runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2011-04-05:
Men man kunne da sagtens også dele det her op i to, så vil det så bare i stedet for en runde her i salen kræve to eller flere runder.
For så vidt angår gennemførelsen af de rationaliseringer, er der jo mulighed for at spørge ind til i udvalgsbehandlingen, hvad det lige præcis betyder for hver egn.
Jeg tror ikke, at der er nogen, der har en forventning om, at man kan stå og udstede garantier for, at nogen på forhånd skulle være fredet fra at indgå i effektiviseringer.
Jeg har det også sådan, at når man skal lave effektiviseringer, skal man selvfølgelig se åbent og fordomsfrit på det for alle, så for mig er det ikke et spørgsmål om her hverken at give tilsagn eller garanti i forhold til lukning eller ej nogen steder.
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-05:
Det har ordføreren ganske ret i, men jeg tror ikke, at ordføreren, der står på talerstolen, kender svaret, og derfor kan jeg godt forstå, at man snakker udenom.
Vi har ingen aftaler om, hvor meget det her skal koste.
Det her bygger på et EU-direktiv, som man i Europaudvalget i 2008 sagde ja til at ministeren kunne gennemføre.
Hvordan har man gjort det?
Det har vi intet med at gøre, og hvis ordføreren har læst forslaget, vil han kunne se, at der står, at regeringen har besluttet det.
Det med at beslutte nogle ting er jo noget, regeringen har det med at gøre.
Men det må jo bygge på et eller andet, så derfor ville jeg gerne høre, hvad det er.
Det fylder en væsentlig del af lovforslaget, og det kunne jo også godt være, at ordføreren ved, hvor meget det er, det koster, for industrien påstår, at det koster nogle danske job.
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-05:
Jeg hører hr. René Christensen skælde ud på Fødevarestyrelsen.
Jeg synes, det er at rette smed for bager.
Jeg synes, vi som parlamentarikere kun har ét sted at rette skytset hen, og det er mod ministeren.
Jeg tror ikke, Fødevarestyrelsen agerer selv, jeg tror, de agerer – hvad der også vil være klogt – i forhold til, hvilke politiske anbefalinger de får.
Og derfor synes jeg, det må være den til enhver tid værende minister, der står bag ved det i forhold til, hvad Fødevarestyrelsen gør, hvor mange kvadratmeter de har osv. Jeg vil godt stille et kontant spørgsmål, og det er: Mener hr. René Christensen, at der er forskel på, om kontrollen er finansieret via gebyrer eller ved skattekroner?
Bliver den bedre af, at det er gebyrer, eller bliver den bedre af, at det er skattekroner?
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-05:
Ministeren kommer ind på § 47, som flere af os ordførere også var inde på.
Der er både Dansk Erhverv, Den Danske Dyrlægeforening, Landbrug & Fødevarer og Bryggeriforeningen osv. osv., som alle sammen stiller spørgsmål i forhold til det her med en enhedsorganisation osv.
Men det vil vi prøve at kigge lidt nærmere på i udvalget.
Det er jo klart, at vi har forstået det sådan, at det var lidt i forhold til, hvordan man indretter det, også i fremtiden, og derfor sagde jeg i min ordførertale, at den måde, det er konstrueret på, lidt mere ligner, at det er et spørgsmål om, hvornår lejekontrakterne løber ud de steder, hvor de er i dag, end at man kigger på, hvordan man kan indrette Fødevarestyrelsens kontorer mest hensigtsmæssigt, således at vi kan få den mest optimale kontrol.
Henrik Høegh (V), 2011-04-05:
Jeg vil gerne understrege, at den der effektiviserings- og omstruktureringsstrategi, som der bliver arbejdet på, intet har med § 47 at gøre.
Det handler om at lave nogle tilpasninger i antallet af kvadratmeter.
Vi har 12.000-13.000 m² laboratorier, og vi har behov for 6.000 m² til at udføre dagens opgaver med moderne teknologi.
Så det er noget, der kører ved siden af de her omstruktureringer.
§ 47 handler om at få en etlags myndighedsbehandling, en effektivisering af Fødevarestyrelsens måde at arbejde på, en nemmere måde at udveksle kapacitet på rundtomkring i landet imellem de tidligere fødevareregioner.
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-05:
Et andet spørgsmål var den debat, vi havde om det der med IUU.
