runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-09:
Vi husker alle sammen, at også Det Konservative Folkeparti var med til at indføre de såkaldte pølsekurser, hvor man for at servere en rød pølse skulle have et kursus, ellers kunne man ikke få lov til at gøre det.
Når det drejer sig om, at man sætter sig op i en boomerang eller et omrejsende tivolis forlystelser, hvor de kører folk af sted med 100 km/t., er der ikke noget eksakt krav, så skal der ikke være noget – heller ikke, når man stiller telte op.
Det synes jeg er en mangel, og jeg vil gerne være med til at diskutere det her videre frem, for når det drejer sig om kontrol, kan den blive bedre.
Det er også et spørgsmål om godkendelsesproceduren, om, hvem der skal gøre det, og så er det et spørgsmål om uddannelse, for jeg tror, at uddannelse er vejen frem.
De aner heller ikke noget om krisestyring og førstehjælp og den slags ting.
Og det er jo dem, der først står der.
Der kræver det da, at man kan håndtere en krise, og at man kan yde den fornødne hjælp og rekvirere det beredskab, der skal til for at hjælpe de mennesker, der er kommet til skade.
Lars Barfoed (KF), 2010-04-09:
Som jeg sagde, er det min opfattelse, at det afgørende er kravene, der bliver stillet til teltene, når man opfører dem, så man sikrer, at de er sikre.
Og det er der krav om.
Så er der de mindre telte, som man altså stadig væk må have lov til at sætte op i sin egen have eller i en frivillig forening.
Og i de tilfælde, hvor det er ansatte, som opstiller teltene, eller hvor der er ansatte til stede i sådan et opstillet telt, stiller arbejdsmiljølovgivningen jo krav til sikkerheden for de ansatte og til arbejdsgiveren i forhold til bl.a. at sørge for, at de beskæftigede får den nødvendige oplæring og instruktion, så arbejdet kan udføres på både en sikkerhedsmæssig og sundhedsmæssig forsvarlig måde.
Arbejdsmiljølovgivningen stiller krav om oplæring og instruktion i det konkrete arbejde
målrettet de konkrete faremomenter, der er ved det pågældende arbejde.
Så vil jeg også nævne, at der i beredskabslovgivningen, som jo altså bliver administreret af Beredskabsstyrelsen under Forsvarsministeriet, er et forebyggende regelsæt, der supplerer og også på nogle områder skærper byggelovgivningen.
Det regelsæt regulerer i første række forebyggelse af brand og sikring af forsvarlige rednings- og slukningsmuligheder, hvis der er brand, og så er der også regler om instruktion af personalet, når det gælder flugtveje og den slags.
Lone Dybkjær (RV), 2010-04-09:
Jeg beklager, at jeg kom lidt for sent til justitsministerens indledende bemærkninger, og derfor tøvede jeg med at tage ordet.
Undskyld, formand.
Men det, jeg egentlig godt vil spørge om, er: Har vi eller kan vi skaffe os – det er muligt, ministeren netop sagde det i starten – en oversigt over de faktiske ulykker?
Jeg synes ikke, man skal have en uddannelse, fordi man fifler med et telt i en have, men jeg synes heller ikke, det er det, som forslaget snakker om.
Jeg synes, vi skal holde os til det, forslaget snakker om, for det er jo de store parker, hvor man sender sine børn hen.
Forlystelserne skal selvfølgelig også være sikre for voksne, og derfor vil jeg gerne spørge, om vi har en oversigt over de facto-ulykker i forbindelse med dette emne.
Lars Barfoed (KF), 2010-04-09:
Jeg er fuldstændig enig i, at vi selvfølgelig skal tage ved lære af de ulykker, der har været, og det er selvfølgelig i høj grad de større ulykker, vi skal tage ved lære af.
Jeg vil meget gerne prøve at fremskaffe en sådan liste.
Jeg ved ikke, om der findes en, der er fuldstændig udtømmende, men i det omfang vi har kendskab til større ulykker, vil jeg meget gerne fremskaffe eller få etableret en sådan liste.
