runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2016-02-24:
Det kredser jo lidt om det spørgsmål, der allerede er besvaret, men derfor kan vi jo godt besvare det på en ny måde.
Holdningerne vil ikke være anderledes, kan jeg godt afsløre nu i en breaking besked til dem, der måtte sidde og følge med i.
Jeg køber ikke det der argument om, at man er ved at udvikle VIP-byer.
Nu synes jeg, at man lige skal slå en smule koldt vand i blodet.
Det er jo sådan, at der er en blandet boligsammensætning i København, når man ser på Københavns Kommune generelt.
Det er jo ikke sådan, at kvadratmeterprisen i alle dele af Københavns Kommune er 50.000 kr.
Der vil være områder, hvor man har en – kan man sige – attraktiv placering, hvor man har en høj pris, men vi ved jo også om boligmarkedet, at det går op og ned.
Vi ved jo, at der er rigtig mange, der har oplevet en finansiel krise, som betød et meget stort tilbageslag, i forhold til hvad boligerne kostede før den finansielle krise, og hvad de så koster efter.
Men når jeg så siger det her, synes jeg jo også, at man skal notere sig det, som jeg allerede svarede sidst, at der jo er de her muligheder for at kunne tage nogle særlige tiltag i de fem store kommuner, og der håber jeg så også, at de fem store kommuner vil benytte sig af det, som jeg nævnte til spørgeren, da jeg besvarede det forrige spørgsmål, og det skal min opfordring også være.
Det er netop bl.a. med den hensigt at kunne fremme en mere blandet boligsammensætning, men generelt set synes jeg, at det er at skyde meget over målet at sige, at København potentielt udvikler sig til et VIP-område, hvor alle boliger koster over 50.000 kr. pr. kvadratmeter.
Pernille Schnoor (S), 2016-02-24:
Jeg kunne godt tænke mig at holde fast i, at ministeren ønsker en blandet boligsammensætning, og så kunne jeg også tænke mig at tage fat i, at ministeren jo nævner, at der allerede nu er nogle muligheder for kommunalbestyrelserne og kommunerne for at lave nogle særlige tiltag.
Det sker så ikke, siger ministeren, i særlig høj grad.
Så hvad vil ministeren så gøre, når det nu ikke sker?
Er det så bedre, at ministeren vil afskaffe en lov, der handler om, at man i hvert fald hjælper med til, at 25 pct. kan blive almene boliger?
Hvordan vil ministeren sikre sig blandede boligområder i byerne?
Bertel Haarder (V), 2016-02-24:
Jo, det kan jeg da godt se pointen i, og hvis man nu går tilbage til 2007, hvor der hverken skete nogen overførsel af opgaven eller bevillingen, kan man selvfølgelig godt stille spørgsmålet: Vil det stadig kunne nås?
Vil man i dag kunne foretage en overførsel af såvel opgaven som bevillingen?
Og det vil jeg da godt sammen med social- og indenrigsministeren finde ud af, hvis det er et ønske fra regionens side, men jo kun, hvis det er et ønske fra regionen.
Så hvis regionen fremsætter ønske om det, kan jeg undersøge sagen, men det forudsætter altså, at regionen er villig til at afgive bevillingen, og kun hvis jeg får en klar tilkendegivelse fra regionen om det, vil jeg gå ind i sagen.
Jonas Dahl (SF), 2016-02-24:
Jeg kan sådan set sagtens følge kulturministerens argumentation.
Problemstillingen er bare den, at som regionen oplyser det, er man først nu blevet opmærksom på, at man faktisk ikke i henhold til den styrelseslov, der er i forhold til religionerne, må drive museet, og at det, man gør, så også gøres som et led i spareplanen, må jeg understrege.
Nu meddeler regionen så, at de ikke længere må drive det, og kulturministeren holder så fast i, at staten ikke kan overtage det, på grund af at der i sin tid ikke blev ansøgt om det, da man lavede kommunalreformen for 10 år siden.
Anerkender kulturministeren ikke også, at der er et problem, hvor det, der kommer i klemme, er et godt museum, som egentlig burde fortsættes i en eller anden forstand?
Martin Henriksen (DF), 2016-02-24:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren kunne blive lidt mere konkret, med hensyn til om regeringen har nogle nye tiltag på vej.
Jeg hører det jo lidt sådan, at det har regeringen ikke i forhold til at stramme op på det, og det forstår jeg egentlig ikke, hvis vi har en fælles ambition om at begrænse det antal, der kommer til Danmark.
