runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2012-04-19:
Hvis vi snakker retssikkerhed, vil jeg da sige, at dem, hvis retssikkerhed er i klemme, er de ansatte i Burma, det er de ansatte i Kina, det er dem, som leverer til danske virksomheder, i de lande, hvor lønnen er elendig, arbejdsforholdene er elendige og miljøet lider stor skade.
Det er deres retssikkerhed, der er i klemme.
Den store danske virksomhed – for det er jo store danske virksomheder, vi taler om – har alle muligheder for at sørge for, at deres rettigheder bliver overholdt, og de har alle muligheder for at fremføre deres sag over for det her nye organ.
Det er der ingen problemer i.
Det er ikke dem, der har noget problem; det er de ansatte ude i verden, der har et problem.
Det synes jeg Venstre skulle tage at tænke på.
Er der en begrundet klage, vil de påpege det, og er det ikke en begrundet klage, jamen så vil det jo være en fordel for virksomheden, at det ikke bare er noget, der skrives om i aviserne, men at de faktisk kan få en tilkendegivelse fra et sådant organ af, at det er en grundløs klage.
Det tror jeg faktisk alle er glade for.
Derfor er erhvervslederne jo i alt væsentligt også glade for det her.
Det er også en fordel for dem.
Frank Aaen (EL), 2012-04-19:
Jeg kan forstå på ordføreren for Dansk Folkeparti, at man mener, at der vil komme ganske mange sager vedrørende danske virksomheders optræden i den tredje verden, og det vil jeg ikke udelukke kan ske, men jeg vil så bare love Dansk Folkeparti, at kommer der flere sager end dem, der kan klares inden for det, der her er afsat til det, så vil vi arbejde sammen med regeringen om at få tilført nogle flere penge.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-04-19:
Jamen jeg synes jo, at det med de her ting, som hr. Frank Aaen jo beskriver ganske rørstrømsk, vil jeg sige, er interessant, men de 3 mio. kr., der er kommet på regnestykket, dem, der er på budgettet, kunne jeg retfærdigvis godt tænke mig at få ordføreren til at forklare lidt om.
Så er der ikke så mange penge tilbage, og det er jo ret interessant, at der i ministerens kommentarer til det her lovforslag står, at man vil sikre, at der sker en hurtig og effektiv undersøgelse af de her eventuelle klager og overtrædelser.
Hvor hurtigt og effektivt mener ordføreren at det vil kunne ske med så få penge til rådighed?
Kim Andersen (V), 2012-04-19:
Så vil jeg også godt høre, om ordføreren kan give mig svar på, hvad det er for nogle forpligtelser, som virksomheder, som opererer i udlandet, vil blive pålagt, hvor de f.eks. skal gøres ansvarlige for medarbejdernes sociale sikkerhed og boligforhold og rimelige levefod osv.
Hvad er det for nogle forpligtelser, som sådan nogle virksomheder – der har datterselskaber i andre lande – kan blive pålagt i den forbindelse?
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-04-19:
Jeg hører to spørgsmål fra hr. Kim Andersen.
I forhold til OECD skal jeg lige præcisere, at det her organ, mæglings- og klageinstitutionen, ikke er en retslig instans, så de kommer ikke med afgørelser, de kommer med udtalelser.
Jeg ser ikke noget problem i, at de også gør det på baggrund af det, som OECD opfordrer til.
Ud over udtaleretten har man faktisk også mulighed for at gå ind og tilbyde de her alternative løsningsmodeller og hjælpe virksomhederne.
Med hensyn til forpligtelserne over for medarbejderne er det også en del af dansk virksomhedstradition, at man kerer sig om medarbejderne, og det er også det, der skal være en tradition, når man opererer i udlandet.
Kim Andersen (V), 2012-04-19:
Jamen ser ordføreren ikke et problem i, at man beder om, at der skal afgives udtalelser og behandles klager i henhold til nogle konventioner, som ikke er bindende for virksomheder og enkeltindivider, men alene er bindende eller retningsgivende for de pågældende stater, der har ratificeret det?
Ser ordføreren ikke et problem der?
Det kan have langt videre konsekvenser end det at få en retlig afgørelse med en deraf følgende straf.
Ser ordføreren ikke et retligt problem i det?
