runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-04-19:
Jamen det er jo helt centralt, i forhold til at Grønland og Danmark i fællesskab netop har indført den her selvstyrelov og har sikret, at Grønland kan hjemtage en række områder, bl.a. i forbindelse med Selvstyrekommissionen.
Det her er ret væsentligt i forhold til relationen mellem Grønland og Danmark, så jeg synes, det er vigtigt at pointere, at vi skal være med til at sikre, at de lovforslag, som vi vedtager nu, også er i overensstemmelse med tidligere lovgivning.
Carsten Bach (LA), 2016-04-19:
Jeg er glad for den bemærkning.
Den kan måske også være med til at bidrage til hr. Christian Juhls evighedsmaskine fra før.
Den tror jeg ikke at jeg vil træde ind i.
Aleqa Hammond (SIU), 2016-04-19:
Jeg er glad for at høre, at Liberal Alliance stemmer for forslaget.
Jeg vil gerne lige pointere noget, for jeg hører ofte i hele debatten, at udenrigspolitikken er et rent dansk anliggende.
Det er ikke helt korrekt, for Grønland har udenrigspolitisk kompetence på alle hjemtagne sagsområder.
Det er f.eks. med Norge på fiskeriområdet, om råstoflovgivningen med andre lande, som vi gerne vil handle med, og deslige.
Jeg vil bare lige sikre mig, at det ligger på den korrekte bane.
Det, jeg hørte fra talerstolen for lidt siden, er ikke korrekt, nemlig at al udenrigspolitik er et dansk ansvar.
Det er det ikke.
Det er kun på områder, som ikke er hjemtaget.
Carsten Bach (LA), 2016-04-19:
Jeg skal ikke andet end bare her bekræfte, at Liberal Alliance støtter lovforslaget, L 158, som vi jo altså støtter L 155.
Vi betragter det lidt ligesom hr. Christian Juhl som et lovkompleks, og derfor støtter vi også det nærværende forslag.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-04-19:
L 158 skal sammen med det foregående lovforslag udgøre de rammer, som skal sikre mulighederne for minedrift af radioaktive materialer på Grønland.
Nærværende lovforslag omhandler eksport af produkter med såkaldt dobbelt anvendelse, eksempelvis uran, der kan anvendes både til militære formål og til civile formål, f.eks. i kernekraftværker.
Forslaget indeholder også et forbud mod teknisk bistand, i forbindelse med – og nu skal jeg holde tungen lige i munden – udvikling, fremstilling, håndtering, anvendelse, vedligeholdelse, oplagring, sporing, identificering eller spredning af kemiske, biologiske, radiologiske eller nukleare våben eller andre nukleare sprænglegemer.
Det er jo meget fornuftigt, må man sige.
I Dansk Folkeparti har vi uhyre svært ved at forestille os den situation, hvor vi af særlige humanitære hensyn skal bidrage med teknisk bistand til udarbejdelse af masseødelæggelsesvåben, da disse i sin natur er alt andet end humanitære.
Det er selvfølgelig sat lidt på spidsen, og det er jo heller ikke det eksempel, der fremføres i bemærkningerne til lovforslaget.
Ikke desto mindre er det her en meget bred bemyndigelse, som vi vil have et særligt fokus på i udvalgsbehandlingen med henblik på yderligere definering og afgrænsning af dispensationsmulighederne.
Jeg skal meddele, at vi stiller os positive over for lovforslaget.
Kasper Roug (S), 2016-04-19:
Nu hørte jeg ikke, at der var et spørgsmål i det, men selvfølgelig respekterer vi det rigsfællesskab og det samarbejde, der er i det, og det er jo også det, som rigsfællesskabet bygger på.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-04-19:
Mange tak.
Med de to lovforslag, nemlig det, vi lige har behandlet, og det her lovforslag snakker vi om udgifter for staten på ca. 3,3 mio. kr. årligt.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad holdningen i et liberalt parti er til, at staten har en række udgifter til at sikre grønlandsk uranudvinding og uraneksport.
Kasper Roug (S), 2016-04-19:
Nu synes jeg godt nok, man må sige, at ordføreren for Enhedslisten kører det lidt op i en spids.
Altså, det, jeg gør, er sådan set bare at redegøre for, hvad der foregår hver eneste dag i forbindelse med lovgivning.
