runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2009-12-09:
Det er fuldt forståeligt, men i den her situation har vi så det, at der bliver spillet pingpong med deltidsbrandmænd mellem ministrene; de hører ikke under beskæftigelsesministeren og heller ikke under finansministeren, men de hører under forsvarsministeren, og det er forsvarsministeren, der har ansvaret for, at beredskabet fungerer.
Derfor er det egentlig besynderligt, at vi skal stå her og diskutere med beskæftigelsesministeren og finansministeren om at finde en løsning for de brandmænd, der kan komme på tale ryger ud af systemet og ikke kan få supplerende dagpenge.
Dertil kommer, at vi også er i den situation, at vi faktisk ikke kan få oplysning om, hvor mange der reelt er berørt af det her, fordi de er fordelt på mange forskellige a-kasser, hvilket beskæftigelsesministeren redegjorde for så sent som i formiddags og på et møde i går.
Man har ikke oplysninger om, hvor lang tid der vil gå, og hvor mange der reelt vil blive ramt af reglerne om supplerende dagpenge, før de bliver nødt til at stoppe.
De oplysninger kan vi ikke få, ministeren er ikke i stand til at indhente dem.
Er det så ikke sådan, at den ansvarlige minister – forsvarsministeren – burde komme med en løsning, hvis det er så stort et problem?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-12-09:
Jeg kan sige til hr. Bjarne Laustsen, at det naturligvis på det her område ligesom på de andre områder, hvor vi har diskuteret supplerende dagpenge, gælder, at der ligger en forpligtelse på arbejdsgiverne til at tilrettelægge arbejdet på en hensigtsmæssig måde.
Det, vi tilsigter med ændringerne af de supplerende dagpenge, har jo baggrund i den her laden stå til, altså at det er meget nemt og bekvemt for arbejdsgiveren bare at lade folk gå på supplerende dagpenge.
Jeg har forstået, at reglerne er sådan, at det kun er i de uger, hvor man rent faktisk bliver kaldt ud til brand, at man bruger sine supplerende dagpenge.
Det vil sige – har jeg læst i papirerne her – at hvis man følger gennemsnittet af deltidsbrandmænd og kommer ud hver tredje uge, så har man supplerende dagpenge i 90 uger, og hvis arbejdsgiverne så kan tilrettelægge arbejdet på en lidt mere hensigtsmæssig måde, hvor de bl.a. tager hensyn til det her, så vil en del af problemet kunne løses.
Bjarne Laustsen (S), 2009-12-09:
Men regeringen har jo haft planer om at ændre det.
Hvis der er nogle af de der op imod 4.000 deltidsbrandmænd, som vi har, der mister deres arbejde, deres hovederhverv, kan de kun være deltidsbrandmænd i 30 uger.
Det er en regel, der ikke har eksisteret før 2008, og derfor bærer den nuværende regering jo hovedansvaret for det.
Den daværende regering fritog dem for timeoverførselsreglerne.
Men den nuværende regering kunne jo have fremsat det her lovforslag på baggrund af det beslutningsforslag, man fremsatte i 1997.
Det valgte man ikke at gøre.
Nu har man så en hel masse indvendinger imod forslaget om at give vederlag.
De fortalte, at hvis man skulle konvertere deltidsbrandmandsstillingerne til fuldtidsstillinger, ville det koste op imod en 1½ mia. kr. ude i beredskabet.
Det er jo derfor, at det er interessant, at Venstre havde det synspunkt, dengang de var i opposition, nemlig at det her var småpenge, og at folkene, der havde med det her at gøre, overhovedet slet ikke skulle modregnes.
Nu kan det blive konsekvensen, hvis det bliver så dårligt at være deltidsbrandmand, at nogle er nødt til at stoppe, og det bliver sværere at rekruttere nye til området.
Derfor er det interessant, hvordan man vil sørge for, at beredskabet kan komme til at fungere, når flere og flere vil droppe ud.
Alene i Nordjylland har man 30 mennesker i gang med nedtælling til, hvornår det er, de skal stoppe og droppe ud af beredskabet, og finansministerens rapport siger, at det kun er 30 i hele landet.
Jeg kan godt fortælle, at tallene er fra en periode, hvor der var opgang i den danske arbejdsmarkedspolitik i 2006 og 2007.
Det er jo slet ikke aktuelle tal, man har.
Regeringen siger jo også, at ledigheden vil stige til 160.000.
