runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2016-05-12:
Det er rigtigt – jeg tror, jeg har fundet det; det er vist på side 7 – at der står, at analyserne helt overordnet viser, at virksomhedernes elpriser inklusive PSO er på niveau med gennemsnittet i EU.
Det er jo glædeligt på den måde at forstå, at det viser, at selv om man taler om en stigende PSO, så er den stigende PSO også en konsekvens af en faldende elpris.
Når vi så har sagt, at vi gerne vil diskutere, om der er noget, vi kan gøre for nogle bestemte virksomheder, er det jo, fordi den her gennemsnitsbetragtning måske alligevel efterlader nogle bestemte konkurrenceudsatte virksomheder, som kan have et særligt problem.
Og der gik vi også, da vi var i regering – også med fru Pia Olsen Dyhrs parti – målrettet ind og hjalp nogle af dem, der var udfordret af det her spørgsmål.
Jeg tror, det er det, det handler om.
Men jeg er enig med fru Pia Olsen Dyhr i, at debatten om PSO'en måske er blevet lidt skinger, set i forhold til det store billede.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-05-12:
Tak til ordføreren for den opklaring, for hvis man står som udenforstående og kigger på debatten om PSO'en, får man jo næsten fornemmelsen af, at Danmark ligger i en særklasse, som er ganske dyr, med hensyn til vores elpriser.
Det er også værd at notere sig, at der i figur 5 står, at elprisen for erhverv er faldet i perioden 2007-2015 for virksomheder med et forbrugsinterval på 20-70 GWh.
Altså, det omfatter langt de fleste af de energiintensive virksomheder, og det var jo bl.a. noget, der skete, mens S og SF sad i regering sammen, hvor vi netop sorterede nogle af virksomhederne fra.
Vi har også stillet os positive over for at gøre det endnu engang.
Men man må sige, at det viser sig, at vi gennemsnitligt får mere energieffektive virksomheder ud af også at stille nogle krav til deres energiforbrug.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-12:
Det er også omkring det her med de energiintensive virksomheder, for siden dengang vi forhøjede NOx-afgiften – og generelt i forbindelse med diskussionen om PSO – har en virksomhed som Aalborg Portland jo været meget i vælten.
Og som valgt i Aalborg har jeg selvfølgelig også skullet stå på mål for det.
Men vil ordføreren ikke medgive, at man godt kan være virksomhed i Danmark og tjene penge i Danmark med det system, vi har haft?
Altså, det har vist sig, at Aalborg Portland aldrig har investeret så mange milliarder eller ansat så mange nye mennesker som her for nylig, altså efter at der kom de afgifter, som vi konstruerede sammen, da vi var i regering.
Så det kan godt lade sig gøre – specielt hvis man gør det klogt.
Jens Joel (S), 2016-05-12:
Vi har på forhånd sagt, at det, der er vigtigt for os, er, at man sikrer den langsigtede finansiering af den grønne omstilling, at man sikrer ambitionsniveauet for den grønne omstilling, og at den finansiering, som man finder på, skal være socialt afbalanceret.
Men vi har endnu ikke set noget forslag til, hvordan man vil hente pengene.
Derfor er det også lidt svært at diskutere regeringens forslag, da det ikke ligger her endnu.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-12:
Jeg er glad for, at Socialdemokratiet vil holde fast i ambitionerne for den grønne omstilling.
Men jeg synes egentlig, at vi mangler at få nogle grundige diskussioner af nogle alternativer til det, som regeringen åbenbart vil, nemlig at tage hele PSO-afgiften og vælte den over på de almindelige lønmodtagere, hvilket vil betyde en udgift på måske 2.500 kr. for en lille familie.
Det synes vi er meget voldsomt.
Derfor synes jeg egentlig, at vi mangler at have en grundig diskussion af andre modeller og få dem op til overfladen.
Jens Joel (S), 2016-05-12:
Man kan jo altid diskutere, om tingene er blevet debatteret nok.
Men jeg synes nu nok, at de fire modeller, vi taler om – der er flere forskellige, og den ene af dem er den her åbenhedsløsning, som hr. Søren Egge Rasmussen refererer til – har vi faktisk diskuteret.
Nu kan vi så forstå på regeringen, at man ønsker et opgør med PSO'en, men vi har jo ikke rigtig fået vide, hvad man har tænkt sig at gøre i stedet for.
