runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-04-10:
SF har mange holdninger til det om anden aktør, men det berører ikke dagens lovforslag.
Det oprindelige forslag indebar jo det tiltag, at anden aktør har mulighed for at anvende uddannelsesaktivitet som led i aktiveringsindsatsen.
Det kan vi støtte fuldt op om, og jeg vil derfor ikke gentage det, som min udmærkede kollega allerede har sagt, men blot sige, at SF støtter op om lovforslaget.
Henning Hyllested (EL), 2012-04-10:
Så nemt slipper I nu alligevel ikke!
Det fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, at Arbejdsmarkedsstyrelsen har gennemført en såkaldt ekstern evaluering i 2009 af brugen af anden aktør under service- og længerevarende videregående uddannelses-udbuddene.
Igen i november 2011 er der indhentet oplysninger – som der står – fra Jobcenter København og Jobcenter Aarhus.
Jeg ved ikke, om man har ringet rundt og har snakket med dem – nej, man har vel trods alt gjort det mere kvalificeret.
Det modsiges lidt af, at det også fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, at der i hvert fald er to institutioner, der har reageret, forstået på den måde at de har fundet det noget mere tidkrævende at få kursister fra anden aktør tilmeldt, og at de har skullet bruge en hel del mere tid på det, end de plejer, og at de også har haft et noget større tidsforbrug på vejledningsopgaver over for anden aktør, bl.a. for at sikre, at kommunen blev inddraget, og at institutionerne så også rent faktisk fik den endelige godkendelse og dermed også var berettigede til at få de penge, som de skal have for at stille den pågældende uddannelsesaktivitet til rådighed.
I Enhedslisten anerkender vi dog, at omfanget, som det fremgår, af såkaldt anden aktørs brug af uddannelsesaktiviteter, trods alt er meget begrænset, og da det tilsyneladende ikke giver nævneværdige problemer med betalingen, og det er jo, som jeg sagde, det, lovforslaget handler om, stemmer vi naturligvis for forslaget, men jeg vil gerne allerede nu annoncere, at vi da vil bruge udvalgsbehandlingen til at få området lidt bedre belyst, end det er her.
Så vil jeg benytte anledningen til at sige sådan lidt mere generelt, at måske er anden aktørs begrænsede brug af uddannelsesaktiviteterne i beskæftigelsesindsatsen i virkeligheden det, der er problemet.
Det kunne jo godt i forbindelse med anden aktør give mistanke om en højere grad af anvendelse af det, vi efterhånden har udråbt til at være meningsløs aktivering, altså kurser af mere eller mindre dubiøs karakter.
Det har som bekendt aldrig været Enhedslistens livret, at beskæftigelsesindsatsen, om jeg så må sige, blev privatiseret, men det er så en anden sag, og den vil vi vende tilbage til i anden sammenhæng.
Merete Riisager (LA), 2012-04-10:
Liberal Alliance støtter også ophævelsen af revisionsklausulen, der indebærer, at ordningen om anden aktørs mulighed for at bruge uddannelsestilbud opretholdes i sin nuværende form.
Vi ønsker generelt et fokus på kvalitet og pris i offentlige opgaver og ikke et fokus på, hvem der udfører opgaven.
Vi håber derfor, at rationalet bag dette lille lovforslag vil forplante sig i regeringens politiske arbejde.
Mai Henriksen (KF), 2012-04-10:
Tak for det, formand.
Det er egentlig sjovt, at det her lovforslag ikke giver mere debat, for det handler jo om anden aktør og sådan om hele forholdet mellem det private og offentlige, og hvor meget hver især skal fylde.
Anden aktør har i den her sammenhæng for det offentlige betydet mindre administration – og det er positivt – og beslutninger tættere på borgerne, og det betyder jo faktisk en øget kvalitet, ved at private også er med til at løse den her opgave.
Og de administrative fordele, man gerne ville opnå, synes også opnået. Så siger evalueringen her også, at der er en række yderligere områder, hvor administrationen kan mindskes, og det kunne jo også være rigtig interessant at kigge på.
Så vil jeg egentlig blot afslutningsvis med støtte til det her forslag sige, at Konservative altid er glade, når vi kan få private på banen på en god og en meningsfuld måde.
Christine Antorini (S), 2012-04-10:
Jeg vil godt sige tak for den brede opbakning, der er til lovforslaget.