Er der nogen grund til ikke at tro, at ledigheden også kan ramme flere deltidsansatte brandmænd i fremtiden, således at problemet kan blive endnu større, end det er i dag?
Tak for svaret.
Det er et rent papegøjesvar.
Jeg har hørt det så mange gange.
Så står der, at det forhold, at de nævnte grupper fremover skal modtage vederlag, ikke skal medføre forringelser f.eks. i forhold til arbejdsmiljølovgivningen.
I pressemeddelelsen står der også, at alle de steder, hvor det giver anledning til problemer, der vil partierne sikre brandmændene simpelt hen ved at skrive dem ind i lovteksten, hvis de ryger ud som følge af den nye ordning.
Det vil sige, at den daværende opposition meget vel var klar over det, som finansministeren nu siger.
Alt sammen står jo at læse i den her rapport, som jeg har været oppe at hente på biblioteket, der vedrører beslutningsforslag B 88.
Man var helt klar over i oppositionen dengang, at der skulle ske nogle ændringer i andre love, for at man ikke forringede deltidsbrandmændenes vilkår.
Hvordan kan det så være et problem i dag, når det ikke var et problem dengang?
Karen Ellemann (V), 2009-12-09:
Lad mig starte med at konstatere, at der ikke er skåret ned på investeringer i handicapboliger.
Tværtimod er antallet af boliger til handicappede forøget siden 2001.
Der er ydet mere end 0,5 mia. kr. i satspuljemidler til handicapboliger, og disse satspuljemidler har sikret, at de daværende amter kunne nedlægge eller ombygge de utidssvarende botilbud og i stedet etablere omkring 1.500 nye moderne almene handicapboliger bl.a. til yngre fysisk handicappede.
Oven i det kommer også, at amter og kommuner efter almenboliglovens almindelige regler har givet tilsagn om 3.400 almene handicapboliger i perioden.
I perioden fra 2001 til 2007 er der altså samlet set opført hen ved 5.000 særlige almene handicapboliger.
Oven i det skal så også lægges de øvrige godt 27.500 ældre- og handicapboliger, som kommunerne siden 2001 har givet tilsagn om, og som også er egnede til mennesker med handicap.
Så konklusionen er derfor klar: Antallet af tidssvarende boliger til mennesker med handicap er væsentligt forøget siden 2001.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-12-09:
Man kan jo være blevet klogere, man kan jo have set, hvordan reglerne har udviklet sig.
Så det, at forudsætningerne ændrer sig, er der jo ikke noget mærkeligt i.
Det, jeg redegør for her, er regeringens politik.
Vi synes ikke, at deltidsbrandmændene kan være tjent med en vederlagsmodel i lyset af alle de negative konsekvenser, der er i den.
Bjarne Laustsen (S), 2009-12-09:
Jeg vil sige til ministeren, at Venstre dengang stod i spidsen for et forslag, der sagde, at den måde, som deltidsbrandmændene blev behandlet på, var helt urimelig.
Man skulle simpelt hen ikke modregnes for noget som helst, det var det primære mål.
Det, der er sket siden hen, er de ting, som finansministeren lyttede til, da han var beskæftigelsesminister, hvor Bernstein sagde, at der var for få ledige i Danmark.
Der blev lyttet til det, og siden hen er der kommet mange flere ledige.
900 flere ledige, sagde beskæftigelsesministeren til mig, der ville blive som følge af, at man strammede reglerne vedrørende supplerende dagpenge.
De her folk har aldrig været omfattet af reglerne for supplerende dagpenge.
Den daværende beskæftigelsesminister tog dem ind under reglerne, og man kunne se for sig, at når de mistede deres fuldtidsarbejde, så kunne de kun modtage understøttelse i 30 uger, og så blev de nødt til at stoppe med at være brandmænd eller nøjes med at leve af de små beløb, som den daværende opposition dengang sagde, at de slet ikke skulle modregnes noget som helst for.
Er ministeren enig med forsvarsministeren i, at vores måde at organisere beredskabet med deltidsbrandmænd på er god og effektiv, og at det derfor er uhensigtsmæssigt, at rigide regler på dagpengeområdet forhindrer brandsvende i at fortsætte mere end 30 uger, når de mister deres fuldtidsarbejde?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-12-09:
Jeg synes, det er en god og effektiv måde at organisere beredskabet på.
