runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DF), 2009-05-29:
Hr. Morten Østergaard siger, at der ikke er noget problem, men vi i Dansk Folkeparti har klart den fuldstændig modsatte opfattelse.
Det mener vi i Dansk Folkeparti var et skråplan uden lige, og derfor har vi selvfølgelig også i Folketinget en politisk pligt til at gribe ind over for den slags.
Domstolsstyrelsen burde have håndhævet neutraliteten.
Det var i øvrigt noget, jeg troede Det Radikale Venstre gik meget op i i forbindelse med domstolene og retssikkerheden, som selvfølgelig skulle være i top.
Men retssikkerheden kommer da også ud på et skråplan, når man som borger måske har en sag for retten, for der skal man ikke sidde og forholde sig til, om en dommer har tørklæde på eller har en T-shirt på, hvor der står: Jeg stemmer på Det Radikale Venstre.
Det duer simpelt hen ikke.
Hvis vi vil bevare vores retssystem – hvilket jeg i øvrigt troede at Det Radikale Venstre var fortaler for – så er det et skråplan, som Det Radikale Venstre er ude på.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-29:
Det er jo egentlig fantastisk at høre fru Marlene Harpsøe.
Men domstolene har altså gennem deres rekruttering og selvregulering været fuldstændig i stand til at sørge for, at retssikkerheden blev opretholdt på det her område.
Derfor er det jo et problem, som Dansk Folkeparti har opfundet, og jeg er helt klar over, at man i Dansk Folkeparti har en afgrundsdyb mistillid til domstolene.
Det er jo derfor, man ikke synes, at man kan overlade strafudmåling til domstolene, men at det skal ske gennem minimumsstraffe.
Men at man er kommet så langt, at man nu ikke engang vil overlade det til domstolene selv at bestemme, hvordan påklædningsreglementet skal være, er altså helt, helt ude på overdrevet.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-05-29:
Hvad bliver det næste?
Hvilket skridt tager vi næste gang med hensyn til vores retssikkerhed og retssystem?
Hvor bevæger det hele sig hen?
Det kunne jeg godt tænke mig at man fra Det Radikale Venstres side forholdt sig til.
Jeg synes, det er meget, meget ubehageligt også at få at vide, at vi forhindrer muslimske kvinder i at blive dommere.
Nej, det gør vi ikke på nogen måde.
Det, vi siger, er bare, at bor man i det danske samfund, vil man være dommer, og er man muslim og går med tørklæde til daglig, så er man nødt til at respektere de danske værdier og det danske retssystem, og så er man nødt til at tage tørklædet af, den dag man går ind som dommer i en retssal.
Jeg synes, det er pinligt, at Det Radikale Venstre ikke vil stemme for det her lovforslag.
Jesper Langballe (DF), 2009-05-29:
Jeg taler ofte privat og hyggeligt med hr. Morten Østergaard.
Vi har oven i købet været på udvalgsrejse sammen, og jeg kan bevidne over for Tinget – tro det eller lad være – at hr. Morten Østergaard glimtvis har humor.
Jeg skal love for, at den er der ikke meget af i hr. Morten Østergaards omtale af Dansk Folkepartis utrolig festlige annoncekampagne.
Alle ved, at der ikke var tale om burkaklædte dommere, og alle ved, at hammeren for længst er afskaffet, men de annoncer var simpelt hen skægge, og som skægge annoncer satte de en debat i gang, der førte til, at vi står med det fortræffelige lovforslag, vi står med nu.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-29:
Jeg vil ikke kritisere hr. Jesper Langballe.
Jeg synes ofte, han bidrager til morskaben.
Ja, jo, det er måske smag og behag.
I hvert fald er jeg glad for, at vi endelig her ved tredjebehandlingen igennem den her debat har fået fastslået, at Dansk Folkeparti var fuldt bevidst om, at den annonce ingen relation havde til virkeligheden, og det synes jeg er vigtigt at få slået fast.
Det kan selvfølgelig være lidt ærgerligt og måske lidt sent i processen, for det var jo det, der fik bægeret til at flyde over og regeringen til at skære igennem, fordi man blev presset af sit parlamentariske grundlag.
Og der skal man måske huske, at når man sidder på de afgørende mandater, er det ikke lutter sjov og spas.
Så skal man forvalte dem ordentligt, og det synes jeg ikke at Dansk Folkeparti har gjort i den her sag.
Jesper Langballe (DF), 2009-05-29:
Det er bare for sent.