Hvis Enhedslistens ordfører mener, at der skal være den her diskussion om, hvorvidt det her er sikkert nok, så er det vel noget, vi tager i udvalgsarbejdet.
Og så kan vi diskutere det frem imod en eventuel tredjebehandling.
Christian Juhl (EL), 2016-04-19:
Er det, fordi ordføreren ikke tror på, at der er lækker i det internationale system, eller hvad er det?
Nu håber jeg så sandelig, at ministeren har brugt andet end specialister fra kongeriget til at diskutere sikkerhedsspørgsmål i forbindelse med uran.
Jeg håber, man har været ude at snakke med den højeste ekspertise på internationalt plan, for ellers er vi relativt skidt kørende.
Altså, vi har et lille værk på Risø, vi kan snakke lidt med, og så kan vi læse nogle bøger.
Det er vistnok ikke nok i sådan en situation.
Jeg mener: Er det, fordi ordføreren ikke tror på, hvad jeg siger, eller er det, fordi ordføreren vælger at negligere, at der er lækker på det internationale uranmarked?
Kasper Roug (S), 2016-04-19:
Altså, nu vil jeg lige sige, at det jo er en diskussion, som gerne skulle afspejle, at vi politikere ikke er eksperter på det nukleare område.
Der læner vi os meget, meget tæt op ad de fremmeste eksperter, vi har her i kongeriget, og Socialdemokraterne har stor tillid til, at de eksperter selvfølgelig ved, hvad de taler om.
Vi rådfører os med dem og tager beslutninger ud fra det.
Det er der ikke noget underligt i.
Det foregår hver eneste dag, og det foregår sådan set med alle de lovforslag, der overhovedet er.
Ved siden af det har lovforslaget været sendt i høring, hvor der selvfølgelig også har været nogle høringssvar i forhold til det, som vi diskuterer nu.
Altså, jeg kan ikke se, der skulle være det store problem i at stole på de eksperter, der har været inde over og give den anbefaling, der nu ligger.
Christian Juhl (EL), 2016-04-19:
Ordføreren nævnte et par gange ordene højeste internationale standard.
Jeg sidder og tænker: Hvad nu, hvis nu højeste internationale standard ikke er god nok?
Der er ingen af de ordførere, der vil stemme for det her lovforslag, som endnu har svaret på det spørgsmål, der handler om, at vi har haft 2.000 lækker inden for de sidste 15 år, hvad angår radioaktivt materiale – på det niveau, som er højeste internationale standard.
Er det fuldstændig latterligt at snakke om den slags ting, eller er det væsentligt at snakke om, at vi i mange år troede, Iran måske havde atomvåben; at vi ved, Israel har atomvåben; at det er sandsynligt, at Nordkorea har atomvåben; og at det uran kommer et sted fra, som ikke er en officiel kilde, men som er et sort marked, hvor de har kunnet skaffe sig de her ting?
Gør det slet ikke noget indtryk, når vi snakker om de her ting i et globalt perspektiv, og at det rent faktisk er dansk udenrigspolitik, vi diskuterer lige i øjeblikket, samtidig med at det er Grønlands råstofpolitik?
Kasper Roug (S), 2016-04-19:
Jeg synes, at IA's ordfører taler lidt imod, hvad ordføreren har sagt tidligere.
Altså, nu er det jo sådan, at der er et flertal i Grønland, der er blevet enige om, at de gerne ville lave en aftale med Danmark, og den her aftale skal ses som en hjælp til Grønland.
Den skal ses som en hjælp til Grønland og som udtryk for en respekt for det samarbejde, der er i rigsfællesskabet.
Nu er der jo forskel på ressourcerne på den måde, at Grønland er et land på knap 60.000 indbyggere og Danmark er meget større, og derfor er der også en tendens til, at vi selvfølgelig har flere ressourcer og mere mandskab til at kunne varetage de her opgaver.
Så jeg ser det som en hjælp til det grønlandske folk og et udtryk for en stor respekt for, at vi selvfølgelig må samarbejde internt i rigsfællesskabet.
Aleqa Hammond (SIU), 2016-04-19:
Jeg hører ord som tilbagerulning af selvstyreloven og sort marked og deslige i debatten, ord, som jeg ikke synes passer så godt ind i lovforslaget, L 158.
Alle råstoffer, der inkluderer uran, er jo et område, som Grønland også ser med alvor på, og vi vil sørge for, at der bliver mulighed for udvinding af uranindhold; alle mulige råstoffer med uranindhold skal vi tage stilling til.