Men jeg mener også, som jeg sagde i mit indlæg, at vi har gjort os umage for at tage ved lære og har skærpet kravene, når de ulykker, som vi har haft kendskab til, er sket, bl.a. den forfærdelige ulykke, der jo skete på Roskilde-festivalen i 2000.
Lone Dybkjær (RV), 2010-04-09:
Det er jeg helt med på, og den var jo også så dramatisk, at det ville være mærkværdigt, hvis man ikke gik ind og tog ved lære af den.
Men nu snakker jeg bare ikke om sådan noget som Roskilde-festivalen.
De her forlystelser bliver jo vildere og vildere.
Forlystelserne bliver større og mere dramatiske, men jeg synes, det er vigtigt at få kortlagt sikkerheden i forbindelse med dem.
Hvis vi tager sådan noget som teltopstillinger, er det jo fint nok at sige, at de skal opfylde de og de krav.
Men hvem kontrollerer de og de krav?
Det er jo det, det handler om.
Hvis man bygger et hus, er man i den forbindelse også selv ansvarlig for, at det opfylder kravene.
Det står der, og så kan man jo se, om det opfylder kravene.
Men når det telt bliver stillet op, hvem kontrollerer så, at det rent faktisk opfylder kravene?
Hvis der ikke er en umiddelbar kontrol, kan det jo være fornuftigt nok at sige, at så må man tage en uddannelse i stedet for, så mit spørgsmål er: I hvilket omfang kontrollerer man de her ting?
Karsten Nonbo (V), 2010-04-12:
Det her er meget, meget forebyggende arbejde, og det sparer samfundet for mange knuste blomsterkummer.
Det sparer samfundet for meget kriminalitet, og kriminalitet er jo også dyrt.
Det har vi lige hørt under det sidste lovforslag, vi drøftede.
Der er jo ingen grænser for, hvor dyrt det er, når vi skal til at have de kriminelle til at afsone med fodlænker.
Så det her skulle jo gerne dæmme op for netop den kriminalitet, vi har haft.
Derfor er det her næsten et pengemaskineforslag.
Derfor må man investere der, hvor man gerne vil have ro og orden.
Andre investerer også andre steder.
Line Barfod (EL), 2010-04-12:
Det er muligt, at Venstre synes, at penge er ligegyldigt, så længe det gælder dem, der ikke har nogen penge, mens man jo gladeligt lader milliarderne rulle, når det gælder bankdirektører og landmænd og andre, som man synes skal reddes, også selv om de måske i et vist omfang har været med til at få pengene til at rulle i første omgang.
Men med hensyn til tv-overvågning koster det jo nogle penge at sætte kameraerne op, og det koster nogle penge at have overvågningen, ligesom det koster mange penge, hvis man går ind og laver noget mere væsentligt forebyggende arbejde, som ikke bare virker, når der er sket noget, men som forebygger, at nogle finder på, at der skal ske noget.
Karsten Nonbo (V), 2010-04-12:
Jamen det er jo ikke et besparelsesforslag.
Igen: Man kommer med et postulat, som overhovedet ikke har hold i virkeligheden.
Det er ikke et besparelsesforslag.
Det er et suppleringsforslag.
Politiet har de kameraer, politiet altid har haft, og politiet bruger de kameraer.
Nu kan man så få mulighed for at supplere op med andre kameraer, hvis folk synes, at det ikke er nok.
Den påstand om, at det er et besparelsesforslag, har intet hold i virkeligheden.
Jo, det har det derhen, at det vil spare os for mange kommende forbrydelser, når vi får sat dem op.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-04-12:
Jeg synes ikke rigtig, at der bliver svaret på spørgsmålet, for det her er et udtryk for et besparelsesforslag i forhold til den nugældende ordning, hvor det er politiet, der ligger inde med kameraerne og også sætter dem op.
Det synes jeg bare man skulle tage og forholde sig til i Venstre.
Det vil man ikke, og så er det det.
Jeg tror ikke helt, man kan sige, at han har holdt sit løfte i den her sag.
Jeg får lyst til at spørge ind til, hvad Venstres holdning er til, at boligselskaberne selv skal lægge ud for de her kameraer.
Tidligere har ordningen jo været sådan, at det var politiet, der lå inde med kameraer, og politiet, der satte dem op og pillede dem ned igen, når der ikke var behov mere.
