runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henriette Kjær (KF), 2008-01-18:
At man understøtter en beslutning, som DR er kommet med, hvor de har bedt om at flytte ud i den nye Ørestad, og at man understøtter en lånegaranti, er da ikke det samme som aktivt at sige, at de skal flytte derud
Det er ikke et pålæg, der er kommet fra politisk side, og det vil jeg altså meget gerne have at hr. Holger K. Nielsen trækker i sig igen.
Det er faktuelt forkert, det synes jeg ikke er nødvendigt i denne debat.
Det er helt legalt at have en mening om, at man vil bruge flere penge, og at koncertsalen skal købes, og hvad ved jeg.
Det er ikke legalt at tale forkert om de beslutninger, der er truffet, eller stå på talerstolen og viderebringe faktuelle fejl og ikke berigtige dem.
Hr. Holger K. Nielsen er kommet med en påstand om, at det er os Konservative, der har ansvaret for, at Danmarks Radio skal flytte ud i Ørestaden - som om vi har pålagt dem at gøre det.
Og det vil jeg gerne have at hr. Holger K. Nielsens tager i sig igen, for det er altså direkte forkert.
Det er ganske rigtigt, at vi havde en fremsynet finansminister, der var med til at sætte skub i, at Ørestaden blev udviklet, men det var DR's helt egen beslutning, at de ville flytte derud.
Det vil jeg godt have bekræftet af hr. Holger K. Nielsen.
Per Clausen (EL), 2008-01-18:
Jamen jeg går da også ud fra, at hr. Simon Emil Ammitzbøll er indstillet på, at vi skal arbejde for det, selv hvis Enhedslisten og Det Radikale Venstre ikke får flertal ved det kommende valg.
Men det, jeg gerne ville spørge hr. Simon Emil Ammitzbøll om, var finansieringen, for det var den, der bekymrede ham, og jeg forstod, at skattetrykket ikke måtte stige.
Betyder det, at hr. Simon Emil Ammitzbøll mener, at afskaffelsen af licensen efter radikal opfattelse modsvares af nedskæringer i den offentlige sektor?
Altså, jeg kunne da godt forestille mig, at når man afskaffede licensen, kunne man finde mulighed for at finansiere det også ved at hæve skatten med henvisning til det.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-01-18:
Jeg har sådan set allerede takket hr. Per Clausen for muligheden for, at vi kunne forholde os til det her forslag.
Jeg har også nævnt, at Det Radikale Venstres politik sådan set flugter fint med det her beslutningsforslag.
Og så vil jeg godt lige have lov til at understrege, at vi også i valgkampen sagde, at hvis det skulle ske, at vores ønsker kunne gennemføres, er det selvfølgelig først fra 2011, fordi vi er med i et forlig indtil 2010.
Jeg synes da, det er fair at sige, når man er et politisk parti, at hvis vi alene havde 90 mandater, så så verden sådan her ud. Det har vi ikke, vi er med i et forlig.
Per Clausen (EL), 2008-01-18:
Men en ting, der har inspireret mig til at fremsætte det her beslutningsforslag, som jo har været Enhedslistens politik i mange år, er faktisk, at Det Radikale Venstre også i valgkampen fremførte det synspunkt, at Det Radikale Venstre ønskede at afskaffe licensen og erstatte den med skattefinansiering.
Derfor synes jeg da, det var en god anledning for Det Radikale Venstre til at forholde sig til sådan et forslag også i Folketingssalen.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-01-18:
Jeg ved ikke, om det er det, der har fået Enhedslisten til at fremsætte lige præcis det her beslutningsforslag, men Enhedslisten har i hvert fald fremsat et beslutningsforslag om at overgå til en finanslovfinansiering af Danmarks Radio i stedet for at holde fast i den nuværende medielicens.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi fra radikal side synes, at det er et spændende forslag, og vi kan sagtens følge mange af de tanker, der ligger bag Enhedslistens forslag - især tanken om, at man skal tage sociale hensyn.
Det bedste argument imod licensen er selvfølgelig, at vi alle sammen betaler lige meget uanset økonomisk indkomst.
Hvis man skulle gøre DR finanslovfinansieret, ville vi foretrække, at man kombinerede det med en lov om DR's finansiering, således at man sikrede sig, at der ikke blev holdt de hulemøder mellem hr. Lars Løkke Rasmussen og Dansk Folkeparti - eller andre partier, om vi en dag skulle få en ny regering; jeg tror det stadig - en gang om året.
