runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-11-04:
Jamen så vil jeg nøjes med at glæde mig over, at finansloven endnu ikke er vedtaget, så man stadig væk kan håbe på, at der bliver tilført ekstra midler til EUDP, og det må så være op til De Konservative og Liberal Alliance, som har været ude og kritisere den her heftige nedskæring, at skaffe ekstra midler, sådan at vi kan prioritere det her eksportområde, som Danmark skal leve af i fremtiden.
Jeg synes, det, regeringen gennemfører, er kortsynet, og jeg vil håbe, at man med debatten, som har været heftig indtil nu, og hvor mange kræfter ude i erhvervslivet sådan set har sagt til regeringen, at det, den gør, er forkert, på et tidspunkt trænger igennem til regeringen og får den til at prioritere EUDP-midlerne på samme niveau som i 2015.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-11-04:
Jeg er ikke enig i, at det er katastrofalt.
Danmark er meget, meget stærk inden for energiforskning, og med den her finanslov vil vi fortsat være i førerfeltet.
Når jeg møder mine europæiske kollegaer, ser de faktisk med misundelse på det niveau, vi ligger på i Danmark.
Vi ligger højt med hensyn til energiforskning, herunder også den offentlige indsats på området, ligesom der jo også ude i virksomhederne foregår rigtig meget på det område, som understøtter eksporten af dansk energiteknologi.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-11-04:
Så er det jo spændende, om vi i statistikkerne kan se de samme tendenser, som vi så, da den borgerlige regering kom til, i starten af 00'erne, hvor vindmølleudbygningen bare stoppede på en gang.
Jeg synes, at det her er foruroligende, og jeg synes, ministeren i højere grad skulle forholde sig til, at der nu sådan set bliver givet 200 mio. kr. mindre til forskning og udvikling, og at det betyder, at virksomheder også selv investerer mindre i det her område, nok også 200 mio. kr.
Det er investeringer på 400 mio. kr. mindre i det kommende år, og det synes jeg er katastrofalt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-11-04:
Nu er der mange elementer, der afgør, hvor stor eksporten fra Danmark er, og hvor mange der er beskæftiget inden for området.
Selvfølgelig er det klart, at når man skærer i den her pulje, vil det have nogle konsekvenser.
Men jeg er fortsat af den opfattelse, at Danmark med hensyn til energiforskning står rigtig, rigtig stærkt, dels med det, vi gør fra offentlig side, dels med den meget omfattende forskningsindsats, der gøres ude i virksomhederne.
Når vi kigger på eksporttallene, viser det sig, at vi er på den anden side af 70 mia. kr.
De meldinger, jeg får fra virksomhederne, er, at man forventer, at eksporten faktisk er stigende i de kommende år, herunder også beskæftigelsen på virksomhederne i Danmark.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-11-04:
Tak for at have fået læst det samme svar op to gange.
Jeg må så konstatere, at ministeren ikke kom nøjere ind på, hvilke negative konsekvenser det ville få for beskæftigelse og for eksport af energiteknologi fra Danmark, at der laves den her heftige nedskæring, som nu betyder, efter at andre partier har prioriteret forskning og udvikling, sådan at det kommer op på 180 mio. kr., så man har reduceret den skade, som regeringen har bestilt, at vi så er ude i, at det er under 50 pct. af de EUDP-midler, som der var i 2015, der er til rådighed i 2016.
Det vil selvfølgelig få en negativ konsekvens for beskæftigelse og for vores eksport.
Jeg synes, det er fuldstændig kortsigtet og tåbeligt, at man laver den her type nedskæringer.
Jeg hørte under finanslovsdebatten, at finansministeren sagde, at regeringen prioriterede erhvervsliv og jobs, og hvad er det så, vi ser her?
Ja, der er sådan nogle overordnede vendinger om, at man vil grøn realisme, og at man vil prioritere den overordnede velfærd i Danmark, men hvad er virkemidlerne til det?
Det er sådan set at skære ned på det erhverv, som har en galoperende eksport, og som er oppe på, at der eksporteres for 74 mia. kr. fra Danmark i energiteknologi – et område, som har et heftigt potentiale for at stige i de kommende år, hvis det er sådan, at det har en eller anden form for understøttelse.
