runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-02-26:
Det har vi da muligvis været klar over, ligesom vi har været klar over det ved en lang række andre lovforslag.
Men jeg tror, at det er meget, meget sværere at tage en beslutning, som går stik imod, hvis det er, at det står sort på hvidt, at det har den her forventede virkning.
Og jeg siger: Det kan godt være, at man med åbne øjne vælger at gøre nogle ting alligevel, men det her handler om at samtlige ordførere er bevidste om, at det gælder sammenhængskraften i vores samfund.
Og den bevidsthed tror jeg ikke er lige så tilstedeværende hos en skatteordfører eller en sundhedsordfører, eller hvad det nu kan være, som den er hos os, der arbejder med det i det her udvalg.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2015-02-26:
Nu nævner ordføreren jo reformerne.
Til dem fik vi høringssvar ind, som netop indikerede problemer i landdistrikterne som følge af de reformer, vi vedtog, så der har vi jo ikke vedtaget love i uvidenhed.
Så jeg vil godt spørge mere direkte: Da SF under den her regering her var med til at centralisere skattecentrene og miljøcentrene, som vi under VKO decentraliserede, var SF ikke da klar over, at det ville få konsekvenser for landdistrikterne?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-02-26:
Der vil muligvis være en hel del forslag, hvor vi faktisk ved det på forhånd.
Men jeg tror, det er noget helt andet, når man står med et lovforslag og en advarsel sort på hvidt om, at det vil have den her virkning.
For jeg tror nogle gange, at man lukker øjnene lidt over for nogle af de her lovforslags konsekvenser.
Jeg kan nævne i flæng: Kommunalreformen, rets- og politireformen og f.eks. den nye lukkelov.
Det er meget muligt, at vi kan have på fornemmelsen, at noget får nogle konsekvenser, men jeg tror alligevel, at når det står sort på hvidt, betyder det noget helt andet.
For jeg tror, at de her forslag hver for sig giver rigtig god mening.
Vi vil alle sammen gerne have supersygehuse, hvor vi kan få den bedste kræftbehandling, og selvfølgelig skal vi gå efter det.
Men når vi laver supersygehuse og kommunalreform og politireform og alle mulige andre reformer og samler dem i en dynge, så bliver det faktisk en giftig cocktail for vores landdistrikter.
Jeg tror, der er opstået en helt ny bevidsthed om, at vi altså bliver nødt til at gøre mere for vores landdistrikter, jævnfør den debat, der har været de senere år, omkring sammenhængskraften i Danmark.
Den udvikling er bare accelereret, og det understreger sådan set bare behovet for, at vi bliver nødt til at gøre mere.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2015-02-26:
Det er simpelt hen, fordi jeg er lidt nysgerrig efter at høre, hvad SF's baggrund er for overhovedet at fremsætte det her forslag.
Så jeg vil godt høre fru Karina Lorentzen Dehnhardt: Kan ordføreren komme med et eksempel på et lovforslag, som er blevet vedtaget, og som har forringet forholdene i landdistrikterne, hvor SF måske ikke på forhånd havde tænkt, at det kom til at påvirke landdistrikterne?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-02-26:
Det var dog et glimrende valgkampsindlæg her fra Folketingets talerstol, lidt reklame fra Liberal Alliance.
Jeg kan jo godt se, at der ikke er opbakning til det her forslag, og det tager jeg til efterretning.
Men jeg tænker, at jeg alligevel vil prøve at få undersøgt nærmere, i hvor høj grad man anvender sådan en redegørelse i de forskellige ministerier.
Så det kan jeg godt varsle her fra talerstolen, altså at det bliver en opgave for ministeren at få indhentet oplysninger om det hos de forskellige ministerier.
Så vil jeg bare sige til Venstres ordfører, at jeg ikke synes, det er helt fair, at man bliver sendt i byen med sådan et lidt polemisk indlæg om SF's indsats gennem tiderne, når SF's ordfører ikke kan spørge ind til det, hvilket der jo er sædvane for ikke at gøre, når nogen er sendt i byen med andres indlæg.
Og jeg noterer mig, at hr. Hans Christian Schmidt, som jo er formand for udvalget, faktisk har været ude med lignende tanker på et tidspunkt.
Så måske er vi ikke så langt fra hinanden, men måske alligevel, når det gælder.
Jeg takker for debatten.
Jeg tror ikke, det sidste ord er sagt i den her sag.