Og det er jo rigtigt – jeg har kigget i referaterne fra Folketingets Europaudvalg – at den eneste, der havde ordet, var salig hr. Svend Auken, og han konstaterede, at der ikke var noget flertal imod, at regeringen fik det mandat i 2008.
Men det er jo ikke det samme.
Man sagde bare, at det skulle være gebyrfinansieret.
Den diskussion, vi har her, er, at hvis de andre lande ikke gennemfører det på samme måde, som vi gør her i Danmark, kan der opstå det forhold, at virksomhederne hellere vil placere sig i et andet land, hvor man får skatteborgerne til at betale den kontrol, og så bliver det jo en afgift på erhvervet.
Det er den tvist, vi har her.
Vi kender det jo også fra kødkontrollen, altså at nogle lande bruger det til at subsidiere deres egne erhverv, og det er en skidt måde at gøre tingene på.
Derfor synes jeg, det er rimeligt at sige, at de omkostninger, der er forbundet med en kontrol, må påhvile det erhverv, som der nu engang er på et marked.
Det håber jeg at ministeren er enig i.
Henrik Høegh (V), 2011-04-05:
Jeg kan oplyse hr. Bjarne Laustsen om – og jeg tror egentlig også hr. Bjarne Laustsen er klar over det – at der ikke er en harmonisering af afgifter og gebyrer i EU.
Der er en række forskellige måder, de enkelte lande håndterer det her på.
Jeg er egentlig også lidt overrasket, for jeg har sådan set ikke læst i »En Fair Løsning«, at der lige nøjagtig var 25 mio. kr. skattekroner parat til at finansiere IUU-kontrollen herhjemme.
Jeg synes, vi i fødevareforliget netop aftalte, at nye aktiviteter skulle hentes ude i erhvervene, sådan var i hvert fald det, vi aftalte om kampagnekontrollen, og det er så det, der står i finansloven.
Så det er alene en tilpasning af det, der er vedtaget i finansloven.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2011-04-05:
Europa-Kommissionen udgav den 22. april 2009 en grønbog til en reform af den fælles fiskeripolitik, som skal erstatte reformen fra 2002.
I grønbogen nævner Kommissionen fem årsager til, at reformen ikke har nået målet om at skabe et bæredygtigt fiskeri i EU: Vi har en flådeoverkapacitet, vi har upræcise politiske mål, vi har et beslutningssystem, der tilgodeser kortsigtede løsninger, vi har et regelsæt, der ikke lægger nok ansvar over på fiskerne, og sidst, men ikke mindst, er der en manglende politisk vilje til at sørge for, at regelsættet bliver overholdt.
De mangler skal vi have rettet op på i den næste fiskerireform, som efter tidsplanen skal behandles under det danske formandskab i foråret 2012.
Vi har derfor stillet forespørgslen for at få diskuteret og fastlagt ambitionerne for det danske formandskab, for man skal være ude i god tid, hvis man skal have indflydelse på EU-samarbejdet.
Som fiskerination har vi mulighed for at bidrage til en konstruktiv og fremadrettet reform, som skaber et langsigtet, bæredygtigt fiskeri og en god miljøtilstand i havet, både i Danmark, EU og internationalt.
Det skal være ambitionsniveauet for det danske formandskab og for en kommende reform af fiskeripolitikken.
Det er baggrunden for forespørgslen.
Bente Dahl (RV), 2011-04-05:
Det lovforslag, som vi behandler her i dag, er et lidt teknisk lovforslag.
Som følge af fødevareforliget må der nogle ændringer til for at kunne lægge gebyrer på forskellige områder.
Her er to gennemgående temaer i lovens temmelig forskellige dele: fødevaresikkerhed og gebyrer til finansiering af forskellige former for kontrol af fødevaresikkerheden.
Som andre ordførere her har nævnt, er det et meget sammensat forslag.
Jeg vil gøre et lille svinkeærinde.
Det handler om noget, jeg så i denne uge.
Når jeg køber kødpålæg, ser jeg på to ting: dels udløbsdagen, dels om der står, at hvis pakken først er åbnet, så holder den 2-3 dage.
I den her uge stod jeg pludselig med en pålægspakke i hånden, hvor der højst forbavsende ikke stod, at efter 2-3 dage er kødet dårligt, og pakken bør smides ud, hvis den har været åben et par dage.
