runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mike Legarth (KF), 2015-05-06:
Tak for det.
Jeg hører ministeren tale sådan i runde vendinger om, at det vil man godt kigge på, man har nedsat et udvalg, og ministeren skal jo sådan set roses for, at det i det mindste er konstruktive ord, der kommer ud af munden på ministeren.
Men vi har jo brug for en sådan lidt mere markant, konkret tilkendegivelse, for den snak har vi hørt i lang tid – og når jeg siger »vi«, er det os, der bor uden for København.
Hvis man vil have et Danmark i balance, et Danmark med sammenhængskraft, hvor man fordeler ressourcerne – og der kan man passende skele til Norge, som har været rigtig dygtige til at placere statslige arbejdspladser overalt i regionerne og i provinsen – så ville det være rart, at ministeren her sagde: Ja, selvfølgelig, vi skal ved enhver given lejlighed sørge for at fordele ressourcerne og placere statslige arbejdspladser ude i provinserne, der, hvor det giver mest mening.
Kunne vi ikke strække os så langt, hr. minister?
Preben Bang Henriksen (V), 2015-05-06:
Tak for det.
Jeg er i hvert fald ikke uenig i noget som helst af det, ministeren sagde.
Man kan næsten kun være enig i det.
Problemet er bare, at vi har den her debat oppe at vende, som hr. Dennis Flydtkjær også sagde, med jævne mellemrum, og budskabet lyder hele tiden, at der skal ske udflytning af statslige arbejdspladser.
Det bliver i meget brede vendinger, og jeg bemærkede da også i ministerens tale, at der jo ikke er sat ord på en eneste arbejdsplads, som ministeren kunne tænke sig at udflytte.
Nu får vi så ellers rigtig, rigtig mange forslag her et par uger inden valget, men jeg kunne godt tænke mig, sådan for at få bare lidt konkret på bordet, at spørge ministeren: Venstre har foreslået, at Geodatastyrelsen, hvormed der vil følge 404 arbejdspladser, skulle flyttes til Aalborg – er ministeren og Socialdemokratiet tilhængere eller modstandere af det?
Carsten Hansen (S), 2015-05-06:
Tak for det.
Jeg kan ikke huske, om hr. Dennis Flydtkjær var til stede, da vi behandlede B 17.
Det var faktisk en langvarig diskussion, og der har været en diskussion med udvalgsmedlemmerne, og vi har faktisk ved andenbehandlingen vedtaget bredt, at vi også kigger på statslige arbejdspladser.
Og det gør vi, fordi vi selvfølgelig vil have det element med, når vi kigger på, hvad der kan være med til at udvikle vores landdistrikter – der er en lang række andre parametre.
Derfor synes vi, det er lidt overflødigt, at man laver to undersøgelser af det samme, og derfor kan vi ikke stemme for det her forslag.
Men det er jo relevant at kigge på, om der er arbejdspladser, der kan flyttes ud.
Louise Schack Elholm (V), 2015-05-06:
Altså, Venstre støtter helt op om almene boliger.
Vi er ikke med i den seneste boligaftale, fordi man gældsætter lejerne i så enorm en grad, at vi ikke mener, at det er en holdbar økonomi for de almene boliger.
Men det var sådan et sidespring, kan man sige.
Vi mener, at problemet skyldes, at man har en fiktiv pris, der er meget svær at beregne, og når man har en pris, der er under markedsprisen, så har folk det med at betale penge under bordet.
Det gjorde de også i 1990'erne før VK-regeringens tid.
Så det har ikke noget med VK-regeringen at gøre.
Det har noget at gøre med et system, der ikke virker.
Jan Johansen (S), 2015-05-06:
Nu virker mikrofonen.
Vi må have kigget på den, den går nemlig ud.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, når nu Venstres spørger har postuleret, at der er over 50 pct., der betaler sorte penge under bordet, om ordføreren kan bevise det.
Kom med noget bevismateriale!
For jeg kan jo se, at organisationen siger, at det ikke passer.
De har ingen beviser på det.
Men Venstre har det, og så vil jeg gerne se beviserne.
Louise Schack Elholm (V), 2015-05-06:
Skal jeg tage det som en indrømmelse fra Socialdemokraternes side af, at der faktisk er penge under bordet, eller påstår Socialdemokraterne stadig væk, at der ikke er penge under bordet?