Det er jo et lovforslag, som stammer tilbage fra 2007, hvor der blev åbnet for anden aktør i beskæftigelsesindsatsen og for, at man i den forbindelse kunne bruge uddannelsesaktiviteter i selv samme aktiveringsindsats.
I loven er der så, som det også er blevet nævnt af flere her, indføjet en klausul, der skal sikre, at anden aktørs brug af uddannelsestilbud bliver evalueret i folketingssamlingen 2011-12, og det er det, der er sket nu.
Det, som evalueringen har vist, er, at anden aktørs betaling for uddannelsestilbud ikke har givet anledning til problemer.
Her kan jeg også lige knytte en kommentar til de eneste to bemærkninger, jeg fik her fra salen, bl.a. fra Enhedslisten, som jo netop understregede, at det her handler om en evaluering af anden aktørs betaling for uddannelsestilbud.
Så kan der være en diskussion i øvrigt om anvendelsen af anden aktør, som hører til i et andet regi.
Dermed også min kommentar til den konservative ordfører, for jeg forstod indlægget sådan, at det netop var det generelt at anvende anden aktør i beskæftigelsesindsatsen, som den konservative ordfører havde nogle bemærkninger om.
Da spørgsmålet så er blevet rejst, selv om det sådan set ikke har noget med det her lovforslag at gøre, da det kun handler om betalingsdelen,
vil jeg dog alligevel bare henvise til en undersøgelse fra 2009, som Deloitte gennemførte, og hvor man evaluerede resultaterne af at anvende anden aktør end jobcentrene.
Den undersøgelse, som Deloitte lavede i 2009, konkluderede bl.a., at andre aktører ikke har bedre resultater end jobcentrene; tværtimod er der en tendens til, at de har lidt dårligere resultater end jobcentrene.
Det er bare for at sige, at det er en diskussion, der har været, og at den ikke hører til inden for Børne- og Undervisningsministeriets område.
Der handler det alene om, om der har været problemer med anden aktørs betaling for uddannelsestilbud, og det viser evalueringen at der ikke har været.
Derfor vil jeg sige, at jeg er glad for den brede opbakning til, at vi så ophæver den revisionsbestemmelse, der var, sådan at det kan fortsætte, for det har været problemløst.
Jan Johansen (S), 2012-04-10:
Lovforslagets tre dele har det tilfælles, at de sammen styrker regeringens boligsociale indsats og viden på området.
Under den tidligere VK-regering er antallet af lejere, der sættes ud af deres boliger, fordi de ikke kan betale husleje, eksploderet.
Hvor der i 2002 var ca. 1.800 udsættelser, var tallet sidste år steget til 4.400.
Det hverken kan eller vil den nye regering acceptere.
Derfor har regeringen besluttet at fremrykke tidspunktet for huslejebetalinger ved at afskaffe lejelovens såkaldte løbedage.
Løbedagene gør det muligt for en lejer at vente med at betale huslejen til den tredje hverdag i måneden.
Det forøger risikoen for, at lejeren ikke har penge nok, når huslejen skal betales.
Derfor har det været vigtigt for os, at der nu er overensstemmelse mellem løbedagene og tidspunktet for huslejebetalingen.
Forslaget fremsættes i en erkendelse af, at en udsættelse af boligen har meget store, alvorlige konsekvenser for de berørte personer og familier.
Vi ved fra Socialforskningsinstituttets undersøgelse fra 2008, at det er tre ud af fire udsatte lejere, der har et reelt problem med at styre deres økonomi.
Det er derfor ikke et spørgsmål om at øge statsstyringen, men en hjælpende hånd til familierne, der har svært ved at betale huslejen.
Lovforslaget er på den måde en del af regeringens samlede boligsociale indsats, hvor vi også har afskaffet starthjælpen og de andre fattigdomsydelser, som har gjort det svært for mange at finde penge til huslejen.
Som et andet element i lovforslaget ønsker regeringen at få samlet en større viden omkring gennemsigtigheden om husleje- og beboerklagenævnenes afgørelser.
Derfor foreslår regeringen, at der oprettes hjemmel til at pålægge husleje- og beboerklagenævn at indberette forskellige sagsoplysninger til en database.
Det er regeringens ønske, at registeret skal udbygges med oplysninger om alle husleje- og beboerklagenævns sager, så både private og professionelle kan få glæde af oplysningerne.
Endelig ønsker regeringen med det tredje element i lovforslaget at sikre en bedre udnyttelse af plejeboligerne rundtomkring i landet.
