runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Torp (SF), 2016-03-29:
Jeg tænkte, at vi har haft debatten om prostitution, for jeg var på det samme bordel som du.
Så jeg havde egentlig ikke tænkt mig at sige noget, men så kunne jeg ikke lade være alligevel.
Det handler jo grundlæggende om, om man betragter prostitution som et arbejde eller som et socialt problem og et ligestillingsproblem og om, hvad man tror virker, hvis prostituerede skal beskyttes mod undertrykkelse og overgreb og i øvrigt også, om man ønsker et samfund med mere eller mindre prostitution.
Jeg tænker, det er ret tankevækkende, at ret mange af de mænd – det har man undersøgt – som går til prostituerede, faktisk ikke aner, om den kvinde, de går hen til, er handlet eller ikke handlet.
Så for det første vil jeg gerne høre ordføreren: Hvordan vil ordføreren sikre sig, at man som mand ved, at den kvinde, man opsøger, rent faktisk har valgt det frivilligt?
Og så vil jeg stille et andet spørgsmål.
Hvis vi betragter det her som et arbejde – det gør jeg ikke; jeg betragter det som et socialt problem –
Hvordan skal Arbejdstilsynet sikre sig, at lige præcis det her ikke er skadeligt for krop og sjæl for dem, der er i det?
Mette Abildgaard (KF), 2016-03-29:
Det er dejligt at se, at Enhedslistens miljøordfører er blevet så begejstret for den her ligestillingsdebat, at hun kaster sig fuldt ind i det.
Det er rigtig dejligt.
Når virksomheder rekrutterer til deres ledelse i dag, rekrutterer virksomheder på baggrund af, hvem de synes er mest kvalificeret, og hvem der kan være med til at vækste og udvikle ens virksomhed mest muligt.
Man er saftsuseme en dårlig virksomhed, hvis man gør noget som helst andet.
Derfor synes jeg, det er absurd overhovedet at forestille sig, at der skal være kvoter for, hvor mange kvinder der skal sidde der.
Jeg har selv som kvinde siddet i bestyrelse.
Hvis jeg vidste, jeg sad der på nåde på grund af en kvote, ville jeg føle mig fuldstændig værdiløs.
Det er derfor, jeg siger, at det er fornedrende for det kvindelige køn overhovedet at foreslå kvindekvoter.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-03-29:
Mange tak.
Jeg vil gerne takke for ordførertalen.
Jeg kan forstå på fru Mette Abildgaard, at Det Konservative Folkeparti er imod bestyrelseskvoter.
Jeg vil så antage, at man så ikke mener, at der kan være nogle strukturelle forhold overhovedet, der gør, at der i dag er en markant større repræsentation af mænd i bestyrelser end af kvinder.
Så jeg vil bare gerne stille et helt enkelt spørgsmål.
Jeg forstår bare ikke helt det grundsynspunkt, for hvis der udelukkende rekrutteres på baggrund af talent, så må ordføreren jo så også mene, at kvinder tilsyneladende er markant mindre talentfulde, hvad angår at varetage en bestyrelsespost, når skævheden er så markant, som den er i dag.
Anerkender ordføreren ikke, at man typisk risikerer at rekruttere i sit eget billede?
Det vil sige, at mænd typisk rekrutterer mænd, og derfor er der noget, som man politisk kan tage ansvar for, så man sikrer meget større ligestilling, også i bestyrelser?
Mette Abildgaard (KF), 2016-03-29:
En virksomhed, som ikke rekrutterer på baggrund af, hvem der kan give mest virkelyst, kvalitet til ens virksomhed, er en snart død virksomhed, så naturligvis gør en virksomhed det.
Det kan så være, når man skal kigge på den talentmasse, som har meldt sig, at man ser, at der ikke er så mange kvinder, der rækker hånden op og siger, at de godt kunne tænke sig at sidde i en bestyrelse.
Vi kan diskutere, hvorfor kvinderne ikke gør det.
Jeg tror, en del af forklaringen er, at færre kvinder har interessen for det, vil prioritere tiden på det.
Det er også et ærligt udgangspunkt at have.
Så rekrutteringen må ske fra den talentmasse, der er, og om der så er lige mange mænd eller kvinder der, er for mig at se ligegyldigt, så længe man har muligheden for at melde sig, hvis det er det, man vil.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-03-29:
Jeg hører ofte modargumentet, at vi har haft den første kvindelige statsminister, vi har en kvindelig leder af et af de største partier i vores Folketing osv., og det er jeg jo enig i, men det er enkelteksempler, man hiver frem.
