runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johs. Poulsen (RV), 2010-11-30:
Det var jo interessant, at hr. Eyvind Vesselbo her i sit svar sagde, at de også skulle vurdere ud fra den økonomi, de havde.
Og der har man jo så svaret på spørgsmålet.
Man kan sige: Follow the money.
Der håber hr. Eyvind Vesselbo så, at de ikke har økonomi til at forfølge det, de egentlig synes at de måske burde, i sager af den her karakter.
Men lad mig så forfølge et andet spor.
Har Venstre ikke på noget tidspunkt, inden man fremsatte det her lovforslag,
beskæftiget sig med det forhold, at billedet jo i hvert fald hidtil entydigt har været, at næsten alle klagere får ret, og hvad er det så egentlig, der ligger til grund for det?
Ja, det må jo være afgørelser, der er for dårlige.
Har Venstre ikke på noget tidspunkt beskæftiget sig med, at vi måske i virkeligheden får alt, alt for mange afgørelser, der er for dårlige, og måske derfor i stedet for burde sætte fokus på, hvordan vi sikrer, at afgørelserne har en sådan kvalitet, at man ikke behøver at klage over dem?
Det var jo en anden måde at gøre det på.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-11-30:
Nu ved jeg ikke, hvor hr. Johs. Poulsen får det fra, at Det Økologiske Råd skal af med 1 mio. kr. for at klage.
Det er svært at forstå det, fordi det her klagegebyr jo sådan set ikke er indført endnu, og vi ved jo ikke, hvor mange klager der kommer.
Så derfor er det jo svært at sige, hvor meget Det Økologiske Råd skal af med, når man ikke ved, hvor mange sager der kommer.
Så det er vel lidt en Villy Søvndal med bare at slå i luften med et tal.
Det, vi må se på, er selvfølgelig, om det her gebyr, når det er indført, får den ønskede effekt, nemlig at ikke bare Det Økologiske Råd, men alle de organisationer, der vil klage, vurderer og prioriterer både ud fra den økonomi, de har, og også ud fra den seriøsitet, der skal ligge i de klager, som kommer ind til Miljøklagenævnet og Naturklagenævnet.
Ud fra den debat, vi har her, må jeg kunne konstatere, at der nok bliver et fald.
Per Clausen (EL), 2010-11-30:
Jeg tror, at hvis man havde en mindre fyrstelig indkomst, end et folketingsmedlem har, ville man være klar over, at der er noget, der hedder likviditet.
Det vil sige, at man bruger en masse penge på at klage, og så håber man selvfølgelig på at få dem tilbage igen, men sikker kan man jo ikke være.
Det hele bliver jo også meningsløst: Hr. Eyvind Vesselbo støtter et forslag fra regeringen baseret på en aftale mellem Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti, hvor formålet er at reducere antallet af klager.
Han henviser selv til, at det er, fordi organisationerne skal lære at tænke sig om.
Når man så spørger hr. Eyvind Vesselbo om, hvad det er for nogle klager, de ikke skulle have indgivet, når de nu vinder sagerne, ved hr. Eyvind Vesselbo ikke, hvad problemet er, men det er jo hr. Eyvind Vesselbo og Venstre og Konservative og Dansk Folkeparti, der vil have lavet om på lovgivningen, fordi man mener, at der er et problem.
Så er det vel også hr. Eyvind Vesselbo, der skal beskrive problemet.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-11-30:
Jo, men hvis det sådan, at hr. Per Clausen mener, at der er et problem med et gebyr på 3.000 kr., har jeg ikke helt forstået, hvad problemet egentlig er.
For det er jo klart, og det ved jeg godt at Enhedslisten altid har et problem med – hr. Per Clausen siger »likviditeten« – at man altså normalt ikke kan bruge flere penge, end man har.
Det kan Enhedslisten som regel, de kan bruge dem to gange, men det kan man ikke i organisationerne, og derfor må man jo ligesom prøve at prioritere, og det er faktisk det, vi prøver at sige her: Der er et gebyr, I har en likviditet; det er klogt at prioritere inden for den likviditet – men det må I i øvrigt selv finde ud af.
Men de 3.000 kr. er jo egentlig kun en betaling, et udlæg, for hvis man har en god sag, en god klage, som man får ret i, får man pengene igen.
Så jeg forstår simpelt hen ikke, at hr. Per Clausen ikke synes, det her er en god idé.
