runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Pedersen (V), 2007-04-25:
Der er ingen tvivl om, at det er interessant at vide, hvad det koster at afholde et OL i 2024, i 2028 og i 2032, men det skal bare have en aktuel relevans.
Er det noget, man agter, er det noget, man beslutter at gøre?
Det arbejde er altså ikke sat i værk, for vi har ikke besluttet det.
Og det er ikke sådan, at ministeren bare sætter det i værk, når det er så omfattende, uden at der i virkeligheden er en forankring i regeringen, så det egentlig har et formål at gøre det.
Jeg ved godt, at det kostede ca. 70 mia. kr. i Athen, jeg ved godt, at det er over 100 mia. kr. for nærværende i London for det OL, der afholdes i 2012, og jeg ved godt, at budgetterne er dobbelt så store nu som dem, man startede med at beregne.
Det ved jeg godt alt sammen, men det kan jeg bare ikke bruge til, hvad der er tegnet for 2024.
Hvad er det for et OL, er det aktuelt, er det noget, vi ønsker?
Det kræver en anden forankring, og at man politisk beslutter, at det vil man.
Klaus Hækkerup (S), 2007-04-25:
Regeringen har ikke truffet nogen beslutning, fordi man ikke ved, hvad det koster, og man vil ikke beregne, hvad det koster.
Har man så ikke truffet en beslutning om, at man ikke vil have det?
Må jeg spørge finansministeren: Er det ikke muligt for Finansministeriet, der jo ellers er verdensmester i alting, også i at lægge tal sammen, at komme med en erklæring om, at det bedst mulige skøn, Finansministeriet kan foretage på nuværende tidspunkt, er så og så mange milliarder for at afholde OL i Danmark, og at den nutidsværdi, man så kan afhænde de pågældende faciliteter til bagefter, er så og så stor?
Hvad er problemet for finansministeren i at gøre det, og er det ikke et nødvendigt grundlag at have for overhovedet at kunne træffe en beslutning om, hvorvidt vi skal have eller ikke skal have OL til Danmark?
Thor Pedersen (V), 2007-04-25:
Det tal, hr. Klaus Hækkerup beder om, er en opsummering af mange, mange forskellige enkeltelementer, som ikke er undersøgt.
Regeringen har ikke stillet noget forslag om OL, regeringen har heller ikke lavet noget regnestykke på det, og vi agter for så vidt heller ikke at gøre det.
Det er overhovedet ikke et spørgsmål, der vedrører § 20.
Det er i virkeligheden at iværksætte et stykke arbejde om, hvad regeringen tror det koster, hvad det er, der skal iagttages.
Et sådant arbejde er ikke sat i gang, og det bør man efter min mening sætte i gang, når man har en idé om, hvorvidt man agter at søge et OL, og ikke før.
For det er, som jeg siger, overordentlig omfattende.
Arbejdet er ikke gennemført, regeringen har ikke et svar.
Jeg ved ikke, hvad det koster.
Jeg ved, hvad det har kostet i andre lande, men der er ikke lavet noget regnestykke for Danmark, og der er ikke truffet nogen beslutning om OL i Danmark af samme grund.
Klaus Hækkerup (S), 2007-04-25:
Ministeren svarer jo overhovedet ikke på det, jeg har spurgt om.
Spørgsmålet lyder: »Kan ministeren oplyse, hvad det efter hans opfattelse vil koste i udgifter til infrastruktur, sportsfaciliteter, sikkerhed, hotelfaciliteter, OLby, mediefaciliteter, olympisk stadion og lignende direkte udgifter at afholde OL i København i 2020/2024?«.
Det er ét tal – ét tal – sikkert mange milliarder kroner, når finansministeren skal gøre det op, men ét tal, der bedes om her.
Og så bedes der jo i begrundelsen om en vurdering af, hvad man i givet fald kunne afhænde de pågældende faciliteter til, alt sammen opgjort i nutidsværdi.
To tal.
Jeg spørger bare: Kan finansministeren levere de to tal nu, eller kan han ikke?
Morten Bødskov (S), 2007-04-25:
Ad flere forskellige omveje får man en rapport.
Finansministeriet hælder den af brættet og siger eksempelvis, at nogle af de indkvarteringsformer, der er beregnet på, såsom leje af campingvogne og andet, virker lidt under standarden for, hvad der ellers er vanligt i olympisk komité-regi.
