runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-12-11:
Tak for spørgsmålet.
For der er ikke nogen, der producerer olier ud over på det illegale marked, og derfor er det her en meget ulykkelig situation.
Og derfor synes jeg også, at kan man kigge på noget om magistrel fremstilling af olier i Danmark, er man nået et langt skridt videre.
For så er det apotekere, der står bag det, og det er læger, der ordinerer noget, de står inde for de gerne vil ordinere, og vi kan få det koblet op på registrering, på dokumentation og på forskning.
Det er Socialdemokraternes ønske, at det må være det, der snart bliver situationen.
Men det er jo slet ikke det, der er lagt op til med det her beslutningsforslag fra Alternativet, vil jeg sige til fru Stine Brix.
Det her er et spørgsmål om, at Alternativet vil have, at praktiserende læger skal kunne udskrive rå cannabis.
Sophie Løhde (V), 2015-12-11:
Den gør selvfølgelig indtryk på mig, og det er også derfor, at jeg i min tale i dag fremhæver, at der jo i Danmark findes en række godkendte lægemidler, der indeholder aktive stoffer fra cannabis.
Jeg har et meget pragmatisk syn på det her.
Jeg står ikke og siger: Nej, vi vil ikke medicinsk cannabis.
Jeg siger bare, at når det gælder patienternes sikkerhed, synes jeg, at de principper, som alle Folketingets partier plejer at hylde og stille sig i spidsen for, selvfølgelig også skal gælde på det her område – i kombination med at vi skal gå forskningsvejen, i kombination med at vi skal kigge på, om vi udnytter de muligheder, der er i dag, godt nok.
Det er det, jeg er åben over for – men med patientsikkerheden for øje.
Flemming Møller Mortensen (S), 2015-12-11:
Se, nu bevæger vi os over i noget, der har med retspolitik at gøre, og det er i og for sig ikke sundhedspolitik.
Jeg har sagt her i dag, og det har været ud fra min holdning som sundhedsordfører, at jeg meget gerne ser andre og nye produkter på markedet, men jeg har ikke sagt noget om den illegale ramme i forhold til rå cannabis, for det er en lovgivning, som ligger hos vores retsordførere og hos justitsministeren, og derfor vil jeg bare sige til fru Stine Brix, at jeg ikke har nogen yderligere kommentarer til det.
Jeg ønsker for patienter, som har symptomer, og som har en sygdom, at de skal have den bedste behandling, men det skal være en underbygget behandling, og det skal være en dokumenteret behandling.
Det mener jeg er et grundlæggende princip i hele vores lægemiddeladministration i Danmark.
Torsten Gejl (ALT), 2015-12-11:
Ministeren siger, at hun tager patientberetninger meget alvorligt.
Jeg har en søn på seks år, som jeg konstant må sige nej til, fordi jeg er for træt.
Mine smerter er uudholdelige.
Det er f.eks. et helvede bare at få tøj på.
Samtidig ved jeg, at et enkelt sug af en joint får smerterne til at gå væk.
Det er hårdt, at det gør mig kriminel, hvis jeg blot vil have det bedre,« siger Carsten Wu Sønderskov.
Hvordan forholder ministeren sig til den patientberetning?
Josephine Fock (ALT), 2015-12-11:
Der er noget, jeg har lidt svært ved at forstå i ministerens argumentation.
Det virker jo, som om ministeren forestiller sig, at Alternativet nu åbner fuldstændig op for det sorte marked.
Det er jo ikke det, der ligger i Alternativets forslag, og det tror jeg også ministeren er bekendt med.
Det, vi jo lige præcis åbner op for, er alle de data, vi har fra patienter, der i dag rent faktisk går på det sorte marked.
Jeg er sikker på, at ministeren har fået lige så mange mails, som vi andre har fået, efter det her beslutningsforslag er fremsat, fra patienter, der lige præcis siger til os: Hvor er vi glade for, at I fremsætter det her beslutningsforslag, fordi behandlingen lindrer, og fordi vi kan mærke, at det gør godt for os at få den her behandling, og fordi vi kan mærke, at vi slipper for spasmer.
Der er alle mulige patienter, der skriver og siger, at det her er en fordel.
Jeg har uendelig svært ved at forstå, at ministeren så ikke vil være med til at lovliggøre det ved et 3-årigt forsøg, hvor vi så lige præcis får undersøgt og får verificeret, at patientsikkerheden kommer i fokus, og så vi får lovliggjort den behandling, som rigtig mange af de her patienter modtager ulovligt i dag.
