runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2013-04-26:
Hvis der er balance i det her, er det det samme, som hvis jeg gav mit ene barnebarn en 25-øre og den anden fik en 50-kroneseddel, og så kunne de gå ned og hygge sig og købe sig en is for pengene.
Der er jo balance, de har fået lidt hver.
Beskæftigelsesministeren sagde, at det danske forhandlingssystem er unikt, og det er jeg fuldstændig enig i.
Så kan man lave rigtig, rigtig mange ting, f.eks. også hvis man bruger det rigtig gode redskab, der hedder lokalaftaler, hvor ansatte hjælper ledelsen med at udføre ledelsesretten.
Det begrænser man nu, hvis man kommer til bare en lille smule at give ledelsesretten tilbage.
Når hele det øvrige samfund har fundet ud af, at det er rigtig godt at deles om ledelsesretten, når socialdemokrater i årtier har talt om, at det er en rigtig god idé, at vi deles om ledelsesretten og giver mere ud til medarbejderne, fordi vi får mere produktivitet, mere kreativitet og en meget større ydelse ud af det, hvorfor går regeringen så den modsatte vej og tager ledelsesretten tilbage til arbejdsgiverne?
Det giver jo ineffektive arbejdspladser.
Er det ikke lidt ulogisk, hvis man vil tjene penge på de ansatte?
Mette Frederiksen (S), 2013-04-26:
Når det så er sagt, vil jeg gerne sige, at det, at ledelsen på en arbejdsplads har ansvaret for og også forpligtelsen til at lede og fordele arbejdet, er en almindelig del også i den offentlige sektor og på de offentlige arbejdspladser, der er.
Det er der altså ikke noget nyt i.
Jeg synes til gengæld, hr. Christian Juhl har meget ret i nogle af de substantielle betragtninger, hr. Christian Juhl har omkring det at bedrive ledelse, for man kan ikke bedrive ledelse, hvis ikke man inddrager sine medarbejdere på en god måde.
Og som jeg sagde det i udvalget tidligere i dag, tror jeg ganske enkelt ikke, det er muligt at være leder på en skole og få den skole til at fungere godt, hvis ikke man dagligt har øje for, ikke alene at børnene trives, men også at ens medarbejdere gør det.
Og det kræver selvfølgelig indflydelse på de beslutninger, der træffes.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-04-26:
Det fremgår af dagens aviser, at der i regeringen har været diskussion om det her indgreb, at der er blevet rejst indvendinger imod, at indgrebet skulle foretages, argumenterne er blevet frembragt i regeringsarbejdet internt om, at det var en dårlig idé.
Kan ministeren redegøre for nogle af de argumenter imod indgrebet, som regeringen så til sidst valgte at sidde overhørig?
Mette Frederiksen (S), 2013-04-26:
Jeg tror, at de fleste har det sådan, at det at skulle beslutte at gribe ind i en lovlig konflikt på det danske arbejdsmarked er en uhyre svær beslutning.
Selvfølgelig er det sådan, når man træffer en sådan beslutning som regering, at man diskuterer den.
Når det så er sagt, er regeringen altså selvfølgelig efter grundige overvejelser kommet til den konklusion, at det ikke ville være klogt at lade lockouten fortsætte, for ligegyldigt hvordan vi vender og drejer det, har en lockout på undervisningsområdet konsekvenser.
Det har konsekvenser for de børn, der mangler strukturen i hverdagen, savner deres kammerater, mangler læring, viden og undervisning.
Det har betydning for de mere udsatte børn, som i særlig høj grad har behov for en specialiseret undervisning.
Det har betydning for de voksne, der går på AMU-kursus, som måske i værste fald går glip af en jobmulighed, fordi de ikke kan efter- og videreuddanne sig, og det har konsekvenser for de unge mennesker, der lige om lidt skal tage deres afgangsprøve fra 9. klasse.
Derfor er tidspunktet for at slutte lockouten det rette.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-04-26:
Det er helt rigtigt, at det har dårlige konsekvenser for hele det danske samfund, at der er sådan en konflikt på et vigtigt område af arbejdsmarkedet, og derfor vil jeg da også gerne mane til besindelse, for det kunne måske tænkes, at årsagen til, at vi overhovedet fik denne konflikt, var, at parterne – begge eller den ene – vidste, at der på et tidspunkt ville komme et indgreb, således at man blev reddet fra at gå konflikten til at bitre ende, hvor man blev nødt til at acceptere modpartens krav, fordi f.eks. pengekassen er tom?
