runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2014-11-18:
Tak for ordet.
Det er jo et rent teknisk lovforslag, men det er i det store hele fornuftig teknik, fordi det betyder en langt hurtigere og mere præcis regulering af økonomisk fripladstilskud og også enklere regler for tilbagebetaling og efterbetaling af tilskud samt boligstøtte, så borgerne får det, de har ret til, hverken mere eller mindre.
I tilgift får vi en lille, men klar forbedring, som især kommer mennesker med små indtægter til gode, nemlig at borgeren fremover kan få efterbetalt økonomisk fripladstilskud, hvis man har fået for lidt, hvilket der ikke har været lovhjemmel til indtil nu.
Enhedslisten er jo ikke tilhængere af regeringens digitaliseringsstrategi, da den grundlæggende bygger på tvang, hvor der så er lavet nogle undtagelsesbestemmelser, som det imidlertid overlades fuldstændig til kommunerne at forvalte.
Og hvis det er en flink kommune, om man så må sige, ja, så går det vel lige akkurat, for så vil man jo se skånsomt på de mennesker, der henvender sig om at blive fritaget.
Men ligesom andre har udtrykt det, har vi også store betænkeligheder ved hele den her strategi.
Vi er bange for, at rigtig mange mennesker – vi taler om et sekscifret antal, altså flere hundrede tusinde mennesker – bliver hægtet af.
Der synes vi der havde været meget mere fornuftigt at bygge det her på frivillighedens basis.
Så ville det nok løse sig over tid uden de problemer, som kan opstå for en lang række borgere med den her tvangsmæssige tilgang.
Men nu er digitaliseringsstrategien vedtaget – den er der desværre et solidt flertal for i Folketinget – og så kigger vi selvfølgelig på de småforbedringer, der kan komme ud af det på de enkelte punkter, sådan som det er tilfældet her.
Så det er alt i alt et fornuftigt lovforslag.
Vi vil da så håbe, at resten af regeringens moderniseringsprogram med henblik på at skaffe gevinsten på de 12 mia. kr. holder sig på samme fornuftige niveau som det her, sådan at vi ikke skal opleve flere tilfælde af grove indgreb i de offentligt ansattes overenskomster i stil med det, der ramte lærerne i foråret 2013.
Det har vi så lige vores tvivl om, altså om det nu også er noget, vi kommer til at slippe for at se fremover, da man jo udtrykkeligt i moderniseringsstrategien og som et led i at hente de 12 mia. kr. i effektiviseringsgevinster taler om de offentligt ansattes arbejdstider.
Det er nok ikke med henblik på, at de skal have kortere arbejdstid med fuld lønkompensation og mere indflydelse på deres egen arbejdstid.
Vi vil selvfølgelig holde skarpt øje med, hvordan det kommer til at gå.
Der er jo et stykke vej til de 12 mia. kr., og vi mangler endnu at få løftet sløret for, hvordan regeringen vil finde dem.
Men som sagt: Det her lille skridt er fornuftigt, så det støtter Enhedslisten.
Eigil Andersen (SF), 2014-11-18:
Mit partis ordfører, fru Trine Mach, kan desværre ikke være til stede, og derfor har jeg lovet at holde hendes tale.
SF bakker op om forslaget om at ændre dagtilbudsloven og de andre berørte love, så eIndkomstmodellen for økonomisk fripladsordning kan lette administrationen for både forældre og kommuner.
Tunge og besværlige systemer skal ud, og lette og enkle systemer skal ind.
Og her ser eIndkomstmodellen ud til at lette den økonomiske administration, der er forbundet med den indkomstregulerede fripladsordning.
Det er afgørende for SF, at de borgere, der skal bruge systemet, faktisk også selv kan gennemskue det og få glæde af at bruge det.
Jeg er derfor særlig glad for, at ministeren påtænker at udarbejde en informationsindsats, som kan koordineres med et lignende initiativ for eIndkomstmodellen for boligstøtte og pension.
Det bør være et opmærksomhedspunkt under udvalgsbehandlingen.
Modernisering og digitalisering skal implementeres klogt, for hvis det sker for hurtigt eller for topstyret, risikerer vi, at brugerne ikke kommer med.
Folk må ikke føle sig kørt over.
Men digitalisering er selvfølgelig vejen frem, og vi skal fortsætte med at udvikle gode løsninger.
Et af mine ønsker til den fremtidige digitalisering er, at det bliver lettere, måske endda fuldt automatiseret, for forældre, der er berettiget til en friplads, at søge om og få fripladsen.
