runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stine Brix (EL), 2015-11-10:
Jeg synes ellers, at »smutter« var sådan et uskyldigt ord.
Jeg sad og lyttede til hr. Holger K. Nielsens svar til hr. Pelle Dragsted lige før, hvor hr. Holger K. Nielsen talte om, at SF ikke støtter Enhedslistens ændringsforslag her, fordi vi jo er valgt af folket og dermed kan træffe afgørelser her i Folketinget.
Det er også en argumentation, der hænger sammen, hvis ikke SF støttede regeringens forslag, som jo handler om præcis det samme, men bare på det særskilte område, der hedder asyl- og flygtningepolitikken.
Så hvad er den afgørende forskel for, at SF stiller sig forskelligt til henholdsvis asyl- og flygtningepolitikken og så de andre områder af retspolitikken, som vi ellers også kunne sikre en folkeafstemning for, hvis der skulle afgives yderligere suverænitet?
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-10:
Helt ærligt: Jeg tror, hr. Kenneth Kristensen Berth er en smutter – hvis jeg nu skal være helt, helt ærlig.
For jeg synes simpelt hen ikke, det her lyder særlig gennemtænkt, det må jeg sige.
Det, jeg har sagt, og det, vi står for, er, at EU's asyl- og flygtningepolitik ikke er med i folkeafstemningen.
Men ikke desto mindre er det nødvendigt med europæiske løsninger på flygtningeproblematikken, og derfor vil det være helt, helt åndssvagt at stemme nej ved folkeafstemningen, hvis man mener, at der skal europæiske løsninger til.
Og i forbindelse med et ja gives der også nogle flere instrumenter, hvis man vil håndtere flygtningeproblematikken, herunder menneskesmugling og kampen mod den.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-10:
Nu mener jeg jo ikke, at der sådan nødvendigvis er en direkte sammenhæng mellem menneskehandel og flygtninge.
Der kan være det mellem menneskesmugling og flygtninge, men menneskehandel?
Jeg ved ikke rigtig, om det nu er på sin plads at sige det.
Men jeg vil sådan set bare spørge ordføreren: Altså, der er kun to muligheder her.
Enten har det her alligevel noget med flygtninge at gøre, eller også er det en smutter.
Og hvis det er en smutter, synes jeg, der er rigtig mange smuttere, der er hængt op over hele København og alle mulige andre steder, og så vil jeg bare høre, om ordføreren vil drage omsorg for at få pillet smutterne ned.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-10:
Jamen det har jeg da forklaret tidligere.
Altså, vi er ikke med i EU's flygtningepolitik, men vi er sammen om at håndtere flygtningeproblemerne på andre måder.
Det er da det, vi er, og det er jo derfor, vi synes, det er vigtigt, at man kan bekæmpe menneskehandel.
Jeg går ud fra, at Dansk Folkeparti mener, at det er en vigtig del af den her problematik, men det gør man måske ikke?
Men det mener vi det er.
Vi mener faktisk, det er vigtigt, at man kan gå ind og fange dem, som handler med flygtninge.
Vi synes, det er vigtigt, at man får diskuteret Dublinproblematikken, og at man i det hele taget håndterer flygtningeproblematikken så solidarisk som overhovedet muligt.
Det er ikke vores politik.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-10:
Tak for det.
Nu fæstnede jeg mig ved, at ordføreren sagde, at EU's asylpolitik ikke er med i den her afstemning.
Så er det jo, at jeg har gået og kigget på lygtepæle her i det sidste stykke tid, og der kan jeg jo se, at hr. Holger K. Nielsens partifælle, fru Margrete Auken, hænger overalt med overskriften »Sammen om hjælpen til flygtninge«.
Det står der på de her plakater.
Så tænkte jeg, at det jo kunne være, at det var, fordi Margrete Auken var sådan lidt autonom og havde sin egen kampagne kørende, og at det, hr. Holger K. Nielsen sagde her, ikke sådan kunne ses i sammenhæng med det.
Men da det nu også står på SF's egen hjemmeside, at vi stemmer om, om vi skal være sammen om flygtninge eller ej, så bliver jeg bare nødt til at spørge hr. Holger K. Nielsen: Er det tid til at få hevet de der plakater ned, eller hvad?
Eller kan hr. Holger K. Nielsen forklare den sådan større sammenhæng for den undrende masse?
