runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2012-01-27:
Jamen så vil jeg sige, at jeg også vil rose hr. Bent Bøgsted, for jeg hørte hr. Bent Bøgsted sige, at han rent faktisk syntes, at det var spændende, at vi nu skal til at kigge på, om vi har et ordentligt aktiveringssystem.
For meget af det her handler også meget om, hvad vi gør for at få flere folk i gang, noget, som den tidligere regering overhovedet ikke havde noget bud på.
Der har vi jo reformarbejdet, og vi har beskæftigelsessystemet og kontanthjælpen, vi skal kigge på.
Jeg hører også, at hr. Bent Bøgsted siger, at det er fint, at regeringen tager fat på dette.
Vil hr. Bent Bøgsted derfor også anerkende, at vi i modsætning til den tidligere regering, der ikke turde, har fået en regering, der tør og vil tage fat i det her?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-01-27:
Vil ordføreren erkende, at det, at man har høje mindstelønninger, er en konsekvens af, at man også har høje sociale ydelser?
Vil ordføreren erkende det?
Derfor er det jo et problem, når man f.eks. fjerner kontanthjælpsloftet, for det presser folk ud af arbejdsmarkedet.
Og det er fuldstændig korrekt, som ordføreren sagde, at der er en stor værdi i at være på en arbejdsplads.
Det er dokumenteret, at folk bliver mere syge, havner i sociale problemer osv., når de er uden for arbejdsmarkedet.
Det er jo meget godt at have nogle flotte ord om, at man skal have høje mindstelønninger osv., men vil ordføreren erkende, at det også er med til at presse mennesker ud i passiv forsørgelse?
Eigil Andersen (SF), 2012-01-27:
Hr. Bent Bøgsted siger, at der ikke er nogen sociale ydelser i Danmark, som må være højere end mindstelønnen.
Sagens kerne er, at der faktisk desværre er arbejde i Danmark, der bliver udbudt til en lavere løn end det, man får i dagpenge, og det, man får i førtidspension.
Så vil jeg spørge hr. Bent Bøgsted: Er det Dansk Folkepartis mening, at man skal sænke den maksimale dagpengesats og sænke førtidspensionen, fordi der findes arbejde, hvor lønnen er lavere end de her satser?
Bent Bøgsted (DF), 2012-01-27:
Jamen hvis man skal ud at anvise et job, så går jeg ud fra, at når jobcenteret – det er jo det, kontanthjælpsmodtagere er inde under – skal godkende et firma og se, om de vil samarbejde med et firma, så har de undersøgt, hvilke forhold der er i den virksomhed.
Det bør de i hvert fald gøre, hvis de ikke har gjort det.
De bør i hvert fald se på, hvad det er for en type firma.
Det var jo også derfor, jeg bad ministeren – hvis ministeren var interesseret i det og ville gøre det – om at gå ind og undersøge de påstande, der er i hotel- og restaurationsbranchen, hvor branchen siger, at den ikke kan finde arbejdskraft.
Hvorefter 3F så påstår, at det ikke passer, men at branchen bevidst udelukker dansk arbejdskraft og ansætter arbejdskraft med anden etnisk baggrund, fordi de er billigere, og de protesterer ikke så meget.
Det er sådan nogle ting, som jeg gerne vil have undersøgt.
Jeg vil også gerne have undersøgt de påstande, der er inden for rengøringsbranchen, hvor der skulle være rengøringsfirmaer, der underbyder på en rengøringsopgave, hvor der måske er rengøring til 4 timer.
Så kommer de og siger, at de kan gøre det på 2 timer, og så kan de ikke gøre det alligevel, og dem, der så bliver ansat, er måske af anden etnisk herkomst.
De skal arbejde 4 timer, men får alligevel kun løn for 2 timer.
Det er sådan noget, som jeg gerne vil have undersøgt for at se, om de påstande holder.
Eigil Andersen (SF), 2012-01-27:
Nu opfatter jeg også førtidspension som en social ydelse inden for det sociale system, men det kan man selvfølgelig diskutere, og den er på dagpengeniveau.