Hvis vi kigger på det i et bredt perspektiv, kan det godt være, det er kvinderne, der studerer, bl.a. på læge- og tandlægeuddannelsen, men når vi går ud og kigger på, hvem det er, der får de høje stillinger, hvem det er, der forsker, hvem der bliver speciallæger, ser vi, at det stadig væk er mændene, bl.a. fordi der er nogle andre forventninger til kvinder, fordi de her arbejdstider i de højtlønnede stillinger godt kan være lidt ufleksible.
Er det ikke et problem, at det ikke slår igennem hele vejen op?
Laura Lindahl (LA), 2016-03-29:
Ordføreren taler om, at det er en rettighed og ikke tvang, og hvad er det, der sker, hvis man vælger at takke nej til rettigheden?
Hvem er det, der bliver et offer for den her rettighed, hvis den pågældende bare ønsker at takke nej til den rettighed, for det har man vel også rettigheden til?
Trine Torp (SF), 2016-03-29:
Jeg kender godt den artikel, og jeg kender også godt debatten.
Det er meget svært at have et midtersynspunkt, hvor man prøver at nuancere debatten, for enten bliver man kaldt racist eller blødsøden eller et eller andet, og det er faktisk svært at finde en vej derimellem.
Så på den måde, ja.
Mette Abildgaard (KF), 2016-03-29:
Jeg mener nu at have set tal fra SFI, som peger på, at danske mænd rent faktisk går temmelig meget op i, om kvinderne er handlet eller ej, men jeg kan ikke huske, præcis hvilken undersøgelse det er.
Om det her med at have viden om, om kvinderne er handlet, og måske også generelt om, hvordan arbejdsvilkårene er på det bordel, man måtte komme på, og hvordan sundhedstilstanden er osv., vil jeg sige, at jeg synes, det er spændende at se, hvad de har gjort i, jeg mener, det er i Holland og New Zealand.
Her har man indført sådan en certificeringsordning af en slags, som man kan få på eksempelvis et bordel, så man eksempelvis kan sige: Okay, det her er et sted, hvor der er styr på sundheden.
Der bliver lavet sundhedstjek af kvinderne.
Det her er et sted, hvor man kender exitstrategierne, for det er også et stort problem i prostitutionsmiljøet i dag, hvor for få af kvinderne kender til de exitstrategier, der er.
Man kunne stille nogle kriterier op og sige: Okay, alt efter hvordan man lever op til de her ting, så kan vi give en eller anden form for stempling eller mærkning eller anerkendelse af det her bordel.
Det vil give mændene mulighed for at gå et sted hen, hvor man ved der er ordnede forhold, og det synes jeg sådan set er en spændende tankegang.
Jeg har overhovedet ikke udviklet det her til ende, men jeg har set på de modeller, man har i andre lande, og synes, det er interessant.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-03-29:
Hvorfor var det så, at man ikke gjorde noget i den periode, hvor man sad i regering?
Jeg ved godt, at det måske kan opfattes som et spørgsmål af en lidt drillende karakter, men jeg mener det oprigtigt.
Når man nu i en række år havde muligheden for på fornemste vis at bestemme politikken og fremlægge lovforslag, er det jo en smule overraskende, at man så ikke gjorde det.
Trine Torp (SF), 2016-03-29:
Det kan jeg da være enig i.
Da vi var med til at lave regeringsgrundlag, var det jo nogle af de ting, som var vigtige for SF at få med i det regeringsgrundlag.
Det blev desværre ikke til noget.
Det kan jeg kun beklage.
Det betyder ikke, at vi har ændret vores politik på det her område.
Vi mener stadig væk, at der er behov for, at man sikrer bedre barselsrettigheder til mænd.
Vi mener stadig væk, at man skal gå ind for et forbud mod at købe seksuelle ydelser.
Det mener vi stadig væk.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-03-29:
Så går jeg ud fra, at ordføreren fra SF er i gang med at skrive en række beslutningsforslag, som vi så får lov at behandle her i salen, om at forbyde købesex, at tvinge familierne til at disponere deres barsel.