Jeg synes, der er to grundlæggende problemer i det beslutningsforslag, som Enhedslisten har fremsat.
For det første mangler Enhedslisten fuldstændig at tage hensyn til et spørgsmål om prioritering i det danske samfund.
Altså, hvis DR fremover skal finansieres over de almindelige offentlige budgetter i stedet for via licensen, skal de lidt over 3 mia. kr. jo findes inden for skatte- og afgiftssystemet.
Jeg har i hvert fald ikke set i beslutningsforslaget - men hr. Per Clausen må korrigere mig, hvis jeg tager fejl - at Enhedslisten har gjort sig nærmere overvejelser om, hvordan man enten skal indføre det via afgifter, eller hvordan man skal finde det via besparelser andre steder på finansloven.
Det regnestykke kunne jeg godt tænke mig at se, for det er i hvert fald en betingelse for Det Radikale Venstre, at skattetrykket ikke stiger,
må jeg sige.
For det andet er der jo, som flere medieordførere har været inde på, et forlig på medieområdet, som gælder i perioden 2007 til 2010.
Det vil jo sige, at lige meget hvor spændende takter, der kan være i det beslutningsforslag, som Enhedslisten fremsætter her i dag, så ved hr. Per Clausen og Enhedslisten jo udmærket godt, at de seks partier, der udgør medieforliget - dvs. alle andre end Enhedslisten og så Ny Alliance - vil have utrolig svært ved at skulle vedtage beslutningsforslag, for ikke at sige det ville være umuligt at vedtage beslutningsforslag på områder, hvor vi har indgået forlig.
Altså i Det Radikale Venstre har vi sådan set en meget god regel, der hedder, at når vi indgår en aftale, har vi også tænkt os at holde den, og det har vi selvfølgelig også tænkt os at gøre i det her tilfælde.
Men selvfølgelig er det altid en spændende debat at diskutere, hvordan man vil finansiere Danmarks Radio, og jeg synes da, at Enhedslisten i det mindste skal have tak for at rejse den debat, som jo altid er spændende at deltage i.
Henriette Kjær (KF), 2008-01-18:
Enhedslisten fremsætter her forslag om at finansiere DR med midler over finansloven.
På den måde er det mere synligt, at radio- og tv-produktion koster penge, og hvilke beløb der egentlig skal til for at kunne lave det produkt, vi dagligt oplever gennem radioen og tv'et.
Det betyder også, at Danmarks Radio er mere uafhængig af staten.
Hvis de nu var afhængige af en årlig finanslovbevilling, som nu har været diskuteret en del, skulle de jo trods alt lobbyere for at få øget bevillingen, og de ville være afhængige af skiftende politiske flertal og deres ønsker til den medieinstitution, som DR jo er.
Men man kunne også frygte en mere politisk styring af DR's aktiviteter, hvis pengene kom fra finansloven, og det er altså en problemstilling, vi Konservative er meget opmærksomme på, så også af den grund synes vi, at det er problematisk med en omlægning fra licens til direkte statstilskud.
Enhedslisten mener, at det er asocialt med et licenssystem, og jeg er da sådan set enig med forslagsstillerne i, at det er mange penge, man skal bruge på licensen, og det vejer selvfølgelig tungere i et budget, hvor der ikke er så mange penge at gøre godt med, end i det omvendte tilfælde.
Men vi skal jo også se på, at man får meget igen.
De fleste af os starter jo dagen med at tænde for radioen og høre dagens nyheder og derefter at have radioen tændt, høre lidt god musik til morgenmaden osv., høre radio, mens vi kører ind til vores arbejde eller uddannelsesinstitution og få trafikmeldinger, og mange sidder jo også og følger med i tv om aftenen.
Hvis licensen er så asocial, som Enhedslisten mener, er det jo også asocialt, at vi er forpligtede til at forsikre os, hvis vi har en bil eller en hund eller andet, der kan påføre andre skade.
Her skal vi også betale direkte til et forsikringsselskab.
Vi Konservative mener altså ikke, at vi skal omlægge licensen til statstilskud over finansloven,
og vi ser da heller ikke, at der er politisk opbakning til et sådant forslag, da vi med medieaftalen fra 2006 - altså den, der løber her fra 2007 til 2010 - er enige om, at det er via licensen, at DR skal få sine indtægter.
