runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2008-03-12:
Grunden til, at jeg ønsker at stille ministeren et spørgsmål, er, at vi på Lolland-Falster, hvor jeg kommer fra, er i den lidt specielle situation, at beskæftigelsesregionen Sjælland har regnet ud, at hvis man fører tallene frem til 2015, så vil der mangle ca. 10.000 uddannede personer i området. Samtidig vil der være et tilsvarende antal personer, som er ufaglærte på Lolland-Falster, og det er uden en Femernbro.
Når man så kigger på, at vi faktisk kan se frem til, at der bliver bygget en Femernbro inden for de næste år, viser det sig, at der faktisk vil komme til at mangle rigtig, rigtig mange uddannede personer i området.
det besluttes at bygge en Femernbro
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-03-12:
Så vil jeg opfordre spørgeren til hurtigst muligt at tage hjem til Ikast-Brande og forklare, at som det fremgår af jobplanen, vil ordningen i 2008 og fremefter blive styret efter først til mølle-princippet.
Det vil således være de arbejdsgivere, der først ansøger jobcenteret, der vil stå forrest i køen, når bevillingen skal fordeles.
Bevillingen vil blive udmeldt til de fire driftsregioner, der herefter vil skulle vurdere, om virksomhedernes ansøgninger kan rummes inden for bevillingen, og derfor er der bare at sige til Ikast-Brande: Nu skal I skynde jer.
Thomas Jensen (S), 2008-03-12:
Jeg synes ikke, ministeren har svaret på, hvorfor han lige kom frem til tallet 1.000 i forhandlingerne om jobplanen.
Det er jo sådan, at jobcentrene hvert år skal lave en beskæftigelsesplan, og i den beskæftigelsesplan anfører en lang række af jobcentrene jo, hvor mange voksenlærlingepladser de f.eks. har tænkt sig at iværksætte i løbet af det kommende år.
De har et stort behov for voksenlærlingepladser, og de havde regnet med at kunne iværksætte 50 voksenlærlingepladser i 2008.
Så ser jeg bare sådan lidt rundtomkring på de lidt større kommuner.
Hvis de andre kommuner vil have iværksat mere end 50 pladser, så tror jeg ikke rigtig, at de der 1.000 pladser, som regeringen har afsat, rækker til at opfylde det behov, der er for opkvalificering af arbejdsstyrken.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-03-12:
Det er så i orden.
Justeringen af de supplerende dagpenge i aftalen om jobplanen har flere formål.
Det er en forudsætning for den fleksible danske arbejdsmarkedsmodel, den såkaldte flexicuritymodel, at de arbejdsmarkedspolitiske tiltag løbende vurderes og justeres, så de følger og understøtter udviklingen på arbejdsmarkedet.
Line Barfod (EL), 2008-03-12:
Hvad mener ministeren der bør gøres for at bekæmpe tvangsarbejde og menneskehandel?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-03-12:
Jeg tror, de fleste vil erkende, at vi ikke kan have et system, hvor man permanent kan gå på supplerende dagpenge.
Supplerende dagpenge er selv i Socialdemokraternes optik, da de jo lavede ordningen, en midlertidig ordning.
Det, vi har kunnet konstatere, er, at nogle arbejdsgivere og nogle lønmodtagere har indrettet sig på en permanent situation her, og der må man så bare sige, at vi i en situation med mangel på arbejdskraft altså ikke i Danmark kan have regler, der gør, at det behøver at være en realitet, når folk står fuldtids til rådighed for arbejdsmarkedet.
Og jeg kan forstå, at hr. Bjarne Laustsen synes, at reglerne skal være ens over hele landet.
Derfor gælder det her forslag jo også for hele landet.
Bjarne Laustsen (S), 2008-03-12:
Jeg kan så forstå, at ministeren mener, at man gør det på Læsø; der indretter man sig permanent på supplerende dagpenge.
Når vi har sagt, at vi gerne vil have ens regler for alle, er det jo, fordi vi ved, at der har været det forhold, at hvis man meldte sig ud af en kollektiv overenskomst og ikke havde noget opsigelsesvarsel og den slags ting, f.eks. ovre hos de kristelige, som ministeren holder rigtig, rigtig meget af, så kunne man gå til evig tid på supplerende dagpenge.
Vi har sagt, at der vil vi gerne stille alle lige, det er fint.
