runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Britt Bager (V), 2016-01-21:
Jeg anerkender, at voldtægt er en forfærdelig forbrydelse, og at det er svært for ofrene at forholde sig til, hvad de skal gøre, når de har lidt et så voldsomt overgreb.
Men jeg mener også, at det er et rimeligt krav, at de, når de skal have erstatning fra staten, skal anmelde det inden for de her 72 timer.
Så vil jeg bare gerne sige, at vi vil afvente justitsministerens undersøgelse, for vi mener faktisk i Venstre, at der kommer nogle gode initiativer, og dem vil vi gerne afvente at høre.
Pernille Skipper (EL), 2016-01-21:
Tak for det.
Tak til ordføreren for de pæne ord.
Venstre siger nej til at afskaffe 72-timersreglen for voldtægtsofre.
Jeg kan sådan set godt forstå, at vi har en regel, der siger, at man skal anmelde så hurtigt som muligt.
Det, der er den lidt sådan sjove konsekvens, er jo, at 72-timersreglen ikke bare, hvis den bliver brudt, betyder, at en efterforskning bliver forsinket, den betyder også, at offeret, selv om der var sket en forbrydelse og alt var sandt, ikke kan få sin erstatning.
Jeg tror også godt, at Venstres ordfører ved, at lige præcis når det kommer til seksualforbrydelser og voldtægter, er det en form for forbrydelse, som er omgærdet af så meget skyld og skam, at ofre nogle gange ligefrem er år om at anmelde – ligefrem år.
Og derfor er forældelsesfristen for nogle af de her forbrydelser også skudt meget, meget lang tid ud, fordi vi ved, at man som offer kan være meget lang tid om det.
Er det fair, at man så mister sin erstatning?
Britt Bager (V), 2016-01-21:
Som det også er blevet nævnt i de forrige indlæg, ønsker forslagsstillerne bag dette beslutningsforslag netop at gennemføre en række initiativer, som hver især skal sikre en bedre indsats for voldtægtsofre.
Det foreslås bl.a., at der skal uddannes særlige bistandsadvokater, som skal tilkaldes ved alle anmeldelser; at den såkaldte 72-timersregel skal afskaffes; og at der skal gennemføres en grundig undersøgelse af, hvordan man kan sikre, at et flertal af voldtægtsanmeldelserne bliver pådømt ved retten.
Der er ingen tvivl om, at intentionerne bag beslutningsforslaget er både gode og sympatiske, men jeg stiller mig skeptisk over for indholdet i de konkrete initiativer.
Bl.a. mener jeg ikke, det er nødvendigt med en uddannelse af særlige bistandsadvokater, idet de rette kompetencer allerede er til stede ved de fungerende bistandsadvokater.
Derudover mener jeg heller ikke, at det er fordelagtigt at afskaffe 72-timersreglen.
På trods af skepsissen over for initiativernes konkrete indhold støtter Venstre dog intentionerne om en bedre indsats for voldtægtsofre.
Som justitsministeren også nævnte, iværksatte justitsministeren allerede i efteråret en større undersøgelse, der netop fokuserer på, hvordan voldtægtsofre får den bedst mulige behandling af politiet.
Her undersøges det bl.a., hvordan politiet modtager voldtægtsofre, og hvordan processen omkring udpegelsen af bistandsadvokaterne foregår.
Processen med denne undersøgelse er allerede rigtig langt og imødekommer i høj grad initiativerne i dette beslutningsforslag.
Venstre vil derfor afvente resultaterne af undersøgelsen, så vi kan iværksætte konkrete initiativer på et så oplyst grundlag som overhovedet muligt.
På den baggrund kan vi i dag ikke støtte Enhedslistens beslutningsforslag.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-01-21:
Lad mig starte med at rose Enhedslisten for et forslag, der på flere måder er så udmærket, at det kunne have været fremsat af Dansk Folkeparti.
Voldtægt er en meget, meget alvorlig forbrydelse, hvor det er samfundets forpligtelse at sørge for, at offeret kommer videre og får den hjælp, der skal til, for at vende tilbage til en tålelig tilværelse.
Det kan vi vist godt blive noget bedre til i Danmark.
Der bør i alle sager, hvor der anmeldes voldtægt, tilkaldes en bistandsadvokat.
