runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Josephine Fock (ALT), 2016-05-09:
Tak for det.
Tak til forslagsstillerne for at bringe debatten op og også tak til finansministeren for at fremlægge den aftale, der så er blevet indgået her i morges.
Jeg kan sige, at grunden til, at Alternativet ikke er med i den aftale, er, at vi synes, der mangler nogle helt væsentlige elementer.
Som jeg også sagde før i mit spørgsmål til Venstres ordfører, er noget af det, der helt generelt kendetegner vores aflønning, vederlag og eftervederlag, at der er total uigennemsigtighed.
Jeg tror i virkeligheden, at noget af det, som vi lider lidt under som folketingsmedlemmer, er, at folk har svært ved at forstå vores løn.
Derfor vil vi i Alternativet gerne have, at der er en bruttoløn og så en pension.
Det andet, som også har været rigtig vigtigt for Alternativet, er spørgsmålet omkring modregning.
Hvis man stopper som minister eller som folketingsmedlem og går ud og tager enten et andet politisk hverv eller et andet job, skal der være fuld modregning.
Derfor havde jeg egentlig også forberedt en ordførertale, hvor jeg havde sagt, at jeg synes, det er rigtig godt, at vi får fokus på de her ting, men det er rigtig ærgerligt, at vi ikke får en ordentlig samlet aftale, der gør op med det hele.
Det synes jeg så stadig væk ikke at den aftale, der foreligger, formår.
Jeg synes, der er behov for, at vi får en fuldstændig bred, fremtidssikret og samlet aftale, som gør op med den uigennemsigtige ordning, som gælder for vores vederlag i dag.
Derfor havde vi håbet på, at der kunne være blevet skabt politisk flertal for kommissionens forslag vedrørende ændringer i det samlede vederlag, men, som jeg også har nævnt, at der sker modregning i alle former for indtægter.
Det er så ikke der, vi står i dag.
Hvis jeg så skal give mine kommentarer til de enkelte beslutningsforslag, og det skal jeg selvfølgelig, vil jeg sige, at jeg synes, som det er foreslået i B 62, at det er fornuftigt, at pensionsalderen for folketingspolitikere til enhver tid følger den gældende folkepensionsalder, og at det er rimeligt, at pensionsalderen er den samme som for resten af befolkningen.
Jeg synes også, at vi skal omlægge til en almindelig arbejdsmarkedspension, og det er så derfor, at jeg vil bakke op om det forslag, vel vidende at forslaget ikke lægger op til en kompensation i lønnen, som Vederlagskommissionen gør.
Det er det, der er gældende i B 63, som der bliver spurgt ind til.
I forhold til B 63 støtter vi, at man ikke skal kunne modtage ministerpension, hvis man samtidig modtager løn, vederlag eller eftervederlag fra Europa-Parlamentet, Folketinget, en region eller en kommune.
Det bakker vi også op om.
Så skal jeg lige se, hvad det er, jeg har sprunget over.
Jeg fik vist rodet rundt i numrene.
Jeg tror, at B 63 vedrører gennemførelse af Vederlagskommissionens anbefalinger med hensyn til pensionsordninger, altså hvor man omlægger pensionsordningen, og det vil vi også bakke op om.
Så det var bemærkningerne.
Martin Lidegaard (RV), 2016-05-09:
Mange tak.
På linje med flere andre partier, der allerede har været heroppe på talerstolen, kan vi ikke støtte beslutningsforslagene B 62, 63 og 64 af den grund, at vi her til morgen har indgået en aftale med et flertal af Folketinget, som retter op på en del af de skævheder, som vi har haft fokus på i Det Radikale Venstre, ikke mindst det, at pensionsalderen for politikere selvfølgelig skal være den samme som for alle andre danskere.
Det er vi glade for.
Vi har stadig et par detaljer, der skal forhandles færdigt, men vi er kommet et pænt skridt videre, selv om jeg sådan set deler de ordføreres opfattelse, der siger, at den måde, vi i en vældig, vældig ruf fik aflivet hele Vederlagskommissionens arbejde på, egentlig ikke tjener nogen partier i Folketinget specielt meget til ære.
Men politik er jo nogle gange det muliges kunst, og her har vi fået en pakke, der i hvert fald retter op på nogle af skævhederne.