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-10:
Man kan forestille sig alle mulige forslag, der kommer fremover.
Men hr. Pelle Dragsted ved udmærket godt, at Folketinget jo får en ret til at vælge fra og vælge til.
Spørgsmålet er så, om Folketinget pr. definition er en samling banditter, som ingen i den her verden overhovedet kan stole på.
Det kan man da godt mene, og det er så den populisme, Enhedslisten laver politik på.
Enhedslisten om det, okay, okay.
Men jeg synes stadig væk, vi må have i baghovedet, at vi er valgt af vælgerne, og at det er Folketingets Europaudvalg, som hver uge træffer de beslutninger – som man har gjort det siden 1972.
Der er ingen som helst forskel på den situation, som vi får nu, og den, man har kendt siden 1972, hvor vi jo ikke har haft folkeafstemninger, hver gang der skulle, om jeg så må sige, vedtages et nyt EU-direktiv om det ene eller det andet.
Det er derfor, at jeg virkelig synes, det er proportionsforvrængning, når Enhedslisten gør det her til det helt store dyr i åbenbaringen.
Det må jeg sige.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-10:
Og sagen er jo den, at hvis danskerne stemmer ja, gud forbyde det, den 3. december, så har man afgivet den suverænitet.
Det støtter ordførerens parti.
Men hvorfor vil man ikke give samme garanti på andre, fuldstændig afgørende områder og sige: Okay, danskerne stemmer ja, men hvis vi kommer til at afgive magt på områder, som f.eks. vedrører de danske domstole, afgørende strafniveauer, strejkeretten, så vil vi selvfølgelig også forpligte os til at afholde en folkeafstemning?
For det er jo konsekvensen eller resultatet af det forslag, som Enhedslisten har stillet.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-10:
Spørgsmålet om folkeafstemninger er jo mere komplekst end som så og kan inddrages på alle mulige områder, både hvad angår EU-spørgsmål, og hvad angår andre spørgsmål her i Folketinget.
Nu har vi de her retsakter, den her aftale, der er lavet, og der er der så opnået en politisk enighed om, at der skal være folkeafstemning, hvis man skal inddrages i asylsamarbejdet.
Jeg skal ikke komme ind på baggrunden for det; jeg tror, der er nogle taktiske overvejelser bag det.
Men det synes jeg ikke skal blandes sammen med muligheder for, at man kan gøre det på alle mulige andre områder.
Vi har jo stadig væk et repræsentativt demokrati i det her land.
Det er Folketinget, der bestemmer, og i visse særlige situationer bruger man så folkeafstemninger.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-10:
Jeg kan godt forstå, at ordføreren vrider sig lidt over det her spørgsmål, for sagen er jo den, og det tror jeg er åbenlyst for enhver, at når fru Margrete Auken har været ude med den melding, som hun har, og når vi ser alle de her plakater rundtomkring fra SF, så handler det jo om, at SF godt ved, at hvis man skal have venstreorienterede vælgere til at stemme for og give et ja den 3. december, skal man give dem det indtryk, at så rykker vi lidt tættere på nogle solidariske løsninger på flygtningepolitikken.
Sagen er jo i virkeligheden, at det er det modsatte, nemlig at med et ja giver vi de mest reaktionære partier i det her Folketing vetoret til at sørge for, at vi aldrig nogen sinde får det samarbejde.
Så sådan er det.
Men det er noget andet, jeg vil spørge om: SF's ordfører støtter jo regeringens eller Venstres forslag om, at der skal være en folkeafstemning ved afgivelse af magt i forhold til udlændingeområdet.
Hvorfor støtter SF's ordfører ikke Enhedslistens forslag om, at hvis f.eks. EU vil gribe ind i strejkeretten, altså at der skal ske suverænitetsafgivelse der i forhold til domstole eller andet – et vigtigt, vigtigt spørgsmål, som er på samme niveau – så skal vi garantere danskerne en folkeafstemning?
Jeg har svært ved at forstå, at SF støtter det ene, men ikke støtter det andet.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-10:
Det er fuldstændig hen i vejret at drage den sammenligning.
Hun ved jo udmærket godt, at der med konventioner ikke er de samme forpligtelser, ikke er de samme repressalier, ikke er de samme muligheder, i forhold til at man kan komme efter dem, der bryder reglerne.