Jeg synes jo, at det ville være skrækkeligt, hvis man begyndte at sætte førtidspensionen ned.
Det samme gælder i øvrigt, hvis man vil sætte dagpengesatsen ned.
Men hvis det, som hr. Bent Bøgsted siger, nemlig at ingen social ydelse må være højere end løn for arbejde i Danmark, skal tages for pålydende, så er konsekvensen, at man skal til at sænke eksempelvis dagpengesatsen.
Så mit spørgsmål til Dansk Folkeparti er: Skal det, man siger, tages for pålydende?
Er det sådan, at Dansk Folkeparti, vil meddele de over 100.000 arbejdsløse, de 150.000 arbejdsløse, at de fremover kan se frem til en lavere dagpengesats, fordi det er Dansk Folkepartis politik?
Bent Bøgsted (DF), 2012-01-27:
Jeg synes simpelt hen, det er en omgang vrøvl, hr. Eigil Andersen kommer med.
Jeg har ikke sagt noget som helst om, at Dansk Folkeparti vil have dagpengene sat ned.
Jeg har heller ikke sagt noget om, at Dansk Folkeparti vil have førtidspensionen sat ned, overhovedet ikke.
Jeg har sagt, at man ikke skal kunne få mere på en social ydelse end i løn.
I Dansk Folkeparti vil vi gerne tilbage til det, der var, med et loft over kontanthjælpen og starthjælp.
Det vil vi, for det skal ikke være sådan, at Danmark virker som en magnet.
Det var derfor, vi havde starthjælpen.
Det skal ikke være sådan, at det skal være økonomisk attraktivt at komme til Danmark i stedet for at blive hjemme i det land, hvor man nu kommer fra, og hvor man skal yde en indsats.
Det er der, vi er henne, men det har overhovedet ikke noget med dagpengesatserne eller førtidspensionssatserne eller nogen som helst ting at gøre.
Tværtimod fik Dansk Folkeparti hævet den mellemste førtidspension på den gamle ordning, modsat hvad hr. Eigil Andersen har været med til.
Leif Lahn Jensen (S), 2012-01-27:
Jeg synes, at der bliver sagt mange interessante ting oppe fra talerstolen, bl.a. det, som hr. Eigil Andersen forsøgte at spørge til, nemlig det, at ingen ydelser skal være højere end mindstelønnen.
Så vil jeg høre, hvad Dansk Folkeparti vil foreslå, for der er vel egentlig kun to ting at gøre.
Enten sætter man kontanthjælpen ned for dem, der i forvejen ikke har ret meget.
Man siger, at den simpelt hen bliver sat ned for dem.
Eller også laver man ved lov en mindsteløn i det her land.
Det vil altså sige, at man vælger det med at sætte ydelserne ned.
Bent Bøgsted (DF), 2012-01-27:
Førtidspension er en særlig ydelse, der gives til folk, der ikke kan være på arbejdsmarkedet på grund af sygdom.
Det kan man ikke sammenligne med det her.
Det her drejer sig om, at folk, der er ledige og står til rådighed for arbejdsmarkedet, kan tage et job.
Det kan førtidspensionister ikke samme måde, så vidt jeg har forstået.
Det tror jeg også hr. Eigil Andersen er klar over, og der er ikke en eneste herinde, der på noget som helst tidspunkt har nævnt førtidspension.
Jeg nævnte et eksempel med dagpenge, fordi det var et konkret eksempel med en ung pige, der havde sagt, at hun ikke fik mere ud af at gå på arbejde.
Så kan man sammenligne det med kontanthjælp, når man kigger på den Carinasag, som hr. Eigil Andersens kære kollega har rejst.
Her kan man se, at der er rigtig mange, der har et job til mindstelønnen, der får mindre ud af at gå på arbejde, end en på kontanthjælp gør.
Finn Sørensen (EL), 2012-01-27:
Jamen tak for svaret.