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-04-19:
Det gør jeg faktisk ikke.
Men jeg mener også, at når vi laver sådan en indsats, som vi gør med det her lovforslag, er det jo ikke gjort med det.
Man kan sige, at når det så er vedtaget, hvad det forhåbentlig bliver, er det jo klart, at man skal følge området.
Det skal man jo gøre i et tæt samarbejde med virksomhederne og med de lande, man opererer i, og selvfølgelig også fra politisk side.
Bliver det så aktuelt, at der skal ske nogle justeringer, må man jo tage det op.
Men umiddelbart ser vi ikke problemer i det, og vi mener, at det simpelt hen er en måde, hvorpå Danmark markerer sig som et ansvarligt produktionsland, som også opererer i andre lande, der måske er knap så etiske, som vi synes de skulle være.
Vi mener simpelt hen, at det skal gælde danske virksomheder, som får produceret i udlandet.
Man skal vide, at når man f.eks. køber tre håndklæder for nærmest ingenting, skal det alligevel være sket på rimelige vilkår.
Der er sager, som løbende har været i pressen, og vi vil gerne herfra sikre, at virksomhederne får hjælp til, at den slags sager ikke opstår.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-04-19:
Over for den radikale ordfører var jeg inde på havemøbler.
Nu er vi så kommet til håndklæderne.
Og det er jo godt.
Nu er jeg selv uddannet speditør og har arbejdet med det internationale i mange år, og jeg vil gerne sige, at der er en ting, der er et af de helt store problemer i det her lovforslag, nemlig at de danske varer ikke afsættes på det danske marked.
Fru Annette Vilhelmsen taler om håndklæder, men hvor mange af JYSKs håndklæder sælger JYSK i Danmark?
De har over 1.000 butikker.
Hvor mange af butikkerne har de i Danmark?
Det er danske varer produceret af en dansk virksomhed, men varerne har aldrig og kommer aldrig nogen sinde på dansk grund, medmindre der er en turist, der tager dem med i sit bagagerum herop på ferie.
De bliver afsat uden for de danske grænser, og det er også det, der er en af de helt store årsager til, at det her forslag er ganske overflødigt, ganske enkelt, for vi kan jo ikke stille de her krav, når varerne i princippet ikke bliver brugt eller konsumeret i Danmark, set i forhold til, at det jo typisk er datterselskaber i andre lande, som håndterer salgsarbejdet.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-04-19:
Jeg har lige lidt svært ved at vide, om det er et spørgsmål, eller om det er en kommentar.
Men nu kommenterer jeg videre på håndklæder.
Det, der ligger i det her initiativ, er egentlig også, at man kerer sig om andet end Danmark, for man kan sige, at hvis vi sammen lukker os om os selv og kun køber de håndklæder, der stort set bliver produceret og solgt i Danmark, så kunne vi også godt have hånd i hanke med det.
Vi er simpelt hen ambitiøse på det her område.
Vi er ambitiøse på klimaområdet, på miljøområdet, på produktionsområdet, på virksomhedsområdet, og hvis det så er JYSK – nu skal de sådan set ikke herfra udsættes for mere, end hvad godt er – så er det simpelt hen en dansk virksomhed.
Den opererer i udlandet, hvor den sælger sine varer.
Så vil jeg håbe, at de sælger dem fornuftigt og også oppebærer en fortjeneste, der også er fornuftig, men det må aldrig ske, sådan så der er overgreb på mennesker, på miljø og i forhold til korruption.
Det er simpelt hen bare en holdning, og det er jo det, der er politik, og det, der gør det her så interessant.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-04-19:
Men det er jo bare sådan, at mange af de varer, som eksempelvis JYSK afsætter, faktisk ikke er produceret på ordre fra en dansk virksomhed.
De er måske produceret på ordre fra JYSK i Ungarn, altså et datterselskab.
Så skal ordføreren til at stille kravene over for et ungarsk registreret selskab.
Det bliver da ganske festligt med de her 3 mio. kr.
De når ikke ret langt, skulle jeg hilse at sige.
Dansk Folkeparti er jo egentlig enig i målet og det her med, at vi skal stille kravene til de her virksomheder.
Det svarer jo egentlig til, at vi skal stramme en stor møtrik, og så vælger vi at investere i en lille pincet til at stramme møtrikken til.
