runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2009-04-02:
Den 15. marts i år var der en artikel i JydskeVestkysten, hvori de beskriver, at de har taget en litauisk bil og fyldt den op med fladskærme og bærbare computere, noget som egentlig burde virke åbenlyst mistænkeligt, hvis man havde en god kontrol.
Man ville så prøve at køre den over grænsen mellem Tyskland og Danmark for at tjekke, om man ville blive kontrolleret.
Man prøvede så efterfølgende 12 gange mere at køre over grænsen forskellige steder, igen uden at blive stoppet.
Jeg vil spørge, om ordføreren ikke med sådan et eksempel kan se, at det er åbenlyst, at der er brug for en grænsekontrol.
Når en bil, der så tydeligt er mistænkelig, kan køre over grænsen 12 gange, viser det jo netop, at grænsen er hullet som en si.
Yildiz Akdogan (S), 2009-04-02:
Men igen vil jeg sige, at jeg også prøver at lytte til, hvad fagfolk siger, og de kan altså se et bedre resultat ved et samarbejde.
De siger videre, at den fysiske kontrol bliver erstattet af efterretninger, så de kan agere tidligere, og at kriminaliteten i forvejen er grænseoverskridende.
Nu får de mulighed for at øge kvaliteten af politisamarbejdet i de lande, hvorfra en del af kriminaliteten kommer.
Det må da tale for sig selv.
Jeppe Kofod (S), 2009-04-02:
Jeg nævnte både de israelske og palæstinensiske tab i min tale i øvrigt, vil jeg bare sige til hr. Søren Espersen.
Men jeg synes, det er påfaldende, at hr. Søren Espersen måske som et af de meget få mennesker egentlig mener, at den her krig har ført noget godt med sig.
Krigen har styrket de ekstremistiske kræfter - Hamas på den ene side og krigen har skabt et had mellem israelere og palæstinensere, som det vil tage årtier at finde forsoning for.
Krigen har traumatiseret børn på begge sider, men nu nævnte jeg også de palæstinensiske børn.
De er jo indespærret på et område, som de ikke kan komme ud af.
Sagt til hr. Søren Espersen: Man må huske på, at den her befolkning på halvanden million mennesker ikke havde noget sted at flygte hen i den her krig.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Søren Espersen, om ikke Dansk Folkeparti kan se, at denne krig har ført død og ødelæggelse med sig og ikke har ført noget godt med sig, og at denne krig derfor ikke var berettiget og også var forkert i forhold til dem, der ønsker fred og sikkerhed både for israelere og palæstinensere.
Yildiz Akdogan (S), 2009-04-02:
Ærlig talt synes jeg, at hr. Messerschmidt misbruger sin taletid til at lave den her forkerte kobling.
Jeg har i min tale understreget meget tydeligt, at vi går ind for bekæmpelse af organiseret kriminalitet, trafficking og bl.a. også indførsel af narko over grænserne.
Så det er et område, der ikke bliver ignoreret af Socialdemokraterne.
Men det, der overrasker mig lidt, er, at hr. Morten Messerschmidt tror, at alting bliver fryd og gammen, og at tingene bliver løst ved at genindføre grænsekontrol.
Det bliver de ikke, vil jeg sige til hr. Morten Messerschmidt.
Det er som sagt noget, fagfolk siger.
Det burde man da også lige forholde sig til.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-04-02:
Jeg ved simpelt hen ikke, om man skal le eller græde, når Socialdemokraterne siger, at østudvidelsen sammenkoblet med forbuddet mod grænsekontrol overhovedet ikke har noget med hinanden at gøre.
Jeg ved ikke, om fru Yildiz Akdogan er opmærksom på, at Københavns Politi anfører, at der i øjeblikket i Danmark befinder sig mellem 3.000-5.000 rumænere med det fortsæt at begå kriminalitet.
Rumænien er som bekendt et af de lande, som er kommet med i EU.