Hvad rengøringsbranchen angår, vil jeg gøre hr. Bent Bøgsted opmærksom på, at Arbejdsmarkedsstyrelsen faktisk har undersøgt de her påstande om, at man ikke kan få besat ledige stillinger i rengøringsbranchen.
Jeg ved ikke, om hr. Bent Bøgsted er bekendt med det, men den undersøgelse viser, at det jo kun var ganske få virksomheder – kun 3 pct. af virksomhederne – der ikke kunne få besat stillingerne.
Så jeg vil høre hr. Bent Bøgsted, om han er enig med mig i, at så taler vi nok om et meget, meget lille problem.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-01-27:
Jeg skal forsøge at holde mig inden for taletiden, hr. formand, og egentlig bare sige, at da Venstres ordfører var på talerstolen, spurgte jeg ordføreren, om Venstre havde nogle bud på, hvad man kunne gøre for at gøre det mere attraktivt at have et arbejde frem for at være på overførselsindkomst, altså ligesom leve op til det her med, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Det svar, som Venstre gav, forstod jeg sådan, at man ønskede at rulle den ordning tilbage, der var blevet truffet beslutning om i Folketinget, så man afskaffede de laveste ydelser og alle kom på kontanthjælp.
Det var det eneste svar, som Venstre havde.
Jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Bent Bøgsted, om Dansk Folkeparti ud over det svar, for det kan jeg næsten forstå nok er det samme, så har nogle andre bud på, hvordan man kan gøre det mere attraktivt at arbejde frem for at være på overførselsindkomst.
Bent Bøgsted (DF), 2012-01-27:
Noget af det første, man skal gøre for at gøre det mere attraktivt at arbejde, er da i hvert fald at sikre, at virksomhederne bevarer lysten til at skabe flere arbejdspladser.
Man skal jo ikke gøre det, som regeringen har gjort, at man går ud og pålægger afgift efter afgift, der fjerner arbejdspladser.
Det er ikke den vej, man skal gå.
Det vil sige, at hvis arbejdspladserne er der og virksomheden ikke kan få dem besat, er man nødt til at gå ud med en mere direkte formidling, og det gælder såmænd både dagpengemodtagere og kontanthjælpsmodtagere.
Hvis arbejdspladserne er der, skal man ind og samarbejde med arbejdsgiveren om en mere direkte formidling af jobbene.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-01-27:
Nu kunne jeg være rigtig drilsk og sige noget om, at NOx vist var noget, man opfandt i den borgerlige regering, der var før den regering, der er nu, og have spurgt hr. Bent Bøgsted, om Dansk Folkeparti så ville have stemt for det dengang.
Men lad nu det være.
Det, som jeg synes der er meget mere interessant at vide, er, om hr. Bent Bøgsted i forbindelse med debatten her og den diskussion, der har været i de seneste uger, har overvejet, om det ville være attraktivt for Dansk Folkeparti at deltage i noget i forbindelse med forhandlingen af de reformer, som der på nuværende tidspunkt er lagt op til fra regeringens side.
Bent Bøgsted (DF), 2012-01-27:
Jamen altså, hvis vi først lige tager det med NOx, må jeg sige: Det er da rigtigt, at der under den tidligere regering blev lagt en afgift på det, men at det er hr. Lennart Damsbo-Andersen, der har været med til at hæve afgiften ret så voldsomt i forbindelse med finansloven.
Til det her om at være med til at gøre nogle tiltag, der skulle hjælpe folk ud på arbejdsmarkedet, og som der er snakket om skulle være en kontanthjælpsreform, en førtidspensionsreform og den slags: Jamen altså, hvis vi bliver inviteret til forhandlingerne, kommer Dansk Folkeparti selvfølgelig, og vi møder op med en positiv indstilling til det at få det forbedret.
Det er klart.
Men regeringen skal jo komme med et udspil først, og det ved vi så ikke hvornår kommer.
Det kan være, det kommer her til foråret, det kan være, det kommer til efteråret; det ved jeg ikke.
