Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-16:
Regeringen ønsker en stærk offentlig sektor med borgernær service af høj kvalitet.
Vi prioriterer en stærk sundhedssektor i Danmark, og vi prioriterer ordentlige tilbud til vores ældre, der har brug for hjælp til at klare hverdagen.
Det er også derfor, at vi med finanslovsaftalen for 2016 har tilgodeset både sundhedsområdet og de ældre.
Samtidig står vi i en økonomisk situation, hvor faldende oliepriser giver staten færre indtægter fra olie- og gasudvindingen i Nordsøen end forventet.
Sidste gang vi opgjorde det finanspolitiske råderum frem mod 2020, var det omkring 15 mia. kr.
Det viste tallene i september måned.
Siden da er de strukturelle indtægter fra Nordsøen nedjusteret med 5 mia. kr. Derfor vil råderummet også blive reduceret fra 15 mia. kr. til 10 mia. kr., hvis vi alene ser på effekten af den lavere oliepris.
Asyltilstrømningen lægger også et betydeligt pres på de offentlige finanser.
Alene for 2016 er der budgetteret med 10,9 mia. kr. til asylog integrationsområdet.
Det øger kravene til skarp prioritering i udgiftspolitikken fremadrettet.
Med andre ord har vi en fælles udfordring med at udvikle vores velfærdssamfund i en tid, hvor de offentlige økonomiske rammer fortsat vil være stramme.
Vi skal i de kommende år gradvis reducere det offentlige underskud for at kunne sikre målet om balance i 2020.
Samtidig skal den hidtil lempelige finanspolitik gradvis rulles tilbage, så den er afstemt med den fremgang, som vi ser i den danske økonomi.
Derfor er der brug for, at hele den offentlige sektor bidrager til at frigøre ressourcer, så vi kan prioritere den borgernære velfærd, så vi kan bruge pengene der, hvor de gør mest gavn for danskerne.
Derfor har regeringen fundet det nødvendigt og rigtigt at udbrede omprioriteringsbidraget til også at omfatte kommunerne.
I staten har vi i mange år har haft et omprioriteringsbidrag.
Det har vi nu bredt ud til alle større statslige udgiftsområder, også uddannelsesområdet og kulturområdet.
Dermed er et mangeårigt gældende princip i staten blevet udbredt til kommunerne.
For omprioriteringsbidraget er et redskab, som understøtter en effektiv anvendelse af ressourcerne.
Samtidig styrker det muligheden for at prioritere på tværs af sektorer, så pengene anvendes der, hvor de gør størst gavn.
Det betyder, at vi får mulighed for at prioritere vigtige områder som sundhed, ældre og tryghed.
I 2016 er 1,9 mia. kr. af omprioriteringsbidraget i 2016 tilbageført til kommunerne til prioriterede indsatser på de borgernære serviceområder.
Hertil kommer løftet på 1 mia. kr. til en værdig ældrepleje med finansloven for 2016.
Samlet set er kommunernes service dermed løftet med 0,5 mia. kr. fra 2015 til 2016.
Kommunerne har således flere penge til service i 2016, end de havde i 2015.
Heroverfor står udviklingen under de seneste socialdemokratisk ledede regeringer, hvor den kommunale serviceramme blev reduceret ad flere omgange.
Således blev den korrigerede aftalte kommunale serviceramme reduceret med 3 mia. kr. fra 2012 til 2015.
Derfor er det også mærkeligt, at Socialdemokraterne skaber et billede af, at denne regering ønsker massive nedskæringer i den offentlige sektor.
Med omprioriteringsbidraget ønsker regeringen tværtimod at skabe forudsætningerne for, at vi kan prioritere kernevelfærden.
Statsministeren har også for nylig slået fast, at pengene fra omprioriteringsbidraget ikke går til skattelettelser.
Regeringen ønsker, at pengene fra omprioriteringsbidraget anvendes til borgernær service, og at pengene bruges, hvor behovet er størst i det pågældende år.
Den præcise udmøntning af midlerne vil ske i økonomiforhandlingerne med kommunerne til sommer og i finanslovsforhandlingerne til efteråret.
For 2017 foreslår regeringen, at pengene fra omprioriteringsbidraget tilbageføres til kommunerne til højt prioriterede områder, så hvis partierne i den røde blok ønsker indflydelse på fordelingen af pengene, så må de jo deltage konstruktivt i finanslovsforhandlingerne i efteråret, og det vil jeg da gerne opfordre dem til.
Omprioriteringsbidraget gælder for kommunerne under et.
Det vil derfor være op til den enkelte kommune at fastlægge, hvordan omprioriteringsbidraget skal realiseres lokalt.
Også i 2017 vil der være behov for effektiviseringer, så de tilbageførte midler kan anvendes til højt prioriterede områder.
Vi skal selvfølgelig ikke sidde her på Christiansborg og bestemme, hvordan kommunerne realiserer de nødvendige effektiviseringer.
Det beror på dialog kommunerne imellem og lokale politiske prioriteringer i den enkelte kommune.
På den måde sikres det, at den enkelte kommune kan tilrettelægge den samlede indsats ud fra, hvad der skaber størst værdi lokalt.
Mener jeg så, at det er realistisk, at kommunerne kan effektivisere med 1 pct. hvert år?
Ja, det mener jeg.
Det har jeg slået fast flere gange, også på en måde, der måske har givet rigelig opmærksomhed.
Jeg køber ikke præmissen om, at der ikke kan effektiviseres mere i kommunerne.
Kommunerne beretter jo også selv, at de siden 2007 gradvis har øget effektiviseringsarbejdet, så der i mange kommuner effektiviseres for 2 pct. af udgifterne årligt.
Kommunerne har tidligere selv angivet, at de siden 2011 har effektiviseret for mellem 2,4 og 3 mia. kr. om året.
Og en nylig rundspørge blandt landets kommunalbestyrelsesmedlemmer viser desuden, at 90 pct. af dem ser potentialet for effektiviseringer i kommunerne.
Så spørger man mig, om omprioriteringsbidraget automatisk giver dårligere ældrepleje og folkeskoler, er svaret klart nej.
Det mener jeg ikke.
Kommunerne har en serviceramme på 240 mia. kr., og det bør være muligt at bruge nogle af pengene bedre, end vi gør i dag, bl.a. ved at lære af hinanden via digitalisering, ved at konkurrenceudsætte flere opgaver osv.
Alle dele af den offentlige sektor, stat, regioner og kommuner, skal fortsat effektivisere betydeligt.
For i en tid med stramme økonomiske rammer er det helt nødvendigt, at vi bliver ved med at få mere ud af skatteborgernes penge.
Det er en forudsætning for, at vi også fremadrettet har råd til et stærkt velfærdssamfund.
Vi kan ikke leve med en offentlig sektor støbt i beton.
Tak for ordet.
Forhandling