Som det fungerer i dag, er der en lang række sager, hvor offeret ikke får benyttet sig af denne mulighed for en bistandsadvokat, der ellers ville styrke offerets muligheder i retssystemet.
Det skal der naturligvis gøres noget ved.
I dette tilfælde indeholder forslaget en række spændende og konkrete ideer, som vi vil søge undersøgt her inden længe.
Uddannelse og efteruddannelse af personalet til at håndtere de behov og udfordringer, som offeret måtte have, er også vigtigt.
Dette punkt i forslaget går godt i spænd med tankerne i politiforliget, hvor man netop lægger vægt på efter- og videreuddannelse og specialisering af politibetjentene, der i fremtiden vil blive endnu bedre til at håndtere situationen, når offeret for en voldtægt melder sig, og hele forløbet går i gang.
I den forbindelse kan jeg glæde mig over, at regeringen har iværksat en stor undersøgelse af hele området for at finde frem til, hvordan vi får flere sager for en dommer og forhåbentlig får dømt endnu flere personer og samtidig hjulpet ofrene videre.
Beslutningsforslaget lægger samtidig op til et opgør med 72-timersreglen, der reelt pålægger offeret at anmelde forbrydelsen inden for de første 3 døgn.
Jeg har stor forståelse for, at forbrydelsen bliver sværere og sværere at opklare, jo længere tid der går, fra den begås, til den egentlige efterforskning kan påbegyndes.
Hvad jeg imidlertid har en større forståelse for, er den tilstand, som offeret må befinde sig i, og som garanteret gør vejen til den lokale politigård meget lang.
Frygt, skyld og skam og formentlig mange andre ting kan i den grad lamme offerets mulighed for at foretage en egentlig anmeldelse inden for den nuværende tidsramme.
Det er mit håb, at regeringen lytter til tankerne i det her forslag og et tidligere stillet forslag for at komme med den længe ventede pakke, der forhåbentlig kan gøre livet lettere for de ofre, der i den grad får smadret deres liv af hensynsløse kriminelle.
Trine Bramsen (S), 2016-01-21:
Jamen jeg vil da bestemt ikke afvise, at det kunne være et meget relevant initiativ.
Som jeg sagde i min ordførertale, er den forebyggende indsats helt og aldeles afgørende.
Man kan ikke løse det her alene med hårde straffe eller alene med en politiindsats.
Jo flere voldtægter vi kan forebygge, jo bedre.
Så det kunne da sagtens være et sted, der skal sættes ind, og noget, som jeg synes vi skal drøfte videre, såfremt justitsministeren ikke selv kommer med det forslag.
Pernille Skipper (EL), 2016-01-21:
Det kan man jo ikke sige meget andet til, end at det er godt, at der er kommet gang i arbejdet.
Men så vil jeg spørge til en anden del, den, der handler om den tværfaglige indsats.
For den undersøgelse, der er sat i gang, er sat i gang ovre i Justitsministeriet, og noget af det, som vi peger på og håber på, og som vi har, ja, tyvstjålet fra interesseorganisationer, der arbejder på området, er at få en handleplan på tværs af Socialministeriet, Ministeriet for Børn, Undervisning og Ligestilling og Justitsministeriet.
Hvad synes Socialdemokraterne om det?
Trine Bramsen (S), 2016-01-21:
Først og fremmest må jeg sige, at det jo er klart, at kommer der ikke et godt arbejde fra justitsministeren, kommer der ikke nogen løsninger, vi kan bruge til noget, ja, så skal vi da bestemt fra Retsudvalgets side pålægge ministeren at tage yderligere initiativer – ingen tvivl om det.
Men jeg synes, det her er så utrolig vigtig en sag, at vi først og fremmest skal stå sammen på tværs af partierne og ikke gøre det til en konkurrence om, hvem der kan komme først på de forskellige områder.
I forhold til 72-timersreglen er det jo en del af den undersøgelse, der blev igangsat, og jeg ser sådan set frem til at finde ud af og få vidensgrundlaget for, hvor mange ofre for voldtægt der ikke anmelder inden for de 72 timer, hvad grundlaget er for, at man eventuelt skulle ændre den her regel, og hvad grundlaget er for at opretholde reglen.