Det er jo det, som er hele forskellen – det er, at EU-samarbejdet er forpligtende.
Hvis du bryder samarbejdet, sker der noget med dig, så kommer der nogen efter dig, så er der en domstol, der kommer efter dig – det ved hun jo udmærket godt, og det er det, det handler om her.
Hvorfor er det ikke muligt at få en fordeling af flygtningene i EU i øjeblikket?
Og det er det, Enhedslisten overhovedet ikke vil have, ikke vil diskutere, fordi de i sidste ende vil ud af EU.
Det er deres dagsorden.
Pernille Skipper (EL), 2015-11-10:
Det er sjovt, som hr. Holger K. Nielsen bliver ved med at sætte lighedstegn mellem forpligtende løsninger og suverænitetsafgivelse, og det findes ikke.
Selvfølgelig skal vi lave mellemstatslige forpligtende løsninger, ligesom Danmark er med i mange andre konventioner uden at afgive suverænitet og selvbestemmelse til et i øvrigt – efter min mening – gammelt og forstokket system, som ikke har løst noget som helst og i øvrigt heller ikke er demokratisk forankret i de europæiske befolkninger, hvilket vi burde være enige om Enhedslisten og SF imellem, men det er vi efterhånden ikke længere, fordi SF er gledet væk.
Kunne SF ikke bare forklare, hvad det er, man tror, man får ud af et ja, hvor man har lagt vetoret i armene på Venstre i forhold til flygtningeog asylpolitikken?
Hvor er det præcis, retten til indflydelse så ligger i et ja, når det ikke bliver tilvalgt med tilvalgsordningen?
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-10:
Jamen som sagt ville vi da gerne have haft, at asylpolitikken kom med, men det er der ikke flertal for i øjeblikket.
Vi mener ikke, at man opnår det ved at stemme nej.
Hvis man stemmer nej, er man jo fuldstændig uden for diskussionen, fuldstændig uden for at kunne påvirke den her udvikling, fuldstændig uden for at kunne gå ind og gøre noget ved menneskesmugleri, som jo også er en del af det her problem, uden at man går ind og forholder sig til debatten om Dublinforordningen.
Det her er ikke godt nok, det er ikke langt nok, men at stemme nej er jo et totalt absurd svar på det, så går man jo direkte baglæns i forhold til at få en europæisk flygtningepolitik – medmindre man, som Enhedslisten jo i virkeligheden ønsker, vil ud af EU.
Det er jo det, som Enhedslisten ønsker af det her; man ønsker ikke at have fælles europæiske løsninger i forhold til det her.
Man har en masse snak, løs snak, om mellemstatsligt samarbejde, samarbejde mellem landene, når man ved, at det eneste, der kan løse det her, er forpligtende løsninger, det er forpligtende samarbejde, og dette forpligtende samarbejde kan kun finde sted gennem EU.
Pernille Skipper (EL), 2015-11-10:
Jeg vil starte med at sige, at selvfølgelig kan man også samarbejde internationalt i Europa, uden at man afgiver selvbestemmelse og suverænitet – jeg tror også, hr. Holger K. Nielsen mener og sådan set har nogle erfaringer med, at det kan ske.
Og selvfølgelig kan man samarbejde også omkring en europæisk flygtningeløsning.
Det, der hidtil har holdt os tilbage i Danmark, har været et flertal inde i den her Folketingssal, som ikke har politisk vilje til at gå forrest med en fælles løsning.
Men kunne vi ikke få svar på, hvad det er, SF egentlig mener?
Hvad er det præcis for en fælles flygtningeløsning, vi kan få ved et ja, som vi ikke kan få ved et nej, taget i betragtning, at SF har afgivet og lovet en vetoret til bl.a. Venstre, i forhold til at Danmark aldrig kommer med i den del af EU's forpligtende overstatslige samarbejde?
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-10:
Man kan sige, at forskellen er, at det her er et enkelttilfælde.
Det er jo ikke vores forslag, men som sagt er vi med i en aftale med de andre partier, og så har vi besluttet, at vi loyalt står bag den.
Stine Brix (EL), 2015-11-10:
Hr. Holger K. Nielsen indledte jo selv med at sige, at det her tema netop ikke er en del af aftalen, så her står det vel SF frit for, hvad man stemmer.