Altså selve det, at ministeren og regeringen nu griber ind, kan det måske forårsage, at vi får flere konflikter i Danmark, fordi alle ved, at man alligevel ikke går til den bitre ende, men bliver på et eller andet tidspunkt reddet med et kompromisforslag, som en regering strikker sammen?
Mette Frederiksen (S), 2013-04-26:
Hvis man ser historisk på det, har vi jo haft konfliktforløb i Danmark med begge resultater, om man vil, eller med begge afslutninger.
Vi har også nyere eksempler på konflikter, der forløber også igennem en længere periode og finder sin forhandlingsmæssige afslutning, ligesom vi har eksempler på konflikter af varierende varighed, hvor et politisk indgreb har været afslutningen derpå.
Så nej, jeg tror ikke, at arbejdsmarkedets parter på det offentlige eller private arbejdsmarked vil kunne konkludere noget på baggrund af den her konflikts afslutning.
Enhver konflikt på det danske arbejdsmarked er unik både i sin karakter, i sin udformning og også i sin afslutning.
Lige så velvillig jeg er i forhold til at diskutere det konkrete lovforslag, indgrebet i konflikten, lige så lidt velvillig er jeg i forhold til at kommentere forhandlingsforløb, hvor staten er part.
Det siger sig selv.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-04-26:
Jeg synes bare, det er underligt, for regeringen er jo også forhandlingspart.
Finansministeren skal forhandle med Danmarks Lærerforening og nogle andre inden for Uddannelsesforbundet, dem, der er ansat inden for staten.
Hvorfor har finansministeren ikke taget forhandlingerne op, også for at presse de andre til at komme til forhandlingsbordet igen?
Det undrer mig meget, for
hvis man virkelig ville have en forhandlingsløsning, ville det bedste så ikke have været at sige, at finansministeren kunne gå i spidsen og starte forhandlinger med Danmarks Lærerforening og Uddannelseforbundet?
Mette Frederiksen (S), 2013-04-26:
Da spørgsmålet til forveksling ligner det forudgående spørgsmål, må svaret også til forveksling ligne det forudgående svar, nemlig: Jeg diskuterer gerne det lovforslag, der behandles, jeg diskuterer gerne det principielle i indgrebet, men når det drejer sig om staten som offentlig arbejdsgiver, kommenterer jeg selvfølgelig ikke på forhandlinger.
Lars Dohn (EL), 2013-04-26:
Nu er beskæftigelsesministeren jo også samtidig arbejdsmiljøminister.
Og jeg vil da nævne tre punkter, hvor man, hvis man vedtager det her forslag, så går ind og laver forringelser af lærernes arbejdsmiljø.
Lærerne har aftalt sig frem til sammen med deres kommunale arbejdsgivere, at man, når man er nyuddannet lærer, så skal have en timereduktion.
Man har også besluttet at fjerne lærernes aldersreduktion, reduktionen fra det 60. år.
Der gives en kompensation for det, godt nok markant mindre end den, som gymnasielærerne får for noget, der er nogenlunde tilsvarende, og så har man så også, når man nu lægger op til tilstedeværelse på arbejdspladsen, fjernet det krav, som var i den tidligere arbejdstidsaftale om, at der så også skulle være lærerarbejdspladser.
Fru arbejdsmiljøminister, fru beskæftigelsesminister, er det den rigtige vej at gå med arbejdsmiljøet?
Lotte Rod (RV), 2013-04-26:
Det var sådan set ikke det, jeg spurgte om.
Problemet er jo, at det ikke bliver mere sandt af, at man gentager tingene, og det her lovindgreb er jo ikke alene til fordel for KL.
F.eks. ligger der jo nogle værnsregler her, som KL ikke har ønsket.
Og derfor er mit spørgsmål til hr. Per Clausen: Mener hr. Per Clausen, at det gavner det fælles projekt, vi har, for, at vi sammen skal videre om at skabe en god folkeskole, at man igen og igen står og gentager noget, der ikke er rigtigt, og som rammer lærerne på deres følelser?
Per Clausen (EL), 2013-04-26:
Regeringen har fremsat et forslag til lov, som giver arbejdsgiverne indrømmelser på de væsentlige områder på arbejdstidsområdet.
