runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Hækkerup (S), 2012-05-29:
Nu ved jeg ikke rigtig med det der med hr. Tom Behnke iklædt sæk og aske – man skal jo passe på med, hvad man forestiller sig, og det kan i sig selv være en skræmmende tanke. Jeg afviser ikke noget som helst på forhånd, tværtimod er hele ideen med at sige, at man gerne vil have så mange som muligt med i det her, selvfølgelig også, at alle gode ideer er velkomne.
Derfor ville det jo også, hvis der kom et eller andet forslag – det kunne være en god idé fra Det Konservative Folkeparti – være helt uholdbart så på forhånd at skyde det ned og sige: Det kan umuligt blive til noget.
Hvis vi skal have et bredt flertal for at gøre det bedre på det her område, skal man jo lige præcis ikke lukke ned for den slags gode ideer, der måtte komme.
Men selvfølgelig synes jeg, at man står sig meget bedre, hvis man lige afventer regeringens udspil til hele offerområdet.
Og jeg synes faktisk også, der er en fornuftig historik i at sige: Der er en række opgaver, man vil løse på retsområdet, og det skriver man ind i regeringsgrundlaget, når man tiltræder som ny regering, og en lang række af de opgaver begynder man så at udføre.
En af opgaverne er her at komme igennem hele offerområdet, og det kommer vi nu.
Hvis hr. Tom Behnke sætter sig ned og kigger hele regeringsgrundlaget igennem, kan han ganske givet finde noget i regeringsgrundlaget, som vi ikke har gennemført endnu efter 8 måneder – valgperioden er jo trods alt også 4 år – og så kan han fremsætte beslutningsforslag om det i Folketinget, og så kan han sige: Hov, hvorfor gør I ikke noget?
Men jeg synes, der må være en vis rimelighed, hvis man skal finde hinanden og gøre noget fælles på det her område, i at sige, at det er glimrende, at der kommer nogle udspil, og glimrende med gode ideer, der kan spille ind i forhold til de der udspil.
Tom Behnke (KF), 2012-05-29:
For det hele i hr. Ole Hækkerups tale handlede om proces og ikke om indhold.
Det er et kæmpe problem, at forslagsstillerne i bemærkningerne ikke engang har skrevet, hvor ideen om offerfonden er opstået henne.
Men det ved hr. Ole Hækkerup jo godt, så til hvis ære skulle det står i bemærkningerne?
Er det sådan, at Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti skal iklæde sig sæk og aske?
Jeg kan se, at hr. Ole Hækkerup nikker, og nu nævner jeg det her, for det kan man jo ikke se i referatet.
Og så er vi jo tilbage ved udgangspunktet, som i virkeligheden er min kritik, og det er, at hr. Ole Hækkerup bruger al sin tid på proces i stedet for indhold.
Det, vi taler om her, er at gøre noget for ofrene.
Jeg er med på, at regeringen kommer med forslag, men er der ikke bare en lille smule af det, der står i det her beslutningsforslag om at hjælpe ofrene, som Socialdemokratiet kan bruge i de videre forhandlinger, eller afviser man alt, hvad der står i beslutningsforslaget?
Ole Hækkerup (S), 2012-05-29:
Det sidste synes jeg var et mildest talt mærkeligt indlæg, hvis jeg må være så fri.
Lad os skære ind til kernen af det politiske: Vi vil gerne gøre noget for at hjælpe ofrene, det har vi gerne villet gøre længe.
Vi synes, det har været så vigtigt, at vi har skrevet det ind i regeringsgrundlaget, og relativt snart kan regeringen præsentere et udspil til, hvordan man gerne vil hjælpe ofrene.
Forhåbentlig kan det udspil samle størst mulig opbakning i Folketinget.
Kan udkommet af den her debat blive, at der er flere og flere partier, der siger: Ja, det tager vi rigtig, rigtig positivt imod, så synes jeg, det er fremragende.
Derfor synes jeg heller ikke nødvendigvis, at der er nogen særlig grund til, at vi skal snakke os en hel masse fra hinanden.
Så stiller jeg mig helt uforstående i forhold til det der med, at vi skulle være særlig på forbrydernes side, sådan tror jeg det var formuleret.
Det synes jeg overhovedet ikke har noget med den her debat at gøre.
Jeg synes nærmest tværtimod, det bidrager til lige præcis det der med, at man får snakket sig væk fra hinanden i stedet for at sige: Hvad er det så, man kan lave sammen på det her felt?