Gad vide, hvor mange forbrugere der ved, at kødpålæg kan blive fordærvet efter 2 dage med iltadgang til produktet.
Gad vide, hvor mange forbrugere der mener, at en udløbsdato er en udløbsdato under alle omstændigheder, også efter at pakken er åbnet.
Så vil jeg vende tilbage til sammenhængen med det lovforslag, vi behandler i dag.
Selv om kødpålægget er et lille svinkeærinde, handler det jo om det samme, nemlig den hensigt, at de produkter, vi indtager, skal være sikre.
Vi forbrugere skal ikke blive syge hverken af kosttilskud eller andet.
I Radikale Venstre mener vi derfor, at det er nødvendigt med myndighedskontrol for at sikre fødevaresikkerheden.
På et eller andet niveau skal myndighedskontrollen være. En anden kontrol, loven tager hånd om, har andre nævnt, er den mulighed for, med hjemmel i fiskeriloven, at kræve betaling af udgifter for at overholde den her EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret, ureguleret fiskeri.
Det er vi i Radikale Venstre heller ikke utilfredse med.
Det mener vi også at vi skal have en hjemmel i loven om, så vi kan godt støtte denne del af loven.
Vi synes også, at det er lidt rodet, at den bliver placeret sammen med en del af fødevareforliget, men vi kan i udvalgsarbejdet finde ud af, hvor den del af loven skal placeres.
Det er det, vi med forliget er nået frem til er den mest hensigtsmæssige måde på områderne, så der opnås mest effektivitet for pengene.
Vi mener dog, at der også bør ses på andre parametre end penge og effektivitet, eksempelvis angående afdelingerne i Haderslev og på Bornholm.
Det er andre former for opgaver, som f.eks. Haderslev tager sig af.
Det drejer sig jo bl.a. om en meget stor eksport, hvor Haderslevafdelingen er den afdeling, der står for kontrol af den.
Sådan nogle lokale opgaver bør tilgodeses og tages hensyn til i den her proces, vi har omkring at få effektiviseret Fødevarestyrelsens afdelinger.
Kontrollen skal finansieres, og med fødevareforliget er vi blevet enige om hvordan, og loven her i dag udmønter forliget.
Radikale Venstre er med i fødevareforliget, og vi er positive over for følgelovgivningen.
Vi ser frem til udvalgsarbejdet, hvor de her indvendinger kan og skal belyses.
Tage Leegaard (KF), 2011-04-05:
Jeg synes, det er utrolig glædeligt, at den socialdemokratiske ordfører nu er begyndt at koncentrere sig om erhvervslivets vilkår.
Jeg har tidligere oplevet, at hr. Bjarne Laustsen nok skulle finde kniven frem, når det gjaldt om at stramme op over for erhvervslivet.
Så jeg er utrolig glad for den her kovending, og jeg imødeser med meget stor forventning i fremtiden, at man nu skal til at diskutere omkostningsniveau for dansk erhvervsliv sådan for alvor.
Nu er det sådan, at jeg ikke tror, at hele den danske fiskerisektor vælter, fordi vi indfører en afgift i form af gebyrlægning på 25 mio. kr.
Jeg tror, at det bunder langt, langt dybere.
Men det er klart, at jo flere ting, vi øser oven på, jo værre bliver det.
Jeg tror faktisk, det er en fordel for dansk fiskeri, at man er i stand til at dokumentere, at det, man forarbejder, det, man sælger videre, også er fanget på en god og ordentlig måde, uanset om det er fanget i Skagerrak, eller hvor det nu måtte være fanget henne.
Jeg tror, at alle er interesseret i, at dokumentationen er i orden.
Jeg tror faktisk, at det er en del af den fortælling, som vi efterspørger fiskeriet skal fortælle.
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-05:
Jo, men ordføreren svarer på et andet spørgsmål end det, jeg stiller
Jeg spørger, om han tror, kontrollen bliver anderledes, fordi vi nu vælger at finansiere en større del af fødevarekontrollen med gebyrer, end hvis vi bare havde finansieret det, som vi plejer at gøre, nemlig med skattekroner.
Tror hr. René Christensen, at der er forskel på, om de folk, der bliver sendt ud, er betalt af gebyrer eller gennem en del af skatten?
Jeg har altså svært ved at forestille mig det.