Det er det, vi får for de her 3 mio. kr. Der kan vi ikke stramme skruen ret meget.
Så hvis det her virkelig var et stort problem, vil ordføreren så ikke også anerkende, at så havde regeringen også fundet flere penge, fordi det er sådan: få penge, lille problem; stort problem, mange penge.
Sådan må spillet altså være.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-04-19:
Det her bliver jo mere og mere interessant, for der bliver sagt, at der ikke er noget problem, og hvis ikke der er noget problem, må 3 mio. kr. jo være rigeligt.
Vi forestiller os, at nu laver vi den her institution.
Den er anerkendt, og Dansk Industri lægger også vægt på, at vi har den, og siger, at det bliver en styrkeposition for Danmark.
Så bliver den etableret.
Om 3 mio. kr. er lidt eller meget, skal jeg sådan set ikke udtale mig om her.
Det er en vurdering af, hvad der kan lade sig gøre.
Og så må man også forvente, at det her er noget, der vil udvikle sig, også i forhold til at danske virksomheder nok vil øge produktionen også i udlandet.
Så jeg synes, at vi skal fortsætte debatten.
Den kommer også i udvalget, og det synes jeg også er det, der gør det her rigtig, rigtig spændende, men vi vil noget med vores politik, og vi vil sikre, at danske virksomheder agerer på ordentlige vilkår, også når de opererer i udlandet.
Det gør de også, og nu får de mulighed for at bevise det.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-04-19:
For SF er sund vækst et helt essentielt politisk arbejdsområde.
Uden vækst kan vi nemlig ikke få råd til fremtidens velfærdssamfund, og der skal skabes varige job til de mange arbejdsløse, så virksomhederne vækster.
I krisetider er det ofte de små og mellemstore virksomheder, der må holde for.
Som erhvervsordfører har jeg selv besøgt flere virksomheder, der må kæmpe for at få lov til at låne penge i kreditinstitutterne – det på trods af en sund og stærk økonomi og gode planer for udvidelse.
Et eksempel på det er Søby Værft på Ærø.
Værftet har en sund økonomi og spændende og levedygtige planer for udvidelse.
Helt konkret ønsker de sig en ny dok, så de kan tage flere skibe ind og på den måde sikre virksomheden fremover.
Desværre ligger virksomheden i et af de områder, hvor kreditinstitutterne tøver med at give nye lån.
Det er altså alene, måske, virksomhedens placering, der er afgørende for den her tøven og for, at de kan komme videre.
Med dette forslag får vi muligheden for, at sunde virksomheder som f.eks. Søby Værft i fremtiden vil få bedre muligheder for at udvide deres forretning.
Helt konkret betyder forslaget, at Vækstfonden kan opnå finansiering til dette formål.
Det er essentielt for SF, at betingelsen for at optage lån hos Vækstfonden er, at virksomhedernes produkter er modne, samt at selskabernes ledelse er god og ansvarlig, og på denne baggrund vil SF stemme for forslaget.
Merete Riisager (LA), 2012-04-19:
Denne tale holder jeg også på vegne af hr. Ole Birk Olesen.
Med dette lovforslag, som er en del af udmøntningen af bankpakkerne, søger Folketinget at sikre, at små og mellemstore virksomheder med fornuftige fremtidsudsigter fortsat vil have adgang til ansvarlig lånekapital.
Det sker, ved at Vækstfonden får adgang til at optage lån på kommercielle vilkår med henblik på udstedelse af ansvarlig lånekapital.
Ordningen har et begrænset omfang.
Vækstfonden kan optage lån for højst 500 mio. kr., og virksomheder kan fortsat ikke lånefinansiere sig udelukkende gennem Vækstfonden.
Vi mener dog stadig ikke, at det er den rigtige vej at gå.
Vi skal ikke som politikere beslutte, at nogle virksomheder har fortjent lån i en situation, hvor bankerne er uvillige til at låne penge ud.
Bankerne er bedst til at vurdere, hvilke lån der vil være rentable, og en statsbank er ikke en god idé.
Når vi alligevel støtter forslaget, så skyldes det, at de andre partier i forliget om bankpakkerne ønskede det.