Så må jeg bare sige igen til Dansk Folkeparti: Dansk Folkeparti sad i 10 år med den helt afgørende indflydelse.
Man pralede af, at man var de mest magtfulde – måske ved siden af Venstre – i Danmark i de 10 år, og alligevel kom jo eksempelvis den her offerfond ikke på banen.
Så er det måske lige frisk nok at komme efter 8 måneder og sige: Det er så i øvrigt nogle andres skyld, at der aldrig skete noget med det.
Der kunne man jo bare have taget det her med, hvis det virkelig var noget, man mente dybt alvorligt.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-05-29:
Vi var med til at støtte regeringen, også på det her område, med bl.a. domstolsreform og penge og den slags ting.
Men det, der ligesom er essensen i det her, er jo: Hvad vil den nuværende regering?
Der er fremlagt nogle konkrete tiltag, som vi egentlig ønsker man skal komme i gang med.
Der kan vi bare høre på den retorik, der er, både fra ministeren og nu også fra ordføreren, at man ikke vil noget, at man sådan set vil vente på sit eget forslag, inden man vil tage stilling til noget. Selv det med offerfonden, selv det med, at ofrene skal have et retskrav på, at de skal have den her erstatning og godtgørelse inden for 3 måneder, altså sådan en simpel ting, som at man kan hjælpe ofrene videre, vil Socialdemokraterne ikke være med til.
Det vil man nu sige nej tak til.
Hvorfor tager man igen forbrydernes og voldsgerningsmændene parti og forsvarer dem i det her?
Hvorfor er det, at regeringen stiller sig op på den side og siger, at ofrene skal vi ikke hjælpe?
Ole Hækkerup (S), 2012-05-29:
Næ, vi siger ikke nej, tværtimod.
Vi tog lige præcis det her emne så alvorligt, at vi skrev det ind i regeringsgrundlaget, og siden – og det er jo ved at være en 8 måneders tid – har regeringen så arbejdet med at komme med et udspil.
Det udspil kan vi komme med relativt snart, og i den forbindelse ville det da være fremragende, hvis også Dansk Folkeparti ville være med på at gøre en indsats.
Jo flere, vi kan få med, jo bedre.
Det eneste, jeg bare påpeger, er, at det jo er lidt specielt at stille sig op efter 8 måneder og sige, at nu må den her regering da være usædvanlig sløv, sammenlignet med, at man selv har siddet i mindst 8 år, hvor man ikke har gjort noget ved selv samme emne.
Og det er jo ikke, fordi Dansk Folkeparti ikke har haft nogen indflydelse i løbet af de der mange, mange år, hvor VKO sad der.
Der var jo finanslovforhandlinger, hvor man kunne påvirke med alle mulige ting, man fik igennem.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-05-29:
Man kan tydeligt høre, at hr. Ole Hækkerup ligesom forsøger at finde en undskyldning, som ikke rigtig kan findes.
Løgn og latin kan man nogle gange sige der kommer ud over læberne på nogle personer, når det er, de ligesom påstår, at der er blevet stemt om noget, der ikke er blevet stemt om.
Men derfor skal man jo ikke sige, at vi ikke kan komme videre.
Jeg synes, det er en helt forkert måde, Socialdemokraterne griber det an på, for hvis der er nogle ting, man ikke kan stå inde for i det her forslag, som bl.a. Dansk Folkeparti har været med til at lave, jamen så burde man da komme med nogle ændringsforslag, eller man burde sige: Lad os da tage en forhandling om det, men det gør man ikke.
Man vil hellere sige nej til, at der kommer til at ske noget på det her område.
Jeg tror, hr. Ole Hækkerup udmærket er klar over, at når der bliver nedsat nogle udvalg herinde i Folketinget, får vi ikke resultaterne i morgen af det arbejde.
Så derfor er det helt naturligt, at ting tager tid.
Men hvorfor bruger man den retorik at sige, at man slet ikke vil være med til noget?
Ole Hækkerup (S), 2012-05-29:
Men bundlinjen, det, der står tilbage til slut, er jo bare, at det endte med – i det her tilfælde, hvor det gælder en offerfond – at der ikke kom nogen offerfond.
Vi valgte på daværende tidspunkt ikke at gøre mere ved det.
Det kan der så være en række argumenter for og imod – og dem kunne man jo så præsentere.
Imidlertid synes vi nu faktisk alligevel, at det kunne være en god idé, og derfor har vi fremsat det her beslutningsforslag.
Jamen det havde da været fair.
