runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2014-11-18:
Men det er jo også rigtigt, hvad ordføreren siger, altså at ufaglærte har en større risiko end andre for at blive arbejdsløse.
Men at lave konklusionen, at det så skulle være i beskæftigelsessystemet, som skal hjælpe ledige i beskæftigelse, at der skal være uddannelse, og sige, at det er godt i det system, er der ikke noget evidens for.
Hvis det var sådan, at der var enormt meget evidens for, at hvis man bare gav ledige uddannelse, mens de var i beskæftigelsessystemet, kom de alle sammen i beskæftigelse, jamen så ville jeg stå her og sige, at det her er fantastisk.
Der er bare ikke noget, der kan bakke det synspunkt op, og det er derfor, at vi er skeptiske over for det i beskæftigelsessystemet.
Evidens handler jo bl.a. om, at man bruger pengene fornuftigt.
Hvis man, sådan, som vi ser det, bruger pengene fornuftigt – og så kan man tale om regneark – kan man jo hjælpe flere mennesker.
Ellers spilder man jo pengene.
Det er jo det, man gør, når der ikke er noget evidens for, at de penge, man bruger, rent faktisk fører til øget beskæftigelse.
Uddannelse er godt, det tror jeg de fleste mennesker kan blive enige om, men bare ikke i beskæftigelsessystemet.
Altså, hvad er evidensen for det, som ordføreren baserer sin udtalelse på, altså at uddannelse er den bedste vej ud af arbejdsløshed?
Sådan som jeg ser det – og jeg har også spurgt Beskæftigelsesministeriet om at få noget evidens for det –
er det, når man tager gruppen af ledige, der får en uddannelse, og gruppen af ledige, der ikke får en uddannelse, meget svært at sige noget om, at uddannelse i beskæftigelsessystemet skulle føre til, at folk rent faktisk kommer i beskæftigelse.
Altså, når man samlet set ser på det, i forhold til at folk bliver holdt væk fra arbejdsmarkedet, mens de er under uddannelse, så er der ikke noget, der tyder på, at det er en god idé for de ledige generelt set, at der er uddannelse i beskæftigelsessystemet.
Når du bruger en masse milliarder på uddannelse i beskæftigelsessystemet, er der selvfølgelig nogle, der får gavn af det, men der er også mange, der ikke får gavn af det, og samlet set er nytteværdien mildest talt meget tvivlsom.
Så hvad er det, ordføreren baserer sin udtalelse, der går på, at uddannelse i beskæftigelsessystemet er godt, på?
Christine Antorini (S), 2014-11-19:
Nu er det jo sådan, at vi i fællesskab har løftet kvaliteten af skolepraktikken med de nye praktikcentre.
Det, som praktikcentrene bl.a. kan, er at give nogle bedre muligheder for en pakke af forskellige slags praktikforløb.
Det betyder, at virksomheder – det kan være små virksomheder eller nogle virksomheder, der har meget specialiseret produktion – alligevel kan tilbyde en delaftale, og at man så kan lave en samlet pakke, hvor man også kan tage noget af praktikken på praktikcenteret, hvis det er, at pakken med virksomheder ikke lever tilstrækkeligt op til uddannelseskravene.
Det er rigtig godt, at vi har den fleksibilitet i det, for så får de unge det, der skal medvirke til, at de kan blive fuldt faglært uddannet.
Og jeg synes i virkeligheden, at det bedste svar på det, som fru Tina Nedergaard spørger om, nemlig om det er lige godt, er, at virksomhederne i stort set alle tilfælde ender med at lave en uddannelsesaftale, også med elever, der kommer fra skolepraktik.
Der er stort set ingen elever, det er ganske få procent, som kun får skolepraktik.
Langt de fleste får virksomhedspraktik; det kan være, de starter på skolepraktik, men de ender med virksomhedspraktik.
Og det er godt, at vi har det system.
Tina Nedergaard (V), 2014-11-19:
Tak for besvarelsen til hr. Peter Juel Jensen.
Det, der optager mig meget, er den merværdi, der ligger i, at man kommer ud på en rigtig praktikplads.