Ida Auken (SF), 2010-11-30:
Ja, nu hørte vi jo hr. Eyvind Vesselbo udnævne Det Økologiske Råd til at være en organisation, der bare klager over alting.
Jeg kan fortælle hr. Eyvind Vesselbo, at der de sidste 3 år er blevet givet ca. 5.000 miljøgodkendelser.
Bare sådan cirka, hvor stor en procentdel af de 5.000 godkendelser, der er blevet givet de sidste 3 år, taler vi så om at Det Økologiske Råd har klaget over?
Er det 5 pct., er de 10 pct., er det 20 pct. af de her godkendelser, som hr. Eyvind Vesselbo står og siger at Det Økologiske Råd er kommet med klager over?
Eyvind Vesselbo (V), 2010-11-30:
Nu er jeg jo ikke hr. Villy Søvndal, så jeg står ikke bare og slynger tal sådan tilfældigt ud i luften og så bagefter finder ud af, at de ikke er rigtige.
Derfor kan jeg selvfølgelig ikke svare på det spørgsmål.
Jeg bruger ikke tid på at sidde og opgøre sådan nogle ting, jeg følger bare tingene løbende.
Og jeg har fulgt de forskellige organisationer og deres klager i de her klageorganer, og derfor kan jeg jo sige, at Det Økologiske Råd blandt andre – men også de andre organisationer – har indgivet en lang række klager.
Det er derfor, vi nu siger – og det er ikke for at lukke munden på dem – at vi gerne vil have en kortere sagsbehandlingstid i bl.a. Miljøklagenævnet.
Derfor vil vi gerne have, at man prioriterer og i højere grad, end det har været tilfældet tidligere – i hvert fald efter vores opfattelse – finder ud af, at det jo skal være de realistiske klager, der skal komme, så man ikke bare tager en fotokopi af en tidligere klage og sender ind.
Ida Auken (SF), 2010-11-30:
Jamen hr. Eyvind Vesselbo var jo utrolig skråsikker lige før og sagde, at Det Økologiske Råd klagede over det hele.
Jeg kan fortælle hr. Eyvind Vesselbo, at man har klaget over 517 sager ud af 5.000 sager.
Ud af dem er 54 afgjort, og de har vundet alle sammen; det vil sige, at der er 0 grundløse klager.
Lige nu har Det Økologiske Råd altså 405 klager stående tilbage.
Hvis vi regner ud, hvad det ville have kostet, når det koster 3.000 kr. pr. klage, kan vi se, at det er ca. 1,2 mio. kr.
Hvis hr. Eyvind Vesselbo tror, at de grønne organisationer er så loadede med penge, at 1,2 mio. kr. ikke betyder noget for en organisation som Det Økologiske Råd, så må man jo nok sætte sig lidt bedre ind i tingene.
Det kunne jo være, at hr. Eyvind Vesselbo skulle have lidt forståelse for, at der er nogle folk, der arbejder i civilsamfundet her, som ikke bare kan rejse kæmpestore summer.
De har vundet alle de sager, der er afgjort, de mangler lige nu 405 sager, og det ville have kostet dem 1,2 mio. kr., hvis den her lov havde været i kraft.
Gør det ikke indtryk på hr. Eyvind Vesselbo?
Eyvind Vesselbo (V), 2010-11-30:
Jamen nu er det jo sådan, at det, hvis det går på samme måde med resten af sagerne, som det er gået med de der første 54, der er afgjort, betyder, at de også vil få ret i dem, og hvad er så problemet?
For så får de jo de penge, som de allerede har betalt nu, igen.
Det ville de så også gøre med det forhøjede gebyr her.
Så de har jo ingen udgift, hvis de er så skråsikre, at de får ret i alle deres sager.
Så jeg opfatter altså det her lidt som en strid om ord.
For hvis de også får ret i resten, får de alle pengene igen.
Jørn Dohrmann (DF), 2010-11-30:
For det er vel ikke en gratis proces at behandle en klagesag.
Er det slet ikke noget, der er indgået i Venstres overvejelser, dengang man ville have det her forslag?
Eyvind Vesselbo (V), 2010-11-30:
Man må sige, at det jo var det, jeg understregede i starten, nemlig – og det er jo faktisk pointen i det hele – at vi har set, hvordan de mennesker og de virksomheder, der har søgt om at få miljøgodkendelse, har måttet vente i 2, 3, 4 år for at få deres sag godkendt i Miljøklagenævnet og også i Naturklagenævnet.