Det er rigtigt, at der er en enkelt forskel, nemlig at man har indført nogle værnsregler.
Som jeg tidligere har sagt, er der det problem med disse værnsregler, at de ikke giver medarbejderne en eneste ny rettighed.
De giver ikke mulighed for at forfølge en sag arbejdsretligt, og det vil sige, at det udelukkende er et spørgsmål om ledelsens vilje til at behandle medarbejderne godt, som kommer til at betyde noget for, om det får nogen betydning.
Jeg er nødt til at sige til den radikale ordfører: At forsøge at skabe den opfattelse hos sig selv og andre, at det er Enhedslisten, som er årsag til, at der er et tillidsproblem mellem lærerne og befolkningen og regeringen, er nok at skyde ved siden af.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-04-26:
Hr. Per Clausen ved jo nok godt, at det forholder sig sådan, at over 90 pct. af landets skoleledere er folkeskolelærere, som alle har erfaring med at undervise i folkeskolen, og mange af dem er da sådan set også medlem af Danmarks Lærerforening.
Mener hr. Per Clausen, at det forholder sig sådan, at når man bliver skoleleder, mister man den elementære viden om, at god forberedelse og efterbehandling af undervisningen er utrolig vigtigt for kvaliteten af undervisningen?
Forholder det sig sådan, at når man er skoleleder i det her land, ved man lige pludselig ikke noget om, hvad der giver god undervisning?
For det lyder jo, som om hr. Per Clausen mistænkeliggør samtlige landets skoleledere med det her angreb, som han kommer med i dag.
Per Clausen (EL), 2013-04-26:
Jeg mener, det er noget sludder.
Altså, jeg har ikke sagt noget om nogen som helst skoleledere.
Jeg har sagt noget om, hvilken mangel på rettigheder lærerne står tilbage med, når man vedtager det her lovforslag.
Så vil jeg bare sige, i forhold til hvad der i øvrigt foregår, at ude på folkeskolerne har jeg tilladt mig at lytte til, hvad lærerne siger, og jeg har i stor udstrækning formuleret en politik ud fra en opfattelse af, at de nok ved, hvad der skal til, og ud fra det, som jeg mener var Socialdemokraternes, SF's og Radikale Venstres holdning for ikke så lang tid siden, nemlig at vi skulle vise medarbejderne større tillid, lade dem få større indflydelse på deres arbejde, så de kunne bruge deres uddannelse til at lave en ordentlig, kvalificeret service.
Jeg synes ikke lige, det her lovindgreb falder så smukt i tråd med det.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2013-04-26:
Jamen det er egentlig interessant, for det forholder sig jo sådan, at formanden for Danmarks Lærerforening selv har været ude at foreslå, at man kunne tage udgangspunkt i aftalen for tjenestemænd på det statslige område.
Og jeg synes, det er relevant også at få at vide, hvordan det kan være, at når det står til Danmarks Lærerforening, må samtlige af landets friskolelærere og efterskolelærere gerne have lov til at arbejde efter de forhold, der er på tjenestemændenes område for statens vedkommende, men at samtlige af landets folkeskolelærere ikke kan arbejde efter den aftale.
Regeringen har sådan set kigget på, at Danmarks Lærerforening selv har været ude at foreslå noget i de her forhandlinger.
Det leverer regeringen så.
At Danmarks Lærerforening så bagefter ikke rigtig kan stå ved det, man selv har foreslået, er måske også det, der er et problem i den her sag.
Jeg vil spørge, om hr. Per Clausen ikke mener, at det faktisk netop er udtryk for, at regeringen har hørt det, som Danmarks Lærerforenings formand har bedt om, at man kiggede på tjenestemændenes aftale for statens vedkommende.
Per Clausen (EL), 2013-04-26:
Det, som Danmarks Lærerforening sagde, var, at de syntes, det ville være en god idé at tage den arbejdstidsaftale med den månedsnorm, der eksisterede dér, vel vidende at den ikke var særlig velegnet til undervisningsområdet, men at man som alternativ til det skulle have mulighed for at lave lokalaftaler.
Dermed ville man nemlig være rimelig sikker på, at der blev lavet lokalaftaler.
Og samtidig med det tog man jo også sådan vinden lidt ud af den der snak om, at det her handlede om at normalisere arbejdstidsreglerne for lærere.