Det kan være, ministeren ved det.
Jeg ved det i hvert fald ikke.
Men får vi en invitation, møder Dansk Folkeparti selvfølgelig op og er positive.
Simon Kollerup (S), 2012-01-27:
Tak for det.
Hvad var det, der var så godt ved dem?
Bent Bøgsted (DF), 2012-01-27:
Det tror jeg egentlig jeg har sagt flere gange, men jeg kan godt gentage det, nemlig at det ikke må være sådan, at man har mere ud af at gå på kontanthjælp, end man har ved at tage et job til mindstelønnen.
Simon Kollerup (S), 2012-01-27:
Jeg synes bare, det er interessant.
For når man hører på den kritik, der har været af, at regeringen nu har afskaffet de her lave kontanthjælpsydelser, så kan man sådan godt gå hen og få det indtryk, at alt bare fungerede perfekt, dengang de var der under den borgerlige regering, og at arbejdsmarkedspolitikken kørte som smurt.
Men gjorde den nu også det?
Vi kan i hvert fald se, at Rigsrevisionen har meddelt, at vi spildte omkring 9,4 mia. kr. på aktiveringen af de såkaldt ikkearbejdsmarkedsparate arbejdsløse, fordi aktiveringen simpelt hen ikke virkede.
Til sammenligning kostede det ca. 550 mio. kr. at afskaffe de her lofter og fattigdomsskabende ydelser.
Så mit spørgsmål til ordføreren er sådan set bare: Er det virkelig så forkert, at man på den ene side giver de arbejdsløse et rimeligt forsørgelsesgrundlag, og at man på den anden side gennemfører en reform af aktiveringen, som rent faktisk vil kunne medvirke til at få dem i arbejde igen?
Er det så forkert?
Bent Bøgsted (DF), 2012-01-27:
Hvis man går tilbage og kigger på tiden fra 2001 og fremad og i hvert fald indtil 2008, kan man se, at der faktisk skete et ret stort fald i antallet af kontanthjælpsmodtagere, der var uden arbejde.
Det lykkedes at få rigtig mange i job, og så kom krisen.
Det kan godt være, at det er gået spørgerens næse forbi, at der kom en krise, der gjorde, at det var uhyggelig vanskeligt for arbejdsgivere at ansætte flere folk.
De begyndte at afskedige folk, og nogle af dem, der ryger først, er mange gange de svage fra arbejdsmarkedet.
Det er kontanthjælpsmodtagere, der så ikke lige kan gå ud og finde et job.
Det er fleksjobmodtagere, der har svært ved at få et fleksjob.
Det er den slags ting, der sker i forbindelse med en krise, men jeg tror egentlig, at Socialdemokratiet er klar over, at der har været en krise.
Vi er i en krise nu, og nu skal vi fremad, men det eneste, der ikke hjælper for at skabe flere arbejdspladser, er i hvert fald det, Socialdemokratiet og regeringen sammen med Enhedslisten har gjort, nemlig ved at lægge flere afgifter på virksomhederne.
Det skaffer i hvert fald ikke flere job.
Jan Johansen (S), 2012-01-27:
Hr. Bent Bøgsted har ikke nævnt, hvordan han vil skabe flere job til alle de her kontanthjælpsmodtagere, der skal tages i hånden for at komme ud på arbejdspladserne, så jeg kunne godt tænke mig at vide, om Dansk Folkeparti har en plan.
De har jo siddet i 10 år og været styrmand for den tidligere regering – der skete der ikke noget – så jeg vil jo godt vide, hvad de har af ideer og tanker nu for at skabe nogle flere job til alle de der mennesker, der er arbejdsløse i Danmark.
Bent Bøgsted (DF), 2012-01-27:
Men altså, hvis det er tilfældet, så er det jo et lille problem.
Så ville det jo klæde 3F at sige, at det ikke passer, for det er dem, der har været ude at sige, at de ikke kan få ansat dansk arbejdskraft i restaurationsbranchen, fordi man vil have arbejdskraft med anden etnisk baggrund, som ikke protesterer så meget.