Altså, jeg vil sige: Der er helt klart penge under bordet mange steder, og det er ikke et særlig velbelyst område.
Jeg synes, vi skulle tage initiativ til i regi af udvalget i højere grad at få belyst det her med penge under bordet, for det er ikke et belyst område.
Det er også enormt svært at få belyst ulovligheder.
Det er typisk, at når folk begår ulovligheder, vælger de også at holde dem skjult.
Men hvis du søger på nettet under »penge under bordet og andelsboliger«, vil der poppe en masse eksempler op.
Jan Johansen (S), 2015-05-06:
Vi har lavet lovgivning om, at der skal kunne bygges 25 pct. almennyttige boliger, for at mennesker med almindelige indkomster skal kunne bo også de attraktive steder.
De vil nu også sætte andelsboligmarkedet fri, så folk med lavere indkomster eller mellemindkomster får svært ved at bide sig fast på boligmarkedet i København.
Vi har jo lige været i New York, og der så ordføreren med sine egne øjne, hvad der sker, når det er pengene, der kommer til at bestemme.
Så bliver der mange hjemløse, men folk bliver også skubbet uden for bymidten, de attraktive steder at bo.
Hvor vil Venstre gerne have at dem med mellemindkomster og lavere indkomster egentlig skal bo henne?
Skal de skubbes ud i periferien og så bo derude og så komme ind om dagen og udføre deres job, ligesom det er i f.eks. New York?
Louise Schack Elholm (V), 2015-05-06:
Det her forslag gør det mere muligt, for når pengene ikke skal betales under bordet, kræver det ikke, at du har kontanterne i hånden.
Og det har folk med lave indkomster jo sjældent.
Nu kan de i stedet for låne penge i banken til det, så det faktisk reelt er en mulighed, man har for at få lov til at købe en bolig.
Så det her burde give bedre muligheder for, at lav- og mellemindkomstgrupper kan komme ind på andelsboligmarkedet.
Vi bør have et åbent marked, hvor alle kan komme til og også kan få lov til at låne penge til købet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-05-06:
Først vil jeg sige tak til ministeren for redegørelsen.
Jeg vil også sige tak for alle de gode argumenter for beslutningsforslaget, for jeg hørte sådan set ministerens indlæg som en stor lang salgstale med ene positive ting, som støtter ideen om at iværksætte den undersøgelse, som vi foreslår i Dansk Folkeparti, for det er en god idé at flytte statslige arbejdspladser ud.
Det er også en god idé at få vejet for og imod, som ministeren siger.
Ministeren siger bl.a., at vi skal lægge vægt på, om der kan være nogle vækstinitiativer, og vi skal kigge på økonomien i det.
Kan kompetencerne være der?
Det er jeg sådan set fuldstændig enig i, og det er netop derfor, vi foreslår at stemme for det her beslutningsforslag, så vi får lavet en undersøgelse.
Så jeg forstår virkelig ikke, hvad det er, der gør, at man vælger at sige nej.
For hele talen var jo positiv over for forslaget, så kan ministeren ikke lige ganske kort fortælle, hvorfor man stemmer nej til et forslag, som man selv taler så positivt om?
Carsten Hansen (S), 2015-05-06:
Det, jeg forsøgte at redegøre for, var fem helt særlige forbehold, vi skal tage, når vi flytter arbejdspladser ud, og det tror jeg er vigtigt at tage med.
Jeg tror, at Sikringsstyrelsen har gjort op, at det kostede 0,5 mio. kr. pr. medarbejder at flytte ud.
Dermed siger jeg ikke, at man ikke kan gøre det, og der kan også være nogle faglige hensyn, der gør, at det er en god idé at gøre det, men man skal altid også afveje økonomien og de øvrige forhold, jeg har nævnt.
Når det er sagt, vil jeg sige, at et flertal bestående af regeringen, Enhedslisten og SF har aftalt, at vi kommer med en redegørelse om det, der hedder B 17, hvori udflytning af statslige arbejdspladser indgår.
Da jeg ikke går ind for dobbeltarbejde, vil jeg sige til hr. Dennis Flydtkjær, at jeg synes, at vi skal afvente det, der kommer engang inden 15. september,
således at vi kan medtage det i en samlet diskussion om vores yderområder og de ting, der skal ske i vores yderområder.