Vi ser frem til den videre lovbehandling, og det skal jeg altså hilse at sige fra mit partis ordfører.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-11-18:
Det her lovforslag ligger i forlængelse af et forslag, vi vedtog i foråret, om at digitalisere indtægtsreguleringen af social pension og boligstøtte, og i lighed hermed er dette lovforslag en del af det store digitaleringsregime, som vi er underlagt i disse år.
Lovforslaget er en del af udmøntningen af eindkomstprojektet under overskriften effektiv sagsbehandling og kontrol i den fælles offentlige digitaliseringsstrategi, og det er en hensigt med loven at effektivisere og forenkle administrationen, at forbedre mulighederne for digital selvbetjening og at muliggøre en mere præcis og korrekt udbetaling af de økonomiske fripladstilskud til dagtilbud, fritidshjem og klubtilbud m.v. Dette overordnede sigte er vi i Dansk Folkeparti fuldstændig enige i, nemlig at få justeret reglerne, så der kommer en mere enkel og præcis administration og så fripladstilskuddet er baseret på de faktiske tal, og som udgangspunkt kan baseres på oplysninger, som er i systemet i forvejen, så man skal oplyses så lidt som muligt.
Og det er jo glimrende.
Det er en del af systemet, at kommunikationen så vidt muligt foregår digitalt, både ansøgningen og høringen i forhold, når støtten ændres.
For langt de fleste vil det ikke være noget problem.
Der er heldigvis en mulighed for at opnå fritagelse for at være digital, hvis man er i stand til at søge om det, og hvis man altså får det gjort, men hvad med den gruppe, som ikke gør det?
Og det er den tredjedel, som i dag hverken er digital eller har fritagelse.
Derfor vil Dansk Folkeparti gerne i forbindelse med udvalgsarbejdet have set på, hvordan det sikres, at denne store gruppe, som hverken er med på digitaliseringen eller er undtaget, ikke tabes.
Ministeren har i forbindelse med et tidligere lovforslag før sommerferien gjort klart, hvilket ansvar kommunerne har for at hjælpe dem, som ikke kan.
Men vi er jo allerede efter den 1. november, hvor det blev pligtigt for alle at have en digital postkasse, alternativt at søge om fritagelse.
Men hvad med den tredjedel, som er hverken-eller?
Hvordan sikrer vi, at de ikke tabes?
I dag er der naturligvis en gruppe, som aldrig reagerer på de breve, de får, men der er dog en mulighed for, at nogle kunne få øje på, at der lå et brev – det kan være pårørende, sundhedsplejersker eller socialpædagoger, som kommer i hjemmet.
Den mulighed er jo væk, når postkassen er digital.
Vi bliver jo ganske enkelt nødt til at sikre, at det præciseres, hvordan kommunen er forpligtet til at hjælpe de borgere, som af den ene eller den anden grund ikke kan finde ud af det.
Og ja, vi har sagt det før, det her med at være digital forsvinder ikke, når de gamle ikke er her mere.
En meget stor del af dem, som ikke er med i dag, er de unge.
Hvordan hjælper vi dem?
Så hvis vi kan få en god dialog med ministeren, så vi kan være sikre på, at ingen tabes, vil Dansk Folkeparti gerne støtte lovforslaget, men vi ser selvfølgelig frem til udvalgsarbejdet og får også sendt de nødvendige spørgsmål ind til ministeren.
Hvis han allerede i dag kan svare, ville det jo være fornemt.
Karen Ellemann (V), 2014-11-18:
Tak for det.
Regeringen har i sit moderniseringsprogram en ambition om, at man vil effektivisere den offentlige sektor for 12 mia. kr. frem mod år 2020.
Og det synes vi sådan set lyder ganske fornuftigt.
Så kan man sige, når nu den netop vedtagne finanslovsaftale faktisk øger det offentlige forbrug med 1 pct., at det da er glædeligt, at vi alt andet lige så står her med et lovforslag, som rent faktisk på sigt reducerer de offentlige udgifter.
I det her tilfælde er det småpenge – vi taler om 4 mio. kr. årligt på sigt, men lidt har også ret.
Med det her forslag til eIndkomstmodellen er det nemlig hensigten at effektivisere og forenkle kommunernes administration af en række ydelser.
Dertil kommer, at borgerne får øgede muligheder for digital selvbetjening, ligesom indtægtsreguleringen af fripladstilskud bliver gjort mere korrekt.