Kan ministeren ikke godt forstå, at nogle af dem, som måske synes, at der er kommet nogle positive signaler fra kulturministerens side omkring afholdelsen af et OL i Danmark, måske føler sig lidt snydt, hvis de har fulgt med i processen til dato?
Det vil sige, at kulturministeren fuldstændig afviser, at han skulle have bidraget til, at nogen af de organisationer og andre større lokalområder, regioner osv., som er inde i den her proces, har fået indtrykket af, at der var nogen i regeringen, som syntes, at det at få OL til Danmark var en god idé; og at de pågældende organisationer og myndigheder og andet måske kunne have set det som en langsigtet investering at engagere sig i det her, nemlig med henblik på at Danmark eller København samlet set kommer i betragtning til at få et OL.
Det afviser ministeren altså fuldstændig.
Det synes jeg da er helt imponerende.
Finansministeriet har jo som sagt hældt den her Rambøllrapport fuldstændig af brættet.
Kulturministeriet har betalt den, og det, jeg gerne vil bede kulturministeren kommentere, er: Har Finansministeriets vurdering af indholdet af den her rapport og lødigheden af den givet kulturministeren anledning til at revidere sin opfattelse af holdbarheden i, at Danmark eller København – det er jo byer, der får tildelt værtskabet – skal være vært for OL inden for en årrække?
Eva Kjer Hansen (V), 2007-04-25:
Jeg vil gerne gentage, at jeg også har taget initiativer til at standse det.
Men det, synes jeg jo ikke skal betyde, at vi så ikke går nærmere ind i den her problematik og finder ud af, hvad det er, der gør sig gældende, så vi eventuelt kan tage yderligere målrettede initiativer.
Jeg har skærpet vejledningen i forhold til kommunernes forpligtelse til at sætte ind over for børnefamilier.
Det gjorde jeg allerede i december.
Jeg har et lovforslag til behandling i salen nu, der går ud på at forpligte kommunerne til at genvurdere sagerne, når der er tale om en udsættelsessag.
Det er konkret handling, der netop skal medvirke til at få standset, at de udsættelser også bliver realiseret.
Og det kan hr. Rasmus Prehn ikke komme uden om er konkrete initiativer, der netop skal dæmme op for det.
Så kan jeg forstå, at det irriterer hr. Rasmus Prehn voldsomt, at jeg også vil undersøge nærmere, hvad det er, der ligger bag.
Det studser jeg over, fordi jeg synes, at det må være vores forpligtelse at blive klogere på, hvor vi eventuelt også kan sætte mere målrettet ind.
Og så må jeg bare fuldstændig afvise, at jeg har sagt, at det her ikke har noget med betalingen at gøre.
Det har jeg på intet tidspunkt afvist, tværtimod.
For sagen er, at den største stigning skete, inden loftet trådte i kraft.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2007-04-25:
I Socialdemokratiet går vi også – ikke så overraskende – ind for lovkvalitet.
I forhold til sundhedskonsekvensvurderinger ligger der jo en række gode og meget lange og omfattende rapporter på området om fordele og ulemper ved ideen, der medfører, at man i al lovgivning fremover skal tage stilling til de sundhedsmæssige konsekvenser på linje med f.eks. de økonomiske, de miljømæssige, de EUretlige konsekvenser osv.
Og enkelte danske kommuner og tidligere amter har ligeledes gjort brug af metoden, og det skulle endda direkte have haft påvirket de politiske beslutninger.
Noget af det, vi imidlertid finder problematisk ved De Radikales forslag, er, at vi ikke mener, at det tilbundsgående er forklaret, i hvilke tilfælde der skal indføres de her konsekvensberegninger.
Giver det mening at have det i alle lovforslag, eller er det alene forslag, der f.eks. relaterer sig til miljø, arbejdsmarked, boligområde, erhverv, trafik eller lignende?
Eller hvordan skal det her i praksis gøres?
Jeg tror nemt, at man kan forestille sig, at der vil være områder, hvor meninger vil kunne brydes i forhold til de her beregninger.
Jeg tænker på, at da regeringen indførte hastighedsgrænsen på 130 km/t. på motorvejene, var regeringen og oppositionen meget uenige om de sundhedsmæssige konsekvenser af dette, og eksperternes udtalelse om, at det ville øge antallet af trafikdræbte, har jo også været til diskussion senere hen.