De er ikke engang med i Schengen endnu, og alligevel har vi de her enormt store problemer.
Jeg ved ikke, om fru Yildiz Akdogan er bekendt med, at FN påpeger, at Bulgarien er storleverandør - det er det ord, man bruger - af slaver til trafficking, sexhandlede kvinder og mænd, at der i øjeblikket befinder sig mellem 18.000-21.000 bulgarske prostituerede i EU.
Altså, det grænser jo til det enfoldige så at påstå, at østudvidelsen ikke har været en enorm håndsrækning til de kriminelle sammenholdt med forbuddet mod grænsekontrol.
Kim Andersen (V), 2009-04-02:
Ordføreren for Venstre siger umiddelbart, at han synes, det spørgsmål falder lidt uden for den rejste forespørgsel.
Men det er jo sådan, at vi har retssikkerhed her i landet, og man skal være ikkedansk statsborger, man skal være dømt, eller der skal være en mistanke om, at man vil begå meget alvorlig kriminalitet, for at man kan udvises.
Så mener vi til gengæld, at man skal udvises, og at det skal effektueres resolut og konsekvent.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-04-02:
Netop den indenlandske kriminalitet af herværende udlændinge skal jo ses i sammenhæng med de åbne grænser, og derfor er det jo noget, der hænger sammen, uanset om Venstres ordfører vil se det eller ej.
Det er jo fakta, at vi her i Danmark oplever stigende problemer med tyverier, røverier, vold og alt muligt andet, bl.a. begået af herværende udlændinge, som kommer meget lettere over de danske grænser, fordi man ikke har mulighed for at kontrollere, hvem det er, der kommer ind i Danmark, til trods for at de kommer fra andre EU-lande.
Jeg synes da, det er beskæmmende, at Venstre åbenbart bruger den retorik, at man vil væk fra den gammeldags paskontrol og i stedet kigge på moderne lovgivning.
Jamen hvad nytter alt det moderne, når vi kan se, at det ikke virker i virkeligheden?
Jeg synes da, at Venstre burde overveje, om man ikke skulle komme med nogle konkrete ting, som kunne give politiet og domstolene nogle bedre arbejdsredskaber end dem, de har i dag.
Vi kan jo bare gå uden for Christiansborg og kigge, så vil vi se, at de ikke virker.
Kim Andersen (V), 2009-04-02:
Jeg er ikke sikker på, at jeg umiddelbart forstår alt det, hr. Hans Kristian Skibby spørger om på én gang, og i hvert fald tror jeg ikke, at jeg med den tid, jeg har her, er i stand til at prøve at fægte mig frem til et svar på alle de ender, der blev rejst her.
Jeg kan sige helt klart, at vi naturligvis går ind for en effektiv kriminalitetsbekæmpelse.
Men der er altså andre end folk fra østeuropæiske lande, der begår alvorlig kriminalitet her i landet, og vi går ikke ind for, at man skal lave nogle visumregler, for det er vel nærmest det, hr. Hans Kristian Skibby taler for.
Det ville medføre et voldsomt bureaukrati, medføre, at mange mennesker blev generet i en fri passage og i udøvelsen af deres erhverv, og at borgere fra nogle nationer på forhånd skulle afvises ved de danske grænseovergange ud fra en eller anden antagelse om, at netop i de lande er der særlig mange kriminelle.
Det kan være, der kan laves statistik, der peger i den retning, men det ville have meget store omkostninger for os som land, hvis vi på forhånd skulle lukke vores grænser permanent, før folk har begået en kriminel handling, endsige har været mistænkt for det.
Liselott Blixt (DF), 2009-04-02:
Mængden af beslaglagt stof viser med SKATs egne tal, at mængden af kokain, cannabis, amfetamin og dopingstoffer er faldet siden 2005, og samtidig er vi jo alle sammen klar over, at vi aldrig nogen sinde har haft så mange stoffer på markedet, som vi har i dag.
