runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2014-01-30:
Ja, det er jo heldigt, at vi har et rigtig godt politi, vi har bare for få af dem til at løse alle de andre opgaver, der også ligger, fordi bandeproblemerne giver så meget arbejde.
Så det med at bruge planloven er altså ikke den vej, man skal gå, hvis man vil ramme rockerne; den skal man bruge for at undgå, at der overhovedet sker noget som helst i et villakvarter, men det er jo heller ikke hensigtsmæssigt.
Det, som jeg ville spørge om nu her i den her runde, var det med, at ministeren afviste det her med den intimiderende adfærd, som nogle har over for politiet, når politiet står og er ved at lave det, der hedder en politiforretning, altså når de står og arbejder med et eller andet.
Ministeren siger, at det allerede i dag er ulovligt at udøve vold mod eller komme med trusler om vold mod politiet.
For der kommer jo en bil – eller tre biler – fyldt med bandemedlemmer iført skudsikre veste, som danner ring omkring politiet, og som dermed skaber en intimiderende atmosfære, der gør, at politiet må kalde på rygdækning.
Hvad vil ministeren gøre for at hjælpe politiet i den situation?
Karen Hækkerup (S), 2014-01-30:
Politiet gør rigtig meget, når de observerer sådan en situation, og det skal de selvfølgelig gøre, for de mennesker, som er havnet i det her, er jo uforvarende havnet i et mareridt.
Fra de sager, som vi gennemgik på det timelange samråd, vi havde for ikke så længe siden, husker jeg nogle tal, jeg læste op, og jeg tror, det var omkring 900 gange på nogle få måneder, at politiet havde patruljeret forbi nogle af de her bestemte steder.
Det siger jeg bare for at understrege, at politiet jo altså gør rigtig meget for at være synlige, for at holde øje med, hvad der sker, for at se, om der på nogen som helst måde foregår noget, der gør, at man kan gå ind og lukke stedet, enten med hashklubloven eller rockerloven i hånden.
Man har også haft noget lukket ned, bl.a. i Nakskov, så sent som kort før jul.
Så det instrument, som ligger i rockerloven, virker jo på den måde.
Det, vi kan gøre i stedet for at gå ud og lave en lov, der bare forbyder rockerborge – selv om det ville være den nemme løsning, men den er ikke mulig i forhold til vores grundlov – er at hjælpe kommunerne til, at de kan få lavet servitutter, sørge for, at der ikke kan komme nye rockerborge, sørge for, at de får et sted at henvende sig, hvis de er i tvivl, et sted, hvor der sidder nogle eksperter, de kan spørge til råds.
Peter Skaarup (DF), 2014-01-30:
Kunne man dog ikke opfinde noget, hvis ikke noget nyt, så i hvert fald noget, der har været brugt i andre sammenhænge, til at bekæmpe de her fænomener?
For justitsministeren er jo lige nu justitsminister, og der sidder jo lige nu en regering bestående af Socialdemokraterne og De Radikale, som har mulighed for at påvirke tingene, påvirke tingene ude i virkeligheden, hvor borgerne lever.
Vi ser altså i øjeblikket den ene rockerborg blive etableret efter den anden, også nye rockerborge.
I Bagsværd, tæt på en børnehave, er der nu en rockerborg, med den nye hollandske rockerklub; i Nykøbing Falster ser det også ud til at der er ved at blive oprettet en rockerborg, og i Vanløse har man nu levet med konsekvenserne i månedsvis, ja, næsten i årevis, af den manglende indgriben fra myndighedernes side.
Så hvad gør regeringen?
Sidder man med armene over kors?
Karen Hækkerup (S), 2014-01-30:
Jamen jeg tror, alle mennesker godt kan forstå lige præcis de menneskers frustration, for der var ikke nogen af os, der ville ønske at stå i deres sted.
Det, vi kan gøre som lovgivere, er at afsøge mulighederne for, hvad man kan gøre for at hjælpe.
Det, der blev lavet, i øvrigt under den tidligere SR-regering for mange år siden, var en rockerlov, som gav mulighed for, at man kunne gå ind og lukke stederne ned.
Jeg tror endda også, at det var den tidligere SR-regering – sikke nogle gode ting, de fik lavet dengang – der lavede hashklubloven, som giver mulighed for, at man kan gå ind og lukke stederne ned, hvis der altså foregår salg af hash.