Vi står her over for et lovforslag, der simpelt hen viser rettidig omhu, og jeg vil gentage, hvad fru Marlene Harpsøe sagde: Det er ikke Dansk Folkeparti, der har opfundet det her problem.
Det er Domstolsstyrelsen, som er et administrativt organ, der pludselig beslutter, at det nu skal være tilladt at optræde med religiøse symboler som tørklæder i retten.
Hvad enten man er jurist eller politiker, fatter jeg simpelt hen ikke, hvordan man er skruet sammen i hovedet, når man kan mene, at der skulle sidde en dommer i en retssal og skilte med et tørklæde, et sted, hvor neutraliteten skal gøres gældende, så man ikke kan se en flig af dommerens følelse eller ideologi eller religion.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2009-05-29:
Da Sterling krakkede den 29. oktober 2008, var der masser af danskere, der kom i klemme.
De mistede deres billetter, og de kunne ikke komme på ferie.
Det fik mange af Folketingets politiske partier til at gå ud og sige, at det selvfølgelig også skulle være dækket af rejsegarantiordningen i fremtiden, og det er så det, som det her lovforslag handler om.
I forbindelse med Øster Linnet Rejser betød det, at der blev udbetalt 15 mio. kr., og danskerne kom alligevel på ferie.
Det vil SF gerne sikre at moderne forbrugere også kan og ikke kun dem, der vælger en pakkerejse, men altså dem, der selv bestiller deres flybillet, dem, der selv bestiller et hus i udlandet.
De skal også være dækket af en garantiordning, når rejsebranchen går konkurs.
Det skal ikke være deres eget ansvar.
Det, regeringen lægger op til, er, at det er forbrugerens eget ansvar at garantere sig ved konkurs.
Det er en forbedring i forhold til det, vi har i dag, men det er langt fra godt nok, og vi vil blive ved med at presse regeringen, så vi sikrer, at alle typer forbrugere er sikre, når de bestiller rejser til udlandet.
Det er et skridt i den rigtige retning, men det er langt fra godt nok, og vi vil fortsat lægge pres på regeringen, sådan at alle forbrugere er dækket af rejsegarantiordningen.
Benny Engelbrecht (S), 2009-05-29:
Det burde jo være en glædens dag, når vi kan stå her i dag og vedtage en lov, der skal sikre rejsende bedre.
Det er det til dels også.
Der har været et stort ønske i dette Folketing om, at vi fik udvidet Rejsegarantifonden, så den også omfatter andet og mere end alene pakkerejser, og fremover vil det altså være muligt også at få dækket flyrejser.
Det er ikke så godt et forslag, som vi kunne have ønsket os.
Vi kunne faktisk ønske os, at dækningen var langt bedre end den, som vi kommer til at vedtage.
Men fordi vi står i en situation, hvor forbrugerne ikke bliver stillet ringere, end de har været hidtil, vil vi vælge at støtte forslaget og samtidig også følge den arbejdsgruppe, der er nedsat til at komme med yderligere forbedringer for bl.a. at få omfattet en populær rejseform som kør selv-ferie, for at få elimineret spørgsmålet om frivillighed og forskellige andre elementer.
Vi ser meget frem til det udvalgsarbejde, og vi er glade for, at ministeren i forbindelse med arbejdet også har imødekommet nogle af de ønsker, der har været fra oppositionens side netop i forhold til arbejdsgruppens kommissorier.
Men det ændrer ikke på, at der bestemt og helt afgjort er plads til forbedring i forhold til Rejsegarantifonden, og der er ikke mindst plads til forbedring, når det handler om det punkt, som er meget væsentligt, nemlig frivillighed.
Vi havde ønsket, at der ikke skulle være frivillighed, og at forbrugerne var dækket under alle omstændigheder, men sådan må det være for nuværende.
Men det vil vi arbejde for at få ændret.
Line Barfod (EL), 2009-05-29:
Jeg må indrømme, at jeg efter denne lange tale om, hvorfor Socialdemokraterne er imod kappetvang, ikke helt forstår, at man så stemmer for, da det jo er en del af det lovforslag, der skal stemmes om om lidt.
Det synes jeg vi mangler at få en forklaring på.
Men det, jeg egentlig vil sige til fru Karen Hækkerup, er, at jeg i det seneste stykke tid i de retspolitiske debatter, vi har haft, har hørt fru Karen Hækkerup advare meget kraftigt imod at dæmonisere muslimer i Danmark, advare meget kraftigt imod at lave en opsplitning i dem og os.