Sophie Løhde (V), 2015-12-11:
Mig bekendt findes der ikke i Danmark godkendte lægemidler, som ikke lever op til de krav, vi stiller til lægemidler i Danmark i forhold til sikkerhed for dokumentation og kvalitet.
Det er der jo en klar grund til, nemlig patientsikkerheden.
At vi ikke skal godkende lægemidler i Danmark, hvor vi ikke har fornøden dokumentation for virkningen af de lægemidler, er det klare udgangspunkt og har været det, siden vi i Danmark fik lægemiddelloven, jeg tror, det var i 1975.
Derfor siger jeg også, at når det gælder områder, hvor vi savner viden, hvor vi gerne vil have mere viden, skal vi jo gå forskningsvejen, og vi skal også f.eks. kigge på, om de muligheder, det nævnte jeg også i min tale, der er i forhold til magistral fremstilling, er udnyttet godt nok, som de er i dag.
Det er nogle af de ting, som jeg meget gerne vil invitere til en drøftelse af med Folketingets partier.
Liselott Blixt (DF), 2015-12-11:
Nu er det jo i hvert fald sådan, at vi har utrolig mange lægemidler – jeg kan bare nævne benzodiazepiner – som er afhængighedsskabende, hvor vi har en lægemiddelindustri, der faktisk gør folk afhængige af lægemidler.
Det, vi taler om, er altså medicinsk cannabis til nogle af de mest syge mennesker.
Ministeren var også inde på, at der ikke findes forskning, og jeg undrer mig lidt over det, for det er jo meget nemt, når man slår op, at se, at der ligger noget videnskabelig evidens på, at cannabis kan være beroligende, appetitstimulerende og smertestillende.
Der er tyske studier, der viser, at det nedsætter sklerosepatienters kramper og muskeltilstande.
Er det noget, hvor man bare siger, at der ikke findes noget?
Vi har jo diskuteret det her i mange år.
Det gjorde vi også med lægeordineret heroin, og alligevel kom vi til en erkendelse af, at det her var noget, der kunne gøre gavn for nogle mennesker.
Er det slet ikke noget, ministeren tænker over, når man nu går ind til sådan et forslag her og ser på, hvordan vi kan gøre det bedre for de patienter?
Sophie Løhde (V), 2015-12-11:
Jeg tror, vi alle sammen tager patienternes beretning om positive effekter ved medicinsk cannabis alvorligt.
Og hvad er det så, Alternativet foreslår?
Det er jo, at vi lige præcis på det her område skal se bort fra det, vi gør på alle andre områder, når vi snakker om patienternes sikkerhed, nemlig stiller krav til den nødvendige viden om kvaliteten, sikkerheden og effekten af produkterne, foruden viden om dosering og bivirkninger ved produkterne.
Med andre ord er Alternativets forslag, at vi skal sænke barren for patienternes sikkerhed betydeligt.
Det er jo også baggrunden for, at Lægeforeningen opfordrer Folketingets partier til ikke at vedtage beslutningsforslaget fra Alternativet, hvortil jeg har bemærket, at selv Alternativet ikke engang bakker rigtigt op om det beslutningsforslag, man har fremsat, fordi man nu vil noget andet.
Det siger jo også noget om, at der er behov for, at vi måske lige drøfter det her en anelse mere grundigt, i stedet for at kaste os ud i et eller andet hovsaprojekt, hvor vi fraviger alle andre principper, som vi plejer at hylde her i Folketingssalen på sundhedsområdet.
Derfor appellerer jeg til, at Folketingets partier sætter sig sammen og drøfter det her seriøst og ikke gambler med patienternes sikkerhed.
Nu tror jeg, det er ordføreren fra Dansk Folkeparti, der bidrager til skræmmebilleder.
Jeg sagde i min tale, at medicinsk cannabis kan forstås på to måder.
Den ene del er jo den rå cannabis i form af tørret plantemateriale, og den anden er den, hvor det er godkendte lægemidler, der indeholder aktive stoffer fra cannabis, der bruges i medicinsk øjemed.
Der er der en række lægemidler, der er godkendt i Danmark, som bruges i vores sundhedsvæsen, hvor jeg mener at man sagtens bør kunne diskutere, om der også er tilstrækkelig viden om de lægemidler, som er godkendt, i forhold til de læger, der eventuelt skal ordinere dem til deres patienter.
De ting vil jeg da meget gerne diskutere.
Men medicinsk cannabis kan forstås på de to måder.