For mig at se
er det her et besparelsesforslag, og vi lægger det over på de udsatte boligområder, som i forvejen gør en kæmpe indsats ved at rumme en mangfoldighed af personer som bl.a. psykisk syge og folk, der er kriminalitetstruede, osv. Finder Venstre, at det er rimeligt, at vi bare lægger regningen over på dem, eller er Venstre ligesom SF indstillet på, at der skal være en pulje, som boligselskaberne kan søge, eller eventuelt at politiet skal have penge til kameraer?
Karsten Nonbo (V), 2010-04-12:
Det kan man jo godt forstå.
Nu står der i lovforslaget, at der gives adgang for boligorganisationer og private idrætsanlæg osv., så der ligger ikke for mig en helt klar definition, men den definition kan vi jo prøve at rykke ved under udvalgsarbejdet for at få det præciseret.
For det er da rigtigt, at dér, hvor der foregår megen kriminalitet, er jeg rimelig åben over for at den kriminalitet skal og kan bekæmpes, ved at man kan efterforske via videooptagelser.
Så muligheden må vi undersøge.
Hvor lægger vi grænsen?
Jeg forstår godt spørgsmålet, og jeg forstår godt baggrunden for spørgsmålet.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-04-12:
Det er jo et udmærket forslag, som hr. Karsten Nonbo er inde på.
I Dansk Folkeparti så vi gerne, at der blev nogle yderligere muligheder end dem, som lovforslaget her lægger op til, for at videoovervåge her i Danmark.
F.eks. er vi blevet opmærksomme på, at Foreningen af Lystbådehavne i Danmark har fortalt, at de oplever flere og flere indbrud i deres lystbåde, altså ude i lystbådehavnene, og det er jo nogle indbrud, som det er svært at komme efter, fordi der bl.a. ikke er opsat videoovervågning.
Mener hr. Karsten Nonbo ikke, at det også er noget, som vi bør forsøge at bekæmpe, og at man kunne give tilladelse til at videoovervåge netop i de her lystbådehavne, så dem, der ejer en båd, ikke skal risikere at komme ned i en båd, som er totalt plyndret?
Karsten Nonbo (V), 2010-04-12:
Det lovforslag, som vi nu skal behandle, er et lovforslag, som giver boligorganisationer, private idrætsanlæg og andre lignende organisationer adgang til mod skiltning at videoovervåge, hvor der er offentlig adgang.
Det skal selvfølgelig ikke bare være videoovervågning efter forgodtbefindende.
Det skal være efter en konkret tilladelse fra den stedlige politiinspektør, og det skal være på steder, hvor man vurderer, at det er af væsentligt hensyn til kriminalitetsbekæmpelsen, at man videoovervåger.
Det skal og vil vi ikke finde os i.
Derfor giver vi tilladelse til, at boligorganisationer og lignende netop efter en tilladelse og en vurdering fra politiinspektøren kan få lov til at gøre det.
Der gælder samme regler her, som der gælder på andre områder.
Det er ikke sådan, at den boligorganisation, der har optaget sådan en lystig fest en fredag nat, kan vise den på den efterfølgende julefrokost og sidde og more sig over dem, der har gået i det offentlige rum på en eller anden dato.
Det er, som det er med tankstationer osv.,
kun politiet, der efter anmodning får tilladelse til at gennemse disse videosekvenser, således at man kan se, hvem der har bevæget sig i natten, hvem der eventuelt kan være gerningsmanden, og hvem der eventuelt kan have været vidne til gerningen.
Man kan simpelt hen få et godt billede af, hvad der foregår, men det kræver jo, at der foreligger en konkret forbrydelse, som man efterforsker, således at det her ikke kan blive misbrugt.
Det er – desværre, må vi sige – nødvendigt, men når det er nødvendigt, er det en god måde at bekæmpe kriminalitet på, og derfor støtter vi fuldt og helt dette lovforslag.
Lars Barfoed (KF), 2010-04-12:
Ja, selv om fru Karina Lorentzen Dehnhardt siger, at vi skal gemme det til udvalgsarbejdet, så vil jeg, når det nu bliver fremhævet, dog alligevel sige, at jeg jo ikke har siddet og lavet regnestykket selv.