Så alt i alt er det tiltag, som Venstre kan støtte.
For Venstre er det selvfølgelig også afgørende, at ambitionen om øgede muligheder for digital selvbetjening ikke samtidig betyder, at de borgere, som ikke evner eller måske ikke ønsker at anvende digital selvbetjening, bliver presset til digital selvbetjening.
Og jeg vil sige, at det er Venstres umiddelbare vurdering, at der i lovforslaget er taget højde for det spørgsmål, fordi der nemlig nævnes dispensationsmuligheder for borgere, som ikke forventes at kunne anvende digital selvbetjening, ligesom der også er mulighed for at undtage bestemte grupper for digital post.
Så samlet set er Venstre positivt stemt over for lovforslaget og generelt positivt stemt over for ambitionen om en mere effektiv offentlig sektor og kan således støtte det her lovforslag.
Henrik Dam Kristensen (S), 2014-11-18:
De to første ting om pensionsalder og tjenestemandsstilling kan jeg svare klart ja til.
Og så må hr. Christian Juhl simpelt hen have mig undskyldt, for der er nogle ting her, som jeg ikke er hundrede procent inde i, og når der bliver henvist til paragraffer, bliver jeg lidt nervøs over at skulle give et hundrede procent klart svar.
Det var også derfor, at jeg i mit første svar læste de to sætninger op om kollektive overenskomster.
Jeg håber, at hr. Christian Juhl vil stille det spørgsmål skriftligt, og så skal vi selvfølgelig nok svare hurtigt, præcist og klart.
Christian Juhl (EL), 2014-11-18:
Jeg ved ikke, om det er, fordi min hørelse er meget dårlig, eller om det er ministerens stemme, der er meget spag, men jeg hørte ikke alle svarene, så ministeren må have mig undskyldt, hvis jeg gentager mig selv.
Jeg forstår, at det ikke vil påvirke pensionsalderen, og at det heller ikke vil få nogen betydning for tjenestemandslovens bestemmelser om pligtmæssig afgang.
Men det tredje spørgsmål hørte jeg ikke svaret på: Er ministeren enig i formuleringen i LO's høringssvar vedrørende lovforslagets § 2, nemlig at lovforslaget ikke griber ind i eksisterende overenskomstbestemmelser, ej heller efter en overenskomstfornyelse?
Jeg er jo rigtig glad for, at ordføreren, fru Charlotte Dyremose, gav den indrømmelse, at det kan være meget ubehageligt at blive fyret, hvis ikke man kender grunden.
Det er jo virkeligheden for en del af de klasser, der findes i Danmark, nemlig den nedre arbejderklasse, som ingen uddannelse har.
De har ikke engang ret til at få at vide, hvorfor de bliver fyret.
Det var en dejlig detalje at få med i debatten, tak for det.
Den her lov handler jo først og fremmest om en slags beskyttelse, sådan at arbejdsgiveren ikke kan presse en aftale ind, hvor man siger, at man skal afgå, når man bliver 70.
På den måde ser jeg det, som hr. Bjarne Laustsen, først og fremmest som en aldersdiskrimination.
Det er ikke bare en aldersregel, det er en diskrimination på lige fod med de diskriminationer, jeg nævnte før, nemlig religion, etnisk baggrund og køn, og derfor er det vigtigt, at vi tager en mere alvorlig stilling til, om man bare kan lave aftaler om det.
Man kan ikke bare frit lave aftaler i Danmark om alt muligt.
Man må ikke diskriminere hinanden, og arbejdsgivere må især ikke diskriminere arbejdere.
Det har vi lavet et sæt regler om, fordi arbejdsgiveren har en fortrinsret, nemlig at han kan ansætte og afskedige.
Derfor vil jeg gerne høre: Mener ordføreren virkelig ikke, at der er tale om aldersdiskrimination i det her tilfælde?
Joachim B. Olsen (LA), 2014-11-18:
Men retten til at tage en uddannelse gælder jo for alle.
Men at der er mange uddannelser, hvor man måske kunne bruge pengene bedre i uddannelsessystemet og på universiteterne, er da en diskussion, som pågår lige nu, hvor der også bliver sat spørgsmålstegn ved, om alle de penge, vi bruger der, giver den værdi, som de kunne.
Så den diskussion om, hvordan man bruger skatteborgernes penge, altså om man får en nytteværdi af den måde, man bruger dem på, foregår da også i det ordinære uddannelsessystem.