Hvis man kigger i evalueringen omkring EUDP-midlerne, vil man se, at det er meget klart, at der er projekter, som man er lidt tvivlende over for ville kunne flyve selv, og som har brug for støtte i en udviklingsperiode, inden man når frem til at have et færdigt produkt, som kan opstilles i Danmark og være med til at løse vores klimaproblemer, og som kan eksporteres til andre lande, sådan at vi kan bidrage til de globale løsninger, som er så nødvendige.
Så jeg synes, det er lidt skuffende, at ministeren ikke vil komme ind og se på nogle nøgletal for, hvad det har af negativ beskæftigelseseffekt i Danmark, når man skærer så og så mange millioner, og at man dermed hindrer, at nogle virksomheder kan udvikle sig.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-11-04:
I sidste uge blev der indgået en aftale om fordelingen af forskningsreserven.
Regeringen har valgt at prioritere vores kernevelfærd, samtidig med at vi sikrer økonomisk ansvarlighed, vækst i hele Danmark og stærke virksomheder til gavn for den samlede beskæftigelse og eksport.
Vi forventer fortsat at have et samlet offentligt forskningsbudget, der ligger i toppen internationalt.
Regeringen har en ambitiøs målsætning om, at det samlede offentlige forskningsbudget skal udgøre mindst 1 pct. af BNP.
Regeringen opfylder stadig denne målsætning.
Det giver ikke mening at tage et enkelt element ud af helheden og tale om negative konsekvenser for beskæftigelse og eksport.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-11-04:
Vil ministeren oplyse, hvilke negative konsekvenser det vil få for beskæftigelsen og for eksport af energiteknologi fra Danmark?
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-11-04:
Sådan vil det også være fremover.
EUDP-ordningen blev jo gennemført tilbage i 2008 eller deromkring i forbindelse med en tidligere energiaftale.
Det var faktisk under en borgerlig regering, at vi tog initiativ til at etablere EUDP, og det er jo netop, fordi vi gerne vil understøtte teknologiudviklingen inden for energiområdet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-11-04:
Tak for det.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-11-04:
Regeringen har netop indgået en bred aftale om fordelingen af forskningsreserven for 2016, hvori EUDP tilføres yderligere 127 mio. kr.
Det er en klar prioritet for regeringen, at der er styr på økonomien.
Regeringens kasseeftersyn viste, at rammerne for dansk finanspolitik er snævre – der er færre penge i statskassen end ventet før valget – og derfor har vi tilpasset forskningsbudgettet.
Men vi vil fortsat have et højt offentligt investeringsniveau.
Regeringen har en ambitiøs målsætning om, at det samlede offentlige forskningsbudget skal udgøre mindst 1 pct. af BNP, og regeringen opfylder stadig denne målsætning.
Det er min forventning, at Danmark også med en tilpasset forskningsindsats vil ligge i toppen internationalt set.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-11-04:
Ja, jeg kan så konstatere, at ministeren ikke svarede på mit spørgsmål.
For ministeren forholdt sig ikke til den beretning, som bestyrelsen for EUDP-midlerne har foretaget, og jeg ville sådan set gerne ud fra den redegørelse, som bestyrelsen for EUDP-midlerne skal lave, og som den grundigt har udført, have haft ministerens vurdering af, hvorfor man så kommer og foreslår en så omfattende nedskæring på EUDP-midlerne.
Så kommer ministeren ind på, at der er indgået et forlig om forskningsmidlerne, og der er det jo korrekt, at der så er andre partier end regeringen, som har prioriteret EUDP, sådan at der er tilført ekstra midler, sådan at besparelsen stadig væk er massiv, og sådan at EUDP-midlerne kun er 47 pct. af, hvad de er i 2015.
Hvis man kigger på den her evaluering af EUDP-midlerne, er der fremhævet nogle særlige projekter.
Jeg noterede mig, at ministeren for nylig på Dansk Fjernvarmes årsmøde fremhævede et fjernvarmelager drevet af solfangere ved Gram Fjernvarme.
Og der er det jo interessant at gå ind i rapporteringen og evalueringen af EUDP-midlerne og kunne se, at EUDP-midlerne har været med til at støtte et projekt med Dronninglund Fjernvarme, hvor man har afprøvet ny teknik og man sådan set har fået det til at fungere.
