runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-12-04:
Min taletid eller spørgsmålstid giver jo ikke mulighed for at svare på alt det vrøvl, som skatteministeren fik lukket ud, men lad mig bare starte med at tage den første misforståelse.
Skatteministeren taler om, at regeringen prioriterer 6,5 mia. kr.
– det er så over 4 år – og skatteministeren siger, at Venstres løft på sundhedsområdet alene er 1-årigt.
Det er noget vås.
Det er permanent, og det ved skatteministeren ganske udmærket.
Men det er selvfølgelig den nemmeste måde.
Hvis ikke man kan klare sig ved at bruge den sandfærdige udlægning af tingene, kan man opfinde sin egen.
Altså man kom det allerede med sin finanslovsaftale for 2011, og der undlod man så efterfølgende at indføre sin sukkerafgift, men en del af aftalen i 2012 var at afskaffe ligningslovens § 33 A, den såkaldte udstationeringsskat.
Det fortrød regeringen også.
Så jeg skal bare høre: Det er vel også andre forundt at komme på bedre tanker.
Jeg synes bare, det er lidt hånligt, at skatteministeren står og siger, at når vi andre siger, at det her er skidt, at det var en del af en samlet pakke, som vi var nødt til at acceptere, og siger, at det vil vi gerne have ud, er det helt forfærdeligt, men når regeringen selv gør det, er det helt okay.
Mikkel Dencker (DF), 2014-12-04:
Jeg anerkender, at energiafgifter og energiudgifter fylder mere i et budget, som ikke er så stort, end i et stort budget.
Det er rigtigt, og det er en social skævhed.
Det anerkender jeg, og det er også derfor, vi i Dansk Folkeparti i sin tid fik overbevist den tidligere regering om, at den grønne check skulle indføres som kompensation for, at man hævede de grønne afgifter.
Vi indførte så den grønne check, som skal kompensere folk med lave indkomster for, at der er stigende energiafgifter.
Det mener jeg er et simpelt og enkelt system, og det er den vej, vi skal gå, hvis vi skal forbedre forholdene for folk med lave indkomster.
Benny Engelbrecht (S), 2014-12-04:
Jeg tror da, man må sande, at der kontinuerligt er en debat om det emne, men her taler vi om et princip, som handler om, hvordan man kompenserer lavindkomstgrupperne.
Og det princip, at man sikrer, at der i alle tilfælde er et incitament til at spare der, hvor det giver mening, uanset hvordan man så i øvrigt indretter den enkelte afgift, men så kompenserer de laveste indkomstsgrupper, synes jeg sådan set giver meget god mening.
Per Clausen (EL), 2014-12-04:
Regeringen har jo sammen med højrefløjen stort set fjernet de grønne afgifter, erhvervslivet betaler.
Der er man helt opmærksom på at de har en effekt.
Men når det handler om de fattigste i Danmark, mener man altså, at det afgiftsniveau, vi har i dag, er rimeligt.
Er det virkelig skatteministerens opfattelse, at vi i dag har et afgiftssystem på f.eks. energiområdet, som medvirker til at skabe den rette anvendelse af vedvarende energikilder og den rette satsning på at spare på energien?
Benny Engelbrecht (S), 2014-12-04:
Hvad der er de mest effektive metoder at bruge i forhold til afgifter på forskellige typer af energi, er jo en stor og spændende debat, som man selvfølgelig godt kan tage, især i en meget bred forligskreds.
Det, som jeg i hvert fald klart må sige, er, at når man foretager en kompensation via en grøn check, sikrer man i hvert fald stadig, at de indkomstgrupper, som er de laveste, og som får den grønne check som kompensation, samtidig har et incitament til at spare på det forbrug, de i øvrigt har, for de får checken som kompensation uanset forbrugets størrelse.
Det er vel i grunden meget sundt, at man, hvis man har en afgift på energiområdet, eller hvad det nu i øvrigt måtte være, så netop sikrer, at det, der er det egentlige formål med sådan en afgift, nemlig at give et incitament til at nedbringe forbruget, også er indbygget i selve modellen.
Per Clausen (EL), 2014-12-04:
Jeg tror nok, hr. Jens Ejner Christensen undervurderer det arbejde, Venstre har gjort for at fjerne og reducere energiafgifter, som erhvervslivet betaler.