Men det var jo ikke det, der var problemet her, for det var jo, at ministeren ville skære i muligheden for, at de, som har et arbejde, og som prøver at finde sig nogle timer, skal ned på mere end halvt niveau i forhold til, hvordan gældende regler har været.
Det her er jo ikke mod arbejdsgiveren.
Der kan være arbejdsgivere, der ikke kan få ting til at hænge sammen, når de ikke har det gode danske fleksible arbejdsmarkedssystem, som vi har kendt hidtil.
Dem straffer man allermest med det her lovforslag.
Det kan jeg selvfølgelig ikke være tilfreds med.
Derfor reagerer jeg også på det.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-03-12:
Jeg vil igen understrege, at vi ikke har afskaffet de supplerende dagpenge.
Vi har lagt den begrænsning, at man inden for en 2-årig periode kun kan modtage supplerende dagpenge i ½ år.
Så kan man i øvrigt genoptjene retten til supplerende dagpenge.
Men jeg synes, at diskussionen er lidt mærkeligt, for hr. Thomas Adelskov sagde før, at Socialdemokratiet var med på at lave en del af begrænsningen i de supplerende dagpenge, nemlig at afskaffe den for de områder, hvor der ikke er opsigelsesvarsel, og hvor man jo løbende ved 13 timers ugentlig beskæftigelse kan optjene 37 timer til den dag, man går på pension.
Så hr. Bjarne Laustsen er jo, kan jeg forstå, altså med på noget at det, regeringen gør.
Jeg vil ikke forpligte fremtidige regeringer på, hvad man kan, og hvad man ikke kan.
Den regering, der måtte sidde på det tidspunkt, må jo vurdere, hvad der er behovet, og det Folketing, der måtte sidde på det tidspunkt, må jo vurdere, hvad behovene i samfundet er.
Jeg synes, at med det, vi oplever nu med 60.000 ubesatte stillinger der skriges efter arbejdskraft, og der er en gruppe mennesker, der står fuldtids til rådighed for arbejdsmarkedet - må det være rigtigt at sige: Jamen der kan man ikke indrette sig permanent på en kombination af deltidsbeskæftigelse og fuldtidsarbejde. Jeg synes jo, at det i øvrigt må være op til den enkelte selv at vælge deltidsbeskæftigelse.
Og der må spørgeren huske på, at der i Danmark i dag er 400.000 mennesker, der har deltidsjob, og at der af dem altså er 30.000, der får supplerende dagpenge, og det er netop dem, som har tilkendegivet, at de gerne vil have et fuldtidsjob.
Der synes jeg, at den begrænsning, vi har lagt for perioden, man kan modtage supplerende dagpenge i, er et rimelig fornuftigt snit.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2008-03-12:
Det, som vi oplever nu, er en stramning af de supplerende dagpenge.
Det, jeg godt kunne tænke mig at få tilsagn om, er, at det bælte, som nu bliver strammet i forhold til hele beskæftigelsespolitikken, også kan løsnes igen, i det øjeblik vi får en anderledes beskæftigelsessituation.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-03-12:
Det er jo enhver regerings forpligtelse løbende at justere lovgivningen sådan, at vi sikrer den maksimale velfærd i det danske samfund.
Det er også netop derfor, at vi i en situation, hvor der er 60.000 ubesatte stillinger, og hvor der er mennesker, der er fuldtidsjobsøgende og modtager supplerende dagpenge, så siger, at det rigtige må være, at man tager de fuldtidsjob, der er.
Derfor justerer vi lovgivningen, og jeg går ud fra, at hr. Damsbo-Andersen er enig i, at det er enhver regerings forpligtelse at sørge for, at hjulene kan køre i et samfund.
Det er også derfor, at vi har taget det her initiativ, ikke afskaffet de supplerende dagpenge, men lagt en begrænsning på den periode, man kan bruge de supplerende dagpenge.
Det er i øvrigt et kendetegn ved den danske arbejdsmarkedspolitik, at vi løbende skal tilpasse den til de konjunkturer, der er, for det er ikke en model, som passer sig selv, om jeg så må sige.
Det er jo en model, hvor vi hele tiden skal justere efter de behov, der er på arbejdsmarkedet, efter samfundsøkonomien og de uddannelsesbehov, der er.
Det vil vi naturligvis også gøre fremover, som vi har gjort det hidtil.
