runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2007-12-14:
Der er egentlig ikke meget hokuspokus i det her.
Regeringen har lavet en fremskrivning af dansk økonomi baseret på de forudsætninger, vi forventer vil være gældende frem til 2015.
En af de forudsætninger, vi forventer er gældende, er, at den gennemsnitlige prisudvikling i den 8-års-periode vil være 1,8 pct. - den gennemsnitlige prisudvikling.
Der vil være perioder i de år frem til 2015, hvor prisudviklingen vil ligge højere end 1,8 pct.,
det er jeg ret overbevist om, og der vil være perioder, hvor den vil ligge lavere end 1,8 pct.
Det er sådan set derfor, at vi bruger lige præcis det tal.
Historisk set kan man sagtens finde år, hvor udviklingen har været højere, man kan sikkert også finde år, hvor den har været markant lavere.
Hr. Niels Helveg Petersen har nævnt 3 år, som tilsammen giver et gennemsnit på 1,8 pct.
Det viser jo bare, at det ikke er et skud, der er helt ud i skoven, at sige, at vi har en gennemsnitlig udvikling på 1,8 pct.
Nu er det jo ikke sådan, at vi bare kigger baglæns og ser, hvad den har været, eller at vi gætter.
Faktisk er det sådan, at det er ret nøje gennemarbejdet i Finansministeriet, hvad skønnet for prisudviklingen er fremadrettet, og der har vi i Skatteministeriet valgt trygt at læne os op ad den sagkundskab, som Finansministeriet her repræsenterer.
Og det er der sådan set ikke ret meget mere at sige til.
Line Barfod (EL), 2007-12-14:
Nu har skatteministeren selv nævnt et par gange, at det snart er jul.
Men der er jo en række mennesker i det her land, der faktisk ikke har råd til at holde jul, og som ikke har penge til de mest basale ting her i julen.
Nu kan jeg så forstå på skatteministeren, at det, som de i stedet kan se frem til, er at blive ramt af grønne afgifter.
Derfor vil jeg høre, om de som minimum så kunne få et løfte fra skatteministeren om, at skatteministeren vil gå ind og se på, hvordan vi laver grønne afgifter, der ikke øger uligheden.
Hvordan laver vi grønne afgifter, der har en ordentlig social profil, som ikke vender den tunge ende nedad?
Er det et løfte, som skatteministeren vil komme med til de mennesker, der kan se frem til, at de ikke engang har penge nok til at holde jul for?
Kristian Jensen (V), 2007-12-14:
Ja, der vil være en indkomstfremgang også til pensionister i de kommende år, det vil der være i forhold til i år hvert år frem til 2015.
Det er dokumenteret, det er lagt frem, det er i de beregninger, som hr. Frank Aaen har fået til dette lovforslag, ligesom han fik beregninger på det, da vi vedtog reglerne om lavere skat på arbejde.
Det synes jeg er glædeligt.
Så der bliver en indkomstfremgang i forhold til i år, også for pensionisterne.
Frank Aaen (EL), 2007-12-14:
Det er jo noget sludder.
Det, vi bad ministeren om, var at bruge akkurat de samme forudsætninger, som regeringen har brugt i alle andre beregninger vedrørende samme lovforslag og i samme tidsperspektiv.
Så er det da noget pjat at komme her i dag og sige, at det er Frank Aaens forudsætninger.
Det er regeringens egne forudsætninger, og derfor må man stole på de tal, akkurat som man kan stole på eller lade være med at stole på alle de andre tal.
Jeg synes bare, det er ærgerligt, at en minister på den måde i virkeligheden prøver at løbe fra det, der er konsekvenserne af den politik, der er fremlagt, prøver at løbe fra, at sådan er det, i stedet for at stå ved det og sige: Nå ja, men det var for at få regnestykket til at hænge sammen, at vi lige tog nogle penge fra pensionisterne, de arbejdsløse og kontanthjælpsmodtagerne for at putte dem ned i lommerne på dem, der har flest penge i forvejen.
Det sidste er virkelig et cirkusnummer, der vil noget.
Hvad havde skatteministeren tænkt sig?
Skulle pensionisterne ikke have en krone ekstra frem til 2015?
Skulle de arbejdsløse ikke have en krone ekstra frem til 2015?
Skulle kontanthjælpsmodtagerne ikke have en krone mere frem til 2015?
Jo, selvfølgelig, jeg håber da, at regeringen står ved, at alle de grupper selvfølgelig skal have en stigende indtægt frem til 2015.