Vi har en opgave, vi skal have finansieret, og der skal være så og så mange kontrolbesøg, men jeg tror da dybest set ikke, kontrollen er anderledes, om den er finansieret på den ene måde eller på den anden måde.
René Christensen (DF), 2011-04-05:
Det håber jeg så sandelig ikke den er.
Jeg har meget tillid til, at Fødevarestyrelsens folk, når de kommer ud, foretager en god kontrol.
Det har jo også vist sig, når vi kigger bagud og ser, hvordan det er gået med de kontrolbesøg, der er foretaget, at så har man virkelig fundet noget.
Det er bare for at sætte endnu en streg under, at vi er utrolig glade for, at man har fået lavet den her aftale, og at man får mere af den her målrettede kontrol, så de kan komme ud og få fat i de brodne kar.
Vi har tillid til, at kontrollanterne, når de kommer ud, foretager en god, tilbundsgående kontrol.
Tage Leegaard (KF), 2011-04-05:
Som jeg læser forslaget, så er det den fisk, som passerer grænserne, ja.
Bjarne Laustsen (S), 2011-04-05:
Jeg tror, at ordføreren skal læse lidt på det forslag her, for f.eks. en organisation, som jeg lytter meget til, Dansk Industri, siger, at det her kommer til at koste job.
Det er konkurrenceforvridende, det er ikke fair.
Er det sådan – og det kan vi jo spørge ministeren om – at tyskerne indfører den samme afgift?
Hvis ikke de gør det, så er det jo derfor, at virksomhederne flytter syd for grænsen.
Er det så så godt, at der er den unfair konkurrence i forhold til at etablere sig i Danmark?
Jeg troede, at det var det, Det Konservative Folkeparti arbejdede på, eller har jeg taget fejl?
Tage Leegaard (KF), 2011-04-05:
Som følge af lovforslaget sker der en ændring i retning af øget brugerbetaling på området med fødevarekontrol.
Det gælder på kosttilskudsområdet, det gælder på kampagnekontroller på fødevareområdet.
Endvidere indføres der gebyrdækning på en række nye kontrolopgaver inden for fiskerisektoren.
På kosttilskudsområdet hersker der en del uvished om de enkelte produkter, især er der rejst tvivl om kvaliteten af en række importerede produkter, produkter, som købes via nethandel.
Det er således for at øge forbrugernes tryghed ved køb af kosttilskudsprodukter, at man nu indfører en strammere kontrol, som så er virksomhedsbetalt.
På sigt er det ønskværdigt, at denne måde at finansiere på kan ramme lidt bredere, så det ikke bare er danske virksomheder, der skal bære langt hovedparten af byrderne på kosttilskudsområdet.
På området for fødevarekontrollen hilses det velkomment, at en langt større del af kontrollen bliver kampagnekontrol.
Det er en ændring, som Det Konservative Folkeparti hilser meget velkommen.
Det er et udtryk for forenkling, at grundgebyret er ens for alle.
På fiskeriområdet hilses det velkomment, at der nu gennemføres en øget kontrol ved fangster, som stammer fra lande uden for EU.
Det må siges at være et godt værktøj i bestræbelserne på at sikre dokumentation for fangster og dermed for bæredygtigheden i hele fiskeriet.
Alt i alt, samlet set et lovforslag, som Det Konservative Folkeparti støtter.
Mette Frederiksen (S), 2011-04-05:
Den der nye teknik kan godt tage lidt tid at finde ud af.
Tak til ministeren for responsen.
Det var jo en lang tale og, tror jeg, en fuldstændig korrekt opremsning af den organisation, der tager sig af børns adgang til at klage osv.
Hvor mange børn i Danmark, tror ministeren, kender Ankestyrelsen, de sociale nævn, eller at der skulle være en særlig let adgang via deres kommunalbestyrelse?
Tror ministeren, at børn i krise, i særlig udsatte livssituationer, i særlig konfliktfyldte familier, kender Folketingets Ombudsmand?
Jeg tror det simpelt hen ikke.
En af årsagerne til, at vi fremsætter det her forslag, er simpelt hen at lette adgangen for børnene.
Jeg er helt bekendt med, at vi har masser af muligheder i dag; jeg tror bare ikke, at der er ret mange børn, der kan finde ud af at navigere i dem, og med god grund, for mange voksne kan heller ikke.