Det har Venstre faktisk haft rigtig meget held med, og det kan hr. Jens Ejner Christensen jo så være glad for, mens andre kan være mindre glade for det.
Jeg tror nu heller ikke lige, at det har været lavindkomstgrupperne der har stået forrest i at bruge den her boligjobordning.
Men jeg vil bare spørge, om jeg skal forstå det, Venstres ordfører siger her, sådan, at hvis vi er i stand til at sikre, at de energiafgifter, som de økonomisk dårligst stillede ikke skal betale, ikke bliver væltet over på erhvervslivet, er Venstre sådan set indstillet på at diskutere en mere socialt retfærdig fordeling af energiafgifterne i Danmark?
Det gør jo altid et uudsletteligt indtryk på mig, når en skatteminister afviser et forslag, fordi det vil føre til øget bureaukrati.
Det synes jeg er et hårdt slag.
Men jeg vil bare spørge skatteministeren om noget andet, nemlig om skatteministeren er enig med mig i, at det afgiftssystem, vi i dag har på det grønne område, f.eks. på energiområdet, som punkt 1 fører til større ulighed i vores samfund, og som punkt 2 ikke fungerer effektivt i forhold til at sikre det miljømæssigt mest fornuftige forbrug af energi.
Og var det så ikke på tide at få gjort noget ved det?
Carsten Hansen (S), 2014-12-04:
Jeg vil godt starte med at takke for den utrolig positive modtagelse af lovforslaget og de bemærkninger, som der jo er kommet fra de forskellige ordførere.
Det er interessant at se, at der også var adskillige energiordførere med; det gør, at differentieringen rækker bredere end kun til boligordførerne.
Det er jo dejligt.
Lovforslaget udspringer jo af vores energiaftale 2012-2020, der skal omstille hele det danske energisystem, så energiforsyningen i Danmark fra 2050 dækkes af vedvarende energi og varmeforsyningen er uafhængig af fossile brændstoffer fra 2035.
Jeg tror, det var hr. Jens Joel, der sagde, at 40 pct. af vores CO2-udslip kommer fra vores bygninger, og derfor er hele erhvervsdelen jo rigtig vigtig.
Et vigtigt middel til at opnå det er at tage fat i de eksisterende boliger og bygninger.
I maj måned præsenterede vi i regeringen vores energirenoveringsstrategi, der indeholder en række initiativer, der skal føre til, at bygninger i fremtidens Danmark bliver mere energieffektive.
I juli måned blev en række af initiativerne udmøntet i lovgivning for de private lejeboliger med et stort bredt forlig.
Med det her lovforslag vil vi i forlængelse af det sikre, at rene erhvervsudlejningsejendomme også bidrager til en reduktion af energiforbruget i den samlede bygningsmasse.
Det er det problem, der er med, at man jo faktisk ikke har kunnet hæve huslejen med det, der var besparelsen for de lejere, der måtte være.
Det er et forslag, som udlejerne længe og vedvarende har peget på som en barriere for at investere og gennemføre energiforbedringer i private udlejningsejendomme.
Problemet består i, at både lejere og udlejere og samfundet kunne have gavn af, at der blev gennemført endnu flere energirenoveringer med deraf følgende økonomiske besparelser og miljømæssige forbedringer, men de foretages ikke, som jeg siger, fordi der ikke har været et tilstrækkelig økonomisk incitament til at foretage dem, og det retter det her lovforslag efter min mening op på.
Der er jeg glad for den støtte, der har været.
Udlejerne får nemlig mulighed for at kræve lejeforhøjelser på grundlag af den hele og rimelige investering i energiforbedringer, hvis lejeforhøjelsen ikke overstiger lejernes besparelser på energiudgifterne.
Lejerne får derfor ikke forøget – og det er jo vigtigt at sige – bruttoudgifter til at bruge lokalerne, men udlejerne får mulighed for et bedre afkast til deres investeringer i energiforbedringer, og samfundet får en mindre miljøbelastning.
Som hr. Steen Gade sagde, er det det, man siger ovre i Jylland, nemlig en win-win-situation.