Og der er vi igen tilbage ved det her med at have den vidensbaserede tilgang til området, så vi rent faktisk finder nogle løsninger, der virker.
Pernille Skipper (EL), 2016-01-21:
Tak for ordførertalen.
Jeg kan afsløre, at det ikke er Enhedslistens folketingsgruppe, der har sat sig i et mørkt rum og udtænkt det her forslag alene – det kommer trods alt nok ikke bag på nogen.
Det er kopieret fra nogle mennesker, som arbejder med ofrene til hverdag.
Jeg tror sådan set også, at fru Trine Bramsen som retsordfører, der har beskæftiget sig med det her emne ret mange gange, kan genkende nogle af de her forslag fra mails og høringssvar og møder med interesseorganisationer, der arbejder med ofre for voldtægt.
Når det er sagt, har jeg selvfølgelig respekt for, at man beslutter sig for at vente.
Jeg hørte et snævert håb i forhold til en beretning.
Det ville jeg synes var en rigtig, rigtig god idé, særlig fordi vi jo ikke ved, hvad der kommer fra Justitsministeriet – det kan både gå godt og skidt.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge konkret til den del, der handler om 72-timersreglen, altså den regel, som betyder, at hvis man som offer skal have erstatning for en forbrydelse, skal man anmelde den inden for 72 timer.
Og det er selvfølgelig for at få folk til at anmelde det hurtigt, men det betyder altså, at der er mange ofre for voldtægt, som faktisk ikke kan få en erstatning.
Hvad synes Socialdemokraterne om det?
Trine Bramsen (S), 2016-01-21:
Lad mig starte med at slå fast, at vi i Socialdemokratiet forhåbentlig ligesom alle andre partier i dette Folketing fordømmer voldtægt og ønsker det alt for store antal bragt ned.
Det er helt urimeligt, når kvinder udsættes for den form for overgreb, og derfor er vi også villige til at tage stort set alle tænkelige redskaber og midler i brug i kampen mod den så grænseoverskridende og ødelæggende adfærd.
Vores ønske skal indledningsvis være, at vi står sammen side om side og på tværs af Folketingets partier i denne kamp mod den helt uacceptable kriminalitet.
Resultaterne af dette arbejde forelå i efteråret, og det er glædeligt at konstatere, at den nye justitsminister har valgt at sætte sig selv i spidsen for at få antallet af de brutale overgreb ned, at arbejdet videreføres, og at vi samarbejder omkring voldtægtsområdet.
Det må forstås på ministeren, at han i meget nær fremtid – vi er allerede indkaldt – vil fremlægge forslag til, hvordan området styrkes, og disse forslag tilvejebringes på baggrund af viden om, hvor der kan sættes ind.
Det ser vi frem til.
Og vi bakker op om det såkaldte 360-graderseftersyn, som ministeren har annonceret, og vi bakker op om, at de organisationer, der er eksperter på området, inddrages i arbejdet, for der er behov for, at vi vender alle sten i forbindelse med denne kriminalitetsform.
Når vi derfor afviser forslaget her i dag, er det på ingen måde – og lad mig gentage – på ingen måde, fordi vi ikke bakker op om en stærk indsats på området, for det gør vi.
Men vi vil gerne sikre, at vi finder de bedst mulige løsninger, og derfor giver det mest mening at lade ministeren fremlægge sine forslag, som er baseret på viden, som er baseret på, hvor der er huller i den nuværende indsats, inden vi fra Folketingets side pålægger ministeren tiltag, der måske ingen effekt har i den virkelige verden.
Må jeg ikke samtidig sige, at det er helt afgørende for os Socialdemokrater, at vi forebygger, at voldtægter overhovedet finder sted, og derfor er det vigtigt for os, at også denne indsats prioriteres ud over hjælpen til ofrene, ud over sagsbehandlingen og ud over straf, som vi i øvrigt skal diskutere her i Folketingssalen i morgen.
Så vi afviser altså i denne omgang forslaget, ikke fordi indsatsen ikke skal styrkes, det skal den bestemt, og vi er meget gerne med til at afgive en beretning i Retsudvalget på dette område, men jeg synes, det mest reelle er, at vi baserer indsatsen på det store og meget omfattende faktaarbejde, undersøgelsesarbejde, der blev igangsat, og som nu skal føre til et 360-graderseftersyn, hvor organisationerne, der i øvrigt repræsenterer ofrene, er involveret.