Nu graver jeg videre, og så kan det jo være, at vi kommer til at tage debatten en gang til.
Lars Dohn (EL), 2015-02-26:
Jeg kan ikke tilføje så forfærdelig meget nyt, men jeg vil da sige, at det er prisværdigt, at SF ønsker, at der skal fokuseres mere på landdistriktspolitikken.
Jeg vil dog sige, at med indretningen af et specielt landdistriktsministerium og et landdistriktsudvalg synes jeg faktisk, at vi på mange måder er rigtig godt kørende.
Man taler meget om udvalgene som parlamentets værksteder, og at tingene foregår meget roligt der.
Men det kan man ikke sige om landdistriktsudvalget.
Der er der altid uro og diskussioner, og man må sige, at delegationer udefra er flittige til at komme.
Jeg tror ikke rigtig, at der sker noget, vi ikke bliver gjort opmærksomme på.
F.eks. er organisationer som Landdistrikternes Fællesråd rigtig, rigtig gode til at gøre opmærksom på, hvis der er problemer ude i landdistrikterne.
Derfor synes jeg, at det afgørende er, om vi er dækket ind af det cirkulære omkring lovkvalitet, og jeg er ikke endnu stødt på behov for en opstramning af det.
Hvis forslagsstillerne under udvalgsbehandlingen kan komme med forslag, som viser, at tingene ikke bliver behandlet ordentligt, må vi jo tage den drøftelse.
Helle Løvgreen Mølvig (RV), 2015-02-26:
Tak for ordet.
Det viser bare, at problematikken om, at Danmark er i ubalance, optager Folketinget, ligesom det optager både Radikale Venstre og regeringen.
Beslutningsforslag nr. B 46 går ud på, at der ved hvert eneste nye lovforslag, der skønnes at ville få væsentlige positive eller negative konsekvenser for udviklingen specifikt i landdistrikterne, i yderområderne og på vores øer, skal gennemføres en konsekvensanalyse eller vurdering, om man vil, af de virkninger, det pågældende lovforslag vil få.
I lighed med tidligere fremsatte beslutningsforslag er der her fremsat et beslutningsforslag, der er meget sympatisk i sin iver efter at gøre noget for vores landdistrikter og yderområder samt øer.
I Radikale Venstre mener vi dog ikke, at forslaget vil løse nogen konkrete problemstillinger i vores landdistrikter, men at det vil være alt for vidtgående at skulle foretage en konsekvensanalyse ved hvert eneste lovforslag på grund af den bureaukratisering, det alt andet lige vil medføre.
Radikale Venstre mener, at vi er godt dækket ind af de retningslinjer, der allerede eksisterer på området.
På baggrund af både de obligatoriske krav og de øvrige konsekvenser, som bør afdækkes, mener jeg, at yderligere tiltag som konsekvensanalyser er et unødigt bureaukratiseringstiltag.
Radikale Venstre og regeringen har igennem vores regeringsperiode netop forsøgt at afbureaukratisere, hvor vi har kunnet.
Radikale Venstre kan derfor ikke tilslutte sig forslaget.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2015-02-26:
Som jeg sagde i min ordførertale, kan jeg ikke komme i tanker om bare et eneste eksempel på en forringelse, der er sket i landdistrikterne, som man ikke kunne vide noget om, da man vedtog forslaget.
Jeg har ikke tænkt mig, at vi skal ud og spørge dem, der bor i landdistrikterne og på øerne, for de er godt klar over, hvad vi laver herinde, og de er rigtig dygtige til selv at komme, og det gør de altid, uanset om vi beder om det eller ej.
Så vi behøver ikke at gå ud og søge viden, for de er gode til at informere os.
Jeg stoler rigtig meget på dem, og dem har vi hele tiden en løbende dialog med.
Det er faktisk dem, der er de allerbedste til at vurdere det her.
Men ellers vil jeg også sige: Den lovgivning, der bliver til på det her område, er så ligetil, at det ved vi politikere godt.
SF er velkomne til at komme med eksempler på forslag, hvor I kan sige: Her havde vi ikke en kinamands chance for at regne ud, at det ville få konsekvenser for landdistrikterne.
Hvis I bare kunne komme med et eneste eksempel, havde vi noget, vi kunne tale om.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-02-26:
Men mener Dansk Folkeparti ikke, det bliver lidt tidskrævende, hvis vi skal rundt i alle landdistrikter og på alle øer og spørge høj og lav?