Så havde man jo også fået den ædruelige forklaring på, hvorfor der ikke er nogen offerfond i Danmark i dag, og det er, fordi det bare ikke er blevet til noget, selv om det godt nok har været bragt i forslag i Folketinget.
Og der synes jeg da det er lidt mærkeligt, hvis det største parti i den daværende regering siger:
At der ikke skete noget, dengang vi sad ved magten, er ikke vores skyld.
Det blev godt nok bragt frem i Folketinget, men når der ikke er sket noget, er det ikke vores skyld.
Jamen hvis ikke det var VK-partierne, der skulle have ansvaret for, at det ikke blev til noget dengang, hvem i himmeriges navn skulle så have det?
Karsten Lauritzen (V), 2012-05-29:
Hr. Ole Hækkerup svarer ikke på spørgsmålet, og det er jo, fordi hr. Ole Hækkerup har talt usandt, har sagt noget, der simpelt hen ikke passede, hvad justitsministeren også gør sig skyldig i.
Og det er egentlig utroligt, at ordføreren for det største regeringsbærende parti, Socialdemokratiet, og justitsministeren ikke har styr på, hvad der er blevet stemt ned i Folketingssalen.
Det er da bekymrende, at det er de mennesker, der sidder og skal føre landets politik og i øvrigt forbedre vilkårene for ofre, der ikke engang er klar over, hvordan afstemningsresultatet har været i Folketingssalen.
Det er rigtigt, det er SF, der har fremsat det forslag, som Socialdemokratiet taler positivt om, og jeg skal fortælle hr. Ole Hækkerup, at det, hr. Kim Andersen sagde dengang – og nu citerer jeg bare fra ordførertalen, som hr. Ole Hækkerup godt selv kan se – var: »Jeg vil sådan set godt begynde med at takke Socialdemokraterne for det forslag, vi her har til behandling, om en styrket indsats over for ofre for personfarlig kriminalitet. Ja, indrømmet, det er ikke noget, der sker så ofte fra min side, men ret skal jo være ret, og når man peger på noget rigtigt og noget relevant, skal det fremhæves og anerkendes.«
Så er der en lang positiv tale om forslaget, som ender i, at det ikke kommer til afstemning og man i stedet for nedsætter et arbejdsudvalg.
Det er da ikke at stemme imod, vil jeg sige til hr. Ole Hækkerup.
Marianne Jelved (RV), 2012-05-30:
Vi er overhovedet ikke forskrækkede ved reformer, og vi er heller ikke forskrækkede ved at sænke skatten på arbejde.
Det har vi faktisk talt om i relativt mange år.
Men vi har bare insisteret på, at det skal være fornuftigt finansieret.
Så kan vi diskutere, hvordan en fornuftig finansiering ser ud, det er vi selvfølgelig parate til, men vi har lagt det frem, som vi mener er fornuftigt.
Derfor er der det at sige til det, at vi gerne ser på de forslag, oppositionspartierne kommer med.
Det har jeg overhovedet ikke nævnt noget om før nu, men de problemer er der jo ikke på grund af NOx- eller sukkerafgift, og jeg vil gerne igen minde om, at vi jo har kompenseret eller – i anførselstegn – rettet op på den kritik, som Venstre bl.a. er kommet med, af forringelse af arbejdsudbuddet pga. en afgiftspakke i forbindelse med finansloven.
Det vedkender vi os fuldstændig, men vi har lagt et forslag til en skattereform frem, som mere end tilgodeser en – hvad kan man sige – opvejning af det, der var negativ følge af 5-mia.-kr.s-afgiftsforhøjelsen.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-05-30:
Det Radikale Venstre plejer jo at være et skatteivrigt parti.
Det er vel sådan, at Det Radikale Venstre – i hvert fald den tid, jeg har siddet i Folketinget – altid har brystet sig af at være dem, der var mest ambitiøse på skatten, bl.a. med det udspil, som man kom med i 2009.
Jeg kan godt høre, at hr. Simon Emil Ammitzbøll, eller hvem det er, sidder og siger noget, men hvis vi nu forholder os til de partier, der er i regeringen i dag, så har jeg aldrig fra Det Radikale Venstre tidligere hørt den her forskrækkelse over for, at man faktisk sænkede skatten på arbejde, og at man faktisk også sænkede skatten for vores virksomheder.
Derfor vil jeg egentlig blot høre: Hvad er det, der gør, at der er kommet den her forskrækkelse over for, at man også kan finde flere finansieringselementer uden for skattesystemet til reelt at sænke skatten for danske virksomheder, så man kan styrke deres konkurrenceevne?