Liselott Blixt (DF), 2015-12-11:
I ministerens tale kom ministeren med et skræmmebillede, som også har gjort den her debat i de seneste år til en debat om: Hedder det her fri hash, eller hedder det medicinsk cannabis?
Ministeren siger, at hvis vi legaliserer medicinsk cannabis er det det samme som at sige, at så legaliserer vi cannabis.
Så vil jeg gerne høre ministeren: På et tidspunkt gjorde vi det legalt at få lægeordineret heroin, men er det blevet sådan i dag, at man kan få heroin frit på gaden?
Sophie Løhde (V), 2015-12-11:
Jeg er enig i en række af de ting, som ordføreren nævner her.
Mig bekendt slog Innovationsfonden midlerne op i februar måned 2015, altså midlerne fra forskningsreserven, de 35 mio. kr., der er afsat bl.a. til forskning i brug af medicinsk cannabis.
Jeg kunne godt have tænkt mig, at der blev igangsat endnu flere lægevidenskabelige forsøg om effekten af cannabis i medicinsk øjemed, for det er jo på den måde, at vi kan sørge for at få tilvejebragt den nødvendige videnskabelige dokumentation for, at cannabis eventuelt virker som behandling af mennesker med en given sygdom.
Så et klart ja til det, der, som jeg også fremhævede i min tale, hedder ja til mere forskning, til at blive klogere på det her område.
Og det er noget af det, jeg også synes der er relevant for partierne at drøfte videre, frem for som sagt bare med bind for øjnene at give sig i gang med at give patienterne noget, mens vi fuldstændig fraviger alle andre fundamentale principper i vores sundhedsvæsen, hvad angår krav til kvalitet, sikkerhed og effekt.
Stine Brix (EL), 2015-12-11:
Det betragter jeg det som en invitation, som jeg i hvert fald gerne tager imod, i forhold til at drøfte, hvordan vi kommer videre.
Det er jo helt korrekt, at Folketingets partier blev enige om at åbne op for, at der kunne forskes i medicinsk cannabis i forbindelse med forskningsreserven for 2015, og at der ikke kom nogen ansøgninger.
Jeg kan oplyse ministeren, at vi i udvalget spurgte Rigshospitalets forskere om det.
De havde slet ikke hørt om den mulighed, og det er jo dybt beklageligt, at der findes forskere, som havde endog flere projekter og også kunne berette om kollegaer, der havde projekter om medicinsk cannabis, men ingen havde fået noget at vide om, at den mulighed eksisterede.
Nu står man så over for at skulle finde nogle penge til de forskningsprojekter, man er i gang med nu, og det kunne jo være et sted at starte, at vi i Folketingets partier satte os sammen og fandt ud af at tilvejebringe et finansieringsgrundlag for den forskning.
Sophie Løhde (V), 2015-12-11:
Det er rigtigt, at der er nogle lande rundtom i verden, herunder nogle delstater i USA, hvor man trods den utilstrækkelige dokumentation for virkningen har tilladt anvendelsen af almindelig, rå cannabis til medicinsk brug.
De landes erfaringer har ikke givet væsentlig ny dokumentation for effekten af almindelig, rå cannabis på mennesker, men er det det samme, som at vi ikke følger de landes erfaringer?
Nej, dem følger vi tæt.
Det er noget af det, Lægemiddelstyrelsen gør.
Der er også i nogle lande indført en ordning, hvor f.eks. produkterne fra Bedrocan kan ordineres af læger via tilladelse.
Det har man gjort i bl.a Finland.
De landes erfaringer skal vi bruge og inddrage, og vi skal gøre det ud fra en præmis om videnskabelig dokumentation og dermed også ud fra, at vi sætter patientsikkerheden højest.
Vi skal også kigge på, om vi i Danmark udnytter de muligheder, der er, f.eks. for magistrelle lægemidler, godt nok, som det er i dag?
Det er jo en af de veje, man kan gå, hvis man gerne vil videre ad det her spor på et seriøst grundlag – for så sker det inden for nogle sikre rammer.
Det er det, jeg stiller mig til rådighed for i Folketinget; det er sådan set med en udstrakt hånd.
Josephine Fock (ALT), 2015-12-11:
Men det er jo præcis det, Alternativet opfordrer til.
Det er, at vi skal have en tilladelse til, at vores patienter derude, som vi ved bruger de her stoffer ulovligt i dag, kan gøre det lovligt, samtidig med at vi får undersøgt hele området.