Kim Andersen (V), 2009-04-02:
Som jeg har forsøgt at sige flere gange, tror jeg ikke, at svaret er enkelt.
Det er ikke sort eller hvidt, ja eller nej.
Der er mange ting, der viser, at vi får mest ud af at bekæmpe hård kriminalitet ved at have et analyse- og efterforskningsbaseret politi, der samarbejder internationalt, og naturligvis et nationalt politi, som er moderne udstyret, og som kan rykke ud hurtigt og operere effektivt og koordineret.
Det er det, vi er ved at bygge op med implementeringen af den nye politireform.
Jeg vil ikke afvise, at der indimellem kan være ikke mindst en synlighedsmæssig effekt i at lave nogle stikprøveindsatser fra politiets side, eventuelt i samarbejde med SKAT, ved vores grænseovergange, og at det kan give et resultat.
Men jeg tror, at det vil være mere præget af tilfældighed end af en målrettet analyse- og efterforskningsmæssig indsats, hvor man går efter kilderne, efter bagmændene, efter dem, der virkelig sidder og trækker i trådene og skaber så forfærdelig meget ondt for mange mennesker, for de skal nemlig ned med nakken.
Liselott Blixt (DF), 2009-04-02:
Vi har 105 toldere ved vores grænser, og hvis man går ind på SKATs hjemmeside, kan man se, at hvis de får nys om en, der står i lufthavnen, tager det altså et kvarter at komme fra den ene ende til den anden.
Det ville være bedre, at der stod nogle alle steder.
Hvis vi kigger på landene omkring os, kan vi se, at Sverige har 760 toldere ved deres grænser, og Norge har også omkring de 700, hvor vi har 105.
Vi kan se af deres tal, at det, de tager, er stigende, mens vores er faldende.
Mener ordføreren ikke, at det er et problem?
Kim Andersen (V), 2009-04-02:
Det er simpelt hen ikke sammenligneligt.
Jeg tror, at Dansk Folkeparti ser for snævert på det her problem, som jeg erkender det er.
Der er jo ikke nogen af os, der vil holde hånden over kriminelle.
Der er ikke nogen af os, der ønsker, at der skal komme illegale våben ind i landet eller illegalt alt muligt andet, f.eks. narkotika.
Men jeg tror, at hvis man kunne forestille sig, at vi lavede et eller andet regnestykke om, hvad man har fundet af illegale våben og narkotika ved de målrettede indsatser, der er gjort af politi og SKAT i de sidste uger ved grænserne, og gangede det op på årsbasis i forhold til, hvad den konventionelle, målrettede, efterforskningsbaserede politimæssige indsats giver, ville Dansk Folkeparti i virkelighedens verden blive skuffet.
Yildiz Akdogan (S), 2009-04-02:
Schengenaftalen er et succesfuldt eksempel på, hvordan man kan skabe resultater, når politik går på to ben.
Det ene ben i Schengenaftalen sikrer EU-borgernes frie bevægelighed inden for EU’s grænser, og det andet ben har til formål at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet og illegal indvandring samt misbrug.
Der skal ikke herske tvivl om, at hverken vi i Socialdemokratiet eller andre partier i salen ønsker misbrug af Schengenaftalen, ligesom vi alle her i salen ønsker at finde løsninger for at mindske kriminaliteten, hvad enten det er i form af våbensmugling, narkotikahandel eller menneskehandel.
Spørgsmålet er bare, hvilke midler vi skal bruge for at arbejde mod dette fælles mål.
Dansk Folkeparti ønsker og tror, at dette sker ved at suspendere Schengenaftalen helt eller delvis.
Vi mener ikke, at der kan sættes lighedstegn mellem suspension af Schengenaftalen og en øget grænsekontrol.
Spørgsmålet er så: Hvad kan der gøres?
