runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2014-04-01:
Så vil jeg bare gerne henvise til overskriften på papiret, hvor der står, og det kan man jo godt sige er lidt langsigtet, at indvandringen fra ikkevestlige lande også vil være en nettoudgift for det offentlige i år 2050.
Længere ned i teksten kan man læse, og nu citerer jeg: »Selv om 35 år vil den ikke-vestlige indvandring ikke netto bidrage til at løse velfærdssamfundets finansieringsproblem, som bl.a. følger af flere ældre og færre i den arbejdsdygtige alder.
Indvandring fra ikke-vestlige lande som helhed vil tværtimod øge finansieringsproblemet ...« Kunne man måske ud fra det få den tanke, at det så ville være meget fornuftigt at have en politisk ambition om at begrænse den ikkevestlige indvandring, i og med at vi ved, at det også på den lange bane er en dårlig forretning for Danmark, og så måske fokusere og målrette indvandringen i den retning, hvor vi ved det faktisk giver lidt mere økonomisk mening, hvis man vil lave indvandringspolitik ud fra økonomiske betragtninger, nemlig i retning af den vestlige indvandring
Giver det mening for fru Trine Bramsen, eller er det helt sort?
Trine Bramsen (S), 2014-04-01:
Vi Socialdemokrater ønsker, at de mennesker, der bor og lever i Danmark, dels skal overholde de spilleregler, der gælder, dels bidrage til vores samfund.
Betyder det så, at vi slet ikke skal tage imod nogen ikkevestlige indvandrere, fordi vi i en analyse kan se, at de netto ikke bidrager til vores samfund?
Nej, det gør det ikke, og det er der en grund til.
I dag er det sådan, at vi tager imod flygtninge, der er i nød.
Vi er et solidarisk samfund, der huser mennesker, der må flygte fra deres hjem – eksempelvis på grund af krig.
Det er måske ikke så sært, at de ikke kan indgå i vores samfund fra starten, når de kommer til Danmark, og det derfor er en udgift for Danmark.
Men det er et solidarisk ansvar, som vi Socialdemokrater ønsker at tage på os.
Vi mener også, at det er helt rimeligt, at Danmark som et rigt samfund tager et ansvar, f.eks. fordi krig og ufred i andre lande betyder, at der er mennesker på flugt.
Tom Behnke (KF), 2014-04-01:
Jeg synes, at ordføreren kom til at smykke sig med lånte fjer, og det var hele spørgsmålet om børns og unges kriminalitet, hvor det forlød, at under den borgerlige regering var alting elendigt og kaos, men nu har vi heldigvis fået en socialdemokratisk ledet regering, og nu ser vi et fald i ungdomskriminaliteten.
Men det jo ikke rigtigt.
Udviklingen har varet over flere år, hvor vi har set et fald år efter år, og i øjeblikket er vi jo nede på, at det er et historisk lavt antal børn og unge, der laver kriminalitet.
Faktisk har det aldrig været lavere, i forhold til hvad man kan måle og hvor langt tilbage man har målt, men det skyldes jo ikke mindst, at den tidligere regering fremsatte en ungdomspakke med et historisk stort beløb, nemlig 700 mio. kr., til en præventiv indsats over for børns og unges kriminalitet, og nu ser vi resultatet.
Er det ikke det, der er virkeligheden?
Trine Bramsen (S), 2014-04-01:
Jeg synes jo ikke, det er så mærkeligt, at både jeg selv og ministeren henviser til udviklingen i 2050.
Der tales altså om de langsigtede konsekvenser, og der synes jeg ikke det er så sært at man tager 2050 med ind i den her debat.
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-04-01:
Vi når i 2020 en målsætning om en reduktion på 34 pct., og det er en aftale, som Venstre står fuldt inde for.
Så vores opfattelse er, at vi gør meget i forbindelse med den her dagsorden, og vi kommer også til at gøre meget fremadrettet.
Merete Riisager (LA), 2014-04-01:
Det har ordføreren for Liberal Alliance det helt fint med, for det er ikke spor uforklarligt.
Jeg skal sige til ordføreren, at hvis man sidder ude i en virksomhed, er uddannelse og anciennitet måske ikke de sidste faktorer, man kigger på, men dæleme heller ikke de første.
Altså, når jeg forhandler løn med medarbejdere, handler det om, hvad de præsterer, og hvad de lægger i virksomheden.