Der er ingen tvivl om, at arbejdsgivere siden hen tager vel imod de faglærte, som har den kompetence med sig, at de har fungeret i et rigtigt erhvervsliv, og at de er vant til at arbejde sammen med svendene og ved, hvordan en arbejdsgang er derude i virkeligheden.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om ministeren virkelig, som det fremgår af hendes besvarelse, sætter lighedstegn mellem det at gå i skolepraktik og det at have en rigtig praktikplads, altså om det er lige godt ud fra regeringens vurdering.
Absolut.
Når der ikke er tilstrækkelig med praktikpladser, er det rigtig positivt, at regeringen sammen med Venstre og andre partier har lavet en aftale, der sikrer, at så mange unge som muligt har en mulighed for at gennemføre deres uddannelse.
Men ministeren er jo også optaget af, at der kommer flere ind i erhvervsuddannelserne, og derfor er der et afrundende spørgsmål fra min side som medspørger:
Mener ministeren, at det i højere grad arbejder for, at flere dygtige unge tilvælger erhvervsuddannelserne, at deres umiddelbare mulighed primært er skolepraktik, end hvis det var lykkedes for regeringen at skabe flere praktikpladser ude i både den offentlige og private sektor?
Peter Juel Jensen (V), 2014-11-19:
Det er korrekt, at vi har en række aftaler, herunder hele vækstpakken, som er med til at sikre nogle underaftaler, men i den finanslovsaftale, man lige har siddet og aftalt sammen med Enhedslisten og SF, er der ikke et eneste initiativ, som kan være praktikpladsskabende.
Tænketanken DEA har lige sat fokus på praktikpladsudfordringen, og man har gennemført en stor undersøgelse blandt rigtig mange virksomheder, som faktisk gerne ville ansætte flere elever.
Men man savner kvalificerede elever, man mener, at de personlige kompetencer ikke er gode nok.
Man møder f.eks. ude i virksomhederne mange elever, som ikke møder til tiden, som har utrolig meget mandags-fredags-sygdom, og som ikke er mindede for at gennemføre den uddannelse, som de nu har givet sig i kast med.
Hvordan mener ministeren at vi i højere grad kan sætte fokus på den side af de unges kompetencer, således at vi igen sikrer, at virksomhederne ikke bliver skræmt, men de gerne tør indgå praktikpladsaftaler med unge mennesker, som møder til tiden, og som er fagligt mindede for at gennemføre uddannelsen?
Og tak for svaret.
Vores erhvervsuddannelser bygger jo på et fundament, som hedder vekseluddannelse, og det vil altså sige praktisk læring ude i en virksomhed og derefter teori på en skolebænk, og det har vi en lang tradition for i Danmark.
Og kan man ikke få en uddannelsesaftale, så kan man for de flestes vedkommende færdiggøre sin uddannelse via en skolepraktik.
Men i mine øjne udfordrer skolepraktikken efterhånden hele vekseluddannelsesprincippet, for hvis vi fortsat ønsker erhvervsuddannelser som vekseluddannelser, må skolepraktikken altså ikke være mere end et supplement, og jeg kan jo høre, at ministeren ligesom Venstre er meget bekymret over, at vi ikke kan skaffe alle de praktikpladser, der er behov for.
Mener ministeren og dermed regeringen, at det står højt på dagsordenen, at vi får skaffet det nødvendige antal praktikpladser?
Kunne ministeren ikke lige ganske kort redegøre for de initiativer, der ligger i den nyligt indgåede finanslovsaftale, og som er med til at sikre unge danskere en mulighed for at få en reel praktikplads?
Peter Juel Jensen (V), 2014-11-19:
Som uddannelsesordfører for sit parti har man jo mange roller.
Den vigtigste rolle er selvfølgelig at fremføre sit partis eget bud på de udfordringer, der ligger.
En anden vigtig rolle er at opdrage en minister, og der vil jeg nok sige, at jeg efterhånden er kommet godt i mål med det.
Jeg synes, jeg har fået opdraget en ny minister godt og grundigt.
For de svar, der lige er blevet givet til fru Tina Nedergaard, er jo svar, som tidligere blå ministre har givet, dengang ministeren var ordfører, og dengang ministeren gik ind for, at der skulle være en praktikpladsgaranti.
Alle de svar, som ministeren lige har givet til fru Tina Nedergaard, er nogle, som ministeren faktisk vil kunne genfinde fra tidligere ministre, der svarede på det samme spørgsmål, da ministeren var ordfører og tordnede for en praktikpladsgaranti.