Det, vi har bedt om, er, at regeringen, ligesom man har beregnet konsekvenserne for alle andre samfundsgrupper, også lige vil beregne konsekvenserne for de her grupper, pensionister og arbejdsløse.
Og der viser regeringens egne tal med samme forudsætninger - for det var det, spørgsmålet gik ud på - at pensionister og arbejdsløse får en halv milliard kroner mindre i fremgang, end de ellers ville have fået.
Det kan ministeren ikke tale sig ud af ved bare at snakke om, at de går frem.
Ja, selvfølgelig gør de det, det gør alle her i samfundet, når vi kigger helt frem til 2015, på nær nogle få - og det er også meget beklageligt.
Der er nogle få meget dårligt stillede grupper, som vi har set er gået ned i indkomst i de senere år under den her regering, og som jeg er bange for også stadig væk vil gøre det.
Det er beklageligt, det øger uligheden i samfundet, og det gør det her forslag i virkeligheden også.
Kristian Jensen (V), 2007-12-14:
Så bliver jeg nødt til at læse videre fra det svar, hr. Frank Aaen allerede har fået, hvor vi skrev: »For at vise et retvisende billede af, hvorledes samfundsøkonomien og hermed de økonomiske vilkår for modtagere af overførselsindkomster udvikler sig, er det nødvendigt at udføre en omfattende makroøkonomisk prognose under anvendelse af en række forudsætninger om udviklingen på centrale økonomiske områder.
Derfor er de forudsætninger, som hr. Frank Aaen beder om at vi skal beregne på, ikke til stede i regeringens regnestykker, og derfor er det ikke muligt for os at gennemføre det regnestykke, medmindre hr. Frank Aaen vil definere, hvad det er for nogle forudsætninger.
Den diskussion har vi haft gentagne gange, hver gang vi har diskuteret regeringens forslag om lavere skat på arbejde.
Nu skal hr. Frank Aaen ikke prøve på at tale sig ud af det, der blev sagt lige før i det første indlæg, nemlig at vi er enige om, at også pensionisterne vil modtage et stigende rådighedsbeløb i de kommende år i forhold til det rådighedsbeløb, de har her i 2007.
Det synes jeg er glædeligt.
Jeg tvivler på, at jeg kan komme med et løfte, som vil tilfredsstille fru Line Barfod, men jeg kan komme med et løfte, som forhåbentlig vil tilfredsstille dem, der lytter til debatten, nemlig det løfte, som også står i regeringsgrundlaget: Når der skal komme et forslag fra en skattekommission til en omlægning, der sænker skatten på arbejde, så skal det være fordelingsmæssigt afbalanceret.
Det håber jeg er tilfredsstillende for dem, der lytter til debatten, men jeg har ingen illusioner om, at det vil være tilfredsstillende for fru Line Barfod.
Frank Aaen (EL), 2007-12-14:
Jeg skal være den første til at beklage, at Finansministeriet og klimaministeren først i går aftes kunne finde ud af at svare Enhedslisten på de spørgsmål, vi stillede for flere dage siden.
Jeg er ked af, at svarene først er kommet nu, og at mange først har fået dem her til morgen; det er noget skidt.
Men det fremgår altså, at det er fællesejede selskaber, der har kontrollen over DONG i dag, og derfor kunne man ganske enkelt omdanne det selskab, således at det ikke er økonomiske interesser, men klimapolitiske interesser, der skal drive DONG.
Så kunne man selvfølgelig have ladet være med at bygge sådan noget som værket nede i Greifswald, som man nu er i gang med, og man kunne selvfølgelig have stået ved sit løfte om at bygge en havvindmøllepark nede ved Lolland.
Det er beklageligt, at DONG ledes forkert i dag.
Ida Auken (SF), 2007-12-14:
Problemet er jo, at hr. Frank Aaen bliver ved med at tale om det, som om der er noget, der bliver ændret nu.
Der bliver ikke ændret noget på tingene, fordi vi sælger disse 20 pct. af aktierne.
DONG bliver ikke ledet ud fra klimapolitiske hensyn, det står i de svar, hr. Frank Aaen har fået i dag,
Med hensyn til det værk, der bliver bygget i Greifswald i Nordtyskland, synes vi ikke, det er særlig lykkeligt, og derfor har vi også stillet en lang række spørgsmål til ministeren, for vi mener bestemt, at man kunne have bygget et bedre værk i Tyskland.