Man skal tage stilling til alle landets ressourcer, uanset om man kan lide det eller ej.
Det er jo helt naturligt.
Og det skal naturligvis ikke være i modstrid med selvstyrelovgivningen og råstoflovgivningen.
Det samme gælder da også for Grønland, det skal ikke være i strid med statens egne internationale forpligtelser, eftersom vi ikke selv er en stat.
Naturligvis har det været på sin plads, at Grønland sammen med Danmark nedsatte en arbejdsgruppe, og at den arbejdsgruppe er kommet med nogle anbefalinger, som de fleste af partierne heldigvis tilslutter sig i dag.
Og det er også i overensstemmelse med og i respekt for hinandens forpligtelser, som jeg også er glad for at se at Socialdemokraterne støtter op om.
Pernille Bendixen (DF), 2016-04-19:
Mange tak.
Og tak til ministeren.
Det er jo svært at være uenig med ministeren i det, som ministeren siger.
Det tror jeg vi alle sammen er enige om.
Når ministeren siger, at der skal være det frie valg, og at det er forældrenes frie valg, er det fint nok, men kan ministeren ikke være bekymret for, at der kan være nogle børn, som måske ikke får den rigtige hjælp?
Hvis der nu opstår nogle bekymringer om et barn, kunne man jo godt forestille sig, at den private passer, som jo er temmelig afhængig af den indtægt, der kommer, ikke indberetter et sådant barn til kommunen, og at barnet dermed ikke får den hjælp, som barnet egentlig er berettiget til.
Det var bare et eksempel.
Ellen Trane Nørby (V), 2016-04-19:
Det var sådan set også derfor, jeg nævnte, at der er nødt til at være en sikkerhed for, at tilsynet er stærkt nok til netop at kunne opfange de steder, hvor der er problemer.
Ligesom vi laver en revision af de pædagogiske læreplaner, er det også naturligt, at vi tager en diskussion af, hvordan vi så sikrer, at vi også bruger den kvalitetssikring, som vi lægger til grund for dagtilbuddene, til at lade os inspirere til, hvordan vi generelt kan højne kvaliteten i vores tilbud til børnene.
Men i forbindelse med det arbejde, der er igangsat med de pædagogiske læreplaner, er der jo nedsat en mastergruppe bl.a. med repræsentanter fra alt lige fra BUPL og FOA til en række aktører på området, og der vil jeg også meget gerne have lov til at afvente deres anbefalinger i forhold til det videre arbejde.
Det tror jeg giver et kvalificeret grundlag at tage diskussionen på.
Pernille Bendixen (DF), 2016-04-19:
Mange tak for det.
Så til det her om mindre stat og mere samfund, og der er jeg ikke sikker på om ordføreren tænker på det her med de pædagogiske læreplaner, men det er klart, at der jo er et dokumentationskrav, når man skal lave de pædagogiske læreplaner, og det tager en rum tid, særlig når man er ny i det.
Men kan ordføreren anerkende, at de pædagogiske læreplaner også er med til at udvikle det pasningstilbud, man vil have, og til at højne kvaliteten?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-19:
Hvis man som forældre bor et sted, hvor det er muligt at få uddannet personale
, og hvis man lægger rigtig meget vægt på, at det er det, der skal til for at sikre ens barn den bedst mulige udvikling – og hvis man altså lever et sted, hvor man få det tilbud – så tror jeg, at der er mange, der vil vælge det.
Men der er også mange steder, hvor det ikke er muligt, eller hvor man ønsker den private pasning, eller hvor man ønsker den, indtil man kan få en institutionsplads.
Den mulighed mener jeg ikke at vi skal tage fra forældrene.
Men det er helt rigtigt, at når børnene er meget små og skal passes, er det her det mest optimale, hvis man netop ønsker den i nogle henseende mere professionelle pasning, der er i kommunalt regi.
Vi kan bare se det f.eks. rigtig meget her i København, at der er et utrolig stort problem, og at mange tilvælger privat pasning, indtil de kan få en institutionsplads.
Pernille Bendixen (DF), 2016-04-19:
Tak for det.
Nu stiller jeg spørgsmålet, så må vi se, om ordføreren kan svare på det.