De to store projekter har man jo kunnet gennemføre helt uden tilskud, fordi man har haft et forprojekt, hvor man sådan set via offentlig støtte fik afprøvet, hvordan man udvikler det.
Det er jo den type projekter, som vi får langt færre af i fremtiden, når nu regeringen vil halvere EUDP-midlerne.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-11-04:
Jeg er da meget enig med spørgeren i, at EUDP er et rigtig godt redskab til at sikre, at vi får gennemført nogle forskningsprojekter.
Opgaven for os som regering, som jeg er en del af, er at få pengene til at hænge sammen, og til trods for, at vi gør det her, så vil der fortsat være – med EU-hjemtag – ca. 800 mio. kr. til energiforskning i Danmark.
Og derfor er det min opfattelse, at vi stadig væk vil ligge på et relativt højt niveau.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-11-04:
Altså, vi har jo en beretning her fra bestyrelsen for EUDP-midlerne, hvor der også gøres opmærksom på, at man modtager mere end dobbelt så mange ansøgninger som det, man bevilger til.
Og vi står i en situation, hvor vi har at gøre med, at de virksomheder, som får støtte, selv leverer et væsentligt bidrag til de projekter, der bliver gennemført.
Jeg synes, det er for dårligt, at ministeren slet ikke forholder sig til indholdet i den her beretning og kun taler om, at regeringen har en økonomisk linje, hvor man gerne være ansvarlig over for noget bestemt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-11-04:
Jamen altså, jeg forholder mig gerne til beretningen, som jo viser, at EUDP er en meget velfungerende ordning – det skal jeg gerne medgive at jeg synes.
Og sådan vil det også være fremadrettet, også med de penge, der er i ordningen nu og fremefter, og i 2016 vil der stadig være plads til også at gennemføre en lang række initiativer.
Jeg er også som minister meget glad for, at der er mange ansøgere til puljen.
Det viser, at der er stor interesse for området, og jeg noterer mig jo også, at der i en lang række virksomheder er et højt niveau med hensyn til energiforskning.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2015-11-04:
Jamen jeg er da glad for, at ministeren betragter EUDP-ordningen som en velfungerende ordning, for jeg synes virkelig, at man skal læse de her beretninger nøje og have for øje, at man bør skrue op for niveauet og prioritere den her forskning og udvikling.
Indimellem hører man jo, at regeringen gerne vil gøre noget for Udkantsdanmark.
Hvis vi ser på de projekter, der har fået støtte her, må vi sige, at man i høj grad har understøttet den underskov, der er inden for energiteknologi rundt i landet, og det synes jeg er positivt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-11-04:
I modsætning til spørgeren har jeg også som medlem af regeringen et ansvar for, at dansk økonomi hænger sammen.
Og jeg må bare konstatere, at der ikke var de penge, som vi havde forventet, da vi overtog regeringsmagten i juni, og det er jo det, der gør, at vi er tvunget til at prioritere.
Men det er fortsat sådan, at Danmark bruger 1 pct. af BNP på forskningsbudgettet, så det er jeg ganske godt tilfreds med, og jeg er også overbevist om, at de midler, der er til energiforskning, fortsat vil sikre, at Danmark har et forspring på det her område.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-11-04:
Hvis ministeren anerkender, at Samsø Energiakademi for sin bevilling på 2,5 mio. kr. årligt gør en stor forskel for Samsø i form af grøn omstilling, arbejdspladser og turismeindtægter og samtidig bidrager til at sætte Danmark på verdenskortet som grøn førernation, hvorfor fjerner regeringen så støtten til Samsø Energiakademi på finansloven for 2016?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2015-11-04:
Først og fremmest må man sige – bare lige for at følge op på det sidste, finansministeren siger – at kommunerne også har væsentlig forskellige behov og væsentlig forskellige udfordringer, som skal løses.
Det er jo også det, der forklarer, at de bruger forskellige midler.
Men det, jeg bare helt kort godt kunne tænke mig at høre finansministeren forholde sig til, er, at han jo startede med at sige, at han sådan set er enig med Venstreborgmestrene, der skrev under på brevet tilbage i valgkampen, i, at der var behov for en styrkelse af velfærden.