Og jeg vil jo understrege, at vi ikke har noget imod uddannelse – det er unægtelig en god ting, men bare ikke i beskæftigelsessystemet.
Jeg må undskylde, men hr. Bjarne Laustsen har misforstået, hvad det her lovforslag går ud på.
Det er ikke Folketinget, der har lavet en 70-årsgrænse.
Det er arbejdsmarkedets parter, der har aftalt det i overenskomster og i individuelle aftaler.
Det er dem, der har aftalt det, det er ikke os.
Havde det været Folketinget, der havde lavet en lov, der sagde, at man skulle fratræde, når man blev 70 år, havde jeg også været villig til at afskaffe den.
Hr. Bjarne Laustsens forståelse af, hvad liberalisme går ud på, er ikke særlig udviklet, og der er hr. Bjarne Laustsen måske lovligt undskyldt.
Liberalisme går ud på, at folk er frie til at indgå aftaler med hinanden.
Voksne mennesker, frie mennesker kan lave aftaler med hinanden, uden at politikerne blander sig i det – og det er det, politikerne gør her.
Havde det været lovgiverne, der havde sagt, at folk skal ud af arbejdsmarkedet, når de er 70 år, havde jeg også været imod det.
Men her går man altså ind fra Christiansborgs side og blander sig i aftaler, der er indgået på det private arbejdsmarked mellem parterne på arbejdsmarkedet, og det er vi sådan set imod at man gør.
Christian Juhl (EL), 2014-11-18:
Ja, det er lidt i samme spor.
Gælder den der ret til uddannelse, som vi har i Danmark, kun for de mennesker, der er født med en sølvske i munden?
Er det virkelig sådan, at det kun er dem, der kan og får opbakning derhjemmefra til at gå på universiteterne, skal have ret til 6 års selvvalgt uddannelse – og det sætter vi ikke spørgsmålstegn ved, ikke engang ved, om det kan bruges i produktionen bagefter, eller om det gavner samfundet – og har frit valg på alle hylder?
Er det så ikke lidt arrogant at sige, at hvis der er en ufaglært, som af sociale grunde aldrig har haft en chance for en uddannelse, er det søreme for galt, hvis vedkommende får 6 ugers selvvalgt uddannelse?
Jeg synes, det er arrogant.
Anders Samuelsen (LA), 2014-11-18:
Hvis regeringen skal nedjustere, hvad betyder det så for, hvorvidt den finanslov, som man lige har indgået aftale om, hænger sammen?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-11-18:
Det er jo svært at sige på nuværende tidspunkt.
Vi giver løbende bud på, hvordan vi forventer væksten vil være.
Men vi kommer med en redegørelse i december, og som økonomi- og indenrigsministeren tidligere har sagt, kommer vi formentlig til at nedjustere i forhold til den tidligere vurdering, der har været på det her område.
Anders Samuelsen (LA), 2014-11-18:
Jeg har et enkelt spørgsmål: Hvad forventer statsministeren at væksten bliver i Danmark i 2015?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-11-18:
Ja, selvfølgelig.
Det siger sig selv, og jeg vil stadig mene, at hvis man ikke gør det, er man på kanten af, hvad der egentlig er tilladt i forhold til de her erhvervsklubber.
For man skal offentliggøre det, og derfor kunne vi aldrig drømme om ikke at gøre det.
Så må man jo spørge andre partier, hvad de gør i den henseende.
Men selvfølgelig skal det offentliggøres, hvem det er, der bidrager, hvis beløbet ligger over 20.000 kr.
Sådan er reglerne jo.
Man skal ikke være i tvivl om, at finansloven hænger sammen.
Den hænger sammen både på kort og på lang sigt.
Vi har vores 2020-plan, og vi overholder alle regler til punkt og prikke.
Og det er jo det fantastiske ved det, som regeringen har fået gjort – vi har fået styr på dansk økonomi.
For 3 år siden var der ikke specielt meget styr på dansk økonomi.
Vi overholder budgetloven, vi overholder stabilitets- og vækstpagten, vi overholder alle de rammer, der er for dansk økonomi.
Vi er ved at få en lille smule vækst; beskæftigelsen er på vej op, ledigheden er på vej ned.
Så på den måde er der jo kommet styr på dansk økonomi.
Og samtidig har vi så fået mulighed for at investere i nogle af de ting, som vi synes er vigtige: sundhed, de ældre og børnene.
Det er der så nogle der kalder sukker og ligegyldigt, men regeringen mener, at både det at have styr på økonomien, at skabe vækst og så også at kunne udvikle vores velfærdssamfund er det, vi gerne vil stå for.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-11-18:
Altså, det synes jeg var dejligt at få afklaret.
