runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lykke Friis (V), 2010-03-04:
Lad mig starte med at slå fast, at regeringen går ind for at fremme udbredelsen af solceller.
Alt solcellestrøm får en gunstig afregning, og de små anlæg har en særlig gunstig ordning.
Vi står i en situation, hvor både vores ønske om at gøre os uafhængige af fossile brændsler og klimaforandringerne tilsiger et fokus på at udnytte den vedvarende energi bedst muligt.
Derfor er det vigtigt, at vi ser åbent på alle teknologier, der kan høste og udnytte den vedvarende energi, og solceller vil absolut blive væsentlige for at frigøre Danmark helt fra afhængigheden af de fossile brændstoffer, kul, olie og naturgas.
Derfor kan regeringen ikke anbefale Socialistisk Folkepartis beslutningsforslag.
Vi har lige nu en Klimakommission i gang med at analysere, hvornår og hvordan Danmark kan blive fri af afhængigheden af fossile brændsler.
Det er kloge folk, som fortjener, at vi lytter til deres resultater, før vi beslutter, hvordan målet skal nås.
Desuden må jeg henvise til, at forslaget fra Socialistisk Folkeparti ligger ud over den aftale, der for nylig er indgået mellem forligsparterne.
Med forslaget B 119 ønsker Socialistisk Folkeparti en lovgivning, der giver alle elforbrugere mulighed for at opnå nettoafregning af strøm fra solceller op til forbrugernes årsforbrug af elektricitet.
Som opfølgning på energiaftalen har skatteministeren indgået en aftale med parterne bag energiaftalen, som giver andre små VE-anlæg samme mulighed for nettoafregning som solcellerne.
I forlængelse af den aftale er skatteministeren i samarbejde med mine folk ved at forberede et lovforslag, der skal fremme udbredelsen af alle små VE-anlæg.
Energiaftalen indeholder ikke noget om at ophæve grænsen på 6 kW og heller ikke at inkludere flere typer af forbrugere, hvorfor dette ikke vil være en del af lovforslaget.
Hvis denne aftale skal ændres, f.eks. som SF foreslår i B 119, kræver det enighed blandt alle forligspartierne.
Da SF selv er en er forligspart, kan jeg da også undre mig en anelse over, at SF fremsætter dette beslutningsforslag uden at drøfte det med forligsparterne.
Det er centralt for regeringen, at udbygningen med vedvarende energi sker omkostningseffektivt og på en måde, der understøtter visionen om, at Danmark skal være uafhængig af fossile brændstoffer.
Derfor vil vi ikke diskutere særskilte initiativer til at fremme solceller uden at se det i en større sammenhæng.
Det er vigtigt at analysere, hvilke indsatsområder vi skal satse på, og hvorledes vi kan fremme VE-elproduktion mest kosteffektivt.
Derfor skal diskussionen om solcellerne tages som en del af de energipolitiske forhandlinger, som vi tager hul på inden årets udgang.
Ida Auken (SF), 2010-03-04:
Fru Lone Dybkjær så, at der blev markeret, så jeg vil lige tillade mig at bruge opbakningen fra min kollega.
Tak til ministeren for besvarelsen.
Jeg er glad for, at vi er enige om, at det her ligger ud over energiaftalen, så der sådan set ikke er noget som helst strukturelt problem i, at vi diskuterer det hernede.
Jeg spurgte Skatteministeriet i efteråret om det samme for netop at høre, om der kunne være lidt interesse i regeringen for det, som bl.a. solcellebranchen siger ville være en af de helt nødvendige måder at løfte det her på, og dem må man jo også lytte til.
Der var svaret, at en udvidelse til erhverv vil betyde en betragtelig større risiko for, at antallet af små VE-anlæg eksploderer, hvormed provenutabet vil være omfattende.
Med andre ord svarede Skatteministeriet: Puha, tænk, hvis der kommer rigtig mange små solcelleanlæg, så vil staten miste rigtig mange penge på at sælge kul.