Vi har i det sidste forlig om bankpakkerne lagt vægt på, at staten bør agere som en rationel kreditor, når vi har borgernes penge ude at svømme i forbindelse med de tidligere bankpakker.
Derfor mener vi, at det i begrænset grad kan forsvares at låne flere penge ud fra statens side for at sikre de første, og derfor støtter vi bankpakkerne som helhed.
Det er grunden til, at vi nødtvungent accepterer at støtte dette lovforslag.
Frank Aaen (EL), 2012-04-19:
Lad nu debatten om Vækstfonden og det med, hvem der skal gå ind at se på, om det er et fornuftigt formål at låne ud til, være.
Det, jeg ikke forstår, er, at når man så beslutter, at man vil udvide Vækstfonden, hvorfor låner man så ikke pengene direkte til Vækstfonden, i stedet for at man låner penge til bankerne, som så bagefter låner penge til Vækstfonden og undervejs scorer en rentegevinst – altså en profit – til skade for skatteborgerne.
For det betyder jo, at Danmarks Nationalbank får et mindre overskud til gavn for velfærden, end den ellers ville have haft.
Hvorfor går man den omvej?
Hvorfor fra nationalbanken til bankerne og til Vækstfonden og ikke direkte fra nationalbanken eller fra finansministeren til Vækstfonden?
Det forstår jeg ikke.
Det er jo et rendyrket tilskud til bankerne.
Der er jo ikke andet argument, end at man synes, at bankerne skal have noget mere profit.
Ole Sohn (SF), 2012-04-19:
Nu husker jeg ikke helt præcis størrelsen på det beløb, der er stillet til rådighed for Vækstfonden i forbindelse med dens etablering i – jeg kan ikke huske det helt præcis – 1999 eller 2000.
Det var under den tidligere erhvervsminister Ole Stavad, at Vækstfonden blev etableret med en grundkapital.
Jeg synes faktisk, det er ganske interessant, at Vækstfonden har været i stand til at hjælpe små virksomheder på vej og også har kunnet få de penge, man har investeret i virksomhederne, retur med renter og rentes rente, så man har kunnet hjælpe flere virksomheder.
Pointen er jo sådan set, at Vækstfonden er en selvkørende institution, som ikke bare siger, at hov, nu har vi brugt nogle penge på nogle virksomheder, og det gik ikke så godt, så kan vi ikke få nogle flere skattekroner.
Nej, de er simpelt hen blevet ansvarliggjort, ved at det også skal være en forretning, forstået på den måde at de skal hjælpe sunde projekter i gang, så de kan blive selvkørende og gerne enten blive solgt videre eller give et så godt afkast, at Vækstfonden kan få sine penge retur, så man kan hjælpe nye virksomheder på vej.
Det er faktisk et ganske sundt princip, hvor skatteborgerne laver en igangsætningsøvelse, og så viser Vækstfonden sig at kunne stå på egne ben og dermed også generere de penge, der gør, at man kan blive ved med at hjælpe.
Vækstfondens aktiviteter er blevet udvidet støt og roligt siden dens etablering.
Frank Aaen (EL), 2012-04-19:
Jamen det er o.k. at man hjælper virksomheder.
Jeg vil bare stille nogle krav til de virksomheder, man hjælper.
Men lad nu det være.
Mit enkle spørgsmål er: Hvorfor skal de statspenge, der puttes i Vækstfonden, omvejen ad en bank, så banken kan score en merrente?
Det er da spild af skatteydernes penge.
Hvis det er sådan, at der skal penge i Vækstfonden – og det er vi enige om at der skal –
hvorfor så ikke direkte i stedet for at sende dem via bankerne, som så tager måske tager 3-4 gange så meget i rente, som Danmarks Nationalbank får af bankerne?
Det er jo til skade for skatteyderne, og det er jo også til skade for virksomhederne, som jo dermed får en større rentebyrde, end de ville have fået, hvis vi havde et mere direkte system, hvor staten låner til Vækstfonden, som så videreudlåner til de virksomheder, som de synes på den ene eller den anden måde gør sig tjenlige til at få sådan et lån.
Hvorfor omvejen via bankerne?
Det er kun en udgift for alle parter, men selvfølgelig en indtægt for bankaktionærerne.
Sig, hvorfor det skal være sådan.