De to love kan politiet bruge til at vurdere, hvornår man kan lukke stederne ned.
Men man kan ikke sige til folk, at de ikke har ret til at være i et hus, hvis de sidder og strikker, eller hvis de sidder og snakker.
Politiet bliver nødt til, hvis de skal påbyde nogen at opløse en forening, at kunne vise, at den virker ved vold og i forening, og at de mennesker, som er der, understøtter hinanden i det.
Derfor er det her tæsket igennem rigtig, rigtig mange gange i forhold til grundloven.
Men det er sådan i et retssamfund, at loven altså gælder for alle, også for dem, vi måske ikke bryder os så meget om.
Peter Skaarup (DF), 2014-01-30:
Jeg siger tak for ministerens vurdering af de her forslag, der er kommet fra en række partier i Folketinget, men jeg synes jo nok, at den er lidt for negativ, for at sige det mildt.
Der var jo stort set ikke nogen af forslagene, som man overhovedet kunne se en mening med fra regeringspartiernes side.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren om den del, der handler om rockerborgene.
For det, som vi foreslår her, er jo, at man sætter markant ind fra myndighedernes side over for de her rockerborge.
Regeringen har på sin side sagt, at den gerne vil lave en vejledning, som kommunerne så skal have, men har jo også sagt til Folketingets Retsudvalg, at den vejledning først og fremmest, hvis den skal kunne hjælpe, kan hjælpe med hensyn til de rockerborge, der eventuelt opstår i fremtiden.
Hvad er så ministerens svar til de naboer, der er til rockerborge, der eksisterer i dag?
F.eks. har vi på Tudskjærvej i Vanløse en gruppe borgere, der er dybt frustrerede over, at de må leve med chikanerier og lignende fra en rockerborg tæt på og har måttet gøre det i lang tid.
Karen Hækkerup (S), 2014-01-30:
Jeg vil også gerne henvise til det timelange samråd, vi havde for ikke så lang tid siden om det, hvor vi jo virkelig gik i detaljer, og hvor både miljøministeren og jeg var til stede.
Som jeg husker det, opfordrede jeg der Retsudvalget til at indkalde til en høring, for jeg synes, at det vil være relevant, hvis Retsudvalget sætter sig i spidsen for eksempelvis at lave en høring og indkalde eksperter.
Hvis man betvivler, at de oplysninger, som man får fra Justitsministeriet, kan stå til troende, så er det da helt naturligt, at man spørger sig for andre steder. Men når jeg snakker med folk, hører jeg ikke nogen, der kan pege på, at en arbejdsgruppe vil gøre nogen som helst forskel, fordi der i grundloven altså ikke kigges på, om man er rocker, men om man er individ.
Og man har ret til at være i et hus.
Der er regler for, hvad man kan gøre, hvis man begår kriminalitet, men hvis man bare sidder og taler sammen, er man altså beskyttet af grundloven.
Karsten Lauritzen (V), 2014-01-30:
Ministeren sagde igen, at rockerne er beskyttet af grundlovens paragraf om forsamlingsfrihed.
Altså, jeg vil vælge at stille mig yderst tvivlende over for, at det ikke skulle være muligt at lave en ændring af loven, sådan at man uden at komme i konflikt med grundlovens paragraf om forsamlingsfrihed fik strammet rockerloven og gjort det sværere at være rocker i de her boligområder.
Jeg har svært ved at forestille mig – men det kan jeg så forstå at justitsministeren måske kan – at grundlovens fædre har tænkt på rockere, da man formulerede grundlovens paragraf om forsamlingsfrihed.
Jeg må sige, at det undrer mig meget, og jeg håber, at justitsministeren i sine skriftlige svar på de spørgsmål, vi kommer til at stille i forbindelse med det her beslutningsforslag, vil uddybe, hvad det er, der gør, at man slet ikke vil være med til at se på det her, og at man kan drage en konklusion på forhånd i stedet for være med til at undersøge det.
Karen Hækkerup (S), 2014-01-30:
Jeg vil egentlig vove den påstand, at jeg stadig væk går ind for en hård linje, og jeg synes, at regeringens udspil på bandeområdet er udtryk for en hård linje.
Men det er udtryk for en linje, hvor der også er balance, hvor der også er fokus på forebyggelse og på, at mennesker, som reelt er indstillet på at gå ind i et exitprogram, får en mulighed for det.
Men der er strafskærpelser.