Længe før lanceringen af bandepakken udtrykte Socialdemokratiet bekymring over den øgede våbensmugling, ligesom vi har givet udtryk for, at indsatsen ved grænserne skal styrkes.
Nej, det skal være en mere moderne grænsekontrol med en målrettet indsats mod den grænseoverskridende kriminalitet, igen i et tæt samarbejde med vores nabolande.
Derudover ønsker vi at indføre flere toldere til at føre smuglerkontrol i de mest sårbare områder i landet, ligesom man har gjort det i Sverige.
Og her giver Schengeninformationssystemet, der registrerer oplysninger om kriminel aktivitet, de bedste vilkår for at stoppe tilstrømning af våben eller andet til Danmark.
Men når det er sagt, er det også relevant at fremhæve to ting.
For det første er det vigtigt at understrege, at Schengensamarbejdet trods ordførernes kritik fungerer godt og efter hensigten.
Flere kilder ved det danske politi fastslår bl.a., at den øgede dialog og det øgede samarbejde gør det nemmere at gå efter de store bagmænd.
For det andet er det misvisende og manipulerende, når ordførerne laver en direkte kobling mellem EU’s østudvidelse og den øgede kriminalitet i Danmark.
Billedet er meget mere nuanceret end som så.
Eksempelvis udtaler rigspolitiet til Jyllands-Posten den 28. januar 2009, at det langt overvejende er danske bander, der begår de groveste hjemmerøverier, og dette strider imod den hidtidige vurdering, nemlig at det er østeuropæiske bander, der står bag det øgede antal røverier i de danske hjem.
Hvis Danmark skal suspendere Schengenaftalen ud fra hensigten om at forhindre al våbenhandel, vil vi blive nødt til at indføre nordkoreanske tilstande og lave vores eget jerntæppe ved den dansk-tyske grænse, men det er næppe en frugtbar løsning, hverken for danskerne eller for europæerne.
Dette er et fælles problem i Europa, og det kræver en fælles løsning på tværs af grænserne og i et tæt samarbejde.
Vi kan ikke støtte op om forslaget, men støtter derimod det af Venstres ordfører fremsatte forslag til vedtagelse.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-04-02:
Jeg ved ikke helt, om fru Yildiz Akdogan egentlig er med på, hvad det er, vi diskuterer.
For vi taler ikke om, at det skal være forbudt for dansk politi at tale med andre landes politimyndigheder.
Vi taler ikke om, at vi skal bygge en jernmur i Sønderjylland.
Det, vi taler om, er, at vi på den ene side gerne vil have et godt og konstruktivt samarbejde mellem politimyndigheder, og at vi på den anden side også vil have grænsekontrol.
Det er derfor meget mærkeligt, når Socialdemokratiet taler om, at det er et enten-eller.
Jo, det kan de faktisk godt.
Det er der faktisk rigtig mange gode eksempler på.
Lige frem til 2001, hvor Danmark fik befaling fra EU om, at vi skulle nedlægge vores grænsekontrol, havde vi faktisk begge dele.
Lige siden er det gået den helt gale vej.
Som vi har hørt det tidligere, meddeler selv SKAT, at man i dag beslaglægger stadig mindre cannabis, kokain og andre narkotiske stoffer, i takt med at vi ved, at der er mere og mere, som flyder rundt helt ude i folkeskolerne og i undervisningssektoren generelt.
Det har aldrig været lettere at få adgang til de her varer.
Kan fru Yildiz Akdogan ikke godt se, at der er et problem?
Yildiz Akdogan (S), 2009-04-02:
Tak for det.
Kan hr. Morten Messerschmidt virkelig ikke forstå, at det er meget mærkeligt at sige: O.k., vi har udvidet EU, vi har fået to nye medlemslande, Bulgarien og Rumænien, og så er der pludselig sket det helt fantastiske, at kriminaliteten er øget i Danmark, og det må skyldes udvidelsen med Bulgarien og Rumænien.
