runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Baastrup (SF), 2012-04-20:
Ved højtidelige lejligheder taler vi altid pænt om det nordiske samarbejde, men den her debat, der har været de sidste år om grænsehindringer, har jo vist, at der er plads til forbedring.
Vi skal derfor benytte os af den lejlighed, vi har her og i de andre nordiske parlamenter, til over for skiftende regeringer at holde fast på, at det her skal vi have ordnet.
Han havde problemer med at komme hjem og blive behandlet i Danmark, fordi der var nogle betalingsproblemer.
Det er bare ikke i orden.
For et stykke tid siden købte jeg en bog af en af mine norske kolleger – og at overføre penge til Norge som betaling er altså en udfordring.
Det er jo fuldkommen håbløst, at man ikke bare på sin NemID kan sende nogle penge til en norsk bank.
Der er simpelt hen mange små ting, som ingen kan forstå skulle være et problem, men hvorfor får vi det så ikke bare løst?
De der banker skal simpelt hen tage sig sammen, så jeg kan købe en norsk bog og betale den via min NemID-konto.
Vi står så foran – tror jeg, det handler jo om vores egen indsats – en historisk situation, hvor vi rent faktisk systematisk går i gang med at fjerne og forebygge grænsehindringer.
Det er en udfordring, og jeg håber inderligt, at det her vil lykkes.
Det er altid svært, når politikere hygger sig for meget, og det er et meget hyggeligt folkefærd, der deltager i det nordiske samarbejde, men vi skal så også have kanten.
Vi skal holde fast i, at det svenske fællesskab, hvor parlamentarikerne var enige, skal holdes fast på, at det ikke bare er nok, at de sidder i deres parlament og bliver enige.
De skal holdes fast på, at de også skal flytte deres regering.
Nu har vi jo en regering, der i selve regeringsgrundlaget har skrevet, at det her er en prioritet, så derfor har vi jo en regering, der gerne vil, men vi bliver hele tiden nødt til at holde de andre fast på, at de ikke skal glemme den beslutning, som jo træffes nu.
Så skal vi i gang med de her forhandlinger, og det forslag til vedtagelse, som hr. Ole Stavad har hjulpet os med at lave – og tak for det – viser jo også, at der kommer forpligtende elementer ind i det.
Vi skal systematisk, når vi laver vedtagelser i EU, sørge for, at det nordiske samarbejde, de nordiske særlige forhold er inde i det, før EU-direktivet bliver vedtaget.
Og når det så skal implementeres, skal vi sikre, at det særlige nordiske samarbejde kan holdes fast, så grænsehindringerne kan fjernes.
Så når vi nu vedtager det her forslag til vedtagelse, skal vi også holde hinanden fast på, at det er alvor, det her.
Det skal være muligt at bo i Malmø og arbejde i København og omvendt, uden at det bliver et stort problem.
Det skal være muligt for os at købe bøger og få overført pengene til en norsk bank, uden at det skal være et særligt problem.
Der er så mange små ting, og det skal vi have ordnet.
Men vi støtter naturligvis forslaget til vedtagelse og holder fast i, at det så også bliver gennemført.
Morten Marinus (DF), 2012-04-20:
Jamen det forsøg, vi havde sidste år, syntes vi jo var et rigtig godt forsøg, og det virkede, som om man fik afsløret mere kriminalitet, mere smugling.
Man fandt faktisk også både euforiserende stoffer og valuta, der kom ind over grænserne.
Det var selvfølgelig et forsøg, som vi er kede af ikke blev til mere, end det blev.
Når det så er sagt, skal det siges i forhold til den grænsekontrol, vi nævner her, at både Danmark og Sverige jo er med i EU, så derfor syntes vi, det var lidt sjovt, at der står i regeringens redegørelse, at i det tilfælde er det altså svenskerne alene, de svenske myndigheder, der bestemmer, hvorimod det i den debat, vi havde i Danmark sidste år, lød, som om det var EU, der bestemte over danskernes toldkontrol.
Karen J. Klint (S), 2012-04-20:
Det er selvfølgelig korrekt, at der er forskellige muligheder for toldkontrol, og vi er jo heller ikke alle sammen i Norden med i EU, så vi kan ikke bare tage det samme med os hjem, når vi kommer i de forskellige lufthavne.
Så hvad er det egentlig mere konkret, Dansk Folkeparti foreslår – det kan vi måske høre, hvis ordføreren er orienteret om det?