Er det noget, som klima- og energiministeren er enig med skatteministeren i?
Lykke Friis (V), 2010-03-04:
Man må sige, at det, der sker nu, jo netop er, at vi udvider denne ordning, så den kommer alle små VE-anlæg til gavn.
Det er det, vi er i fuldt sving med nu, og der er et lovforslag på trapperne.
Det er jo så også sådan, må vi sige, som jeg har givet udtryk for her, at solceller er en vigtig knap at dreje på.
Der er det bare sådan, at jeg er sådan indrettet, at når man nu har nedsat en Klimakommissionen, er det altså bedst at vente på, hvad den kommer frem til, så vi ser på det her i et samlet hele.
Lars Christian Lilleholt (V), 2010-03-04:
Det er ikke et lovforslag, men en bekendtgørelse, og inden den bliver ført ud i livet, vil der også blive forhandlinger med forligsparterne.
Det er ikke et forslag, der er fremsat i Folketinget.
Ida Auken (SF), 2010-03-04:
Skal jeg forstå det sådan, at vi intet hører fra regeringen før september, når Klimakommissionen kommer med deres forslag?
Altså, at alle nye forslag til at rykke Danmark i front på grøn teknologi er nu parkeret til september måned, og så skal de bagefter vurderes, så vi må vente helt frem til næste år.
Det er ikke noget godt oplæg til valgkamp, kan jeg i hvert fald oplyse ministeren om.
Men jeg fik altså ikke svar på mit spørgsmål.
Det var sådan set skatteministerens begrundelse for at sige nej til det her forslag.
Er klima- og energiministeren enig i skatteministerens begrundelse?
Lykke Friis (V), 2010-03-04:
Jeg fastholder, at hvis man skal udvide en sådan ordning, som der her bliver foreslået, er det jo meget vigtigt, man får regnet det godt og grundigt igennem.
Det er sådan nu, at vi udvider ordningen på en sådan måde, at den kommer til gavn for alle VE-anlæg.
Så vil jeg også lige sige med hensyn til, om vi bare sidder på hænderne, og at der ikke kommer til at ske nogen initiativer, indtil vi får Klimakommissionens rapport, at det bestemt ikke er tilfældet.
Der kan man jo også bare henvise til, at vi lige her i sidste uge har forlænget afgiftsfritagelsen for elbiler.
Der er jo også blevet sat yderligere fokus på sådan noget som f.eks. Green Labs, det vil sige, hvordan vi forbedrer samarbejdet mellem universiteter og erhvervsliv.
Så vi sidder ikke og venter.
Lone Dybkjær (RV), 2010-03-04:
Jeg er reserveordfører i dag på det her område, og det er selvfølgelig ikke min spidskompetence.
Nu sidder Klimakommissionen der, og jeg kan sådan set godt forstå betragtningerne om, at man ikke skal lave alt for mange bits and bytes, før de er færdige med deres arbejde, men det, jeg godt vil spørge ministeren om, er, om det er sådan, når der kommer forslag som det her, at ministeren kan sige, at de sådan set godt lige kan tage det med i deres arbejde?
Lykke Friis (V), 2010-03-04:
Jeg er fuldt tryg ved den klimakommission, der er blevet nedsat af min forgænger, og jeg er ret sikker på, at de, når de hører nogle gode forslag, tager dem med i deres overvejelser.
Lone Dybkjær (RV), 2010-03-04:
Det var sådan set også bare det, jeg ville have bekræftet.
Det betyder jo også, at man kan arbejde videre med tingene og så regne med, at det ikke nødvendigvis ender i et vakuum.
Lykke Friis (V), 2010-03-04:
Jo, det ligger jo sådan set også i det, jeg indledningsvis sagde i min tale om, at det her bliver et af de emner, vi skal kigge på, i forbindelse med en ny energiaftale.