Så må vi jo forvente, at når den arbejdsgruppe, som økonomi- og indenrigsministeren, så vidt jeg husker, står i spidsen for, barsler, så får vi nye regler i Danmark, som betyder, at den der, synes jeg, fuskekonstruktion, hvor man kan proppe pengene ind i nogle hemmelige pengeklubber og dermed undgå, at der står Danske Bank i partiregnskabet, er det slut med.
Det synes jeg var en klar melding fra statsministeren, og det vil jeg gerne kvittere for.
I forlængelse af det vil jeg så gerne spørge: Nu har Socialdemokratiet så også nedsat sådan en pengeklub.
Jeg synes, det er dyrt, at man skal betale 15.000 kr. i timen for at hænge ud med finansministeren, men det må folk jo selv om.
Det er frie markedskræfter og sådan noget.
Men ikke desto mindre – jeg skylder en million, siger hr. Lars Løkke Rasmussen, yes –
skal vi så forstå det sådan, at alle de penge, som kanaliseres ind i den her nye socialdemokratiske pengeklub, kommer til at fremgå af Socialdemokratiets partiregnskab?
Et konkret eksempel: Hvis en privat virksomhed vælger at sige, at den giver 100.000 kr. til den nye socialdemokratiske pengeklub, så skal der ikke bare stå den socialdemokratiske pengeklub i det socialdemokratiske partiregnskab.
Så skal der stå, hvem den virksomhed er.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-11-18:
Jeg ved ikke, hvad Venstre gør.
Det må man jo snakke med Venstre om.
Der bliver spurgt til min holdning.
Jeg bliver spurgt, om jeg synes, det er i orden.
Nej, jeg synes ikke, det er i orden, hvis man ikke kan se, hvor pengene kommer fra, når beløbet er over 20.000 kr. Og det er også derfor, forskellige partiers erhvervsklubber har været diskuteret.
Socialdemokraternes erhvervsklub er jo indrettet fuldstændig sådan, at hvis man giver mere end 20.000 kr., bliver det offentliggjort, hvor pengene kommer fra.
Så det er min holdning til den sag.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-11-18:
Men, statsminister, en af grundene til, at regeringen har nedsat det her udvalg, er jo netop, at man gerne vil finde ud af, hvordan man løser det problem, at der er virksomheder som f.eks. Danske Bank, der propper pengene ind i en erhvervsklub, hvorefter de gives til højrefløjens partier, og så står der bare erhvervsklubbens navn.
Der står ikke Danske Bank.
Det er jo hele årsagen til, at man har nedsat den her arbejdsgruppe.
Derfor vil jeg gerne vide: Hvad er statsministerens holdning til, at der er erhvervsklubber, som fungerer på den måde?
Og hvad er regeringens holdning til, at der er erhvervsklubber, som fungerer på den måde?
Mener statsministeren, at det skal være sådan, at man ikke længere skal kunne kanalisere penge ind i en erhvervsklub og så bagefter ind i partierne, uden at borgerne i Danmark får at vide, at afsenderen af det beløb faktisk var f.eks. Danske Bank?
Altså, skal vi endelig have den åbenhed i Danmark?
Skal vi ændre reglerne i Danmark, så vi får den åbenhed?
For den åbenhed har vi ikke i dag.
Det, Venstre gør, er ikke ulovligt, men jeg synes heller ikke, det er ordentligt.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-11-18:
Uanset hvordan penge gives, er reglerne de samme.
Det vil sige, at hvis der gives over 20.000 kr., skal man offentliggøre, hvem det er, der giver pengene, og det er, uanset om de gives til en erhvervsklub eller en anden.
Jeg skal ikke kunne sige, om man har omgået reglerne, men reglerne er jo sådan, at uanset hvordan pengene gives, skal det opgives, at der gives mere end 20.000 kr.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2014-11-18:
Tak for det.
Jeg vil også spørge ind til partistøtten, men statsminister, det er jo ikke rigtigt.
For pointen er netop, at hvis man giver penge igennem en erhvervsklub, bliver det ikke offentliggjort, hvor pengene kommer fra.
Nu har vi i Berlingske kunnet læse, hvordan Danske Bank har kunnet kanalisere mange penge ind i højrefløjens partier, hvilket jeg synes er moralsk dybt problematisk, altså at man som borger i Danmark ikke kan få det at vide.