Hvordan er det, en ekstraordinær toldkontrol skal gennemføres i praksis?
Morten Marinus (DF), 2012-04-20:
Nej, det er vi bestemt ikke.
Vi værner meget om den pasunion, vi har i Norden.
Som jeg også sagde til hr. Finn Sørensen, vil vi meget gerne være med til at kigge på, hvor mange af de grænsehindringer, der er i dag, som vi kan ophæve.
Det, jeg bare nævnte i forbindelse med toldkontrol, var jo, at der i regeringens redegørelse på side 29 står, at det er en beslutning, der alene foretages af de svenske myndigheder, og det syntes vi måske i Dansk Folkeparti var om ikke sjovt, så da en bemærkning, der var værd at nævne i forhold til den debat, vi havde forrige år om toldkontrol her i Danmark.
Så sådan er det.
Karen J. Klint (S), 2012-04-20:
Jeg ved godt, at det ikke specielt er kutyme, at man spørger ind, når det er en stedfortrædende ordfører, der læser en tale op, men jeg kan jo fornemme, at ordføreren er rigtig godt inde i området, så derfor vil jeg tillade mig at spørge lidt i samme retning, som ordføreren for Enhedslisten spurgte i, nemlig: Når DF taler om den her bekymring, der er, og snakker noget om grænser, er Dansk Folkeparti så ved at genindføre en eller anden form for pasunion i Norden?
Morten Marinus (DF), 2012-04-20:
Altså, sådan kan man jo godt se på det.
Jeg konstaterer bare, at der har været nogle problemer og er nogle problemer, som vi fortsat skal holde øje med, men jeg kan ikke se, at det skulle ændre på, at vi fortsat får en god debat om ophævelse af grænsehindringer i Norden.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-04-20:
Tak for det.
Man kan jo sige, at det her forslag ikke er det største i verden, men der er trods alt tale om nogle små forbedringer undervejs.
Det vil vi da gerne kvittere for.
Men vi har også nogle bekymringer.
Lad mig bare sige, at det, at man kan få lov til at prøve nogle enkelte punkter i en sag i stedet for at skulle kigge hele sagen igennem, synes vi er udmærket.
Det er godt, at man kan fokusere på det, der egentlig er klaget over.
Og det med, at man bruger de nye digitale løsninger, er også noget, der er helt fint.
Men det går jo mange gange op i hat og briller, kan man sige.
Der ligger masser af sager, som ikke bliver afsluttet.
Ministeren giver ikke nok penge til, at f.eks. Natur- og Miljøklagenævnet kan behandle alle sager inden for 3 måneder, lad os bare sige det.
Det er jo en skrue uden ende, at man kan havne i et klagesystem i flere år, uden at få sin sag afsluttet.
Så vi vil gerne have en effektiv sagsbehandling.
Vi vil gerne have, at man fra regeringens side efterlever det, et natur- og miljøfagligt ekspertudvalg har lagt op til.
Men igen er det kun små skridt, regeringen lægger op til her.
Vi ved alle sammen godt, at det vil give en større pukkel i Natur- og Miljøklagenævnet.
Derfor er vi meget, meget bekymrede i Dansk Folkeparti for, at man nu skaber lange ventetider for de her virksomheder, som jo egentlig skulle være med til at skabe arbejdspladser.
Så man kan sige, at med det her tiltag er vi bange for, at man nu skaber et nyt bureaukratisk system, hvor flere folk egentlig skulle være ansat til at vurdere, om de her tilladelser er i orden.
Vi har jo set, at da vi ændrede det, da vi forhøjede niveauet, faldt antallet af klager, men det respekterer man ikke nu.
Nu er man ude at sige, at man tror og håber, at det går den anden vej.
Så er pengene blevet tilbagebetalt, uanset om man har betalt 500 kr. eller de 3.000 kr.
Det synes jeg er rigtig godt, nemlig at man får sine penge tilbage, også hvis man har fået delvis medhold, for så var der jo noget om snakken.
Men det, der måske kommer til at ske nu, er, at mange folk ser, at med 500 kr. kan man forhale en sag i et halvt år for en virksomhed.
Det tror jeg på.
Så det, som den socialdemokratiske ordfører sagde om de 3.000 kr. og om, at noget, der var mindre, kunne redde nogle virksomheder, passer ikke.