Så det er et spørgsmål om, hvad der er op og ned, når man siger, at branchen ikke kan få arbejdskraft, når branchen selv siger, at den sagtens kan få arbejdskraft, men at det er udenlandsk arbejdskraft.
Jeg har ikke helt styr på, om det indgår i den omtalte undersøgelse.
Det kunne jo godt være, at de sagtens kan få arbejdskraft, men at den arbejdskraft, de henter, er underbetalt.
Så har de jo alligevel ingen problemer med at få arbejdskraft.
Men der er sådan visse påstande, og vi skal have at vide, hvad der er op og ned på det.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-01-27:
Som jeg forstod hr. Bent Bøgsted, sagde han, at man skal kunne tjene flere penge ved at gå på arbejde, end man får på overførselsindkomst.
Dagpengene ville han ikke røre ved, så jeg tror, det er kontanthjælpsmodtagere, han taler om.
Jeg må bare spørge hr. Bent Bøgsted: Hvor mange penge skal man tjene ved at gå på arbejde, i forhold til hvad man får på kontanthjælp?
Bent Bøgsted (DF), 2012-01-27:
Jamen det har jeg egentlig allerede sagt.
Man skal ikke kunne få mere ud af at gå på kontanthjælp, end man kan få ved at tage et job til den overenskomstbestemte mindsteløn.
Og jeg kan ikke lige huske, om det er 110-115 kr. i timen eller sådan noget, der er den overenskomstmæssige mindsteløn.
Jeg kan ikke huske tallet nøjagtigt, så det vil jeg ikke hænges op på.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-01-27:
Jamen så skal jeg prøve at spørge hr. Bent Bøgsted: Hvis man får mindstelønnen, som er ca. 17.500 kr. om måneden, hvor meget tjener man så, i forhold til hvad man får på kontanthjælp?
Det er faktisk blevet regnet igennem.
I forhold til det, man har på kontanthjælp, altså efter skat og bolig og hele moletjavsen, og hvis kontanthjælpsmodtageren har børn og er gift med en anden kontanthjælpsmodtager – dvs. noget nær den værste situation – har man som lønmodtager alligevel over 1.000 kr. mere om måneden.
Er det ikke meget godt, eller mener hr. Bent Bøgsted, at kontanthjælpen skal sættes længere ned, eller at man måske skal indføre kontanthjælpsloftet igen?
Bent Bøgsted (DF), 2012-01-27:
Jamen de der 17.500 kr. svarer sådan cirka til den løn, jeg havde om måneden fra 1993 til 1998, så jeg har prøvet at få den løn.
Det er sådan cirka det, en specialarbejder fik i det job, jeg havde i Nordjylland på det tidspunkt.
Men Dansk Folkeparti mener, at kontanthjælpsloftet skal genindføres.
Jan Johansen (S), 2012-01-27:
Jeg vil godt spørge hr. Bent Bøgsted, om han har samme indstilling som Venstre, samme mening som Venstre om, at jo færre penge en kontanthjælpsmodtager får, jo hurtigere kommer vedkommende tilbage på arbejdsmarkedet.
Så kunne jeg også godt tænke mig at spørge, hvis Dansk Folkeparti har den mening, hvorfor man så ikke bare afskaffer det, for så var der jo ingen arbejdsløshed.
Bent Bøgsted (DF), 2012-01-27:
Med hensyn til det her med, om man får arbejde eller ikke får arbejde, alt efter hvor høj kontanthjælpen er, ved vi, og det viser undersøgelser også, at der er nogle, der bevidst siger: Hvorfor skulle jeg egentlig tage et arbejde, når jeg kan få så meget på kontanthjælp; det passer mig fint.
Det var den oplevelse, vi havde, dengang der var stor tilstrømning af indvandrere til Danmark, nemlig: Hvorfor skal vi tage arbejde, vi går fint her på socialen.