Ét forslag – tre vindere, kunne man også sige.
Som opfølgning på lovforslaget vil der blive udarbejdet en bekendtgørelse, og det var det, fru Charlotte Dyremose var inde på, om totaløkonomi.
Vi vil bestræbe os på at gøre den så klar og entydig som muligt i lighed med det, vi har set for de private lejeboliger, og her vil vi fastlægge de nærmere regler for, hvordan ordningen skal fungere i praksis.
Jeg takker for tilslutningen og ser frem til et rigtig godt udvalgsarbejde.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-12-04:
Jamen også fra konservativ side støtter vi det her lille forslag, der trods alt går et skridt i den rigtige retning.
Vi har rigtig, rigtig mange bygninger i det her land, hvori der kan gøres utrolig meget for at spare rigtig, rigtig meget energi.
Det bør der gøres rigtig meget ved.
Mange af de steder, hvor det er helt åbenlyst, at det burde gøres, er det ikke blevet gjort.
Det her forslag kan så i et eller andet omfang være med til at sikre, at noget af den renovering bliver foretaget, men det er virkelig et forslag, der går med livrem og seler.
Altså virkelig.
Ikke bare skal det være totaløkonomisk rentabelt, det skal gå op i forhold til den efterfølgende huslejestigning, men det er også sådan med det her forslag, at et mindretal af lejerne stadig væk vil kunne blokere for fuldstændig almindelig sund fornuft, som i øvrigt ville spare rigtig meget energi og ikke ville koste de pågældende lejere noget.
Det mener vi sådan set fortsat er problematisk.
Det er dog bedre, end det har været, og derfor støtter vi forslaget.
Vi håber også i den efterfølgende bekendtgørelse, at ministeren sikrer meget klare regler for det her med, hvad der er totaløkonomisk rentabelt – det glæder mig, at ministeren nikker – så det ikke bliver et væld af bureaukrati, men det bliver nogenlunde til at have med at gøre for de pågældende udlejere.
Der er rigtig mange regler, også for mange regler, der gør det svært at energirenovere, men forslaget er et skridt i den rigtige retning, og derfor støtter vi det.
Så kan jeg ikke lade være lige at komme med den lille munterhed, at der i høringsnotatet i svaret fra ministeriet står, at det ikke giver nogen mening at tillade en leje over markedsleje.
Nej, men se, hvis nu lejen kunne være højere, så ville en højere leje jo være markedslejen.
Altså, hvis der er to parter, der er enige om at betale noget mere end det, der er tilladt, så er det jo det, der pr. definition må være markedslejen.
Det er det, der er definitionen på markedsleje.
Så altså, ja, jeg ved ikke rigtig.
Men det er jo bare udtryk for, at der på det her område er ualmindelig mange regler, som gør det ualmindelig svært at gøre gode og fornuftige ting.
Nu gør vi det så en lille smule nemmere at gøre gode og fornuftige ting og sparer miljøet for en hel masse.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-04:
Forslaget udgør en mindre liberalisering af lejemarkedet for erhvervsejendomme, og vi støtter alle liberaliseringer af boligmarkedet og erhvervsejendomsmarkedet i Danmark, så derfor bakker vi op om lovforslaget.
Men det er kun en meget lille liberalisering.
Udlejerne påpeger, at det stadig ikke kan betale sig at lave en masse energirenoveringer, når det her lovforslag er blevet gennemført, fordi det nemlig kun er i tilfælde af, at det er totaløkonomisk rentabelt at gennemføre energirenoveringen, at udlejere kan gøre det under det her regelsæt, og det vil sige, at der altså skal være en besparelse.
Efter huslejeforhøjelsen skal der være en besparelse for erhvervslejerne, for at det kan gennemføres under det her regelsæt, og det mener vi ikke går langt nok.
Der skal være større mulighed for at gennemføre også energirenoveringer.
Det, der er princippet for os ved al udlejning, også af erhvervsejendomme, er, at udlejer og lejer bør kunne aftale med hinanden, hvilke regler der gælder, når lejemålet er indgået, for huslejeforhøjelser i fremtiden.
Derfor er det her ikke en liberalisering, der er stor nok, men det er en lille liberalisering, og vi støtter jo ethvert skridt i den rigtige retning, og derfor støtter vi også dette lovforslag.