Jeg tror, at det vil komme til at betyde det modsatte, nemlig at nogle bliver skubbet i døden, fordi de kommer til at ligge og vente lang tid.
Så derfor vil vi da fra Dansk Folkepartis side bede om, at vi får lovforslaget delt op i to, så det ene, netop det med at nedsætte klagegebyret, falder ud af den første.
Men det kan vi jo snakke om i udvalget.
Men de andre ting er vi som sagt positivt indstillet over for.
Men det væsentlige er, om det med, at klagegebyret bliver sat ned, nu kommer til at koste arbejdspladser.
Det tror jeg det gør.
Morten Marinus (DF), 2012-04-20:
Allerførst vil jeg sige, at vi selvfølgelig skal holde et vågent øje med alle, der har ondt i sinde, ikke kun en bestemt gruppe.
Jeg ser også meget positivt på det her, det gør vi i Dansk Folkeparti, vi vil meget gerne være med til at fjerne grænsehindringer i Norden, og jeg nævnte det sådan set kun, fordi det er noget, vi skal holde øje med.
Men det drejer sig selvfølgelig ikke kun om en bestemt gruppe, det drejer sig om, at man generelt skal holde øje med disse ting, som man jo også normalt skal andre steder.
Så jeg ser ikke, at Dansk Folkeparti kommer her og er negativ.
Vi er meget positive omkring det nordiske samarbejde, og vi er også meget positive over for at få fjernet så mange grænsehindringer som muligt.
Per Clausen (EL), 2012-04-20:
Jeg vil bare spørge hr. Jørn Dohrmann om to ting.
Det første er: Da det tidligere flertal hævede gebyret, forelå der da en dokumentation for, at der var en lang række sager, som f.eks. miljøorganisationer havde anlagt, som de havde tabt, og som de altså kun havde gennemført for at forsinke en proces, eller var sandheden en anden, nemlig at de i al almindelighed vandt sagerne?
Villum Christensen (LA), 2012-04-20:
Det lovforslag, vi nu har til behandling, handler om at indføre et nyt begreb i planloven, nemlig begrebet klimalokalplaner.
De fleste kan nok gætte sig til, at det må have et eller andet at gøre med ekstreme oversvømmelser, men jeg undrer mig over, hvad vi skal med den her ståhej omkring det her, når vi nu altid har kunnet planlægge efter sådanne hensyn, hvilket også fremgår af de vejledninger og eksempelsamlinger, som ministeriet jo løbende udsender eller har udsendt til kommunerne efter den eksisterende lovgivning.
Når begrebet klimatilpasning oven i købet kommer helt frem i lovens formålsbestemmelse, uden at man nævner de traditionelle begrundelser i form af funktionelle, arkitektoniske og etiske hensyn, forekommer proportionsforvrængningen ekstrem grænsende til det misvisende i forhold til det, lokalplaner i traditionel forstand bruges til.
Jeg har forstået, at det ikke er tanken, at der skal være mulighed for at udvide de emner og krav, der lovligt kan planlægges inden for.
Det bliver eksplicit fremhævet i bemærkningerne, og det er vel egentlig det bedste bevis på, at vi her først og fremmest har med symbolpolitik at gøre.
Kommunerne skal jo i forvejen lave klimatilpasningsplaner med kortlægning af truede områder osv., og mon ikke disse bestræbelser har langt større virkning end det, at vi indfører et begreb som klimalokalplaner.
Et positivt element er dog, at vi får en vis form for effektivisering, i og med at vi kan hive de gamle lokalplaner ud, som ikke længere er til nytte, uden at skulle igennem en række procedurer.
Det er vi positive over for.
For så vidt angår beslutningskompetencen i kommunen, kan det være lidt svært at finde ud af, hvad der menes med dette lovforslag.
Men hvis det betyder, at der skal mindre offentlighed omkring planlægningen ved diskret at sende afgørelsen ned i fagudvalg eller sågar videre til forvaltningen, kan vi ikke støtte forslaget.
Alt i alt mener vi, at lovforslaget måske i virkeligheden er unødvendigt.
Rigtig mange mennesker har spildt tid på det her hurlumhej.
Efter vores opfattelse kunne det være klaret med nogle præciseringer i vejledningerne på det her område, hvor man selvfølgelig sagtens kunne highlighte klimatilpasningproblemet uden at skulle indføre helt nye begreber, som på mange måder ser ud til at forvride den almindelige planlægning.