Det er da en mærkelig logik, synes jeg.
Helt ærligt, hvor ligger ræsonnementet i det, det kan jeg heller ikke forstå.
Men jeg kunne godt tænke mig at understrege, at det er fint, at hr. Morten Messerschmidt går ind for et konstruktivt politisamarbejde.
Vi går heller ikke ind for et enten-eller.
Det der sort-hvide billede eksisterer ikke i Socialdemokratiet.
Vi vil gerne se på alternativer.
Vi vil også gerne have en nuanceret tilgang til tingene.
Det her er et spørgsmål om både-og.
Vi vil gerne have, at borgerne har mulighed for frit at kunne rejse rundt i Europa, og vi vil også gerne have, at der er den tryghed, at der er en skærpet indsats over for organiseret kriminalitet på tværs af grænserne via et politisamarbejde på tværs af grænserne.
Jeppe Kofod (S), 2009-04-02:
Det stod mig lidt uklart, hr. Tom Behnke, om du mener, at krigen var rigtig og berettiget, og at den førte noget positivt med sig, eller om du mener, at krigen var en fejltagelse.
Det håber jeg, at De Konservatives ordfører kan svare på.
Men du stiller egentlig …
Hr. Tom Behnke stiller egentlig det korrekte spørgsmål, nemlig om der var et alternativ til krig.
Og det, jeg faktisk prøvede at sige i min ordførertale, var, at der var nogle alternativer, der ikke var blevet afprøvet, eksempelvis om Israel kunne have ophævet den blokade af Gaza, der betød, at der ikke kunne komme fødevarer, ordentlig nødhjælp osv. ind i området.
Der er mange, der har spået, at hvis man ophævede den blokade, så ville Hamas' raketangreb muligvis også stoppe.
Derfor håber jeg, at hr. Tom Behnke er enig med mig i, at det var derfor, krigen var forkert.
Man skal prøve alle de fredelige midler, gå efter en politisk løsning, støtte de fredelige kræfter, før man kaster sig ud i en så forfærdelig krig som den, vi så.
Tom Behnke (KF), 2009-04-02:
Jamen det er der, der er en fundamental forskel på undertegnede og hr. Jeppe Kofod.
For hr. Jeppe Kofod går ud fra, at vi nulstiller urene på det tidspunkt, hvor Israel fik nok og slog igen, men det var jo ikke der, krigen startede.
Krigen startede længe, længe inden det tidspunkt, hvor Hamas fra Gaza - det område, hvor de kunne gøre, hvad de havde lyst til, hvor de selv kunne sætte dagsordenen - valgte terrorens vej.
De valgte at sende tusindvis af raketter ind over Israel, og på et tidspunkt blev det for meget for Israel, som sagde: Nu er det nok, nu vil vi ikke finde os i mere - og så slog man hårdt igen.
Så krigen startede langt tidligere, og den krig synes jeg man skulle have undgået.
Jeg synes, at vi alle sammen - og specielt de to parter ville have været bedst tjent med at undgå den her krig.
Men jeg tror bare, at som tingene udviklede sig, og terrorangrebene tog til og tog til, blev Israel på et tidspunkt nødt til at sige fra, og det var de i deres gode ret til at gøre.
Så kan man altid bagefter diskutere, om det var en fejltagelse, og om det kunne have været gjort på en anden måde osv., men jeg tror bare, at det i situationen var det, de kunne gøre, og det var det, de gjorde.
Jeppe Kofod (S), 2009-04-02:
Tilgiv mig, at jeg er lidt rystet over, at De Konservatives ordfører forsvarer krigen som noget godt.
Jeg tror ikke, der er mange, der deler den analyse.
Den første er, at man afviser, at man skal afprøve alle de fredelige midler, før man går i krig - det kan jeg forstå at man gør, for blokaden af Gaza var ikke ophævet, før Israel gik i krig.