Jeg har bare forholdt mig til det tal, jeg er blevet præsenteret for, 10 mio. kr., men jeg tror, det er regnet nogenlunde rigtigt ud.
Det, som umiddelbart ligger for, og som hr. Tom Behnke også var inde på tidligere, er, at der jo formentlig er tale om, at der er nogle generelle omkostninger, nogle startomkostninger osv.
Jeg tror, det er sådan, det hænger sammen.
Karsten Nonbo (V), 2010-04-12:
Det er den evindelige SF-snak om alt, hvad der er.
Der skal penge til.
Vi mangler penge.
Ih, hvor er det synd for os.
Det går helt ad Pommern til, hvis ikke der er andre end os selv, der skal betale.
Det er det, vi skal høre på evindeligt.
Der er altså nogle, der sparer penge, ved at der kommer orden i deres boligforening.
Fri mig snart for det evindelige: Hvor er det synd for os, nu skal vi til at lave noget, vi egentlig godt kan lide, men skal vi også selv betale for det – nej, hvor er det synd for os.
Line Barfod (EL), 2010-04-12:
Nu findes der jo altså ikke nogen dokumentation for, at tv-overvågning på lang sigt fører til, at der bliver færre forbrydelser.
I England, hvor man har kameraer næsten overalt, har man ikke kunnet dokumentere den effekt.
Det er også noget af det, der bliver henvist til i høringssvarene.
Datatilsynet og andre advarer imod det her forslag.
Derfor vil jeg bare gerne igen høre, om Venstre ikke mener, det kunne være fornuftigt at investere i forebyggende arbejde, f.eks. sikre sig, at der er klubber, de unge kan være i både om eftermiddagen og om aftenen, og at det er gratis for dem, så det ikke er økonomien, der forhindrer, at de har et fornuftigt sted at være, i stedet for at de hænger ud på gadehjørner eller andre steder og begynder at begå hærværk.
Karsten Nonbo (V), 2010-04-12:
Det er typisk Enhedslisten.
Det, det her lovforslag drejer sig om, er altså, at vi skal give hjemmel og tilladelse til, at man kan videoovervåge som en del af en kriminalitetsbekæmpelse.
Så kan vi jo senere tage debatten om klubber og forebyggelse og meget andet.
Det her er også et element til forebyggelse.
Så jeg synes, vi skal holde debatten på det, den er.
Men det er jo så typisk for Enhedslistens måde at diskutere på.
Jeg kan huske en vittighed om en politimand, der reddede en fra at drukne.
Det første, han blev mødt med, var: Hvor dælen har du gjort af hans hue? –
i stedet for at diskutere det, der egentlig var det store emne, nemlig at han blev reddet fra at drukne.
Lars Barfoed (KF), 2010-04-12:
Jeg er ikke tilhænger af, at vi lovgivningsmæssigt pålægger dem at etablere sådan en plan.
Jeg synes, det er glimrende at have sådan en plan de steder, hvor det er hensigtsmæssigt; der er man jo frit stillet til at lave den.
Men jeg kan ikke se, at vi ligefrem skal pålægge dem det.
Der kan nogle gange være tale om tv-overvågning af et meget konkret område af nogle helt konkrete grunde, der ikke nødvendigvis forudsætter etablering af en sådan større boligsocial plan, som der jo også skal bruges ressourcer på at tilvejebringe.
Så jeg synes, at det må overlades til de pågældende lokale aktører selv at vurdere, om man skal etablere en såkaldt boligsocial plan eller ej.
Det ønsker jeg ikke at gøre til en betingelse her.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2010-04-12:
Det er, fordi jeg lige får lyst til at granske lidt i, hvad ministeren mener om mit forslag om, at der skal ligge en boligsocial plan, altså at kommuner og politi og boligselskab forpligtes til at lægge en plan for, hvordan man vil nedbringe antallet af problemer, hærværk og uroligheder i de her boligområder.
Hvordan ser ministeren på, at man indfører det som et lovkrav?