Derfor bør de statslige arbejdspladser være en del af det og ikke kun være et forslag, der står helt alene.
Dennis Flydtkjær (DF), 2015-05-06:
Det er jo lidt finurligt, for da vi i 2012 behandlede et forslag, der var stort set magen til det her, sagde ministeren også, at man nu ville igangsætte en undersøgelse, og nu skulle man nok få kigget på tingene, og så skulle man jo så afvente det.
Der kom man så frem til, at der godt kunne findes en masse gevinster ved at udflytte statslige arbejdspladser, men kun til Ørestaden, og der skete så i øvrigt ikke nogen udflytning.
Nu siger man så nej igen, fordi man nu igen vil lave sin egen interne undersøgelse, og det kommer så meget bemærkelsesværdigt og sjovt nok, lige når vi i hvert fald er midt i en valgkamp eller temmelig sikkert lige efter en valgkamp.
Kunne vi ikke lige så godt få taget skridtet fuldt ud og få et bredt flertal for, at vi sætter gang i det her arbejde, så vi kan få udflyttet nogle statslige arbejdspladser?
Preben Bang Henriksen (V), 2015-05-06:
Vi går åbne ind i det og tager en saglig debat og kigger på det, siger ordføreren.
Altså, jeg må sige til ordføreren, at vi har haft den saglige debat utallige gange her i Folketinget, og derfor er der altså brug for lidt handling.
Og jeg spørger bare ordføreren: Kan ordføreren nævne en eneste statslig institution, som ordførerens parti vil flytte til provinsen?
Lotte Rod (RV), 2015-05-06:
Nej, det vil jeg ikke gøre, fordi det ville være at kortslutte den proces, vi er i gang med.
Vi har bedt ministeriet om at komme med et seriøst bud på, hvor de skal arbejde på det her, og derfor ville jeg synes, at det var dobbeltarbejde at bede dem om at arbejde på det en gang til.
Jeg synes, at vi skal afvente det seriøse arbejde, som ministeriet har gang i.
Carsten Hansen (S), 2015-05-06:
Vi ser jo, at hvis man giver statstilskud nogle steder, så går alt andet i stå.
Der investeres ifølge vækst- og erhvervsministeren 5-6 mia. kr. om året i bredbåndsudrulning.
Jeg tror mere på, at vi skal stille kravene ved frekvensudlodningerne, således at man sikrer sig, at områderne bliver dækket, frem for at lave en statslig fond, der risikerer at forsinke alting.
Så stiller man sig til at vente på, at der kommer penge fra en statslig fond, og det er jo de samme penge, for Venstre vil, så vidt jeg forstår, tage pengene fra frekvenserne, når man udbyder dem, og putte dem over i en statslig fond.
Vi tror mere på at forpligte dem, som vinder de her frekvensauktioner.
Men jeg tror, vi er enige om, at vi skal dække de yderområder, stille krav til det ved udbygningen.
Vi tror ikke på, at det er en statslig fond, der ligesom skal løfte det her.
For det betyder faktisk, at vi risikerer, som vi har set det på Bornholm, at man venter på, at pengene kommer.
Thomas Danielsen (V), 2015-05-06:
Er ministerrokaden overstået?
Der står ikke Thomas Danielsen, transportminister, men det må vi se.
Jeg er afløser for Kristian Pihl Lorentzen.
I hans fravær vil jeg læse hans tale op.
I februar 2015 blev der afsagt en dom, den såkaldte NORTRA-dom, om buskørselslovens § 18, stk. 2, og taxalovens § 5, stk. 5, som indebærer, at enhver kollektiv overenskomst for chauffører uanset dens indhold lever op til de pågældende bestemmelser i buskørselsloven og i taxaloven.
Godskørselsloven § 6, stk. 3, er også inkluderet i lovforslaget.
Lovforslaget søger at skabe klarhed over reglerne, så det præciseres, hvilke krav overenskomsten skal leve op til.
Det foreslås, at indehaveren af en tilladelse til at udføre limousinekørsel, sygetransport, offentlig servicetrafik, taxakørsel, godskørsel og buskørsel skal følge bestemmelserne om løn- og arbejdsvilkår for chauffører, som findes i de kollektive overenskomster, der er indgået med de mest repræsentative arbejdsmarkedsparter i Danmark, og som gælder på hele det danske område.