Holger K. Nielsen (SF), 2008-01-18:
Jeg tror nok, må jeg sige til hr. Per Clausen, at der er en bred interesse for at diskutere hele licenssystemet.
Der er jo nye medieplatforme, og der er en teknologisk udvikling, som jo forandrer hele den måde, vi ser fjernsyn på, og også den måde, medierne bliver finansieret på.
Så det er jo rimeligt nok, at man tager en løbende diskussion af det, og det er også det, man har gjort hele tiden.
Men det her beslutningsforslag kan vi ikke stemme for, for det betyder jo, at man simpelt hen kortslutter den proces.
Jeg må sige, at jeg stadig væk er temmelig skeptisk over for det, fordi det har vist sig, at politikerne herinde jo i øjeblikket har enormt travlt med at forholde sig til Danmarks Radio, det ved jeg godt.
Men hvis man får en direkte finansiering over finansloven, bliver mulighederne for at gå ind og styre Danmarks Radio altså efter min vurdering bedre.
Per Clausen (EL), 2008-01-18:
Beslutningsforslaget går ud på, at man laver en 5-årig vedtagelse, som der ikke kan laves om på.
Hr. Holger K. Nielsens argument imod vores forslag er så, at det vil være svært at lave de skotter.
Men var det trods alt ikke, når vi nu kan have en fælles opfattelse af, at der bør være finansieringssystemer i Danmark, som skaber den størst mulige sociale lighed, værd at gå ind i et seriøst arbejde med at finde ud af, om man ikke kunne indrette sådan et system, og opfordre kulturministeren til ikke bare ved den kommende evaluering af, hvordan det går, at feje det af med at sige, at det er der ingen, der mener, men bede kulturministeren om også at inddrage det i det arbejde, der skal laves?
Det har hr. Holger K. Nielsen jo mulighed for, eftersom at han er med blandt forligspartierne.
Karin Nødgaard (DF), 2008-01-18:
Jeg synes faktisk, den socialdemokratiske ordfører skitserede det meget konkret: at det er vigtigt, at vi har et Danmarks Radio, som fungerer, og at Danmarks Radio, er noget, som vi alle sammen er brugere af.
Og så kom der den lille pointe med, at der også er andre ting, f.eks. aviser, som vi ikke kan differentiere betalingen for.
Vi er en del af et forlig; vi vil gerne tage medansvar for nogle ting.
Og det er ikke sådan, at man bare læner sig op ad andre; det synes jeg er en forkert udlægning og forkert af Enhedslistens ordfører at sige sådan.
Per Clausen (EL), 2008-01-18:
Nej, men så er der jo det gode ved det, når næsten alle partier er med i forligene, at hvis man får sagt det tilpas mange gange, vil folk være klar over, at det ikke er det pågældende partis ansvar, at vi har det her asociale licenssystem; det er bare, fordi det er noget, der er aftalt.
Men pointen er vel, at når man støtter den måde at finansiere Danmarks Radio på, medvirker man til at understøtte et system, som betyder, at de, som har den dårligste økonomi, relativt set kommer til at betale mest.
Og det er vel i grunden i modstrid med det sociale image, som Dansk Folkeparti normalt gerne vil iklæde sig.
Karin Nødgaard (DF), 2008-01-18:
Altså, det er jo sådan, at vi har en licensbekendtgørelse, og af den fremgår det jo, at der er flere grupper, som er - hvad skal man sige?
Med hensyn til det med, om det vil være en fordel, kan man jo også sige - det er i hvert fald det, jeg har fundet ud af - at nogle menneskers rådighedsbeløb bliver reduceret så meget, at det faktisk ikke kan svare sig med en nedsættelse.
Men jeg synes, det er meget vigtigt, at man, når man er del af et forlig og også vælger at være en del af et forlig, så også ser nuanceret på tingene, og der kan det jo ærge mig, at Enhedslisten, som ytrer, at de har så mange gode forslag, så ikke er med i nogle flere forlig, sådan at de ligesom kunne sige, at de gerne ville være medbestemmende.
Per Clausen (EL), 2008-01-18:
Nu kan jeg jo huske, at vi har diskuteret medielicens i Folketinget tidligere, og det var, da Enhedslisten fremsatte et forslag om, at den ordning, som der ganske rigtigt findes for dårligt stillede pensionister, skulle udvides til også at omfatte andre grupper.