Det er mit klare indtryk, at det fungerer rigtig godt, ellers er jeg overbevist om, at kommunerne, som har ansvaret for det her, ville have ændret på organiseringen af indsatsen.
Jeg kan se på tallene her, at der i 2008 var knap 1.750 fuldtidsansatte, 4.500 deltidsansatte og godt 2.600 frivillige i redningsberedskabet.
Så jeg synes altså, at kommunerne løser den opgave på en fortrinlig måde, og jeg tror ikke, at kommunerne har nogen planer om at ændre det.
Man kan jo så undre sig over, hvorfor det lovforslag ikke blev vedtaget dengang, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen.
Det var jo mig bekendt en socialdemokratisk regering, der sad dengang.
Hvis det forslag var så naturligt, hvorfor blev det så ikke vedtaget dengang?
Liselott Blixt (DF), 2009-12-09:
Vil ministeren tage konkrete initiativer, på baggrund af at antallet af aborter og hyppigheden af kønssygdomme i aldersgruppen fra 15 til 17 år er stigende, og indgår det i ministerens visioner samlet at igangsætte flere kampagner eller oplysningsindsatser for generelt at få nedsat abortantallet og reduceret udbredelsen af kønssygdomme?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-12-09:
Nu er vi jo her i Folketingssalen lige pludselig havnet i en helt konkret sag, som i virkeligheden skal løses af ledelsen på Holbæk Sygehus.
Jeg vil forholde mig til, at vi helt generelt har det frie sygehusvalg, og så vil jeg gerne sige, at jeg da ikke synes, at den konkrete situation er optimal.
Derfor vil jeg også opfordre de pågældende forældre til dels at klage over den måde, man har disponeret på på Holbæk Sygehus, dels på deres barns vegne at finde et andet sygehus, hvor den her børneundersøgelse kan foretages.
De må flytte sig lidt for det.
Danmark er et lille land, og man kan også godt finde andre sygehuse her på Sjælland, som ikke nødvendigvis er Holbæk Sygehus, hvor man kan få gennemført den her undersøgelse.
Det har vi jo heldigvis det frie sygehusvalg til.
Og så skal man jo ikke vente til februar 2010.
Det er jo kun, hvis man insisterer på, at undersøgelsen skal foretages i Holbæk.
Sagen med tomme operationsstuer kender jeg fra pressen, og sagen her fra Holbæk kender jeg fra pressen og fra fru Liselott Blixt, men jeg har ikke derudover sat mig konkret ind i de sager.
For begge sagers vedkommende vil jeg da gerne sige, at det ikke umiddelbart lyder optimalt, men umiddelbart betyder altså, at det kan være, at der er nogle gode forklaringer ude hos de lokale ledelser, som under alle omstændigheder er dem, der har ansvaret.
Så vi skal passe på med, at vi ikke hiver konkrete sager ind i Folketingssalen.
Liselott Blixt (DF), 2009-12-09:
Jeg ved godt, at der er mange, der siger, at man ikke skal tage enkeltsager op, men enkeltsagerne belyser netop nogle af de problemer, vi har i sundhedsvæsenet.
Og når nu det i hvert fald er Dansk Folkepartis prioritet, at vi ser på, hvordan det går de enkelte patienter, så kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren, om det her er noget, ministeren måske vil gå videre med til regionen, når man nu sidder og laver økonomiaftaler og de aftaler, man ellers laver med den.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-12-09:
Der er ingen tvivl om, at det forløb, fru Liselott Blixt beskriver, konkret virker, som om det er uhensigtsmæssigt, og hvis det konkrete viser sig at være generelt, så er det ministerens ansvar at tage det op.
Det vil sige, at hvis det her konkrete eksempel dækker over en generelt manglende planlægning, er det klart, at det så er noget, en minister har et ansvar for at tage op over for sygehusejerne, nemlig Danske Regioner.
Og det vil jeg naturligvis gøre.
Yildiz Akdogan (S), 2009-12-09:
Mener ministeren, at det har været hensigtsmæssigt at skære ned på de offentlige investeringer på handicapområdet fra 2001 til 2009 med i alt 44 pct., når f.eks. 6.400 personer ud af de ca. 17.000 voksne handicappede, der bor i botilbud, bor på under 20 m 2 ?
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det har været hensigtsmæssigt at skære ned på de offentlige investeringer på handicapområdet fra 2001 til 2009 med i alt 44 pct., når f.eks. 6.400 personer ud af de i alt 17.000 voksne handicappede, der bor i botilbud, bor på under 20 m²?