Der er mulighed for at give dobbelt straf, der er mulighed for at nægte kriminelle bander og rockere løsladelse, hvis der er en konflikt i gang.
Der er strafskærpelser, hvis man går med et skydevåben på gaden.
Der er en hel masse initiativer, som handler om, at vi skal have fat i flere og eksempelvis også have bedre mulighed for at kunne give en dusør til folk, som hjælper med at få nogen sat bag lås og slå.
Så det er ikke rigtigt, at regeringens udspil er noget vissevasse, det er rigtig hårdt, men med en fin balance.
Til det sidste meget konkrete spørgsmål svarede jeg jo: fordi vi ikke regner med at kunne fremkomme med noget som helst nyt.
For det her er vendt og drejet i rigtig, rigtig mange omgange.
Man bliver meget, meget utryg ved situationen.
Den situation tror jeg vi alle sammen godt kan sætte os ind i, og derfor har der jo gennem tiden – også hos skiftende regeringer – været ekstremt fokus på, hvad vi kan gøre for at forhindre rockere eller bander i at slå sig ned et sted og bedrive kriminalitet.
Og politiet er sådan set rigtig opmærksom på at patruljere dér, hvor der findes sådan nogle steder, og lukke dem ned, når det kan lade sig gøre.
Men vi ved bare, at en arbejdsgruppe ikke vil komme nærmere; man kan ikke forbyde folk at have et sted, hvor de forsamles, for de er beskyttet af grundlovens § 78 om retten til at forsamle sig.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-01-30:
Først og fremmest vil jeg gerne takke ordføreren for at være til stede, det er da rart, at rød blok er repræsenteret i debatten.
Så er jeg sådan set enig med fru Trine Bramsen i, at det jo ikke skal være en konkurrence i retorik.
Altså, det er jo sådan set ikke særlig interessant.
Men er ordføreren ikke bekymret for, at der stadig er mange af de her rocker- og bandekriminelle, som enten får en meget kort straf eller bliver lukket ud igen, eller som der ikke bliver taget ordentligt fat på – selv med den rocker- og bandepakke, som regeringen har?
For jeg synes, at der er mange gode initiativer, men jeg synes bare, at man skulle lade de her mennesker blive gamle i fængslet, og så tror jeg, at alderen i sig selv også vil hjælpe til, at de ikke bliver så bandekriminelle.
Trine Bramsen (S), 2014-01-30:
Jeg har den klare opfattelse, at det er langt bedre at give kommunerne nogle redskaber, som får en faktisk anvendelse, end det er at stå og fyre tomme floskler af fra en talerstol.
Jeg kunne sagtens stå her og love alverdens borgere, at vi nedlagde rockerborge i morgen, og at vi ville forbyde dem, men hvis det ikke er muligt at realisere i dansk politik – og Dansk Folkeparti er jo heller ikke i stand til at komme med et reelt forslag, som peger på, hvordan det her i praksis skal gøres, uden at det er grundlovsstridigt – så vil jeg da hellere give nogle redskaber, som kommunerne reelt kan anvende.
Peter Skaarup (DF), 2014-01-30:
Nu vil jeg lige læse op, hvad det er, formanden for den lokale grundejerforening i Vanløse, der jo netop er plaget af de her problemer, siger.
Han siger: Vi står jo i den situation, at alle siger, at vi har ret, og at vi formentlig også vil få det gennem diverse klagesystemer, men at det vil tage årevis, og det må vi åbenbart leve med. Er det virkelig svaret, vi kan give til fredelige familier i villakvarterer her anno 2014?
Der sidder en regering, som siger, at det er vigtigt, at vi gør noget, og så sidder man altså åbenbart samtidig på hænderne og gør ingenting, for man vil ikke høre på de gode forslag, der er her fra de blå partiers side.
Trine Bramsen (S), 2014-01-30:
Jamen jeg kan da kun beklage, at Dansk Folkeparti ikke er lydhør over for de fagpersoner, der til daglig arbejder med rocker- og bandekonflikten.
Det er jo deres forslag, som er udtrykt i regeringens rocker- og bandepakke.
Det er ikke de forslag, som oppositionen, de blå partier her bringer på banen.
I forhold til det, der handler om rockerborge, skal der ikke herske tvivl om, at jeg gerne så samtlige rockerborge nedlagt i morgen.
Og det er jo en drøftelse, der ikke er ny for Folketinget.