Det er både uhensigtsmæssigt og dyrt i områder med stor efterspørgsel på plejeboligområdet.
Det vil betyde hurtigere genudlejning og dermed en bedre udnyttelse af plejeboligerne.
Samtidig vil den hurtige genudlejning årligt spare kommunerne for 8,2 mio. kr. i tab af lejeindtægter – penge, der i stedet kan investeres i skoler, plejehjem og sygehuse.
Samtidig vil vi få mere viden omkring sager, der kommer for husleje- og beboerklagenævn, og flere plejeboliger vil kunne genudlejes hurtigere.
Det er socialdemokratisk politik, og vi bakker derfor op omkring forslaget.
Lars Dohn (EL), 2012-04-10:
Mit spørgsmål var egentlig til Venstres ordfører, men jeg kom åbenbart lidt sent på.
Men jeg vil så rette det til den socialdemokratiske ordfører.
Jeg forstod på Venstres ordfører, at det skulle have konsekvenser, hvis familier ikke får betalt huslejen til tiden.
Kan jeg få en garanti fra den socialdemokratiske ordfører for, at løftet til Lejernes Landsorganisation vil blive fastholdt?
Jan Johansen (S), 2012-04-10:
Det er jeg helt overbevist om.
Kommunerne kan jo i dag tage sig af familier, der bliver udsat, så den praksis fortsætter.
Det er også socialdemokratisk politik at kigge på den sag, for, som jeg sagde i min tale, er det jo en katastrofe for de familier, der bliver sat ud.
Louise Schack Elholm (V), 2012-04-10:
Det var en meget interessant tale, som ordføreren holdt, og jeg må sige, at jeg synes, at det er noget af et vrangbillede, man tegner.
Ordføreren stiller tal op for antallet af udsættelser, men nævner jo ikke, hvad tallet var før 2002.
Og jeg ved jo godt, hvorfor ordføreren ikke kan nævne, hvad tallet var, før VK-regeringen kom til: Det er, fordi det ikke blev oplyst.
Det var simpelt hen hemmelige tal, så vi aner ikke, hvordan udviklingen var før 2002.
Jeg vil gerne høre, om ordføreren kan bekræfte det.
Det andet, jeg gerne lige vil tage fat i, og som jeg gerne vil have ordførerens kommentar til, er, at ordføreren siger, at man, i forbindelse med at man afskaffer kontanthjælpsloftet, starthjælpen og 460-timers-reglen, samtidig kan se, at disse ting har været medvirkende til, at der var flere, der blev sat ud.
Jeg vil gerne lige have at vide, hvor ordføreren finder belæg for denne påstand, for der er ikke en eneste af de analyser, der er blevet foretaget på det her område, der kan bekræfte ordførerens påstand.
Det passer simpelt hen ikke.
Jan Johansen (S), 2012-04-10:
De tal, jeg nævnte, og som viste, at der i 2002 var 1.800 udsættelser, og at der sidste år var 4.004, er reelle tal, som er til at tage og føle på.
Hvad angår tallene i forbindelse med, at vi har ophævet fattigdomsbetalingerne, så er jeg sikker på, at det er noget, der vil kunne ses i senere statistikker.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-04-10:
Oprindelig er loven jo en udmøntning af en aftale fra 2003, »Flere i arbejde«, mellem den daværende regering og Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Kristeligt Folkeparti, det vil sige et ret bredt flertal.
Den stammer helt tilbage fra 2007, og den bestemmer, som flere har sagt, at anden aktør inden for aktivering kan bruge uddannelser til at få folk i arbejde.
Dermed ligestiller den dem med kommunen.
Den nuværende lovændring er egentlig af teknisk karakter, men betyder, at loven ikke længere skal evalueres, fordi erfaringerne hidtil har været gode.
Det gælder f.eks. regelforenkling, mindre administration og beslutninger tættere på borgeren.
Og det er jo noget, som vi alle sammen selvfølgelig kan støtte.
Dansk Folkeparti kan derfor bakke op om forslaget.
Annette Lind (S), 2012-04-10:
Regeringen har valgt en aktiv politik med fremrykning af investeringer, der skal få flere i arbejde, få gang i væksten og skabe ny optimisme i samfundet.
Høj beskæftigelse er betingelse for velstand og velfærd i Danmark.
