Pernille Skipper (EL), 2015-01-14:
Så sent som den 18. december forkastede Folketinget med alle stemmer imod Dansk Folkepartis stemmer – Liberal Alliance undlod at stemme – beslutningsforslag B 12 om opløsning af Grimhøjmoskeen.
Så det er altså ikke, fordi vi ikke for ganske, ganske nylig har diskuteret præcis det her spørgsmål, som der er stillet en forespørgsel om i dag.
Mig bekendt, og jeg har spurgt lidt rundtomkring, for man kan jo tage fejl, er der ikke kommet nogen nye afgørende oplysninger frem om Grimhøjmoskeens virke siden da.
Der foreligger ikke nogen oplysninger, som ...
Undskyld!
Der er altså ikke kommet nogen nye oplysninger, som vi har i dag, og som vi ikke havde den 18. december, da vi stemte om beslutningsforslaget.
Alligevel virker det lidt, som om det så er de begivenheder, der har ført til, at vi nu også i den her måned, altså i januar, står her og skal diskutere Grimhøjmoskeen, ligesom vi diskuterede den i tidligere måneder.
Der er ovenikøbet indkaldt til en hasteforespørgsel.
Jeg har svært ved at se, at det hænger sammen, og det er derfor, jeg har brugt lidt tid her på lige at snakke om processen.
Selvfølgelig er det vigtigt, at vi i Folketinget kan indkalde til hasteforespørgsler, og derfor har vi fra Enhedslistens side heller ikke modsat os denne indkaldelse.
Jeg synes bare, at man en anden gang skal overveje, hvad for nogle midler man tager i brug.
Nu hedder det jo af en grund en hasteforespørgsel.
Enhedslisten har ikke ændret holdning i det her spørgsmål.
Allerede da vi diskuterede Dansk Folkepartis beslutningsforslag, refererede vi til et brev, som Østjyllands Politi skrev til socialministeren i februar 2014, og der betegner man en lukning som uhensigtsmæssigt.
Jeg citerer fra brevet, og der står, at lukning af moskeen som respons på de udfordringer, vi står over for med hensyn til de syriensfrivillige, ville være uhensigtsmæssigt.
Og der henvises netop til politiets dialog med bestyrelsen og andre i kredsen omkring moskeen som en forudsætning for at begrænse antallet af syrienskrigere.
Det har lederen af Østjyllands Politis kriminalpræventive afdeling også uddybet i Jyllands-Posten, og jeg citerer igen: »
»Vi har en rigtig god dialog, vi holder møder, og vi er i god dialog med både bestyrelsen og de unge,« siger han.
Også Aarhus Kommune, som arbejder tæt sammen med Østjyllands Politi om at stoppe syrienskrigerne, har udtalt, at der er en dialog, som foregår rigtig godt, at man i moskeen også har en interesse i at forhindre unge i at tage til Syrien.
Jeg citerer fra Kristeligt Dagblad: »Vores indtryk er, at moskéen er et mødested for alle mulige retninger.
Deres måde at praktisere tro på er lige så varieret som hos kristne ...«.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at man i den her sag lytter til disse udtalelser, fordi en lukning af en moské, uanset om det ikke er grundlovsstridigt, netop risikerer at ødelægge den dialog.
Så er der diskussionen om selve grundloven, og der har Justitsministeriet sådan set været meget klare i nogle af deres svar.
Altså, hvis et medlem eller en formand eller en talsmand for en forening begår nogle ulovligheder, er det i sig selv ikke nok til at klandre foreningen.
Det er kun, hvis foreningen som sådan som et almindeligt led i foreningens virksomhed begår ulovligheder, og det stemmer jo meget godt overens med et generelt princip, vi har i Danmark, om, at vi for det første har foreningsfrihed, for det andet har et individuelt ansvar for vores handlinger, og at vi straffes individuelt, ikke kollektivt, hvis vi overtræder straffeloven.
Så til sidst vil jeg sige, at vi har en lang tradition i Danmark for, at yderliggående holdninger er noget, vi bekæmper med ord, diskussion og demokrati, og en indskrænkning af foreningsfriheden og ytringsfriheden får altså ikke ekstreme holdninger til at forsvinde.