Jeg har tværtimod hørt hende tale for, at vi skal skabe et stærkt fællesskab i Danmark, at vi skal sige, at alle skal være med i fællesskabet, at alle skal have en mulighed for at være med, og at man ikke skal puste til fremmedangst og fremmedhad.
Derfor forstår jeg simpelt hen ikke, at fru Karen Hækkerup så står her og taler for, at hvis folk har et tørklæde på, kan man ikke være sikker på, at de dømmer fuldstændig upartisk og neutralt – at det er den opfattelse, som folk vil have.
Karen Hækkerup (S), 2009-05-29:
Jeg tror, at jeg sagde det den her gang, og jeg sagde det i hvert fald, da vi førstebehandlede lovforslaget.
Jeg vil ingen problemer have med at stå over for en dommer, som bærer tørklæde.
Men jeg sagde dengang, og jeg tror også, at jeg sagde det lige før, at vi skal sørge for, at alle borgere, der møder frem ved en domstol, kan føle, at den behandling, de modtager, er upartisk.
Det er faktisk det, der også står i den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 6, nemlig at alle borgere skal kunne møde frem og føle, at de får den behandling, som er rimelig, der skal ikke være nogen borgere, der føler, at de kommer i klemme.
Derfor synes jeg, at lovforslaget er en god idé.
Og jeg vil gerne understrege – fru Marlene Harpsøe sagde det også – at det her ikke betyder, at muslimske jurister, som er kvinder, og som er studerende, og som gerne vil være dommere, skal fralægge sig gerningen.
Det betyder ikke, at de ikke skal stræbe lige så højt og lige så inderligt efter at opnå at få lov til at blive dommere.
Men jeg synes da omvendt også, at man må sige, at de timer, hvor man så sidder i dommersædet, kunne man tage tørklædet af.
Kunne man så ikke dér tage tørklædet af?
Jeg synes altså ikke, at man kan sige, at vi udelukker nogle fra at kunne deltage.
Jeg synes også, at man må sige, at vi heldigvis også har muslimske jurastuderende, både mandlige og kvindelige, som ikke går med tørklæde, og for hvem det her ikke er noget problem.
Hvad angår den der debat med os og dem ved jeg, at fru Line Barfod ved, at vi er enige.
Der skal ikke være nogen, der bliver ekskluderet, det mener jeg virkelig inderligt.
Men det mener jeg heller ikke, at det her lovforslag gør.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-05-29:
Jeg har bemærket, at ordføreren fra Socialistisk Folkeparti siger, at det, der handler om retssikkerhed, er, at man skal kunne stole på de juridiske afgørelser, som dommeren kommer med.
Men man kan tænke sig en situation.
Man er oprindelig iraner, man er flygtet fra Iran, fra et islamistisk styre, man kommer til Danmark, og tilfældigvis skal man for retten.
Man sidder i en retssal, og dommeren sidder så iført et hovedtørklæde.
Så tror jeg nok, at den her mand, som oprindelig er iraner, ikke rigtig helt ville tro på den afgørelse, som dommeren vil komme med.
Han vil i hvert fald komme i tvivl.
Det er jeg ret sikker på.
Er ordføreren ikke enig med Dansk Folkeparti i det?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-05-29:
Nej, ordføreren fra SF er absolut ikke enig med Dansk Folkeparti.
Vi har aldrig haft en situation, hvor vi har haft grund til at tro, at vi ikke kunne have tillid til domstolene.
Jesper Langballe (DF), 2009-05-29:
Fru Karina Lorentzen Dehnhardt siger, at der er principiel forskel på begreberne retssikkerhed og retsfølelse, og det har fru Karina Lorentzen Dehnhardt jo fuldstændig ret i.
Det er kategorialt ikke det samme.
Der vil jeg gøre opmærksom på, at det jo næsten er en naturretlig grundsætning, at retten skal være upartisk, og den skal fremstå som upartisk.
Det sidste er meget væsentligt, og det er af hensyn til det sidste, at det lovforslag, vi behandler i dag, er blevet fremsat.
Det, at retten fremstår som upartisk, har faktisk noget med retssikkerhed at gøre.
Det var i og for sig det samme, fru Marlene Harpsøe sagde i sit sidste indlæg.
Så vil jeg gerne sige til al den snak om tillid til domstolene, at vi sandelig da ikke skal have tillid til domstolene.
Hvorfor skulle vi det?