Den tidligere regering med Dansk Folkeparti som støtteparti undersøgte mulighederne for at forbyde rockerborge utallige gange.
Det samme har den her regering gjort, og vi når frem til samme konklusion: at det vil være grundlovsstridigt.
Så derfor vælger vi den vej, som ikke er grundlovsstridig, og som ikke er tom symbolpolitik.
Vi vælger at give kommunerne bedre redskaber, så de kan få fjernet de her rockerborge.
Det er da den bedste hjælp, vi kan give danske borgere, der er generet i villakvarterer af rockerborge.
Peter Skaarup (DF), 2014-01-30:
Tak for det.
Jeg synes, det virker, som om ordføreren synes, at alt er godt, for ordføreren gider ikke rigtig høre på de her gode forslag, som en række partier nu kommer med, for at bekæmpe banderne bedre.
Der synes jeg egentlig, det ville klæde den socialdemokratiske ordfører – i og med at den socialdemokratiske ordfører vist er den eneste fra det, man kan kalde rød blok, der overhovedet er til stede i salen nu – at komme med nogle initiativer, der ligger lidt ud over det, som regeringen har i sit forslag.
For det er formentlig ikke noget, der kommer til at få den helt store effekt.
Jeg søger noget i forhold til de beboere, der er plaget af rockerborge.
Vi har nogle beboere, som vi skal prøve på at hjælpe – det er i villakvarterer – og som i den grad oplever deres hverdag som en meget svær størrelse, fordi de føler sig utrygge ved, at der er rockerborge i deres nabolag.
Kan den socialdemokratiske ordfører ikke, når nu der sidder en socialdemokratisk-radikal regering, komme med nogle løfter til de naboer, der virkelig er i knibe?
Deres familier er i knibe ...
Trine Bramsen (S), 2014-01-30:
Jamen jeg tager ad notam, at Venstres ordfører mener, at dommerne er overflødige, og at det ikke giver nogen mening, at vi har et domstolssystem, som udmåler straffen og vurderer, hvilken type kriminalitet der er tale om.
I vores lovforslag lægger vi jo netop op til en øget anvendelse af fordobling af straf, når der er tale om rocker- og bandekriminalitet, men vi mener, at det er vores domstole, der er bedst til at vurdere, hvad den konkrete straf skal bestå i, på baggrund af den lovgivning, vi vedtager herinde.
Som socialdemokrat forstår jeg det godt.
Der skal være hårde straffe for dopingkriminalitet, men det, som den her sag handler om, er, om vi herinde i Folketinget vil detailregulere vores retter.
Vil vi sige, at det i alle tilfælde skal gøre sig gældende, at man får fordoblet sin straf, når der er tale om rocker- og banderelateret kriminalitet, eller vil vi give muligheden for, at dommerne, der er uddannet til det her, kan vurdere, hvilken type kriminalitet der er tale om, og på den baggrund udmønte en straf til den enkelte person?
Det synes jeg er rimeligt, og det synes jeg må gøre sig gældende i et retssamfund.
Karsten Lauritzen (V), 2014-01-30:
Igen må jeg påpege, at der ikke rigtig er sammenhæng mellem det, Socialdemokratiet siger, og det, man gør.
Og jeg vil godt prøve at illustrere det ved at spørge ordføreren, om hun kan forklare mig, hvordan det kan være, at man har tredoblet straffen for dopingkriminalitet fra 2 til 6 års fængsel, men at man ikke vil være med til for alvor at fordoble f.eks. straffen for banderelateret kriminalitet.
Kan ordføreren forklare det?
Straffen for dopingkriminalitet skal vi tredoble, det er meget alvorligt, men når det angår banderelateret kriminalitet, kan vi skrue lidt her og der, så det kan blive nogle dage eller nogle måneder eller et eller andet, men det går jo nok, for de siger jo nok undskyld og sådan noget.
Altså, jeg forstår simpelt hen ikke sammenhængen i Socialdemokratiets syn på alvorligheden af den her kriminalitet, når man f. eks. kan tredoble straffen for dopingkriminalitet, men kun lægger op til nogle simple strafskærpelser for banderelateret kriminalitet.
Og når vi borgerlige så foreslår noget, der for alvor vil gøre en forskel, siger man nej.
Trine Bramsen (S), 2014-01-30:
Jeg er helt enig i, at det giver mening, at rockere og bandemedlemmer sidder bag lås og slå.