Det andet er måske mere fundamentalt.
Hvis man lader terrororganisationer som Hamas være dem, der bestemmer, hvorvidt man skal prøve fredelige løsninger, så får man vel aldrig fred i Mellemøsten.
Der vil altid være en eller anden vanvittig terrorist eller ekstremist - nogle gange på begge sider - der vil være parat til at ødelægge et fredsbord.
Jeg nævnte faktisk i dag, at den nye israelske udenrigsminister, Lieberman, har sagt til Syrien: Vi trækker os aldrig ud af Golanhøjderne.
Og det har selvfølgelig ført til en ny krise der.
Igen viser det, at hvis man giver de ekstreme kræfter vetoret og taleret her, og lader dem styre begivenhedernes gang, så fører det kun til krig og ødelæggelse.
Derfor savner jeg, at De Konservative siger, at det ikke er dem, men de fredelige kræfter, vi skal støtte.
Pernille Frahm (SF), 2009-04-02:
Grunden til, at jeg har bedt om ordet for en kort bemærkning, er, at der var utrolig mange taktiske finurligheder i ordførerens tale.
Altså, når Israel skyder på civile palæstinensere, er det i virkeligheden et taktisk træk Hamas' side, fordi de gemmer sig bag dem, og når SF i dag stemmer for det her forslag til vedtagelse, er det i virkeligheden også en eller anden taktisk manøvre - jeg fik ikke helt fat i hvilken.
Sagen er, at vi synes, at det, der står i forslaget til vedtagelse, er fornuftigt, og vi står inde for det.
Med hensyn til de der taktiske manøvrer vil jeg spørge: Når nu f.eks. israelske soldater render rundt med T-shirts på med et billede af en gravid palæstinensisk kvinde, og hvor der står« »Et skud, få ram på to«, hvilken type taktisk manøvre er det så udtryk for?
Tom Behnke (KF), 2009-04-02:
Jeg må med det samme understrege, at det sidste, som fru Pernille Frahm her fremhæver og giver et eksempel på, har jeg ikke selv set, har jeg ikke selv oplevet, men sådan som det bliver beskrevet, må jeg jo klart tage afstand fra det.
Naturligvis må jeg det, og det tror jeg da at alle gør.
Jeg håber da ikke, at spørgsmålet er ment på den måde, at fru Pernille Frahm er i tvivl om, hvorvidt jeg tager afstand fra det, for det gør jeg i den grad.
Men i forhold til at komme med taktiske finurligheder vil jeg sige, at det, jeg beskriver, er nogle kendsgerninger.
Det er en kendsgerning, at Hamas bevidst gemmer sig blandt civile.
Derfra sender de raketterne ind, vel vidende at i det øjeblik, hvor Israel så slår igen for at få den raketbase, affyringsrampe, tilintetgjort, så har det for Hamas også lige den sidegevinst, at Israel nok ikke - selv om de gør, hvad de kan - kan undgå at ramme enkelte civile.
Det er dybt beklageligt, og man skal gøre alt, hvad man kan, for at undgå det her, for civilbefolkningen har jo ikke noget med den her konflikt at gøre.
Pernille Frahm (SF), 2009-04-02:
Jeg kan forstå, at ordføreren holder fast i, at når israelerne skyder på civile palæstinensere, er det i virkeligheden palæstinensernes egen skyld.
Så er det, fordi der er nogle onde taktiske overvejelser bag, der gør, at israelerne simpelt hen er nødt til at skyde på civile palæstinensere.
Så når der er blevet dræbt 100 gange så mange palæstinensere som israelere her, er det, fordi palæstinenserne har en 100 gange så god taktik - eller hvad?
Men er det så også et resultat af en palæstinensisk strategi eller taktik, når israelerne anvender fosforbomber mod UNWRA-skoler, og når de anvender de nye DIME-bomber mod personer?
Er det også udtryk for en palæstinensisk taktik?