For når man så selv kommer med et regeringsindgreb, siger man, at det slet ikke kan lade sig gøre at lave arbejdstidsregler for lærere ligesom for andre mennesker, for det er helt anderledes.
Og det har man helt ret i.
Derfor er udgangspunktet at lave nogle aftaler, som er tilpasset undervisningsområdet, og som tager hensyn til medarbejderne, i stedet for at lave nogle arbejdstidsregler, som ensidigt tager hensyn til ledelsen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2013-04-26:
Jeg synes jo, der er total mangel på sammenhæng i det, som hr. Per Clausen siger i sit tidligere indlæg i dag i forbindelse med anden behandling, og så det, der bliver sagt nu.
I forbindelse med anden behandling bliver der sagt, at det her er et ensidigt indgreb, og at det her ophøjer KL's udspil til aftale til lov.
Det er det, hr. Per Clausen siger.
Så indleder hr. Per Clausen sin nuværende tale med at sige, at han er glad for, at beskæftigelsesministeren hele tiden har holdt fast i retten til lokale aftaler.
Så bliver jeg jo nødt til at spørge: Hvem er det egentlig, der har haft et ønske om, at man skulle bevare retten til at lave lokale aftaler?
Er det KL, eller er det Danmarks Lærerforening?
Det synes jeg måske var rimeligt hr. Per Clausen svarede på, når hr. Per Clausen påstår, at det er KL's, der ophøjes til lov her.
Per Clausen (EL), 2013-04-26:
Jeg mener ikke, at der i KL's udspil ville være noget, der forbød, at man lavede lokalaftaler, men det er korrekt, at KL gerne ville skabe nogle vilkår, hvor det blev irrelevant for ledelserne at lave lokalaftaler.
Det er sådan set også irrelevant ud fra et rent ledelsesmæssigt synspunkt i det, man nu vedtager, men pointen er, at der jo sidder masser af mennesker, gode socialdemokrater og SF'ere og enkelte Enhedslistefolk rundtomkring i kommunerne og såmænd også nok nogle radikale nogle steder, som gerne vil lave lokalaftaler, og det kan de stadig væk gøre, på trods af at Venstre gerne så den mulighed fjernet.
Så fru Pernille Rosenkrantz-Theil kan tage det helt roligt.
Det viser faktisk, at det socialdemokratiske-SF-flertal i KL og den socialdemokratisk ledede regering i Danmark her i Folketinget trods alt stadig væk på nogle områder er at foretrække frem for Venstres politik.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2013-04-26:
Det, vi har at gøre med, er jo, at lærerne har været enormt nervøse ved den formulering, der var KL's tekst, der handlede om, at lederen skulle forhandle med læreren.
Det vil sige, at fra lærerside har det været enormt vigtigt, at man fik slået fast, hvordan reglerne var på det her punkt, og der er det præcist, sådan som hr. Per Clausen siger i sin indledning, nemlig, at beskæftigelsesministeren holdt fast i – og det står i lovforslaget – at den måde, man kan lave lokalaftaler på, er intakt.
Det er altså et lærerkrav, og det er det
En ting er, at hr. Per Clausen kan være uenig i det lovforslag, der ligger, og gerne ville have haft, at der var nogle andre punkter med – fair nok – det er jo en uenighed, man kan have, men hvis vi skal bevæge os ud over isen og skal få parterne til at kunne se hinanden i øjnene på mandag rundtomkring på skolerne, så er det vel fuldstændig afgørende, at vi også med en eller anden sanddruhed fortæller, hvad det er, der står i det her udspil.
Jeg mener, at det er på kanten af at være decideret løgn, når hr. Per Clausen står og siger i sin tale tidligere i dag, at det her er KL's udspil, der bliver ophævet til lov.
Hr. Per Clausen kan være uenig i det, der ligger, men at sige, at det er KL's udspil, der bliver ophøjet til lov, mener jeg simpelt hen er på kant af at være decideret løgn.
Per Clausen (EL), 2013-04-26:
Nu har jeg måske lidt svært ved at tage det helt alvorligt, når man siger, at jeg er på kanten af at sige noget, der er decideret løgn.
Hvis fru Pernille Rosenkrantz-Theil mener, at det, jeg siger, er løgn, skal hun bare sige det.
Så vil det blive behandlet med udgangspunkt i den respekt, jeg har for det udsagn.