Det vil udstille de fuldstændig værdimæssigt forskellige opfattelser, der hersker mellem ordførerens parti og mit eget parti, Venstre, og det vil jeg egentlig se frem til.
Jeg synes, at det er vigtigt, at der er de her principielle debatter, og det kunne egentlig også være sjovt og interessant – nu kan jeg se, at hovedparten af socialdemokraterne har forladt salen igen efter at have stillet spørgsmål til mit eget parti og Dansk Folkeparti osv. – at få udstillet, om Socialdemokraterne også mener det her, eller om det kun er SF, der deler opfattelsen.
Og ja, jeg kan udmærket se, at hovedkæmperen fra Socialdemokratiet stadig væk sidder i salen, men ikke desto mindre er væbnerne nu forsvundet.
Mette Abildgaard (KF), 2016-03-29:
Jeg vil først i forhold til det med prostitution sige, at vi faktisk har været med til at fremsætte beslutningsforslag her i Folketinget, som netop skulle gå på at give sexarbejdere bedre rettigheder.
Så det er faktisk noget, der ligger os på sinde og har gjort det i en årrække.
I forhold til det her med, om ligestillingsudviklingen i Danmark er gået i stå, må man sige, at inden for de seneste relativt få år har vi fået vores første kvindelige statsminister og vores første kvindelige formand for Folketinget.
Så lidt nyt synes jeg trods alt der sker.
Så jeg synes ikke, det er gået i stå.
Selvfølgelig kunne man altid ønske sig, at udviklingen var mere rivende, end vi ser, men jeg har ikke fornemmelsen af, at den er gået i stå.
Trine Torp (SF), 2016-03-29:
Nu fremsætter man jo ikke kun beslutningsforslag i den her sal for at få udstillet nogen.
Altså, man gør det jo tit, fordi der er noget, man rent faktisk gerne vil have igennem, og vi kan selvfølgelig sagtens fremsætte forslag, vi ikke kan finde flertal for overhovedet, og som det kun er SF der bakker op om, men det skal vi nok få gjort.
Jeg vil bare lige angribe den sidste del om det her med at tvinge nogen til noget.
Det undrer mig rigtig meget, at man i Venstre synes, at det her har rigtig meget med tvang at gøre.
Normalt er det sådan, når vi giver borgere i det her land rettigheder, at så følger der også nogle bestemte modkrav med, og det eneste, vi bare siger, er, at i det her land har vi ret til barsel med vores børn.
Fuldstændig på samme måde, som hvis moderen takker nej til barsel, så bortfalder den.
Men der, hvor vi har begået en fejl i Danmark, var dengang, vi udvidede barselsperioden.
Der skulle vi have sagt, at den skulle udvides til, at mændene fik rettigheden, for så var der ikke noget, der var blevet taget fra nogen; så var der en rettighed, der var blevet givet til mændene.
Og det kan da ærgre mig lidt,at vi ikke gjorde det, for det var jo det, de gjorde i Sverige, og grunden til, at de har så stor succes med deres barselsordning.
Laura Lindahl (LA), 2016-03-29:
Så ordføreren anerkender, at hvis man giver fædre den her rettighed og en far ønsker at takke nej til den rettighed, så vil barnet miste noget tid i hjemmet, en barselstid, fordi de 3 måneder vil gå tabt fra den samlede barsel, og man sender altså så et 3 måneder yngre barn i daginstitution med jeres model end med den model, som der findes i dag.
Trine Torp (SF), 2016-03-29:
Jeg tror faktisk på, at forældre vil benytte sig af den ret.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, som jeg indledningsvis sagde, at det jo gælder i dag.
Hvis mødrene siger nej – det gør de bare ikke – så bortfalder deres barsel også.
Kvinder bliver jo heller ikke tvunget til at gå på barsel.
Det er en ret, de har, de kan benytte sig af.
Det er bare den samme ret, som jeg synes mændene skal have.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-03-29:
Først vil jeg gerne anerkende De Konservative for at adressere udfordringen, problematikken omkring sexarbejde og rettigheder.
Det er jo ikke det, man havde ventet fra De Konservatives side eller havde set komme, altså at det skulle adresseres i det lys fra De Konservatives side.
Men jeg synes, det er rigtig positivt, og jeg indgår i hvert fald meget gerne i videre drøftelser på det område.
Men mit spørgsmål vedrører faktisk noget andet.