Og derfor har vi selvfølgelig ønsket – og det ønsker vi stadig væk – at få gjort noget ved det, så vi får sagsbehandlingstiden ned, så folk kan få et hurtigt svar.
Det er klart, at ved at lægge et gebyr på her får man de organisationer, der klager, til at tænke mere over, hvad det er, de klager over, og prioritere det.
Og det har været hovedformålet, sådan at den udgift, som det danske samfund har ved at behandle de her klager, bliver nedbragt, men at sagsmængden samtidig også bliver nedbragt, så det, der bliver tilbage, er de allermest nødvendige klager, nemlig dem, der er relevante, og dem, man får ret i.
Jørn Dohrmann (DF), 2010-11-30:
Det lyder rigtig godt.
Jeg kunne også godt tænke mig at holde lidt fast i, om det også har været en del af Venstres oplæg her at sørge for, at der ikke bliver ændret på rettighederne.
Folk kan stadig væk klage, og for den enkelte person ude i landet, som ønsker at klage, jamen der er der ikke ændret noget, der koster det stadig væk 500 kr., så vi kan sige, at man ikke har ændret retten til at klage.
Er det noget, der er indgået i Venstres overvejelser, at man ligesom siger, at nu hæver vi godt nok gebyret, men retten er der jo stadig væk for foreningerne?
Vi ved, der er nogle foreninger, der nogle gange taber nogle af sagerne, og det er selvfølgelig ærgerligt for dem, men så er det vel også endnu mere vigtigt, at man har nogle gennemarbejdede sager, når man kommer frem til målstregen, og kan sige: Det er den her, jeg ønsker at klage over.
Tror hr. Eyvind Vesselbo ikke, at det vil være med til at sørge for, at vi får de seriøse klager frem i systemet, så de ikke belaster og ikke tynger hele processen?
Eyvind Vesselbo (V), 2010-11-30:
Jo, det er netop vigtigt at understrege, at der jo er et meget, meget fint klagesystem i Danmark.
Enhver kan klage over en beslutning, som er truffet på miljøområdet, og det vil jo fortsætte.
I de tilfælde, hvor man får ret, får man pengene igen.
Det koster jo noget at behandle de her sager.
Derfor har hr. Jørn Dohrmann jo fuldstændig ret i, at det er godt at få prioriteret de her ting bedre, inden man klager, og finde ud af: Er der nu virkelig en grund til at klage?
Der er det jo godt, at man har det her forhøjede gebyr, for det kan netop få folk til at tænke sig om en ekstra gang og sige: Jamen der er måske 15 sager, vi kan klage over, men det kan være, at de 10 af dem er de mest seriøse og derfor dem, der skal klages over.
Johs. Poulsen (RV), 2010-11-30:
Tak for det.
Det er uomtvisteligt sådan, at hvis man f.eks. fra Det Økologiske Råds side skal være i udlæg på det antal klager, man har indsendt, og som man jo helt berettiget har indsendt, i hvert fald baseret på de afgørelser, der hidtil har været, skal man altså have et udlæg på over 1 mio. kr. i en sådan situation som den her, også selv om man så får ret i dem alle sammen.
Nu kan jeg forstå på hr. Vesselbos forelæggelsestale og også på en del af svarene, at sigtet jo er, at der skal komme meget færre klager.
Derfor synes jeg stadig væk, at vi savner svar på at få at vide, hvad det er for nogle klager, der ikke skal komme, når alt tyder på, at den altovervejende del indtil nu har været berettiget.
Og bør det i øvrigt altid være sådan, at en klage også med sikkerhed på forhånd afgøres til fordel for den, der klager?
Altså, skal man være et hundrede procent sikker på det på forhånd, før man klager?
Det er da et nyt princip i vores retssystem.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-11-30:
Jeg skal sige, at Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget, men jeg skal heller ikke lægge skjul på ligesom de øvrige ordførere, at vi har visse betænkeligheder og ser frem til udvalgsbehandlingen for at få klarhed over nogle af de problemstillinger, som der er ved det her lovforslag.
For det første er det selvfølgelig kritisabelt, at loven i sin tid blev lavet forkert.
Lovens bogstav er blevet skrevet forkert i forhold til lovens intentioner, og det er selvfølgelig beklageligt, for borgerne skal kunne regne med lovens bogstav.
Det bekymrer os også, at der i dag er nogle spekulationer i den skrevne presse om, at loven får tilbagevirkende kraft, at folk kan miste retten til fradrag i foregående år.