Det, der er hele pointen for os med at fremsætte forslaget om én central børneombudsmand, er at have én stærk stemme og én adgang, så børn, ligegyldigt hvor de vokser op og under hvilke vilkår, ved, hvor de skal gå hen, når de ikke har det godt.
Benedikte Kiær (KF), 2011-04-05:
Jeg er bange for, at fru Mette Frederiksen ikke hørte hele min tale, for en af de ting, som jeg netop også var inde på, var kendskabet til alle de muligheder, der er i dag – i forhold til Ankestyrelsen, i forhold til Folketingets Ombudsmand, i forhold til Børnerådet, i forhold til hvad det er for nogle forpligtelser, kommunerne har med hensyn til at vejlede og rådgive børn, som har brug for hjælp.
Vi skal gå ind og lette adgangen for alle børn.
Det, jeg fremhævede, var, at vi jo så kunne tage fat på det, som børn allerede kender rigtig godt i dag, og som børn bruger flittigt.
Her fremhævede jeg BørneTelefonen, som mere end otte ud af ti børn fra 3.-10. klasse har kendskab til, og vi ved, at den bliver brugt rigtig, rigtig flittigt.
Den skal være med til at skabe én indgang for børn, der har brug for hjælp, uanset om det er hjælp i forhold til børn, der mobbes i skolen, eller i forhold til børn, der er i en udsat situation.
Der går vi også ind og styrker rådgivningen fra Børns Vilkårs side og også samarbejdet mellem Børns Vilkår og kommunerne.
Det smukke ved det her er, at vi faktisk har at gøre med et samarbejde med den tredje sektor, hvor vi virkelig har mulighed for, at de står uden for myndighederne og derved også kan påpege, hvor det virkelig er, børnene skal gå hen.
Mette Frederiksen (S), 2011-04-05:
Vil ministeren ikke bekræfte, at Børns Vilkår også er tilhænger af, at der bliver oprettet en børneombudsmand?
Vil ministeren bekræfte, at Mødrehjælpen er tilhænger af, at der bliver oprettet en børneombudsmand?
Vil ministeren bekræfte, at Børnerådet er tilhænger af, at der bliver oprettet en børneombudsmand?
DUI-LEG og VIRKE, Red Barnet, alle de organisationer, der arbejder på børneområdet, er jo gået sammen for første gang nogen sinde med et fælles ønske til Folketinget, nemlig om, at der bliver oprettet en børneombudsmand i Danmark.
Vi deler det ønske.
Vi er af den klare overbevisning i Socialdemokratiet, at vi aldrig kan gøre nok for at styrke børns rettigheder, og at det, at der er særlig fokus på børn, en særlig skærpet lovgivning omkring børn og en meget, meget let klageadgang for børn, er det helt centrale, hvis Danmark skal blive ved med at være i front, når det gælder børns rettigheder.
Vil ministeren ikke bekræfte, at Børns Vilkår, Børnerådet, Red Barnet og en række andre børneorganisationer er tilhængere af, at der oprettes en børneombudsmand?
Benedikte Kiær (KF), 2011-04-05:
Jeg vil bekræfte, at regeringen også har blik for og et stort ønske om, at vi skal styrke børns rettigheder.
Og hver gang der er problemer, vil vi gerne gøre det bedre.
Men diskussionen om, hvorvidt der skal stå børneombudsmand, ankestyrelse eller noget andet på det messingskilt, der er uden for en instans, mener jeg er en tom debat.
Der må fru Mette Frederiksen give mig ret i, at vi faktisk har et ganske glimrende system i Danmark.
Vi har et rigtig godt system med Ankestyrelsen, som faktisk modsat børneombudsmanden i Norge kan gå ind i enkelte sager og træffe afgørelse.
Det er mere, end hvad man har i Norge.
Vi har faktisk rigtig gode muligheder.
Vi mere end matcher det norske og det svenske system, hvor de så har den såkaldte børneombudsmand.
Jeg er mere interesseret i indholdet end i, hvad det er for et navn, vi giver den instans, hvor børn kan henvende sig.
Og når jeg kan se, at vi også ved at have styrket Ankestyrelsen faktisk har kunnet se, at de går ind i flere og flere sager af egen drift, har vi da også været inde og virkelig sørge for, at der er en reel styrkelse af børns rettigheder.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-04-05:
Jeg vil godt starte med at rose ministeren for den aftale, som ministeren har indgået.