Det var der heller ingen vilje til.
Jeg vil gerne spørge fru Karin Nødgaard, om det ikke er rigtigt, at for de mennesker i Danmark, der har en lav indkomst, ville det være en økonomisk fordel, hvis man gik over til at finansiere Danmarks Radio via skatten i stedet for at finansiere den via et særligt opkrævet beløb, hvor alle betaler det samme.
Karin Nødgaard (DF), 2008-01-18:
Enhedslisten ønsker med det fremsatte forslag den nuværende medielicens afskaffet, og at Danmarks Radio finansieres direkte over finansloven.
Det kan jo lyde meget tiltalende, og det skorter heller ikke på argumenter i forslagets bemærkninger.
Når det så er konstateret, må det også fremhæves, at samtlige partier i Folketinget på nær Enhedslisten i den seneste folketingssamling indgik den mediepolitiske aftale, som er gældende for perioden 2007-2010.
Medieaftalepartierne har i denne aftale jo så besluttet, at den daværende farve-tv-licens og sort-hvid-licens skulle afskaffes fra den 1. januar 2007 og erstattes af en medielicens, og at radiolicensen skulle bevares.
Enhedslisten nævner i bemærkningerne, at der er ulighed i, at alle betaler den samme licens uanset indkomst.
Det er også værd at bemærke, at når den indgåede aftale har fungeret i 2 år, skal den vurderes, og så skal man tage det op til overvejelse, om der skal laves nogle justeringer.
Det bliver nok ikke helt i den retning, som forslagsstillerne har skitseret det.
Af Kulturministeriets bekendtgørelse om licens fremgår der også noget om satserne, som i store træk er videreført og stadig væk er, som de var indtil den 1. januar 2007.
Befolkningen er bekendt med den gennem generationer gældende ordning med opkrævning af licens, og i Dansk Folkeparti tror vi, at seere og lyttere foretrækker denne, frem for at de ca. 3,3 mia. kr., som Danmarks Radio årligt får, indbetales over skatten.
Det er vigtigt, at Danmarks Radio er politisk uafhængig af staten, og derfor tror jeg også, at der kan være en fare for, at Danmarks Radio ikke vil være det, hvis det lige pludselig er staten, som går ind og finansierer institutionen over finansloven.
Da Dansk Folkeparti var part i de mediepolitiske forhandlinger i 2006, ved vi jo også, at der var indgående drøftelser om den fremtidige finansiering af Danmarks Radio, og derfor mener vi, at der er så bred politisk opbakning til medieaftalen 2007-2010, at den måde, Danmarks Radio finansieres på, også er den måde, vi fortsat skal gøre det på, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Rasmus Prehn (S), 2008-01-18:
Så firkantet kan man slet ikke stille det op.
Men det, vi først og fremmest er optaget af her - når vi diskuterer finansieringen af Danmarks Radio - er altså, at vi sikrer, at vi kan få Danmarks Radio sikkert ud af den krise, den befinder sig i, og styrke Danmarks Radio, så vi kan fortsætte med at have en god public service.
Og der synes jeg ikke, at tiden er inde til at begynde - sådan lidt småligt - at diskutere, om der er nogen, der skal have en rabatordning.
Det, der er brug for, er, at der er flere, der bakker op om Danmarks Radio, og at vi får et stærkere Danmarks Radio end det, vi har i dag.
Troels Christensen (V), 2008-01-18:
Vi kan garantere for, at vi går ind i de her forhandlinger med en meget, meget stor vilje til at finde nogle løsninger på den meget, meget kedelige situation, DR er kommet i.
Som ministeren også var inde på, er vi selvfølgelig også med til at kigge på de eventuelle ekstra licensmidler, der kunne komme på tale, ligesom vi gjorde i 2005 og 2006.
Så alle gemmer og lommer må vi igennem, og vi er som sagt meget, meget optaget af at finde nogle ordentlige løsninger på det her felt, men er absolut ikke indstillet på, at det skal koste skatteyderne én eneste krone mere.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-01-18:
Jamen der hører man jo så tydeligt forskellen på Enhedslisten og Det Radikale Venstre.