Jeg er med på, at der er mulighed for at afgive høringssvar, og det synes jeg er en rigtig god ting, men nogle gange vil det jo bero lidt på tilfældigheder, om folk faktisk opdager et lovforslag.
Og så sidder man jo i saksen, når det er vedtaget.
Så kunne det ikke være en meget god idé, hvis der blev lavet en eller anden indstilling ved hvert lovforslag?
Så kan vi jo altid diskutere, om der skal være mere eller mindre afledte effekter med.
Det er jo noget, vi kan tage en politisk diskussion om.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-02-26:
Det har jo over de senere år vist sig, at vi i Landdistriktsudvalget har udviklet en måde at arbejde på, hvor vi faktisk kigger på ret mange lovforslag, som bliver behandlet i alle mulige andre ministerier og andre udvalg, og hvor vi så vælger at gå ind og tage en delbehandling i vores eget udvalg.
Der synes jeg faktisk at vi godt – det siger jeg igen – kunne gribe i egen barm.
I forbindelse med at vi har en parallel behandling i Landdistriktsudvalget af de forslag, kunne vi jo godt bede om at få lavet en konsekvensanalyse, hvis det er det, der giver mening.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2015-02-26:
Men det var ikke helt et svar på mit spørgsmål.
Jeg tror godt, at ordføreren ved, at med alle de ordførerskaber, der er herinde, og alle de lovforslag, der cirkulerer i forskellige fora, så kan vi landdistriktsordførere ikke holde hånd i hanke med det hele.
Så jeg vil igen spørge: Hvis nu det viser sig, at det faktisk ikke bliver brugt særlig meget at lave sådan en vurdering, som der er mulighed for i dag, vil Socialdemokraterne så være med til at overveje, om der skal være en større automatik i det?
Jeg mener, at vi er nødt til at skabe en større bevidsthed omkring det her.
Carsten Hansen (S), 2015-02-26:
Det er jo faktisk sådan, vil jeg sige til hr. Lars Dohn, at her indfører vi en helt anden afregningsmodel, der sikrer, at der ikke kan overbetales.
Den er fuldstændig forankret i det daglige kommunale system.
Der er selvfølgelig en ankemulighed for det, og det tager jeg som et stort skridt frem og en forbedring.
Så er det spørgsmålet: Vil vi have friplejeboliger, eller vil vi ikke have dem?
Vi har så besluttet i regeringen, at med den udvikling, der har været – vi har også kunnet følge udviklingen – nemlig at 94 pct. af samtlige friplejeboliger faktisk skyldes nonprofitorganisationer, som etablerer sig her, er vi nødt til at finde en måde, vi kan håndtere det på.
Det tror jeg simpelt hen ikke på.
Den kvote, der var, har aldrig været brugt op.
Det, det handler om, er i virkeligheden at skabe nogle ordentlige, reelle vilkår både på den ene og den anden måde; både i forhold til afregningssystemet og i forhold til, hvordan vi håndterer det med de støttede friplejeboliger.
Og der mener jeg faktisk, at vi har fundet en model, som giver rimelighed for begge parter, og som jeg som socialdemokrat også kan forsvare.
Lars Dohn (EL), 2015-02-26:
Det er jo ikke så mange år siden, at loven blev indført.
Og nu er ministeren jo minister i en regering, som har til formål at mindske uligheden.
Det er ikke gået så fantastisk godt med det formål, for man må jo sige, at i forhold til hvad socialdemokrater tidligere har sagt omkring det her, så er det et skridt den forkerte vej.
Altså, når jeg nu beskyldes for at have placeret fødderne solidt oppe i luften, må jeg henvise til, hvad den socialdemokratiske ordfører sagde, da loven blev indført: Det her vil øge uligheden, kortslutte det kommunale demokrati, og valget af en centralistisk model, hvor ministeren får mere magt – det er jo så en anden minister, vi har nu – er endnu et eksempel på, at regeringen og i det her tilfælde socialministeren vælger en markedsmodel i forbindelse med at udvikle vores velfærdssamfund. Så er det, jeg spørger: Hvad pokker er der sket på den der forholdsvis korte årrække?
Og hvorfor forsøger man ikke fra regeringens side at indfri sit eget mål om at mindske uligheden i stedet for at køre videre ud ad markedsvejen?
Søren Pind (V), 2015-02-26:
Men det er jo hele pointen med at rejse landssvigerdiskussionen.