Når det er sagt, har jeg næsten også indirekte sagt, at hvis ikke vi havde fået lavet den aftale, ville vi have været positivt stemt for B 62, som jo netop går ud på at fastsætte samme pensionsalder for politikere som for alle andre danskere, altså den til enhver tid gældende folkepensionsalder, som jo ude i fremtiden må formodes også at ændre sig – og bare for god ordens skyld mener vi altså også, at folketingspolitikeres og ministres og borgmestres pensionsalder på det tidspunkt bør følge den almindelige danskers fra nu af.
B 63 går så ud på at indføre en helt ny arbejdsmarkedspensionslignende ordning for folketingspolitikere.
Det kunne vi sandsynligvis godt have støttet, hvis det var sket parallelt med en vederlagsforhøjelse for folketingspolitikere, der ligesom havde udjævnet det, sådan som Vederlagskommissionen anbefalede det, men som et unilateralt initiativ går vi ikke ind for det, og det skyldes, jævnfør den debat, der allerede har været, at vi samlet set ikke går ind for at forringe vilkårene for danske politikere, ligesom vi heller ikke går ind for en voldsom stigning.
Vi går ind for at sanere lidt i de helt åbenlyse urimeligheder, der er, og så i øvrigt at sikre, at der bliver en løbende udvikling i politikeres løn, der følger alle andre offentligt ansattes.
Med det tredje forslag, B 64, om at ophæve muligheden for at modtage vederlag og ministerpension samtidig har jeg det ligesom hr. Simon Emil Ammitzbøll, nemlig at jeg er lidt usikker på, helt præcist hvad forslaget vil have af konsekvenser, så der kommer jeg også til at vende tilbage med et par spørgsmål til forslagsstillerne.
Under alle omstændigheder har vi nu indgået en aftale, så vi kommer ikke til at stemme for det, men vi er altid interesserede i at høre, hvad det egentlig er, andre partier mener.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-09:
Tak skal du have, eller undskyld, tak skal formanden have, og tak for ordførertalen.
Ordførerens parti er jo et af de partier, der virkelig gik forrest i at få, om jeg så må sige, stjålet nogle pensionsår fra almindelige danskere og få rundbarberet efterlønnen her for nogle år siden, og jeg vil bare spørge ordføreren, om det ikke på en eller anden måde er umoralsk, at ordføreren selv, ordførerens partiformand, ordførerens tidligere partiformand – tre personer, som man må sige virkelig har stået i spidsen for at få gjort danskernes pensionisttilværelse kortere, altså at vi har færre år efter arbejdslivet – selv kan hæve deres folketingspension, fra de fylder 60 år, fordi man var indvalgt i Folketinget, før de her regler blev ændret.
Er det ikke moralsk forkert?
Martin Lidegaard (RV), 2016-05-09:
Det er helt klart vores indstilling og min indstilling, at når vi nu ændrede det til 67 år, som er den nuværende folkepensionsalder, bør det da også gælde nuværende folketingsmedlemmer med en eller anden rimelig overgangsordning.
Vi har selv fra radikal side foreslået, at det f.eks. kunne være med 10 års varsel, ligesom vi gjorde, da vi ændrede efterlønsalder og folkepensionsalder for alle mulige andre danskere.
Igen, der bør grundlæggende set gælde de samme former for ordninger.
Det må vi se om vi kan komme igennem med, men det er De Radikales synspunkt, at selvfølgelig skal der gælde de samme regler for os som for alle mulige andre.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-09:
Men det, der er spørgsmålet, er jo: Gælder det fremadrettet for den del af pensionen, man optjener fremadrettet?
For hvis vi ser på ordførerens partiformand, ordførerens tidligere partiformand, er det jo altså mennesker, som har optjent solide pensioner, også før de her ordninger blev lavet, mens det for danskerne, som får udskudt deres efterløn, jo ikke er sådan, at den del af efterlønnen, de havde optjent inden og havde betalt til, fik de lov at hæve.
Det er her, modsætningen står, nemlig, at vi altså har at gøre med nogle politikere, som virkelig er gået til den, når det gjaldt om at få skubbet danskernes pensionsalder, men som selv stadig væk vil kunne trække sig tilbage som 60-årige.
Martin Lidegaard (RV), 2016-05-09:
Af samme grund er vi også gået forrest og har været et af de partier, der har kæmpet for at få hævet politikernes folkepensionsalder til 67 år.