Bjarne Laustsen (S), 2008-03-12:
Nu kan man jo ikke sige noget her i salen, uden at det kan høres, og jeg hørte derfor ministerens bemærkning om, at jeg ønskede et specielt supplerende dagpengesystem på Læsø.
Jeg har sagt, at vi ikke vil have så ringe et system for dagpenge eller supplerende dagpenge, at vores virksomheder jages væk fra f.eks. Læsø og andre udkantsområder, der er hårdt ramt.
Det er ikke bare lige at tilrettelægge en produktion, men også vind, vejr og kvoter og alle mulige andre ting spiller ind.
Der er derfor stor risiko for, at man med den her politik affolker de danske øer, udkantsområderne.
Vi kan diskutere reglerne, men vi ønsker ikke særlig dårlige regler for vores udkantsområder, og det må ministeren jo kunne forstå.
Derfor er det også interessant at få at vide, om vi, hvis det her fører til, at der bliver flere fuldtidsledige, trods alt kunne sige, at man på Læsø, i Hjørring, i Frederikshavn og andre steder, Bornholm osv., er i stand til at skaffe sig et arbejde, selv om det kun er få timer.
Jeg tror, at det, der vil ske nu, er, at incitamentet til at tage fuldtidsarbejde eller bare til at tage et deltidsarbejde vil blive mindre, og at incitamentet til at være fuldtidsledig vil blive langt større med det indgreb, man foretager her, og det vil være konsekvenserne af ministerens forslag - og ikke alt det andet, man står og ævler om.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2008-03-12:
Jeg har hele dagen ligesom kunnet høre, at der mere var et ønske om at tale udenom.
Med hensyn til svaret vil jeg sige, at reglerne om deltid fremkom i en tid, hvor vi havde høj ledighed, og det er jo rigtigt, som ministeren siger, at så var det jo et af de instrumenter, man kunne anvende for at få flere mennesker ud på arbejdsmarkedet og få en tilknytning; så var der mulighed for at få deltidsarbejde med supplerende dagpenge.
Det, der er vigtigt at høre, er så, at det ikke kun er den her udenomssnak, som jeg hører i svaret nu, men at det vil være sådan, når vi på et tidspunkt kommer i en situation - hvis vi gør det - hvor vi er nødt til at justere arbejdsmarkedet igen, at regeringen så også, hvis den ellers har regeringsmagten til den tid, har i sinde at løsne op for den stramning, som man har tænkt sig at foretage ved den finanslov, der nu bliver vedtaget.
Christine Antorini (S), 2008-03-25:
Jeg er sådan set meget enig i de dilemmaer, som fru Marianne Jelved skitserer, for det er jo et svært område.
Men problemet er, at vi ikke bare kan blive ved med at konstatere, at der er de her dilemmaer - og så sker der ikke noget.
Det, vi jo i virkeligheden håber på, er, at den her debat og de her eksempler kunne føre til, at man faktisk nedsatte et udvalg til at kigge på det på tværs.
For der er jo faktisk noget, man kan lære af.
Når f.eks. den radikale ordfører i forhold til sundhedsuddannelserne spørger, om det vil være korrekt, at man fører et sådant eksternt tilsyn - jamen, så kender vi jo forskellige typer af ordninger, f.eks. inden for ejendomsmæglerbranchen.
Der kan man jo skilte med, at man er statsautoriseret, og så kan kunden tage stilling til, at de pågældende lever op til et helt bestemt sæt af retningslinjer; de kan rent faktisk noget.
Man kan også vælge humbugmageren rundt om hjørnet, men han må bare ikke markedsføre sig med, at han er statsautoriseret.
Det samme gælder efterskolerne; de har faktisk et statsligt tilsyn.
Så der er nogle modeller, vi kan arbejde med for at komme videre.
Marianne Jelved (RV), 2008-03-25:
Det er jeg enig med forslagsstilleren i.
Som nu fru Christine Antorini har påpeget med frisøruddannelsen som eksempel, er der problemer med, at de unge misbruges og vildledes i en eller anden forstand.
Det er et regulært problem, som jeg mener at vi skal bidrage til at finde en løsning på.
Det første, jeg tænker på, er selvfølgelig, hvordan man bærer sig ad med at få gjort de unge kritiske i forhold til det uddannelsesvalg, de foretager.