Nu nævnte hr. Søren Egge Rasmussen selv det lovforslag, som er på vej til at blive andenbehandlet, og som vi har diskuteret i dag i udvalget.
Det er jo netop et eksempel på, at vi faktisk gerne vil gå ind og hjælpe de industrier, der er udfordret, hvad enten det er cementfabrikker eller andre industrier, som har haft behov for at få en håndsrækning på grund af de høje PSO-afgifter.
Der støtter vi sådan set op om den målrettede hjælp, men vi har også sagt til regeringen, at hvis den lægger et forslag frem, diskuterer vi selvfølgelig gerne, om der er noget, der kan gøres klogere i forhold til at finansiere den grønne omstilling.
Det, vi ikke diskuterer, er, at vi skal fastholde ambitionen og niveauet for den grønne omstilling.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-05-12:
Det er lidt om PSO'en, og der står jo i redegørelsen, at analyserne helt overordnet viser, at de danske virksomheders elpriser, inklusive afgifter og PSO, er på niveau med gennemsnittet i EU.
Det, der så er på vej i Danmark, er, at der er et lovforslag, der snart skal andenbehandles, som udstikker mulighed for, at der måske er 50 virksomheder, der yderligere kan få nedsat deres PSO.
Og når man ser på graferne her i redegørelsen, må man sige, at der ikke er et væsentligt PSO-problem for virksomheder i Danmark.
Jeg vil gerne ind på den debat, der er omkring PSO'en og den løsning, der skal findes i Danmark, fordi EU har sagt, at vores nuværende system ikke er lovligt.
Jeg vil godt høre ordføreren om den her model med at vælge den løsning, hvor man – hvad skal jeg sige – udveksler støttekroner hen over landegrænser, ligesom vi gjorde med de 20 MW: Synes ordføreren, at den er blevet debatteret nok i den proces, vi har haft indtil nu?
Jens Joel (S), 2016-05-12:
Det er helt fint.
Det er jo rigtigt, og da S, SF og Radikale Venstre – i øvrigt sammen med et bredt flertal i Folketinget – lavede den her målrettede nedsættelse, blev det også stadig væk koblet til nogle krav om, at virksomhederne skulle gøre sig umage for at spare på energien.
Det har de heldigvis også en helt konkret grund til.
Men jeg vil bare sige, at jeg er enig med fru Pia Olsen Dyhr i, at det er nogle bestemte virksomheder, der har et problem i forbindelse med det her – det er ikke et generelt problem.
Man kan sige, at det er det, Morten Olsen, hvis han ellers stadig væk havde været landstræner, ville have kaldt et luksusproblem, nemlig at grunden til, at vi har højere PSO-afgift, er, at vi faktisk har fået en ekstremt billig strøm, og de vedvarende energikilder vil jo også fremadrettet give os billig strøm.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-05-12:
Det er vores forslag, og som sagt, hvis man laver en bagatelgrænse på 10.000 kr., tror jeg også, at der kommer til at være tåbelige sager en gang imellem, hvor man tænker: Nej, kan det virkelig være rigtigt!
Jeg synes bare, at der er for mange tåbelige tilfælde nu, hvor grænsen er 3.000 kr., og det er måske bl.a., fordi man ikke ændrede bagatelgrænsen, samtidig med at man ændrede på taksterne for bøder på trafikområdet.
Jacob Mark (SF), 2016-05-12:
Nej, ordføreren skal forstå det sådan, at vi anser det for umiddelbart at være bagateller, men vi foreslår en forelæggelsesordning, ligesom ordførerens eget parti også har været med til f.eks. i hækafbrændersagen.
Man laver en forelæggelsesordning, så vi kan se på sager om bøder efter færdselsloven på mellem 3.000 kr. og 10.000 kr. og få dem op i Indfødsretsudvalget og vurdere dem fra gang til gang.
Altså, jeg synes faktisk, det er vildt, at man har et menneske, man ikke giver statsborgerskab på grund af nedslidte dæk og en defekt sele, når han ellers opfylder alle krav og han ikke har noget tilhørsforhold til noget andet land.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-12:
Vi er også meget glade for den brede politiske aftale, der er indgået, og min våde drøm er jo, at vi kan få SF med i den.
Derfor er jeg interesseret i at spørge lidt ind til SF's politik.
Skal jeg forstå det, ordføreren siger nu, sådan, at SF's politik er, at bøder givet efter færdselsloven på mellen 3.000 kr. og 10.000 kr. er bagateller og derfor ikke bør medføre en karenstid?