Så på den måde vil der jo være flere forskellige fora, hvor emnet vil blive diskuteret.
Lars Christian Lilleholt (V), 2010-03-04:
SF har med forslaget her i dag en række forskellige forslag til at udbrede solceller mere i det danske energisystem.
Venstre er meget enig i, at vi skal udbrede solceller i Danmark.
Fremadrettet bliver det ikke alene vind og biomasse, det bliver også solceller, solvarme, solenergi og en lang række andre forskellige vedvarende energikilder, der skal sikre, at Danmark bliver fri af fossile brændsler.
Der er også taget en række initiativer for at fremme brugen af solceller.
Nettoafregningen er en af de metoder, der er taget i anvendelse, i øvrigt i meget bred enighed i Folketinget og i en aftale, som også omfatter SF.
Når jeg alligevel i dag vil afvise forslaget, er det jo, fordi der var bred enighed blandt forligspartierne, da vi indgik energiaftalen tilbage i 2008, om, at vi med udgangen af 2010 skulle se på, hvilke initiativer der yderligere skal til for at fremme solceller i Danmark.
Og jeg synes også, at SF burde afvente de forhandlinger og møder.
Jeg synes, at det, vi oplever her i dag fra SF, er på kanten af et forligsbrud.
Det er på kanten af, hvad der er rimeligt, når man er forligsparter og indgår en energiaftale.
Jeg synes, det ville have været rimeligt, om SF havde afventet forhandlingerne og fremsat forslaget i den sammenhæng.
Var regeringen og Venstre kommet med en lang række forskellige nye tiltag i forhold til energiaftalen, er jeg sikker på, at SF ville have rejst det røde flag og sagt forligsbrud.
På den baggrund må Venstre afvise SF’s forslag.
Ida Auken (SF), 2010-03-04:
Jeg vil bare spørge Venstres ordfører, om det ikke er rigtigt, at man for et par måneder siden sendte et lovforslag i høring, som netop handlede om omlægning af nettomålingsordningen for solcelleanlæg, uden at drøfte det med forligsparterne.
Man var faktisk i gang med at lægge om til månedsafregning, hvilket ville have enormt stor betydning for solcelleanlæg, og der var ramaskrig i hele landet.
Der kunne vi om noget tale om forligsbrud fra regeringens side.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-03-04:
Det er rigtig interessant, fordi i det samme svar, som i øvrigt er fra den 2. januar 2007, skriver daværende sundhedsminister: Vedrørende omkostninger ved overnattende pårørende i forbindelse med fødsel oplyser Danske Regioner, at det ifølge sygehusene er minimalt, hvad det koster ekstra at have pårørende overnattende, fordi de selv skal betale for kost.
Der påløber kun mindre udgifter i form af opredning og vask af sengetøj.
Vil ministeren også tage det med til det der møde med regionerne og diskutere, om det måske ikke i sig selv indikerer, at det her ikke er det helt store problem at gennemføre?
Bjarne Laustsen (S), 2010-03-04:
Jeg vil gerne oplyse ordføreren om, at svaret på det stillede spørgsmål om, hvad to plus to er, er, at det er fire.
Så vil jeg spørge om, hvordan man kan være dyrevelfærdsordfører på et forslag, der overhovedet ikke nævner ordet dyrevelfærd.
Er det faldet ud, da man skrev det, eller hvad er det?
Der er en ting, der undrer mig, og det er: Taler ordføreren på vegne af et stort mindretal eller på vegne af et lille flertal i Dansk Folkeparti?
Man bliver ved med at bruge ordet vi.
Vi ved jo udmærket godt, at den tidligere ordfører blev fyret af partiets formand og ikke ville have noget med det her forslag at gøre.
Dansk Folkeparti lovede, at det ville være slut med kastration uden bedøvelse den 1. januar 2009, og vi har gået og ventet, hvor blev det af, der skete ingenting.