Jeg har mange gange hørt SF komme med den her snak om, at det skal være et højkvalitetstilbud og det skal være uddannet personale, der tager vare på vores børn
, og det er så de sætninger, der ligger til grund for, at man fyrer dagplejerne, fordi man så hellere vil have børnene over i vuggestuen, hvor personalet jo er uddannet, men hvordan harmonerer det med, at man ikke bakker op om Enhedslistens forslag?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-19:
Jeg er ikke lige så godt inde i området som Jacob Mark, men det skal selvfølgelig ikke afholde nogen fra at stille spørgsmål.
Så vil jeg også gerne takke både Liberal Alliance og Alternativet for at minde mig om SF's liberale rødder.
Det var jo Anne Baastrup, der i 1980'erne introducerede det her begreb i sit fremragende skriv »Mindre stat – mere samfund«, og det var også en af grundene til, at jeg meldte mig ind i SF, og det vil faktisk også smitte lidt af på nogle af de ting, jeg vil sige her.
For på trods af at der er store udfordringer på det her område – og dem vil vi i SF gerne anerkende, og vi vil også gerne støtte op om Socialdemokraternes initiativ om en høring, og vi vil også rigtig gerne støtte op om Enhedslistens fokus på, at der er brug for at få strammet op på det her område – så mener vi, at det er at smide barnet ud med badevandet helt at afskaffe de her ordninger.
Personligt har jeg en moster og også en god veninde, der i mange år har været private dagplejere, og jeg tror, der er utrolig stor forskel på, hvordan den enkelte oplever et eventuelt pres, eller om man overhovedet gør det.
Vi synes fra SF's side, at det er nogle relevante områder, som Enhedslisten sætter fokus på, og at der helt klart er brug for nogle bedre rammer og for et bedre tilsyn, men grundlæggende mener vi ikke, at privat pasning i sig selv er af det onde.
Vi synes, det kan være fint – hvis det fungerer under de rigtige omstændigheder og vilkår – med privat pasning.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-04-19:
Det synes jeg heller ikke man skal.
Igen synes jeg ikke, at det betyder, at vi skal afskaffe pasningsordningerne, men så skal vi løse de problemer, der er i forhold til overenskomsterne, og her bevæger vi os jo – kan man sige – ind på et helt andet politisk område i forhold til den danske model og overenskomsterne.
Men jeg synes helt klart, at vi selvfølgelig også skal adressere den udfordring.
Pernille Bendixen (DF), 2016-04-19:
Der er flere, der har påpeget det her med, at den private pasningsordning jo er en aftale, man har mellem den private passer og forældrene, og fred være med det.
Det blander vi os ikke i, og det kan der også være meget rigtigt i.
Men der er altså et enormt pres på den private passer, og det her med, at man bliver presset på sin åbningstid, det, at man bliver presset til at ikke at holde ferie, det, at man bliver presset til ikke at melde sig syg, når man reelt er syg, er nogle faktorer, vi ellers ikke ville acceptere.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-04-19:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Og det er faktisk gået op for mig her i aften – eller i nat, var jeg ved at sige – at der f.eks. ikke er noget krav til førstehjælp til de her private passere.
Det var jeg ikke klar over, og det er en af de ting, jeg tænker at der vel egentlig nok burde være.
Så der vil vi jo meget gerne være med til at gå ind og kigge på, hvad det er for nogle områder, hvor man burde stille nogle flere krav.
Pernille Bendixen (DF), 2016-04-19:
Mange tak for det.
Ordføreren bruger lidt tid på at fortælle, hvad der er godt ved de private passere, og der er meget godt, og de kan noget andet, end andre kan, og så langt, så godt.
Men de private passere bør vel også i et eller andet omfang tilbydes hjælp og sparring fra – hvad kan man sige – den øvre myndighed, som jo er os.
Så et eller andet sted skal vi jo også, tænker jeg – og det håber jeg at ordføreren er enig i – blande os i den del.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-04-19:
Jeg tænker i hvert fald, at der er forskel på de her to områder, og det vil jeg gerne tillade mig at fremføre.
For jeg synes et eller andet sted også, at vi må forholde os konkret til de forskellige områder og de forskellige udfordringer, vi møder.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i forhold til det med folkeskoleloven og flygtningebørnene – og det ved ordføreren også godt – men jeg er simpelt hen ikke enig i det her.
For jeg synes, vi er ude i at problematisere et parameter, som vi i høj grad værdsætter.