For det var noget af det, de sagde i Skallerup: at det faktisk er vigtigt at have sådan en helhedsplan, for ellers flytter kriminaliteten bare til andre områder.
Lars Barfoed (KF), 2010-04-12:
Jamen jeg var jo egentlig indstillet på at følge det ønske, som jeg havde forstået der var fra i hvert fald nogle kommuners side, om, at man gav mulighed for, at kommunerne kunne foranstalte tv-overvågning af arealer med henblik på at øge trygheden for dem, som færdes i området.
Men Kommunernes Landsforening har jo så i deres høringssvar anført, at hvis man skal give kommunerne den mulighed, som de gerne vil have, så mener de da i øvrigt også, at de skal have penge for det.
Der må jeg nok sige at grænsen går.
For det er jo ikke sådan, at kommunerne bliver påtvunget det her.
Jeg ved godt, at der nogle gange er noget diskussion om det såkaldte DUT-princip, det udvidede totalbalanceprincip, hvor man altså skal refundere kommunerne de omkostninger, der er forbundet med det, vi pålægger dem, og også nogle gange give dem en vis kompensation for udgifter, de måtte kunne komme ud for, når der er nogle muligheder.
Men her er der altså tale om, at man bare siger, at de må – nu hvor de gerne vil, må de da også godt få lov til det.
Og så kan det ikke være rigtigt, at vi også skal betale for, at de muligvis vil benytte sig af den mulighed.
Det er altså baggrunden for, at jeg har afvist at tage det med.
Pia Adelsteen (DF), 2010-04-12:
Jeg skal blot høre netop om det her med, at det er taget ud, at kommunerne også kunne få mulighed for tv-overvågning.
Hvad vil ministeren egentlig sige til, at vi måske sætter det ind igen?
Jeg mener ikke, der skal følge penge med, fordi kommunerne er selvforsikrede, og jeg er helt sikker på, at kommunerne vil spare penge, hvis de har udsatte områder.
Jeg vil godt høre, hvad ministeren har at sige til det.
Lars Barfoed (KF), 2010-04-12:
Det er vigtigt, at vi arbejder for, at Danmark bliver ved med at være et trygt samfund – det lægger regeringen i hvert fald vægt på – og at vi altid overvejer, hvordan vi nu kan forbedre mulighederne for at bekæmpe kriminalitet.
Der er tv-overvågning et redskab, som politiet kan bruge ved opklaring af forbrydelser, og som dermed kan være med til at styrke indsatsen for netop at bekæmpe kriminaliteten i samfundet.
Tv-overvågning kan også mere generelt være med til at skabe en større følelse af tryghed og sikkerhed for borgerne, og det er jo også en meget væsentlig ting.
Samtidig er det regeringens opfattelse, at private ikke skal have fri adgang til at tv-overvåge sådan helt frit tilgængelige områder, men kun i tilfælde hvor der er særlige behov, sådan at fordelene ved tv-overvågningen overstiger ulemperne ved det.
For det er naturligvis sådan, at det igen her er en balance, som vi har været inde på tidligere på dagen.
Vi skal sikre borgernes personlige frihed, vi skal undgå et samfund, hvor folk føler sig omklamrede, hvor folk føler sig overvåget i en urimelig grad, men det hører altså også med til retssikkerheden, at folk føler, at de kan gå frit på gaden uden at blive overfaldet og forulempet, altså at der er en generel tryghed for borgerne.
Det er også med til at sikre retssikkerheden.
Derfor er det en balance, og den balance mener vi er fundet med det lovforslag, der ligger her.
Der har jo i den senere tid fra boligorganisationer i udsatte områder været fremsat ønske om, at man skal kunne tv-overvåge områder, som benyttes til almindelig færdsel.
Det ønske har bl.a. været begrundet med stigende problemer med uro og hærværk og med, at der i flere boligområder, hvor der i dag er etableret en tv-overvågning af ikke frit tilgængelige arealer, f.eks. kældre, har været mindre hærværk og overvågningen har øget borgernes tryghed.
Efter regeringens opfattelse vil en udvidet adgang til tv-overvågning i de udsatte områder altså kunne have en positiv effekt.