Jeg vil bare sige, at kendsgerningen her er, at i det lovforslag, vi nu vedtager, og hvis fru Pernille Rosenkrantz-Theil ikke har opdaget det, er det på tide, at hun får det læst, fremgår det klart, at det, der er udgangspunktet, er, at arbejdstid aftales mellem lederen og den enkelte lærer.
Det er sådan det, der er udgangspunktet, det er grundsynspunktet, og det er derfor, at man ophæver over 79 – tror jeg – lokalaftaler med et pennestrøg med den her aftale, så udgangspunktet er, at det er en sag mellem lederen og den enkelte lærer, men så eksisterer der, og det har beskæftigelsesministeren ret i, stadig væk muligheder for at lave en lokalaftale.
Den mulighed ville også have eksisteret med KL's udspil.
KL's udspil ville ikke forbyde, at der ville være lokalaftaler.
Så derfor er der på det område ikke nogen forskel.
Mette Frederiksen (S), 2013-04-26:
Nu kender jeg jo hr. Christian Juhl rigtig godt.
Det er da ikke min forventning.
Ikke desto mindre vil jeg gerne sige to ting.
Og det andet, jeg gerne vil sige, er, at lovforslaget her ikke er ensidigt i forhold til KL.
Der er ændringer i forhold til de arbejdstidsregler, der gælder i dag, ja, men der er også elementer, der handler om lærerens tryghed i hverdagen, som handler om lærerens økonomi, og som handler om lærerens kompetencer.
Per Clausen (EL), 2013-04-26:
Jeg er nødt til at sige, at det, jeg ved efter at have stillet rigtig mange spørgsmål, er, at der er tale om et ensidigt indgreb.
Bare et eksempel: Jeg foreslog finansministeren, at man skulle løse det med uenigheden om størrelsen af kompensationen for fjernelsen af den her mulighed for lærerne til at gå ned i tid, når de er fyldt 60 år, ved at lave en faglig voldgift eller have en neutral opmand til at tage stilling til det i stedet for at insistere på, at Finansministeriet skulle fastlægge det ensidigt.
Og hvis man ikke selv vil foretage sig et eneste skridt i forsonende retning, som har noget som helst indhold, så kan det ikke nytte noget at bebrejde mig, at jeg kritiserer det, man gør.
Frank Aaen (EL), 2013-04-26:
Der har været søgt aktindsigt i adskillige bunker af dokumenter vedrørende det her forløb.
Hver gang er der kommet svar, inden for det man kalder reglerne, og de har så indeholdt en masse dokumenter, man ikke ville udlevere.
Og hver gang forsvarer man sig med, at sådan er reglerne.
Nu er reglerne altså sådan, at noget skal man udlevere, men der er ingen regler, der siger, hvad man ikke må udlevere.
Man må gerne udlevere de dokumenter, som man synes offentligheden har behov for at se, og derfor spørger jeg bare igen: Hvis regeringen ikke har noget at skjule, hvis alt er gået til, som man siger, at det er gået til, hvorfor fremlægger man så ikke bare alle dokumenter, så alle kan se, at sådan er det gået til, regeringen har ret, der er ikke noget at skjule.
Hvorfor skjuler man sig bag regler og siger, at der er ting, man ikke vil udlevere?
Mette Frederiksen (S), 2013-04-26:
Man er altid velkommen til at stille de spørgsmål, man gerne vil stille, og vi skal nok besvare dem.
Men spørgsmålet er jo, om det her ikke handler om noget andet, nemlig en politisk uenighed, og den er sådan set o.k.
Det er en politisk uenighed.
Vi mødes i Folketingssalen, vi har lagt et lovforslag frem, vi har ikke flertal for det, vi repræsenterer ikke 90 mandater.
Der er en række partier, der stemmer for, der er partier, der stemmer imod.
Det er en almindelig – skulle jeg til at sige – men også reel politisk uenighed.
Når røgen så har lagt sig også i forhold til det her indgreb, for det er svært at gribe ind i en konflikt, og det er også svært at lægge et lovforslag frem, når der ikke er en mælingsskitse, er det mit håb, at vi kan samles om at udvikle ikke alene folkeskolen, men i det hele taget vores uddannelser.