Hvordan ser ministeren på, at man f.eks. udfører flere alderstest?
Ministeren har jo oplyst i et skriftligt svar til Folketingets Integrationsudvalg, at når man foretager alderstest, kan man se, at der faktisk er rigtig, rigtig mange – 70-80 pct. måske endda – af dem, som man foretager alderstest på, og som har påstået, at de var mindreårige, altså under 18 år, som alligevel ikke er det.
Så hvad siger ministeren til, at man eksempelvis udvider det, så man tester endnu flere?
Det kan også være med til at begrænse antallet, hvis folk ved, at kontrollen i Danmark er i orden.
Inger Støjberg (V), 2016-02-24:
Jeg ønsker generelt at nedbringe antallet af asylansøgere til Danmark og deriblandt jo også antallet af mindreårige.
Det er fuldstændig korrekt, som spørgeren siger her, at der er kommet relativt flere mindreårige asylansøgere til Danmark, og når spørgeren bringer det her op, går jeg ud fra, at det netop også er med det fokus, at det er en meget dyr gruppe.
Det er også en vanskelig gruppe.
Omvendt må vi sige, at hvis man griber sagen tilstrækkelig godt an, er det faktisk også en gruppe, som det er muligt at få i gang i samfundet, og som kan blive aktive medborgere.
Martin Henriksen (DF), 2016-02-24:
Tak for svaret.
Det er rigtigt nok, at der er gennemført stramninger, også gode og fornuftige stramninger set med Dansk Folkepartis øjne, men vi har jo også det synspunkt i Dansk Folkeparti, at der er behov for mere.
Og vi har inden for de seneste par uger diskuteret det faktum, at der været en stigning i antallet af uledsagede mindreårige asylansøgere, som kommer til Danmark.
Derfor kunne vi godt fra Dansk Folkepartis side tænke os at høre, om regeringen har nogle planer i forhold til at nedbringe det antal.
Det er sådan set det, som det går ud på.
Og der kunne jeg ikke ud fra det, ministeren svarede, høre, om der var nogle nye tiltag.
Så spørgsmålet er egentlig, om regeringen har planer om at komme med nogle tiltag, som skal tjene det formål at begrænse antallet af mindreårige asylansøgere, der kommer til Danmark.
Hvad agter regeringen at gøre for at mindske omfanget af snyd, hvad angår asylansøgere, der påstår, at de er under 18 år, og hvordan vil regeringen arbejde på at reducere antallet af mindreårige asylansøgere?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-02-24:
Nu skal man altid både glæde sig over en pionerånd og også være lidt på vagt, fordi det med en pionerånd har det med at munde ud i et spørgsmål, om man så kunne tænke sig at hjælpe lidt til i forbindelse med sådan en pionerånd, og det er jo det, jeg ikke gerne vil ind i.
Men jeg vil da gerne kvittere for det og sige, at jeg synes, det er interessant, at man her siger: Skulle vi ikke prøve at kigge på en BRT-model og ligesom få den afprøvet på en måde, så vi også finder ud af, om den i grunden er et godt alternativ. Så jeg vil gerne kvittere for det.
Jeg synes, at det er et rigtig godt og spændende projekt, som jeg følger nøje.
Martin Henriksen (DF), 2016-02-24:
Spørgsmålet er: Hvad agter regeringen at gøre for at mindske omfanget af snyd, hvad angår asylansøgere, der påstår, at de er under 18 år, og hvordan vil regeringen arbejde på at reducere antallet af mindreårige asylansøgere?
Inger Støjberg (V), 2016-02-24:
Jeg vil sige det sådan, at i de tilfælde, hvor der overhovedet kan være tvivl, synes jeg at man skal aldersteste.
Det nytter jo ikke meget at aldersteste et barn, som man kan se er omkring 10-12 år.
Altså, det giver ingen mening, det bliver barnet jo ikke ældre af.
Og det er fuldstændig rigtigt, som hr. Martin Henriksen siger her, at der er en række tilfælde – og ikke et uvæsentligt antal tilfælde – hvor man netop har sagt, at man er yngre, end man er, og hvor man jo dermed også forsøger at få de ekstra muligheder, det giver, når man er mindreårig.
Tak for spørgsmålet.
Når der er tale om uledsagede mindreårige, er udlændingens alder netop helt afgørende for, om udlændingen er omfattet af udlændingelovens særlige regler og procedurer.