Men her blander hr. Frank Aaen altså to ting sammen.
Frank Aaen (EL), 2007-12-14:
Men i samme øjeblik, man sætter DONG på Børsen, er det de private aktionærer, der kommer ind med måske 49 pct. af aktierne.
Så bliver spillereglerne altså nogle helt andre, mulighederne for at lave spillereglerne om bliver nogle helt andre, og det er en stor skam, at SF er med til det.
Med hensyn til DONG og Tyskland skal DONG jo selvfølgelig ikke føre klimapolitik i Tyskland.
Men de skal da heller ikke føre dårlig klimapolitik i Tyskland.
Det kulkraftværk, de bygger i Tyskland i stedet for at bygge havvindmøller i Danmark, sviner mere end danske kulkraftværker, fordi vi har kraft-varme-værker i Danmark, og der er en kolossal lokal modstand mod det.
Den lokale borgmester er rasende over, at det kulkraftværk bliver bygget, og der ruller en bestikkelsessag i Tyskland om lige netop det kraftværk, så jeg synes altså ikke, man bare skal sige, at det kan DONG bare gøre.
Nej, det skulle DONG nemlig ikke have lov til.
Ida Auken (SF), 2007-12-14:
Vi har først lige fået svarene på hr. Frank Aaens spørgsmål, og her står der faktisk, at DONG ikke er offentligt ejet, så medejerne af DONG er altså ikke offentlige selskaber med deraf følgende interesser.
Noget andet er kvotesystemet.
Vi er enige om, at kvotesystemet skal ændres, for det system, vi har nu, er ikke optimalt.
Men om DONG bygger det ene eller det andet kulkraftværk i Tyskland afhænger jo ikke af, hvem der ejer de sidste 20 pct. af aktierne.
Det er, hvordan systemet fungerer, og vi er enige om, at kvotesystemet skal ændres, så man ikke bare flytter kvoter rundt, så elselskaberne får gratis kvoter.
Frank Aaen (EL), 2007-12-14:
For at starte bagfra må jeg sige, at det undrer mig meget, at SF's ordfører fremhæver kvotesystemet som noget særlig klimavenligt.
Det er ikke miljøpolitik, det er miljøskadelig politik, og det er altså min opfattelse, at langt, langt de fleste miljøeksperter er enige om, at det kvotesystem, der er lavet, er det modsatte af klimapolitik.
Som De Radikales ordfører også sagde meget fint forleden dag, er kvotesystemet grundlæggende forkert og skal laves om, og det synes jeg ikke man skal bruge som forsvar for salget af DONG.
Med hensyn til om DONG er privatiseret, kan man selvfølgelig godt sige, at det er det rent teknisk, for det er et aktieselskab.
Men 73 pct. af aktierne ejes i dag af staten, og resten ejes af kommuner eller er forbrugerejede, altså ejet af elselskaber.
På den måde er DONG i offentligt eje og under offentlig kontrol, og hvis man ville sørge for at afvikle et sådant aktieselskab, kunne det også styres ud fra klimapolitik, og jeg er sikker på, at både kommuner, elselskaber og staten kunne overbevises om det.
Men den mulighed har man forskertset, samme dag man har sat det på Børsen, for så er det ikke længere fællesejede selskaber, der ejer DONG, så er det lige pludselig private investorer.
Ida Auken (SF), 2007-12-14:
Jeg kan godt være enig med hr. Frank Aaen i, at regeringens hjemlige klimapolitik ikke står mål med, hvad vi render rundt og siger ude i verden; det er vi helt enige om.
Men vi er altså ikke enige om, hvad det er, der sker lige nu med DONG.
Der er altså tale om, at man sælger nogle aktier fra, der er ikke tale om, at DONG privatiseres.
DONG er allerede privatiseret.
Det kan man mene om hvad man vil, men det er simpelt hen en fordrejning af, hvad der sker, og derfor kan SF godt stemme for forslaget her, ikke mindst fordi vi ved at stemme for sikrer, at aktiemajoriteten i DONG ikke bliver solgt før 2015, hvor vi søreme meget håber at der er kommet en ny regering, der kan føre en bedre klimapolitik.
Jeg kan ikke forstå, at hr. Frank Aaen tror, at vi kan føre klimapolitik i Tyskland via DONG.
Det er altså meget mærkeligt, for det er ikke ad den vej, man fører klimapolitik.