Det handler om, hvor meget de sælger; det handler om, hvor mange timer de lægger; det handler om, hvor mange opgaver de får fra hånden, hvor glade kunderne er.
Og alle de ting, som jeg her nævner, har ikke været med i den undersøgelse, som hr. Rasmus Horn Langhoff refererer til.
Per Clausen (EL), 2014-04-01:
Hr. Lars Christian Lilleholt siger, at Danmark skal gøre ganske meget fremadrettet, men er det, hr. Lars Christian Lilleholt står og siger, ikke: Nu har vi gjort det, vi skal.
Vi har lavet en energiaftale, men når det kommer til transportsektoren, når det kommer til landbruget, når det kommer til husholdningerne, vil Venstre ikke gøre mere, på trods af at Danmark altså stadig væk har et højt CO2-udslip, også i 2020, selv om vi gennemfører den aftale, vi har lavet med regeringen og De Konservative?
Merete Riisager (LA), 2014-04-01:
Ordføreren ønsker lige løn for lige arbejde.
Og jeg gik da i den opfattelse, at det har vi i Danmark.
Hvad mener ordføreren egentlig det betyder, altså det her med lige arbejde?
Hvad er lige arbejde – en hurtig definition?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2014-04-01:
Jeg har min holdning til, hvad der er den bedste, den mest sandfærdige og ædruelige måde at regne det her ud på, men jeg respekterer også, at der kan være andre måder at regne de her ting ud på.
Jeg synes, det afgørende er, at Danmarks Statistiks lønbegreb, som jeg opfatter som kønsneutralt, er det, der bliver sendt ud til samtlige virksomheder, og det er det, som tillidsrepræsentanter kan tage udgangspunkt i, når de skal diskutere ligeløn på arbejdspladsen.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-04-01:
Men spørgsmålet er bare: Bliver det sådan?
For det er jo sådan, at arbejdsgiverne i virkeligheden i stedet for at bruge Danmarks Statistiks beregninger kan henvende sig til deres arbejdsgiverforening og få tallene derfra.
Så er det rigtigt, at hvis der er en tillidsrepræsentant – det er man jo ikke engang sikker på – kan tillidsrepræsentanten anmode om at få beregningerne fra Danmarks Statistik.
Spørgsmålet er: Kan Danmarks Statistik altid give dem?
Hvis arbejdsgiverne ikke indberetter løn til Danmarks Statistik, men indberetter løn til egen arbejdsgiverforening, er det så ikke den bedste måde at omgå forslaget på?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2014-04-01:
Jo, der er i lovforslaget her givet mulighed for en metodefrihed ude på den enkelte arbejdsplads.
Min forventning er, at når Danmarks Statistik laver hele datamaterialet – hr. Jørgen Arbo-Bæhr beskriver så fint, at det kan beregnes ud fra to modeller – og laver deres datamateriale på baggrund af en kønsneutral udregning, er det det, der vil blive brugt rundtomkring.
Men det, som jeg faktisk synes løser den problematik, som hr. Jørgen Arbo-Bæhr rejser – ud over at Danmarks Statistik benytter sig af den model –
er, at tillidsrepræsentanten ude på den enkelte virksomhed til enhver tid kan få adgang til Danmarks Statistiks beregning.
Så hvis man lige pludselig bliver præsenteret for et tal, har man altså Danmarks Statistiks tal, som det kan diskuteres udfra.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-04-01:
Tak til Socialdemokratiets ordfører.
Jeg ved godt, at arbejdsgiverne har et andet lønbegreb end det, man ellers bruger i Danmarks Statistik.
I Danmarks Statistik bruger man lønbegrebet som en standardberegnet timefortjeneste.
Det er kønsneutralt.
Arbejdsgiverne bruger et andet begreb.
De bruger nemlig det, der hedder fortjeneste pr. præsteret time.
Betyder det forslag, der nu kommer, ikke, at arbejdsgiveren eller arbejdsgiverforeningen kan sige, at man kan bruge metodefriheden til at bruge deres lønbegreb i stedet for Danmarks Statistiks?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2014-04-01:
Sidste år
den 1. november lancerede en række fagforbund kvindernes sidste arbejdsdag.
Grunden til det var, at kvinder i dag tjener 18 pct. mindre end mænd, og når det er tilfældet, burde man også skære 18 pct. af arbejdstiden.