Hvis der er nogen, der hæver sig op over kritik, så har vi ikke et demokratisk retssamfund.
Jeg vil gøre opmærksom på, at den radikale Viggo Hørup engang skrev de fortræffelige ord:
Et demokratisk system er honnet i samme grad, som det er gennemtrængt af fuldkommen mistillid.
Selv den tarveligste grad af ærlighed vil tilsige en: Selvfølgelig vil han misbruge den.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-05-29:
Jeg får jo bare bekræftet Dansk Folkepartis holdning på det her område.
Jeg er godt klar over, at man i Dansk Folkeparti ikke har nogen som helst tillid til domstolene.
Jeg er godt klar over, at Dansk Folkeparti ikke har tillid til, at Domstolsstyrelsen selv kan finde ud af, hvordan dommere skal være påklædt, eller hvad det er for en straf, de skal dømme.
Det er jeg godt klar over, men for SF er tyngden altså lidt anderledes.
Vi har netop med Domstolsstyrelsen fået oprettet en selvstændig enhed, som skal tage sig af de her spørgsmål.
Det havde været noget helt, helt andet for SF, hvis Domstolsstyrelsen havde bestemt, at man ikke ville acceptere tørklæder i retssalene
Men det er jo ikke det, der er tale om her.
Man kan så sige, at hvis Domstolsstyrelsen havde bestemt det, måtte det så igen blive en sag for retsvæsenet, om det her var udtryk for diskrimination.
Vi er uenige, og vi må bare erkende, at sådan er det.
Jesper Langballe (DF), 2009-05-29:
Alt det der med tillid til domstolene er altså noget sentimentalt pyssenyssesnak; dem skal vi sådan omfatte med følelser af varme og tillid.
Nej, vi skal ikke.
Domstolene er der for retssikkerhedens skyld, og vi er der for at sikre, at retssikkerheden bliver forvaltet ved domstolene
Det svarer lidt til fru Karina Lorentzen Dehnhardts snak om, at dommerkapperne fremelsker en fremmedgjorthed.
Ja, selvfølgelig gør de det.
Hvis det, man forventer, er at komme ind i en hyggestue, så er det udmærket, at man bliver fremmedgjort, ved at man ser nogle folk med kapper, nogle, der ikke sådan skal lege julemænd, men som skal sørge for retssikkerheden.
Så den fremmedgjorthed synes vi sådan set er helt på sin plads.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2009-05-29:
Jeg må så bare konstatere, at den fremmedgjorthed, som der her bliver talt om, jo i princippet kan være lige så slem som den fremmedgjorthed, andre kan føle ved tørklæder.
Men det er ikke det, der er sagen.
Det, der er sagen for SF, er, at vi har fået etableret et organ, som hedder Domstolsstyrelsen, og det er meningen, at det skal kunne tage nogle selvstændige beslutninger.
Det er ikke meningen, at vi i Folketinget skal gå ind og lovgive og underkende de beslutninger, som de rent faktisk selvstændigt tager, og som vi egentlig var enige om at de skulle tage.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-05-29:
Jeg vil gerne bede hr. Morten Østergaard om så at åbne ørerne, for jeg nævnte bl.a. også kalotter i min ordførertale.
Jeg nævnte T-shirt, hvor der stod Enhedslisten på.
For det er jo også det, det handler om.
Det er klart, at forhistorien er, at der var tale om tørklæder, for det var Domstolsstyrelsen, der indstillede, at man ønskede, at muslimske kvinder skulle bære tørklæde, hvis de var dommere.
Og når man er ude på det skråplan, tænker vi selvfølgelig fra Dansk Folkepartis side: Hvad bliver det næste så?
Bliver det næste kalotter?
Bliver det T-shirt, hvor der står Det Radikale Venstre på, eller hvad?
Og vi må sikre, at det ikke sker.
Derfor er vi selvfølgelig positive over for, at det her forslag virker generelt; at det er lige meget, om man bærer et dagmarkors, om man bærer en kalot, eller hvad man bærer, for så må man ikke have det på, hvis man er dommer.
Man skal virke neutral, man skal virke upartisk.
Og sådan må det bare være, når vi har et retssystem som det danske.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-29:
Ja, når Det Radikale Venstre kommer til magten, som fru Marlene Harpsøe siger, så bliver det formentlig ved vælgernes mellemkomst og ikke ved den, som fru Marlene Harpsøe refererede til.