For de 3 mia. kr., som fru Marianne Jelved har nævnt, opvejes jo mere end til fulde af femdoblingen af NOx-afgiften og alle de øvrige skatter og afgifter på 6 mia. kr., som regeringen har gennemført indtil videre.
Marianne Jelved (RV), 2012-05-30:
Spørgsmålet er, om det ikke er Venstre, der skal have mod til at gå ind og være med til at lave om på det, der eksisterer nu.
Jeg skal gerne forklare, hvorfor vi stemte imod i 2004.
Det var, fordi det kostede relativt mange penge at få et arbejdsudbud på 1.200, sådan som jeg husker det.
Men det kan være, hr. Kristian Jensen kan korrigere mig angående det bagefter.
Under alle omstændigheder står vi nu i en forhandlingssituation.
De kan laves på mange forskellige måder, og der er efter vores opfattelse ikke nogen, der har vetoret, men vi vil forvente, at regeringsbærende partier går ind og er med til at prøve at løse de her problemer, vi står over for.
Det er ligesom i gamle dage, dengang vi var vant til mindretalsregeringer.
Der kunne vi lave den slags ting.
Det skulle vi gerne kunne igen.
Kristian Jensen (V), 2012-05-30:
Bl.a. fordi vi var en stor del af Folketinget, der rent faktisk stemte for.
Jeg vil bare spørge, om fru Marianne Jelved har fantasi til at forestille sig, at hun – når hun fortsætter sin lange parlamentariske karriere – om 7 år kan deltage i en debat herinde og på tilsvarende vis se, at de elementer, som Venstre har foreslået i dag, og som Det Radikale Venstre har været så hårde imod, alligevel var rigtige.
At det alligevel var rigtigt at sætte skatten ned på arbejde, få reformmilliarderne ind, altså en historisk skattereform, som Venstre gerne vil være med til at tage ansvaret for, hvis regeringen ville have lidt større mod til at lave en ægte skattereform.
Marianne Jelved (RV), 2012-05-30:
Det kan jeg sagtens.
Jeg stemte imod.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-05-30:
Nu er det jo sådan, at der er en lang række punktafgifter, der faktisk er blevet hævet pr. 1. januar, bl.a. på sodavand, på øl og på en lang række andre grænsefølsomme produkter, hvor vi jo har set en meget, meget ekstrem stigning i det antal, der bliver købt syd for grænsen.
De danske supermarkeder har oplevet et fald på 7 pct. på øl og vand og nogle af de slikprodukter, som regeringen har afgiftsbelagt, bare siden januar måned. Så vil jeg egentlig godt nævne det, jeg også nævnte i min ordførertale om fedtafgiften.
Jeg konstaterede sådan set, at ingen jo er fejlfri, og at fedtafgiften ikke har gjort noget godt for de danske virksomheder og produktionen på det her område.
Det er jo det, man har lagt op til i det her skatteudspil, og det er der, hvor vi ikke rigtig kan genkende Det Radikale Venstre længere.
For tidligere oplevede vi egentlig, at Det Radikale Venstre gik op i, hvordan vi skabte gode rammevilkår for dansk erhvervsliv, og der oplever vi nu, at de er blevet fedtet ind i regeringens politik, hvor man sådan set er lidt ligeglad med, hvordan konkurrencevilkårene ser ud.
Men jeg vil egentlig gerne spørge til det igen, for det er jo nogle helt andre toner, der lyder fra fru Marianne Jelved end dem, vi har hørt fra SF's og S' ordførere hele dagen, og de har blankt afvist, at man kunne kigge på de 13 mia. kr.
Derfor vil jeg blot høre, om det skulle forstås sådan, at Det Radikale Venstre vil arbejde aktivt for, at regeringen godt vil kigge på de 13 mia. kr., på trods af at S' og SF's ordførere i dag har afvist det.
Marianne Jelved (RV), 2012-05-30:
Vi arbejder ihærdigt internt i regeringen, det gør vi hele tiden.
Om grænsehandelen vil jeg gerne sige, at sådan som tallene er oplyst for mig – det kan selvfølgelig være forkert, og så må vi korrigere det efterfølgende – var grænsehandelen beregnet af SKAT før regeringsskiftet til at være på 12 mia. kr., og nu er den på 13 mia. kr.
Bryggeriforeningen har været ude med nogle nye tal, men det er tal på det, som Bryggeriforeningen sælger til grænsehandelsbutikker, og som købes af alle mulige andre end danskere.