Det må være den bedste måde at finde løsninger på.
Pernille Skipper (EL), 2016-01-21:
Ligesom de øvrige partier, der har været heroppe, er Enhedslisten selvfølgelig også positive over for det her forslag.
Ptsd er en meget, meget alvorlig sygdom, som kan ramme – og rammer – mange, som har været udsendt, og som har haft nogle utrolig ubehagelige oplevelser med hjem i bagagen.
Det har alvorlige konsekvenser for dem, der lider af sygdommen, og det har alvorlige konsekvenser for deres familier og nærtstående.
Det er noget, som er blevet påført dem, mens de har udført en tjeneste, de er blevet pålagt, ikke bare af samfundet, men af politikerne inde i den her sal, og vi skylder at tage os ordentligt af de mennesker, som kommer til skade, uanset om det er fysisk eller psykisk.
Jeg tror, at de fleste ved, at Enhedslisten var store modstandere af eksempelvis krigene i Irak og Afghanistan, men vi har altid holdt fast i, at de krige jo aldrig er de udsendtes skyld.
Tværtimod skylder vi i allerhøjeste grad de mennesker, der har været af sted, at tage os ordentligt af dem.
Så jeg vil lade være med at sætte noget »men« bag ved alt det her og bare sige, at Enhedslisten vil støtte det her forslag fuldt ud og hjælpe SF med at holde øje med, at justitsministeren lever op til de ting, han har sagt på talerstolen i dag.
Tak for et godt forslag og et godt fokus på en vigtig gruppe.
Preben Bang Henriksen (V), 2016-01-21:
SF er fremkommet med et godt forslag, og intentionerne kan Venstre støtte.
Således fremgår det da også af regeringsgrundlaget, at regeringen ønsker at opprioritere veteranindsatsen i forbindelse med et servicetjek, sådan som også ministeren nævnte det.
Det er et servicetjek, der har til formål at anerkende og i det hele taget støtte veteranindsatsen.
Indsatsen må ske med lige stor seriøsitet, uanset om man har været iklædt en militæruniform eller en politiuniform, om man er sygeplejerske, CF'er, eller i hvilken forbindelse man i øvrigt har gjort tjeneste – man har kæmpet for Danmark, og man er blevet såret på krop eller på sjæl.
Rigspolitiet er i gang med en række støttetiltag, som ministeren også nævnte, med deraf følgende arbejdsgruppe, og tilsvarende gælder inden for Forsvaret.
Venstre afventer disses udspil, herunder nærmere oplysninger om behov, koordinering, persongrupper, tilbud osv.
Specielt persongrupper er centralt.
Vi skal have en helhedsorienteret ordning, der er fri og fordomsfri – en ordning, der omfatter alle traumatiserede og invaliderede grupper.
Som nævnt ser jeg ingen grund til, at visse grupper, herunder eksempelvis sundhedspersonale og andre, skulle være udelukket fra en fælles ordning.
Med henblik på at få forslaget tilrettet, udvidet og præciseret, så det kan støttes, så ser Venstre frem til behandlingen i Retsudvalget – en behandling, der burde kunne ende med en fælles beretning.
Men det kræver som nævnt, at vi kan blive enige om at tilrette, udvide og præcisere forslaget.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-01-21:
Man kan aldrig gardere sig mod, at en sådan situation vil opstå.
Skulle den opstå, ville det jo være det glædelige, at det var politiet, der skulle foretage efterforskningen af en sådan given situation, og at det, hvis det nogen sinde skulle ende med en retssag, var domstolene, der stadig væk skulle dømme i en sag.
Så man ville altså ikke blive hængt ud.
Man ville have mulighed for at blive renset.
Hvem ved, måske kunne den pågældende person også være i besiddelse af oplysninger, der kunne være interessante.
Trine Bramsen (S), 2016-01-21:
Medgiver ordføreren for Dansk Folkeparti ikke, at der kan opstå tilfælde, hvor billeder af en uskyldig bliver offentliggjort, selv om det senere viser sig, at der ikke er belæg for at beskylde denne person for kriminalitet?