Den står også nævnt i »Fair Løsning« , altså hele det program, som ministeren gik til valg på.
Kan ministeren ikke ganske kort forklare mig, hvad der er sket i ministerens verden, siden ministeren i den grad er vendt rundt?
Hvad er der blevet af alle de gamle salgstaler?
Hvad er de blevet af alle argumenterne, efter at ministeren er blevet minister?
Inger Støjberg (V), 2014-11-19:
Jeg må sige, at jeg, når jeg lytter til ministeren i dag, synes, at det er en helt anden person end den person, jeg lyttede til før folketingsvalget, og før ministeren blev minister.
Dengang synes jeg at der var et meget stort engagement i det at skabe praktikpladser.
Det tror jeg sådan set at vi deler på tværs af partierne her i Folketinget.
Men i dag synes jeg at det er et system, der taler.
Jeg synes ikke, at vi hører om, hvad ministeren egentlig selv mener, og om, hvad man rent faktisk politisk vil for f.eks. at skabe vækst i Danmark.
Der er jo ingen tvivl om, at det, hvis der kommer gang i væksten – det sagde ministeren også lidt indirekte før – også vil betyde, at man vil få skabt flere praktikpladser.
Derfor kan det selvfølgelig godt undre mig, at når spørger efter spørger stiller – synes jeg – relevante spørgsmål om, hvad der kan gøres, er svaret sådan noget med systemer, taxametre og ting i den retning i stedet for at sige det ligeud, nemlig at man har lagt et forslag til finanslov på bordet, hvori der ingen vækstinitiativer er, hvor der derfor heller ikke ligger nogen private arbejdspladser og dermed heller ikke en særlig stor sandsynlighed for, at der bliver oprettet særlig mange praktikpladser.
Peter Juel Jensen (V), 2014-11-19:
Tak, formand.
Giver antallet af elever, der ikke kan fortsætte deres uddannelse, fordi de ikke kan finde en praktikplads, ministeren anledning til bekymring?
Christine Antorini (S), 2014-11-19:
Der er som en del af erhvervsuddannelsesreformen, som Venstre også bakker op om, afsat 100 mio. kr. til bl.a. det praktikpladsopsøgende arbejde, og derudover er der afsat 95 mio. kr. som en del af vækstpakken, som er til initiativer ud over praktikpladsopsøgende arbejde, så også små virksomheder slipper for det bøvl og besvær, der kan være, hvis man ønsker at oprette ekstra praktikpladser.
Så der er afsat penge, hvilket jo også fremgår af forslaget til finanslov, som vi jo så skal drøfte og vedtage her inden jul.
Tina Nedergaard (V), 2014-11-19:
Det, ministeren siger, ved jeg godt i forvejen.
Jeg spurgte sådan set ministeren om, hvad der er regeringens intention på området.
Det, jeg kan notere mig, er, at man i den finanslovsaftale, man lige har indgået, godt kunne finde nogle penge rundtomkring til forskellige initiativer til at styrke nogle områder.
Det er i øvrigt noget, man gør for penge, som man har været ude og låne, men fred være med det.
Det er en anden diskussion.
Mit spørgsmål er: Hvorfor har regeringen ikke truffet beslutning om at gå ind og understøtte området, så flere unge kan komme ud på en rigtig praktikplads?
Det er jo regeringens holdning, jeg spørger om, og ikke arbejdsmarkedsparternes.
Christine Antorini (S), 2014-11-19:
Jeg vil gerne undskylde spørgerens spørgsmål, idet hun ikke var en del af forhandlerkredsen for Venstre, da vi aftalte både, kan man sige, den store praktikpladsaftale og efterfølgende erhvervsuddannelsesreformen.
For der var faktisk enighed om, bl.a. efter anbefaling fra arbejdsmarkedets parter og altså også fra arbejdsgiversiden, dvs. Dansk Arbejdsgiverforening, at udfase den bonusordning, der blev indført.
Bonusordningen var god på det tidspunkt, den blev indført, men man kunne se, at den effekt, at det skabte flere praktikpladser, simpelt hen udeblev.
Derfor var det i bred enighed, bl.a. på arbejdsmarkedets parters anbefaling, at bonusordningen blev udfaset.
Hvis den skulle genindføres, ville det koste 2 mia. kr., som skulle finansieres af AUB'en, dvs. af arbejdsgiverne, og jeg er ikke sikker på, at arbejdsgiverne ville synes, at det var en særlig god idé.