I Dansk Folkeparti har vi bare den holdning, at man ikke skulle kunne få mere ud af at til gå på kontanthjælp, end man kan få ved at tage et job til mindstelønnen.
Det er sådan en generel holdning, vi har, og den har vi aldrig afveget fra.
For at få kontanthjælpsmodtagere i arbejde, tror jeg, at vi skal kigge på det på en helt anden måde.
Vi skal have arbejdsgiverne mere med ind i det, vi skal have arbejdsgiverne til mere at åbne op for at lave aftaler om, at de tager nogle kontanthjælpsmodtagere ind, får dem beskæftiget og får dem videreuddannet på arbejdsmarkedet.
Vi skal ikke have det her med at sige, at det er op til en selv at finde et arbejde.
Der er mange kontanthjælpsmodtagere, som simpelt hen er nødt til at skulle have hjælp for at finde et job.
Så det kan ikke hjælpe bare at sige, at de skal søge de her job.
Mai Henriksen (KF), 2012-01-27:
Hr. Christian Juhl siger, at der kan være grå og sorte ansættelsesforhold i restaurationsbranchen.
Jeg må erkende, at jeg synes, at det er at gå til yderligheder, når man vælger at sige, at alle i en hel branche er kriminelle.
Så kalder hr. Christian Juhl det, at det skal kunne betale sig at arbejde, for et nicheproblem.
Jeg må bare erkende, at det krænker min retfærdighedssans, at der, når hårdtarbejdende mennesker går på arbejde hver eneste dag på skæve tidspunkter af døgnet i lavtlønsjob, så er mennesker på passiv forsørgelse, og at forskellen mellem de to gruppers indkomst kan være på omkring 50 kr.
Det provokerer mig helt enormt meget, og jeg er overbevist om, at kassedamen, rengøringsassistenten må være lige så provokeret, fordi vedkommende jo har valgt at gå på arbejde og sige: Jeg gør en indsats, jeg yder for samfundet.
Imens er der nogle, der vælger ikke at gøre det.
Christian Juhl (EL), 2012-01-27:
Jeg vil sige til fru Mai Henriksen, at jeg såmænd også kender arbejdsgivere, der siger deres folk op for at søge nogle på tilskud i stedet for.
Det er jo en rigtig grim historie, og den håber jeg heller ikke stikker frem i statistikkerne, men det er nu en del af min hverdag igennem 25 år i en fagforening.
Det er også min erfaring fra en fagforening, at restaurationsbranchen sammen med landbruget er den branche, der har de fleste grå og sorte ansættelsesforhold, og dermed er en meget betændt branche.
Selv brancheforeningen siger, at det er noget, som er et stort problem, fordi det giver et dårligt ry, og også fordi det giver problemer med at skaffe kunder til biksen.
Jeg kunne godt tænke mig, at vi diskuterede på et ordentligt og sandfærdigt grundlag.
Når nu det viser sig, at man kun skal tjene 14.100 kr. for at have en gevinst ud af at gå på arbejde, hvorfor kan vi så ikke tage udgangspunkt i det i stedet for at køre videre med de fejlagtige tal?
Derfor vil jeg spørge: Hvornår får vi en situation, hvor vi diskuterer det store problem?
I øjeblikket diskuterer vi et nicheproblem.
For 96,8 pct. af de folk, der findes i den arbejdsdygtige alder, kan det betale sig at gå på arbejde.
Skal vi bruge al vores energi på at se at diskutere den anden lille procentdel?
Mai Henriksen (KF), 2012-01-27:
Som konservative vi bliver vi jo rigtig glade, når vi hører ret og pligt, for vi synes jo selvfølgelig, at man har pligter som borgere i det her samfund.
Blot lige for at tage den tråd op, som hr. Lennart Damsbo-Andersen begyndte på
: Det, som jeg hører – og jeg indrømmer gerne, at det er fuldstændig uvidenskabeligt, men det kan jo være, at det kommer til at vise sig i arbejdsløshedstallene senere – er, at der er virksomheder, som rent faktisk beretter om medarbejdere, der kommer og fortæller, at de gerne vil sige deres job op, fordi de har en ægtefælle, som er på kontanthjælp, og ved så at sige deres job op og selv komme på kontanthjælp får de rent faktisk mere ud af det end ved at blive på deres arbejdsplads.