Hvordan kunne man styrke den kritiske holdning, som de skal have til det, de vælger, og til stedet, hvor de vælger at blive uddannet?
Det må selvfølgelig gå igennem Ungdommens Uddannelsesvejledning eller noget i den retning.
Men jeg anerkender, at det formentlig ikke er nok.
Derfor er jeg også enig i, at man bør se på markedsføringen og se, om man kan finde en vej dér.
Det andet problem, som jeg mener der er, er spørgsmålet om de sundhedsområder, der har mere eller mindre selvbestaltede uddannelseslignende forhold.
Vi har ikke i Det Radikale Venstres folketingsgruppe gjort os klart, hvordan vi vil løse det problem.
Men det er noget, vi diskuterer, og vi er indstillet på at prøve at gå ind i en dialog for at se, om vi kan finde en løsning, som ikke fører til stort bureaukrati osv.
Det, jeg synes gør det vanskeligt, er, at man jo dårligt kan forbyde fru Jensen på villavejen i Nørre Snede at åbne en frisørsalon, uanset om fru Jensen ikke har uddannelse til det.
Altså, der er mange af de her ting, der er på kanten af, hvad vi måske kan blande os i.
Men det skal jo ikke føre til, at unge vildledes i deres uddannelsesvalg.
Det, jeg synes er kerneproblemet, når jeg ikke bare kan sige ja til beslutningsforslaget, som det foreligger, er, at meningen er, at Undervisningsministeriet skal varetage tilsyn med private uddannelser og deres kvalitet.
Det vil jeg faktisk advare stærkt imod.
Og hvor er så egentlig skellet mellem det private og det offentlige henne, og hvordan kan man føre et tilsyn med noget privat, som man måske ikke har nogen hånds- og halsret over? Jeg synes, det er et dilemma, og at det er en konstruktion, som jeg synes er rigtig vanskelig.
Så jeg vil meget hellere gå en anden vej med krav om, at man skal deklarere, hvad det er, man yder.
Og det skal kunne stå sin prøve i Forbrugerombudsmandsregi.
Men jeg anerkender, at det er svært.
Henrik Rasmussen (KF), 2008-03-25:
Det er jo ikke nødvendigvis sådan, at man pendler langt væk for at gå til frisør.
Det er én, man kender fra mundtlig omtale og fra de lokale medier osv., og jeg er helt stensikker på - som vi jo også hører fra medier og tv-udsendelser - at de brodne kar bliver fundet.
Folk hører jo også lynhurtigt om det, bl.a. via mund til mund-metoden.
Og det er jo klart, at hvis du går til en frisør, der koster under halvdelen af, hvad det koster alle mulige andre steder, så er der måske et eller andet, du skal være på vagt over for.
Christine Antorini (S), 2008-03-25:
Jeg fornemmer, at vi måske kunne lave en alliance her.
Hvad er det for at svar, den konservative ordfører giver til alle de mange, mange frisørmestre, der driver en rigtig ordentlig virksomhed og gør sig umage med at have praktikpladser, så der kan komme frisørelever, og som har ansat uddannede frisører?
Hvad siger den konservative ordfører til dem, når de kommer og siger: Vi har altså de her fire private frisørskoler, som simpelt hen underminerer vores virksomhed og vores troværdighed?
Henrik Rasmussen (KF), 2008-03-25:
For der er utrolig mange private udbud, hvor tingene rent faktisk fungerer.
Jeg tror, at alle i salen, der hørte det eksempel, som fru Christine Antorini kom med, mener, at det er et eksempel, der helst ikke må forefindes.
Det må ikke forefindes!
Christine Antorini (S), 2008-03-25:
Det, der får mig til at stille et spørgsmål til den Konservative ordfører, var bemærkningen om, at det ville indskrænke muligheden for at drive erhvervsvirksomhed, hvis der var et uvildigt tilsyn med kvaliteten af de private uddannelser.
Nu er det sådan, at nogle af dem, som jeg har haft tættest dialog med om det her og har fået eksempler fra, faktisk er arbejdsgiversiden.
Det er Håndværksrådet som paraplyorganisation for bl.a. Danmarks Frisørmester Forening.
Det, som de oplever, er en fuldstændig utilstedelig konkurrenceforvridning, der fremmer et helt lukket kredsløb med piger, der betaler for en uddannelse, men som i virkeligheden bliver brugt som gratis arbejdskraft til at klippe kunder - og som ikke engang får en uddannelse.