Jeg ved i hvert fald, at Venstre har været stærkt optaget af, at AUB'en ikke skulle stige.
Tina Nedergaard (V), 2014-11-19:
Med Venstres finanslovsforslag foreslår vi at afsætte yderligere midler til at skabe praktikpladser, så der går vi jo foran regeringen, ligesom vi også gjorde det, da vi selv var i regering og faktisk gik foran Socialdemokraterne.
Vi indførte jo et praktikpladstilskud på 70.000 kr. pr. elev, der kommer ud i en virksomhed, og det var Socialdemokraterne med til at bakke op om.
Jeg skal spørge ministeren, om regeringen har intentioner om at genindføre et sådant praktikpladstilskud.
Christine Antorini (S), 2014-11-19:
Jeg tror, det er indlysende allerede i første runde af spørgsmål-svar, at det har regeringen selvfølgelig ikke.
Jeg vil godt igen her sige, at jeg i den grad værdsætter, at stort set alle partier hen over alle årene har gjort sig meget umage med at lave fælles løsninger, når det handler om erhvervsuddannelsesområdet.
Derfor er Venstre og Socialdemokraterne en del af alt, hvad der er lavet af aftaler på det her område.
Det er jo forudsætningen for, at vi faktisk er lykkedes med at få et velfungerende vekseluddannelsessystem.
Vi skal som politikere sørge for, at der er så meget kvalitet som muligt i skolepraktikken – det har vi gjort med praktikcentrene, som er en del af vores fælles aftaler – og så skal vi gøre det sammen med arbejdsmarkedets parter.
Det er jo den anden vigtige del af det, nemlig hvordan arbejdsmarkedet kan gå ind og være med til at motivere til, at der bliver skabt flere praktikpladser.
Derfor er jeg også utrolig glad for, at både LO og DA jo ikke alene bakker op, men også har stået bag anbefalinger om en række af de ting, vi i fællesskab så har kunnet lave aftaler om, for det har altså styrket uddannelsesgarantien, som er afgørende for, om unge tør tage springet og vælge en erhvervsuddannelse.
Tina Nedergaard (V), 2014-11-19:
Jeg skal spørge ministeren, om ministeren og regeringen helt har opgivet muligheden for at skabe flere praktikpladser til eleverne på erhvervsuddannelserne.
Christine Antorini (S), 2014-11-19:
Jeg synes jo, at det, der er det gode, er, at der har været et vedvarende, fælles fokus på, hvordan vi kunne sikre, at de unge, når de overvejede at tage en erhvervsuddannelse, også kunne se for sig, at der var en rigtig god sandsynlighed for, at de kunne gennemføre den.
Og derfor har vi faktisk forstærket uddannelsesgarantien.
Det gjorde vi bl.a. med den store praktikpladsaftale tilbage i 2012, og det har vi gjort yderligere med erhvervsuddannelsesreformen.
Det betyder bl.a., at vi lige nu er i gang med – og det ved spørgeren også, for spørgeren har fået materialet om det – på baggrund af indstilling fra Rådet for de Grundlæggende Erhvervsrettede Uddannelser at udvide antallet af skolepraktikpladsmuligheder for en række uddannelser.
Vi går i gang med at synliggøre alle de bedre muligheder, der er, for, at når man vælger en uddannelse, kan man også færdiggøre den, hvis ikke med en virksomhedspraktik, så med en skolepraktik.
Så det, vi har gjort i fællesskab, og det synes jeg faktisk er det vigtige budskab, er, at vi har forstærket uddannelsesgarantien.
Det var et meget vigtigt omdrejningspunkt i erhvervsuddannelsesreformen.
Peter Skaarup (DF), 2014-11-19:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvad er ministerens holdning til den seneste udvikling i sagen om Lars Hedegaard, herunder at Det Danske Generalkonsulat i Istanbul den 29. august 2014 modtog besked om, at den formodede attentatmand var blevet udleveret til sikkerhedsmyndighederne med henblik på at blive udleveret til sit land, som tilsyneladende skulle være Syrien?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-11-19:
Nej, jeg synes ikke, det er et problem, at det fungerer, som det gør i dag.
For alternativet ville da egentlig være frygteligt.