I Enhedslisten bekymrer man sig om, at der kan være nogle sociale skævheder - det deler Enhedslisten og Det Radikale Venstre - men i Det Radikale Venstre bekymrer vi os faktisk også om, at der er nogle mennesker, der har en utrolig høj marginalskat, og som faktisk vil få en øget beskatning, hvis man bare vælger den model, som Enhedslisten gør.
Derfor kan vi ikke tilslutte os bare at gøre det ud i det blå og sige, at vi så bare fører det over i skattesystemet, uden at have nogen tanker om, hvordan vi laver en tilsvarende nedsættelse andre steder.
Troels Christensen (V), 2008-01-18:
Venstre er indstillet på at følge situationen tæt.
Vi er ikke indstillet på, at det her skal koste skatteborgerne flere kroner.
Men at vi følger den tæt, er vi enige om i medieforligskredsen.
Per Clausen (EL), 2008-01-18:
Jeg vil starte med at sige til hr. Troels Christensen, at Enhedslisten aldrig har givet udtryk for, at ekstra midler til Danmarks Radio skulle bruges til et specielt formål.
Men hr. Troels Christensen har ret i, at andre af de politikere, der under det tidligere dagsordenspunkt talte meget om vigtigheden af Danmarks Radios uafhængighed, ikke forsømte en lejlighed til at gøre det.
Men jeg vil spørge hr. Troels Christensen om én ting: Skal jeg forstå det, han nu siger, som et udtryk for, at Venstre er indstillet på, at der skal findes flere penge til Danmarks Radio for at løse den vanskelige økonomiske situation, man er kommet i?
Troels Christensen (V), 2008-01-18:
Jeg vil gerne starte med at beklage DR’s økonomiske situation.
Det er jo en rigtig kedelig historie.
For vi skal værne om DR som public service-virksomhed, og deres økonomiske situation optager jo selvsagt os alle sammen.
Derfor har vi også allerede strakt os rigtig langt for at hjælpe DR.
Danskerne betaler måske verdens højeste licens, og DR får over 3 mia. kr. om året gennem licenssystemet.
Med medieaftalen gav vi sidste år DR et stort økonomisk løft, så licensen i 2007 har ligget i faste priser ca. 100 mio. kr. over niveauet i 2006.
Også på andre områder har vi hjulpet DR i deres vanskelige situation, bl.a. har vi tilført DR et engangsbeløb på 50 mio. kr., som var overskydende licensmidler fra 2005-2006, og vi har sikret DR bedre lånevilkår.
Enhedslisten foreslår så at hjælpe DR yderligere, ved at staten skal overtage DR’s koncertsal i Ørestaden.
Jeg forstår jo godt Enhedslistens ihærdige forsøg på at hjælpe DR.
DR er jo en væsentlig samfundsinstitution, som vi alle - alle - bekymrer os om.
Men i forslagene til at hjælpe DR må vi jo igen minde om armslængdeprincippet.
Oppositionens iver er jo ofte ved at føre til udtalelser om, at hvis Folketinget giver DR flere penge, kan de nye millioner blive brugt til nogle specifikke smalle programmer, der er blevet nedlagt det seneste år.
Det er ikke vores opgave som politikere at blande os i det.
Dette konkrete beslutningsforslag om, at staten skal overtage DR’s koncertsal i Ørestaden, kan Venstre ikke støtte.
Det er ikke en primær statsopgave at drive koncertsal, og det vil koste et milliardbeløb, som aldrig vil tjene sig hjem igen.
Enhedslisten begrunder sit forslag med, at DR’s nedskæringer truer DR’s mulighed for at spille en vigtig kulturel og debatskabende rolle.
Men DR forsikrer, at de trods spareplanen vil overholde public service-kontrakten, og DR’s generalsekretær Kenneth Plummer har jo udtalt, at han er overbevist om, at DR nok skal leve op til sine public service-forpligtelser og fastholde positionen som den medievirksomhed i Danmark, der bliver vurderet højest kvalitetsmæssigt af danskerne.
Venstre deltager gerne i nye drøftelser af DR’s økonomiske situation, men dette beslutningsforslag kan Venstre ikke støtte.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-01-18:
Enten har jeg ikke udtrykt mig klart nok, eller også har hr. Per Clausen gerne villet høre det, hr. Per Clausen hører.
Hvis man vedtager det her forslag, så er det klart et brud på medieforliget.
Men der, hvor jeg taler om, at man er på grænsen, er i de diskussioner og i de ytringer, der har været i forhold til den respekt, der har været for medieforliget.