Det er rigtigt nok, at vi måske ser nogle fremskridt i Danmark, og ordføreren siger, at vi ikke skal fortabe os i de små detaljer, men samtidig har vi hørt, at hvis vi skal have ligeløn, går der med den udvikling, der er nu, 111 år.
Jeg har nævnt, hvordan repræsentationen af kvindelige politikere er i det danske Folketing, det her med barsel har vi diskuteret, altså at vi stadig ikke får mændene på banen, så er ordføreren enig med mig i, at det er, som om vi er gået lidt i stå i Danmark på ligestillingsområdet?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-03-29:
Vi ønsker ikke fra regeringens side en øremærket barsel til mænd.
På det område har vi en politik, det er den samme politik, som vi havde, før vi kom i regering.
Og hvis Enhedslisten og andre partier her i salen, som har fremført ønsket i dag, havde det ønske, kunne man jo have gennemført det under den tidligere regering, hvor man havde flertallet.
Det gjorde man ikke.
Vi ønsker ikke øremærket barsel til mænd, og jeg mener ikke, at det på nogen måde er et udtryk for, at vi ikke ønsker lige rettigheder.
Vi mener bare, det er familien, der selv skal afgøre, hvordan man fordeler barsel, og den frihed ligger hos familierne og ikke hos Enhedslistens ordfører eller andre ordførere her i Folketingssalen.
I yderste konsekvens betyder det jo også for en række familier, at der i så fald ville være mindre barsel, der blev holdt sammen med barnet, for vi kan se, at der også vil være familier, som ikke ønsker at fordele det på den måde.
Trine Torp (SF), 2016-03-29:
I redegørelsen skriver ministeren, at »fælles for udfordringerne på arbejdsmarkedet i forhold til kvinder i ledelse og fædres orlov er, at det kræver en indsats fra flere fronter, heriblandt regeringen, arbejdsmarkedets parter osv.«
Mener ministeren, at en dialog med erhvervslivet om orlov for fædre er tilstrækkeligt, eller vil ministeren igangsætte andre initiativer og indsatser?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-03-29:
Jeg mener faktisk, man kan komme rigtig langt ad frivillighedens vej, og det, der gælder for rigtig mange ligestillingsfremskridt, er også, at de forskellige aktører påtager sig et ansvar.
I forhold til det at sikre familiernes ultimative frihed til også selv at kunne bestemme barslen gælder det, at der også skal være en opbakning fra arbejdsgiverne i forhold til både de mandlige og de kvindelige medarbejdere; det gælder i forhold til initiativer for at fremme kvinder i ledelse.
Det var, da mit parti sad i regering sidst, at vi i Danmark tog de første initiativer med »Charter for flere kvinder i ledelse«, »Operation kædereaktion« og en række frivillige initiativer i forhold til erhvervslivet, at der for alvor blev sat fokus på det her.
Så ja, jeg mener, at man kan nå langt ad frivillighedens vej, og jeg tror også, det giver nogle langt mere forankrede indsatser, end når man tror, at man kan regulere sig ud af det hele.
Trine Torp (SF), 2016-03-29:
Det er fair nok.
Jeg ville bare gerne høre, hvilke indsatser ministeren mener arbejdsmarkedets parter skulle igangsætte, når hun nu skriver, at det kræver indsatser på flere fronter.
Ellen Trane Nørby (V), 2016-03-29:
Jamen der er jo ikke én indsats.
Altså, hvis vi kigger på initiativet »Charter for flere kvinder i ledelse«, som nu i dag er blevet til den danske model, er det jo ikke sådan, at rekrutteringsstrategien på den ene virksomhed behøver at være magen til den i nabovirksomheden.
Vi kan se, at en stor virksomhed som LEGO har en administrerende direktør – jeg tror, at det var i efteråret, eller også var det tidligere på året – der går ud og siger, at vi er lige pludselig blev bevidste om, at hvis vi skal rekruttere de allerdygtigste, altså hvis vi skal sikre bundlinjen i vores virksomhed, skal vi være opmærksomme på, at der skal være noget andet i lønposen til mænd, end der skal være til kvindelige ansatte.
Det er jo det at tage ansvar.
Det er jo det, at man som virksomhed ser, at det her er nødvendigt for at rekruttere de bedste.
Det tror jeg man langt bedre kan, hvis man tager ansvaret lokalt, end at vi tror, at vi kan standardisere og lovgive os til alt herinde fra Christiansborgs side.