Kvindernes sidste arbejdsdag skal selvfølgelig ikke tages helt bogstaveligt og alvorligt, men det er alvorligt, at der fortsat er markant forskel på, hvor mange kroner der går ind på mænds og kvinders lønkonto hver måned, og det bekræfter mig i, at ligestilling ikke kommer af sig selv, og at vi derfor ikke bare kan læne os tilbage og se til, som man gjorde under den borgerlige regering.
Fagforeningen FOA lavede for nogle år tilbage lidt forsigtig hovedregning og kom frem til, at udsigten til ligeløn uden politisk handling nærmest er uendelig, ja, faktisk er den bestemt til at være 534 år, som er den tid, der vil gå, før vi får ligeløn i Danmark.
Derfor er jeg som socialdemokrat og ligestillingsordfører rigtig glad for, at regeringen nu tager fat på ligelønnen.
Med lovforslaget i dag får vi også de mindre virksomheder med, og vi får også gjort lønstatistikkerne mere brugbare.
Når virksomhederne automatisk får statistikkerne tilsendt og lønmodtagernes rettigheder udvides, sikrer vi os, at spørgsmålet om ligeløn ikke gemmes væk eller bliver til et problem, når man som medarbejder gerne vil have ligeløn på arbejdspladsen diskuteret.
Det må altså ikke bare blive skudt til hjørne, og der vil altså fremadrettet ikke være uoverstigelige opgaver forbundet med at sætte ligestilling og ligeløn på dagsordenen.
I stedet bliver det lettere for de omfattede virksomheder at være med til at diskutere ligeløn, og det styrker danske kvinder og mænds muligheder for at sikre lige løn for lige arbejde på de enkelte virksomheder.
Et godt tiltag er i øvrigt også, at der er blevet sat frist for udlevering af lønstatistikkerne, så der er helt klare linjer, for det er altså for os Socialdemokrater kernepolitik at sikre lige muligheder.
Det gælder ikke mindst på arbejdsmarkedet, hvor vi med ligelønsloven fra 1976 sagde, at der selvfølgelig skal gives lige løn for lige arbejde, men når vi nu i dag ser, at der stadig væk er et løngab mellem mænd og kvinder, må vi også sige, at de nuværende regler simpelt hen ikke er gode nok, så derfor støtter Socialdemokraterne forslaget, der bliver fremlagt i dag.
Fatma Øktem (V), 2014-04-01:
Jeg kunne ikke høre noget spørgsmål.
Liv Holm Andersen (RV), 2014-04-01:
Nu blev Venstres ordfører så spurgt direkte og havde tid til at svare og kom så stadig væk ikke med nogen tiltag, som Venstre mener skal imødekomme den problematik, der går ud på, at vi har et uforklarligt løngab.
Så bliver der sagt sådan noget med, at det nogle steder også er lavere, og så kan jeg sige, at det nogle steder også er højere.
Altså, der er nogle steder i industrien, hvor det er 11 pct. Så det synes jeg er sådan en lidt underlig måde at affærdige mit spørgsmål på.
Men jeg kan så konkludere, at Venstre engang har lanceret nogle små tiltag til at imødekomme det med det kønsopdelte arbejdsmarked, men har i virkeligheden ikke nogen politik udover noget, som allerede eksisterer, og som vi så gør bedre med det her lovforslag i forhold til at imødekomme det uforklarlige løngab.
Fatma Øktem (V), 2014-04-01:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes jo, at Venstre har lagt en del på bordet igennem tiden, og det kan man sådan set også gå ind og læse om.
Der har både været undersøgelser, og der er, som vi også var inde på i fredags, blevet lagt konkrete tiltag på ligestillingsområdet på bordet, f.eks. sådan noget som Problemknuserne, for at gå ind og arbejde mere med det kønsopdelte arbejdsmarked og gøre mere op med det, hvilket jo er en af de primære årsager til, at vi har den lønforskel, der i dag.
Men lige netop med hensyn til lønstatistikkerne har vi en lovgivning, som vi ikke engang ved om kunne have fungeret, fordi der ifølge evalueringen er rigtig mange, der ikke har tilsluttet sig.
Hvad med, at vi prøver at få alle dem, der skulle tilslutte sig lovgivningen, til at gøre det, eller få dem, der har været underlagt lovgivningen, til at leve op til den?
Så kan vi jo evaluere den efterfølgende.
Jeg tror på, at det er et langt, sejt træk, især med hensyn til de 5-7 pct. – og det kommer jo lidt an på, hvordan man læser det, for andre steder står der 3-5 pct. – hvor det er uforklarligt.