Det vil sige, at bl.a. alderen er afgørende for, om den udlænding, der kommer hertil, skal opholde sig på et særligt center for børn.
Derfor er det helt afgørende, at de uledsagede udlændinge, der oplyser, at de er mindreårige, også reelt er det.
En væsentlig del af asylbehandlingen vedrørende uledsagede mindreårige handler om at fastslå udlændingens alder.
I praksis foretager Udlændingestyrelsen altid en konkret vurdering af, om der er grundlag for at iværksætte en aldersundersøgelse af en asylansøger, der oplyser at være under 18 år.
Ved den vurdering lægges der bl.a. vægt på ansøgerens fysiske fremtræden.
Så til spørgsmålet om, hvad vi vil gøre for at reducere antallet af mindreårige asylansøgere.
Regeringen har jo fra dag et haft fokus på at nedbringe antallet af asylansøgere til Danmark.
Derfor indførte regeringen som noget af det allerførste en ny og lavere integrationsydelse, der med aftalen om finansloven for 2016 blev udbredt til en større målgruppe.
Og senest med lovforslag L 87 har regeringen jo strammet yderligere op på vilkårene på asylområdet.
Efter regeringens opfattelse skal vi ikke tage så mange flygtninge, at det kommer til at true vores sammenhængskraft.
Det tror jeg står klart for enhver.
Og med regeringens stramninger er det blevet markant mindre attraktivt overhovedet at søge til Danmark.
Jeg har selvfølgelig med stor glæde noteret mig, at netop spørgerens parti og også spørgeren i høj grad har støttet op om alle de tiltag, som vi har gennemført, og det vil jeg selvfølgelig gerne benytte lejligheden til igen at kvittere for.
Martin Henriksen (DF), 2016-02-24:
Sidste år kom der lidt over 2.000 uledsagede mindreårige asylansøgere til Danmark, og man alderstestede omkring 350.
Og for rigtig mange af dem viste det sig faktisk, at der var en rigtig god grund til, at man lavede en alderstest, fordi de var ældre, end de påstod.
Så kan man diskutere, om det er, fordi de lyver for at få en opholdstilladelse, fordi de så har nemmere ved at få en opholdstilladelse i Danmark, eller det er, fordi de simpelt hen ikke ved, hvor gamle de er.
Men når nu tallene er så høje i forhold til antallet, man tester, er det så ikke et argument for, at man tester endnu flere?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er, om regeringen er parat til at kigge på de regler, der gælder for mindreårige asylansøgere, for de har jo en særlig lempelig adgang til at få en opholdstilladelse i Danmark.
Den kunne man jo også godt ændre ved.
Bertel Haarder (V), 2016-02-24:
Det spørgsmål skulle regionen jo have tænkt på i forbindelse med kommunalreformen.
Hvis staten skulle have overtaget tilskuddet fra regionen – eller rettere sagt fra amtet – skulle amtet jo have overdraget både bevillingen og opgaven i forbindelse med kommunalreformen.
Det er jo den måde, hvorpå en række ting blev overført til staten.
I forbindelse med overførslen fik man også pengene.
Det kan ikke nytte noget, at man nu, efter at man ikke ved den lejlighed foretog en overførsel og derfor ikke afleverede pengene, siger, at staten skal komme og betale det.
Jonas Dahl (SF), 2016-02-24:
Tak for det, og tak for besvarelsen.
Nu er problemstillingen bare den, at det i hvert fald af en række medier er fremgået, at Bent Hansen som regionsrådsformand i Midtjylland har meddelt, at nu kan Region Midtjylland ikke længere drive museet med henvisning til lovgivningen.
Det er bl.a. med hensyn til den lovgivning, der ligger på kulturministerens område, siden hen med den lovgivning, som så ligger på indenrigsministerens område.
Men det, der jo er udfordringen nu, er, at man fra regeringens side har meddelt, at Museet Overtaci ikke længere kan drives fra regionens side, og nu kan vi så høre kulturministeren konkludere, at man ikke har tænkt sig at overtage det fra statens side.
Derfor bliver man jo ærlig talt lidt nysgerrig.
For jeg tror, der er en bred anerkendelse af – også selv om det ikke er et statsanerkendt museeum – at her snakker vi faktisk om et museum, som nyder bred anerkendelse, også internationalt, fordi det er noget, der netop fortæller en historie i forhold til de psykiske syge, som havde deres gang på et psykiatrisk hospital også dengang, altså i den tid, hvor man ikke turde snakke om psykisk sygdom.