Det er heller ikke SF's forslag, som hr. Holger K. Nielsen siger, så handler det først og fremmest om, at man ikke ønsker at stå et andet sted end de partier, som man har lavet en aftale med i forhold til folkeafstemningen, vel vidende at det ikke har noget som helst med lige præcis det her ændringsforslag at gøre?
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-10:
Konservative er meget optaget af, at netop asyl- og flygtningepolitik ikke bliver gjort til et EU-anliggende, for vi synes faktisk, det er vigtigt, at vi som land selv kan bestemme over den demografiske udvikling i Danmark.
Derfor er vi tilhængere af, at der er så stærke politiske garantier for, at det aldrig bliver et EU-anliggende, som vi har indlagt her.
Nu har vi 22 retsakter her, og jeg kan nævne en af dem, som er, at hvis en person ved en dansk domstol bliver beskyttet gennem et polititilhold, så en anden person ikke må nærme sig vedkommende, gælder det polititilhold også, hvis den beskyttede person flytter til et andet EU-land – f.eks. Tyskland.
Det synes vi ikke der er behov for at tage en folkeafstemning om.
Vi synes, det er så indlysende rigtigt at tilslutte sig sådan en aftale, at det ville have været for meget at skulle holde en folkeafstemning om det, det synes vi ikke ville være rimeligt.
Det er selvfølgelig et spørgsmål om tillid til Folketinget
Pernille Skipper (EL), 2015-11-10:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg vil starte med at sige, at hvis ordføreren ikke har hørt indvendinger imod nogen af de andre retsakter end Europol, har ordføreren ikke hørt godt nok efter og kunne måske starte med at læse Jyllands-Posten i dag, som netop også problematiserer, at en af de retsakter, der er en del af afstemningen, og som kommer til at gælde, vil betyde, at udenlandske domstole kan træffe afgørelser, som også vil gælde i Danmark.
Når det er sagt, kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre, hvorfor Konservative stemmer for et ændringsforslag her i dag, som klart lover, at hvis der skal afgives suverænitet på området for asyl, skal der en folkeafstemning til, men imod ændringsforslaget fra Enhedslisten, som ville sikre, at hvis der skal afgives selvbestemmelse på domstole eller familieret, noget, der fundamentalt ændrer noget, måske vores kriminelle lavalder eller adgangen til ligestilling mellem forældre i skilsmissesager, hvad ved jeg, at så skal der også en folkeafstemning til der.
Hvorfor ikke sikre maksimalt demokrati og også folkeafstemning ved så store, grundlæggende suverænitetsafgivelser?
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-10:
Man kan forfølge mange ting.
Men jeg tvivler nu på, at regeringer, vi støtter, ville være med til det plattenslageri, som vi så før i tiden, hvor Dansk Folkeparti f.eks. lige pludselig fik en tuneserlov med som en handelsvare i sidste øjeblik, og alle de andre tiltag, som man har forsøgt sig med gennem årene.
Det er jo ikke en stil, som de regeringer, vi støtter, normalt ville praktisere, så den sammenhæng kan jeg ikke genkende, og det er så langt ude i tågerne, at jeg synes, det er svært at kommentere det.
Jeppe Jakobsen (DF), 2015-11-10:
Mange tak for det svar.
Dermed kan ordføreren vel også bekræfte, at det efter den 3. december ville være muligt som en del af en politisk aftale, eventuelt om en finanslov, som skulle vedtages af en eventuelt kommende rød regering, at få det her ind som en del af aftalen, og så ville det blive lov i Danmark, at det var et område, vi overgav til EU, og der ikke længere skulle vedtages noget på det område i Folketinget.
Det ville så være en juridisk mulighed, og det ville være noget, man kunne forfølge i SF.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-10:
Det spørgsmål er jeg meget glad for, fordi svaret er ja.
Vi har da argumenteret for hele tiden, at det kunne være en fordel at få det med, for vi mener faktisk, at det er nødvendigt med europæiske løsninger.
Modsat Dansk Folkeparti og Enhedslisten mener vi faktisk, at det er vigtigt med fælles europæiske løsninger på flygtningeproblematikken.
Jeppe Jakobsen (DF), 2015-11-10:
Tak for det.