Så har der også i de senere år været en række tilfælde af såkaldte hooliganuroligheder i forbindelse med vold og hærværk, som har relateret sig til afvikling af større idrætsbegivenheder, navnlig i forbindelse med visse større fodboldkampe.
Ofte har der her været tale om, at visse grupper af personer har brugt den pågældende idrætsbegivenhed som anledning til at vise en voldelig adfærd.
Det skal vi naturligvis gøre hvad vi kan for at stoppe.
Det skal også være sådan, at man kan se fodbold og tage sine børn med til fodboldkamp uden at være bange for, at de føler sig utrygge eller måske endda bliver udsat for konsekvenserne af voldelig adfærd.
Men det vil dog være sådan, at politiet i hvert enkelt tilfælde skal påse, at tv-overvågningen konkret kan have en kriminalitetsbekæmpende effekt.
Optagelserne fra den her tv-overvågning foretages i medfør af de foreslåede regler, og det vil fortsat medføre, at de kan videregives efter persondataloven, hvis den registrerede har givet et udtrykkeligt samtykke, hvis videregivelsen følger lovgivningen, eller hvis videregivelsen sker til politiet i kriminalitetsopklarende øjemed.
Lone Dybkjær (RV), 2010-04-12:
Det Radikale Venstre kan ikke støtte det foreliggende forslag.
Vi har selvfølgelig kigget på det, og vi har også kigget på, hvem det er, der har sagt god for det, og hvem der ikke har sagt god for det.
Vi kan da sådan set godt forstå, at boligforeninger og andre synes, at det vil være rigtig smart med noget overvågning, men vi må jo altså også konstatere, at der er andre gode kræfter, som mener, at det kan være meget problematisk.
Vi synes, at det er politiets opgave at forestå den slags ting.
Derfor kan boligforeninger og alle mulige andre udmærket henvende sig, og så kan politiet jo tage stilling til, om de synes, det er en god idé, at de skal foretage en overvågning.
Men det bliver altså et nej til det konkrete forslag.
Pia Adelsteen (DF), 2010-04-12:
Forslaget giver som tidligere nævnt mulighed for at lave tv-overvågning på offentlige arealer hos boligselskaber og private idrætsanlægsejere, hvis overvågning er væsentlig af hensyn til kriminalitetsbekæmpelse.
Overvågningen har bestemt også en forebyggende effekt og kan være med til at skabe tryghed for borgerne.
Vi har set nogle boligområder blive ramt af f.eks. bilafbrænding og andet hærværk, og vi er i Dansk Folkeparti ikke i tvivl om, at tv-overvågning vil have en præventiv effekt her og hjælpe politiet med at opklare forbrydelserne, når de er sket.
Også i forbindelse med fodboldkampe har vi set, hvordan nogle fodboldbøller har en tendens til at ødelægge en festlig begivenhed for de mange i form af vold og hærværk.
Her vil tv-overvågning bestemt også have en effekt, forhåbentlig præventivt, men ellers i form af hjælp til politiet med at fange de ansvarlige.
I Dansk Folkeparti mener vi dog, at der er nogle mangler i forslaget.
F.eks. er der en del lystbådehavne som tidligere nævnt, som er udsat for hærværk, hvor tv-overvågning efter vores opfattelse vil være et godt og effektivt middel for at forhindre det eller som minimum hjælpe politiet med at finde synderne.
Det vil derfor være en positiv ting, hvis forslaget kan udvides til også at gælde lystbådehavne.
Til sidst vil jeg gerne nævne tv-overvågning i kommunerne.
I en del kommuner opleves vold og hærværk på offentlige arealer, hvor det vil være oplagt at kommunerne søgte om tilladelse til tv-overvågning.
Ikke desto mindre har KL i et høringssvar givet udtryk for, at der så skal følge penge med til kommunerne.
Hvis man som Dansk Folkeparti mener, at tv-overvågning kan have en præventiv effekt i forhold til hærværk, bør investeringen i tv-overvågning på steder, der er meget udsatte, kunne betale sig for kommunerne.
Derfor mener vi også, at muligheden for udvidet tv-overvågning til kommunerne bør medtages, da det er frivilligt for dem, om de ønsker at benytte sig af det.