Liselott Blixt (DF), 2009-12-09:
Nu står vi med det her 2-årige barn, hvis forældre af Holbæk Sygehus har fået at vide, at selv om barnet er sløjt og har konstant hovedpine, så får det en tid den 22. februar 2010.
Mener ministeren, at det er optimalt, samtidig med at lægen siger, at man sender personalet på afspadsering i december måned?
Jeg vil gerne bore lidt i det.
Mener ministeren, at det er optimalt, at man har et sygehus, hvor man har noget personale, som faktisk har tid til at foretage undersøgelsen, hvis de ikke lige bliver sendt på afspadsering?
Man siger, at der ikke er penge i regionen, så derfor sparer man.
Det kan jo betyde noget af det, som vi har set de sidste par dage: Operationsstuer, der står tomme, fordi man sender personalet på afspadsering, fordi der ikke er penge i posen.
Det kan da ikke passe!
Liselott Blixt (DF), 2009-12-09:
Nu har kommunalreformen betydet, at kommunerne har overtaget arbejdet med den primære forebyggelse.
Forebyggelsen drejer sig primært om livsstilssygdomme, og det, man primært går ind i, er KRAM-faktorerne – det er dem, der bliver prioriteret.
Er ministeren ikke bange for, at den seksuelle sundhed går tabt?
Burde vi ikke sætte et ekstra bogstav til KRAM, så der kom til at stå KRAMS?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-12-09:
Det lyder meget godt, men jeg er nu ikke enig, for når unge mennesker er blevet spurgt om, hvorfra de har deres viden om sikker sex, så har hovedparten af de adspurgte faktisk peget på seksualundervisningen i folkeskolen.
Og det er jo den kommunale forebyggende indsats over for de unge, der er primus motor for, at det kan lykkes.
Kommunerne har nemlig den nære kontakt til de unge og deres forældre gennem læger, sygeplejersker, børne- og ungelærer og pædagoger.
Så jeg tror, at der enighed her i salen om, at seksuel sundhed allerede er sat på dagsordenen, også ude i kommunerne.
Liselott Blixt (DF), 2009-12-09:
Ministeren siger, at der kommer en rapport til næste år.
Den jeg glæder mig meget til, for mange af de tal om aborter, vi har i dag, er gamle.
Så tænker jeg, at når nu den her rapport kommer og vi vil se en fortsat stigning i antallet af aborter blandt de unge mennesker, kunne ministeren så tænke sig, at vi måske gik ind og kiggede på at få lavet en aborthandlingsplan, sådan som der engang har været?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2009-12-09:
Hvis det bliver ved med at gå den anden vej – for jeg har jo lige antydet, at vi faktisk ikke rigtig ved, om det er et tilfældigt årligt udsving – så kan jeg i hvert fald love, at jeg vil bringe sagen op i hele satspuljekredsen, og selvfølgelig også over for fru Liselott Blixt, som jeg ofte mødes med, for at drøfte, hvad vi gør ved det her.
Men jeg står ikke her og lover en aborthandlingsplan.
Jeg står og lover, at jeg vil være med til at kigge på, hvad vi kan gøre ved problemet, hvis det fortsat består – og det skal vi lige konstatere først.
Liselott Blixt (DF), 2009-12-09:
Hvad er ministerens holdning til, at hospitalernes børneafdelinger ikke kan overholde behandlingsgarantien på 1 måned, så børn, der behøver ikkeakut undersøgelse i slutningen af året, oplever ventetider på op til 2-3 måneder ind i det nye år?
Jeg vil spørge: Hvad er ministerens holdning til, at hospitalernes børneafdelinger ikke kan overholde behandlingsgarantien på 1 måned, så børn, der behøver ikkeakut undersøgelse i slutningen af året, oplever ventetider på op til 2-3 måneder ind i det nye år?
Lars Barfoed (KF), 2009-12-10:
Det er jo en foræring at sige til mig her i dag, at vi venter med at gennemføre beslutninger for den kollektive trafik.
Tak for det, for det giver mig anledning til at sige, at vi i de seneste år har truffet beslutninger om anlægsinvesteringer i infrastrukturen i Danmark for godt og vel 154 mia. kr. To tredjedele af de investeringer går til at forbedre den kollektive trafik og cyklismen, sådan rundt regnet.