Når nu ordføreren siger, at denne afstemning ikke specifikt handler om flygtninge- og udlændingepolitikken i EU, kan ordføreren så fortælle, om man i SF kunne have ønsket sig, at denne folkeafstemning havde indeholdt netop flygtninge- og asylpolitik, så man kunne få den her fælleseuropæiske løsning på det.
Er det SF's politik, at man gerne så, at det havde været en del af afstemningen den 3. december?
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-10:
Hør her, hvis jeg skulle til at forklare eller analysere på alle de manipulationer og det fup og fidus, der er i Dansk Folkepartis kampagne, både her og andre steder, så kunne jeg jo holde timelange foredrag.
Altså, jeg kunne holde timelange foredrag.
Jeg synes da simpelt hen, at det er fuldstændig reelt, hvad SF har gjort her.
Vi erkender, og det gør jeg også her i dag, at selve folkeafstemningen ikke handler om den specifikke del af det retlige samarbejde, der angår asyl- og flygtningepolitik, men at der selvfølgelig er en tilknytning til hele flygtningeproblematikken, og at det derfor er ualmindelig dumt, hvis man stemmer nej den 3. december, altså hvis man ønsker at håndtere den problematik europæisk.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-11-10:
Det ændrer vel ikke så meget på det, at de 22 retsakter, der ligger til grund for folkeafstemningen, ikke har meget med de signaler og de politiske meldinger, der er i SF's valgkampagne her op til folkeafstemningen den 3. december, at gøre.
Det er jo det, der sådan set er det kendetegnende ved det.
Det er også derfor, vi stiller det her spørgsmål: Hvorfor er det så, at SF vælger at bruge deres plakater og plads på at agitere for noget, som egentlig ikke vedrører det, som ellers andre af forligsparterne omkring den her folkeafstemning har sagt at det slet ikke drejer sig om, nemlig den fælles flygtninge- og asylpolitik?
Selv om det her slet ikke har noget med det at gøre, vælger man alligevel i SF at bruge det på søjlerne rundtomkring i Danmark – med hensyn til at det er en del af debatten.
Så jeg synes jo, at ordføreren har en forpligtelse til at forklare det – ikke bare over for mig, for jeg skal nok forstå det, men over for vælgerne, som måske føler sig en anelse i vildrede.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-10:
Altså, jeg ved ikke, om jeg er i stand til at forklare det for hr. Hans Kristian Skibby, men lad mig prøve igen.
Vi har ikke påstået – hverken her, på lygtepælene eller nogen andre steder – at den her folkeafstemning handler specifikt om EU's flygtninge- og asylpolitik.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-11-10:
Jeg blev selvfølgelig lidt forundret over de kommentarer, der kom fra ordføreren for SF til min kollega hr. Kenneth Kristensen Berth.
Jeg synes ikke, det er sådan helt rimeligt at begynde at gå ned på det debatniveau.
Men nok om det.
Jeg vil gerne koncentrere mig om det, der egentlig var det grundlæggende i de spørgsmål, der kom fra Kenneth Kristensen Berth, og det var jo faktisk, om der ikke er et problem i forhold til SF's markedsføring, altså i forbindelse med den kampagne, hvor man sætter plakater op, hvor der jo bl.a. står, at man er sammen om flygtningeproblematikken og de udfordringer, der er, og så kæder det sammen med den her folkeafstemning, som vi har den 3. december.
Anerkender ordføreren ikke, at der da skal være en vis form for transparens mellem det, som et parti siger her i Folketinget, de aftaler, man er med i, og så de argumenter, man bruger ude på lygtepælene, når man prøver på at lokke danskerne til at stemme ja til noget, de inderligt vil komme til at fortryde senere?
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-10:
Det handler om en samlet politisk vurdering af, hvordan vi skal håndtere den her diskussion.
Og vi ville godt markere, at vi ikke er en del af den aftale, der er lavet mellem de tre partier, men vi støtter alligevel ændringsforslaget.
Pernille Skipper (EL), 2015-11-10:
Det er sjovt, at hr. Rasmus Jarlov nævner det eksempel, for det er faktisk noget af det, der kommer til at være en folkeafstemning om.
Men hvis vi stemmer ja til bl.a. Konservatives forslag om den her såkaldte tilvalgsordning, så bliver befolkningen jo aldrig spurgt igen om alt det, der kommer i fremtiden.