Derfor har det en rigtig stor betydning, både som et arbejdende værksted i tilknytning til det nuværende psykiatriske hospital, men også i forhold til at fortælle en historie om de udfordringer og problemstillinger, der har været i forhold til psykisk sygdom.
Derfor ærgrer det mig sådan set.
Vi har fået at vide fra regionens side, at de ikke synes, de må drive det her museum længere, og kulturministeren siger meget klart nu, at staten ikke har tænkt sig at overtage det, fordi det ikke er et statsanerkendt museum.
Spørgsmålet lyder i al sin enkelhed: Hvem tænker ministeren skal drive Museet Overtaci i fremtiden?
Det er det museum, som har tilknytning til det psykiatriske hospital i Aarhus.
Bertel Haarder (V), 2016-02-24:
Det pågældende museum er et museum, der ligger på Aarhus Universitetshospital i Risskov.
Det er ikke statsanerkendt og er ikke under museumsloven, men har hidtil været drevet af Region Midtjylland som en del af hospitalet.
Og da der ikke er tale om et statsanerkendt museum, har jeg ikke nogen indflydelse på, hvad der videre skal ske med museet og med dets samling.
Jeg vil dog straks lige indskyde, at staten ikke har noget ønske om at overtage museet og gøre det til et statsligt museum.
Det har en helt anden karakter end de nuværende statslige museer, og vi har i øvrigt heller ikke nogen økonomisk ramme til at overtage dette museum.
Hvis staten skulle have overtaget tilskuddet, skulle amtet have overdraget bevillingen og opgaven i forbindelse med kommunalreformen i 2007, sådan som det skete for en række andre tilsvarende tilskud.
Jonas Dahl (SF), 2016-02-24:
Hvem tænker ministeren skal drive Museet Overtaci i fremtiden?
Inger Støjberg (V), 2016-02-24:
Først til det første, om vi skal aldersteste flere.
Vi skal aldersteste i de tilfælde, hvor det giver mening at aldersteste.
For det skal jo netop ikke være sådan, at man kan påstå, at man er yngre, end man er, og dermed kan opnå de rettigheder og goder, som følger med, hvis man retteligt ikke er mindreårig.
Til det andet om yderligere opstramninger vil jeg sige, at fra regeringens side har vi den holdning, at de opstramninger, som vi just har gennemført – sammen i øvrigt – med L 87, er de opstramninger, som vi mener er på sin plads for nuværende.
Eva Kjer Hansen (V), 2016-02-25:
Jeg er selvfølgelig meget optaget af at få GEUS' vurdering af, om der er en risiko i forbindelse med grundvandet.
Og det var jo netop det, jeg svarede hr. Jeppe Bruus på, altså at det har de partier, der har forhandlet fødevare- og landbrugspakken, nøje forholdt os til.
Jeg er enig i, at det er det, der står i grundloven.
Lea Wermelin (S), 2016-02-25:
Men det kunne være, at ministeren så også kunne lytte til de partier i Folketinget, som netop har et flertal og siger, at der er mistillid til ministeren.
Man må så antage, at noget andet gør sig gældende.
Ministeren sagde også, at hun ikke kunne forstå, at Alternativet havde mistillid.
Det er jo så en ting.
Men finder ministeren det urimeligt, at et flertal i Folketinget har mistillid til ministeren?
Tak for det.
Jeg må nok sige, at det er højst besynderligt og også meget ærgerligt, at ministeren i dag stiller sig op med skyklapper på og overhovedet ikke vil forholde sig til den situation, vi står i.
Nu er jeg jo nyvalgt, men jeg har trods alt forholdt mig til grundloven, og der står i § 15, stk. 1, at ingen minister kan forblive i sit embede, efter at Folketinget har udtrykt sin mistillid til ham.
Jeg går ud fra, at ministeren også er bekendt med grundloven, så jeg vil egentlig bare spørge, om ministeren ikke anerkender, at et flertal af partier her i Folketinget har sagt højt, at de nærer mistillid til ministeren.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-02-25:
Ministeren har misinformeret Folketinget og har underdrevet konsekvenserne for miljøet af den her landbrugspakke.
Man har simpelt hen forsøgt at tegne et billede af de miljømæssige konsekvenser, der er pænere end det, der er virkeligheden.
Det ved jeg godt at ministeren ikke er enig i, men det mener et flertal i Folketinget, og på den baggrund har et flertal af Folketingets partier meldt ud i offentligheden, at man ikke længere har tillid til ministeren.