Tom Behnke (KF), 2009-04-02:
Må jeg ikke understrege fuldstændig klart, som ministeren også gjorde det, at vi selvfølgelig tager afstand fra enhver overtrædelse af de internationale spilleregler, der er i de her situationer.
Så i det øjeblik, hvor man bruger ulovlige midler, tager vi selvfølgelig afstand fra det.
Det har jeg ikke - tværtimod tager jeg afstand fra det.
Jeg tror ikke på, at israelerne bevidst skyder ind mod civile, men det, der er situationen, er jo, at hvis der fra en stilling bliver sendt raketter ind over Israel og man vil standse raketangrebene og rammer den raketstilling, så kan der ske det, hvis der er civile lige ved siden af, at der er civile, der bliver ramt i den forbindelse.
Men det er ikke, fordi man skyder efter dem.
Man skyder efter stillingen, men Hamas har bevidst valgt at placere deres stilling lige der, hvor der er civile, eller hvor der er et ømtåleligt mål.
Jeg tror på, at det er en del af deres propaganda.
Det tror jeg på, for ellers kan det ikke igen og igen være sådan, at man vælger at gøre det på den måde.
Hr. Jeppe Kofod skal ikke slippe godt fra at lægge mig ord, jeg ikke har sagt, i munden.
Men det, jeg bare var nødt til at påpege, var, hvornår man betragter krigen som værende startet.
Er det på det tidspunkt, hvor Israel har fået nok og slår igen?
Nej, det er det ikke.
Det er på et langt tidligere tidspunkt.
Og det er der, forskellen mellem os for alvor opstår, for hr. Jeppe Kofod betragter det ikke som værende krig, at Hamas sender raketter ind over Israel.
Det er ikke noget problem.
Det bliver først et problem, idet Israel slår igen; det er først der, det kommer på dagsordenen; det er først på det tidspunkt, at oppositionen her i Folketinget begynder at røre på sig, og det er også derfor, vi får den formulering af forespørgselsdebatten, fordi det først er på det tidspunkt, Israel begynder at røre på sig, at man vil til at diskutere tingene.
Vi er ikke for krig, vi er imod krig, vi vil fredens vej, og det er også derfor, regeringen arbejder så hårdt på, at køreplanen for fred er det, der skal til.
Det er den linje, vi følger, og det gør vi på alle de niveauer, vi overhovedet kan.
Vi ønsker freden, og vi ønsker at hjælpe med til at nå freden.
Søren Espersen (DF), 2009-04-02:
Det er, fordi freden også gerne skal omfatte alle mulige andre lande i Mellemøsten, altså syrerne og libaneserne.
Altså, en stor og omfattende fred er da en fred mellem israelere og arabere.
Der ligger såmænd ikke noget særligt andet i det.
Må jeg godt have lov til lige at komme med en kommentar til noget af det, hr. Kamal Qureshi kom frem med før.
Det var bestemt ikke det, der lå i det.
Jeg mener aldrig, at civile er legitime mål, ikke på nogen som helst måde.
Pernille Frahm (SF), 2009-04-02:
Jeg er da glad for, at vi i hvert fald er enige om, at civile tab er uacceptable på begge sider.
Nu ved jeg ikke, om ordføreren nogen sinde har været i Gaza.
Det har jeg nemlig, og det er jo et af de tættest befolkede områder i verden, så det er ganske svært at bevæge sig sådan ret mange kilometer væk fra civile - i det hele taget i området dér.
Men der var en helt anden ting, jeg ville spørge om her.
Jeg bemærkede, at man i forslaget til vedtagelse her skriver, at man vil forsøge skabe en varig fred mellem israelere og arabere.
Er der nogen speciel grund til, at man ikke anvender ordet palæstinensere?
Har det noget at gøre med Dansk Folkepartis syn på en palæstinensisk stat?
Hvorfor nævner man ikke palæstinenserne i det her papir?