Det er jo ikke alt i denne verden, der knytter sig til klimaproblemer.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-04-20:
I dag behandler vi forslag til lov om ændring af lov om planlægning.
Det kan selvfølgelig lyde lidt tørt, man det er et rigtig, rigtig godt lovforslag.
Som Socialdemokraternes ordfører var inde på, er der jo tre centrale ting i det her lovforslag, nemlig afbureaukratisering, som vi alle sammen taler så meget om, nu sker der noget konkret på det her område; klimatilpasning, som får en central plads i planlægningen i kommunerne; og det sparer kommunerne for penge, og det har de også brug for i de her år.
Med det her lovforslag vil kommunerne få mulighed for at indregne klimatilpasning som en lovlig del af tilrettelæggelsen af deres lokale planlægning.
I de seneste år har vi oplevet store regnskyl og efterfølgende oversvømmelser.
Det foreslåede lovforslag vil derfor give kommunerne en tiltrængt og uomtvistelig mulighed for at tilpasse deres lokalplaner efter behov.
Ud over lokalplanerne indeholder lovforslaget ligeledes tre tiltag, som skal forenkle den kommunale sagsbehandling.
For det første vil loven give kommunerne mulighed for at forkaste forældede og overflødige lokalplaner uden at skulle erstatte disse med nye planer, og det falder i god tråd med vores afbureaukratiseringsdagsorden.
For det andet tilsikres det, at der gives mulighed for, at grundejerne kan indgå aftale med kommunerne om betaling af infrastrukturanlæg osv.
Aftalerne kan fortsat kun indgås frivilligt; tidligere var det slet ikke muligt.
For det tredje giver loven mulighed for, at kommunerne kan uddelegere vedtagelse af planlov til andre instanser, hvilket vi også har diskuteret herinde i dag.
Lovforslaget afspejler regeringens ambitioner om at lette de administrative byrder i kommunerne, og derfor støtter SF naturligvis forslaget.
Lone Loklindt (RV), 2012-04-20:
Forslaget til lov om ændring af lov om planlægning, klimalokalplaner og forenkling af loven skal vi behandle her i dag.
Mens vi i mange år skulle overbevise skeptikere om, at det var nødvendigt at forebygge de menneskeskabte klimaforandringer, har de seneste års styrtregn og oversvømmelser fået alle til at tage klimatilpasningen alvorligt.
Klimatilpasningen handler om forebyggelse, afværgeforanstaltninger og ikke mindst planlægning.
I Radikale Venstre hilser vi det derfor også meget velkommen, at regeringen nu med det her lovforslag vil styrke klimatilpasningsindsatsen i kommunerne og samtidig forenkle en række kommunale planprocesser.
Samlet set indeholder lovforslaget jo fire konkrete forslag til forenkling og forbedring af planloven til gavn for kommuner, borgere og klimatilpasning.
Som det første gives kommunerne eksplicit adgang til at begrunde lokalplanerne med hensyn til klimatilpasning eller forebyggelse af forurening, hvilket ikke er muligt i dag.
Det betyder altså, at kommunerne fremover kan sætte klimatilpasning og klimadagsordenen i det hele taget ind i en kommuneplanstrategi og en kommuneplan og dermed følge op på det i lokalplanlægningen.
Kommunerne får også mulighed for at ophæve forældede lokalplaner og byplanvedtægter uden samtidig at skulle udarbejde nye lokalplaner.
Så giver det mulighed for at lave frivillige aftaler sammen med en enkelt grundejer i forhold til kommunen, og aftalerne skal selvfølgelig fortsat indgås mellem grundejerne og kommunen, hvis de er frivillige og vedrører de planaftaler, der i forvejen findes.
Så er det fjerde punkt, som allerede har været lidt til debat her, at lovforslaget forenkler planprocessen, ved at der kan gives delegationen af beslutningskompetencen til de stående udvalg, økonomiudvalget eller til forvaltningen.
Det gælder selvfølgelig ikke den endelige revision af kommuneplanen, som det naturligvis er vigtigt at få til at foregå i selve byrådssalen, hvor alle har adgang og kan følge med.
Men med hensyn til delegation er det selvfølgelig vigtigt, at der i forhold til de udvalg i en kommune, som får delegation til at kunne ændre lokalplaner, stadig væk er en standsningsret, så man kan bede om at få en specifik lokalplan op i kommunalbestyrelsen og dermed gøre det offentligt og gøre det sådan, at debatten kan høres af alle kommunens borgere.