Det her lovforslag er i god tråd med ovennævnte og er en opfølgning på den brede aftale »Flere i arbejde« fra 2003, der skabte det overordnede grundlag for, at andre aktører, der varetager opgaver som led i den aktive beskæftigelsesindsats, har de samme muligheder som kommunerne med hensyn til brug af uddannelsesaktiviteter som led i beskæftigelsesindsatsen.
I bemærkningerne til revisionsbestemmelsen står der, at ændringer om andre aktørers brug af uddannelsestilbud skal evalueres.
Som det blev sagt før, skulle loven oprindelig være taget op til revision i folketingsåret 2009-10, men det blev udsat til dette folketingsår ved etableringen af et enstrenget beskæftigelsessystem.
Det er nu sket.
Ordningen er kun brugt i beskedent omfang og især koncentreret til erhvervsrettet uddannelse, men der er bred enighed om, at andre aktørers tilmelding og betaling til uddannelsesinstitutionerne ikke har givet anledning til problemer.
Der er tværtimod peget på, at et enstrenget kommunalt beskæftigelsessystem har betydet reduceret administration, og mange beslutninger er derfor rykket tættere på borgeren.
På baggrund af den positive gennemførte evaluering ønsker Socialdemokraterne, at revisionsklausulen ophæves, så andre aktørers mulighed for brug af uddannelsestilbud i beskæftigelsesindsatsen kan videreføres uændret, for selv små tiltag kan skabe yderligere fremgang i beskæftigelsen i Danmark, og det har også prioritet.
Peter Juel Jensen (V), 2012-04-10:
Tak, formand.
Den indebar, at andre aktører, der varetager opgaver som led i den aktive beskæftigelsesindsats, efter aftale med kommunen fik de samme muligheder som kommunerne med hensyn til at bruge uddannelsesaktiviteter som led i beskæftigelsesindsatsen.
Samtidig blev det fastsat, at ordningen skulle tages op til revision.
Med lovforslaget foreslås revisionsklausulen ophævet, således at ordningen med anden aktørs mulighed for brug af uddannelsestilbud videreføres uændret.
Jeg vil gerne lige læse et par linjer op af ministerens fremsættelsestale – og jeg citerer: »Forslaget om ophævelsen af revisionsklausulen stilles på baggrund af de positive erfaringer som både Ministeriet for Børn og Undervisning og Beskæftigelsesministeriet har indhentet i forbindelse med revisionen af ordningen.«
Venstre anbefaler den her lovændring, for for Venstre er det afgørende, at opgaven løses bedst muligt, og ikke, hvem der løser opgaven.
Henning Hyllested (EL), 2012-04-10:
Jeg vil gerne markere, at det er vigtigt for Enhedslisten, at området for kørsel for det offentlige med de såkaldte OST-tilladelser og FE-tilladelser kommer til at foregå under under ordnede forhold og i henhold til gældende landsdækkende kollektive overenskomster for det her område.
Vi må sige, at vi jo under udvalgsbehandlingen har spurgt flittigt til det her, og Trafikstyrelsen har bl.a. svaret på nogle spørgsmål og har tilkendegivet over for trafikministeren og over for udvalget, at styrelsen ikke accepterer, at en virksomhed med tilladelse til offentlig servicetrafik aflønner chaufførerne efter en provisionsbaseret taxioverenskomst, hvilket er det nærmeste man kommer ind akkordaflønning af taxachauffører.
Det har endvidere været vigtigt for Enhedslisten at imødekomme branchens udbredte ønske om nedsættelse af et persontransportudvalg – det har vi ikke været alene om – med det formål at fremkomme med forslag til en egentlig persontransportlov, som også skulle omfatte busområdet.
Der har været lidt diskussion frem og tilbage i forbindelse med de spørgsmål, vi har stillet.
Problemet er, at der på det her område – kørsel for det offentlige med taxier, limousiner, og jeg skal give dig, skal jeg – i virkeligheden kan forekomme temmelig kaotisk.
Men det er sådan, at vi er imødekommende, i og med at man nu tager skridt til at nedsætte det her såkaldte persontransportudvalg, hvor man bl.a. også skal se på arbejds- og lønvilkår for chauffører.
Vi tager til efterretning, at spørgsmålet om, hvorvidt busområdet skal inddrages i det her spørgsmål, bliver overladt til Trafikstyrelsen, som skal vurdere og undersøge, hvordan det vil kunne lade sig gøre.