Steen Gade (SF), 2014-12-04:
Jeg taler i dag på vegne af hr. Eigil Andersen, der er SF's boligordfører, men har jo i hvert fald den aktie i den her sag, at det er en udmøntning af en opfølgning på den samlede energiaftale, så jeg genkender grundlæggende tankegangen i forslaget.
Vi er som de andre ordførere positive over for forslaget, opfatter det som et fremskridt, og som andre har sagt, lægges der i forslaget vægt på, at vi faktisk får gennemført det, der er et økonomisk rationale for at få gennemført, og at der ikke er nogen, der kan sætte en fod i døren for gennemførelsen af de effektiviseringstiltag.
Det vil sige, at selv om der måtte være nogen, der ville sige, at det har de egentlig ikke rigtig lyst til at være med til, kan vi jo så i hvert fald sige, når vi nu vedtager det her, at selv når det bliver gennemført, vil det faktisk også være til fordel for dem, der måtte have lyst til at sætte foden i døren.
Så jeg synes kun, at det er win-win, også for miljøet.
Nadeem Farooq (RV), 2014-12-04:
Tak for det.
Vi giver med dette lovforslag udlejerne af erhvervsudlejningsejendomme mulighed for at indkræve en forhøjelse af lejen på baggrund af energieffektiviseringsinvesteringer, så længe denne forhøjelse af lejen ikke ligger ud over lejerens egen besparelse ved energieffektiviseringen.
På den måde får udlejeren et økonomisk overskud ved at energieffektivisere, og lejerne får ikke stigende bruttoudgifter.
Så i mere end en forstand er det en god løsning.
Kernen i lovforslaget tager således udgangspunkt i energiaftalen, hvorefter den danske energiforsyning i 2050 bliver dækket af vedvarende energi.
Desuden skal varme- og elforsyningen være uafhængig af fossile brændsler i 2035.
Det er mål, vi kun kan nå ved at handle, bl.a. netop ved, at vi foretager effektiviseringer af energiforbruget i vores bygninger og boliger – der er et stort potentiale.
I juli kom nogle af de tiltag igennem i Folketinget i forhold til de private lejeboliger, og formålet med dette lovforslag er så at sikre energiforbedringer i bygninger og boliger i erhvervsejendomme.
Det er således baggrunden for forslaget, som vi i Radikale Venstre mener er et godt forslag, og som vi fuldt ud kan støtte.
Mikkel Dencker (DF), 2014-12-04:
Den måde, vi har skruet vores afgiftssystem sammen på på energiområdet, er ved, at vi vel har en tese om, at energiforbrug skaber noget forurening, og at det er forureneren, der betaler.
Det er så det, der udmønter sig i, at vi har en afgift, som afregnes på baggrund af det faktiske forbrug, og det synes jeg faktisk er retfærdigt.
Per Clausen (EL), 2014-12-04:
Jeg vil spørge hr. Mikkel Dencker, om han ikke er enig med mig i, at man sådan set godt kunne forestille sig en situation, hvor man generelt set bruger for meget energi i et samfund, men hvor det kunne være rimeligt at sige, at fordi nogle borgere faktisk af økonomiske grunde tvinges til at bruge for lidt, mens andre bruger alt for meget, kunne det der være fornuftigt at indrette et afgiftssystem, sådan at det faktisk ramte dem, der brugte alt for meget, og ikke dem, der i virkeligheden brugte for lidt, fordi de ikke havde råd til at bruge mere.
Jens Joel (S), 2014-12-04:
Jo, jeg er i hvert fald meget enig med Enhedslistens ordfører i, at når vi skal have større mængder af vedvarende energi ind i vores energisystem, kræver det jo en større omlægning af vores energiafgifter.
Vi har lige nu et udredningsarbejde om en afgifts- og tilskudsanalyse i gang, og på bagsiden af det, når vi har fået resultatet af det udredningsarbejde, skal vi jo selvfølgelig til at diskutere, hvordan vi indretter vores system, sådan at vi sparer mest muligt på energien, men også sådan at vi bruger mest muligt af den vedvarende energi.