Det er da et problem, at vi har det.
Men jeg synes, at vi skal prøve at løse de primære udfordringer og de primære problemer, vi har på området.
Liv Holm Andersen (RV), 2014-04-01:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre Venstres ordfører, hvad Venstres ordfører og partiet Venstre mener er løsningen for at imødekomme det problem, vi har med, at der er et løngab, som ikke kan forklares.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre et par konkrete forslag fra Venstres ordfører på, hvad vi kan gøre, som ikke er med i det her lovforslag.
Fatma Øktem (V), 2014-04-01:
Om Venstre synes, at den nuværende lovgivning fungerer?
Nej, det synes vi ikke.
Det gør den ikke, det kan vi jo se af den evaluering, der er lavet af SFI, at den ikke gør.
Og det beklagelige er, at der er mange virksomheder, der siger, at de ikke vidste, at de var underlagt den her lovgivning.
Så har vi da en opgave.
Så har vi da først og fremmest den opgave, at vi skal fortælle om og håndhæve det, vi vedtager, og prøve at se, hvad resultatet bliver af det.
Og jeg synes ikke, at det her er en forbedring.
Jeg synes ikke, det er en forbedring, når vi mangler arbejdspladser.
Vi er meget fokuseret på at skabe arbejdspladser, både for mænd og for kvinder.
Jeg synes ikke, det er en forbedring, når ca. 9.000 flere personer vil blive ramt af den her lovgivning, og når rigtig mange nye virksomheder, primært små virksomheder, vil blive ramt af det her bureaukrati.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2014-04-01:
Det er jo simpelt hen forkert at sige, at de bliver ramt af bureaukrati, når Danmarks Statistik tilbyder at lave alt materialet og sende det ud.
Det er jo netop for at lette virksomhedernes bureaukrati, at det her lovforslag er der.
Så hvis Venstre var lige så erhvervsvenlige, som de giver udtryk for, ville de jo netop støtte det her forslag.
Det kan jo ske, at man laver nogle love, som simpelt hen bare ikke virker.
Men det, jeg vil kritisere Venstre for, er, at de ikke vil hjælpe os med at reparere på den lov, som Venstre har lavet, og som ikke virker i dag.
Jeg synes, at vi med rette fortjener svar på at høre, hvorfor Venstre ikke vil hjælpe os med at rydde op efter Venstre, når nu vi prøver at gøre os umage her, men bare slår automatpiloten til og ikke gider at hjælpe os med det.
Så er der også lige en anden ting, som jo netop er afgørende i forbindelse med det her forslag.
Det er jo, at vi har et løngab i Danmark, der ligger på 13-17 pct., og hvis man renser det løngab for de her socioøkonomiske forskelle, er der et løngab på 4-7 pct., som simpelt hen ikke kan forklares.
Vil Venstre slet ikke gøre noget ved det?
Fatma Øktem (V), 2014-04-01:
Det var langt.
Om Venstre vil reparere på en lov, der ikke virker?
Det vil vi da gerne.
Det er da også det, vi siger, og det var også det, jeg sagde i min ordførertale.
Hvad med, at regeringen sætter fokus på, at den nuværende lovgivning, den eksisterende lovgivning, kommer ud, og at dem, der er underlagt lovgivningen, også lever op til den?
Så jeg synes ikke, at ordføreren kan sige, at det ikke virker, hvis det ikke er kommet ud.
Der synes jeg at vi har en opgave i fællesskab, altså med at spørge, om der bliver levet op til den lovgivning, vi har.
Den skal vi selvfølgelig håndhæve, og derfor synes vi ikke, at det her er en forbedring.
Det er rigtigt nok, at der er en vis procent – og det er et langt sejt træk – hvor det ikke er til at forklare, hvad det er, altså hvorfor løngabet er der.
Det er vi da også optaget af.
Det vil vi også gerne forbedre, men vi tror bare ikke på, at det er en løsning at hive det ned fra 35 til 10 og nærmest begynde at lege med folks anonymitet med hensyn til deres lønoplysninger.
Det her virker som symbolpolitik: at man vil gøre noget på ligestillingsområdet, fordi man ikke har formået at gøre det på nogen andre områder.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-04-01:
Jeg bliver alvorligt i tvivl om, om ordføreren faktisk har læst lovforslaget, for ordføreren starter med at sige, at det her bliver bureaukratisk, men i lovforslaget ligger der jo det, at man får lønstatistikken tilsendt.