Det betyder, at de rigtig gode frisørmestre faktisk får undermineret dels deres kundeunderlag, dels troværdigheden til deres branche, fordi der er et sådant alternativt såkaldt kursusmarked.
Jeg vil derfor bare spørge, om det ikke skaber lidt af et dilemma for den konservative ordfører, at det faktisk er arbejdsgiversiden selv, der siger, at det her indskrænker deres mulighed for at være rigtig gode udbydere på markedet.
Henrik Rasmussen (KF), 2008-03-25:
Alene ud fra overskriften på dette beslutningsforslag blev jeg helt bekymret for, om de private udbydere af uddannelser har helt frit spil.
Det mener jeg vil være en væsentlig indskrænkning i muligheden for at drive erhvervsvirksomhed inden for netop undervisning, da forslaget indebærer, at de private uddannelser skal leve op til kvalitetskravene for de offentligt regulerede og tilskudsberettigede uddannelser.
Og det vil jo altså sige, at de private uddannelser lige pludselig kommer på samme niveau som de offentlige uddannelser.
Vi Konservative støtter, at private har mulighed for at tilbyde og udbyde uddannelser, som det offentlige ikke kan eller ikke vil udbyde.
Der er en mulighed for selv at finde ud af, om en uddannelse er offentlig eller privat, og det kan man som nævnt gøre på uddannelsesguiden.dk.
Men det kræver naturligvis en vis form for mistanke til en uddannelse, for at den røde lampe blinker.
Det skyldes selvfølgelig helt forkert markedsføring, og det duer ikke.
Derfor er jeg også glad for, at undervisningsministeren vil undersøge, om Forbrugerombudsmanden finder anledning til at udarbejde retningslinjer for nogle af de private uddannelser, som måske læner sig alt for meget op ad det offentlige uddannelsessystem og derved giver indtryk af faktisk også at være en offentlig, kompetencegivende uddannelse.
Derudover ønsker Socialdemokraterne med forslaget at indføre en autorisationsordning for uddannelser, hvor der sker en direkte berøring af andre mennesker.
Jeg må ærligt indrømme, at jeg ikke rigtig kan forestille mig en sådan ordning.
For det første skal sundhedsmyndighederne løbende følge med i, hvilke uddannelseskriterier der er, og hvilke fag, der rent faktisk omhandler specielt hudpleje osv. For det andet mener jeg også, at det er vigtigt, at man har tillid til de mennesker, som man lader sig behandle af.
Der er jeg fuldstændig enig med fru Malou Aamund i, at man bør undersøge markedet, inden man laver nogle ting.
Det er vel frivilligt, om den enkelte ønsker at lade sig frisere eller farve af en autoriseret eller ikkeautoriseret frisør.
Jamen i virkeligheden er der jo mange, som hjemme lader deres mor klippe sig, men de har en gryde på hovedet.
Det er der jo ikke nogen lov imod.
Det er et spørgsmål om at have tillid til andre mennesker, også når man lader sig behandle.
Det tror jeg er meget, meget vigtigt at have med.
På den baggrund kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte dette forslag.
Malou Aamund (V), 2008-03-25:
Nu virker det, tak.
Ordføreren sagde, at hun gerne ville spørge frisør Gun-Britt, om de brugte arbejdskraft fra de 1-årige uddannelser.
Jeg vil så sige, at ordføreren i virkeligheden ikke behøver at gøre sig den ulejlighed, for jeg var hos frisør Gun-Britt her i påsken - den her snak begynder efterhånden at blive mere og mere privat - og der spurgte jeg faktisk om det, for jeg havde jo hele min lektiemappe med fra udvalget og sad og læste om det her.
Da sagde de, at de havde haft nogle elever fra den her uddannelse, som ikke havde kunnet det samme som dem fra de ordinære uddannelser, og så havde de haft en enkelt, som havde været hamrende god, og som havde suppleret med nogle kurser i London og nu drev sin egen selvstændige virksomhed oppe i Nordjylland.
Min pointe er - ikke så meget for at fortælle om mit eget frisørforbrug - at sige, at jeg tror, vi skal passe på, at vi ikke har et meget unuanceret billede af, hvad det er for nogle kandidater og folk, der kommer ud fra de her uddannelser, for der er sikkert nogle, som ikke kan særlig meget, men der er nok også indimellem nogle, som er dygtige og kvalificerede.