Men når personen så er blevet offentliggjort som kriminel på de sociale medier og andre steder, har det en betydning for den, det uretmæssigt måtte gå ud over.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-01-21:
Tak for det.
Jeg har endnu til gode at se det her fuldstændig klokkeklare eksempel på, at det skulle være problematisk i forhold til de eksempler, som ordføreren nævner, eller gerne vil have mig til at nævne.
Der har jeg meget store vanskeligheder med at se, hvad det er for nogle eksempler, hvori folk lige præcis kunne blive hængt ud, hvis det her forslag gøres til lov.
Altså, jeg kan ikke se, at det skulle være at hænge folk ud, hvis de havde pillet spørgerens eller mit eget fjernsyn ned af væggen, hvis det var det.
At det skulle være at hænge folk ud i en negativ forstand, har jeg meget svært ved at se.
Jeg har meget svært ved at se det konkrete eksempel, som ordføreren fisker efter.
Trine Bramsen (S), 2016-01-21:
Ordføreren siger, at han ikke ønsker, at man hænger folk ud.
Det er vel netop meningen med det her forslag, altså at man skal hænge folk ud til skue for andre, for at finde frem til de her personer.
Derfor savner jeg, at ordføreren forholder sig til den situation, hvor en person er hængt ud uretmæssigt.
Hvad kommer det til at betyde for den, der er blevet hængt ud på internettet, måske i det lokale supermarked, måske som billede trykt i den lokale avis?
Hvad kommer det til at betyde for den, der uskyldigt er blevet hængt ud, fordi dem, der har offentliggjort billederne, troede, at det var bagmanden bag kriminaliteten?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-01-21:
Jeg ønsker ikke, at man hænger folk ud.
Jeg ønsker, at man finder de personer, det kan være interessant for politiet at tale med i forbindelse med f.eks. indbrudskriminalitet.
Og der tror vi det her kunne være en virksom mulighed.
Man kan altså sørge for, at man får tilvejebragt den information, der skal til; at folk får mulighed for at tippe politiet med oplysninger, der kunne være interessante.
Det tror vi på at man kunne med den her mulighed.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-01-21:
Lad os så et øjeblik lade, som om at vi går ind på hr. Peter Kofod Poulsens præmisser.
Der er nogle, der er trængt ind i et privat hjem eller en virksomhed og har stjålet nogle ting.
Men vi bliver nødt til at lave loven lige for alle i alle tænkte eksempler.
Hvad med der, hvor det bliver misbrugt, hvor det kan hackes, hvor der er forkert tidsangivelse, eller hvor der er en person, der har opholdt sig i et hjem af legitime årsager, men hvor billedet så bliver brugt til noget andet?
I alle de tilfælde ville det ikke være ulovligt at offentliggøre sådan nogle billeder, hvor folk ville blive dømt af folkedomstolen, kan man sige.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-01-21:
Det har spørgeren jo fuldstændig ret i.
Og det skal også fortsat, hvis man følger vores forslag, være politiet, der efterforsker, og domstolene, der dømmer.
Det kræver, at vi får antallet af indbrud bragt yderligere ned, og det kræver, at vi gerne får flere af de her tyveknægte dømt.
Og der mener vi at vores forslag kan være med til at trække det i den rigtige retning.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-01-21:
Hr. Peter Kofod Poulsen siger, at vi skal have et tryggere Danmark.
Men er en hjørnesten i et trygt Danmark ikke, at vi har politiet, der efterforsker, og vi har domstolene, der dømmer?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-01-21:
Danmark ligger desværre i den høje ende, den forkerte ende, hvad angår indbrud.
I efteråret kom en række sager til offentlighedens kendskab, hvor ganske almindelige lovlydige danskere havde været ofre for en forbrydelse og efterfølgende blev straffet for at lægge et videoklip eller et billede af tyveknægte ud på de sociale medier.
Ofrene, der havde haft indbrud og ved hjælp af moderne overvågningsudstyr havde billeder af tyvene, oplevede, at sagerne blev henlagt, og at der ikke blev foretaget nogen egentlig efterforskning.
Danmark er et af de lande i Europa, hvor der foregår de allerfleste indbrud.