Jeg synes faktisk, at det ville være et rigtig, rigtig godt lovgivningsarbejde, hvis vi kunne få sat det i værk.
Det er jo derfor, Alternativet har brugt tid på at lytte og finde ud af, hvordan vi helt præcis formulerer det her, så vi får alle de her ting med.
Det synes jeg faktisk er det, der ligger i det her beslutningsforslag i dag, som jeg kan høre rigtig mange partier bakke op om.
Så jeg har nok svært ved at forstå, hvorfor ministeren sår tvivl om, hvad det er, der ligger i beslutningsforslaget.
Det synes jeg er rimelig klart.
Torsten Gejl (ALT), 2015-12-11:
Rigtig mange meget syge mennesker sidder i dag og håber på, at det vil gå rigtig, rigtig godt for det her forslag.
I Israel, i Finland, i Italien, i Tyskland, i Tjekkiet og i Canada og i flere amerikanske stater tilbyder man medicinsk cannabis, så selv om vi måske mangler evidens i Danmark, er der jo gode erfaringer fra andre lande.
Flere begynder ligefrem selv at producere det.
Tror ministeren virkelig, at disse lande, som altså ikke er bananrepublikker, men lande, vi normalt sammenligner os med, vil fortsætte med at tilbyde medicinsk cannabis til deres egne borgere og landsmænd, hvis det ikke havde en virkning?
Sophie Løhde (V), 2015-12-11:
Vi lytter til patienterne og dermed det, de gerne vil, nemlig at vi sørger for at undersøge det nærmere.
Det gør vi ved at gå forskningens vej.
Den vej, som Liberal Alliance er fortaler for, er, at man spørger: Hvorfor lader vi ikke lægerne gøre det.
Hvorfor tror Liberal Alliance, at Lægeforeningen skriver til alle Folketingets partier og klart fraråder, at vi stemmer for beslutningsforslaget?
Jeg synes jo, at man skal læse det brev fra Lægeforeningen.
May-Britt Kattrup (LA), 2015-12-11:
Jeg hører ministeren sige, at det er vigtigt, at vi lytter til patienterne, men hvordan lytter man til patienterne, hvis man afskærer dem fra muligheden for det, som rigtig mange har vist at de gerne vil?
Det er jo ikke os politikere, som skal udvikle produktet.
Det er jo ikke os, der skal stå og producere det, så vi giver bare mulighed for, at læger og apotekere kan bestemme indholdet af de her produkter.
Det er dem, der sikrer kvaliteten; det er jo ikke, fordi vi som politikere skal gøre os kloge på det.
Vi skal bare give dem muligheden.
Sophie Løhde (V), 2015-12-11:
Jeg lytter bestemt til patienterne og også til deres beretninger om positive effekter ved brug af medicinsk cannabis.
Det tager jeg meget alvorligt.
Jeg synes også, det er et område, hvor vi har behov for mere forskning.
Jeg konstaterer også samtidig, at der i dag findes en række godkendte lægemidler med aktive stoffer fra cannabis, og som dermed lever op til det, der er kravene i vores sundhedsvæsen, nemlig at de har været afprøvet i kliniske forsøg, og at der er en videnskabelig dokumentation for effekt, sikkerhed og kvalitet.
Det er det, der er afgørende for mig, når vi skal tilbyde patienterne noget i det offentlige sundhedsvæsen, nemlig at vi har viden om sikkerheden, kvaliteten og effekten af produkterne, for det er det, der har en betydning for, hvor højt vi sætter patientsikkerheden.
Er det det samme, som at der ikke er grund til at blive klogere på det her område og dermed lytte til patienterne?
Nej, det er det bestemt ikke.
Det synes jeg vi skal gøre, og vi skal dermed også tage deres beretninger alvorligt på et seriøst sundhedsfagligt grundlag.
May-Britt Kattrup (LA), 2015-12-11:
Tak for det, og tak til ministeren.
Synes ministeren ikke, at det er inddragelse af patienter at lytte til alle de patienter, der hver dag køber cannabis til selvmedicinering for at udholde deres daglige smerter?
De er bare nødt til at købe det på det kriminelle marked.
Er det ikke inddragelse af patienter at lytte til dem, og er det ikke til gavn for patientsikkerheden, at man sørger for, at de kan købe de her produkter kontrolleret og ud fra et kendskab til indholdet og kvaliteten, i stedet for at de som nu bare må gå ud og købe produkterne uden egentlig at vide, hvad de indeholder?