Senest har vi besluttet at anlægge en helt ny jernbane til 10 mia. kr. over Køge til Ringsted.
Om få dage førstebehandler vi et forslag om at anlægge dobbeltspor mellem Lejre og Vipperød, så vi forstærker jernbanen på den strækning.
Vi har også besluttet at lave dobbeltspor på den øverste del af jernbanestrækningen i Sønderjylland.
Per Clausen (EL), 2009-12-10:
Det er rigtigt, at man startede diskussionen om Frederikssundsmotorvejen for rigtig mange år siden, vist nok så mange år siden, at det var dengang, man godt kunne slippe godt fra at sige, at det var fornuftigt at tænde lyset, når man gik hjemmefra om morgenen, så man kunne finde sit hjem igen, når man kom tilbage – som jeg har forstået, at en af de ledende personligheder her i Folketinget stadig er nødt til, måske fordi han har lidt svært ved at huske, hvor han bor henne.
I dag er der en langt større bevidsthed om klima, om miljø, end der var for bare ganske få år siden, i hvert fald hvis vi ser på regeringen, og derfor er det alligevel forunderligt, at man gennemtrumfer den her Frederikssundsmotorvej, med henvisning til at det har man snakket om i mange år og undersøgt grundigt, mens man venter med at gennemføre de nødvendige forbedringer af den kollektive trafik, til man har lavet en strategisk analyse.
Lars Barfoed (KF), 2009-12-10:
Jeg er jo rigtig glad for, at hr. Per Clausen siger, at det der med at lave nogle strategiske analyser om udvidelse af S-togs-kapaciteten både er sagligt og seriøst.
Det tager jeg til mig.
Så er jeg ikke helt så glad for, at hr. Per Clausen ikke synes, at det er lige så sagligt og seriøst at beslutte sig for en Frederikssundsmotorvej nu.
Der må jeg jo altså sige, at hvis der er noget, der er blevet undersøgt på kryds og tværs og diskuteret i årtier, er det altså en motorvej til Frederikssund.
Der er ikke meget infrastruktur, som har været diskuteret så grundigt og gennem så lang tid som en motorvej til Frederikssund.
Derfor må jeg afvise, at der skulle være tale om noget, der bare antydningsvis er en forhastet beslutning.
Per Clausen (EL), 2009-12-10:
Det lyder vældig seriøst og vældig sagligt.
Men pointen er jo, at det, der ikke skulle afvente sådan en samlet analyse, er Frederikssundmotorvejen.
Den bygger man.
Og efterfølgende må man så se på – efter en strategisk analyse – hvad der bliver råd til af forbedringer af den kollektive trafik.
Det er jo det, vi ser her.
Man taler om en grøn trafikpolitik, men i virkeligheden er den kulsort.
Karsten Nonbo (V), 2009-12-10:
Man må beundre transportministeren, og hvis jeg havde en pris for tålmodighed, havde jeg straks uddelt den til transportministeren.
Den her sag har været førstebehandlet med en lang debat, den har i formiddags været andenbehandlet med en lang debat, der har været samrådsmøde her i middagspausen med en lang debat, og intet har det flyttet hos hr. Per Clausen.
Jeg vil sige, at der er vendt så mange sten i den her sag, at hvis de sten alle sammen var blevet lagt i traceet, havde motorvejen været færdig.
Derfor er der ikke så meget nyt at tilføje.
Alt er analyseret, og man er nået dertil, hvor man skal træffe en beslutning.
Jeg tror da, det er rigtigt, at der er sket mange forandringer, men jeg tror da sandelig også, der vil ske mange forandringer, inden hr. Per Clausen er klar til at træffe en beslutning – vi havde formentlig alle sammen vores flyvemaskine inden da.
Så derfor må vi sige, at nu skal det være.
Det, der så undrer mig lidt, når jeg læser bemærkningerne til forslaget fra Enhedslisten, er begrundelsen for ombygningen.
Der står her, at det forslag, som Enhedslisten kommer med, vil give en mere glidende trafik med færre stop, færre kødannelser, færre uheld og mindre forurening.
Altså, man kan ikke få færre stop, end der er på motorvej, man kan ikke få mindre kødannelse, end der er på motorvej, og man kan ikke få færre uheld, end der er på motorvej.
Det er rent faktisk sådan, at hvis man gennemgår færdselsdrabene på motorvej, kan man se, at der i perioden fra 1995 til 2005 har været mellem 30 og 42.