Det skal vi selvfølgelig have undersøgt under udvalgsbehandlingen.
Det er noget, som vil optage os meget – at få gode svar på, om det er rigtigt.
Det må vi så forholde os til, når vi har fået de svar.
For det tredje er der den problemstilling, om borgerne får udbetalt deres penge automatisk, eller om det er noget, de selv skal grave frem, såfremt de har noget til gode i skattevæsenet.
Også der mener vi selvfølgelig, at det er noget, vi skal have diskuteret grundigt igennem i udvalget, og det ser vi også frem til.
Grundlæggende bryder vi os ikke om at hæve skatten, og det gør vi heller ikke i det her tilfælde, og der er altså en række forhold, som vi har vores betænkeligheder ved.
Men når vi alligevel støtter lovforslaget her ved førstebehandlingen, er det jo, for det første fordi det aldrig nogen sinde har været intentionen, at der skal beskattes på en måde, hvor nogle borgere betaler en stor grundskyld og andre betaler ingenting.
Det er en utilfredsstillende situation, der er i dag, og den er vi nødt til at få løst på en eller anden måde.
Og for det tredje er det selvfølgelig en meget stor finansieringsudfordring, hvis vi ikke vedtager det her lovforslag.
Det foreløbige skøn er, så vidt jeg har forstået, at vi kommer til at mangle mellem 0,5 mia. kr. og 1 mia. kr., og det vil selvfølgelig være helt utilfredsstillende, hvis vi sådan i praksis lige pludselig står og mangler de her penge, fordi vi ikke sikrer, at den hidtidige skattepraksis kan fortsætte.
Så alt i alt støtter vi altså lovforslaget, men vi har en mængde spørgsmål, som vi også gerne vil have belyst under udvalgsbehandlingen af det her lovforslag, og det ser vi meget frem til.
Line Barfod (EL), 2010-11-30:
I Enhedslisten mener vi, som jeg sagde lige før, at man skal kræve, at de 10 pct. rigeste skal betale det samme i skat næste år, som de betalte sidste år.
Det vil give 7,3 mia. kr.
Så ønsker vi, at der skal være skat på aktiespekulation, vi ønsker at beskatte nordsøolien lige så meget, som man gør i andre nordsølande, og vi ønsker, at de multinationale selskaber skal betale mere i skat.
Det vil tilsammen give langt flere penge i statskassen og gøre, at vi har råd til at give kommunerne en ordentlig økonomi, så de ikke behøver at sætte skatten i vejret.
Samtidig ville vi også gerne have, at man i kommunerne fik 100 pct. statsrefusion for overførselsindkomster som førtidspension, sygedagpenge, kontanthjælp osv., så man fastlagde, hvad det enkelte menneske skal have ud fra det menneskes behov i stedet for ud fra, hvilke refusionssatser et flertal i Folketinget har fastsat.
Det ville give en kolossal udligning mellem kommunerne, og nogle af de fattigste kommuner ville have langt flere penge.
Det synes vi er en meget mere retfærdig måde at lave udligning på, end ved at man bliver nødt til at sætte skatten i vejret i de fattigste kommuner og regeringen og Dansk Folkeparti så sænker skatten for de rigeste i landet.
Kurt Scheelsbeck (KF), 2010-11-30:
Tak for svaret, som jeg ligesom havde forudset, men jeg fik stadig væk ikke noget svar på mit spørgsmål om, hvorvidt man har planlagt, at kommunerne skal have frit slag til at fastsætte skatten.
For vi må jo stadig fastslå, at kommuneskatten er en skat, som rammer alle, og dermed rammer den jo også lavindkomsterne væsentlig hårdere end andre af vores skattetyper.
Så kan jeg ikke få et svar på, om Enhedslisten vil give kommunerne frit spil til at fastsætte den kommuneskat, de har lyst til?
Line Barfod (EL), 2010-11-30:
Enhedslisten kan lide den måde, vi havde opbygget velfærdssamfundet på i dette land, indtil den nuværende regering kom til magten, hvor man i mange, mange år har haft en demokratisk mulighed for i kommunerne at fastlægge, hvilket velfærdsniveau man ville have, og hvad det så var for et skatteniveau, der skulle være, som svarede til det.
Det har man kunnet finde ud af i mange, mange år i kommunerne, det har fungeret rigtig godt, og det har ikke ført til, at man har brandskattet borgerne.