Andreas Steenberg (RV), 2012-04-19:
Virksomhederne har problemer med at skaffe kapital til økonomisk fornuftige projekter.
Det skyldes bankkrisen, at bankerne ikke har kapital nok til at låne ud.
Derfor har regeringen sammen med Venstre, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti vedtaget en udviklingspakke, der skal give virksomhederne adgang til mere kapital, så der kan skabes vækst og nye job i den private sektor.
Det er en udfordring, at mange mindre og mellemstore virksomheder har begrænset kapital, og derfor er pengeinstitutterne tilbageholdende med at låne til dem. Ved at sætte de her 500 mio. kr. af i Vækstfonden kan de her små og mellemstore virksomheder også få adgang til yderligere kapital i pengeinstitutterne, fordi de så har noget kapital at stå imod med.
Med det her lovforslag bidrager vi til at løse det problem.
Radikale Venstre kan støtte lovforslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-04-19:
Hvis man kigger tilbage på den seneste udlånsredegørelse, fra december 2011, fra Erhvervs- og Vækstministeriet, vil man kunne læse, at kreditmulighederne er blevet værre og værre, især for de små og mellemstore erhvervsvirksomheder i Danmark.
Det giver et likviditetspres, ikke mindst på firmaets kreditter, men det giver selvfølgelig også et pres på de danske arbejdspladser og på den danske konkurrenceevne, for har man ikke mulighed for at forlænge sine kreditter, har man heller ikke mulighed for at dyrke sit marked så godt, som man gerne vil, og man har heller ikke mulighed for at udvikle sine produkter så godt, som man gerne vil.
Det her initiativ, som er en del af den udviklingspakke, som regeringen indgik med Venstre, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og De Konservative i marts, betyder, at vi kan se frem til, at der bliver bedre vilkår for de små og mellemstore virksomheder for at få fornyet kreditter og at få tilført ny vækstskabende kapital.
Vækstfonden får med det her lovforslag ny mulighed for at yde ansvarlige lån for op til 500 mio. kr., og det forventes at øge virksomhedernes adgang til bankfinansiering med yderligere 1 mia. kr. set i forhold til den kreditværdighed, som selvfølgelig er forbundet med det.
Så alt i alt er det et lovforslag, som er rigtig, rigtig godt, og det er et lovforslag, som har været efterspurgt af danske arbejdspladser og af danske virksomheder, og derfor kan vi selvfølgelig også kun bifalde, at det nu endelig bliver til lov her i Folketinget.
Vi har jo igennem de senere år haft forskellige bankpakker, store pakker, mindre pakker.
Nu nævnte hr. Kim Andersen, at det her skulle være en såkaldt bankpakke V.
Jeg synes ikke, vi har haft en bankpakke V, og vi har heller ikke haft noget, der hed en bankpakke IV, men vi har haft nogle reguleringer, som har gjort, at vi har justeret lovgivningen til bedre at kunne imødegå de udfordringer, som Danmark hele tiden bliver stillet over for set i forhold til den globale finanskrise.
Så det her er et absolut stort skridt i den rigtige retning, det er ét initiativ af mange i den samlede vækstpakke, men Dansk Folkeparti støtter hele lovforslaget.
Ole Sohn (SF), 2012-04-19:
Jamen jeg vil gerne bekræfte, at danske virksomheder generelt opfører sig ordentligt og generelt gør det godt, og at vi skal være generelt stolte af den måde, som dansk erhvervsliv opererer på, både herhjemme og på den globale scene.
Men jeg synes også, at vi skal anerkende, at den forrige regering ændrede årsregnskabsloven for ligesom at lægge vægt på, at man også skal forholde sig til virksomhedernes samfundsansvar, og at den nedsatte et råd, Rådet for Samfundsansvar, med repræsentanter fra erhvervsorganisationer, faglige organisationer, ngo'er.
Og de har arbejdet sig frem til at sige, at de synes, det er en bedre måde at håndtere, hvad der måtte være af tvister om en virksomheds samfundsansvar, på en organiseret måde i fordragelighed i en forligseller mæglingsinstitution frem for at råbe ad hinanden i pressen.
Man ansvarliggør hinanden.
Virksomhederne ansvarliggør ngo'erne, ngo'erne ansvarliggør virksomhederne, og man får et system, hvor man kan behandle urimeligheder på en civiliseret måde.