Karina Adsbøl (DF), 2013-04-26:
Ministeren siger, at man kan søge aktindsigt, og så kan man jo søge om, om man kan få de her akter at se, men så tænker jeg jo på i forhold til offentlighedsloven: Hvad så, hvis offentlighedsloven bliver stemt igennem inden?
Hvordan ser det så ud i forhold til at få de her akter belyst?
Vil ministeren redegøre for det?
Mette Frederiksen (S), 2013-04-26:
Jeg vil sige det på den måde, at i de seneste par døgn har jeg beskæftiget mig mere intenst med uddannelsespolitik, end jeg har nået at gøre i resten af mit liv, og det har jeg forsøgt at varetage så godt, som jeg overhovedet kunne.
Men jeg vil ikke påstå over for Folketinget, at jeg kan redegøre for offentlighedsloven.
Karina Adsbøl (DF), 2013-04-26:
Det slap ministeren jo meget nemt om ved.
Men kan ministeren så garantere for, at Folketinget eller andre interesserede kan få de her akter, uanset om offentlighedsloven bliver gennemført?
Det kan være, at ministeren kan give en garanti for det, fordi det her har jo været lovbehandlet, inden offentlighedsloven kommer til at træde i kraft, så det kan ministeren jo redegøre for.
Mette Frederiksen (S), 2013-04-26:
Når man søger om aktindsigt i et ministerium, er der heldigvis ikke en politisk indblanding i, hvilke akter der udleveres, og derfor, hvis man ønsker at søge aktindsigt i den her sag som alle andre, skal man indgive en ansøgning, og så vurderes den juridisk, administrativt i det ministerium, hvori man søger aktindsigten.
Her adskiller den her sag sig ikke fra andre.
Pernille Skipper (EL), 2013-04-26:
Tak for det.
Jeg vil gerne følge op på det, hr. Frank Aaen spurgte om.
Ministeren svar er jo, at det her handler om politiske uenigheder.
Det kan jeg jo bekræfte.
Vi er politisk uenige om arbejdstidsreglerne.
Men der er jo også et andet element, og det er noget af det, man oplever, når man taler med lærerne.
De er meget, meget bekymret for, at der har været aftalt spil, og uagtet det politiske indhold om arbejdstidsreglerne er vi også bekymret for, at der har været aftalt spil.
Jeg tror, at ministeren er helt bekendt med, at der har været søgt aktindsigt efter gældende regler, og at den aktindsigt er blevet afvist.
Men ministeren har mulighed for at fremlægge de her dokumenter, så vi alle sammen kan se, at der ikke er noget at bekymre sig for.
Hvorfor vil regeringen ikke gøre det?
Mette Frederiksen (S), 2013-04-26:
Det er ikke ualmindeligt på det danske arbejdsmarked, at der koordineres forud for overenskomstforhandlinger både på arbejdsgiver- og arbejdstagerside.
Det tror jeg er helt almindeligt brugt, og at det har været brugt i mange sammenhænge.
Som jeg har sagt til udvalget og Folketinget ad flere omgange, er det mig oplyst, at hvad angår tilblivelsen af lovforslaget her, har der været teknisk afklaring med KL i spørgsmål, der vedrører overenskomst.
Så er der sådan set ikke mere at sige til det spørgsmål.
Pernille Skipper (EL), 2013-04-26:
Jamen så har jeg jo svært ved at forstå, hvorfor vi ikke må se dokumenterne, der ligger forud.
Hvis alt det, der er foregået, er så tilforladeligt, hvis ministeren åbent og ærligt har sagt alt, hvad der er foregået, hvorfor må vi så ikke se dokumenterne?
Hvorfor må Danmarks Lærerforening ikke se dokumenterne?
Mette Frederiksen (S), 2013-04-26:
Jeg har fået spørgsmålet i udvalgsbehandlingen og har der svaret følgende, som jeg gerne gengiver, nemlig at hvis man ønsker at ansøge om aktindsigt i det her spørgsmål, som på alle andre områder, kan man selvfølgelig gøre det.
Det er ikke op til mig som minister at vurdere, hvad nogle har ret til, når de søger om en aktindsigt.
Det skal selvfølgelig være en juridisk vurdering, sådan som det er i alle mulige andre sager.
Når det er sagt, vil jeg gerne sige – og det bliver så en gentagelse – at som det er mig oplyst, har der været noget teknisk afklaring med KL i overenskomstmæssige spørgsmål, hvad angår det her lovforslag.