Karina Adsbøl (DF), 2016-03-29:
Tak for det, og tak til ministeren.
Jeg tror aldrig, at jeg har oplevet en så lang debat under en forhandling om en redegørelse.
Det er jo rigtigt nok, at regeringen har gjort nogle indsatser.
Det, jeg somme tider mangler, uanset hvilken regering der sidder, er, at man også husker, at mange af de her ting faktisk er indgået i fællesskab, bl.a. er der også afsat midler fra satspuljen til mænd i krise og også i forbindelse med stalking.
Somme tider føler jeg, at uanset hvilken regering der sidder, tager den hele æren for indsatsen.
Det, jeg gerne vil spørge om, er i forbindelse med de artikler, der har været i Politiken omkring handel med prostituerede, bl.a. at pressede prostituerede udvider territoriet – det hedder en af overskrifterne: Ved ministeren, om der er sket en øgning af handel med kvinder, også i forhold til det skrevne, der har været i Politiken omkring det, og hvad er baggrunden for, at der er kommet så mange kvinder, som nu, kan man sige, øger territoriet?
Jeg ved, at ministeren har læst artiklerne, så derfor går jeg ud fra, at ministeren godt kan svare på det.
Ellen Trane Nørby (V), 2016-03-29:
Jamen vi har jo en handlingsplan til bekæmpelse af menneskehandel.
Det har vi, fordi det jo er moderne slaveri, hvor mennesker udnyttes på værste vis af nogle bagmænd, der tjener penge på det.
Handel til prostitution, som så er blevet meget synligt i det københavnske gadebillede, hvis man skal tage de artikler, der bliver refereret til, er jo bare en af de former for menneskehandel, som vi skal bekæmpe.
Og det, jeg som minister og vi som regering har taget initiativ til, er jo at afsætte ekstra midler til handlingsplanen.
Bl.a. HopeNow, som også er citeret i avisartiklen, har jo netop fået penge til at lave mere opsøgende arbejde i forhold til escort, privat-diskret og noget af det prostitutionsmiljø, som vi kan se er i vækst, og hvor vi kan se, at bagmændene jo har været hurtigere end både myndigheder og ngo'er til egentlig at finde ud af, hvordan vi så undgår at have fokus.
Den tidligere regering skar jo desværre ned.
Karina Adsbøl (DF), 2016-03-29:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Der skal jo følges op på de her indsatser.
Virker de, og hvor langt når man?
Der står så i redegørelsen, at der bliver iværksat en midtvejsevaluering.
Måske kan ministeren fortælle, hvornår den midtvejsevaluering kommer og om tidsperspektivet for den?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-03-29:
Jeg kan ikke præcis sige, hvornår midtvejsevalueringen kommer.
Den kommer midt i den her 4-årige handlingsplansperiode, men det, jeg kan sige, er, at jeg i efteråret og sidste sommer tog initiativ til at få evalueret Pro Vest, som den tidligere regering havde frataget støtten til, som jo lavede det opsøgende arbejde i forhold til ofre for menneskehandel i den sydlige del af Jylland eller fra Midtsjælland og ned og på Fyn, og hvor vi nu har fundet flere midler til at sikre deres arbejde også fremadrettet.
Vi har også iværksat en evaluering af Center mod Menneskehandel.
Det gør vi, fordi det er vigtigt, at vi også hele tiden sørger for, at de indsatser og de initiativer, vi tager, også virker.
Og må jeg så ikke bare sige, for det svarede jeg ikke på i sidste runde: Jeg vil gerne kreditere alle de partier, der er med til at løfte ansvaret, herunder Dansk Folkeparti.
I forhold til konkret stalking var det en finanslovsaftale, som den tidligere regering lavede med VK-regeringen, og derfor er den udmøntning foregået blandt de fem partier og ikke blandt en bredere del af partierne.
Julie Skovsby (S), 2016-03-29:
Tak for det.
I dag kan det jo konstateres, at der er et flertal i Folketinget, som ønsker en ny ordning for barsel for selvstændige.
Det kunne det også for mere end 2 måneder siden under L 88.
Til et § 20-spørgsmål netop om det her emne til beskæftigelsesministeren svarer beskæftigelsesministeren, at der er igangværende dialog mellem tre ministerier, nemlig Beskæftigelsesministeriet, Erhvervs- og Vækstministeriet og Ministeriet for Børn, Undervisning og Ligestilling.