Men på den anden side er det nødvendigt, at reglerne præciseres i kølvandet på NORTRA-dommen.
Jeg må dog udtrykke en undren over, at lovforslaget intet melder om nærmere indhold af de nævnte kollektive overenskomster gældende i hele Danmark.
Beklageligvis løfter lovforslaget heller ikke sløret for, hvilke arbejdsmarkedsaspekter der anses som værende repræsentative.
Regeringen er med dette lovforslag og det efterfølgende ændringsforslag gået et skridt videre end NORTRA-dommen og har udnyttet dommen om OST-tilladelserne til at foreslå mere regulering på hele taxaområdet.
ATAX, som er den landsdækkende arbejdsgiverorganisation på taxaområdet, siger i deres høringssvar, at der er nogle mindre byer i Danmark, hvor de ikke er repræsenteret.
Det kan derfor undre, at regeringen vil give dødsstødet til samtlige lokale overenskomster på taxaområdet på baggrund af en dom om OST-tilladelserne.
Limousinekørsel er ofte præget af freelancechauffører, og lovforslaget vil umuliggøre den type ansættelse.
Det er en nødvendighed for branchen at ansætte chaufførerne freelance, fordi det er et sæsonbetinget erhverv med betydelige variationer i mængden af kørsel.
Branchen vil ikke kunne aflønne chaufførerne året rundt med en fast timeløn, som f.eks. Krifas eller 3F's overenskomst forudsætter.
Venstre foreslår derfor, at limousinekørsel undtages eller udtages af lovforslaget.
Afsluttende må jeg beklageligvis konstatere, at det grænser til lovsjusk, at høringssvarene til så vigtigt et lovforslag er kommet så sent, da vi først modtog dem mandag aften.
Jeg har ligeledes bemærket, at en række af høringsparterne ønsker en økonomisk høring for at få skabt klarhed over forslagets økonomiske konsekvenser, før det vedtages.
Sammenfattende er Venstre positiv over for lovforslagets formål om at skabe sunde og klare konkurrencevilkår, men som nævnt har vi en række spørgsmål, som vi skal have afklaret og drøftet i udvalgsbehandlingen, før vi tager endelig stilling til lovforslaget som helhed.
Kim Christiansen (DF), 2015-05-06:
Dansk Folkeparti er overvejende positive over for forslaget.
Vi er positive i forhold til at modvirke social dumping inden for erhvervet.
Vi er positive i forhold til at skabe lige konkurrence i taxaerhvervet.
Det var vi sådan set også med den tidligere regering, for da lukkede vi nemlig for det her uden at lave så drastiske indgreb, som man nu griber til – nemlig i forhold til det, der dengang hed EP-tilladelser, som vi ligesom hægtede op på en taxabevilling en til en.
Det gjorde så også, at man ikke kunne lave de her rene selskaber – i dag er det så OST-tilladelser, tilladelse til offentlig servicetrafik – hvor man ene og alene driver den slags kørsel.
Vi har jo så set med den dom, der har været, og med nogle af de eksempler, der er kommet frem, at det altså foregår på nogle højst tvivlsomme lønvilkår.
Så så langt er vi faktisk enige om, at vi skal have en lige og fair konkurrence i branchen.
Der, hvor vi kan have nogle betænkeligheder – og det vil vi så selvfølgelig spørge ind til i udvalgsarbejdet – er, hvis vi her skal til at lovgive om, hvilke fagforbund man skal indgå overenskomster med.
Det virker på mig, som om man favoriserer de røde fagforeninger, og det er vi ikke interesserede i.
Så der er rigtig mange gode tiltag i det her.
Jeg synes, det er godt, vi får reguleret det område, men vi har som sagt nogle betænkeligheder.
Det håber vi at vi kan nå lidt længere ind til i udvalgsarbejdet, måske få en anden formulering af det, så man ikke favoriserer en bestemt del af fagbevægelsen.