Og med hensyn til det forslag til folketingsbeslutning, som vi ikke når at behandle i dag, men som forhåbentlig kommer på senere, eller som bliver trukket, hvis vi bliver færdige med en aftale her, er vores indstilling da, at der skal være 10 års frist, og så skal alle politikere, der er under 52 år, sådan set ramme pensionsalderen, når de bliver 67 år.
Om vi kan komme igennem med det i de sidste forhandlinger, der udestår, tør jeg ikke love, men det er det radikale udgangspunkt, ellers må vi prøve at finde andre overgangsordninger, der imødeser det, at vi ikke kun lovgiver for politikere, der kommer efter os, men også for os selv, hvilket grundlæggende er det, der ligger i Enhedslistens spørgsmål.
Karina Adsbøl (DF), 2016-05-09:
Tak for det.
SF var jo også med til at nedsætte Vederlagskommissionen og til at sige, at de ville stemme for, hvad Vederlagskommissionen kom frem til.
Det er jo sådan, at vi tidligere har behandlet det her i Folketingssalen, hvor Enhedslisten og Dansk Folkeparti var enige om det med folketingsmedlemmernes pensionsalder, men der stemte SF imod.
Måske kan ordføreren redegøre for, hvad der er sket i forhold til det holdningsskifte, sådan at man stemmer for det i dag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-09:
Der er ikke sket noget holdningsskifte.
Hvis ordføreren hørte efter, ville hun have hørt, at det allerførste, jeg sagde, var, at vi i SF syntes, at det var godt at nedsætte en Vederlagskommission, som kunne komme med input til, hvordan man kunne skrue de her vederlag, eftervederlag, pensioner osv. sammen i fremtiden.
Der, hvor vi har skiftet holdning, er, med hensyn til at vi syntes, at det var for bastant at sige, at man skulle følge det i et og alt.
Altså, det er jo os herinde, der må tage stilling til de konkrete politiske udmeldinger, og der mente vi simpelt hen at den lønstigning, som blev foreslået af kommissionen, var alt for markant.
Vi var jo ikke det eneste parti.
Der gik meget, meget kort tid, før en lang række partier sagde, at den samlede pakke, som kommissionen havde fremlagt, kunne de ikke støtte.
Det kan partierne, der har lavet en aftale i dag, herunder DF, jo så heller ikke.
Så der er ikke andet i det, end at man afventede Vederlagskommissionens arbejde, som vi egentlig synes der er gode dele i, men der er også dele, vi ikke støtter.
Det er jo derfor, vi også har fremsat nogle forslag.
Det er for at sige, at vi ikke synes, vi skal have en stor lønstigning, og at vi så heller ikke synes, at det skal modsvares af, at man ikke kigger på de her pensionsordninger.
Jeg blev valgt ind som 28-årig, og mine pensionsrettigheder synes jeg da alligevel er lidt voldsomme i forhold til min bror, der startede som tømrer som 16-årig og må forventes at gå på pension meget, meget sent.
Så det er jo den sammenlignelighed, vi tager udgangspunkt i.
Mange af os herinde har jo også uddannelser, og vi har jobmuligheder, hvis ikke vi skulle sidde herinde.
Så det er egentlig det, vi spørger ind til.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-09:
Det er jo, fordi vi ser det, vi beskæftiger os med, som en helhed.
Og vi har da taget til efterretning, at der har været kritik af, at man har kunnet få pensionen udbetalt tidligere end i forhold til arbejdsmarkedspensionsordningerne, og det tager vi jo så konsekvensen af i den aftale, vi har indgået.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-09:
Altså, hvis man har 3-4 år i Folketinget, kan man optjene en utrolig høj pension i forhold til en, som fru Pernille Skipper også var inde på, med et helt almindeligt lønarbejde, som skal bruge ufattelig lang tid på at komme i nærheden af at optjene det, som vi kan gøre i løbet af en valgperiode herinde.
Og det er størrelsen på det og ikke pensionsalderen, som jeg spørger om ministeren synes er rimelig.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-09:
Men det er jo, fordi vi har en opfattelse af, at det er vigtigt, at politikernes vederlagsforhold samlet set er rimelige.
Og det synes vi de er med de ændringer, vi har indgået en aftale om i dag.