Sammenfattende kan man derfor sige, at Socialdemokratiet er positive over for ideen og synes, at det er en sympatisk idé, men en endelig tilslutning til forslaget må bero på en lidt længere udvalgsbehandling og en lidt større tydeliggørelse af, hvordan det her kan gøres, så vi undgår netop unødigt bureaukrati eller metoder, som ikke vil føre til større klarhed og bedre beslutningsgrundlag, men vil føre til øget debat om, hvad det egentlig er, konsekvenserne af de enkelte lovforslag vil være.
Birgitte Josefsen (V), 2007-04-25:
Vi læser med stor interesse de anbefalinger, der kommer både fra Institut for Folkesundhed og også andre steder fra.
Men vi har en procedure i dag, og den synes vi er vigtig at holde fast i.
Charlotte Fischer (RV), 2007-04-25:
Det er blot vigtigt for mig at sige, at jeg ikke synes, det skal være et argument om bureaukrati, der stopper det her.
Og jeg vil bare gerne minde Venstres ordfører om, at Statens Institut for Folkesundhed, som jo sådan set er en forskningsinstitution, hvor vi har kloge hoveder til at tænke over den her slags ting, i 2004 anbefalede, at man konsekvensvurderede lovforslag.
Er det ikke noget, der bare kunne gøre en smule indtryk på Venstres ordfører?
Birgitte Josefsen (V), 2007-04-25:
Jeg vil sige, at vi ikke har nogen intentioner om at lægge op til, at de nuværende procedurer skal sløjfes, heller ikke de procedurer, der allerede er for, at man skal tænke sundhedsmæssige konsekvenser ind der, hvor de er relevante.
Brian Mikkelsen (KF), 2007-04-25:
Jeg er ked af at måtte sige det, men de socialdemokratiske ordførere blander tingene godt og grundigt sammen her.
Jeg synes, man lige skulle have forberedt sig, før man gik i salen med spørgsmål, i hvert fald til ministrene, omkring det her.
IOC-kongressen og -sessionen i 2009 har intet at gøre med eventuel afholdelse af OL i Danmark.
Det bliver den største idrætsbegivenhed på det organisatoriske plan i 2009, fordi man både skal vælge værtsland for 2016 og man sandsynligvis skal vælge en IOC-præsident, og der er en masse diskussion om struktur, organisation osv.
Men det har intet – og jeg gentager: intet – at gøre med, om man vil arrangere OL i 2020 eller 2024.
Samtidig har vi i regeringen jo valgt at sige, at 2009 skal være et internationalt sportsår, hvor vi har den ene store begivenhed efter den anden i Danmark på foranledning af de mange gode initiativer, vi har taget fra regeringens side.
Vi har altså valgt at sige, at nu gør vi 2009 til et specielt sportsår, et specielt organisationsår, hvor IOCkongressen og -sessionen er en del af det.
Charlotte Fischer (RV), 2007-04-25:
Det, der får mig til at tage ordet, er, at Venstres ordfører sagde, det ville være voldsomt bureaukratisk, hvis vi nu skulle sundhedskonsekvensvurdere alle lovforslag.
Jeg mener det altså helt på samme måde, som man i dag skal vurdere økonomiske konsekvenser, administrative og miljømæssige konsekvenser og forhold til EU-retten osv.
Det er jo ikke mere besværligt, end hvis der åbenlyst ikke er nogen konsekvenser, for så står der bare en streg, så står der ingenting.
Det er jo ikke særlig bureaukratisk.
Og hvis man har den holdning, at det er meget bureaukratisk, må spørgsmålet vel være: Er det sådan, at Venstres medlem vil overveje at sløjfe nogle af de andre konsekvensvurderinger, fordi det er så enormt bureaukratisk, eller hvad?
Lene Espersen (KF), 2007-04-25:
Jeg er fuldstændig enig med fru Charlotte Fischer i, at man godt kunne forestille sig, at der på andre områder end de rent sundhedsfaglige ville være tale om sundhedsmæssige konsekvenser, og jeg afviser bestemt ikke, at man i andre typer lovforslag, hvor det måtte være relevant, også skal foretage en vurdering af de sundhedsmæssige konsekvenser.
Det har jeg lagt meget, meget stor vægt på under min tale her i dag og også sagt ganske klart, at det er ministerierne forpligtet til.