Det har regeringen og Dansk Folkeparti så kortsluttet, og de har i stedet valgt at gå ind og lave noget detailstyring af den anden verden, som pålægger kommunerne et enormt bureaukrati, som koster, og som betyder, at der er højere brugerbetaling og alt muligt andet for de allerfattigste i vores kommuner.
Vi synes, man hellere skulle sikre et ordentligt velfærdsniveau, som virkelig har betydning for de mennesker, der har dårlig økonomi.
Og det vil vi gøre ved at sige, at de 10 pct. rigeste i dette land skal betale det samme i skat næste år, og så vil vi sende pengene ud til kommunerne, så de kan lave en ordentlig velfærd.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-11-30:
Tak for opbakningen til det lovforslag om kommunale skatteforhøjelser, som er lagt frem her.
Forslaget skal jo sikre, at skattestoppet i Danmark fortsat gælder, til trods for at kommunerne sætter skatten op.
Det er jo så lige præcis den kompensation, som finder sted her.
Jeg noterer mig også, at der har været en opbakning fra S og SF – dog med lidt andre argumenter end dem, vi er vant til at høre.
Jeg glæder mig også meget til det samråd, som hr. Nick Hækkerup allerede nu har efterlyst omkring skattestoppet.
Det tror jeg bliver en meget nødvendig gennemgang også for Socialdemokratiet, sådan at Socialdemokratiet forstår mekanismerne i skattestoppet.
Jeg noterer mig, at der er bred opbakning til regeringens lovforslag.
Det er vigtigt, for at regeringen kan sikre, at skattestoppet står ved magt, og det sker hermed.
Mads Rørvig (V), 2010-11-30:
Tak for det.
Med fare for at lyde som en synkroniseret tysk reklamefilm vil jeg sige, at nærværende lovforslag har hele tre positive egenskaber: flere indtægter til hotelerhvervet, øget brug af vedvarende energi og begrænsning af udledningen af CO2 og andre skadelige stoffer.
Ja, hele tre ting!
Ændringerne vedrører da også tre ret forskellige områder: moms på hotelovernatninger, varme produceret ved kraft-varme og færdselsskadede biler.
Som et led i finansloven er forligspartierne bag blevet enige om at forbedre hotelerhvervets konkurrencevilkår.
Det sker ved at give erhvervslivet mulighed for at fradrage en større del af momsen på hotelydelser.
I dag kan virksomheder fradrage 25 pct. af hotelmomsen.
Dette lovforslag fordobler andelen til 50 pct.
Dermed bliver det f.eks. mere attraktivt for virksomheder at afholde konferencer på et hotel, og dermed vil vores hotelerhverv øge sin indtjening fra forretningssegmentet.
Det vil styrke hotellerne økonomisk, så de kommer til at stå stærkere i konkurrencen om udenlandske turister.
Det er en branche, der i høj grad også giver beskæftigelse uden for de store byer og beskæftigelse i de områder, der i visse sammenhænge benævnes Udkantsdanmark.
Kraft-varme er et andet område, der bliver berørt af dette lovforslag.
Forslaget indeholder en ændring af afgiften på varme produceret ved kraft-varme.
Ændringen medfører, at afgiften på denne type varme hæves.
Derfor skønnes forslaget at medføre øget anvendelse af netop vedvarende energi.
Endelig rummer L 80 en ændring af reglerne for, hvornår der skal betales registreringsafgift for færdselsskadede biler.
Som reglerne er i dag, er det økonomisk fordelagtigt at reparere en bil alene på grund af registreringsafgiften.
Men samfundsøkonomisk hænger det ikke sammen.
Derfor er parterne bag finansloven enige om reglerne for, hvornår der på ny skal betales registreringsafgift på en færdselsskadet bil, der repareres.
Hidtil har reparationsomkostningerne skullet være over 75 pct.
Med dette lovforslag ændres satsen til 65 pct.
Det er godt for samfundsøkonomien og godt for miljøet, for det må alt andet lige forventes, at de biler, der købes i stedet, er mere brændstoføkonomiske og dermed mere miljøvenlige end dem, der er blevet skrottet.
Alt i alt er det hele tre gode ændringer, som Venstre bifalder, og som vi som et af forligspartierne bag næste års finanslov kan tilslutte os.
Ole Hækkerup (S), 2010-11-30:
Så lykkedes det alligevel.