Henning Hyllested (EL), 2015-05-06:
Jeg skal lige spørge lidt ind til nogle af de forbehold, som hr. Kim Christiansen tog, idet ordføreren har problemer med, hvad det er for nogle overenskomster, vi snakker om, og henviser direkte til, at man ligesom ikke vil bindes op på såkaldt røde fagforeninger osv. osv.
Jeg regner jo med, at hr. Kim Christiansen er enig med mig i, at i de der landsdækkende overenskomster, som bl.a. 3F jo har indgået, er man altså to parter – der er faktisk en arbejdsgiverpart, som er den anden part i at indgå de der overenskomster, og de er jo netop derfor repræsentative.
Jeg går også ud fra, at ordføreren er enig med mig i, at det her handler om at skaffe ordnede forhold, og at lige nøjagtig taxiområdet er præget af et væld af, hvad 3F kalder for chaufføroverenskomster, men jeg kalder dem lokumsoverenskomster, hvor man ligger og aftaler sådan hen over bordet, vognmanden og en enkelt eller to chauffører, eller hvor mange han nu har, sådan hvordan man lige skærer den til.
Det er jo det, som præger taxiområdet, og det kommer man vel kun til livs, hvis man ligesom har nogle landsdækkende overenskomster at henvise til.
Kim Christiansen (DF), 2015-05-06:
Jamen jeg siger ikke, at det ikke må være 3F, jeg siger heller ikke, at det ikke må være Krifa, jeg siger bare, at jeg ikke vil stå her fra Folketingets talerstol og igennem et lovforslag favorisere den ene frem for den anden.
Det må arbejdsmarkedets parter finde ud af, for ellers er vi ude at blande os i noget, som vi dybest set ikke bør blande os i.
Så langt er vi jo enige, men jeg mener bare ikke, at det er vores opgave herinde næsten at sætte ord på, hvem det er, man skal være medlem af.
Henning Hyllested (EL), 2015-05-06:
Jo, men det gør man vel egentlig heller ikke.
Man henviser vel bare i lovforslaget til de repræsentative parter, der har indgået en overenskomst, som dækker hele landet – eller sådan en eller anden smart formulering.
Så siger man jo egentlig ikke, hvem man skal indgå overenskomsten med.
Altså, 3F har jo nogle landsdækkende overenskomster – det har de med den såkaldte ATAX-overenskomst, man har det med det, jeg tror man kalder TA-overenskomsten, man har det med DI, den såkaldte ATD-overenskomst osv. osv.
Så det er jo ikke, fordi vi sådan skal vælge – det mener jeg i hvert fald ikke lovforslaget lægger op til – men det er vel vigtigt at have nogle retningslinjer at henvise til, og det må dog være de overenskomster, som er indgået mellem to parter på arbejdsmarkedet, repræsentative parter, nemlig en arbejdsgiverpart, det er DI Transport, og det er Dansk Erhverv, og på den anden side 3F f.eks.
Kim Christiansen (DF), 2015-05-06:
Men man kunne jo forestille sig, vil jeg sige til hr. Henning Hyllested, at der var en bestemt del af branchen, et stort selskab, der sagde: Jamen vi vil ikke have en 3F-overenskomst, vi vil gerne have en overenskomst med en anden fagforening.
Så skal man vel have den mulighed, så længe man bare aflønner sit personale ordentligt, og at de i øvrigt er ansat på ordentlige vilkår.
Det er bare der, jeg vil hen.
Men det får vi belyst under udvalgsarbejdet, og så er vi alle sammen meget klogere.
Det her er ikke på nogen måde religion for mig, for det vigtigste er egentlig, at vi får skabt en lige og fair konkurrence, så vi ikke får lukket flere taxaer på grund af ulige konkurrence.
Så det er hovedformålet med det her, og den intention støtter vi.
Andreas Steenberg (RV), 2015-05-06:
I Danmark har vi valgt, at man på taxa-, bus- og godskørselsområdet skal overholde de kollektive overenskomster.
Og det lovforslag, vi behandler i dag, lukker det hul ved at sikre, at den ret og de regler, der er gældende i dag, også fortsat er gældende på trods af det hul, som den her dom har åbnet.
Radikale Venstre støtter, at regeringen med det her lovforslag opretholder de gældende regler.
Det sikrer, at kørsel inden for bus-, gods- og taxaområdet sker på ordentlige arbejdsvilkår for de ansatte og på ordentlige lønvilkår for de ansatte ligesom i dag.