Selv om kurven heldigvis er knækket og nu bevæger sig den rigtige vej, er situationen stadig væk helt gal.
Alt for mange danskere får plyndret deres hjem og ødelagt deres tryghed.
Det vil vi gøre noget ved.
Vi vil gerne gå langt for at sikre tryghed, ro og orden, for det skal og må der være i Danmark.
Derfor foreslår Dansk Folkeparti helt konkret, at Folketinget pålægger regeringen at tage initiativ til at ændre persondataloven eller rette de dele af den til, der i dag hindrer, at privatpersoner, virksomheder eller foreninger kan lægge billeder offentligt ud af formodede tyve og indbrudstyve.
Konkret forestiller vi os, at man kun kan bruge billederne, såfremt de måtte ledsage en politianmeldelse.
Dette skal ske på tro og love om, at det indleverede og de senere offentliggjorte billeder har relation til en begået forbrydelse, som man altså har politianmeldt inden offentliggørelsen.
Vi ønsker os stadig den klare begrænsning, som der også står opført i bemærkningerne, at forslaget, såfremt det vedtages, kun muliggør offentliggørelse af overvågningsbilleder af indbrud og tyverier, men at det stadig væk kræver politiets tilladelse, hvis man ønsker at offentliggøre billeder fra andre former for kriminalitet.
Der blev også idømt en ret høj bødestraf, og jeg ønsker ikke, at man gør ofre til kriminelle.
Jeg ønsker, at man hjælper ofret videre og samtidig sætter alle sejl ind på at finde den kriminelle og få vedkommende straffet og afrettet.
Den tyv, der i en fremmed families stue bærer rundt på fladskærmen eller børnenes julegaver, fortjener at blive fanget.
Jeg takker for bemærkningerne, og jeg ser frem til at svare på eventuelle spørgsmål.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-01-21:
Jeg er fuldstændig enig med forslagsstillerne i, at det er dybt krænkende, når man oplever indbrud, uanset om det er i ens eget hjem, eller det er i en virksomhed eller en forening.
Vi har faktisk drøftet det her ret indgående, og drøftelsen af, hvor vi lige skulle stille os i Det Konservative Folkeparti, ender så med, at vi ikke støtter det.
Men det var ikke sådan uden grundig overvejelse, og jeg vil godt lige komme ind på, hvorfor vi ser på det, som vi gør.
Altså, først og fremmest går jeg ud fra det, som forslaget sikkert bunder i.
Det er noget fuldstændig grotesk, som vi alle sammen kan nævne eksempler på, nemlig nogle fuldstændig åbenlyse eksempler, hvor man kan se, at fætteren render rundt med det, han har stjålet.
Det tror jeg at vi alle sammen kunne have lyst til at gøre, for man ville have en følelse af, at det simpelt hen er urimeligt.
Det er ikke rimeligt, at nogen kan slippe af sted med det.
Den del af det forstår jeg godt.
Det, der gør, at vi tipper til den anden side, er, at vi bare ikke vil ende i en situation, hvor det enten er falsk anmeldelse, eller hvor man kan misforstå nogle billeder.
F.eks. hvis det nu er et butikstyveri i dagtimerne, kan det være, at der er et billede af tre mennesker, hvoraf nogen måske bliver hængt ud for noget, de ikke har gjort.
Det synes vi ikke rigtig vi har set præciseret i forslaget.
Så selv om vi har meget sympati for det, synes vi simpelt hen, at der er nogle ting, der gør, at det nok bliver for svært at skulle stå på mål for det hele vejen igennem.
Vi kunne måske så i fællesskab glæde os over, at det politiforlig, vi har indgået i fællesskab, har sat nogle flere ressourcer af, til at politiet kan bekæmpe indbrudskriminalitet.
Bekæmpes skal de, og bures inde skal de, for det er dybt krænkende, når de tiltager sig retten til at gå ind i andre folks hjem.
Blot finder vi det her forslag betænkeligt, hvis det kommer til at ramme nogle forkerte.
Pernille Skipper (EL), 2016-01-21:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om Dansk Folkeparti synes, at det skal være lovligt også at offentliggøre alle billeder af dømte, altså om billeder af alle, der er dømt for kriminalitet, så også skal lægges ud på internettet?