Vi har så et par små hængepartier, hvor vi ikke helt føler, at vi er dækket ind, men i og med at der er åbnet op for, at de spørgsmål, som står tilbage – nemlig spørgsmålet om iværksættere, arme og ben-firmaer siger vi jo, uddannelse af chauffører og udstyr og indretning af de biler, der bruges til offentlig servicetrafik – kan tages op i det kommende persontransportudvalg, føler vi os dækket ind på den måde.
Og med de bemærkninger vil vi tilkendegive, at vi stemmer for lovforslaget.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-04-10:
Ved førstebehandlingen af dette lovforslag pegede vi på, at det var vigtigt med så meget konkurrenceudsættelse som muligt i kommunernes virksomhed, og vi stillede spørgsmål til ministeren om, hvordan man fremadrettet kunnet sikre det, når man i dag kom med et lovforslag, der ophævede den lovgivning, som den tidligere regering havde vedtaget.
Det har vi fået signaler om at ministeren vil prioritere i samtalerne med kommunerne.
Ikke fordi det betrygger os fuldt og helt, men det udstiller sådan set for os det dilemma, der er i det her lovforslag: Spørgsmålet om så stor kommunal frihed som muligt og samtidig sikring af så meget konkurrenceudsættelse som muligt.
Virkeligheden er den, at det jo i første række er kommunalbestyrelsens opgave at bruge borgernes penge
bedst muligt.
I det lys vil jeg gerne understrege, at Liberal Alliance ønsker så meget konkurrenceudsættelse som overhovedet muligt.
Det er faktisk vigtigt for at sikre, at man får det til den rigtige pris.
Så har vi deroverfor spørgsmålet om et af vore mærkesager, nemlig større frihed, og det er det, man må forholde sig til her.
Jeg vil bare understrege over for Folketinget, at vi har valgt friheden, og dermed signalerer vi, at vi kan støtte det af regeringen fremsatte forslag om at ophæve den pligt, der ligger i det, fordi vi peger på – det er sådan set nødvendigt at få markeret gang på gang – at der skal være alvor i de valg, der foretages til kommunalbestyrelserne, sådan at borgerne kan mærke en forskel på, hvem de vælger, og så må de jo vælge nogle andre her om godt et år, hvis det er, at man ikke forfølger bedst mulig praksis i forhold til deres brug af midler.
Så det er en prøve, og så håber vi meget, at ministeren vil forfølge det, og vi vil holde meget øje med, at det sker, det, som alle ønsker.
Vi i Tinget er sådan set enige om, at vi ønsker øget konkurrenceudsættelse, men vi ønsker altså også en stor kommunal frihed.
Vi har valgt friheden, og dermed støtter vi forslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-04-10:
Danmark har en stolt tradition som handels- og søfartsnation, og dette lovforslag ligger jo fint i tråd med den tradition.
Det her forslag tager hensyn til de problemer, som rederierne har oplevet i praksis, når de skal beskytte deres skibe imod piraterne.
Man lægger op til det, man kan kalde mere fleksible våbentilladelser end dem, der hidtil har været givet, og det er sund fornuft.
Det gør, at der kan blive mere tryghed for personalet på skibene.
Det gør, at rederne, ejerne, kan være trygge for, at de kan sejle deres skibe igennem området, og det gør, at de varer, der skal fragtes, på betryggende vis kan komme frem fra den ene del af verden til den anden, og det er godt i en globaliseret tid, hvor man skal kunne handle på tværs af verdensdele.
Alle er glade.
Rederiforeningen er glad.
Fagforeningerne er glade.
Det burde sådan set være lige til, og det er det sådan set også.
Jeg synes også, det er værd at have med, netop når vi taler om en globaliseret verden, at hvis ikke vi fra dansk side sørger for, at man på betryggende vis kan sikre skibene, der er udsat for piratangreb, er der mulighed for, at man kan flage ud.
Det ønsker ikke nogen af os.
Med det her forslag sikrer vi ligesom også danske skibe under dansk flag.
Endelig, måske som et kuriosum, vil jeg nævne, at det egentlig er lidt interessant, at der i dette forslag står, at der ikke er nogen udgifter for erhvervet, og det er der faktisk heller ikke, selv om der umiddelbart indgår en ny afgift.
For hvis man ved lidt om skibstrafik og om, hvor mange sejladser der er, så kan man faktisk se, at vi efter et halvt år med byger af afgifter vel faktisk er vidne til en mindre afgiftsnedsættelse, i hvert fald hvis vi ser på, hvad der vil være det forventede provenu af det her forslag.