Henrik Sass Larsen (S), 2016-05-09:
Også herfra skal der lyde en tak til forslagsstillerne for, at vi får mulighed for at tage debatten her oven på kommissionens arbejde.
Og også herfra er der en glædelig konstatering af, at der i dag er indgået en aftale mellem en bred kreds af partier i Folketinget, som på ansvarlig vis adresserer nogle af de problemstillinger, som har været mest iøjnefaldende, for så vidt angår politikernes vederlag og pension.
Jeg synes, det er godt, at vi har fået en ny aftale om eftervederlag, som nedsætter grænsen.
Jeg synes, det er godt, at vi har lavet en aftale, som sikrer en ansvarlig regulering fremadrettet, altså at man også har mulighed for at lade pensionsalderen stige, sådan at det kommer i sync med det øvrige arbejdsmarked, og sådan at det fremadrettet vil blive folkepensionsalderen, som er gældende.
Jeg synes også, det er godt, vi har fået bragt orden i forhold til at overgå fra det ene vederlag til det andet med hensyn til at være fuldtidspolitiker.
Så alt i alt er det nogle sunde, gode elementer, som indgår i aftalen her, hvor det er værd at bemærke, at vi ikke har taget kommissionens anbefalinger om kraftige lønstigninger til os.
De bliver ikke til noget.
Men jeg synes, man adresserer alle de større problemstillinger, der har været i den her forbindelse.
Så vil der selvfølgelig altid opstå en debat om, hvad der er rimeligt.
Det er jo en lidt subjektiv debat, som jo nok skal give anledning til, at man ligger forskellige steder.
Der er nogle, har jeg bemærket mig, der synes, at lønninger og vederlag og andet burde sættes markant i vejret, og der er andre, f.eks. mange af forslagsstillerne, som synes, det skal sættes markant ned.
Jeg er i lighed med finansministeren af den opfattelse, at niveauet samlet set er rimeligt, og det er det, vi står fast på, og derfor synes vi, vi alt i alt har landet en meget, meget fornuftig aftale, som for hovedpartens vedkommende adresserer mange af de beslutningsforslag, som der her er fremsat af forslagsstillerne.
Pernille Skipper (EL), 2016-05-09:
Jeg vil prøve at høre, om jeg kan få et svar ud af hr. Henrik Sass Larsen, som jeg ikke fik ud af finansministeren.
Jeg er sådan set fuldstændig enig i det, ordføreren siger, om, at vi ikke skal have højere lønninger til politikere, og at der ikke er behov for det.
Vi har det så rigelig fint alle sammen for at sige det mildt.
Det er rigtig dejligt, at pensionsalderen nu øjensynlig endelig bliver ændret efter årelangt pres for at få det til at ske.
Men hvordan kan det dog være, at man så samtidig fra Socialdemokraternes side kan forsvare at bevare den urimelig høje pensionsordning?
Hvorfor er politikere berettiget til en så markant højere pension end alle andre hårdtarbejdende mennesker?
Henrik Sass Larsen (S), 2016-05-09:
Som jeg også sagde i mit indlæg, er der nogle, der argumenterer for, at lønningerne er for høje, og nogle, der argumenterer med, at de er for lave.
Og jeg forstår, at Enhedslistens fremmeste mål er at nedbringe lønninger, nok ikke sådan generelt i samfundet, men herinde.
Og jeg er enig med finansministeren i, at det skal ses som et samlet hele, og sådan er det vel egentlig også, når vi kigger på overenskomster og aftaler på arbejdsmarkedet i øvrigt.
Der ser man jo på alle forhold under et, i forhold til hvad der er niveauet.
Så derfor synes jeg, det er rimeligt.
Man kan jo anlægge alle mulige synspunkter på det, og jeg ved godt, at man givetvis kan høste stor popularitet på at fortælle, at man går ind for at nedsætte politikernes lønninger og andet.
Men jeg tror, man skal have et ordentligt og passende niveau, både hvad angår pension og løn, for at der også fremadrettet er folk, der vil stille sig til rådighed i forhold til offentlige hverv.
Pernille Skipper (EL), 2016-05-09:
ikke interesseret i, hvad nogle argumenterer for.
Jeg er interesseret i, hvad Socialdemokraterne argumenterer for.
Og lad os endelig se det som et samlet hele, ja, og derfor spørger jeg: Hvordan kan det være, at man hos Socialdemokraterne er nået frem til, at det samlede hele er passende og er på et ordentligt niveau?