For der er nemlig de bevisproblematikker i forhold til alle de andre ting, som fru Pernille Skipper rejser.
Lige nu sidder Straffelovrådet og overvejer det, og der er oven i købet nu en juraprofessor, der siger, at alene det, at man har gjort sig den tanke, kan hindre, at man faktisk kan dømme efter den.
Giver det slet ikke anledning til undren, at ikke én foreløbig er dømt?
Pernille Skipper (EL), 2015-02-26:
Ja, som den socialdemokratiske ordfører læste op, er det et forslag til vedtagelse, der er fremsat også på vegne af Enhedslisten, så det støtter Enhedslisten.
Altså, jeg ved ikke, om jeg udtrykte mig uklart, eller om hr. Søren Pind ikke er klar over det, men deltagelse i mord, krigsforbrydelser, terror, etnisk udrensning og voldtægt er immer væk stadig væk noget, man kan straffes for – heldigvis da – efter dansk ret.
Og det, som vi synes er det afgørende problem, er, om vi får indsamlet beviser nok til faktisk at straffe folk for de ugerninger.
Søren Pind (V), 2015-02-26:
Jeg tror, jeg manglede at forstå, hvad man så lige nu kan dømme de her folk for, men det er sikkert udmærket.
Jeg manglede en enkelt ting fra ordføreren: Altså, støtter man regeringens forslag til vedtagelse, på trods af at man kritiserer regeringen for at have gjort noget forkert i forhold til Straffelovrådet osv., eller hvordan ligger landet?
Pernille Skipper (EL), 2015-02-26:
Jeg er klar over, at det er meget vigtigt for højrefløjen, at personer, der går i krig sammen med Islamisk Stat, bliver dømt for landsforræderi, og jeg må indrømme, at jeg har lidt svært ved at forstå det.
Jeg har ikke svært ved at forstå, at man gerne vil have sådan nogle mennesker dømt.
De handlinger, der begås af Islamisk Stat over for civilbefolkningen og både militære og civile gidsler, er fuldstændig horrible, og det går over min forstand, ikke bare at mennesker kan få sig selv til at gøre sådan noget, men også at man ligefrem kan få lyst til at drage ned for at bidrage.
Og hvis danske statsborgere på nogen måde deltager i de uhyrligheder, der foregår fra Islamisk Stats side, så skal de retsforfølges, og de skal straffes for deres ugerninger.
Det synes jeg er så uhyggelige gerninger, at det burde være det, vi brugte energien på at få folk straffet for.
Regeringen har bedt Straffelovrådet om at se på, hvordan vi kan løse nogle af de problemer, der er i forhold til at straffe personer for deres handlinger, når de deltager sammen med ISIL.
Det synes jeg er vigtigt.
Det er rigtig, rigtig svært at indsamle beviser fra krigszoner.
Det betyder også, at det er meget hårdt at løfte bevisbyrden, og det synes vi i Enhedslisten er rigtig vigtigt at forsøge at gøre noget ved.
Vi vil f.eks. meget gerne sætte penge af til en særlig indsatsgruppe, hvis man kunne tænke sig sådan en, under Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Kriminalitet, så efterforskningen og bevisindsamlingen muligvis kan forbedres.
Og det ønsker vi at gøre med fokus på først og fremmest at straffe folk for de ugerninger og ikke for et moralsk svigt over for Danmark.
Hvis Straffelovrådet også ser på, om landssvigerparagraffen kan anvendes, så er det fint for os, men vi vil meget gerne slå fast, at når man støtter noget så uhyggeligt som ISIL, er det moralske svigt over for Danmark noget af det mindste, man har gjort sig skyldig i.
Og vi er langt mere optaget af, at det er de uhyggelige handlinger, mord, etnisk udrensning osv., folk bliver retsforfulgt for. Så vil jeg dog sige, at hvis det er rigtigt forstået, at man har bedt Straffelovrådet om at udsætte det øvrige arbejde for at kunne starte med overvejelser om landssvigerparagraffen, så synes vi godt nok, det er en dårlig prioritering, men jo øjensynlig ikke noget, vi kan gøre noget ved.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2015-02-26:
Det er nu egentlig fru Zenia Stampe, der er vores ordfører på dette område, men da hun ikke kan være her i dag, har jeg fået i opdrag at læse følgende højt på hendes vegne:
Vi diskuterer i dag retsgrundlaget for danske statsborgere, der tager til Irak eller Syrien for at kæmpe med ISIL mod den internationale koalition, som Danmark er en del af.