Jacob Mark (SF), 2016-05-12:
Men det er jo også derfor, vi i SF siger, at vi gerne vil straffe dem, og at det ikke er sådan, at man skal have lov til at køre for stærkt, eller at man skal have lov til at køre med nedslidte dæk.
Vi mener bare ikke, at sager, der giver bøder på mellem 3.000 kr. og 10.000 kr., som f.eks. sager om nedslidte dæk eller en defekt sele, skal være afgørende for, om du kan få dansk statsborgerskab, hvis du ellers opfylder alle krav, altså er selvforsørgende, kan det danske sprog og passer din skole.
Nu ved jeg godt, at det sidste ikke er et krav, men det synes jeg faktisk tæller med.
Jeg synes faktisk ikke, det skal være afgørende for, om man skal have et dansk statsborgerskab.
Det er jo også derfor, vi siger: Lad os nu lave en forelæggelsesordning, så udvalget kan vurdere det fra gang til gang.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-12:
Så SF's politik er, at hvis man har fået en bøde på under 3.000 kr., skal det ikke medføre karenstid, og hvis det er en bøde på mellem 3.000 kr. og 10.000 kr., skal det forelægges for Indfødsretsudvalget, og hvis bøden er over 10.000 kr., skal det med sikkerhed medføre karenstid.
Sådan tolker jeg svaret fra ordføreren.
Så skal jeg høre, om SF er principielt enig i, at de sager, der forelægges for Folketingets Indfødsretsudvalg, skal begrænses mest muligt med henblik på at begrænse antallet af sager, der bliver afgjort efter en politisk vurdering, så flest mulige sager afgøres efter den sagsbehandling, som vi alt andet lige må vurdere i hvert fald er mere objektiv end de politiske vurderinger, vi foretager i udvalget.
Jacob Mark (SF), 2016-05-12:
Jamen jeg kan jo bare sige, at vi ikke mener, at man skal straffe dobbelt.
Det er også derfor, jeg siger: Ja, gud pokker skal man da straffe de mennesker, der kører for stærkt, og man skal også straffe folk, der har nedslidte dæk, og man skal også straffe folk, der har defekte seler.
Men vi vil ikke straffe folk dobbelt, og så er vi kommet frem til det bud, som der ligger i det her forslag.
Det synes jeg faktisk er en pragmatisk løsning.
Christian Langballe (DF), 2016-05-12:
Jeg synes måske, det er lidt komisk, at man både fra SF's og Alternativets side bedyrer, hvor forfærdeligt det er at køre 165 km/t. eller 168 km/t., og at folk søreme skal miste kørekortet, men at det der med statsborgerskabet sådan er mere bom bom.
Jeg synes jo egentlig, at det er omvendt.
Det andet er også væsentligt.
Selvfølgelig skal man overholde landets love, det skal man jo.
Sådan er det.
Men jeg synes bare, at der mangler en form for proportionssans her.
Hvis det er forkert at køre 165 km/t. og man så får et klip i kørekortet, skal det da også give karenstid i forhold til statsborgerskab.
Det synes jeg hænger fuldstændig sammen, hvad angår proportioner.
Jacob Mark (SF), 2016-05-12:
Vi har valgt ikke at tage våbenloven med i det her forslag, fordi vi mener, at det er de bøder på mellem 3.000 og 10.000 kr., man kan få efter færdselsloven, som kan være bagateller, og som bør forelægges udvalget.
Og fordelen ved, at det bliver forelagt udvalget, er jo faktisk, at man kan vurdere det fra gang til gang.
Christian Langballe (DF), 2016-05-12:
Det er jo bare sådan, at med lov skal land bygges, og at loven skal overholdes.
Det, at man ikke overholder landets love, gør så, at der indføres en karenstid i forhold til at opnå statsborgerskab her i Danmark.
I øvrigt kan det der med at køre rundt med nedslidte dæk være enormt farligt.
Altså, man kan jo glide af sted på en våd kørebane og ryge over i en anden bil.
Det, vi taler om, er faktisk noget, der potentielt kan være farligt.
Så det er udmærket for os, at der er en proportionalitet, for det at få dansk statsborgerskab er så specielt, at det er helt rimeligt, at vi stiller de krav.
Jacob Mark (SF), 2016-05-12:
Ja, det synes jeg faktisk er en rigtig spændende debat, som vi også har prøvet at rejse og få Socialdemokraterne med ind i.