Og han får sagt nu her i svaret til allersidst, at omprioriteringsbidraget sådan set også skal gå til at styrke velfærden og forskellige indsatsområder.
Men ud over om finansministeren er enig eller uenig med Koldings borgmester, er finansministeren så enig eller uenig med KL's formand, Martin Damm, Venstremand, når han siger, at udgiftslofterne i kommunerne uundgåeligt vil føre til forringet velfærdsservice ude i kommunerne?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-11-04:
Det, jeg gerne vil forholde mig til, er, at der skal være orden i landets økonomi.
Og det kasseeftersyn, vi lavede, viste, at der ikke var de mange penge, som vi gik og talte om i valgkampen.
Og for 2016 er der jo det her bekendte, berømte nul.
Og der er masser af effektiviseringsmuligheder i kommunerne, uden at det går ud over velfærden.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2015-11-04:
Jo, men jeg vil godt bede finansministeren om at forholde sig til lige præcis det, der bliver sagt af hans egen partikollega i Kolding.
Han skriver jo under på, og her citerer jeg: at der med en ny Venstreregering ikke vil ske nedskæringer i kommunen.
Vil finansministeren ikke bekræfte, at det lige præcis er det, der er sket, altså at regeringens politik har ført til nedskæringer i kommunen, og at det er det, som Koldings borgmester før valget lovede ikke ville ske med denne regering, men som han nu siger rent faktisk er sket?
Vil ministeren ikke forholde sig til lige præcis det?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-11-04:
Det er fuldstændig rigtigt, at omprioriteringsbidraget ikke har noget som helst at gøre med nulvækst eller udgiftsstop.
Omprioriteringsbidraget giver en mulighed for en styrket prioritering på tværs af sektorer.
Men når det er sagt, vil jeg godt sige, at jeg er af den opfattelse, at kommunerne med en serviceramme på 240 mia. kr. også fremover vil kunne hente betydelige effektiviseringsgevinster ved smartere processer, ved digitalisering, ved intelligente indkøb osv.
Og de frigjorte midler fra omprioriteringsbidraget vil jo så blive udmøntet hen over regeringsperioden til prioriterede initiativer, herunder også til indsatser i kommunerne.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2015-11-04:
Der må jeg bare sige, at der kolliderer ministerens opfattelse af mulighederne for at levere service ude i kommunerne altså med den virkelighed, jeg møder i eksempelvis Kolding, hvor jeg er valgt.
Der er Venstreborgmester Jørn Pedersen faktisk ganske klar i mælet, når det kommer til konsekvenserne af regeringens politik.
Jørn Pedersen udtaler således til TV SYD om regeringens politik og sin egen rolle som medunderskriver af det brev og den annonce, som jeg omtalte tidligere: »Jeg holder fast i, at den nul-vækst, vi skriver om i brevet, ikke betyder serviceforringelser. Men det gør den minus-vækst, der forlanges« . Har finansministeren dårlig samvittighed over, at Koldings borgmester Jørn Pedersen i valgkampen skrev under på, at en Venstreregering ikke ville føre til nedskæringer i kommunerne, men nu klart må erkende, at regeringens politik ifølge Venstreborgmester Jørn Pedersens ord fører til lige præcis nedskæringer og serviceforringelser ude i kommunerne?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-11-04:
Jeg er enig med Venstreborgmestrene i, at der skal føres en politik, hvor danskernes velfærd prioriteres.
Det er jo også derfor, at regeringen har fremlagt et ambitiøst regeringsgrundlag med fokus på at styrke velfærden i en tid med stramme økonomiske rammer.
Regeringen styrker bl.a. sundheds- og ældreområdet.
Samlet set løftes området med 2,4 mia. kr.
En styrket velfærd skal imidlertid også gå hånd i hånd med en stærk dansk økonomi, og en sund offentlig økonomi er en forudsætning for en stabil økonomisk udvikling og for, at vi ikke efterlader en regning til kommende generationer.
Så vi ønsker altså en finanspolitik, hvor vi ikke kører på grænsen af budgetlovens rammer.
Det er ikke mindst vigtigt, at vi i kasseeftersynet har kunnet konstatere, at de offentlige finanser var i en mindre god stand end før valget.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2015-11-04:
Tak for det.
Det er et ærgerligt lavt niveau i en valgkamp.