Hver dag har vi landmænd herinde, der siger, at vi nu må sige stop for nye byrder.
Jeg har aldrig nogen sinde i forbindelse med det her forslag nævnt noget om byrder, men jeg kan se, at Dansk Folkeparti vil være med til at give landbruget – alle landmænd, også de store hartkorn, også dem uden grise – 1 mia. kr.
Jeg kan se, at man i lov om hold af kvæg siger, at man udsætter det i 4 år, fordi landbruget har det svært.
Er det her forslag forbundet med ekstra byrder for landbruget, og hvordan hænger det sammen med den øvrige politik, man har på området?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-03-04:
Jeg har simpelt hen ikke ord, der kan beskrive, hvor langt ude jeg finder hr. Bjarne Laustsens argumentation.
Hr. Bjarne Laustsen kommer med alle mulige mærkelige ting om Dansk Folkeparti og spørger om, hvorvidt det er et enigt Dansk Folkeparti, jeg mener, når jeg siger »vi«.
Ja, selvfølgelig er det det.
Men jeg må bare sige til hr. Bjarne Laustsen, at hvis man bor i et glashus, skal man altså ikke kaste med sten.
Jeg har konstateret, at Bjarne Laustsens parti, Socialdemokratiet, har skiftet holdning i den her sag.
De gik først ind for, at man skulle kæmpe for, at grisene skulle bedøves inden kastration.
Det var det første, man sagde.
Derefter lavede man en kovending, og så havde man ikke den holdning mere.
Og når jeg siger det om stenene og glashuset, er det jo, fordi jeg også har noteret mig, at både Dan Jørgensen og Christel Schaldemose, som jo er socialdemokratiske medlemmer af Europa-Parlamentet, har været ude at beklage, at Socialdemokratiet på Christiansborg har vendt sig om, har lavet en kolbøtte i den her sag.
Bjarne Laustsen (S), 2010-03-04:
Jeg havde forventet af en ordfører, der ikke er helt ny, at hvis man stiller sig derop og repræsenterer sit parti, så prøver man da i det mindste at give spørgeren et svar på de spørgsmål, der bliver stillet.
Jeg stod deroppe for lidt siden, og jeg svarede på alle de spørgsmål, der blev stillet – fyldestgørende.
Det eneste, jeg ikke kunne huske, var navnet på en dyrlæge, og han hedder i øvrigt Ole Kaspersen – så er det rettet.
Men fru Marlene Harpsøe svarer ikke på et eneste af mine spørgsmål.
Hvorfor er det så forfærdeligt at fortælle os, hvorfor der ikke står noget om en forbedring af dyrevelfærden i Dansk Folkepartis forslag, når man påstår, at det er en forbedring?
Hvorfor står det der ikke?
Er det ikke ærgerligt, at det ikke står der?
Jeg synes bestemt ikke, at vi har skiftet holdning i nogen som helst sag.
Så skal vi hverken klippe halen af grisene eller give os til at bedøve, vel?
Bente Dahl (RV), 2010-03-04:
Svin er de eneste dyr, det er tilladt at skære i uden at bedøve dem først.
Ja, det er rigtigt, det er sådan, det forholder sig.
Det er en grim viden at have, at omkring 13 millioner smågrise bliver kastreret uden nogen form for bedøvelse i dansk landbrug hvert år, og det kan vi som befolkning og politikere da heller ikke blive ved med at være vidne til uden at protestere.
Jeg har hørt argumenter fra nogle, der siger: Det har vi gjort i over 100 år, så det bliver vi ved med at gøre.
Men det mener jeg ikke er et argument for at fortsætte dette dyrplageri.
Et andet argument, jeg har hørt, er, at det går så hurtigt, at smågrisene nærmest ikke opdager det.
Heller ikke det argument holder vand, for der er rigelig med dokumentation for, at smågrisene oplever det som et meget smertefuld indgreb.