Sophie Løhde (V), 2015-12-11:
Det er for mig rimelig klart, at man foreslår, at vi her i dag fraviger alle de principper på sundhedsområdet, vi normalt hylder på tværs af Folketingets partier, nemlig at vi stiller krav til kvaliteten i sikkerheden og effekten af produkterne, der gives til patienterne.
Det synes jeg er et vigtigt princip at holde fast i.
Så appellerer jeg samtidig også til, at man bruger de muligheder, der i dag er for – og det tror jeg måske ikke altid er synderlig belyst i debatten – at give de lægemidler, som er godkendt, og som indeholder aktive stoffer fra cannabis, og hvor vi altså har testet alle de her ting, og hvor vi har en sikkerhed for og viden om, hvad det er, vi giver til patienterne.
Der er jo en række af dem, der er godkendt og dermed kan gives til patienterne i Danmark.
Jeg siger også samtidig, at det her er et område, hvor der er behov for mere viden og mere forskning, men det er bare ikke det, Alternativet foreslår.
Man foreslår at sænke barren for patienternes sikkerhed betydeligt i forhold til de standarder, vi ellers har i vores sundhedsvæsen.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-15:
Men jeg tror ikke, jeg dengang fandt, at det var noget stort problem.
Jeg følte mig på ingen måde moralsk forarget på skatteborgernes vegne over, at der var den mulighed.
Og man kan sige, at hvis ikke der havde været den mulighed, havde det måske betydet, at det speciale ikke var blevet skrevet færdig, for huslejen forsvinder jo ikke, fordi man har 2 måneders orlov.
Der er jo en masse faste udgifter.
Nu er fru Rikke Hvilshøj en meget pligtopfyldende dame, så hun havde såmænd nok fået det skrevet færdig alligevel.
Men der kunne da godt være andre, som dermed fik en mulighed for at færdiggøre deres speciale.
Og så kan man spørge: Skal vi gøre det vanskeligere for studerende at stille op til en kommunalbestyrelse, eller skal vi ikke gøre det vanskeligere?
Det er jo også noget, jeg synes vi skal have en drøftelse af.
Jamen altså, jeg er ikke så afvisende, som Enhedslisten gerne vil have mig til at være
Der kan sagtens være situationer, hvor det ikke er rimeligt, at man hæver løn to steder, og så skal man kun hæve løn det ene sted.
Og der kan også være andre situationer, hvor en kortere orlovsperiode kan være rimelig.
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-15:
Det synes jeg da også lyder som en god idé, men spørgsmålet er jo, om det er rimeligt, at det så sker sådan, at man modtager et vederlag for noget arbejde, men ikke udfører i den pågældende periode.
Det gør man jo altså ikke andre steder.
Så når ordføreren nu i hvert fald via det her eksempel har været opmærksom på det, hvorfor har ordføreren så ikke tidligere taget initiativ til at rejse den her diskussion?
Der bliver jo sagt, at nu er der nedsat en kommission, og derfor vil man ikke kigge på det nu.
Jeg synes bare, at der, når vi diskuterer de her ting, altid, som jeg var inde på før, er gode undskyldninger.
Det synes jeg.
Derfor kan man spørge sig selv, hvorfor det – uden at fremhæve mig selv – altid er Enhedslisten, der skal tage de her sager op.
Hvorfor bliver de aldrig taget op, når man bliver opmærksom på dem, og når det drejer sig om politikeres privilegier?
Jesper Kiel (EL), 2015-12-15:
Nu kan jeg forstå på ordføreren, at det kan være rimeligt nok at hæve løn to steder, selv om man kun er det ene sted – at man f.eks. her på Christiansborg bare kan tage fri, hvis man kan blive clearet, og så kan man sidde ovre i byrådet et eller andet sted og passe sine pligter der.
Og det er sådan set bare det, vi prøver at fremføre.
Det er rigtigt, at man kan finde nogle eksempler på, at der skal være en eller anden efteruddannelsesmulighed for kommunalpolitikere.
Men kan vi ikke blive enige om, at det ikke er rimeligt, at et byråd skal betale for, at man arbejder et andet sted, fordi man simpelt hen ikke har tid til at være til stede, f.eks. hvis man skal i Folketinget, eller hvis man pludselig har meget travlt på sit arbejde?
Så tjener man jo også nogle penge, og så er det vel ikke rimeligt, at det er kommunen, der skal betale for, at man tager fri fra sin tjans i byrådet.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-15:
Der har været ganske, ganske få.