Så jeg synes, at det er lidt formålsløst at stå her og begynde at diskutere med hinanden om, hvorvidt der kan være sundhedsmæssige konsekvenser eller ej.
Det erkender jeg at der kan være, men min påstand er altså, at der er en lang række tilfælde, hvor det ikke vil være relevant, og derfor er det meningsløst at pålægge det som en fast praksis, hver eneste gang et lovforslag skal fremsættes.
Charlotte Fischer (RV), 2007-04-25:
Nu nævner ministeren selv sit eget ressortområde med strafferet og procesret og formueret osv.
Der er heller ikke ligefrem miljømæssige konsekvenser på det område.
Det er blot for at sige, at det godt kan være, at der ikke er miljømæssige konsekvenser i større grad, men sundhed dækker rigtig mange områder.
Det dækker jo alt lige fra trafik til arbejdsmiljø, beskæftigelse, socialområdet med udsatte grupper osv.
Så jeg synes i virkeligheden, at det måske er udtryk for en lidt snæver tænkning, hvis man inde i sit hoved har, at det er meget få områder, der er berørt af det her.
Jeg synes, at ministeren måske skulle læse den rapport, som Statens Institut for Folkesundhed har lavet, og som anbefaler, at man fast sundhedskonsekvensvurderer lovforslag, og lige skænke det en ekstra tanke.
Jeg vil så spørge ministeren: Er det sådan, at vi fremover får en eller anden form for fast proces med hensyn til sundhedskonsekvensvurderinger?
Får vi et brev at se, der bliver sendt rundt til ministrene, om, hvornår de skal give det og efter hvilke retningslinjer?
Lene Espersen (KF), 2007-04-25:
Det skyldes først og fremmest, at der er langt flere lovforslag, der har en miljømæssig eller for så vidt en økonomisk konsekvens, end lovforslag, der har en sundhedsmæssig konsekvens.
Det forholder sig anderledes med de sundhedsmæssige konsekvenser.
Jeg er enig med fru Charlotte Fischer i, at der i de tilfælde, hvor et lovforslag har sundhedsmæssige konsekvenser, skal redegøres for det, men det sker altså i meget, meget få tilfælde, at der er lovforslag, der har sundhedsmæssige konsekvenser, og derfor synes regeringen også, man skal begrænse sig til de forslag, hvor det har relevans.
Charlotte Fischer (RV), 2007-04-25:
Det er jo da i hvert fald et fremskridt, hvis justitsministeren vil indskærpe over for de øvrige ministre, at de skal tage den del med, som handler om sundhedsmæssige konsekvenser.
Når nu det er sådan i dag, at man skal tage stilling til et lovforslags miljømæssige konsekvenser, og forslaget så ikke har nogen, så skal det også fremgå af lovforslaget.
For mig er det meget svært at se, hvorfor man skulle synes, at det er vigtigt at få miljøet med og ikke sundheden.
På den måde siger man jo i virkeligheden, at miljøet er vigtigt, men at sundheden er mindre vigtig.
Jeg vil høre ministerens mening om det.
Brian Mikkelsen (KF), 2007-04-25:
Nu er det jo ikke sådan, at overdrivelse fremmer forståelsen, forstået på den måde, at en påstand, bare fordi man kommer med den, er rigtig.
Alle og enhver ved ikke, at det i 2009 bliver afgjort, hvem der skal være vært i 2020 og 2024.
Det er sådan set ikke kendsgerninger.
Det bliver først afgjort 4 år senere eller 8 år senere.
Alle og enhver ved ikke, at det bare var Paris og London, der sloges sidste gang.
Nej, den tætteste konkurrent i allersidste fase var sådan set Madrid.
Så alle og enhver ved ikke bare, hvad der foregår i den verden.
Det er derfor, det er interessant at få en IOCkongres og -session til Danmark, fordi vi får de fremmeste idrætsledere til Danmark.
Jeg må efter virkelig at have set på det – nærmest siden anden verdenskrig – erkende, at der ikke er en regering, der nogen sinde har gjort så meget for at få begivenheder til Danmark som den her.
Vi får den ene begivenhed efter den anden, selv i en skarp kommerciel verden, og vi vil også få flere med den handlingsplan, vi har.