Så det er bare en appel til, at det ikke bliver meget sort-hvidt.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-03-25:
Jeg vil starte med at sige til De Konservatives ordfører, at jeg nu nok tror, at der er mange, der ikke har et nært forhold til deres frisør.
Enhedslisten støtter forslaget.
Det gør vi primært på grund af intentionen; hvordan man så konkret udarbejder en løsning på de her problemer, kan man diskutere.
Det vil være velgørende at få ryddet op i junglen af private såkaldte uddannelser, der i værste fald udnytter menneskers naivitet med henblik på en hurtig gevinst.
Det vil være et fremskridt, at der strammes op på de her uddannelsers markedsføring, og at vi får et større overblik over det uigennemskuelige marked for private uddannelser, også på sundhedsområdet.
Vi vil også gerne tilføje, at det vil være oplagt at følge det her op med en styrkelse af de ordinære uddannelser, for de mange private uddannelsestilbud er i vores øjne også et tegn på, at det offentlige uddannelsessystem ikke fungerer godt nok.
For nylig fik vi bekræftet, at videnskabsministeren ikke har det fjerneste ønske om at gribe ind over for det vildtvoksende marked for korte eksamensrettede kurser i forbindelse med de videregående uddannelser.
Også her er der tale om en jungle, som man meget, meget let kan fare vild i, og også her er det et signal om, at det fælles offentlige uddannelsessystem er under pres fra private udbydere, der ofte lover meget mere, end de kan holde.
Alt i alt tegner der sig et billede af et udsultet uddannelsessystem og en regering, der ikke ønsker at tilføre de nødvendige ressourcer, og man kan så spekulere over, om udviklingen med flere private tilbud er en tilsigtet effekt af regeringens politik eller ej.
Vi vil gerne en helt anden vej, vi ønsker en udvikling, hvor de offentlige uddannelser og den offentlige sektor i det hele taget lever op til folks forventninger, så man ikke kan blive presset ud i løsninger, som ingen kan være tilfredse med.
Men vi ønsker selvfølgelig også at undgå, at jungleloven hersker på det private marked for såkaldte uddannelser, og derfor kan vi altså også støtte forslaget fra Socialdemokraterne.
Vi vil i øvrigt også gerne takke Socialdemokraterne for at have rejst den her debat i Folketingssalen, og jeg håber da meget, at der vil være villighed fra salens side, til at man kan arbejde videre med intentionerne bag forslaget, også selv om det skulle vise sig, at der ikke er opbakning til det konkrete forslag.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-03-25:
Nu er det jo sådan, at jeg er sendt i byen, fordi vores ordfører ikke kan være her i dag, og jeg er egentlig sendt herop for at sige, at vi ikke kan støtte forslaget på den måde, det er udformet.
Jeg lagde mærke til de eksempler, som kom på bordet her, og jeg ved jo også selv, at man nu næsten både kan blive journalist og forfatter på 3 uger.
Så jeg synes, der ligger en hel del i, hvad forslagsstillerne har af bekymringer på det her område.
Jeg håber virkelig, at man under udvalgsarbejdet kan finde en model, som ikke kræver det bureaukrati, som jeg ser for mig, når jeg ser indholdet i selve forslaget.
Jeg synes, det er meget rimeligt, at man inddrager markedsføringsloven; jeg synes også, at man kan inddrage Forbrugerombudsmanden.
Der findes andre eksempler, som det også er blevet nævnt her, som man måske kunne skele til.
Så jeg synes da, at det ville være positivt med et udvalgsarbejde, som kunne løse lidt af det her, men på samme tid at vi ikke skal have 40 mand i alle kontroludvalg om hver frisørsalon.
Så vi kan ikke støtte forslaget med de detaljer, som er i fremsættelsen, men er meget positive over for at få en varedeklaration på det her område.
Malou Aamund (V), 2008-03-25:
Jeg er fuldstændig enig.
Vi er tilbage ved, at humlen ved det her er et markedsføringsspørgsmål, så det er jo noget af det, vi må kigge på i udvalget, og vi må også få dokumenteret, hvad omfanget af det her er.
Det er også et tilbagevendende spørgsmål, for vi er jo reelt ikke klar over, hvor stort det her problem er.