Det gør man via et kvotesystem, det gør man via internationale aftaler, og her skal Danmark gå foran og føre en bedre politik.
Kristian Jensen (V), 2007-12-14:
Det er ikke korrekt, når fru Line Barfod siger, at det her lovforslag og regeringens politik går ud på, at de fattige bliver fattigere, og de rige bliver rigere.
Det, der er sagen, er, at de rige får et større rådighedsbeløb, og de fattige får et større rådighedsbeløb.
Det synes jeg er glimrende.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi sørger for, at alle indkomstgrupper får en fremgang; jeg synes, det er vigtigere, at vi bekæmper fattigdom, end at vi prøver at kigge på, om der er nogle, der ikke skal have lov til at have en indkomstfremgang.
Jeg synes, at det, der er væsentligt her, når vi kigger fremadrettet, er, at der, præcis som det er lagt op til i regeringsgrundlaget, skal være en fordelingsmæssig afbalancering af de initiativer, der kommer.
Den præcise model, og fru Line Barfod nævnte nogle stykker, som jeg ved Enhedslisten har haft forkærlighed for længe, vil jeg ikke lægge mig fast på eller komme med nogen bud på.
Jeg synes, det vil være spændende at se, hvilke bud vi kan få ind fra en skattekommission, men der er for mig ingen tvivl om, at en omlægning af skatten på arbejde, der inkluderer en større vægt på energiafgifter og grønne afgifter, vil skulle fordelingsmæssigt afbalanceres.
Derfor bliver det den samlede pakke, der bliver interessant, ligesom den her samlede pakke, nemlig lavere skat på arbejde og højere energiafgifter, er den, der er interessant.
Når man kigger på den, så er der en fremgang - også for folkepensionisterne.
Line Barfod (EL), 2007-12-14:
Nu er det jo meget svært med den her regering at vide, hvad den mener, når den snakker fordelingspolitik, for det meste af det, der kommer fra denne regering fordelingspolitisk, er, at de fattige bliver fattigere, og de rige bliver rigere.
Det er også det, vi har kunnet se med de lovforslag, som regeringen har fået vedtaget i det her efterår, og det gælder også det forslag om grønne afgifter, der bliver vedtaget af et stort flertal lige om lidt.
Så det, jeg gerne vil have et svar på fra skatteministeren, er i forhold til de grønne afgifter, og det er, om det, der kommer fra regeringen, og det, som skatteministeren vil se på i det kommende år, er konkret at lave et socialt bundfradrag, som Enhedslisten tidligere har foreslået, eller at lave en anden mekanisme, der sikrer, at de grønne afgifter ikke vender den tunge ende nedad.
Det vil sige en mekanisme, der sikrer, at de grønne afgifter ikke betyder, at pensionister, kontanthjælpsmodtagere, førtidspensionister, dagpengemodtagere osv. kommer til at skulle betale en stor del af regningen for, at man så kan lette skatten for de rigeste i det her land, sådan at der dog var en lille smule at se frem til for alle de mange, der ikke har ordentlig råd til at holde jul nu.
Kristian Jensen (V), 2007-12-14:
Det bliver sådan lidt et dobbeltsvar til hr. Frank Aaen og hr. Klaus Hækkerup.
Allerførst vil jeg sige, at hvis man tager den samlede afgift, der bliver betalt for de produkter, vi taler om her, har den været uændret fra 2002 og fremefter.
Det er sådan set det, der har været vigtigt, for når man tager det fra borgernes og virksomhedernes synspunkt, har der ikke været nogen afgiftsstigning.
Der har været en uændret afgift, men den måde, man tidligere har opkrævet den på, har været uhensigtsmæssig.
Nu opkræver man den på en mere hensigtsmæssig måde, som giver en administrativ lettelse.
Så skal jeg i øvrigt bare takke for invitationen til at komme i samråd i Skatteudvalget.
Det plejer altid at være hyggeligt, og jeg vil se frem til det.
Til hr. Frank Aaen, der mener, at jeg sår tvivl om mine egne tal, vil jeg sige, at den halve milliard kroner, som hr. Frank Aaen taler om, stammer fra svaret på spørgsmål 2, fjerdesidste afsnit på side 2, hvor vi har skrevet ganske tydeligt: »Og beregningerne kan heller ikke tolkes som Skatteministeriets »egne« beregninger, idet de baseres på de givne forudsætninger, som Skatteministeriet som nævnt finder helt utilstrækkelige.«
Derfor er det lidt mærkeligt, at hr. Frank Aaen bliver ved med at sige, at det er vores egne beregninger, der har kreeret denne halve milliard kroner, som hr. Frank Aaen snakker om, når vi gentagne gange hele vejen igennem har sagt, at vi godt kan lave et regnestykke på de forudsætninger, hr. Frank Aaen sætter op, men at vi ikke vil tages til indtægt for, at det er vores beregninger, og det vil jeg heller ikke i dag.