Så vi har god samvittighed, og hr. Klaus Hækkerup kan være glad for, at vi får endnu flere begivenheder til Danmark, som hr. Klaus Hækkerup som en stor idrætsfan sikkert vil nyde ligesom vi andre.
Det vil være til gavn for Danmark, for vores turistindtægter, for økonomien, for sporten i det hele taget, og der skal nok ske en hulens masse ting og sager også på idrætsfronten i de kommende år.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Klaus Hækkerup (S), 2007-04-25:
Jeg er overrasket over at høre kulturministerens svar her.
Alle og enhver ved, at i 2016 skal de olympiske lege placeres uden for Europa.
Alle og enhver ved, at da man diskuterede 2012olympiaden, var det en benhård konkurrence mellem Paris og London.
Alle og enhver ved, at hvis Danmark skal gøre sig nogen forhåbninger om at få indflydelse på, hvor 2020- og 2024-legene skal placeres, så skal det foregå, når Den Internationale Olympiske Komité afholder møde i København.
Det her er en regering, der er fuldstændig amatører i at bevæge sig rundt i international politik og i at prøve på at trække olympiske lege til København.
Jeg siger ikke, at vi skal have dem.
Det, der er allerværst, er, at graden af amatørisme er så stor, at man ikke engang tilvejebringer et ordentligt, gedigent beslutningsgrundlag for, om det er noget, Danmark kan og bør arbejde videre på, eller det er noget, Danmark ikke kan og ikke bør arbejde videre på.
Brian Mikkelsen (KF), 2007-04-25:
Først en forbrugeroplysning med hensyn til IOC’s session og kongres: Der var ikke nogen sammenhæng med, om vi ville søge om at få OL eller ej, da vi begyndte at ville have den IOCsession og -kongres.
Det var et spørgsmål om, at det var helt unikt, og at det var helt specielt.
Og det er fantastisk, at vi får den til Danmark efter godt og hårdt arbejde, specielt fra Danmarks Idræts-Forbunds side – og det er et godt skulderklap til dem – støttet af staten.
Og København var også med.
Med hensyn til Rambøllundersøgelsen blev der taget initiativ til den, fordi man ville se, hvad det ville koste at gennemføre et OL i København i 2020 eller 2024.
Udgangspunktet for den diskussion var, at Rambøll selv lavede en analyse og rapport, som de stod til ansvar for.
Så kunne man jo diskutere ud fra det.
Da den blev offentliggjort, var jeg selv ude at sige, at jeg var overrasket – og jeg citerer fra mine kommentarer til det – over nogle af de beregninger og forudsætninger med hensyn til infrastruktur, som indgik i rapporten.
Nogle af tallene virker lidt vel optimistiske, bum-bum-bada-bum, og vi kigger dem efter i sømmene.
Så Rambøll står for den her undersøgelse.
Der er intet – og jeg gentager: intet – ændret i regeringens holdning til, om vi skal holde OL eller ej.
Det tager vi stilling til om 3-4 år.
Vi har meget store ambitioner i den her regering om at få store idrætsbegivenheder til Danmark, og det er jo lykkedes.
Vi har egentlig i al beskedenhed gjort det ret godt, og det kommer til at gå bedre i det kommende år.
Birgitte Josefsen (V), 2007-04-25:
At fremme sundhed blandt befolkningen mest muligt oplever jeg som et mål for hele Folketinget, i hvert fald et mål, som jeg har oplevet at alle er enige om at vi skal have.
Jeg oplever også, at det er det, ministrene arbejder for.
Derfor har jeg så også kun at sige, at Venstre er fuldstændig enig med Det Radikale Venstre om det mål, der ligger med det beslutningsforslag, vi behandler.
Det, vi så kan være mere eller mindre enige om, er, hvordan vi når til målet, eller hvilken vej vi skal gå for at nå til målet.
Beslutningsforslaget lægger op til, at man skal pålægge ministerierne at indarbejde de sundhedsmæssige konsekvenser i alle lovforslag – jeg gentager, alle lovforslag.
Der synes vi fra Venstres side, at det er at sætte et meget bureaukratisk system i værk, som sådan set er fuldstændig unødigt, da der allerede ligger en procedure for, at man de steder, hvor man arbejder med lovgivning, og hvor det kan have sundhedsmæssige konsekvenser, også skal forholde sig til det.
Derfor er det vores opfattelse, at der er en procedure, der er i god gænge.