En af dem, jeg kan huske, var fra min partifælle Rikke Hvilshøj, som skulle færdiggøre sit speciale og dermed tog 2 måneders orlov for at få skrevet sit speciale færdig.
Jeg tror, det var første gang, jeg hørte om muligheden.
Og man kan sige, at der måske er andre folketingsmedlemmer, som har været evighedsstudenter, og som måske skulle have gjort det samme, så de havde fået papir på det, de havde læst.
Jeg synes sådan set, det var udmærket, at hun fik den mulighed for at hellige sig sit speciale i en begrænset periode på 2 måneder, så hun fik færdiggjort sit studie.
Susanne Eilersen (DF), 2015-12-15:
Men ordføreren må jo give mig ret i, at når der så kommer en stedfortræder ind i de 3 måneders orlov, skal den stedfortræder have samme løn, som den, som vedkommende er inde som afløser for, får, og derved får kommunen eller regionen jo en dobbelt udgift i de måneder.
Synes ordføreren, det er passende, at skatteborgerne skal betale den ekstra løn, der er i de der orlovsperioder?
Pelle Dragsted (EL), 2015-12-15:
Ordføreren har jo, som ordføreren også selv fremførte, en del erfaring på bagen som byrådspolitiker.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-15:
Det første må jeg give taleren ret i, for ja, sådan er reglerne, ligesom der også skal betales to lønninger, hvis man skal på barselsorlov, eller hvis man er syg.
Hvis man vil have orlov for at passe døende slægtninge osv., skal der også betales to lønninger.
Sådan er det jo.
Spørgsmålet er, om det også er rimeligt i de situationer, vi taler om her.
Jeg tror måske, at man i mange kommunalbestyrelser kan være lidt for flink med at bevilge orlov, altså at man ikke går ind og spørger til, om den orlovsgrund, der angives, nu også er reel.
Nu tror jeg, at Dansk Folkeparti vil blive rigtig, rigtig overraskede, hvis jeg siger, at ja, det synes vi vil være helt rimeligt.
Nej, det er ikke noget, vi har aktuelle planer om at indføre.
Jeg gør bare sådan stilfærdigt opmærksom på, at hvis man gerne vil have mennesker, som altså har et fuldtidsarbejde, til at deltage aktivt i kommunalpolitik, og hvis det ikke kun skal være et spørgsmål for folk, der har forladt arbejdsmarkedet, så er det altså også vigtigt, at der er mulighed for, at man kan passe sit arbejde, samtidig med at man sidder i kommunalbestyrelsen.
Og der kan det altså være, at man kan have et legitimt behov for en orlov.
Hvis det så medfører en indtægtsnedgang i de måneder og man så kommer i nogle dilemmaer, så synes jeg, det er noget, vi skal tage alvorligt.
Og jeg synes ikke helt, at man kan sammenligne det med en flaskedreng i Brugsen, der har travlt med lektierne.
Susanne Eilersen (DF), 2015-12-15:
Tak for det.
Det, der sådan lige fik mig til at tage ordet, var det der med fritidsjob.
Jeg har to sønner, der studerer, og der skal jo nogle penge til, især hos den ene, som bor i Aarhus og også skal have råd til en lejlighed der.
Jeg tror da også, at han ville være glad for, at han kunne få løn, selv om han ikke passede sit fritidsjob.
Mener ordføreren, at alle dem, der i dag har fritidsjob, og så i en periode har lidt for mange lektier, f.eks. studerende, også stadig væk skal have den tilsvarende løn, de får, ved det fritidsjob de har?
Jan E. Jørgensen (V), 2015-12-15:
Som folketingspolitiker kan man tage orlov uanset grunden, og så længe man har lyst.
Det ved jeg ikke om jeg egentlig synes er rimeligt.
Så lad os nu tage en drøftelse, hvor vi kigger på tingene i sammenhæng, altså både kigger på, hvordan orlovsmulighederne skal være – skal der måske være to slags orlov, altså en betalt orlov og en ikkebetalt orlov, eller skal muligheden for betalt orlov helt forsvinde? – og på vores barselsregler, som jo sådan set også er mere gunstige, end de er for mange andre.
Skal de også ændres?
Lad os kigge på det i sammenhæng og ikke bare vedtage de her hovsaløsninger.
Jesper Kiel (EL), 2015-12-15:
Jamen vi håber i så fald, at der kan komme det ud af den melding, at man ikke som princip synes, at der skal kunne hæves løn to steder, selv om Venstre jo praktiserer det i vidt omfang ved at have dobbeltmandater.