Klaus Hækkerup (S), 2007-12-14:
Det, jeg bare spørger om, er afgrænsningen af skattestoppet.
Hvad er det, regeringen definerer?
Den opfattelse, vi efterhånden har fået, er, at regeringen gang på gang på gang - hver gang den finder det hensigtsmæssigt - ændrer grænserne for sit eget skattestop, laver en ny definition, laver en lille drejning et sted, som gør, at man kan gennemføre en eller anden skatteændring, som oprindelig ville være i strid med skattestoppet, men nu falder inden for.
Derfor vil jeg bare spørge skatteministeren, som her sagde, at det var en fornuftig ændring at lave, en administrativ lettelse, der ikke var af hensyn til miljøet: Er der andre grunde end administrative lettelser, der kan gøre, at man kan fravige skattestoppet?
Har regeringen andre ting i ærmet, der kan gøre, at man kan fravige skattestoppet?
Det, som jeg synes måske er det mest vigtige i den her sag, er, som hr. Niels Helveg Petersen var inde på, at alt det her jo ikke har meget med miljøpolitik at gøre, og derfor vil jeg godt bebude, at vi fra Socialdemokratiets side vil have et samråd med skatteministeren og med miljøministeren, hvor vi får belyst sammenhængen mellem afgiftspolitikken, miljøpolitikken og regeringens skattestop.
Kristian Jensen (V), 2007-12-14:
Når der er forskel på, hvad jeg svarede den 30. november, og hvad Justitsministeriet efterfølgende har svaret, så skyldes det måske, at der er forskel på, hvad der er spurgt om.
Igen er det fantastisk, at ikke bare jeg, men alle, der har adgang til en internetopkobling kan gå ind på Folketings hjemmeside og læse debatten fra den 30. november kl. 10.49, hvor hr. Nick Hækkerup fik ordet.
Ca. 1 minut senere nævner han spørgsmålet om vægtafgift og siger, at det for det første er bekymrende, når reglerne har tilbagevirkende kraft, det skaber usikkerhed for borgerne.
Javist, men de regler, som hr. Nick Hækkerup omtaler her, har ikke tilbagevirkende kraft.
Jeg synes egentlig, det er lidt ærgerligt, at det skal fremstå, som om vi er uenige, når hr. Nick Hækkerup lige om lidt bakker mit lovforslag op, og efter visse omstændeligheder og også lidt lange formuleringer i og for sig også er enig i, at fremgangsmåden med, at man lukker skattehuller med virkning fra lovforslagets fremsættelsesdato er den rigtige.
Nick Hækkerup (S), 2007-12-14:
Det bliver jo lidt en pudsighed
, når det bliver ministerens fortolkning af, hvad det var, jeg spurgte om.
Men vi kan heldigvis dokumentere, hvad det er, der er spurgt om i Justitsministeriet, og hvad det er, Justitsministeriet har svaret på; de forstod åbenbart godt det, som skatteministeren ikke kan forstå, nemlig om lovforslaget har tilbagevirkende kraft eller ej.
Og der svarer justitsministeren: Ja, det har lovforslaget.
Det er igen et eksempel på, at måske kunne der arbejdes mere med grundigheden, med tilgangen til, hvordan vi laver skattelovene her i landet.
Kristian Jensen (V), 2007-12-14:
Der er sådan en dejlig service herinde i Folketinget; man får noteret alt, hvad der bliver sagt under debatterne, ned, herunder også, hvad der blev sagt under førstebehandlingen af det her lovforslag.
Det blev sagt den 30. november 2007 kl. 10.50 af hr. Nick Hækkerup, at der er nogle problemer, når reglerne gives tilbagevirkende kraft; det skaber usikkerhed for borgerne - hvad kan de regne med, og hvad kan de ikke regne med, når man snakker om det her skattehul, som i hr. Nick Hækkerups øjne ikke var svært at forudse, fordi det havde været benyttet de såkaldt 42.000 gange?