De sidste 4 år, hvor vi i parentes bemærket har sat hastigheden op til 130 km/t.
visse steder, er tallene for dræbte på motorvej henholdsvis 15, 16, 31 og i år formentlig 21, altså kun 1 over 30, siden vi har indført den øgede hastighed – selvfølgelig også sammen med de ting, som vi har sat restriktioner på.
Men motorvej er altså det mest trafiksikre.
Vi skal om lidt også diskutere støj og støjudslip.
Her giver det måske støj ude i marken hos harerne, men selvfølgelig bor der også nogen i nærheden af vejen, al respekt for det, og de vil jo få lidt mere støj.
Men jeg kan ikke tilføre den her debat ret meget nyt.
Jeg kan se, at hr. Per Clausen har markeret, og han skal være velkommen til at se, om han kan vride mere ud af det, men jeg forpligter mig ikke til at kunne sige noget nyt, for det er stort set umuligt.
Hvis nogen skulle være i tvivl om det, kan jeg sige, at Venstre ikke støtter beslutningsforslaget.
Søren Krarup (DF), 2009-12-10:
Nu kommer jeg ind på et område, der ikke er mit, men jeg vil sige, at selvfølgelig skal de ikke være mere selvstyrende, end at de er afhængige af den stat, der sørger for, at deres økonomiske grundlag eksisterer.
Og det vil sige, at regeringen og Folketinget selvfølgelig skal kunne stille krav til universiteternes undervisning, bl.a. at man ikke tilsidesætter dansk.
Det synes jeg er helt, helt afgørende.
Jeg kan ikke lade være med at slutte her med at gentage, at der for 3 dage siden kom en bog skrevet af Niels Davidsen-Nielsen, der netop understreger den katastrofale udvikling gennem de sidste 10 år, hvor det danske sprog især på universitetsniveau er blevet sat til side.
Det er et nødråb fra hans og mange andre ledende sprogforskeres side om, at vi nu må begynde at forpligte universiteterne til at tale dansk.
Det er der grund til, og jeg vil da foreslå fru Kirsten Brosbøl at læse Niels Davidsen-Nielsens bog.
Per Clausen (EL), 2009-12-10:
Jeg er glad for, at hr. Klaus Hækkerup også mener, at adskillige af de transportudfordringer, der findes i Nordsjælland, kunne løses ved forbedringer af S-togs-nettet og den kollektive trafik.
Det er jeg rigtig glad for.
Jeg er også glad for, at der er blevet enighed i forligspartierne om nogle forslag, som Enhedslisten har fremsat for flere år siden på det område.
Det er også godt.
Jeg står bare tilbage med en stille undren: Hvordan kan det være, når vi snakker Nordsjælland, at det blev Frederikssundmotorvejen, man først blev enige om uden i det mindste samtidig også at blive enige om nogle af de forbedringer af den kollektive trafik, som hr. Klaus Hækkerup går ind for?
Klaus Hækkerup (S), 2009-12-10:
Det er lidt ligesom at pisse på en mand og så bagefter sige, puh, hvor han lugter.
Jeg har sagt, vi går ind for det her vejprojekt, og det skal ses i sammenhæng med, at vi for efterhånden nogle år siden fik udbygget forbindelsen fra Ballerup til Frederikssund med dobbeltspor.
En ordentlig og moderne trafikbetjening af et bolig- og erhvervsområde er, at der både er kollektiv trafik og individuel trafik.
Jeg taler ikke om mere transport, jeg taler om, at enhver kan se, at der kommer et voksende transportbehov, fordi der kommer til at bo flere mennesker i området, og fordi der kommer til at være flere arbejdspladser i området – også andre steder i Nordsjælland.
Jeg har længe været tilhænger af, at man skulle udbygge S-togs-forbindelsen, f.eks. fra Hillerød til Frederiksværk.
Jeg ved godt, det er en langsigtet overvejelse, men den kan være helt nødvendig, fordi vi selvfølgelig skal have en ordentlig kollektiv trafikbetjening i området.
Jeg vil sige, at vi, om jeg så må sige, har bøjet os og accepteret, at vi laver meget.
Metrocityringen kommer også borgere fra hele hovedstadsområdet til gavn og glæde, når de kommer herind.
Der lægger vi 15 mia. kr. Så hallo, jeg må sige til Enhedslistens ordfører, at vi satser ganske meget på den kollektive trafik i hovedstadsområdet.