Finn Sørensen (EL), 2015-11-05:
Også tak til ordføreren for den positive tilgang i forhold til at lytte til grønlandske ønsker.
Jeg vil lige høre ordføreren, hvordan Dansk Folkeparti har det med de ønsker, der er blevet udtrykt af det grønlandske lovudvalg, som jeg kan forstå også er blevet tiltrådt af Inatsisartut.
Vi har nævnt dem tidligere i debatten, men det er bare lige for at genopfriske det.
Det er rigtigt, at der er nogle geografiske udfordringer, men de mener jo fra lovudvalgets side, at man burde kunne lave en eller anden formulering, så det blev tilgodeset, plus de andre eksempler, jeg nævnte fra lovudvalgets indstillinger.
Er det noget, Dansk Folkeparti vil se positivt på?
Mange tak.
Enhedslisten kan ligesom de foregående ordførere varmt støtte dette lovforslag.
Det indeholder en helt nødvendig opdatering af bl.a. reglerne om forældreansvar, børnebeskyttelse, registreret partnerskab mellem par af samme køn og kriminalloven.
Det er en rigtig god forbedring af grønlandske børns retsstilling.
Ændringerne sker jo også efter ønske fra Grønlands Inatsisartut og naalakkersuisut, som enstemmigt indstiller forslaget til godkendelse.
Det skulle egentlig være trådt i kraft den 1. oktober 2015, men folketingsvalget i juni kom i vejen, og det er vigtigt, at vi lige får afklaret det, for jeg synes ikke, det er helt klart, hvornår loven som sådan træder i kraft, bortset fra enkelte bestemmelser, der er angivet en ikrafttrædelsesdato for.
De grønlandske myndigheder både på nationalt og kommunalt plan har en stor opgave med at sikre børnenes vilkår.
Alt for mange børn lever under uacceptable forhold og vold og udsættes for overgreb.
Det understreges bl.a. i børneombudsmandens seneste beskrivelser fra hendes besøg i Nordgrønland, som jo viser, at børnekonventionen i flere tilfælde er overtrådt.
Det er jo vigtigt at handle systematisk og langsigtet, og at vi i rigsfællesskabet tilbyder at hjælpe grønlænderne med at ændre de uacceptable forhold.
Og det mindste, vi kan gøre i første omgang, er jo i hvert fald at sikre, at grønlandske børn har de samme rettigheder som danske børn.
Vi synes i Enhedslisten, at man skal lytte til de forslag, der er kommet fra det grønlandske lovudvalg, som jo også er tiltrådt af Inatsisartut.
Det er f.eks. forslaget om at ændre i anordningen § 32, stk. 1, hvor lovudvalget gerne vil have tilføjet, at retten i Grønland og rigsombudsmanden så vidt muligt skal tilbyde forældre og børn en børnesagkyndig rådgivning eller konfliktmægling, hvis der er uenighed om forældremyndighed, barnets bopæl eller samvær.
Det er noget, der er udeladt i lovforslaget med henvisning til, at vilkårene i Grønland ikke gør det muligt, men måske kunne man godt lave en eller anden formulering, der tilgodeså det ønske fra lovudvalgets side.
Der er også nogle bestemmelser i forældreansvarslovens § 35, som man gerne vil have indarbejdet.
Det handler om barnets ret til, hvis det er fyldt 10 år, at anmode statsforvaltningen om at indkalde forældrene til et møde om forældremyndighed, barnets bopæl eller samvær.
Og så er der en bestemmelse om, at den forælder, som barnet har bopæl hos, kan anmode statsforvaltningen om at indkalde den anden forælder til et møde om samværet.
Det foreslår man også indarbejdet på en måde, så disse rettigheder så vidt muligt skal imødekommes, selvfølgelig under respekt for de særlige grønlandske forhold.
Så er der en indstilling om nogle bestemmelser i forældreansvarslovens § 3 og § 17 om, hvad man skal gøre, hvis der er uenighed mellem forældrene om barnets bopæl.
Også her har det grønlandske lovudvalg stillet nogle forslag om nogle ændringer, som man også bør tage højde for.
Så vi håber, at regeringen i det videre arbejde vil tilgodese de ønsker, der her er kommet.
Så er der jo den principielle diskussion til sidst, som ligger lidt uden for rammerne af det her lovforslag, men som vel er værd at hæfte sig ved.
Det grønlandske lovudvalg har foreslået, at man i stedet for kongelige anordninger, der har den ulempe, at bemærkningerne ikke bliver oversat til grønlandsk, benyttede love vedtaget her i Folketinget – men selvfølgelig på de områder, hvor det er Folketinget, der har retten til at udstede love – der kun gælder for Grønland, hvilket også vil gøre det nemmere at tage højde for særlige grønlandske forhold. Så Enhedslisten støtter lovforslaget, men vi synes også, det er rimeligt, at vi forholder os til de grønlandske ønsker, jeg netop har refereret til, og at vi gør, hvad vi kan, for at imødekomme dem.