Hvis vi kunne droppe hele den her debat og tage en debat om, om man kunne lave nogle objektive kriterier, så det ikke var Indfødsretsudvalget, der fra gang til gang skulle sidde og vurdere det, så ville jeg være med på det.
Men det ved jeg jo godt har lange udsigter, så derfor må jeg prøve at finde de pragmatiske løsninger, der gør, at f.eks. sådan en som Mohamad ikke kommer i klemme og bliver afvist som statsborger, fordi han har nedslidte dæk og en defekt sele.
Det er jo den pragmatiske indstilling til virkeligheden, som jeg også ved Socialdemokraterne har.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-12:
Jeg forstår ordførerens svar sådan, at Enhedslisten mener, at bagatelgrænsen skal være på 10.000 kr.
Er det rigtigt forstået?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-05-12:
Vi har jo foreslået 10.000 kr., og det ville vi synes var et ret fornuftigt princip.
Det er ikke sådan støbt i beton, hvor det skal være, og jeg tror, at uanset hvor man lægger sådan en grænse, vil der altid være sager, hvor man tænker, at det var da tåbeligt.
Men som jeg også sagde til ordføreren, da vi havde en samtale tidligere i dag,
synes jeg, at vi har for mange tåbelige sager på nuværende tidspunkt, f.eks. sagen om den her unge mand, som altså kører på slidte dæk og uden sele på samme tid.
Tit er det, når folk får to bøder på en gang, at de kommer enten på de her 3.000 eller derover.
Så var vi i øvrigt også modstandere af den del af det nye cirkulære, som betød, at man hævede karensperioden fra 3 år til 4½ år.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-12:
Hvor mener Enhedslisten egentlig at bagatelgrænsen skal ligge?
Jacob Mark (SF), 2016-05-12:
Jamen jeg mener bestemt heller ikke, at det er en rettighed at få dansk statsborgerskab.
Det har jeg også været ude at sige så sent som sidst, der var nogle, der sagde, at det måske burde være en rettighed.
Jeg mener, at der skal stilles krav om – og det er vi sådan set med på – at man skal kunne sproget på et vist niveau, vi er med på, at man skal være selvforsørgende, og at man ikke må begå kriminalitet.
Men vi siger, at det er en straf, for der findes mennesker, som har drømt om at blive danske statsborgere, der har gjort alt, hvad vi har bedt dem om, de har kæmpet, passet deres skole, passet deres arbejde, bestået de prøver, de skulle, og på grund af f.eks. nedslidte dæk og en defekt sele siger man så: Nu må I vente igen-igen.
Det vil blive opfattet som en straf, og det mener jeg faktisk godt man kan sige det er.
Karina Due (DF), 2016-05-12:
Det kan godt være, at det for den enkelte føles som en straf, men at man fra Folketingets talerstol står og kalder det en straf, har jeg det bare rigtig, rigtig svært med.
Jeg synes, man sender et signal om, at det at få dansk statsborgerskab er en rettighed, som bliver taget fra en.
Det er en gave, man kan få af det danske samfund, det er ikke en rettighed, man har, som kan blive taget fra en.
Det er jo bare et spørgsmål om tid, inden man så kan søge igen.
Det vil jeg godt høre hvad ordføreren siger til.
Jacob Mark (SF), 2016-05-12:
Nej, det er ikke en rettighed.
Det er også derfor, at vi også ad flere omgange har været med til at stille ret skrappe krav til, hvordan man kan få statsborgerskab.
Men vi siger også bare klokkeklart, at nogle af de her mennesker jo har kæmpet i rigtig lang tid og gjort rigtig meget for at få statsborgerskab.
Jeg har selv en kammerat, der fik det i januar måned.
Han har ikke snakket om andet i et år.
Så det er en straf, når man lige pludselig bliver afvist på grund af en forseelse, som jeg mener ligger under bagatelgrænsen.
Så er det en straf for dem, for de vil rigtig gerne være danske statsborgere.
Karina Due (DF), 2016-05-12:
Tak for det.
Jeg er nødt til at skulle have hjælp, for jeg forstår simpelt hen ikke, at man bliver ved med at snakke om dobbelt straf.
En ting er, at man bliver straffet for de trafikforseelser, man nu engang har begået, men at det, at man får en karenstid, inden man kan søge om statsborgerskab, skulle være en straf, forstår jeg simpelt hen ikke.