I Radikale Venstre er vi også meget optagede af retsgrundlaget for de danske syrienskrigere.
Vi fordømmer på det kraftigste ISIL og de danskere, der kæmper på ISIL's side, og vi har også et ønske om, at der bliver skabt større klarhed over det retsgrundlag, der gælder for de danske syrienskrigere, således at det bliver lettere at retsforfølge og straffe dem.
Derfor er vi glade for, at Straffelovrådet søger det afklaret, om de gældende straffebestemmelser er tilstrækkelige til at modvirke deltagelse i terror og andre forbrydelser i udlandet, herunder eksempelvis støtte til ISIL.
Hvis konklusionen er, at de eksisterende straffebestemmelser ikke er tilstrækkelige, er vi meget åbne for at se på ændringer.
Men om det er landssvigerparagrafferne eller andre paragraffer i straffeloven, der skal i spil, er vi ikke fasttømrede om.
Det afgørende er ikke, hvad vi kalder forbrydelsen, men at det bliver helt klart, at det er ulovligt og strafbart at kæmpe for ISIL.
Vi er dog også klar over, at en sådan bestemmelse kan være fuld af gråzoner og dilemmaer, ikke mindst i forhold til afgrænsningen, for hvilken type væbnede konflikter ville den skulle bringes i anvendelse i forhold til?
Hvilke konkrete aktiviteter skal være strafbare?
Og skal det være et kriterium, at Danmark skal være en deltagende modpart i konflikten?
Det er derfor vigtigt, at en eventuel udbygning af de eksisterende bestemmelser sker på et grundigt arbejde.
Vi afventer derfor Straffelovrådets konklusioner og ser frem til at fortsætte drøftelsen på den baggrund.
Det var talen fra fru Zenia Stampe, og jeg skal i øvrigt meddele, at vi kan støtte det forslag til vedtagelse, som blev præsenteret af den socialdemokratiske ordfører.
Trine Bramsen (S), 2015-02-26:
Som borger i et retssamfund og som ordfører for et parti, der hylder retsstaten, synes jeg, at den helt rigtige måde at gøre det på er at få Straffelovrådet til at undersøge det juridiske grundlag, og at man som politiker altså ikke begynder at påtvinge vores anklagemyndighed at føre sager.
Så det her handler om at være borger og være politiker i en retsstat, hvor der er metoder, som bør følges, og hvor man ikke som politiker skal ind at blande sig i anklagemyndighedernes arbejde og i domstolenes arbejde.
Søren Pind (V), 2015-02-26:
Det forstås, og det er netop derfor, vi har opfordret regeringen til at pålægge anklagemyndigheden at rejse en sag, så den præcise afklaring kan ske.
Det eneste sted, hvor en sådan afklaring kan ske, er ikke ved Straffelovrådet, det er ved domstolene.
Så hvorfor henviser man til et sted, hvor man i øvrigt ikke vil få en afklaring?
Trine Bramsen (S), 2015-02-26:
Som ansvarlig ordfører forholder jeg mig til at sikre, at det juridiske grundlag er til stede for at kalde mennesker for landsforrædere.
Vi er et retssamfund, og det skal vi blive ved med at være, og derfor er det selvfølgelig afgørende, at vi har et juridisk grundlag, der er i orden, inden vi begynder at dømme folk.
Jeg vil gerne være med til at kalde folk for landsforrædere, men jeg vil også være med til at sikre, at vi har det fornødne juridiske grundlag, så man kan stilles til ansvar for sine fuldstændig uacceptable handlinger.
Søren Pind (V), 2015-02-26:
Jeg vil godt spørge Socialdemokratiets ordfører, hvordan hun forholder sig til, at juraprofessor Jørn Vestergaard betegner regeringens vaklen og tvivlrådighed i den her sag, i forhold til om paragraffen kan tages i anvendelse, som noget, der kan medføre straffrihed for de pågældende landsforrædere.
Han bliver citeret i Politiken den 4. oktober i fjor
Nicolai Wammen (S), 2015-02-26:
Når vi er samlet til forespørgselsdebat i dag, så er det vigtigt at huske på, at vi med terrororganisationen ISIL står over for en modstander, som har en helt vanvittig ideologi og et barbarisk menneskesyn.