Det undrer mig da meget, men er dog så positivt, og vi kan lige så godt glæde sig over de positive ting, der sker.
Men i forhold til ministerens påstand om, at man matcher Norge, mener jeg altså, at det er helt, helt forkert, når ministeren siger det.
Hvis vi ser på Norge, kan vi se, at man jo bl.a. har implementeret FN's børnekonvention i norsk lovgivning og dermed lovgivningsmæssigt sikret børnene væsentlig flere rettigheder, end de har i Danmark.
Jeg synes også, det er en væsentlig ting – hvad ministeren ikke tager hånd om i forhold til den her diskussion – nemlig at man har en børneombudsmand, som står på børnenes side, og som jo så også kan tage initiativ til at rejse sagerne og dermed også forsvare børnene.
Så jeg synes, det er forkert at negligere den norske indsats, når det gælder hele børneombudsmandsinstitutionen i Norge, og det vil jeg egentlig godt bede ministeren om at forholde sig til.
Benedikte Kiær (KF), 2011-04-05:
Jeg er jo ikke inde i, hvorvidt hr. Per Ørum Jørgensen var inviteret til den her drøftelse eller ej.
Vi har ikke teknisk skrevet den ind i lovgivningen, men det er ikke på nogen som helst måde det samme, som at vi ikke har tilsluttet os børnekonventionen.
Så vil jeg faktisk gerne kunne sige punkt for punkt, hvor vi matcher og mere end matcher den norske børneombudsmand.
Det, som blev fremhævet af hr. Per Ørum Jørgensen, var i forhold til talsmandsfunktionen, og der har vi Børnerådet i Danmark, som faktisk skal gå ind og tale børnenes sager, gå ind og sætte sager på dagsordenen i den offentlige debat og også gå ind at følge, om vi overholder børnekonventionen eller ej.
Så vi mere end matcher den norske børneombudsmand.
Villum Christensen (LA), 2011-04-05:
Dette lovforslag er vel i virkeligheden meget symptomatisk for den måde, demokratiet fungerer på, og det er samtidig en forklaring på, hvorfor det går så galt, som det gør, med det omsiggribende bureaukrati.
Bureaukrati er for længst blevet vor tids kerneydelse, som i tid og ressourcer overgår det faglige arbejde, vi uddanner vores offentligt ansatte til.
Hver eneste gang der dukker en flig af et problem op, skal der lovgives, så skal der laves procedureregler, så skal der ansættes kontrollanter, og så spiller det i øvrigt ikke nogen rolle, at der i forvejen er et demokratisk valgt organ, som skal skønne over de samme ting.
Vi laver nu bureaukrati for at styre bureaukratiet ude i kommunerne.
Vi præciserer nu, at kommunerne har pligt til at sikre, at personalet er instrueret om at finde praktiske løsninger – og jeg siger praktiske løsninger – således at den besøgende, hvis adgang til fællesboligarealerne er begrænset, altså at besøgende, der er nægtet adgang, kan sikres adgang i den del af boligen, som beboerne alene har råderet over.
Jeg er ret sikker på, at plejehjemspersonalet og ledelserne derude må have et stort smil tilovers, når vi herindefra dikterer, at vi nu skal finde praktiske løsninger.
Så skal der findes tålelige ordninger, som der står i forslaget, hvor besøgende kan vente udenfor.
Jeg mener, vi her forsøger at regulere os ud af meget komplicerede situationer, hvor vi gør det ganske vanskeligt alene at kunne følge helt almindelig sund fornuft.
I Liberal Alliance har vi ikke lyst til at udvide bureaukratiet til skade for den sunde og almindelige dømmekraft.
Hvis man virkelig vil chikanere hinanden, kan man være meget opfindsom, og nogle gange er man i en situation, hvor det er den berømte dråbe, der får bægeret til at flyde over.
Nu kan nok være nok, kan man tænke, men så kan det jo være, at man ikke lige har den rigtige paragraf på det tidspunkt.
Ifølge den anden del af lovforslaget skal vi nærmest føre tilsyn med tilsynspolitikken, hvor systematiske tilsynsprocedurer og systematiske opfølgningsprocesser med krav om offentliggørelse osv. skal sikre, at man får den rette hjælp.
Det kan vi heller ikke tiltræde.
Vi synes, det er et skidt lovforslag, og stemmer imod.