Det var bare for ikke at udhule formandens selvtillid, at jeg ville demonstrere, at også jeg kunne løbe sur i teknikken.
Jeg skal bare spørge ordføreren: I dag i Politiken er der en historie om, at denne lovgivning betyder, at forsikringsselskaberne skal opkræve i omegnen af 40 mio. kr. mere til bilforsikring som følge af dette nye system.
Det anslås i forsikringsbranchen, at det vil betyde, at der er mellem 4.000 og 9.000 biler, der vil blive skrottet og ikke repareret, og derfor er forsikringsselskaberne nødt til at øge de beløb, de opkræver i præmie.
Kan ordføreren bekræfte, at det er en konsekvens af det her lovforslag?
Men er ordføreren enig med mig i, at uanset hvad for nogle beregninger, man lægger til grund, må man dog forvente, at der bliver skrottet færre biler, og at det derfor, alt andet lige, også vil betyde, at der vil være et hul, hvis ikke forsikringsselskaberne sætter deres priser op?
Det vil sige, at en konsekvens af det her bliver – og så kan man altid regne på tallene – at bilisterne under en hat skal betale mere i forsikring.
Mads Rørvig (V), 2010-11-30:
Det mener jeg at vi har til gode at se nogle beregninger på, før man kan konkludere det.
Mikkel Dencker (DF), 2010-11-30:
Lovforslaget her er en del af udmøntningen af finanslovaftalen for 2011, som er indgået mellem regeringen, Kristendemokraterne og Dansk Folkeparti, og derfor kan jeg da også med det samme sige, at Dansk Folkeparti selvfølgelig støtter lovforslaget her, og at vi selvfølgelig støtter de tre elementer, som indgår i det.
Allergladest er Dansk Folkeparti for den øgede adgang til fradrag for hotelmoms, som kommer erhvervslivet til gode med lovforslaget her, når det er vedtaget.
Det er noget, som vi i Dansk Folkeparti har arbejdet for igennem rigtig mange år, og jeg ved, at især vores erhvervsordfører, fru Colette L. Brix, er meget engageret i den her sag.
Vi har igennem mange år arbejdet for, at erhvervslivets adgang til fradrag for hotelmoms skulle normaliseres, kan man sige, altså at der skulle være adgang til fradrag for moms for hoteludgifter på lige fod med alle andre udgifter, som en virksomhed måtte have.
Det har der ikke været indtil nu, og derfor er vi da meget glade for, at regeringen og Kristendemokraterne er gået med til, at der nu bliver adgang til 50 pct.s fradrag for de her hoteludgifter.
Det vil alt andet lige styrke dansk hotelerhverv ganske udmærket i forhold til erhvervet i andre lande.
Vi synes, det har været ret ærgerligt, at den del af det danske erhvervsliv sammenlignet med deres konkurrenter i udlandet har været væsentlig ringere stillet på grund af den her manglende fradragsadgang.
Så derfor er vi rigtig glade for, at vi nu er nået så langt, at 50 pct. af momsen kan fradrages.
Det andet element i lovforslaget om færdselsskadede biler kan vi også gå ind for.
Dansk Folkeparti mener helt grundlæggende, at det er en skævvridning, at vi af rent afgiftsmæssige årsager har den her ordning, at man går og reparerer på mere eller mindre smadrede biler alene af den grund, at vi har en så høj registreringsafgift i Danmark, som det er tilfældet.
Og derfor kan vi da også tilslutte os, at reparationsgrænsen, som det populært hedder, justeres fra 75 pct. til 65 pct.
Hidtil har der været en form for favorisering afgiftsmæssigt af varme fra kraft-varme-værker, og det finder vi egentlig ikke rimeligt, og derfor foretages der en mindre justering af den afgift, der pålægges varme fra kraft-varme-værker.
Alt andet lige vil det betyde, at der fremover vil være en mindre produktion på kraft-varme-værkerne, som for en stor dels vedkommende anvender fossile brændstoffer, og da det jo er noget, der udleder CO2, forventede jeg da, at det ville nyde meget bred anerkendelse her i Folketinget, at man forsøger at animere til, at en del af varmeproduktionen går væk fra anvendelse af fossile brændstoffer.
Det er i hvert fald noget, jeg har hørt rigtig mange partier tale varmt for igennem tiden.
Men jeg skal sige, at da det jo er en del af finanslovaftalen, støtter Dansk Folkeparti selvfølgelig lovforslaget her.