Det er da til virksomhedernes gavn, frem for at det foregår i pressen.
Det er jo derfor, virksomhederne og deres organisationer synes, at det her er en god idé.
Hvis vi som regering og Folketing kan se, at man kan styrke virksomhedernes samfundsansvar, og at de kan gøre det på en mere ordentlig måde end ved bare at råbe i pressen, ja, så skal vi da støtte dem i det.
Og det er det, forslaget går ud på.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-04-19:
Jo, men jeg synes altså lidt, at man begår en form for åndelig voldtægt på de – hvad hedder det?
– forskellige erhvervsinstitutioner i Danmark, for der bliver hele tiden sagt, at de støtter det her lovforslag.
De støtter en del af det her lovforslag.
Der er jo altså kommet en række høringssvar fra Bryggeriforeningen, Dansk Industri, Komiteen for god Selskabsledelse, Landbrug & Fødevarer og andre, som siger, at de ikke støtter det her lovforslag med hensyn til det, der hedder, at man vil stille nye, retlige krav til, hvad der skal stå og foregå i forbindelse med den her § 99, stk. a, i årsregnskabsloven.
Men jeg ved godt, at ministeren jo var inde på, at det, da man kommenterede den anden del af forslaget om at nedsætte det her råd, vakte en større genklang, også hos erhvervsdrivende.
Men ministeren skal måske også retfærdigvis bare sige her i Folketingssalen, at det faktisk er sådan, at mange af de her organisationer ikke støtter den del af lovforslaget, som drejer sig om årsregnskabslovens præmis.
Ole Sohn (SF), 2012-04-19:
Jamen jeg vil lige indledningsvis sige, at da jeg besvarede det om de organisationer, der støttede mæglingsorganet, var det, fordi det var det, jeg blev spurgt om af ordføreren.
Så stiller ordføreren et nyt spørgsmål om et andet emne, og det svarer jeg naturligvis også på.
Det er korrekt, at en række erhvervsorganisationer mener, at den formulering, der er i årsregnskabsloven i dag, er tilstrækkelig, hvorefter de så i øvrigt gør opmærksom på, at hvis man skal eksemplificere samfundsansvaret med mere end det, der står i dag, er menneskerettigheder og klima yderst relevante områder – sådan mener jeg formuleringen er.
Faktisk er det sådan, at en række af de virksomheder, som skal redegøre for deres forhold til menneskerettigheder og klima, allerede gør det i dag, fordi de er tilsluttet FN's Global Compact-guidelines, altså retningslinjer.
Derfor er det bare et spørgsmål om at genbruge, hvad de i øvrigt formulerer vedrørende menneskerettigheder og klima, at gentage/copy-paste det ind i forbindelse med årsregnskabet.
Så på den måde kan det, de gør i forvejen, komme til at fremgå, fordi de noterer det ned, de gør i forvejen.
Jeg har været opmærksom på det, men det glæder mig, at de siger, at skal man eksemplificere i forbindelse med årsregnskabslovens § 99 a, er det to relevante temaer, vi har taget op.
Kim Andersen (V), 2012-04-19:
Tak for det, og tak for ministerens besvarelse.
Jeg er også glad for, at ministeren anerkender, at jeg i min ordførertale rejste en række principielle spørgsmål til de principper, der ligger bag lovforslagets elementer.
Jeg har tre spørgsmål til ministeren.
Det er spørgsmål 1.
Når der bliver sagt, at organisationerne osv. har ønsket det her lovforslag med de forskellige elementer, vil jeg gerne i forlængelse af det, som lige er blevet slået fast i forbindelse med hr. Skibbys spørgsmål og ministerens svar, lige spørge ministeren, om ikke det er rigtigt, at lovforslaget her ikke er identisk med den betænkning, der blev afgivet af Rådet for Samfundsansvar, og at man på principielle områder har fraveget det, som rådet fremkom med i betænkningen?
Til sidst vil gerne spørge ministeren, om ministeren ikke er enig med mig i, at det, der på CSR-området har bragt danske virksomheder helt i front internationalt, har været en indsats, der byggede på frivillighed og gensidig motivation og brugen af sund fornuft fra virksomhedernes side?