Er det, fordi ordføreren mener, at det at få et statsborgerskab er en rettighed?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-05-12:
Omvendt er det ikke en bagatel, hvis man får en bøde på 3.000 kr. for at overtræde våbenloven, lov om euforiserende stoffer eller straffeloven.
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Jacob Mark (SF), 2016-05-12:
Tak for det.
Det er mest af nysgerrighed, fordi jeg hører sådan set også Socialdemokraterne bakke op om europæiske løsninger og sige, at vi skal hjælpe ude foran vores egne grænser og ikke kun i Danmark, og det er jeg glad for.
Men jeg har simpelt hen svært ved at se europæiske løsninger uden en kvotefordeling, og det hører jeg jo Socialdemokraterne sige at man ikke vil være med til.
En af grundene til, at de europæiske løsninger er brudt sammen, er, at der er ganske få lande, der har stået med det samlede ansvar og altså taget imod rigtig mange flygtninge, og som simpelt hen ikke har kunnet håndtere det, imens vi andre bare har set til.
Det er ikke, fordi jeg siger, at Danmark ikke også har løftet, men jeg har bare svært ved at se, hvordan europæiske løsninger skal kunne lade sig gøre, uden at man løfter solidarisk i Europa.
Så kan ordføreren måske give mig et indblik i, hvad ordføreren tænker om det?
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-12:
Det kan jo kun blive spekulation, men hvis hvert enkelt europæisk land havde sin egen selvstændige asylbehandling og ikke havde mulighed for at konstatere – hvis Danmark f.eks. ikke havde mulighed for det – at folk i virkeligheden var registreret i f.eks. Italien i første omgang, og at man dermed kunne hjemsende vedkommende, så ville min vurdering være, at det vil betyde kraftigt stigende indrejsetal i de nordeuropæiske lande, særlig i de skandinaviske lande, fordi det er de mest eftertragtede lande at komme til.
Jeg tror, det i praksis ville betyde, at hovedparten af de sydeuropæiske lande blot ville fortsætte vinkepolitikken, altså acceptere, at folk vandrede op igennem Europa.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-12:
al den stund de bliver afvist ved grænsen, fordi man der konstaterer, at de kommer fra et sikkert land, Tyskland?
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-12:
Jeg anerkender da fuldstændig dilemmaet.
Først: En af mine tolkninger af afstemningen om retsforholdet er, at der i den danske befolkning er en dyb frygt for, at dansk asylpolitik flyttes ud af det danske Folketing, f.eks. til Bruxelles, og det synes jeg vi skal respektere.
Men lad os nu antage, at det ikke var sådan, så ville det stadig væk være en helt vanvittig voldsom afgivelse af suverænitet til EU at bestemme, hvem der skal have opholdstilladelse i Danmark.
Det er rigtigt, at så er udfordringerne desto større, men det tror jeg godt på kan håndteres.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-12:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Mattias Tesfaye, som var inde på nogle afklaringsspørgsmål, f.eks. i forhold til hvordan man kan sende folk tilbage til Tyskland osv.
Så kunne man forestille sig, at Tyskland ville gøre det samme i forhold til deres nabolande, og på den måde vil man stramme op ned igennem Europa.
Inger Støjberg (V), 2016-05-12:
Altså, jeg ved snart ikke ...
det er altid meget specielt, når man kan erklære sig enig med Radikale Venstre.
Men det er rigtigt, at vi er delvis enige.
Men det halter rent faktisk med hjemsendelserne, det gør det generelt i Europa, og jeg mener, det er helt, helt afgørende.
Med hensyn til de flygtninge, der kommer hertil, kan man i hvert fald ikke sige, at Danmark ikke har taget sin andel.
Vi har så rigeligt taget vores andel, og det er altså uden en kvotefordeling.
Og det er jo ikke nogen hemmelighed, at jeg ønsker, at vi skal have færre asylansøgere til Danmark og dermed også færre flygtninge.
Mattias Tesfaye (S), 2016-05-12:
Nej, og jeg skal fortælle hvorfor.
Vi tror ikke, det er i Danmarks interesse, at hvert enkelt europæisk land udarbejder sin egen asylpolitik.
Vi tror, det i praksis ville betyde en stigende tilstrømning til de nordeuropæiske, særlig de skandinaviske, lande.
Vi tror, det er i Danmarks interesse, at der udvikles fælles europæiske løsninger på at håndtere den her situation, også selv om de fælleseuropæiske løsninger, vi har nu, mildest talt ikke fungerer efter hensigten.