Hvis ikke vi gennemfører det her lovforslag, frygter vi, at hele det her arbejdsmarked bliver fuldt liberaliseret til ugunst for de mennesker, der arbejder i branchen.
Det er vi ikke interesseret i, og derfor kan Det Radikale Venstre støtte lovforslaget.
Og jeg skal hilse fra hr. Rasmus Prehn, Socialdemokraternes ordfører, som ikke kan være til stede i dag, og sige, at Socialdemokraterne også støtter lovforslaget.
Anne Baastrup (SF), 2015-05-06:
Da mit partis ordfører, hr. Eigil Andersen, desværre ikke kan være til stede i dag, læser jeg i stedet hans tale op.
I SF mener vi, det er fantastisk godt, at lovgivningen om godskørsel, buskørsel og taxakørsel indeholder en regel om, at i de danske køretøjer skal der aflønnes efter gældende kollektive overenskomster.
Set med SF's øjne var det derfor en katastrofal dom, der kom fra Højesteret i februar.
Dommen underminerer princippet om dansk løn og arbejdstid, fordi den også godkender en lokalaftale som grundlag for løn og arbejdstid mellem en arbejdsgiver og hans ansatte.
Herved åbnes en enorm glidebane for at undergrave overenskomsterne.
Derfor er vi i SF meget glade for, at det i dagens lovforslag præciseres, at der skal aflønnes efter landsdækkende overenskomster indgået af de mest repræsentative arbejdsmarkedsparter i Danmark.
På taxaområdet har transportministeren været lidt usikker på situationen, men vi hilser med tilfredshed, at ministeren nu har fulgt bl.a. SF's kritik og har lavet et ændringsforslag til sit eget forslag, der sikrer, at princippet om at følge landsdækkende overenskomst også kommer til at omfatte taxaområdet.
SF stemmer for lovforslaget.
Thomas Danielsen (V), 2015-05-06:
Vi har jo imødekommet ikke mobildækningen med frekvensudbud, men selve bredbåndsdækningen og nettilslutningen derhjemme på den måde, at vi siger, at vi vil give det som en del af boligjobordningen, når du skal have det nedgravet, fordi du typisk har nogle større udfordringer og det er fordyrende i landdistrikterne.
Dernæst siger vi, at vi vil have en bredbåndsfond til de områder, som får et tilbud, som er væsentlig dyrere end det, man med rimelighed kan sige at man skal betale.
Og det er det, jeg spørger til: Der er nogle områder, hvor det er helt afsindig dyrt at sikre den her bredbåndsdækning.
Tror ministeren, at man kan sikre, at de får dækning, uden at give dem en form for statstilskud og hjælp dertil?
Carsten Hansen (S), 2015-05-06:
Jeg vil godt sige, at vi jo har haft et stort, bredt forlig om det her med bredbånd, og jeg er enig i, at det er en udfordring.
Vi gjorde jo det, da vi tiltrådte, at vi sagde, at det her 700 MHz-frekvensbånd skal dække de 207 dårligst dækkede postnumre.
Bl.a. har det på Langeland, hvor jeg har et lille sommerhus, givet en bedre dækning.
Men jeg tror, det er den vej, vi skal gå.
Så kan man diskutere, om man skal putte pengene over i en fond – altså de penge, der kommer ind, når man sælger de her frekvenser – eller om vi skal stille kravene, når vi udbyder frekvensen.
Vi kan jo ikke bruge pengene to gange.
Så man kan gøre det, at man siger, at i stedet for at stille kravet om at dække yderområderne, så får vi en fond, der betyder, at vi dækker yderområderne.
Men så frygter jeg jo, at man vil vente på at få et statstilskud, frem for at vi siger til dem: Når vi udbyder det her frekvensområde – det er de nye 700 MHz, der kommer nu osv. – ja, så skal det dække yderområderne. Jeg tror faktisk på den sidste model.
For inden for det næste år skal vi faktisk udbyde ret mange frekvenser, og det vil betyde, at vi så kan stille kravene om, at de dækker de dårligst dækkede områder.
Men man kan ikke bruge pengene to gange.
Jeg er enig i, at vi skal stille nogle krav, når vi udbyder frekvensområderne.