Hvorfor er det, at ministeren ikke trækker sig?
Hvorfor er det nødvendigt at trække sagen i Folketingssalen?
Eva Kjer Hansen (V), 2016-02-25:
Jeg har ikke misinformeret Folketinget.
Selvfølgelig har jeg ikke det.
Det kunne jeg ikke drømme om at gøre.
Tværtimod har jeg lagt tallene åbent frem hele vejen igennem, og det gælder også forudsætningerne og måden, vi har gjort det op på.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-02-25:
Ministeren svarede ikke på spørgsmålet.
Der er rigtig mange, der har spurgt, hvorfor ministeren ikke trækker sig, og hver gang har ministeren svaret: Jamen der er ikke blevet stemt om det i Folketingssalen.
Og det er rigtigt, at der ikke er blevet stemt om det i Folketingssalen.
Men jeg er sikker på, at ministeren følger med i den offentlige debat i Danmark, og hvis man gør det, så kan man ikke undgå at have lagt mærke til, at et flertal blandt partierne på Christiansborg har gjort det helt klart, at man ikke længere har tillid til ministeren.
Så jeg spørger igen, og den her gang vil jeg gerne have svar: Hvorfor trækker ministeren sig ikke?
Hvorfor insisiterer ministeren på, at vi skal stemme om et mistillidsvotum i Folketingssalen?
Eva Kjer Hansen (V), 2016-02-25:
For lidt siden sagde fru Johanne Schmidt-Nielsen, at jeg havde misinformeret Folketinget.
Og det, der er diskussionen, er jo, hvorvidt jeg har misinformeret Folketinget, og det har jeg klart gjort rede for at jeg ikke har.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2016-02-25:
I forlængelse af det vil jeg gerne spørge ministeren: Nu siger ministeren, at hun ikke har misinformeret Folketinget, men hvem afgør egentlig det?
Hvem afgør, om ministeren har misinformeret Folketinget?
Eva Kjer Hansen (V), 2016-02-25:
Jeg skal gentage, at jeg forholder mig til de beslutninger, der bliver truffet i Folketinget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-02-25:
Der kan være mange følgevirkninger.
Jeg kan forstå, at Naturstyrelsen den 11. november bad GEUS forholde sig til, hvordan nitratpåvirkningen ville blive med den mergødskning, som her er planlagt fra 2016-2018, og den mail, vi har fået i dag, hvori er en nyhed, der er lagt ud den 24. februar, siger: Det estimeres, at ca. 5 pct. af den danske grundvandsressource vil blive påvirket af udfasningen af kvælstofnormer i 2016-2018.
Jeg vil godt høre, om den rapport fra GEUS er en, som ministeren har bestilt.
Eva Kjer Hansen (V), 2016-02-25:
Jeg svarer altid rigtigt på alle spørgsmål, også på det stillede spørgsmål fra hr. Søren Egge Rasmussen.
Vi drøftede det jo netop i tirsdags, hvor hr. Søren Egge Rasmussen spørger om den samlede effekt, og det svarer jeg på, ligesom jeg vedlægger den efterhånden meget berømte tabel, som vi efterhånden kan tallene i udenad.
Det, der i virkeligheden er underligt, er, at hr. Søren Egge Rasmussen ikke synes, vi skal tage udgangspunkt i, hvordan det ser ud ude i virkeligheden, altså hvordan vandmiljøet rent faktisk har det.
For der er jo en baselineeffekt, som har en indvirkning, og som derfor også skal tælles med.
Christian Poll (ALT), 2016-02-25:
Jeg vil bare spørge ministeren, om ministeren kan forstå, at min tillid er faldet drastisk her de sidste 2 uger, især i tirsdags, da det blev så tydeligt, hvor der var syv forskere, der sad og sagde, at det, man har gjort her med deres tal, kan man ikke gøre, og hvor ministeren så slet ikke gav sig eller var imødekommende, men blev ved med blot at sige de samme ting.
Kan ministeren forstå det?
Eva Kjer Hansen (V), 2016-02-25:
Nej, det kan jeg ærlig talt ikke forstå, for som sagt har der nøje været redegjort for, hvordan og hvorledes vi har anvendt tallene.
Der er en kritik af den der opgørelsesmetode i forhold til baseline-effekten i 2013, 2014 og 2015.
Det har jeg noteret mig, men jeg hørte også på høringen, at jeg i den her tabel burde have lavet en lille fodnote, hvor jeg lige mindede om, at man skulle huske, at udgangspunktet var 2012.