Det, som diskussionen i dag vel handler om, er: Skal vi dræbe det sidste af Dublinsystemet, eller skal vi hjælpe det op at stå igen?
Vi holder på det sidste, og det her forslag går i retning af det første.
Christian Langballe (DF), 2016-05-12:
Jeg har egentlig den grundlæggende opfattelse, at det er danskerne, der bestemmer, hvem der kommer ind i deres land, og at vi på Folketingets vegne varetager det ansvar.
Jeg hører flere, der siger, at Dublinforordningen er udfordret.
Jeg synes egentlig bare, at når tingene ikke virker, indfører man så noget andet for at værge for sig, og det er så det, vi gerne vil med hensyn til den her grænsekontrol.
Jeg ved godt, at der er mange, der har sagt, at det vil gå ud over det ene, og at det vil gå ud over det andet, men jeg skal bare minde om, at det, at vi ikke har haft en grænsekontrol, relativt set er en parentes i danmarkshistorien.
Jeg kan huske, at vi havde grænsekontrol, og jeg tror egentlig, at det fungerede udmærket.
Det var ikke sådan en Berlinmur, der gjorde, at folk hverken kunne komme ind eller ud.
Marcus Knuth (V), 2016-05-12:
Det er jo ganske enkelt, at siden vi indførte vores stramninger og EU har styrket de ydre grænser, er antallet af asylansøgere i Danmark faldet til det laveste niveau i 5 år.
Og det er altså også set hen over en periode, hvor vi har stået midt i en kæmpe flygtningekrise.
Så ja, hvis vi var under et massivt flygtningepres, ville jeg selvfølgelig også synes, at vi skulle indføre transportøransvar og øget grænsekontrol osv.
Men når antallet af asylansøgere falder og falder, mener jeg ikke, det er det rette tidspunkt at indføre hverken transportøransvar eller den form for grænselukning, som Dansk Folkeparti foreslår.
Martin Henriksen (DF), 2016-05-12:
Altså, den samlede effekt af grænsekontrollen, både ved den dansk-svenske og den dansk-tyske grænse, har jo været overordentlig positiv.
For det har jo betydet, at antallet af asylansøgere har været faldende, som hr. Marcus Knuth ganske rigtigt siger.
Det betyder også, at man fanger personer, som laver forskellige former for lovovertrædelser.
Så den samlede effekt af grænsekontrollen har jo været positiv, må man sige.
Jeg kunne bare godt tænke mig igen at spørge ind til det her med transportøransvar.
For hvis Venstre ikke kan støtte det her beslutningsforslag om at afvise asylansøgere ved grænsen, men samtidig fremhæver, at man har givet mulighed for at indføre transportøransvar, og siger, at det er en bedre løsning – det er jeg ikke sikker på det er, men det er trods alt bedre end det, der er i dag – hvad i alverden er det så, der gør, at Venstre ikke vil bruge den løsning?
Så brug den dog.
Jacob Mark (SF), 2016-05-12:
Så vil jeg gerne høre, om Socialdemokraterne kunne være med på – jeg ved ikke, om det overhovedet bliver en mulighed; nu skal der jo forhandles om den nye Dublinaftale – frivilligt at tage det, der ville svare til Danmarks andel af kvotedelen.
Jeg tror, at sidste gang var Danmarks andel 3.000, som vi skulle tage, hvis vi skulle tage vores andel i en kvotefordeling.
Ville Socialdemokraterne så være med til frivilligt at tage den del, der var vores andel i sådan en fordeling?
Martin Henriksen (DF), 2016-05-12:
Tak for de positive bemærkninger.
Desværre ender det jo med, at Venstre ikke kan støtte vores beslutningsforslag, og det er vi selvfølgelig lidt kede af, for så er vi lidt længere væk fra at have flertal for det, kan man sige.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at vi i fællesskab har indført den mulighed.
Men skulle vi så ikke tage og benytte os af den mulighed at indføre transportøransvar?
For det er jo rigtigt nok, at det i nogle tilfælde vil kunne betyde, at man så kan stoppe asylansøgere, inden de overhovedet når til den danske grænse, og dermed kan de sådan set aldrig søge om at få asyl. De kan så komme ind på andre måder, men det ville i hvert fald forhindre nogle i det. Men kan vi så ikke som minimum blive enige om at indføre transportøransvar?