Så jeg kan ikke forstå, hvor bureaukratiet er.
Ordføreren siger, at anonymiteten forsvinder.
Hvor står det i lovforslaget, at anonymiteten forsvinder?
Samtidig siger ordføreren: Vi vil jo rigtig gerne rette op på den her fejl.
Men jeg hører ikke andet end passivitet.
Derfor spørger jeg en gang til om noget, som de andre ordførere har spurgt om: Er ordføreren enig med mig i, at lønforskellen mellem mænd og kvinder er det tydeligste symptom på, at der ikke er ligestilling på arbejdsmarkedet?
Er ordføreren enig i, at mænd og kvinder, som arbejder med det samme, skal have det samme i løn, ja eller nej?
Fatma Øktem (V), 2014-04-01:
Vi har en lov, der siger, at for lige arbejde skal man have lige løn, og det går vi hundrede procent ind for.
Vi har en lovgivning på området, så selvfølgelig går Venstre ind for det.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-04-01:
Jamen jeg er glad for, at det i hvert fald i det mindste ikke er det, Venstre har lavet om på – for man fremsatte et andet lovforslag for at kunne kigge på det løngab, der er mellem mænd og kvinder.
Det blev fremsat af hr. Claus Hjort Frederiksen.
Og nu sker der det, at regeringen fremsætter et lovforslag, der skal forbedre vilkårene, og hvor der kommer meget mere synlighed, og hvor man kan få gjort noget ved den uretfærdighed, der er i, at der ikke er lige løn.
Så kan jeg ikke forstå, hvorfor Venstre pludselig mener, at det er dårligt, når det virkelig er en forbedring af det lovforslag, som hr. Claus Hjort Frederiksen i sin tid fremsatte – altså, når der er flere virksomheder, der bliver omfattet af det, hvordan kan et lovforslag være dårligere af den grund?
Fatma Øktem (V), 2014-04-01:
Fordi virksomhederne stadig væk skal indberette – det er da stadig væk bureaukrati og ekstra arbejde for de små virksomheder – og fordi der jo ikke er noget som helst, der tyder på, at det er en forbedring, som fru Özlem Sara Cekic siger det er.
Vi kan jo ikke sige på forhånd, at det her er en forbedring i forhold til at reducere løngabet.
Vi kan se, at der er noget omkring anonymitet, men vi kan ikke se nogen steder, hvor man vil sikre den anonymitet for den enkelte.
Og jeg gav et eksempel for lidt siden: Hvis der sidder to kvinder, kan de jo tale om deres løn, og så har man allerede udregnet den tredjes.
Det er da lønoplysninger og for os en del af anonymiteten.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2014-04-01:
Det er altid en stor fornøjelse at have filosofiske debatter med fru Merete Riisager her i Folketingssalen, og jeg tager den også gerne her i dag.
Når vi i Danmark har en lov om lige løn for lige arbejde, handler det jo om, at vi ikke vil finde os i, at der sker diskrimination.
Og vi har i dag et løngab mellem mænd og kvinder på 13-17 pct., hvor noget kan forklares med forskelligt uddannelsesniveau, noget kan forklares med forskellig anciennitet og erhvervserfaring, men der er også en del af det, et sted mellem 4 og 7 pct., sådan som jeg husker det, som ikke kan forklares.
Der er ikke nogen, der kan forklare, hvorfor der lige er det her løngab, hvorfor det lige er, at mænd tjener 4-7 pct. mere end kvinder, når de har det samme uddannelsesniveau, altså når tallene ligesom er renset for de her socioøkonomiske faktorer.
Og det mener jeg ikke er i overenstemmelse med vores lovgivning, så derfor er der behov for at få de her ting frem i lyset, så vi kan få det diskuteret både her i Folketingssalen, men også ude på de enkelte arbejdspladser.
Merete Riisager (LA), 2014-04-01:
Jeg tager også gerne filosofiske diskussioner, men mit spørgsmål er faktisk overhovedet ikke spor filosofisk, det er fuldstændig konkret.