Og hvis ikke den skriftlige dokumentation er tilstrækkelig, kan enhver, der overværer en kastration, både se og høre, at det gør ondt på dyret, når man skærer i det.
Derfor kan B 92 ikke stå alene, og derfor kan vi ikke støtte dette forslag.
Et stop for kastration fordrer en vis periode med udfasning, og indtil et forbud med rimelighed kan træde i kraft efter den udfasningsperiode, skal landbruget pålægges at bedøve smågrisene.
Problemet, der forsøges løst ved at kastrere alle smågrise, er, at nogle hangrise udvikler en ornelugt i kødet, der gør det uspiseligt.
Men der findes andre metoder til at undgå at få uspiseligt kød med ornelugt i kølediskene.
I lande som England, New Zealand og Australien er det ikke praksis at kastrere grisene.
Mens vi venter på at få forbuddet effektueret, må der bedøves og skal der bedøves med kendte og accepterede bedøvelsesmidler.
Vi kan ikke støtte B 92 alene, det skal kobles sammen med et forbud, og jeg synes, det ville have været smart, hvis vi havde kunnet behandle B 92 og B 105 sammen; det ville have været en helhed.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-03-04:
Nu skal jeg ikke beskrive, hvad det er for en ordfører, vi har stående oppe på talerstolen, og hvem der er mest komisk eller ikke komisk.
Men jeg vil gerne stille det spørgsmål, om det ikke er væsentligt, at vi nu er gået i gang med at få lavet en handlingsplan, og at den bliver fulgt hvert halve år for at se, hvordan det går med den udvikling, som jeg også forstår Dansk Folkeparti gerne ser, nemlig at vi finder nogle alternative metoder, således at vi også er i stand til at kunne undgå at påføre grisene smerter, stresssymptomer, og hvad der ellers hører med, ved injektion.
Men jeg forstår altså, at det, at vi løser en række fælles problemer i stedet for at skabe nogle nye, ikke er noget, der er noget værd for Dansk Folkeparti.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-03-04:
Jeg ved ikke, om hr. Ole Vagn Christensen har været her under hele forløbet i dag, men ellers skal jeg da gerne sige, hvad Dansk Folkepartis holdning er i den her sag.
I Dansk Folkeparti støtter vi en handlingsplan, og vi støtter, at vi helt skal undgå kirurgisk kastration.
Men det, vi også siger, er, at vi p.t. har en uholdbar situation.
I øjeblikket er der hvert år mere end 13 mio. smågrise, som kastreres uden nogen form for bedøvelse.
Det, vi gerne vil have, er, at man, indtil vi helt får forbudt kirurgisk kastration, altså skal befri grisene for det smertehelvede, som de p.t. udsættes for.
Jeg ville vitterlig ønske, at hr. Ole Vagn Christensens parti, Socialdemokratiet, ville stemme for det her forslag.
Man har tidligere sagt, at man ville gøre det, men nu vil man alligevel ikke, og det er bare rigtig, rigtig ærgerligt.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-03-04:
Hvis ikke Socialdemokratiet var gået ind for, at der skulle laves denne handlingsplan, og at vi skulle have en fornuftig udvikling, kan vi altså konstatere, at vi ikke havde fået det arbejde sat i gang.
Så havde vi jo været i den situation, at man så ville have sagt: Jamen så skal der injiceres.
Jeg har endnu ikke fået noget svar fra fru Marlene Harpsøe på, om grisene ikke påføres smerte ved de injektioner, der foregår.
Når man først skal injicere sædstrenge og så skal injicere bollerne – som hr. Bjarne Laustsen kalder dem – er det da en smertepåføring.
Vi er i den situation, at vi ikke her i Danmark som i visse andre lande har smerteråd, som kan vejlede Folketinget.
De kan sådan set vurdere de forskellige teknikker, man gør brug af, og sige, hvad der er mest smertepåførende.