Og så kommer vi tilbage til en anden, kan man sige, uklarhed i det her forslag.
I min verden er det jo ikke lige problematisk, om man bruger vindmøllestrøm til at have lys i sin lejlighed, eller om man bruger kulstrøm.
Og der kan man sige, at det sådan set bare tilføjer nogle af nuancerne i den her diskussion af, hvor svært det er at opgøre, hvad et gavnligt og hvad et skadeligt energiforbrug er.
Det er det, vi tager fat på efter tilskuds- og afgiftsanalysens færdiggørelse.
Jens Ejner Christensen (V), 2014-12-04:
Sådan som vi i Venstre har forstået forslaget, skulle det her forslag jo finansieres inden for den ramme, der er i energiafgifterne allerede i dag.
Og der er det jo efter vores regnestok sådan, at hvis man sparer ét sted, vil man være nødt til at kræve noget mere ind et andet sted, og det er ud fra den devise, at vi ikke kan støtte forslaget.
Per Clausen (EL), 2014-12-04:
Det er jo rigtigt, at vi lavede den aftale, fordi det lykkedes at få Venstre til at acceptere, at topskatten blev sat op.
Så kom de også til at betale lidt, og det er jo godt.
Men jeg vil bare spørge hr. Jens Joel: Er hr. Jens Joel så ikke også enig i, at ud over det med det sociale har vi også et problem med, at det energiafgiftssystem, vi har i dag, faktisk ikke rigtig understøtter den omstilling til vedvarende energi og de energibesparelser, vi gerne vil have igennem?
Så uanset at det her forslag så bliver anklaget for at være mere indviklet og bureaukratisk, end vores afgiftssystem i øvrigt er – det er ret godt klaret at blive endnu mere indviklet – så vil jeg bare spørge hr. Jens Joel, om vi ikke er enige om, at vi under alle omstændigheder står over for at lave en revision af det eksisterende system, hvor der både skal tages hensyn til energibesparelser og behovet for en større social lighed.
Jens Joel (S), 2014-12-04:
Det er fuldstændig rigtigt, som hr. Per Clausen siger, at det var vigtigt for højrefløjen, da vi skulle rulle forsyningssikkerhedsafgiften tilbage, at en del af det blev betalt med den grønne check.
Det er jo ikke, kan man sige, vores foretrukne finansiering, men det var en del af kompromiset, og når vi sagde ja til det, var det jo, fordi vi kunne se, at det heller ikke stillede de familier med lavest indkomst dårligere, når man lavede den her omlægning af afgiften.
Men det er da rigtigt, at det, man kan tage det som et udtryk for, er, at hvis vi i højere grad skal kompensere familier med lave indkomster for energiafgifter, så synes vi, at den vej med den grønne check er en bedre vej at gå end diskussionen om et bundfradrag, simpelt hen fordi det både er svært at administrere, og fordi det er svært at fastlægge, hvad bundfradraget skal være.
Per Clausen (EL), 2014-12-04:
Jeg synes måske, det er svært helt at forstå Socialdemokraternes ordførers afvisning af at lave et forsøg.
Man har før lavet aftaler om at indføre afgifter, som det viste sig at være teknisk umuligt at gennemføre.
Da lavede man aftalerne, typisk i øvrigt fordi man lavede dem sammen med Venstre.
Der kan man aftale hvad som helst.
Men jeg vil bare spørge hr. Jens Joel, om jeg skal forstå Socialdemokraternes synspunkt på den måde, at man synes, at den grønne check bør sættes op.
Vi har jo lige sat den ned, da vi ikke indførte forsyningssikkerhedsafgiften.
Det var jo rigtig vigtigt for højrefløjen i dansk politik, at man også betalte en del af det ved at sænke den grønne check.
Jeg vil bare spørge, om hr. Jens Joel synes, at det så er en vej, man skal gå – at hæve den grønne check igen; om der er en åbenhed for det fra Socialdemokraternes side.
Jens Joel (S), 2014-12-04:
Tak for det.
Det her forslag går jo i bund og grund ud på at sikre, at vi sparer mest muligt på energien, og at vi samtidig har en social profil og hjælper nogle af dem med de laveste indkomster.