Og der er større åbenhed og mere rummelighed i det forlig end i nogen andre forlig, jeg har deltaget i i alle de mange år, jeg har været i Folketinget, og i de 6 år, jeg har haft som minister.
Men jeg vil understrege, at det er, fordi det er et turbulent område med globalisering, som udvikler sig meget hastigt.
Men det er klart, at man også som forligsparti må tænke på, om man er med i et forlig eller ej.
Man er jo altid velkommen til at træde ud af forliget, hvis ikke man vil være med i det forlig.
Så det er altså de forudsætninger, der er.
Ja, selvfølgelig vil seere og lyttere kunne mærke det i forhold til, hvad alternativet ellers ville være.
Penge betyder jo noget i den sammenhæng.
Men det, der er interessant, er, at DR’s ledelse har garanteret medieforligskredsen, at man opretholder standarden og kvaliteten, og at man lever op til den aftale, der blev indgået med medieforligskredsen.
Det er det, der er interessant for os som medieforligskreds.
Per Clausen (EL), 2008-01-18:
Jeg er glad for, at kulturministeren kan bekræfte, at det beslutningsforslag, Enhedslisten her har fremsat, kan et flertal i Folketinget godt vedtage, hvis det vil, uden at rode sig ud i forligsbrud, selv om ministeren sagde, at det var lige på kanten.
Men på kanten skal man jo være nogle gange i sit liv.
Det andet, jeg vil spørge ministeren om, er, om han virkelig mener, at de besparelser og forringelser, der gennemføres af Danmarks Radio nu, ikke opleves af seere og lyttere, bare fordi man fra Danmarks Radios ledelse bliver ved med at sige, at man da overholder de aftaler, man har lavet med politikerne.
Mener kulturministeren, at de nedskæringer og forringelser, der er sket i Danmarks Radio, ikke kan opleves af seere og lyttere?
Brian Mikkelsen (KF), 2008-01-18:
Jamen det er jo altid en interessant diskussion.
Lad mig så sige, at lige netop det her spørgsmål sådan er lige på grænsen af, hvad jeg har oplevet, nemlig at forligspartier har kunnet komme væltende ind med alternative forslag til, hvad man er enige om.
Jeg har siddet i Folketinget i 13 år, og jeg har ikke opnået noget lignende, vil jeg sige.
Men det er også en speciel situation, og det har jeg så accepteret.
Det er selvfølgelig på kanten af at bryde den medieaftale, vi har, men der er også en god stemning og en god ånd i medieforligskredsen i form af, at man diskuterer alt.
Sådan må det jo være, når man har en aftale på et område, som udvikler sig hele tiden.
Men det er klart, at der jo er en grænse for det.
Jeg har ikke oplevet noget lignende i de mange år, men det er også en meget speciel situation, og det må så retfærdiggøre, at der har været de ytringer, der har været.
Nej, jeg tror ikke, at det går ud over radiolytterne og tv-seerne, for man har fra DR’s ledelses side over for medieforligskredsen garanteret, at man vil opretholde den aftale, man har lavet.
Og så er der jo prioriteringer i DR lige så vel som i alle andre virksomheder.
Per Clausen (EL), 2008-01-18:
Jeg vil godt spørge kulturministeren, om det, han her siger, er, at alle forslag, der kommer fra de partier, som er en del af medieforliget, i virkeligheden ikke er andet end tomme markeringer, fordi det forudsætter, at forslagene kan blive til noget.
Det, der forudsætter, at de kan blive til noget, er ikke, at der er flertal i Folketinget, men at man kan blive enig med medieforligspartierne f.eks. om at købe Danmarks Radios nye koncertsal.
Det andet, jeg vil spørge kulturministeren om,
er: Er han ikke enig med mig i, at de, der rammes af forringelserne i Danmarks Radio, er lyttere og seere, licensbetalerne og sikkert også sortseerne?
Det er dem, der rammes, og derfor er det ikke et spørgsmål om, hvem der skal rammes, men om, at Folketinget og den regering, som har udpeget de bestyrelser, og som har ansvaret for det her, også er villige til at påtage sig et medansvar for at finde en løsning.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-01-18:
Ja, selvfølgelig er det det, det er helt naturligt.
Altså, det ville være at bryde et medieforlig, hvis man gik ind og traf nogle beslutninger om DR, som man ikke var enig om i medieforliget.