Tænk, hvis vi nu alle sammen skulle tilbage til at handle i kontanter og man skulle forbyde checks og forbyde elektroniske overførsler og andet.
Det ville da egentlig være utrolig ærgerligt, tænker jeg, at gå tilbage til det.
Det ville jeg meget, meget nødig anbefale nogen.
Bag det, at der kommer en krise, og at der er noget, der fryser til – det kan være interbankmarkedet og alle former for likviditet – ligger der jo, at man skal prøve at forhindre det ved at have en sund økonomi og have nogle sunde instrumenter.
Og spørgerens parti og regeringen har jo lavet utallige indgreb for at sikre, at det ikke kommer til at gå galt igen.
Så det er det glade budskab på den her baggrund.
Men det har ikke særlig meget med pengemængden at gøre, det er jeg nødt til at sige.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-11-19:
Jeg er enig i, at nogle af de ting, vi har gjort, og som ministeren har gjort og tidligere ministre også har været med til, har gjort det bedre i dag, end det har været.
Men som ministeren selv siger, er der jo gearing, i forhold til hvad bankerne kan låne ud, i forhold til hvor meget de skal ligge inde med selv, så at sige.
Hvis der går panik i markedet, går alting lige pludselig i stå.
Så mit spørgsmål er: Når det går galt – det er jo sket før, og det kommer det måske til igen – er det så ikke et problem, at pengeskabelsen, pengestigningen i samfundet ligger hos nogle private aktører med meget lille styring fra samfundets side?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-11-19:
Med al respekt tror jeg spørgeren roder tingene lidt sammen.
Hvis vi kigger på bankerne og deres funding, kan man sige, at de jo skal have en vis egenkapital.
Den egenkapital går de jo så ud og belåner øvrige penge på ude på et stort pengemarked, typisk et interbankmarked, hvor de så faktisk får de fornødne penge.
Så pengene er reelle nok, og de er derude, og de bliver brugt, men det er jo ikke sådan, at en bank skal have 100 pct. stående i egenkapital i forhold til at låne ud.
Man kan – om jeg så må sige – geare det kapitalindskud, man har.
Vi har jo så sørget for, at hele det grundlag, hvorpå bankerne i dag funder sig, er ekstra solidt, så den måde, hvorpå bankerne låner penge ud i dag, er jo faktisk blevet ekstra sikker.
Christine Antorini (S), 2014-11-19:
Altså, jeg kun sige, at jeg tror, at de, der lytter med til det her, ikke har kunnet høre det, som fru Inger Støjberg har kunnet høre.
Derfor vil jeg godt sige, at det ligger regeringen utrolig meget på sinde, at vi har brede politiske aftaler, der forbedrer kvaliteten af erhvervsuddannelserne markant.
Det er vi lykkedes med i fællesskab.
Det betyder, at der kommer langt flere unge, der kan og vil det, der skal til, så det også er attraktivt for virksomhederne at ansætte dem som lærlinge eller elever.
Derudover har vi taget en række initiativer, der gør, at de unge kan blive færdige, enten igennem styrket praktikpladsopsøgende arbejde eller igennem praktikcentrene, som giver mulighed for praktikpladspakker, sådan at mindre virksomheder og specialiserede virksomheder også kan byde ind med en praktikplads, og sådan at de unge kan blive færdige med restpraktikken via praktikcentrene.
Det er utrolig vigtige initiativer for at styrke uddannelsesgarantien, så de unge både starter på og gennemfører uddannelsen.
Jeg tillod mig, og det beklager jeg, men jeg mener det af hjertet, at være venlig, fordi jeg synes, det er afgørende, at vi har brede aftaler om det her.
Og alt det, jeg har nævnt, er noget, vi har lavet sammen med Venstre, og det vil jeg da egentlig godt takke Venstre for, for det er jo det, der skal til, for at vi faktisk får flere og mange flere unge, der både starter på og gennemfører en erhvervsuddannelse, inklusive praktik.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-11-19:
Jeg er rigtig glad for, at ministeren netop kommenterer på det her om, at der skal være dækning og der skal være solide aktiver bag det.
Der skal jo være dækning for en del af det, bankerne udlåner, og den diskussion havde vi jo senest ved bankpakke VI: I hvor høj grad skal der være dækning i forhold til bankernes kapitalindskud osv.?