Men jeg vil sige, at det måske også lidt er en pudsig debat netop at hidkalde højere magter til, når det ligefrem handler om, at man ønsker at adskille religion og politik, men det er også o.k., for det skal være skægt og festligt.
Juistitsministeren sagde på samrådet her mellem anden- og tredjebehandlingen, at det her ikke er en tørklædelov, og at debatten om tørklæder faktisk slet ikke har spillet nogen rolle for regeringen i det her.
Og det er jo ret afgørende, fordi der altså er den her kritik af, at det er indirekte diskrimination, fordi det er målrettet en bestemt målgruppe.
Nu har vi hørt på fru Marlene Harpsøe i meget lang tid i korte bemærkninger, i ordførertale og det ene og det andet alene tale om tørklæder, og der vil jeg bare spørge, om fru Marlene Harpsøe ikke vil sige, at det der med at kalde det her for en tørklædelov vel stort set er så præcist, som det overhovedet kan blive.
Line Barfod (EL), 2009-05-29:
Det er sådan, at jeg ikke helt forstår fru Karen Hækkerup, for hvis man går ind og laver en lov, som fru Karen Hækkerup vil stemme for her, som så tydeligt – det har vi jo også nu hørt meget meget klart fra Dansk Folkeparti – er rettet imod tørklæder, som kvindelige muslimer bærer, så er loven rettet mod en bestemt befolkningsgruppe, og dermed opfattes den som ekskluderende.
Nu har fru Karen Hækkerup jo sagt: Det her handler ikke om, hvordan tingene er, det handler om, hvordan man opfatter dem.
Og det her opfattes ekskluderende.
Og det er jo det, der er problemet, altså at flertallet herinde laver en lovgivning, som opfattes ekskluderende, i stedet for at lave en lovgivning, som sikrer, at alle føler, at de er en del af den, og hvor det så er op til domstolene at foretage en konkret vurdering af, hvad der kan være egnet til at så tvivl om domstolenes neutralitet.
Det har de jo hidtil kunnet regulere, de har kunnet finde ud af at få kvinder ind, de har kunnet finde ud af, hvilken påklædning man skal have på, og hvad det er, man ikke skal have på, og har løbende kunnet tilpasse det til, hvad den almindelige opfattelse i samfundet er.
Men det er så det, man går imod ved at sige, at tørklæder ikke længere er tilladt.
Karen Hækkerup (S), 2009-05-29:
Jeg synes, at man skal holde fast i, at det stadig væk er muligt for alle uanset køn og religiøs overbevisning at blive dommer.
Og sådan synes jeg også at det skal være.
Grunden til at Socialdemokraterne støtter lovforslaget, som det er, er, at det er borgerens opfattelse, når vedkommende møder frem ved en domstol, der er afgørende.
Men så vil jeg gerne knytte en kommentar til det, der blev sagt om dem og os.
Der er overhovedet ingen tvivl i mit sind om, at den her regering, som vi har nu, desværre har ført en politik, som har fremelsket skillelinjerne mellem dem og os, som har ønsket at føre en integrationsmæssig, en social, en kulturel debat, en værdidebat, som hele tiden har været skæv.
Og det mener jeg den har.
Jeg mener også, at den har været ekskluderende, og jeg mener også, at den har været skadelig for både integrationen og for hele opfattelsen af, hvordan vi skal blive et fællesskab i samfundet.
Men den kritik, som jeg meget gerne vil stå ved, vil jeg meget gerne løfte fra kun at handle om det her lovforslag, jeg vil gerne løfte den ud over det.
For det her lovforslag handler ikke kun om dem og os og om, hvordan den enkelte dommeraspirant måtte føle det.
Det her handler om, hvordan borgeren, som møder frem ved domstolene, opfatter sagen, og der er det altså anderledes.
Line Barfod (EL), 2009-05-29:
Først vil jeg sige i forhold til historieskrivningen, at jeg går ud fra, at fru Marlene Harpsøe ikke vil benægte, at det, som Domstolsstyrelsen konstaterede, var konstateret, længe inden Dansk Folkeparti satte gang i den her kampagne, og det var, at der ikke eksisterede noget forbud, ligesom der ikke eksisterede noget forbud mod at have HA-rygmærker på.
Og denne lov vil jo heller ikke indføre et forbud mod HA-rygmærker.
Mig bekendt er HA'erne endnu ikke en religion, og de er bestemt heller ikke et politisk parti, så det vil ikke være forbudt.