De bliver selvfølgelig alt andet lige hårdest ramt af en energiafgift, som jo er det samme beløb per kilowatt-time fra stikkontakten, uanset om man tjener 200.000 kr. eller over 1 mio. kr. om året.
Fra Socialdemokraternes side har vi stor sympati for den opgave, der handler om at prøve at hjælpe nogle af samfundets lavindkomstgrupper med at betale den energiregning, som vi jo alle sammen er med til at betale, men som for nogle selvfølgelig er særlig stor.
Når vi så alligevel er bekymret for det her beslutningsforslag, skyldes det jo, som også skatteministeren har været inde på, at der er en række politiske, administrative og praktiske problemer i det.
Først og fremmest synes jeg, at det fra politisk hold er meget svært at definere, hvad et normalforbrug eller et rimeligt forbrug er.
Altså, skal vi ind og definere, hvor lang tid man må være i varmt bad om morgenen, før man kan sige, om det er et rimeligt forbrug af vores varme i samfundet?
Jeg synes også, at hvis man så endelig fik lagt det forbrug fast og sagde, at så lægger vi det lidt højere for at være sikre på, at folk trods alt kan have til deres daglige varme bad, i hvert fald i vinterhalvåret, så risikerer vi jo, at incitamentet til at spare er for lille, hvis man ikke kommer op til loftet, alt efter hvordan det her bundfradrag bliver indrettet.
Det er også klart, hvad skatteministeren har været inde på, at man jo kan finde flere forskellige opvarmningskilder.
Og derfor vil det efter vores opfattelse være både politisk vanskeligt og administrativt meget tungt at holde styr på, hvad for et forbrug der ligesom betragtes som rimeligt, og hvordan man kontrollerer, at vi ikke hver især bruger mere end det.
Vi vil stadig væk holde fast i, at de laveste indkomster jo selvfølgelig skal kompenseres, så de ikke kommer til at betale en energiregning, der svarer til det, som vi andre, der har en større indkomst at gøre det med, betaler.
Og der synes jeg simpelt hen, at det så er mere effektivt at se på, hvad husstandsindkomsten er, og så udbetale en grøn check, som vi jo også sammen med Enhedslisten og SF vedtog et tillæg til fra 2013.
Det synes vi er en administrativt nemmere og mere målrettet måde at sende en skattefri check på direkte til de familier, som har færrest penge.
Og så skal det ellers sikres, at afgiftssystemet sørger for, at man betaler for sit energiforbrug, uanset hvor stort eller lille det er, men at vi holder en social balance i den samlede udgift for husstande med de laveste indkomster.
Jens Ejner Christensen (V), 2014-12-04:
Vi vil i Venstre gerne være med til at skabe incitamenter til, at man kan spare på energien, men vi ønsker ikke den omfordeling, der er lagt op til i forslaget her.
Per Clausen (EL), 2014-12-04:
Det vil altså sige, at selv om vi friholder erhvervslivet, vil Venstre heller ikke risikere, at nogle af de mere velhavende danskere kommer til at betale noget til fordel for de økonomisk dårligst stillede.
Det forstår jeg godt, og det var jo også derfor, at Venstre, da vi ikke indførte forsyningssikkerhedsafgiften, arbejdede hårdt for, at en så stor en del af finansieringen som overhovedet muligt blev skaffet ved at skære ned på den grønne check, som går til de økonomisk dårligst stillede.
Og så kan man bare sige, at det vel for Venstre grundlæggende handler om, at man ikke bryder sig om en omfordeling, hvor der tages fra de rigeste danskere og gives til de fattigste.
Retfærdighed kan man jo selv definere ud fra sit eget retfærdighedsbegreb.
Det er jo derfor, at den grønne check virker, og det er derfor, at det skaber større social ulighed, når man sætter den grønne check ned.
Det var derfor, vi havde hele debatten om det, da vi ikke indførte forsyningssikkerhedsafgiften, og hvor man skulle lægge snittet der.
Så er hr. Mikkel Dencker ikke enig i, at grundlæggende har vi i dag et afgiftssystem på det grønne område, som skaber større social ulighed?
Det er jo virkeligheden det, Dansk Folkeparti så accepterer: at sådan et afgiftsssystem har man.