Det vil Liberal Alliance selvfølgelig gerne i særlig grad kvittere justitsministeren for.
Der bliver sat et lille kryds, om ikke i den sorte, så i hvert fald i den mørkeblå bog hos Liberal Alliance, for, at man har medvirket til det.
Så på alle punkter er det et godt forslag, som vil være til gavn for erhvervslivet og dermed til gavn for Danmark.
Louise Schack Elholm (V), 2012-04-10:
Jeg er glad for, at ordføreren bekræfter mig i, at der ikke er nogen analyser, der ligger til grund for ordførerens påstand om, at 460-timers-reglen, kontanthjælpsloftet og starthjælpen skulle betyde noget i forbindelse med udsættelser, for det er der ikke statistik for.
Men ordføreren fortalte jo ikke, hvad antallet af udsættelser var før 2002.
Hvad var tallet i 2001?
Hvad var tallet 1999?
Har ordføreren nogle tal på det, for jeg har aldrig kunnet finde nogen?
De findes ikke, det blev ikke offentliggjort dengang, man havde ikke fokus på det.
Det er VK-regeringen, der har sat fokus på det her og har gjort noget ved det. Men jeg er da glad for, at ordføreren også siger, at man stadig har tænkt sig at holde fast i det løftebrud, som man siger at man vil begå over for LLO ved ikke at ville lave en lov, der forbyder udsættelse af børnefamilier.
Jan Johansen (S), 2012-04-10:
Jeg vil stadig væk sige, at det er de tal, som ligger fra 2002 og fra sidste år, jeg henholder mig til, og det var også dem, jeg henviste til i min tale.
Vedrørende de fattigdomsydelser, vi har ophævet, vil jeg gerne sige, at jeg er helt sikker på, at det her fremadrettet klart viser, at der er flere familier, der ikke bliver udsat.
Benedikte Kiær (KF), 2012-04-10:
Der er ikke helt styr på historikken, for ideen med, at man skulle sørge for at kunne blive tilmeldt en netordning, var jo netop, at huslejen blev betalt som noget af det første.
Jeg kan tydeligt huske, at ordføreren sagde: Hvad hjælper det, hvis der ikke er penge nok den 1. i måneden?
Nu har man jo sådan set været inde at fjerne kontanthjælpsloftet, man har været inde at fjerne starthjælpen, som man har sagt har været den væsentligste årsag, hvis ikke det var årsagen til, at der var de her udsættelser.
Men når man nu har fjernet de her ydelser, kontanthjælpsloftet og starthjælpen, hvordan kan det så være, at der overhovedet er brug for det her forslag?
Det er der vel ikke, medmindre man nu må erkende og tilstå, at det sådan set var en påstand uden hold i.
Vil ordføreren ikke sige, at det virker højst mærkværdigt, at man laver om på ydelserne, men at der alligevel er behov for yderligere tiltag, og at det nok viser, at tingene ikke var så enkle, som ordføreren førhen har gjort dem til?
Özlem Sara Cekic (SF), 2012-04-10:
Den her dialog er jo et rigtig godt billede på, hvorfor vi ikke kunne komme frem til nogen løsninger, da fru Benedikte Kiær var socialminister.
Vi fortalte gentagne gange, at verden ikke er sort-hvid.
SFI-rapporten viser, at der f.eks. også er mange af dem, der ender på gaden, der er lønmodtagere.
Det, der er kendetegnende for dem alle sammen – næsten for dem alle sammen – er, at de har store gældsproblemer.
Men vi kommer heller ikke uden om, at fattigdomsproblemerne også har været med til, at mange mennesker ikke har været i stand til at betale deres husleje.
Det er jo ikke noget, vi bare påstår.
Hvis vi snakker med en række af boligforeningerne, vil de også kunne bekræfte, at starthjælpen, 300-timers-reglen, loftet over kontanthjælpen har været årsag til, at man ikke har været i stand til at betale sin husleje.
Verden er ikke sort-hvid.
Der er det problem, der hedder, at folk bliver sat på gaden.
Vi ville da ønske, at der var én løsning, man kunne bruge, og så var problemet løst, men der er langt flere håndtag, vi skal dreje på, og det her er et af dem.
Men som sagt er det ikke nok, der skal flere ting til.