Så hvis der en dag kommer forslag om harmonisering af den kriminelle lavalder eller af regler for skilsmisser eller alt muligt andet, kan der afgives suverænitet, uden at befolkningen bliver spurgt igen.
Ordene tilslutte sig betyder jo, at man afgiver suverænitet, som ikke kan tages tilbage, ej heller selv om vi vælger et nyt Folketing og et andet flertal, og det er vel alt andet lige ikke nogen lille ting – heller ikke for Konservative.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-10:
Jeg synes, hr. Nikolaj Villumsen skulle læse indenad.
Vi siger ikke, at det her betyder, at vi bliver en del af EU's flygtningepolitik.
Vi siger, at det har betydning for at hjælpe flygtninge, for det skal vi være sammen om.
Det vil Enhedslisten ikke.
Enhedslisten tror, at man kun kan have nationalistiske løsninger på det, for man kan kun få europæiske løsninger, hvis man også er villig til at give EU kompetence på det område, og det vil Enhedslisten jo ikke, fordi Enhedslisten er imod EU.
Enhedslisten vil ud af EU.
Det er jo det, det handler om i det her.
Det afgørende er, at man med hensyn til menneskesmugleri, med hensyn debatten om Dublinforordningen, Eurodac-forordningen er med i diskussionen efterfølgende, og det synes vi faktisk er vigtigt.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-11-10:
Enhedslistens holdning er da, at man selvfølgelig skal arbejde på at finde solidariske internationale løsninger på flygtningespørgsmålet, og derfor har den her afstemning ikke noget som helst med det at gøre, fordi det kan vi gøre i dag og det kan vi gøre i morgen.
Det handler om politisk vilje her i Folketinget.
Men det, der undrer mig, er, hvordan man kan have en situation, hvor vi har Margrete Auken, der siger på vegne af SF, at man skal stemme ja til afskaffelse af retsforbeholdet, fordi så kan man blive en del af EU's flygtningepolitik, og så har man en situation, hvor SF her i Folketingssalen nu har tænkt sig at stemme for et ændringsforslag, der giver Venstre vetoret, med hensyn til om Danmark i fremtiden skal være en del af EU's flygtningepolitik.
Peter Christensen (V), 2015-11-10:
Det kan jeg ikke bekræfte.
Søren Søndergaard (EL), 2015-11-10:
Ja, det var jo et meget langt svar, et forsøg på at svare på et meget kort spørgsmål.
Det var den store gulvviolin, der var hentet frem der.
Altså, det, der bare fremstår fuldstændig tydeligt for alle Folketingets medlemmer, er, at de oplysninger, som kommer, det samlede billede, som bliver indhentet ved hjælp af bl.a. dansk hjælp, bliver videregivet til Irak, og Irak videregiver det til Iran og til det syriske regime.
Det er det, der står fast efter den her diskussion.
Og så kan folketingsmedlemmerne jo stemme, som de har lyst til.
For Enhedslistens vedkommende er det klart, at vi hverken støtter det iranske præstestyre eller det syriske diktatur.
Tak for svaret, hr. minister.
Peter Christensen (V), 2015-11-10:
Det, der er os oplyst, er, at amerikanerne er meget optaget af at have nogle helt restriktive og særlige procedurer, der jo sikrer, at der ikke er andre, der har adgang til de her billeder.
Derfor vil jeg sige, at koalitionen så også kræver, at man kan bruge de luftbilleder til noget, og der er det mit klare indtryk, at der jo sådan set ikke p.t. er irakere i luftrummet, hvis det er det, man er optaget af.
Søren Søndergaard (EL), 2015-11-10:
Jeg vil bare spørge forsvarsministeren, om Irak er med i koalitionen.
Peter Christensen (V), 2015-11-10:
De øjebliksbilleder deles ikke med andre end koalitionen.
Nikolaj Villumsen (EL), 2015-11-10:
Altså, jeg prøver lige igen.
Jeg spørger: Er det sådan, at det samlede billede, som Danmark er med til at samle information ind til, altså at de oplysninger – hvis der om lidt af et flertal her i salen bliver trykket på den grønne knap – kommer i hænderne på de irakiske myndigheder?
Ja eller nej?
Kan forsvarsministeren garantere – ja eller nej – at det ikke vil ske?