For hvis det her samlede hele, vi står over for, gennemføres, som aftalepartierne har lovet, så vil det betyde, at politikerne bevarer en forholdsvis høj løn og en ikke bare forholdsvis høj, men astronomisk høj pension.
Hvordan er man hos Socialdemokraterne nået frem til, at politikere skal have så markant bedre forhold end andre mennesker?
Henrik Sass Larsen (S), 2016-05-09:
Det er vi på nøjagtig samme måde, som kommissionen har gjort, nemlig at vi har lagt alle tingene sammen og kigget på, hvad niveauet har været historisk, og hvad det er fremadrettet.
Kommissionen foreslog så, at man skulle nedbringe pensionsrettighederne, som vi i øjeblikket har i Folketinget, og til gengæld skulle lønnen sættes kraftigt op, så status blev bevaret uændret.
Når vi nu siger, at vi ikke vil sætte lønningerne og vederlaget meget op, så er logikken i det, at vi synes, at det samlet set er meget rimeligt at have den pensionsordning, som der nu engang er.
Man kan jo diskutere frem og tilbage, om det er rimeligt eller ej, og om, hvad politikere kan opnå og dit og dat. Men man skal jo være klar over, at kommissionen har fastslået, at den gennemsnitlige – i gåseøjne – levetid for en politiker herinde er 7-8 år, tror jeg.
Derfor bliver det jo ikke samlet set nogen kurfyrstelig sum, man kommer ud med, også set i forhold til, hvor vanskeligt det her hverv er for mange mennesker.
Igen er det også et spørgsmål om, hvem man sammenligner sig med.
For nogle vil det være sådan, at det er en meget, meget høj løn.
Og for andre vil det være sådan, at det er en meget, meget beskeden løn.
Der er forskel.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-09:
Nu står ministeren der jo på vegne af regeringen, og det er regeringens synspunkter, vi gerne vil høre – vi, der har fremsat de her forslag – og derfor vil jeg bare gerne følge op på det.
For én ting er, at vi er flere, kan jeg forstå, der er enige i, at folketingsmedlemmernes løn ikke skal sættes så markant op som foreslået, men det her forslag handler jo om pensionsalder og pensionsniveau.
Og der vil jeg bare gerne forstå det helt rigtigt, altså at ministeren mener, at pensionsniveauet er passende – at størrelsen på pensioner, f.eks. efter en 4-årig periode, det, man kan optjene i den periode, er passende.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-09:
Nu turde jeg jo ikke tage fejl af alderen en gang til, så jeg har netop slået ordførerens alder op og kan, hvis Wikipedia ikke lyver, konstatere, at ordføreren er 49 år.
Det kan bekræftes; det er godt.
Så mit spørgsmål er egentlig: Hvornår kan ordføreren efter de regler, som der er lavet en aftale om i dag, selv begynde at hæve sin pension fra Folketinget?
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-09:
Tak til ministeren for den her gennemgang.
Det er selvfølgelig interessant, at en række partier har indgået en aftale her op til dagens debat.
Det viser jo grundlæggende, at det pres, der ikke mindst fra Enhedslistens side er blevet lagt de seneste 10-15 år – så længe, jeg nærmest kan huske – omsider er ved at bære frugt, så vi kan få rettet op på nogle af de værste privilegier, som findes herinde.
Men jeg skal bare lige helt forstå aftalen, for det må vi også bruge den her debat til: Hvornår kan ministeren med de nye regler selv gå på pension eller begynde at hæve sin ministerpension?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-09:
Det vil jeg gå ud fra jeg kan, når jeg træder ud af regeringen og Folketinget.
Nu må spørgeren jo huske på, at jeg er 68 år, så jeg får også på et eller andet tidspunkt folkepension.
Altså, sådan vil det nok være.
Men jeg vil da gerne kvittere for hr. Pelle Dragsteds bemærkninger om, at vi nu har taget fat på det her, og det er jo sådan set også meningen, at vi får løst nogle af de problemer, der har været til almindelig, offentlig debat, og hvor Vederlagskommissionen er kommet med nogle forslag.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-09:
Nu holder ministeren sig jo så godt, at jeg faktisk ikke var klar over den fremskredne alder.