Vi vil gerne være med til at løse de lokale eller konkrete problemer, der er, men ikke ved at afskaffe en ordning, som faktisk fungerer rigtig godt for mange børnefamilier.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-04-19:
Ordføreren og jeg har jo i dag været sammen til et samråd og diskuteret, hvilke krav der stilles til skoledrift for flygtningebørn, og jeg fornemmede, at vi dér var enige om, at det kunne være problematisk, hvis en kommune ved ikke at anvende folkeskoleloven kunne komme helt uden om at stille kvalifikationskrav til dem, der skal undervise.
Hvis vi synes, det er rigtig vigtigt, at der stilles kvalifikationskrav til dem, der varetager undervisningen af vores børn i folkeskolen, er det så nødvendigvis et udtryk for firkantet bureaukrati at have nogle lignende forventninger om, at der skal være kvalitet i børnepasningen?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-04-19:
Jeg synes, det interessante her så faktisk ville være at spørge, hvad det så var for nogle kvalifikationer, som hun var blevet dømt ude på i første omgang.
For jeg er sådan set lidt enig med ministeren, der siger, at vi i princippet sagtens kunne stille ens regler op for alle, men jeg tror bare, vi så ville få et lidt kedeligt samfund, og jeg tror også, det ville blive en lille smule rigidt.
For lige pludselig er der rigtig meget dokumentation og kvalitetskontrol osv., som alle skal leve op til.
Man kan selvfølgelig sige, at vi skal leve op til nogle grundlæggende parametre – det synes jeg også at de private pasningsordninger skal – men vi skal passe på, at vi ikke drukner i bureaukrati i forhold til det her, og når det er så små pasningsordninger, tror jeg også, at der er en større opmærksomhed på, om tingene så bliver gjort ordentligt.
Jeg synes ikke, at forældrene skal bære ansvaret alene, som der er nogen der har været inde på, for det skal vi selvfølgelig også være med til som stat og samfund.
Men jeg er enig i, at vi skal passe på, at vi ikke sætter ens regler op for alle, og at vi skal også passe på, at vi ikke gør noget til et problem, hvis det ikke er det.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-04-19:
Ja, det er rigtigt, at vi tit stemmer det samme, men det kan jo ikke være altid.
En person søger ansættelse i den kommunale dagpleje, men får at vide, at hun ikke har kvalifikationerne til at løse de pædagogiske opgaver.
Hun går ud ad døren, banker på og kommer ind igen og siger: Goddag, kan jeg blive godkendt som privat børnepasser?
Er det ikke et reelt problem?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-04-19:
Nu vil jeg være helt ærlig og sige, at jeg simpelt hen ikke har arbejdet nok med børneområdet til at være inde i det her.
Mette Abildgaard (KF), 2016-04-19:
Tak for det.
Jeg er her også på vegne af min kollega, fru Mai Mercado, som er ordfører på det her område, men som desværre ikke har mulighed for at være til stede i salen i dag.
I Det Konservative Folkeparti kan vi ikke bakke op om Enhedslistens forslag.
For det første finder vi det vigtigt, at forældre selv vælger pasningstilbud til deres børn.
Jo mere frit valg forældrene har, jo bedre er det i vores optik, og jo mere vokser tilfredsheden også typisk.
Som forældre føler man, at man får medbestemmelse, og det er en rar følelse og vished at have som forældre.
Ønsker man en dagplejer, som har et lille nærmiljø med få børn, eller ønsker man at sende sit barn i vuggestue?
Når det valg er truffet, skal man også gøre op med sig selv, om man ønsker et privat tilbud, eller om man ønsker et offentligt tilbud.
Som forældre afgør man selv, hvad der er fordele og ulemper, og det, som ét forældrepar synes er en fordel for deres barn, kan andre vurdere som en ulempe for deres barn, for børn er forskellige.
Derfor ønsker vi ikke at begrænse de private pasningsordninger, vi ønsker tværtimod at udvide dem.
Vi ønsker, at alle kommuner bliver pålagt at gøre det muligt for en af forældrene eller for en bedsteforælder at modtage tilskud, så barnet kan blive passet privat.
At give en af forældrene muligheden for at kunne gå derhjemme er god og moderne familiepolitik.
Det samme er muligheden for, at en bedsteforælder kan passe barnet.
Det binder generationerne endnu tættere sammen.
