vi kan se, at de lejere, der bor i den almene sektor, netop er den befolkningsgruppe, der er fattigst, dem, der er dårligst stillet.
Er det retfærdigt, at de skal have en særskat på 22.000 kr.?
Dansk Folkeparti havde kunnet forhindre det.
Vi havde gerne medvirket til en anden politik.
Dansk Folkeparti har ikke villet medvirke til at sikre en anden politik.