Men formålet er jo ikke i sig selv, at vi burer mennesker inde i så lang tid som overhovedet muligt.
Derfor er jeg ikke enig i, at så lang straf som overhovedet muligt til alle tider er løsningen.
Formålet må være, at vi får rettet de her mennesker ind, at der er en gulerod forude, så de kan se, at de kan komme ud og blive en nyttig del af vores samfund.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-01-30:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til det her, som jeg også har spurgt justitsministeren om tidligere i dag, med, at der er 1.040 personer i det her niveau 1 af bande- og rockermiljøet, som i 2.429 tilfælde har fået dom for ikke mindre end 21.641 forskellige forhold.
Hvordan forholder Socialdemokratiet sig til, at hvis man sørgede for netop at lave strafkumulation, kunne man sørge for, at de mennesker bare blev siddende i fængslerne – i stedet for at vi hele tiden skal høre om dem.
Jeg gider ikke høre om dem.
Hvorfor vil fru Trine Bramsen blive ved?
Trine Bramsen (S), 2014-01-30:
Jeg er fuldstændig enig i, at rockere og bandemedlemmer hører hjemme bag lås og slå, bag tremmer, og netop derfor lægger vi også op til at skærpe straffene.
Vi lægger op til, at domstolene kan fordoble strafferammen og gøre det i større omfang, end det foregår i dag.
Men for Socialdemokraterne er det helt afgørende, at det er en »kan«-paragraf, som udnyttes i langt større omfang, end den bliver i dag, men at vi ikke begynder at indføre »skal«-paragraffer.
Det må være op til domstolene at beslutte, om det giver mening at sende den dømte bag lås og slå med dobbelt straf, eller om der er tale om en rocker- og bandekonflikt, hvor der gør sig helt særlige forhold gældende, så det her med dobbeltstraffen ikke bør anvendes.
Karen Hækkerup (S), 2014-01-30:
Jeg er sådan set ret sikker på, at inden Folketinget går på sommerferie, vil vi nok kunne stemme de her ting igennem, for som jeg kender det politiske landskab i Folketinget, kender jeg i hvert fald mange partier, som vil kunne støtte de her forskellige elementer.
Og jeg er ret sikker på, at folk vil synes, at det er en god ting at kunne bakke op om, at nogle af de her strafskærpelser bliver til noget.
Det er selvfølgelig nu op til den debat, der skal være i udvalget, hvordan man tilrettelægger det.
Regeringen har lagt en pakke frem, men det er jo rigtigt, at vi har et parlamentarisk støtteparti, men ikke et parlamentarisk grundlag, som altid stemmer sammen med regeringen i alt og alting.
Derfor skal vi selvfølgelig søge et flertal andetsteds, og det håber jeg da også at jeg vil kunne opnå med nogle af de tilstedeværende ordførere.
Karsten Lauritzen (V), 2014-01-30:
Tak til justitsministeren.
Jeg må sige, at jeg tror, det er uden fortilfælde, at en justitsminister lægger et omfattende lovforslag som det her ned i Folketingssalen, uden at der er flertal for det, uden at der er parlamentarisk opbakning.
I øjeblikket er der jo ikke i Folketingssalen et flertal for de initiativer, og derfor er det mærkeligt – hvis man vil det, som ministeren påstår man vil i regeringen – at man ikke indkalder til en forhandling.
Det må jeg sige.
Så kan vi jo i fællesskab blive enige om noget, der rent faktisk løser problemet.
Det var det ene.
Det andet handler om det her med prøveløsladelse, hvor ministeren siger, at vi skal prøveløslade, for så kan vi fastsætte vilkår, og hvis folk begår kriminalitet igen, ryger de ind.
Det er jo ikke rigtigt.
Man skal begå ligeartet kriminalitet.
Det vil sige, at hvis en rocker er dømt for mord og prøveløsladt, så skal man begå mord igen for at ryge ind, men hvis man begår vold og andet, ryger man ikke ind.
Det er jo derfor, at der er nogle af os, der siger: Lad os holde lidt igen med prøveløsladelse af de her typer, måske hører de mere hjemme inde bag tremmer end ude i friheden.
Trine Bramsen (S), 2014-01-30:
Det er jo glædeligt, at Konservative deler Socialdemokraternes ønske om at bekæmpe rockere og bandemedlemmer.
Grunden til, at jeg tager ordet, er en forglemmelse.