Jeg håber slet ikke, man kan se det på tallene, som kommer de næste måneder, og jeg håber, at det er meget få mennesker, som laver den kalkule, men jeg kan ikke afvise, at der er nogle, som gør det.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2012-01-27:
Jeg tænkte, at der var en ting, jeg er nødt til lige at få opklaret.
Ordføreren fortalte en historie, og det er altid godt at fortælle historier ude fra det virkelige liv, det synes jeg er glimrende, om virksomheder, hvor man har oplevet, at medarbejdere siger arbejdet op, fordi ægtefællen er på kontanthjælp.
Så skal jeg bare lige spørge: Det her med kontanthjælpen har jo eksisteret i rigtig, rigtig mange år.
Det er jo ikke noget, der er indført her pr. 1. januar.
Det er formentlig ikke et problem, som den nuværende regering kan få skylden for.
Det må jo være hele systemet, der så er indrettet forkert.
Med det in mente
Mai Henriksen (KF), 2012-01-27:
Jeg tror, at det helt centrale i det her ligger i det, hr. Jørgen Arbo-Bæhr siger: Jamen det er jo arbejdsgiverne, der siger det, underforstået, at så må det nok være løgn.
Altså, jeg henholder mig bare til de artikler, der var om det i aviserne, og til det, som HORESTA og faktisk også 3F var ude at sige.
Og jeg gentager gerne, hvad det er, jeg har stående her: Brancheforeningen har forgæves søgt medarbejdere til mere end 8.000 faglærte og ufaglærte job.
Det er det, de siger.
Det er de tal, som jeg har henholdt mig til.
Og hvis Enhedslisten har lyst til at henholde sig til andre tal fra andre steder, jamen så er det helt fint med mig.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-01-27:
Kan fru Mai Henriksen ikke også fortælle mig, hvorfra vi ved, hvad de har søgt, og hvad det er for nogle job, om det er fuldtids- eller deltidsjob?
Det er jo arbejdsgiverne, der siger det.
Køkkenassistenter arbejder som regel kun 10, 15 eller 20 timer om ugen.
Har vi nogen oplysninger om det?
Det står ikke i rapporten.
Men som udgangspunkt synes jeg bare at man skal passe på med, hvordan man omgås nogle tal, som er forkerte.
Derfor vil jeg prøve at spørge igen: Hvor mange inden for hotel- og restaurationsbranchen har sagt nej til et arbejde, og hvad er det for at arbejde, de siger nej til?
Mai Henriksen (KF), 2012-01-27:
Nu forekommer det mig ikke overraskende, at Enhedslisten og jeg selv misforstår hinanden, og at vi måske ikke har samme syn på tingene.
Jeg var i debat med hr. Finn Sørensen omkring netop den her sag – en debat, hvor hr. Finn Sørensen valgte at kalde et helt erhverv, nemlig hele restaurationsbranchen for nogle kriminelle.
Det synes jeg alt andet lige meget godt siger, hvor forskellig vores tilgang rent faktisk er.
Når hr. Christian Juul for et øjeblik siden på den her talerstol sagde, at de rige, som har arvet sig til rigdom, er nogle samfundsnassere – jeg ved ikke, om Enhedslisten kan bekræfte, at det var det, der blev sagt lige før – viser det jo bare, at vi har et meget, meget forskelligt syn på, hvordan verden er indrettet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2012-01-27:
Tak til den konservative ordfører.
Der er bare noget, hun har misforstået i forbindelse med HORESTA's opgørelse.
Hvor mange har sagt nej til et arbejde?
Ordføreren siger 8.000.
Og nej, det er det ikke.
Det er først og fremmest salgskonsulenter, murere osv. Så det kan være, den konservative ordfører kan rette det.