Derfor er jeg nødt til at sige, at vi havde og har den opfattelse i Socialdemokratiet …
Marlene Harpsøe (DF), 2010-03-04:
Først kommer hr. Ole Vagn Christensen med den påstand, at handlingsplanen ikke var blevet til noget, hvis ikke det havde været for Socialdemokraterne.
Jeg vil så vove den påstand, at årsagen til, at handlingsplanen rent faktisk blev til noget, var, at der var et flertal uden om regeringen her i Folketinget, som gerne ville sikre, at kirurgisk kastration bliver forbudt.
Derfor blev den handlingsplan til noget.
Så spørger hr. Ole Vagn Christensen, om grisen ikke påføres smerte, når den skal lokalbedøves.
Jo, højst sandsynligt, men den smerte, den lille smerte ved stikket er jo intet i forhold til at få skåret sine testikler af med en skalpel uden lokalbedøvelse.
Det kan slet ikke vejes op mod hinanden.
I Dansk Folkeparti vil vi gerne have mere dyrevelfærd for de her grise.
Vi vil gerne sikre os, at de ikke udsættes for de mange smerter, og derfor er det ærgerligt, at Socialdemokraterne ikke kan stemme for det her forslag.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-03-04:
Jeg taler jo ofte med forskellige dyreværnsforeninger her i Danmark, og der er rigtig mange, der støtter den her handlingsplan, fordi sigtet jo er at forbyde kirurgisk kastration.
Det er der jo ikke nogen hverken her i Folketinget eller i dyreværnsforeningerne der kan støtte.
Det, som jeg hører fra forskellige dyreværnsforeninger, er, at man er bange for, at ministerens handlingsplan blot er en venlig henstilling til erhvervet, men at der egentlig ikke rigtig er handling bag ordene.
Derfor vil jeg bare gerne have ministeren til at bekræfte, at ministerens handlingsplan på det her område ikke bare er en venlig henstilling, men at han rent faktisk mener noget med, at kirurgisk kastration skal være forbudt fra den 1. januar 2014.
Som jeg har sagt før, synes jeg, at det er direkte grinagtigt.
Altså, jeg får bare lyst til at spørge Socialdemokratiet om, hvor lavt man egentlig kan synke i sin argumentation.
Synes Socialdemokraterne virkelig ikke, at de egentlig udstiller sig selv?
De udstiller sig selv ved at sige, at fordi lige præcis ordet dyrevelfærd ikke fremgår af beslutningsforslaget, er der ikke tale om dyrevelfærd.
Altså, det er jo tilladt, at hr. Bjarne Laustsen som dyrevelfærdsordfører – jeg tror i hvert fald, det er derfor, at hr. Bjarne Laustsen er her i salen i dag – kan finde ud af at lægge to og to sammen.
Det forventer jeg rent faktisk at han kan, når han er ordfører på det her forslag.
Men jeg forstår også godt, hvorfor der er nogle borgere i det her samfund, som nogle gange får politikerlede.
Det gør de, fordi de hører på sådan nogle argumenter, som hr. Bjarne Laustsen kommer med.
Tage Leegaard (KF), 2010-03-04:
Ingen i dette land ønsker at udsætte dyr for unødvendige lidelser.
Det må være udgangspunktet for den debat, vi har nu i forbindelse med fremsættelsen af B 92 om lokalbedøvelse af grise i forbindelse med kastration.
Ornelugt er ganske ubehagelig og er helt ødelæggende for kødets kvalitet.
Kastration af grisene er således nødvendig for at sikre afsætningen af svinekød.
For det første udsættes grisen for stress, hver gang man tager fat i den, en stress, som den med hyl overfører til resten af flokken.
Ved lokalbedøvelse skal man have fat i grisen mindst to gange, og der er derfor det dobbelte stressniveau.