Og det er naturligvis ikke sandt.«?
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-11-04:
Så vil jeg gerne takke spørgeren for gode spørgsmål, og så håber jeg på, at vi i fællesskab finder en løsning, hvormed vi får fordelt de her penge bedst muligt.
Jeg anerkender det store arbejde, der er udført på Samsø, for at omstille energiforsyningen til vedvarende energi, og akademiet har spillet en meget, meget vigtig rolle.
Samsø Energiakademi har været med til at sætte Danmark på verdenskortet, og det var også derfor, at parterne bag energiaftalen fra 2012 var enige om at afsætte 9,5 mio. kr. til at støtte arbejdet på Samsø til at demonstrere løsninger for at skabe en fossiluafhængig ø.
Støtten var fortsat i en begrænset periode fra 2012 til 2015, og Samsø Energiakademi har derfor siden 2012 vidst, at støtten ville udløbe i år.
Det har ikke noget med regeringens prioriteter på finansloven at gøre, for pengene kom fra en pulje i energiforliget, der udløb i 2015.
Aftaleparterne bag energiaftalen skal mødes i 2015 for at drøfte videreførelse af initiativer i aftalen.
Der skal således udmøntes en energireserve på 60 mio. kr. årligt fra 2016 til 2020.
Regeringen har ikke taget stilling til konkrete forslag til udmøntning endnu.
Jeg vil tage initiativ til, at der snarest muligt kommer en drøftelse i energiforligskredsen om udmøntning af energireserven i 2016 og frem til 2020.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-11-04:
Jamen der er jo heldigvis noget at glæde sig over i det svar, vi får her, nemlig at anerkendelsen af Samsø Energiakademis betydning for den grønne omstilling både på Samsø og i resten af landet sådan set kommer her fra ministeren.
Så jeg vil tillade mig først og fremmest at glæde mig over, at ministeren altså bekræfter det, som jeg også spørger om i det skriftlige spørgsmål her, nemlig om ministeren anerkender det.
Det er jo et godt udgangspunkt, for så er det næste spørgsmål selvfølgelig, hvorfor regeringen så ikke har afsat nogen midler til det.
Det må jeg forstå sådan, at der ligger nogle midler her, som regeringen så ikke har taget stilling til, om Samsø Energiakademi skal have bevilget i 2016, og det konkrete opfølgende spørgsmål kunne så være: Hvad er ministerens holdning?
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-11-04:
Tak til spørgeren.
Jeg vil gerne anerkende det store arbejde, der er gjort på Samsø.
Jeg har som ordfører været der indtil flere gange og oplevet, hvordan akademiet fungerer
Der er ingen tvivl om, at her er der noget, hvormed vi er fremme på dagsordenen.
Men det er også sådan, at de penge jo udløber med den energiaftale, vi havde, fra 2012, og så er vi jo i den heldige situation, at vi sammen med spørgerens parti og andre partier i Folketinget skal udmønte energireserven på 60 mio. kr., sandsynligvis her i løbet af november måned, på vores førstkommende møde i energiforligskredsen, og der vil det her naturligvis indgå som en prioritet, og hvis spørgerens parti kommer med forslag om det, vil jeg selvfølgelig se på det.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-11-04:
Jamen nu spurgte jeg jo sådan set om ministerens holdning, jeg spurgte, om ministeren mener, at den bevilling bør fortsætte.
Der er jo den forskel i forhold til mange af de andre ting, vi diskuterer, hvor vi får at vide, at der ikke er nogen penge, at riget fattes penge, og hvad ved jeg, at vi nu får at vide, at der er nogle penge.
Og det er jo rigtigt, at vi har aftalt, at der er nogle ting, som der skulle kigges på igen, og så får vi se fremadrettet.
Mit spørgsmål gik på: Hvad er ministerens holdning?
en anden ting er, hvad ministeren synes, hvad Venstre synes.
Kunne man give et signal nu om, at ministeren og regeringen er positive over for, at den her bevilling kan fortsætte?
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-11-04:
Jeg vil sige, at vi har så stor en respekt for en energipolitisk aftale og for en aftale om, at man sætter sig ned og fordeler de her penge mellem partierne.