Hvis hr. Lars Løkke Rasmussen har siddet og forhandlet bankpakker, som i den grad har favoriseret bestemte banker, og som Danske Bank har tjent mange penge på, så synes jeg, det er helt rimeligt, at alle borgere i det her land får at vide: Danske Bank har givet penge til hr. Lars Løkke Rasmussens kampagnekonto.
Men det får borgerne i Danmark ikke at vide i dag, for pengene gives igennem erhvervsklubber.
Sådan er lovgivningen i dag, og derfor er det, som jeg godt kunne tænke mig at vide: Hvad er statsministerens holdning til den metode?
For det, bl.a. Venstre gør, er ikke ulovligt.
Men jeg synes, det er moralsk forkert.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-11-18:
Vi har jo sagt, at vi kommer med et lovforslag, som skal øge åbenheden om partistøtten, og det ser vi selvfølgelig frem til at forhandle her i Folketinget.
Eigil Andersen (SF), 2014-11-18:
Tak for det.
I SF mener vi også, at der er en række fremskridt i den her beskæftigelsesreform, men vi mener også, der er nogle problemer i den.
Jeg vil gerne nævne et problem over for Venstres ordfører: Man kræver med reformen, at der skal afholdes ni samtaler med den arbejdsløse i det første halve år som arbejdsløs – seks i jobcenteret og tre i a-kassen.
Efter vores begreber i SF er det helt vildt meget.
Derfor vil jeg gerne spørge Venstres ordfører, om Venstre også kan se, at der er et problem i så mange samtaler, hvoraf mange formentlig vil være indholdsløse, og hvor der kun vil blive sat et kryds i et skema.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-11-18:
Men det er stadig sådan for de unge, at mange af dem får en ydelse, der svarer til SU'en, og sådan skal det jo også være.
For det skal være sådan, at der er et kontant incitament for de unge til at tage en uddannelse frem for at være på kontanthjælp.
Anders Samuelsen (LA), 2014-11-18:
Nu har vi efterhånden mødtes hernede mange gange, og der er opstået en situation, hvor statsministeren konsekvent nærmest nægter at svare på spørgsmål.
Derfor prøvede jeg nu at teste det ved at stille et helt kort, præcist spørgsmål.
Og statsministeren ville ikke svare.
Jeg spurgte: Hvad har det af konsekvenser, hvis væksten ikke bliver det, som man forventer i finansloven?
Og statsministeren svarede udenom og sagde, at det hele hænger sammen.
Det gør det jo selvfølgelig ikke.
Hvis der ikke er 2 pct.s vækst næste år, men 1½ pct. eller 1 pct., så hænger finansloven jo ikke sammen.
Og så har man altså været ude at love gaver uden at have finansieringen til det.
I forvejen er der i det budget, der er lagt op til, et underskud på 60 mia. kr.
Man går helt til kanten.
Sydbank tror ikke på 2 pct.s vækst, Jyske Bank tror ikke på 2 pct.s vækst, Danske Bank tror ikke på, at det hænger sammen, økonomiprofessor Bo Sandemann Rasmussen tror ikke på, at forudsætningerne i finansloven holder, og vismændene gætter på 1½ pct.s vækst.
Hvordan kan man sige, at man har indgået en forsvarlig og sammenhængende finanslov og så stå hernede og faktisk sige: Vi regner med at nedjustere, men det hænger alligevel sammen?
Hvordan hænger det sammen?
Mai Mercado (KF), 2014-11-18:
Men det er jo et ærgerligt, ærgerligt svar, at det er vanskeligt at administrere.
Det må jo aldrig være det, der er afgørende for den politik, man fører.
For mig er det helt afgørende, at det kan betale sig at tage et arbejde, at det kan betale sig at komme i uddannelse, og jeg synes jo ikke, at statsministeren svarede på mine spørgsmål.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-11-18:
Men det skal de jo sådan set stadig; der er så nogle unge, der ikke skal det længere.
Og nu har vi lavet det her med, at man ikke er gensidigt forsørgende i forhold til kontanthjælp, hvis man ikke er gift, og det kan man jo så mene mange forskellige ting om.
Grundlæggende var det meget vanskeligt at administrere, fordi det rent faktisk er vanskeligt at finde ud af, hvem der er samlevende sådan rigtigt, eller om man bare bor sammen.
Så det har været meget vanskeligt at administrere, og derfor har vi det godt med at have accepteret det, som Enhedslisten og SF var optaget af i forhandlingerne.