Jeg hører også, at der er flere, der taler om, om der er for meget gråzone med hensyn til delegation til forvaltningen.
Der er flere høringssvar, der tyder på det, og fra De Radikales side vil vi sige, at det selvfølgelig bliver vigtigt i udvalgsbehandlingen, at vi får præciseret, hvilke beslutninger der kan delegeres til forvaltningen, sådan at medlemmerne af kommunalbestyrelsen får mulighed for at bruge deres standsningsret på det, der virkelig gælder lokalplanerne.
Men det handler jo i virkeligheden om at få præciseret bemærkningerne, og den debat ser jeg også frem til i udvalget.
Mette Reissmann (S), 2012-04-20:
Det, som Socialdemokraterne støtter, er, at kommunalbestyrelserne nu har en mulighed for at uddelegere vedtagelse af planforslag til stående udvalg, og dvs. udvalg.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-04-20:
Jamen jeg hørte sådan set godt ordførerens tale.
Jeg stillede et spørgsmål: Hvad angår eksempelvis vedtagelse af en lokalplan, finder Socialdemokraterne det ubetænkeligt, at vedtagelse af en lokalplan uddelegeres til forvaltningen, eller deler man den betænkelighed, som Venstre har gjort rede for, og som Dansk Folkeparti også har gjort rede for, nemlig at der måske kan være behov for, at der i hvert fald er nogle planbeslutninger ud over dem, der allerede er nævnt i lovforslaget, som heller ikke kan delegeres helt ud til forvaltningen?
Mette Reissmann (S), 2012-04-20:
Jeg tror, jeg sagde, at jeg understregede, at forbuddet mod at uddelegere forslag til kommuneplansrevision fortsat gælder, da disse planer forudsætter politisk behandling.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-04-20:
det, som ordføreren for Dansk Folkeparti stillede spørgsmål til, var, om man i Socialdemokraterne er tryg ved den del af lovforslaget, der lægger op til, at alle planforslag kan delegeres helt ud til forvaltningen, eller om man i Socialdemokraterne er indstillet på sammen med os at drøfte et ændringsforslag, hvorefter det kun er nogle planbeslutninger, der kan delegeres helt ud til forvaltningen.
Mette Reissmann (S), 2012-04-20:
Da jeg ikke hørte, at ordføreren havde et spørgsmål, men blot en kvittering for, hvad der er blevet sagt i min ordførertale, har jeg ikke yderligere bemærkninger.
Benedikte Kiær (KF), 2012-04-20:
Det her forslag skal være med til at styrke klimatilpasningen i kommunerne, og samtidig skal forslaget også være med til at forenkle en række kommunale planprocesser.
Forslaget har i alt fire tiltag.
Det ene er, at kommunerne nu med forslaget får eksplicit adgang til at begrunde deres lokalplaner med klimatilpasningsmæssige hensyn eller forebyggelse af forurening.
Denne ændring er vi meget positive over for.
Derudover er der også en række forenklinger, som f.eks. at kommunerne får mulighed for at ophæve forældede lokalplaner og byplansvedtægter uden samtidig at skulle komme med nogle nye lokalplaner.
Derudover udvides mulighederne for at indgå nogle udbygningsaftaler, det vil sige, at en kommune kan indgå frivillige aftaler med en grundejer om, at grundejeren helt eller delvis selv betaler for at anlægge infrastrukturanlæg og selv udarbejder eller betaler kommunen for at udarbejde de nødvendige planforslag.
Fremover vil dette således ikke kun være muligt i byzonen, men også i alle andre zoner.
Det er vi også meget positivt indstillet over for.
Der, hvor der er nogle problemer, er i forhold til delegation.
Forslaget lægger op til en bred delegation af beslutningskompetence til vedtagelse af planforslag til stående udvalg, økonomiudvalget eller forvaltningen.
Netop dette forslag om delegation har afstedkommet en række bekymrende høringssvar.
I svarene er der ja til afbureaukratisering af planloven, men samtidig fremgår det også, at det ikke må ske på bekostning af borgerinddragelse, retssikkerhed, mindretalsbeskyttelse og den politiske ansvarlighed.
Derfor siger flere høringssvar også nej til forslaget om delegation.