Det er klart, at jeg ærgrer mig over, at jeg ikke fik den fodnote med i tabellen.
Christian Poll (ALT), 2016-02-25:
Men det var jo slet ikke det eneste.
Der blev nævnt en række andre ting, som slet ikke var med i pakken, eller som var meget tyndt beskrevet i pakken, og som er en del af en miljøbelastning.
Det hørte jeg ikke ministeren svare på.
Eva Kjer Hansen (V), 2016-02-25:
Det er klart, at der er rigtig mange ting, der skal vurderes her, og som jeg har understreget mange gange, er det også forbundet med usikkerhed og risici, når vi laver så stor en ændring, som vi gør her.
Men jeg noterede mig jo også under høringen i tirsdags, at der var relativ enighed blandt forskerne om, at fødevare- og landbrugspakken giver et grønt plus i 2021, at de målrettede indsatser og regulering er vejen frem, at periodiseringen af baseline er forbundet med usikkerhed, og at overgangen fra den nuværende generelle regulering til den målrettede regulering næppe vil kunne måles i vandmiljøet på grund af vind og vejr.
Jeppe Bruus (S), 2016-02-25:
Først et spørgsmål omkring pakken.
Jeg har forsøgt dagen igennem at få svar på, om det her nu bliver dyrere for danske forbrugere, der skal til at betale mere for deres drikkevand.
Dansk Folkeparti har garanteret mig, at det gør det ikke.
Ministerens egen ordfører vil ikke svare på spørgsmålet, og De Konservative har sagt, at de ikke kan garantere, at det ikke bliver dyrere.
Kan ministeren garantere det samme som Dansk Folkeparti og dermed også bekræfte Dansk Folkepartis garanti om, at det ikke kommer til at koste en krone mere for danskerne som konsekvens af den her pakke?
Eva Kjer Hansen (V), 2016-02-25:
Altså, det helt gode ved den her pakke er, at den giver 1 mia. kr. i det strukturelle BNP efter Finansministeriets vurdering.
I forhold til grundvandet fremgår det jo klart af aftalen, at vi skal have kigget nærmere på, om der kan være steder, hvor der er nogle risici forbundet med grundvandet.
Og så har vi jo netop sat midler af til en særlig indsats der.
Jeppe Bruus (S), 2016-02-25:
Så Dansk Folkepartis garanti var ikke noget som helst værd.
Så har jeg et andet spørgsmål i forhold til De Konservative.
Rasmus Jarlov siger, at de tal, der blev fremlagt, ikke var retvisende.
Nu står ministeren og siger, at sandheden kom fuldstændig frem, og at alt var retvisende.
Begge argumenter kan jo ikke være rigtige.
Eva Kjer Hansen (V), 2016-02-25:
Det, jeg har sagt, er, at jeg har lagt tallene åbent frem fra starten af; jeg har forklaret, hvordan tallene er anvendt, og hvilke forudsætninger jeg har inddraget.
Jeg har noteret mig kritikken omkring baselineeffekten fra 2013, 2014 og 2015, og det er jo i virkeligheden den, der har været omdrejningspunktet for den her diskussion.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-02-25:
Jeg synes også, vi havde en rigtig god høring den anden dag.
Jeg synes bare, det er ærgerligt, at ministeren ikke har lært noget af det.
Så det er ikke et spørgsmål om, at der er en lille stjerne, der mangler, det er et spørgsmål om, at ministeren har svaret på et spørgsmål fra mig – et § 20-spørgsmål, nr. S 426 – hvor der er medsendt en tabel, som ikke er retvisende; den viser klart, at der bliver en øget kvælstofforurening til vandmiljøet i de næste 4 år på ca. 2.000 t, og derefter bliver der 2 år, i 2020 og 2021, hvor der cirka i de 2 år pr. år bliver en miljømæssig fordel på 1.000 t. Så vi står altså over for noget, som har en negativ belastning for vandmiljøet for de næste 6 år, og jeg fatter simpelt hen ikke, at ministeren ikke bare kan sige, at det er sådan, man skal læse tallene, for dermed ville man så kunne konstatere, at ministeren ikke har svaret rigtigt på et § 20-spørgsmål.
Eva Kjer Hansen (V), 2016-02-25:
Altså, jeg kan jo kun redegøre for, hvordan jeg har bearbejdet tallene og lagt tingene frem, og hvilke informationer jeg har sendt over.
Og det har jeg sørget for at oplyse Folketinget om.