Men når bankerne skal give et lån til hr. Jensen på 100.000 kr., er det jo ikke sådan, at de har 100.000 kr. fra en flyttemand Olsen, som har sat 100.000 kr. ind på en konto, og dem låner de så ud til hr. Jensen.
Sådan er det jo ikke.
Det jo ikke en til en.
Det er jo nogle penge, der bliver skabt i det øjeblik, gælden bliver skabt.
Pengene bliver skabt via gæld, og der spørger jeg bare ministeren om – og der er jo ikke fuld dækning – om det kan være problematisk, at bankerne i den grad kan være med til at skabe penge via gæld.
Peter Skaarup (DF), 2014-11-19:
Jeg synes ikke, jeg helt fik svar på det spørgsmål, jeg stillede.
Altså, mener justitsministeren, at man ud fra det, der kom fra det tyrkiske fængsel den 28. august, kan tolke, at tyrkerne mener, at han kommer fra Syrien, og at han, som der står på side 7 i den her tidslinje, vi har fået, er blevet udleveret til sikkerhedsmyndighederne i Tyrkiet med henblik på at blive udleveret til sit land?
Mener justitsministeren, at det, der menes her, er Syrien?
Efterprøvede man det?
Det kan vel ikke være så svært at svare på.
Når jeg spørger til det, er det jo igen for at teste, om vi fra dansk side gør det, vi skal.
I den tidslinje står det jo sådan, at Justitsministeriet først den 15. oktober via den nordiske forbindelsesofficer modtager en indscannet version af det her afslag, som man modtager, og det brev fra Maltepefængslet samt en uofficiel oversættelse heraf.
Det, jeg så godt kunne tænke mig at vide – det kunne justitsministeren jo ikke svare på under samrådet i sidste uge, og derfor kunne det være relevant at få det at vide nu – er: Hvad er der sket på baggrund af de oplysninger, som vi får overleveret den 29. august, om, at vedkommende bliver udleveret til Syrien, frem til den 15. oktober 2014?
Altså, har man modtaget det i Justitsministeriet den 29. august?
Har man gjort noget ved det forhold, at Tyrkiet åbenbart mener, at han skal udleveres til Syrien?
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-19:
Jeg spørger jo ministeren, fordi jeg synes, at jeg hørte ministeren sige på TV 2 News – og det kan være, at jeg har hørt forkert – og det var ikke i dag, men en af de foregående dage, at nu ser man et fald, og at det jo kan skyldes de stramninger, regeringen lægger op til.
Der vil jeg bare sige, at jeg ikke tror, der er sammenhæng mellem de to ting.
Det skulle meget nødig være sådan, at regeringen har lagt, ikke et måltal, men et alt for optimistisk syn for at kunne tegne et rosenrødt billede af, at regeringens politik virker.
For det gør regeringens politik ikke.
Regeringen skulle, hvis den ønskede at begrænse antallet af asylansøgere, der søger til Danmark, rulle nogle af de lempelser, den har lavet, af lovgivningen tilbage.
Jeg vil godt her til sidst spørge justitsministeren, for man har jo senest forbedret vilkårene for anerkendte asylansøgere, ved at man har givet dem fuld ret til at optjene folkepension, om ministeren ikke tror, når ministeren nu tror på asylshopping og andre ting, at det i virkeligheden kunne risikere at tiltrække endnu flere asylansøgere til Danmark.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-19:
Men der har aldrig været et måltal på 20.000.
Man kan ikke tale om et skøn, det er en prognose.
Der er ingen, der kan forudse, hvordan flygtningestrømmene forandrer sig.
Det, vi ved, er, at vi har de største flygtningestrømme siden perioden lige efter anden verdenskrig.
Nærområderne påtager sig den største del af ansvaret, men også Europa modtager mange flere flygtninge, end vi har været vant til i en periode.
Vi så en meget stor stigning i antallet af asylansøgere hen over sommeren.
Det er faldet i oktober måned.
Er der er tale om en ny tendens?
Det er for tidligt at sige.
Hvis der er tale om en ny tendens, tror jeg ikke, vi kommer op på 20.000 asylansøgere i Danmark.
Men det ændrer ikke på, at prognosen for 2014 siger op imod 20.000.
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-19:
Skal jeg forstå ministerens svar sådan, at ministeren ikke mener, det er sandsynligt, at skønnet på de 20.000 holder i år?