Med hensyn til hvad der kan delegeres, vil jeg sige, at i bemærkningerne kommer det nu til at fremgå mere klart, at hovedreglen er, at behandling af forslag til og endelig vedtagelse af kommuneplantillæg, som ikke giver anledning til foroffentlighed, og som ikke er omfattet af den gældende planstrategi, vil kunne delegeres.
Det er en forbedring i forhold til den oprindelige tekst i bemærkningerne.
Men for såvidt angår delegation til forvaltningen, er der også flere andre ordførere i dag, som har haft nogle betænkeligheder, og det har vi også fra Det Konservative Folkepartis side.
Derfor synes vi, at det er fornuftigt, hvis vi kan få et ændringsforslag, som fjerner det her med delegation til forvaltningen, og at vi også med den nye tekst i bemærkningerne fastholder, at det udelukkende er delegation til andre udvalg i kommunen.
Ida Auken (S), 2012-04-20:
Jamen det er jo godt, at vi har sådan et fornuftigt Folketing.
Her kom to muligheder for, hvordan man kan berolige Folketingets parter rundtomkring, og det må vi jo tage i diskussionen.
Det er jo medlemmerne, der skal stemme for det her forslag.
Så lad os da diskutere, hvad der skal til for at berolige.
Er det en evaluering, er det en positivliste, eller er vi trygge ved den måde, det står på nu?
Per Clausen (EL), 2012-04-20:
Nu kan det være, at det forandrer sig efter næste kommunalvalg, men ellers vil jeg sige, at det der med at erklære sådan en generel tillid til kommunalbestyrelser og kommunalbestyrelsesmedlemmer er jeg nok ikke meget for.
Men bare rolig, det gælder også i forhold til Folketinget og folketingsmedlemmer.
Så der er ikke noget diskrimination af nogen der.
Men jeg vil bare sige til ministeren, at jeg er meget glad for den åbenhed, hun viser i forhold til den problemstilling, der handler om mulighed for åbenhed og gennemskuelighed og borgerinddragelse i den politiske proces omkring lokalplaner.
Jeg vil bare sige, at der jo er to veje, man kan gå i den videre proces.
Den ene er jo, at man måske får præciseret lidt mere, hvad det er for noget, man ligesom kan sige kan uddelegeres.
Det andet er jo at sige, at det godt kunne være, at man kunne følge det her og så i løbet af nogle år prøve at lave en undersøgelse og en analyse af, hvordan det har udviklet sig, for at se på, om det har udviklet sig hensigtsmæssigt.
Jeg synes, at begge veje er fornuftige at gå, og jeg kan ikke se, at den diskussion, der har været om det her, skulle få forhindret, at vi kunne nå frem til en eller anden fornuftig aftale.
Det er faktisk meget i lighed med Venstres ordfører på det her område, og det er jo altid glædeligt at være enig med Venstre om noget.
Ida Auken (S), 2012-04-20:
Jeg tror, det er gået op for de fleste af Folketingets partier, at der er tale om noget helt gennemgribende.
Vi bliver nødt til at se på den måde, vi planlægger på, på den måde, vi opbygger vores samfund på, på den måde, vi passer på vores grundvand på, og på den måde, vi beskytter vores værdier i det her samfund på.
Da det store regnskyl kom i København, var man simpelt hen ikke ret langt fra, at det kunne have ramt Hvidovre Hospitals nødgenerator.
Så lad os lige være enige om, at det med klimatilpasningen ikke bare er sådan et lillebitte hjørne eller noget nyt, vi nu lige har fundet på.
Det er en opgave, der er ret stor og alvorlig, vi står over for, og derfor synes jeg da, det er helt på sin plads, at kommunerne tager hensyn til det her, på lige fod med at de tager hensyn til, om det arkitektonisk set skal være tiltrækkende, eller om det skal have andre funktioner.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-04-20:
Jeg vil blot kvittere for ministerens svar.
Men der var noget, som jeg måske ikke fik svar på, og det var, om denne åbenhed også gjaldt andre af de ting, der er kommet frem.
Eksempelvis har de fra Danske Advokaters side peget på, at det måske virker lidt voldsomt, at man eksplicit går ind og nævner klimatilpasningen som et af eksemplerne på, eller faktisk det eneste eksempel på, hvad planprocessen omhandler.
Bare fordi det er noget nyt, er der vel ingen grund til at fremhæve det så meget.
For det, at man gør det, er noget, der godt kunne give anledning til misforståelser og tvivl ved en senere læsning af loven.