For det andet er det ikke godtgjort, at lokalbedøvelsen modvirker smerten, når der ved kastrationen trækkes i grisens sædstreng, og der er også ubehag for grisen, når den sprøjtes med lokalbedøvelse, såfremt både testikler og sædstrenge skal bedøves.
Det er regeringens mål, at kirurgisk kastration af grise skal ophøre inden udgangen af 2014, og jeg er vidende om, at der allerede er sat en række initiativer i gang med at udfase kastration.
Der er således initiativer i gang med fodring, kønssortering af sæd og avl.
Tidligere har man forsøgt sig med scanning af hangrisene, men denne scanning viste sig ikke at være effektiv nok.
Jeg har fuld tillid til, at de initiativer, der allerede er sat i værk, vil virke, så målet om, at grisene slipper for kastration inden udgangen af 2014 – og for min skyld gerne før – nås.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-03-04:
Jeg synes, det er rigtig, rigtig ærgerligt at høre, at De Konservative ikke kan bakke op om det her beslutningsforslag.
Selvfølgelig er jeg ikke overrasket, for vi har jo allerede haft en konservativ minister på banen.
Jeg synes, det er ærgerligt, for der er hvert år faktisk flere end 13 millioner svin, som får skåret deres testikler af uden nogen form for lokalbedøvelse.
Det vil sige, at de bare skal holde smerten ud, og det gør jo vanvittigt ondt.
Vi er i Dansk Folkeparti selvfølgelig godt klar over, at grisen skal håndteres to gange, men som vi også har hørt fra flere dyreværnsorganisationer, mener de rent faktisk, at det, at man fratager grisen en masse smerter, faktisk opvejer det, at grisen skal håndteres to gange.
Så kunne hr. Tage Leegaard på vegne af Det Konservative Folkeparti ikke også tage det med i sine overvejelser?
Tage Leegaard (KF), 2010-03-04:
Som jeg indledte med at sige, finder jeg det sympatisk, at man fremsætter det her forslag, men jeg har ikke set nogen for alvor godtgøre, at grisen lider mindre overlast ved kirurgisk kastration uden bedøvelse end ved, at den først skal lokalbedøves.
Først er der smerter ved det, og så er der stresspåvirkningen.
Så samlet set er jeg ikke sikker på, at det er godtgjort, at grisen har det bedre på den måde end ved det simple indgreb, som vi kender i dag – hvor usympatisk man ellers måtte finde det.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-03-04:
Samtlige dyreværnsforeninger, som jeg har kendskab til, anbefaler faktisk bedøvelse forud for kastration.
Så kan hr. Tage Leegaard selvfølgelig selv overveje, hvad han selv ville synes var mest smertefuldt: at blive bedøvet eller blive kastreret.
Mon ikke grisen vil have nogenlunde det samme smertemønster?
Tage Leegaard (KF), 2010-03-04:
Nu er jeg ikke sikker på, at de to ting helt kan sammenlignes, men lad nu det ligge.
Jeg finder det stadig ikke godtgjort, at grisen har større ubehag ved det indgreb, der foretages nu, end ved det foreslåede.
Som jeg sagde, er der smerte forbundet ved lokalbedøvelsen, og når det så samtidig ikke er godtgjort, at den her lokalbedøvelse virker, synes jeg ikke, der er grund til at påføre grisen de lidelser.
Summen af lidelserne er værre end selve indgrebet.
Ja, det tror jeg at et dyr kan.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-03-04:
Tak for det.
Det svar var jeg rigtig glad for at høre, for jeg bed mærke i, at hr. Tage Leegaard også sagde, at man er kommet frem til, at summen af lidelser gør, at der ikke er nogen grund til at indføre den her form for den bedøvelse.
Kunne man så forestille sig, at De Konservative også går ind for, at overlægen på Rigshospitalet skal sige til patienten: Summen af smerter og lidelser ikke taler for, at vi bedøver i dag, og derfor opererer vi bare direkte uden bedøvelse?