Selvfølgelig købes de varer også af danskere, men også af nordmænd og svenskere og andre.
Jesper Petersen (SF), 2012-05-30:
Ja, det er vores helt klare overbevisning, at forligene er blevet overholdt.
Det redskab, der først og fremmest bliver brugt, er jo et, der ikke er ukendt for Dansk Folkeparti.
Vi vil både øge pensionstillægget og øge ældrechecken, den supplerende pensionsydelse, på en måde, så de dårligst stillede pensionister får mere end 5.000 kr. om året.
Det er altså en konkret effekt af den skattereform, der er lagt frem.
Det håber vi også er i Dansk Folkepartis interesse.
Hr. Peter Skaarup har jo ordet om lidt og kan forhåbentlig nå at kvittere for det.
Det ville sådan set også være positivt, hvis vi fik det ud af dagen i dag.
Så kommer det ikke kun til at handle om østeuropæisk arbejdskraft, som er et område, hvor man synes, man kan gøre mere, og det får Dansk Folkeparti så chancen for at gøre nu, men det kommer også til at handle om de fattigste pensionister, så man kan give det tilsagn, at det vil man godt være med til at diskutere.
Kristian Jensen (V), 2012-05-30:
Nu var fru Marianne Jelved jo ovre ved Venstre for at få gode råd og noget af det slik, vi endnu har råd til at købe, inden sukkerafgifterne slår igennem.
Men det råd, som fru Marianne Jelved fik med, var på spørgsmålet om opsat pension, som blev vedtaget i foråret 2004.
Nu har vi i dag hørt en skarp kritik fra Det Radikale Venstre af Venstres forslag til, hvordan man f.eks. kunne aktivere reformmilliarderne omkring reelle skattelettelser i den skatteomlægning, som regeringen har foreslået.
Peter Skaarup (DF), 2012-05-30:
Nu gentog hr. Jesper Petersen det, som også andre har hæftet sig ved, nemlig at Dansk Folkeparti ikke skulle have fremsat nogen beslutningsforslag om kontrol af østeuropæisk arbejdskraft.
Det er jo nærmest lidt sjovt at høre repræsentanter for regeringspartierne beskylde Dansk Folkeparti for ikke at have gjort en hel masse, når sandheden jo er den, at da de øst- og centraleuropæiske lande kom ind i EU, ønskede Dansk Folkeparti en 7-års-regel, der betød, at man ikke kunne få fuld adgang til det danske arbejdsmarked før efter 7 år.
Det ville de nuværende regeringspartier sammen med den gamle regering ikke være med til, og derfor lavede man en østaftalekreds, og man regnede med, at man stille og roligt kunne kontrollere de her ting.
Det mislykkedes.
Det ved vi så i dag.
Det mislykkedes for de partier, men Dansk Folkeparti var sat uden for indflydelse i det her spørgsmål.
Men det, jeg godt kunne tænke mig at spørge hr. Jesper Petersen om, er, om man, når man nu forringer grundbeløbet for folkepensionisterne, når man nu forringer vilkårene for at få overførselsindkomst for efterlønnere og førtidspensionister i forhold til andre grupper, så overholder de forlig og de aftaler, man har på de to områder?
Er hr. Jesper Petersen enig i, at der er forlig på de to områder, hvor partierne skal tages i ed, eller hvordan?
Jesper Petersen (SF), 2012-05-30:
Der kan stilles mange spørgsmål, der jo allerbedst hører hjemme i et forhandlingslokale, og det lokale håber jeg så at Venstre vil møde op og være i.
Jeg siger det så åbent, og den åbning har vi også hørt fra statsministeren, at vi godt vil diskutere det.
Vi vil ikke på forhånd udelukke nogen.
Jeg synes bare, at det er uklogt af Venstre at stille det ultimative krav.
Jeg synes også, det er uklogt ikke at have styr på, hvad det er for nogle penge, vi snakker om, inden man overhovedet går i gang med det.
Altså, i løbet af dagen er det blevet færre og færre milliarder kroner, man faktisk kan pege på det handler om.
Og så må det jo også være sådan, at de reformer, der tilvejebringer de penge, vi taler om her, der jo altså ikke bare kommer ud af den blå luft, men f.eks. ved, at danske lønmodtagere siger, at de godt vil bidrage lidt mere, for at det her samfund kan hænge sammen, og det er de penge, man vil inddrage og bruge til det,
bestiller Venstre jo ikke andet end at forsøge at trække tæppet væk under og truer med at fjerne de opnåelser, der sker i sådan en aftale, fordi det står man da ikke selv på mål for.