Jeg er heller ikke sikker på, at det at have en Christaniatrøje på vil være omfattet af det her forbud, ligesom jeg ikke er sikker på, om det vil være omfattet af det her forbud at sidde i en retssal kun iført bikini eller alle mulige andre former for mere eller mindre mærkelig beklædning.
Men det, der er pointen, er, at dommerne hidtil selv har sørget for at fremstå neutrale.
De har haft en særlig selvkontrol, hvor de både som dommere og som kolleger har sørget for, at man ikke overskred grænserne for, hvad der normalt opfattes som det, der er neutralt i en retssag.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-05-29:
Nej, det er der ikke, og der er heller ikke et forbud i det danske samfund mod tørklæder eller rygmærker for den sags skyld, men i forbindelse med domstolene er der altså nogle helt særlige regler, og de skal overholdes.
Og Domstolsstyrelsen var ude på et skråplan, for de gik ud og sagde: Vi vil gerne have, at muslimske kvinder skal kunne bære tørklæde i domstolene.
Når man har en sag for retten, skal man være sikker på, at den, man sidder over for, altså dommeren, der skal træffe en juridisk afgørelse, handler upartisk og neutralt.
Og kan man ikke stole på det, er vi ude på et skråplan uden lige.
Og jeg synes, det er umådelig ærgerligt, at fru Line Barfod latterliggør den her debat på den måde, hun gør det på.
Line Barfod (EL), 2009-05-29:
Nu var det jo hr. Jesper Langballe, der tidligere sagde, at det her bare var for sjov og enormt festligt.
Men jeg vil gerne have, at fru Marlene Harpsøe lader være med at sige noget, der er decideret forkert, fra talerstolen.
Jeg ved godt, at det kun er ministre, der skal tale sandt fra talerstolen, men det vil altså fremme debatten, hvis fru Marlene Harpsøe ikke bliver ved med at sige, at Domstolsstyrelsen ligefrem skulle have ønsket, at der kom tørklæder i retssalene.
For det er overhovedet ikke noget, Domstolsstyrelsen har taget stilling til.
Domstolsstyrelsen har bare konstateret, at der ikke var noget forbud, at man ikke havde særlige beklædningsregler, hvor man oplistede, at HA-rygmærker, Christianiatrøjer eller tørklæder eller andre forskellige symboler var forbudt, men at man har henholdt sig til, at domstolene er i stand til selv at regulere det.
Det er slet ikke sikkert, at der nogen sinde ville komme nogen med et tørklæde i retssalene, og det var sådan set ikke det, der var spørgsmålet.
Men det regulerer man løbende ved at vurdere: Hvad er en neutral påklædning?
Det har domstolene kunnet håndtere i flere hundrede år, og jeg kan ikke helt forstå, hvorfor det nu er domstolene, der skal bruges til Dansk Folkepartis korstog mod muslimer.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-05-29:
Jeg vil gerne starte med at korrigere fru Line Barfod.
Det, som hr. Jesper Langballe, min dejlige partikammerat, sagde, var, at det var en sjov og festlig kampagne, en annoncekampagne, som Dansk Folkeparti havde i medierne, og det giver jeg ham fuldstændig ret i.
Den var pragtfuld, og den satte virkelig hovedet på sømmet og sagde: Det her vil vi simpelt hen ikke finde os i; det er det her, vi ender med at have i Danmark, hvis det er, at det her bliver ved.
Så må jeg sige i forhold til Domstolsstyrelsen, at hvis det er, at fru Line Barfod beskylder mig for at lyve, så er der godt nok mange journalister her i Danmark, der heller ikke har styr på det, de skriver om.
For gentagne gange har vi læst i pressen overalt, at Domstolsstyrelsen indstillede, at muslimske kvinder skulle kunne bære tørklæde som dommere; det var det, der blev pointeret overalt i pressen, overalt i medierne, og jeg synes, det er fuldstændig uacceptabelt, at vi hele tiden skal se på, om religiøse særkrav skal ind det ene sted og ind det andet sted i det danske samfund.
I vores retssystem er der helt særlige regler, og der skal vi og vil vi ikke bøje os.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-29:
Jamen jeg synes, det er al ære og respekt værd, at Dansk Folkeparti vil bidrage til morskaben i Folketinget.
Der vil jeg da opfordre til, at man i Dansk Folkeparti på en eller anden måde, inden man indrykker festlige annoncer, lige sætter sig ned og bliver enige om, hvad det egentlig er, man mener med de ting, man annoncerer for.