Mit spørgsmål handler selvfølgelig om, at hvis vi nu ser på ministeren og andre ministre og folketingsmedlemmer, som f.eks. er 50 år, men som på nuværende tidspunkt sidder i Folketinget og har siddet her i en årrække, f.eks. siden 2005, hvornår kan de så fremadrettet begynde at hæve den optjente pension?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-09:
Som jeg redegjorde for, er det er et af de spørgsmål, vi skal have afklaret nærmere.
Pernille Skipper (EL), 2016-05-09:
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre om, er niveauet.
For fuldstændig som finansministeren selv siger, ville pensionsalderen automatisk følge med nedad, hvis man lavede en bidragsfinansieret ordning.
Hvad er grunden til, at man insisterer på at fastholde en enormt høj pension for politikere og ministre?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-09:
Vederlagskommissionens forslag gik jo på, at man skulle sætte folketingsmedlemmernes løn op, mod at man så skulle lave en arbejdsmarkedspension.
Men i og med at partierne bag aftalen ikke synes, at ministres og folketingsmedlemmers løn skal sættes op, bortfalder den anden del af ligningen jo sådan set, og så er der heller ingen grund til at se på pensionsordningen, som den er i dag.
For det var jo en deal, kommissionen foreslog: Sæt lønnen op, og reguler pensionsordningen.
Vi har sagt, at vi ikke synes, lønnen skal sættes op, og som konsekvens af det ser vi heller ikke på pensionsordningen.
Pernille Skipper (EL), 2016-05-09:
Undskyld, det kan godt være, det bare er mig, men det er simpelt hen en mærkelig logik.
Jeg har aldrig hørt noget lignende, tror jeg.
Altså, der kommer et forslag fra en kommission, som er, at lønnen bliver sat op, og pensionen bliver sat ned.
Og så konkluderer man – heldigvis da – at der ikke er behov for lønstigninger.
Hvordan det dog skulle retfærdiggøre, at man fastholder nogle enormt høje pensioner, altså pensioner, hvor vi politikere på få år optjener det samme i pension, som det tager årtier for en gennemsnitlig lønmodtager at tjene op – hvordan det er retfærdiggjort af, at lønnen ikke bliver sat op – går simpelt hen over min forstand.
Det tror jeg lige ministeren skal prøve at forklare igen, bare så jeg kan være med.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-09:
Jeg er da ked af, at vi har nået ordførerens kapacitetsgrænse med hensyn til at forstå, hvad der foregår her i salen.
Det er da en indrømmelse, der er til at tage og føle på.
Det er jo, fordi vi synes, man skal se på det her som en helhed, altså de her ting, vi beskæftiger os med.
Udgangspunktet for den her øvelse var, at man skulle bede Vederlagskommissionen om at komme med et samlet forslag, men da der jo ikke har været tilslutning til at tage Vederlagskommissionens forslag i sin helhed, er vi så efterladt med, at der er nogle af de elementer, der indgår, hvor vi ikke følger kommissionen.
Og vi har altså valgt at sige, at vi ikke sætter folketingsmedlemmernes løn op, vi fastholder den på det nuværende niveau, og til gengæld ser vi heller ikke på pensionsordningen.
Pelle Dragsted (EL), 2016-05-09:
Jeg anerkender også fuldt ud ikke mindst Det Konservative Folkepartis medlemmers stædige arbejde.
Jeg synes, at politikere, i hvert fald de fleste, arbejder rigtig meget.
Men det er jo stadig væk et spørgsmål om niveauet.
Og jeg vil sige, at da jeg blev valgt ind, tjekkede jeg, hvad jeg ville nå at optjene i pension – nu har vi jo en rotationsregel, der gør, at vi ikke kan genopstille – på de 4 år.
Det synes jeg var interessant at se.
Jeg blev faktisk meget overrasket over, hvor store de privilegier, vi har, er, og jeg vil egentlig bare anbefale dem, som ikke har gjort det endnu: Prøv at gå ind og regn ud, hvad det er, I optjener, for jeg tror faktisk, at det måske kunne ændre debatten lidt fremadrettet, så vi kunne kigge på, om det er helt rimeligt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-09:
Bare for at være helt sikker: DF støtter altså B 63 i forhold til netop også at kigge på de meget uensartede regler, der er for optjening af fuld pension og for pensionsstørrelsen.
Nu taler jeg ikke om pensionsalder, men om pensionsstørrelsen.
Det støtter DF?