Derfor synes jeg også, at det ville være helt forkert, hvis jeg stod her i dag og begyndte at fordele nogle penge, som jeg skal mødes med spørgerens parti og andre gode partier her i Folketinget om, og som afventer den drøftelse og de signaler, der bliver givet på det møde.
Men det er klart, at spørgsmålet her i dag jo også er med til at foranledige, at jeg i hvert fald vil tage spørgsmålet op, når vi mødes med forligskredsen for at fordele energireserven.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-11-04:
Det er jeg rigtig glad for, og jeg vil rigtig gerne kvittere for, at ministeren også tager det alvorligt.
Så vil jeg bare se frem til, at vi får lejlighed til i energiforligskredsen at drøfte det her spørgsmål, for selvfølgelig skal vi have respekt for, at der sidder en forligskreds, der skal tage stilling til fremadrettede bevillinger.
Lad os prøve at se, om vi ikke i fællesskab kan sørge for, at det også får lov til at forsætte i fremtiden.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-11-04:
Jeg forstår ikke den der sammenkædning med udgiftslofterne.
For hr. Pelle Dragsted ved jo, at det bliver bogført under det statslige loft, der bliver hævet med det her beløb.
Men når man i periodens løb laver aftaler om at tilføre kommunerne penge, sænkes det statslige loft, og så hæves det kommunale loft.
Og derfor er der ikke en sammenhæng mellem udgiftslofterne, som jo netop skal sikre, at vi har en holdbar økonomi fremadrettet, og at vi når målet om balance i 2020, og så de beslutninger, der træffes her i Folketinget.
De skal selvfølgelig være inden for, hvad lofterne tillader, men man kan godt flytte rundt på udgifterne mellem de forskellige lofter.
Det er sådan set det, der er teknikken i det her, og derfor er der ikke den sammenhæng, som hr. Pelle Dragsted fremfører.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-04:
Jeg vil så bare stadig fastholde, at det er finansieret, også ifølge jeres egne beregninger og de reformer, som er gennemført – og det kan man så være enig eller uenig i – så jeg forstår ikke, at man bliver ved og ved.
Men sagen er jo den, at alle er enige i, at dem, der er uden for arbejdsmarkedet, skal have en chance for at komme ind.
Men en god vej til at få dem ind var måske at tilbyde familierne f.eks. nogle bedre muligheder for at tage en forældreorlov, sådan som vi kendte til den under Nyrup, og det var faktisk en konservativ arbejdsminister, der dengang indførte det.
Kunne det ikke være en mulighed at give forældrene ret til at tage noget forældreorlov, som vi kender det fra tidligere, for faktisk at give plads til de mennesker, i stedet for at tro, at de får et job, ved at vi tager ydelserne fra dem?
Finn Sørensen (EL), 2015-11-04:
Det er da en meget væsentlig situation, vi er kommet i nu, for ministeren vil ikke forholde sig til, hvad KL's formand, Martin Damm, klart har sagt: »Lad mig slå det helt fast: KL har ikke blåstemplet det.«
Det, der henvises til, er omprioriteringsbidraget fra 2017 til 2019.
Så vil ministeren nu be- eller afkræfte: Har KL skrevet under på en aftale om, at dette omprioriteringsbidrag skal gælde i perioden 2017-2019, eller har KL ikke skrevet under på det?
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-04:
Jeg var ligesom mange andre danskere, tror jeg, også ved at få morgenkaffen lidt galt i halsen efter ministerens udsagn om danske børnefamiliers drømme og ministerens krav om, at de skulle arbejde mere.
Men ud over det her, synes jeg, lidt absurde i at skælde ud på danske børnefamilier hæftede jeg mig også ved, at ministeren i Berlingske sagde om de danske børnefamilier – og jeg citerer: »I forvejen arbejder de ikke særlig meget, når vi måler i forhold til andre lande.«
Men er det korrekt, hr. minister?
Danske familier leverer jo, så vidt jeg kan se, som familier flere timer på arbejdsmarkedet, end de gør i de fleste andre lande.
Så vidt jeg kan se, er vi bortset fra Sverige det land i Europa med den højeste andel af familier, hvor begge forældre arbejder, fordi vi har flere kvinder på arbejdsmarkedet.
Men det interessante er jo det samlede antal arbejdstimer, der leveres.