Det, jeg gerne vil spørge ind til, er, hvordan det går med den dialog.
Hvad er tidsplanen?
Arbejder man med et kommissorie?
Og sidst, men ikke mindst, nu når vi har hørt Dansk Folkeparti i dag direkte opfordre til, at regeringen indkalder til forhandlinger, planlægger regeringen at indkalde til forhandlinger?
Karina Adsbøl (DF), 2016-03-29:
Grunden til, at jeg spørger, er en artikel fra den 12. januar 2016, hvor Pia Olsen Dyhr i en overskrift siger: Vi har været bange for at blive kaldt racister.
Under overskriften står der – og jeg citerer: SF's formand, Pia Olsen Dyhr, mener, at venstrefløjen svigter i debatten om overgreb og kvindeundertrykkelse.
Det var derfor, jeg rejste spørgsmålet til ordføreren.
Det er en lang artikel, og hvis ordføreren ikke har læst den, synes jeg, ordføreren skal læse artiklen, for den er spændende.
Ellen Trane Nørby (V), 2016-03-29:
Jeg kan bekræfte, at der pågår en tværministeriel arbejdsgruppe, som beskæftigelsesministeren også har sagt, lige så vel som den her regering har et ønske om ikke bare at få flere kvindelige iværksættere, men flere iværksættere generelt i vores samfund.
Men når nu den socialdemokratiske ordfører fremhæver, at der i dag i salen er et flertal, som er enige om, hvordan en ny barselsfond skal se ud, kunne ordføreren så måske ikke lige fortælle os andre, hvordan sådan en model ser ud, fordi det har jeg ikke hørt?
Jeg har ikke hørt, at der er et flertal, der siger, hvordan en model ser ud, men jeg har hørt, inklusive fra mit eget parti, at vi er nødt til at have fokus på, også hvordan vi sikrer gode vilkår for iværksætterne.
Så hvordan ser modellen ud?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-03-29:
Det er jo et fair synspunkt.
Så synes jeg bare ikke, at man skal sige, at man mener, der skal være lige rettigheder, uanset om forælderen hedder Jette eller Jens, når man ikke går ind for lige rettigheder.
Det er ikke rimeligt at individualisere det her spørgsmål.
Problemet er jo, at du ved at sikre en rettighed jo ikke tvinger nogen til noget som helst.
Du anerkender, at der kan være nogle strukturelle barrierer, bl.a. på arbejdsmarkedet, som kan gøre, at mænd tager markant kortere barsel, og du behøver ikke at kigge langt væk fra Danmark for at se, at når der indføres øremærket barsel, går fædre i langt højere grad på barselsorlov, fordi det bliver mere naturligt for dem at gå til deres arbejdsgiver og bede om lov til at gå på barsel og udnytte den rettighed, vi som samfund har givet dem, fordi vi mener, at lige rettigheder for begge forældre faktisk er en grundværdi i vores samfund.
Ellen Trane Nørby (V), 2016-03-29:
Jamen fra regeringens side ønsker vi ikke lovgivning om alt, og jeg kan godt høre, hvad Enhedslistens ordfører hentyder til, og det er nemlig, om ikke vi skal indføre øremærket barsel i Danmark.
Svaret er nej fra vores side.
Vi ønsker ikke en øremærket barsel til fædrene.
Vi mener, at det er familierne selv, der skal finde ud af, hvordan de fordeler barslen.
Så derfor kan jeg egentlig heller ikke følge den der argumentation om, at der skulle være mindre frihed for manden i forhold til at kunne tage en del af barslen, det afgør man jo i den enkelte familie, ud over de 2 uger og de uger, der så er kvindens, jævnfør den internationale lovgivning, vi har på området.
Mette Abildgaard (KF), 2016-03-29:
Det har jeg ikke selv noget svar på, for jeg har ikke været i det miljø og arbejdet i det.
Men de kvinder, jeg har talt med, har peget på eksempler på, hvordan man netop kunne lave den regulering, hvordan man kunne gå ind og tage hensyn til kvinder.
Det er derfor, vi har behov for at få en gruppe nedsat, som kan komme med et kvalificeret bud på, hvordan man kan forbedre arbejdsvilkårene for de her kvinder.
Der er ikke udsigt til, at der kommer et forbud mod prostitution mange år ud i fremtiden.