I min ordførertale glemte jeg at tilføje, at De Radikale og SF naturligvis også bakker op om det her forslag.
Så kunne jeg jo godt spørge ordføreren, hr. Tom Behnke, om ikke han synes, det er dejligt, men det vil jeg undlade.
Det var bare en kommentar.
Pernille Skipper (EL), 2014-01-30:
Jeg vil starte med at sige, at Enhedslisten stemmer imod det her lovforslag, hvis nogen skulle være i tvivl.
Derudover vil jeg sige, at jeg ikke mener, vil jeg sige til hr. Peter Skaarup, at Dansk Folkeparti eller nogen andre har ret til at klappe lovforslag af i hemmelige, lukkede forhandlingslokaler med dyrt wienerbrød, eller hvad man nu ellers spiser.
Jeg mener, at befolkningen har ret til at følge med i processen, og derfor synes jeg sådan set, det er fint, at regeringen fremsætter sit forslag, og så må de borgerlige jo i udvalgsbehandlingen sige: Vi har en række ændringsforslag.
Og hvis de ikke går igennem, kan Dansk Folkeparti jo stemme imod.
Det har Enhedslisten tænkt sig at gøre.
Men det med at klandre for processer, som ikke er foregået hemmeligt nok, får hr. Peter Skaarup ikke Enhedslisten med på.
Peter Skaarup (DF), 2014-01-30:
Jeg synes ikke rigtig, der blev svaret på det, jeg spurgte om, men jeg kan måske lige prøve at spørge igen: Synes det parlamentariske grundlag, lad os kalde Enhedslisten det så, at det er en god måde, man har gjort det på, altså at man bare fremsætter noget, og så regner man i øvrigt bare med, at partierne bare bakker op om det, herunder altså Enhedslisten?
For som det er lige nu, er det en mindretalsregering, og der er nogle kritiske borgerlige partier, og så er der Enhedslisten, der også er kritisk.
Er det en god måde at gøre det på, eller burde man egentlig gøre noget andet, hvis man som regering er gået til valg på, at vi skulle have et meget bredt samarbejde, og at statsministeren skulle være vores alle sammens statsminister?
Er det o.k. med Enhedslisten, at man gør det på den måde?
Pernille Skipper (EL), 2014-01-30:
Jeg vil starte med at sige, at Enhedslisten er parlamentarisk grundlag for den her regering.
Det er fuldstændig korrekt.
Jeg tror, at dem, der har fulgt med i dansk politik det sidste par år, er fuldstændig klar over, at noget støtteparti som Dansk Folkepartis måde at være støtteparti på, når man stemmer for hvad som helst, nedskæringer i efterløn, dagpenge osv. osv. for at få et par grænsebomme, er vi bestemt ikke.
Men parlamentarisk grundlag?
Ja, det er vi.
Jeg har sådan set den opfattelse, at hvis man gerne vil have en bred dialog om et lovforslag, er det vel det, vi sådan set har udvalgsbehandlingen til.
Så kan man stille sine ændringsforslag, man kan diskutere i udvalget, om der skal justeringer til hist og her.
Peter Skaarup (DF), 2014-01-30:
Det er jo sådan, at det er en mindretalsregering, vi har.
Ja, i dag er den jo blevet endnu mere en mindretalsregering, efter at et parti nu går ud af regeringen.
Vi kommer så formentlig ikke til at høre, hvad det parti mener om bandepakken, men vi får se, om der lige pludselig dukker en op og kommer med partiets mening, nemlig SF's mening om det her.
Men vi kan jo så spørge Enhedslisten, der i hvert fald fortsat er et støtteparti for regeringen, må vi gå ud fra: Hvad synes Enhedslisten om det forløb, der ligger til grund for det forslag, regeringen har fremsat, det, vi debatterer her i dag?
Vi undrer os i Dansk Folkeparti, kan jeg sige, over forløbet, for normalt med sådan nogle ting vil man jo prøve at få et bredt samarbejde, men det, der skete her i efteråret, var, at regeringen lige pludselig lagde sit forslag på bordet, også kom med lidt penge, dog ikke til flere politifolk, kun til nogle andre småting, og så sagde man: Så kan I få lov til at stemme for det nede i salen.
Er det en ordentlig måde at gøre det på, eller burde det ikke være sådan, at man indledte et samarbejde med de øvrige partier og diskuterede sig frem til en løsning, hvor der forhåbentlig kunne skabes et flertal?