Nu sad jeg og lyttede til, at justitsministeren vil sende et brev rundt til alle ministre og indskærpe, at man så også husker det.
Og det synes jeg lyder rigtig godt, for vi er sådan set meget optaget af, at man er opmærksom på, om et lovforslag har sundhedsmæssige konsekvenser.
Når det så er sagt, har jeg en anden oplevelse, når vi snakker om sundhedsmæssige konsekvenser, som ligger lidt ud over Folketingets rammer.
Men inden for den sidste tid har jeg ved at besøge et par kommuner kunnet se, at kommunerne, der jo nu har overtaget en stor del af sundhedsopgaverne, faktisk sidder og fremkommer med nogle procedurer, så de i deres sagsbehandling tænker de sundhedsmæssige konsekvenser ind.
Og jeg synes, der er rigtig, rigtig god grund til at rose kommunerne for, at de, der skal omsætte vores lovgivning i praksis, er med på, at de også skal tænke de sundhedsmæssige konsekvenser ind i deres arbejde.
Men jeg synes, det er vigtigt, at vi har øje for, at de procedurer, der ligger til grund i dag, så følges, og på den baggrund vil vi afvise det forslag, der ligger fra Det Radikale Venstre i dag.
Thor Pedersen (V), 2007-04-25:
Jeg synes sandelig heller ikke her, at man skal slå på nogen.
Det er mærkeligt med den sprogbrug, at man skal slå på nogen.
Man slår ikke på nogen som helst.
Man svarer på de spørgsmål, der stilles i Folketinget, og jeg er blevet spurgt om Finansministeriets vurdering af den rapport, der ligger fra Rambøll.
Den har vi givet, og det er rigtigt, som det er sagt, at der er en analyse af enkeltelementer i den, der siger, at det er sådan, at dele af beregningen på indtægtssiden er overvurderet og udgiftssiden er undervurderet.
Det er det svar, der er givet om Rambølls rapport.
Andet er der ikke i det, og sådan er der også svaret.
Det har for så vidt ikke noget at gøre med OL eller ikke OL i en fremtidig politisk debat her i salen, om den ligger 10 eller 20 eller 30 år frem i tiden.
Det er et svar på et konkret spørgsmål i Folketinget, hvor jeg svarede på de spørgsmål, der var stillet, nemlig om en vurdering af Rambøllrapporten, og ikke om, hvad regeringen i øvrigt mener.
Klaus Hækkerup (S), 2007-04-25:
»Kan ministeren oplyse, hvad det efter hans opfattelse vil koste i udgifter til infrastruktur, sportsfaciliteter, sikkerhed, hotelfaciliteter, OLby, mediefaciliteter, olympisk stadion og lignende direkte udgifter at afholde OL i København i 2020/2024?«
Skriftlig begrundelse
I rapporten »OL til Danmark – potentialer og barrierer« af Rambøll Management, fra februar 2006, har Kulturministeriet fået foretaget en beregning af udgifterne ved afholdelse af OL i Danmark.
For at få et seriøst grundlag for overvejelserne om en mulig afholdelse af OL i København i 2020/2024 er ovenstående spørgsmål stillet til såvel finansministeren som kulturministeren.
Det bemærkes, at der ønskes en opgørelse af de offentlige udgifter uden hensyntagen til, om de afholdes af staten, én eller flere kommuner, private sponsorer eller f.eks. den svenske stat eller Malmø Kommune.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-04-25:
Det er utroligt, at hr. Bjarne Laustsen – trods alt det, der er sagt her i dag – ikke vil anerkende, at der rent faktisk er taget en række konkrete initiativer.
Det er dog lykkedes at få hr. Rasmus Prehn til at anerkende, at der rent faktisk er sket noget, både med en skærpelse af vejledningen og med lovgivningsinitiativer, og derfor er det underligt at skulle høre hr. Bjarne Laustsen fremture med, at vi ikke tager problemet alvorligt i regeringen.
Vi gør, hvad vi overhovedet kan, og sørger for at få afdækket, hvad der mere kan gøres, og mig bekendt har Socialdemokraterne ikke andre bud på, hvad det egentlig er, der skal til, ud over fuldstændig at droppe den aktive linje, vi står for i regeringen, og bare fjerne loftet over kontanthjælpen, som jeg forstår hr. Rasmus Prehn går ind for.