Jeg ved ikke, om ordføreren nogen sinde har haft et arbejde, hvor man skulle præstere noget, som havde betydning for en sort bundlinje, men jeg kan informere ordføreren om, at på arbejdspladser, hvor det gør sig gældende, altså hvor man har et ansvar for en sort bundlinje, er det ikke bare uddannelse, anciennitet og erfaring, som er sådan nogle fagforeningstermer, man lægger vægt på, det er resultater, det er fleksibilitet, det er ansvar, det er effektivitet, det er den faglige kunnen, det er, hvilke risici man er villig til at tage – og der er mange andre parametre, som man skal præstere på.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2014-04-01:
Tak for det.
I virkeligheden lyder det mest af alt som én lang undskyldning for, hvorfor Dansk Folkeparti ikke vil hjælpe os med at komme løngabet i Danmark til livs.
Vi kan jo se, der er en væsentlig del af løngabet, som ganske enkelt ikke kan forklares, og det er der mulighed for at få frem i lyset, og det er der mulighed for at komme til livs med det her lovforslag, som er en forbedring af den tidligere borgerlige regerings lovforslag, men det vil Dansk Folkeparti så ikke være med til, og så kommer der en sang fra de varme lande om, hvorfor det ikke skal være.
Jeg er meget spændt på at høre, hvordan Dansk Folkeparti er kommet frem til, at statistik ikke virker.
Det lyder jo nærmest, som om Dansk Folkepartis ordfører ikke mener, at fakta er relevant at have med at gøre, når man diskuterer ligestilling, eller når man skal have gjort op med nogle af de ligestillingsudfordringer, der er i Danmark.
Er det, fordi Dansk Folkeparti ikke anerkender og ikke mener, at løngabet i Danmark mellem mænd og kvinder er et problem?
Skal kvinderne hjem til kødgryderne?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2014-04-01:
det skulle være
Jeg synes, det er en mærkelig, mystisk tilgang.
Jeg opfatter ikke, det er et problem.
Jeg mener sådan set, at vi rammer rigtig fint ved at sige, at det er i virksomheder med ti ansatte eller flere, og at der minimum skal være tre af hvert køn.
Det synes jeg er godt fastsat.
Det kunne også have været mere, det kunne have været mindre, men jeg synes sådan set, at det rammer ret godt.
Fatma Øktem (V), 2014-04-01:
Vil ordføreren så ikke bekræfte, at med det her lovforslag vil man uden de store problemer kunne få oplysninger om kollegaens løn?
For hvis man, som i det eksempel, jeg gav tidligere, sidder to kvinder og der er tre ansat i virksomheden, kan man ved at tale sammen netop måske mod den tredjes vilje udstille vedkommendes løn.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2014-04-01:
Jeg er altid enig med min minister – for det meste.
Fatma Øktem (V), 2014-04-01:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om ordføreren er enig med justitsministeren, når justitsministeren siger, at lønoplysninger ikke er personfølsomme oplysninger.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2014-04-01:
Det er helt korrekt, at det lovforslag, der ligger her, jo bygger oven på det forslag, som fru Charlotte Dyremoses parti sammen med Venstre og sammen med et flertal i Folketinget har gennemført.
Det udvider det lovforslag, som Det Konservative Folkeparti har gennemført, og som vi kan se, og som alle, der tjekker lidt op på det her, kan se ikke virker i dag.
Så vi forsøger at reparere på noget, som fru Charlotte Dyremoses parti har indført, men som ikke fungerer – og så udvider vi det.
Det er helt korrekt, at det her lovforslag udvider det fra i dag at gælde 2,2 millioner ansatte, hvor to tredjedele af virksomhederne ikke lever op til det, til nu at dække 2,7 millioner.
Så vi udvider jeres forslag og vil nu sikre, at virksomhederne rent faktisk også er rustet til at leve op til det lovforslag.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-04-01:
Nu er det jo også sådan, at vi herinde i Folketinget får lige løn for lige arbejde, vi får lige løn.
Men jeg var ved at passe et af mine andre seks ordførerskaber, og det er jo ikke hr. Langhoffs problem, så derfor er der jo også den forskel herinde, og derfor var jeg desværre ikke til stede i fredags.
Jeg fik ikke noget svar på det her med indekstallene, det håber jeg at få her i anden runde.
Så må jeg bare knytte den kommentar til det her med, at det skulle blive enkelt, nemlig at når der er lovgivning, skal loven naturligvis overholdes.
Men jeg er nødt til at sige, at det her nu altså ikke længere er noget, der sendes ud til forholdsvis store virksomheder; det sendes også ud til virksomheder med helt ned til ti ansatte, altså virksomheder for hvem det her relativt set bliver et forholdsvis stort administrativt system.