Jamen er de penge der overhovedet, eller er Venstre bare begyndt at bruge af dem, inden reformen overhovedet er lavet?
Det giver jo mindelser om de ufinansierede skattelettelser i sin tid.
Det kom der ikke noget godt ud af, det skal vi ikke gentage.
Jeg synes, at det er meget uklogt af Venstre at komme med ultimative krav inden en så vigtig forhandling om en skattereform.
Det synes jeg det er.
Det er det, jeg i løbet af dagen har hørt udtalt af hr. Lars Løkke Rasmussen.
Vi stiller ikke nogen ultimative krav.
Vi indbyder Venstre til nye diskussioner, men det, der er vores udspil, det, der er vores oplæg, er ikke at bruge de såkaldte reformmilliarder på nye skattelettelser.
Det er tværtimod at investere i alt det, der bringer vores samfund fremad, som jeg nævnte før: uddannelse, efteruddannelse.
Der er så mange danskere, der ikke fik en uddannelse, mens tid var, som nu sidder i huset uden rigtig at have mulighed for at gå på SU igen og tage en uddannelse.
De bliver tilovers om få år på det arbejdsmarked, der vil være der.
Dem vil vi da hjælpe.
Det er åbenbart de penge, der skal bruges på skattelettelser i stedet for.
Vi siger aldrig nej til en debat med Venstre, men stil ingen ultimative krav.
Det vil jeg mene er uklogt, og find så lige ud af, hvor mange milliarder det egentlig drejer sig om, man roder altså noget rundt i det.
Martin Geertsen (V), 2012-05-30:
Jeg skal takke SF's ordfører, hr. Jesper Petersen, for en i virkeligheden ret præcis gengivelse af Venstres politik, for det er jo fuldstændig korrekt.
For så vidt angår den del, der ligger ud over 0,8 pct. i regeringens 2020-plan, har vi sagt, at vi vil have de reformmilliarder op til de 22 mia. kr. i spil som reelle skattelettelser.
Jeg skal bare spørge SF's ordfører, om det er sådan, at hvis Venstre står fast på det krav i forhandlingerne, betyder det så, at vi ikke kan lave en aftale med regeringen om en skattereform.
Martin Geertsen (V), 2012-05-30:
Meget kort vil jeg spørge hr. Jesper Petersen: Kan en skatteaftale mellem regeringen og Venstre indeholde markante skattelettelser, for så vidt angår de reformmilliarder, der ligger ud over de 0,8 pct. – ja eller nej?
Marianne Jelved (RV), 2012-05-30:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Joachim B. Olsen i, at der er en problemstilling, som ikke er adresseret – hvis man kan bruge det udtryk – efter 2020.
Men når vi laver den type fremskrivninger, planlægninger, som 2020-planen er udtryk for, er det jo for at have det, man kunne kalde et mellemlangt sigt, og inden vi når hen i nærheden af 2020, laver vi en opdatering, for så ved vi noget mere om den fremtid, som ligger efter 2020, end vi ved i dag.
Så der vil jo hele tiden komme en justering.
Per Clausen (EL), 2012-05-30:
Jeg synes, at det var dejligt, at fru Marianne Jelved har haft tid til at finde en masse gode citater fra Venstre.
Det tror jeg kan være en spændende opgave, som vi alle sammen kan kaste os over, og efter i dag bliver det nok endnu mere spændende, tror jeg.
Men jeg vil alligevel stille fru Marianne Jelved et enkelt, lidt kritisk spørgsmål.
Jeg vil bare spørge fru Marianne Jelved om, hvordan hun mener, at det øger udbuddet af arbejdskraft, at man sørger for, at førtidspensionister, som er på den nye ordning, om 10 år har 12.000 kr. mindre, end de ville have haft, hvis man havde bevaret den nuværende regulering.
Altså, hvordan det skulle gøre nogen som helst nytte i forhold til udbuddet af arbejdskraft, må jeg i hvert fald indrømme at jeg ikke forstår.
Marianne Jelved (RV), 2012-05-30:
Jeg mener heller ikke, at det har noget som helst at gøre med arbejdsudbuddet; sådan har jeg ikke opfattet det med ændringerne i reguleringen af førtidspensionisternes pension.
Jeg mener ikke, det fremmer arbejdsudbuddet i den forstand.
Det skaber en større afstand imellem dagpengeniveauet og lønniveauet inden for de år, det er lagt frem.