I dag er det her et tilbud til forældrene i en række kommuner, men der er forskel kommunerne imellem.
I dag er det ikke muligt at anvende økonomisk fripladstilskud til privat børnepasning, men det ønsker vi bliver ændret.
Som Enhedslisten og andre i salen nok har forstået, ønsker vi ikke at begrænse den private børnepasning, men derimod at udvide mulighederne for privat børnepasning, så forældrene får endnu flere valgmuligheder til deres børn, end de har i dag, for det må immer væk være forældrene, som er bedst til at vurdere, hvad der er i børnenes interesse.
Så med de ord afviser vi dette beslutningsforslag.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-04-19:
Jo, det vil begrænse det på samme måde, som hvis man skal ud og vælge en skole til sit barn.
Så er der lovgivning, der regulerer, hvilke kvalitetskrav der stilles til folkeskolen.
På det her område er der jo det særlige ved lovgivningen, at man har undtaget det private børnepasserområde fra kvalitetskravene.
Det er rigtigt, at vi så indskrænker på den måde, at man ikke frit kan vælge et område, som der ikke stilles tilstrækkelige kvalitetskrav til, og det er selvfølgelig en begrænsning for den enkelte.
Men det kender vi jo i mange forskellige sammenhænge.
Vi stiller også krav, hvis folk vil opereres.
Så kan man heller ikke bare banke på tilfældige steder og bede om at blive opereret.
Der stilles faktisk også nogle krav i vores samfund til det, så det er vel ikke helt unaturligt.
Carsten Bach (LA), 2016-04-19:
Nu afventer vi, som jeg sagde i min ordførertale, jo stadig væk regeringens udenrigs- og sikkerhedspolitiske strategi.
Kunne udenrigsministeren sætte et par ord på, hvilke konsekvenser og ændringer det ville have for regeringens udenrigspolitik, såfremt rigsfællesskabet gik hen og blev uraneksportør?
Anni Matthiesen (V), 2016-04-19:
Nu lød det jo på ordførerens tale, som om det hele var rent sukker, så jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til det.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at Enhedslistens beslutningsforslag, som vi drøfter nu her, vil begrænse muligheden for familier i forhold til selv at kunne træffe et valg om måden, de ønsker deres barn skal passes på?
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-04-19:
Ja, det kan jeg bekræfte.
Privat dagpleje er jo reguleret et andet sted i lovgivningen, og det har ikke eksisteret frygtelig længe.
Jeg mener først, vi fik lovparagraffen om privat dagpleje her for 2-3 år siden, noget i den stil.
Men den er jo karakteriseret ved, at der skal laves en aftale.
Kommunalbestyrelsen skal godkende, at nu ansættes der private dagplejere, og så kan de i øvrigt reguleres efter almindelige overenskomstmæssige regler.
Hvis der er et firma, der vil drive privat dagpleje, så kan de gøre det, og så kan det forbund, der nu organiserer dagplejerne – jeg kender det i øvrigt rigtig godt – forsøge at tegne en overenskomst på området.
Men det er to vidt forskellige ordninger.
Pernille Bendixen (DF), 2016-04-19:
Kan ordføreren så også bekræfte, at den private passer har det her lovkrav, men at der er forskel på at være privat passer og være privat dagplejer?
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-04-19:
Umiddelbart tænker jeg, at spørgeren har ret i, at her har vi en særlig ejendommelighed på arbejdsmarkedet, nemlig at man sådan set bare kan henvende sig, og så er det offentlige forpligtet til at betale tre fjerdedele af ens indtægt.
Det er nok det eneste område, jeg umiddelbart kender.
Pernille Bendixen (DF), 2016-04-19:
Mange tak.
Kan ordføreren nævne bare ét område, hvis vi ser bort fra de private passere, hvor man har lovkrav på at blive ansat.
Mette Abildgaard (KF), 2016-04-19:
Det er ikke korrekt forstået.
Der er masser af områder i dag, hvor man regulerer.
Det er ikke længe siden, vi behandlede et beslutningsforslag her i salen – tror jeg også støttet af Dansk Folkeparti, det er jeg 99 pct. sikker på – som gik ud på at tvinge kommunerne til at opgøre sagsbehandlingstiderne på deres hjemmeside.
Det blev også beskyldt for at være et brud med det kommunale selvstyre.
Så det er vist et argument, der trækkes frem fra tid til anden.