Vi snakker altså om den del af lovforslaget, der vedrører nedvejning: § 20 a.
Der er konklusionen ganske klar i det notat, som Justitsministeriet lavede; den er i notatet nævnt under punkt 3.
Og der siges det, som jeg sagde før: »Den foreslåede ændring i lovforslagets § 2 vedrørende betaling af afgift efter vægtafgiftloven indebærer efter Justitsministeriets opfattelse således ikke lovgivning med tilbagevirkende kraft.« Med hensyn til alt det, vi diskuterede den 30. november, nemlig om der var tale om tilbagevirkende kraft eller ej, giver Justitsministeriet mig ret; der er ikke tale om tilbagevirkende kraft.
Med hensyn til den anden del af lovforslaget, som vi ikke diskuterede den 30. november, nemlig spørgsmålet om, hvorvidt reglerne for registreringsafgift skulle ændres eller ej, ja, der er det korrekt, at når man har en vedtagelse, der har virkning fra fremsættelsestidspunktet, er der ifølge Justitsministeriets notat tale om tilbagevirkende kraft.
Det var bare ikke det, hr. Nick Hækkerup spurgte om; det blev der ikke spurgt om den 30. november.
Det blev der heller ikke svaret på den 30. november.
Jeg har sådan for vane at forsøge at svare på det, der bliver spurgt om.
Hr. Nick Hækkerup spurgte om, hvorvidt ændringen af vægtafgiften ville have tilbagevirkende kraft.
Det sagde jeg nej til.
Det har Justitsministeriet bakket mig op i.
Hvis man skal prøve at sige, hvad det er, vi konkret taler om her, vil jeg med hensyn til den anden del af det spørge: Skal vi, hvis der sker hullukninger, fortsætte med, at de skal ske med virkning fra fremsættelsestidspunktet?
Ja, det skal de.
Det er jeg helt overbevist om er det eneste økonomisk forsvarlige.
Og jeg kan sådan forstå, at på trods af al polemikken så er hr. Nick Hækkerup og Socialdemokratiet sådan set enige i, at vi skal fortsætte med, at det sker med virkning fra fremsættelsestidspunktet, når vi lukker huller.
Nick Hækkerup (S), 2007-12-14:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at det kan konstateres, at det har været praksis at gøre sådan i forbindelse med skattelovgivningen tidligere.
Det er også fuldstændig rigtigt, at det er fornuftigt at gøre det i en række tilfælde.
Det er bare ikke det, vi diskuterer.
Det, vi diskuterer, er, at vi, da vi i forbindelse med førstebehandlingen af lovforslaget sagde, at vi var bekymrede, når regler blev givet tilbagevirkende kraft, dels fordi det skaber usikkerhed hos borgerne i landet - hvad kan man regne med, og hvad kan man ikke regne med? - og dels fordi det slet ikke havde været nødvendigt, hvis regeringen havde tænkt sig om, så fik svaret: De her regler har ikke tilbagevirkende kraft.
Det er rigtigt, at der er nogle af reglerne i lovforslaget, der ikke har tilbagevirkende kraft; sådan vil det jo altid være.
Det, der er det interessante, er, om der er nogle af reglerne, der har tilbagevirkende kraft, som ministeren sagde de ikke har.
Og der har Justitsministeriet så haft den godhed at udrede det, der er statsforfatningsret på første år, nemlig hvornår regler har tilbagevirkende kraft, og hvornår regler ikke har tilbagevirkende kraft.
Og Justitsministeriet svarer som følger, nemlig at det betyder, at loven gives tilbagevirkende kraft på dette punkt, nemlig § 29 og § 29 a i registreringsafgiftloven.
Det er sådan set et rimeligt klart svar.
Når vi alligevel - og det sagde vi også under førstebehandlingen synes, at det kan være fornuftigt at gøre det, så er det selvfølgelig, fordi der er tale om at lukke et skattehul.
Men det, der er det interessante her, er jo, om ministeren tager retssikkerheden for de retsundergivne i kongeriget alvorligt, eller om man er blevet så magtfuldkommen, at det er ligegyldigt, hvilke relationer reglerne har til de borgere, det handler om.
Der er det bare, at vi siger: Man bør være opmærksom på, at det kan være bekymrende at lave regler med tilbagevirkende kraft; man bør bare være opmærksom på det, sådan at man overvejer det i stedet for at sige, at de her regler ikke har tilbagevirkende kraft, når nu de her regler har tilbagevirkende kraft.