Danmark og forsvaret bidrager aktivt i kampen mod ISIL i Irak, bl.a. med udsendelsen af F 16-kampfly og gennem træningen af de irakiske sikkerhedsstyrker.
Vores folk gør en flot indsats, og vi kan være stolte af dem.
Forsvaret bidrager til bekæmpelse af terror imod Danmark, og regeringen har netop præsenteret 12 nye initiativer til en styrket indsats mod terrorisme.
Til en generel styrkelse af Forsvarets Efterretningstjenestes indsats til at indhente og analysere oplysninger om terrortrusler fra udlandet ønsker regeringen, at der afsættes 415 mio. kr. over de næste 4 år.
Jeg vil gerne følge op på justitsministerens indlæg med helt overordnet at slå fast, at vi selvfølgelig skal passe på vores soldater, når de udsendes, uanset om fjenderne, de kæmper imod, kommer fra Danmark eller fra udlandet.
Som forsvarsminister ligger det mig meget på sinde, at vi beskytter vores danske soldater, som drager ud i verden og løser farlige opgaver under vanskelige vilkår.
Jeg kan derfor fuldt ud tilslutte mig justitsministerens bemærkninger, både når det gælder spørgsmålet om landsforræderi, men også, at danskere ikke ustraffet skal kunne deltage i en væbnet kamp mod danske soldater.
Desuden har regeringen, som også justitsministeren nævnte det, bedt Straffelovrådet om at vurdere, om de gældende regler udgør et tilstrækkeligt værn i forhold til at modvirke deltagelse i og hvervning til væbnede konflikter i udlandet samt foreslå eventuelle strafferetlige tiltag, som kan styrke indsatsen på området.
I den forbindelse vil Straffelovrådet kunne inddrage den militære straffelov i sine overvejelser, såfremt rådet finder det relevant.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2015-02-26:
Det er på mange stræk et rigtig fint forslag, som SF har fremsat her.
Hvis jeg for en gangs skyld helt bevidst må skære en sætning over i to og tage lidt ud af en kontekst, vil jeg citere fru Pernille Skipper for, at det er rart, at SF kommer med et forslag, som tager udgangspunkt i ofrene.
Så stopper jeg der med at citere Pernille Skipper, for jeg synes generelt, det er rart, at der er nogle, der kommer med noget, der tager hensyn til ofrene, især fra venstrefløjen.
Det synes jeg da er en rigtig god ting.
Vi er sådan set åbne over for seks af de syv forslag.
Vi synes, at meget af det, der er her, lyder rigtig fint, for vi vil også gerne være med til at gøre noget for de mennesker, som bliver udsat for voldtægt og seksuelle krænkelser i det hele taget.
Men det er, som debatten jo også har vist indtil nu, punkt 6, som ligesom stikker i øjnene.
Jeg var faktisk utrolig glad for den radikale ordfører, hr. Jeppe Mikkelsens, tale, for jeg er sådan set enig i det, som han sagde.
Der er så den lille sjove krølle på det, at jeg sådan set ikke har hørt om punkt 6, siden jeg var medlem af Det Radikale Venstre.
Dengang var der folk, der også havde de tanker.
Det er der forhåbentlig ikke længere.
Det er i hvert fald rart, at det er hr. Jeppe Mikkelsen, der tegner linjen.
Vi synes, at det her med uagtsom voldtægt er noget, man skal passe meget på med.
Så er der selvfølgelig også de problematikker, som justitsministeren gennemgik, med, at man faktisk kan risikere, at der er færre, som vil blive dømt, og det ville da være frygteligt.
Jeg synes, vi skal gå videre med det her på en eller anden fornuftig måde, hvor vi kan samle os om de ting, som der måske er bredere opbakning til.
Altså, jeg vil sige, at personligt ville jeg frygte rigtig meget, at der var uskyldige, der risikerede at blive dømt, hvis man indførte uagtsom voldtægt.
Pernille Skipper (EL), 2015-02-26:
Nej, det giver ikke anledning til undren, for det er svært at løfte bevisbyrden for handlinger begået i krigszoner.
Jeg ved ikke, hvor hr. Søren Pind har den idé fra, at det skulle være nemmere at bevise, at man er rejst ned og har deltaget i kampen sammen med ISIL, end det er at bevise, at man er rejst ned og har deltaget i kampen med ISIL og været med til at udføre nogle af de handlinger, som jeg i øvrigt har nævnt.