runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Holst (V), 2016-05-19:
Nu skal vi jo ikke forsøge at snakke os fra hinanden, men da ordføreren et par gange har refereret til et Venstrefinanslovsforslag, vil jeg bare lige stilfærdigt sige for at sikre, at vi er enige, at både ordføreren for Enhedslisten og ordførere for alle andre partier er enige i, håber jeg, at det bedste, vi kan gøre, for at undgå enkeltsager, der falder skævt ud, som det rigtigt er blevet påpeget, jo netop er, at vi ser tingene i en helhed, herunder på økonomien, men også ser på, hvilke grænsetilfælde der opstår, når man piller ved en lovsamling.
Derfor vil jeg spørge, om ordføreren ikke er enig i, at det er meget godt, at vi også får en afgrænsende og en økonomisk vurdering af det her område –
og lad nu finanslovsforslaget fra fortiden ligge, for jeg spørger til det fremadrettede.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-05-19:
Og det er også sådan med hensyn til de forslag, vi i Enhedslisten fremsætter, at vi er helt enige i, at finansieringen ikke skal svæve i det blå.
Selvfølgelig skal man kunne påpege, hvor pengene skal hentes.
Selvfølgelig skal man altid passe på med at kigge tilbage efter fortidens synder, men det er kun et udtryk for en ærgrelse over, at der er udviklingshæmmede borgere, der i år ikke kommer på ferie, og som sidste år ikke kom på ferie, fordi der har været en langsommelighed i den her sag.
Så det skal tages som udtryk for, at jeg synes, det er en uretfærdighed over for borgerne, at det har været trukket så meget i langdrag.
Men jeg er enig i, at det altid er godt at få belyst de økonomiske konsekvenser af forslag.
Carl Holst (V), 2016-05-19:
Den ærgrelse deler jeg, men lad os så glæde os over, at vi nu med den forhåbentlig efterfølgende vedtagelse af beslutningsforslag B 190 kommer i gang med det.
Og så kan vi jo alle sammen undre os over, at det ikke er sket før.
Men det skal man passe på med – lad os kigge fremad.
Rune Lund (EL), 2016-05-19:
Det er nemlig rigtigt: De løber stærkt, og de gør et godt stykke arbejde; uden dem ville det slet ikke fungere.
Men hvis vi hiver fat i en rundspørge, som Dansk Sygeplejeråd har lavet – også i 2015 – blandt 2.000 medlemmer, viser det sig, at ikke mindre end 51 pct. af de adspurgte oplever, at muligheden for at løse kerneopgaven på et fagligt forsvarligt niveau ofte eller altid er under pres.
Hvis det er et retvisende billede af, hvordan sygeplejersker oplever hverdagen, altså at 51 pct. oplever, at muligheden for at løse kerneopgaven på et fagligt forsvarligt niveau ofte eller altid er under pres, har vi så ikke et kæmpeproblem?
Jacob Jensen (V), 2016-05-19:
Jo, det er rigtigt, hvis det virkelig er sådan, og det kan man jo lægge meget i, altså hvordan det føles, det er jo en subjektiv vurdering.
Jeg anerkender – og det tror jeg også jeg har understreget, både i de spørgsmål, jeg har stillet, og i min indledning – at der bliver gået til den, om jeg så må sige, blandt medarbejderne, absolut, og det tror jeg også alle herinde anerkender, men min pointe er bare, at det jo ikke er et spørgsmål om at sige til de ansatte, at de nu nødvendigvis skal løbe endnu stærkere.
Og så får vi jo også frigivet nogle ressourcer, ved at vi bl.a. har indgået den aftale, som har gjort, at den medicinprisernes himmelflugt, som vi vel har været vidne til, nu er stoppet.
Så det er jo nogle af de ting, og så er der ovenikøbet også den tilførsel af, kan man sige, sådan helt cool cash på finansloven fra sidste år på 2,4 mia. kr. Når det er lagt sammen, skulle det gerne gøre, at det billede, som hr. Rune Lund henviser til, bliver bedre med årene.
Rune Lund (EL), 2016-05-19:
Det er jo rigtigt, at der er blevet tilført midler.
Men mængden af arbejdsopgaver er jo steget endnu hurtigere og endnu mere, end der er blevet tilført midler, og det er jo derfor, vi i dag befinder os i en situation, hvor der bliver lavet en masse, produceret en masse, givet en masse behandlinger, lavet en masse operationer, men hvor de ansatte simpelt hen ikke kan følge med mere.
Jacob Jensen (V), 2016-05-19:
Men jeg synes ovenikøbet også, det er vigtigt at få slået fast, at det jo ikke er sådan, at udviklingen så går i stå anno 2016, og at alt så er frosset fast.
For selvfølgelig vil der fremadrettet være nye muligheder – også teknologiske muligheder – for, at man kan tilrettelægge tingene anderledes, og at man får stillet supersygehuse til rådighed med de nye funktionaliteter og arbejdsgange, der ligger i det.
Så på den måde udvikler tingene sig jo hele tiden.
Derfor kan man jo ikke bare sige, at fordi noget er presset i dag, skal man låse alting fast og så bruge nogle flere penge.
Man skal selvfølgelig udvikle tingene, og det vil man jo også fortsat gøre i de kommende år, og godt for det.
Peder Hvelplund (EL), 2016-05-19:
Jeg vil da gerne starte med at kvittere for, at ordføreren anerkender, at der bliver løbet rigtig stærkt ude på sygehusene i dag, og at de ansatte leverer et kæmpestort stykke arbejde.
Det, jeg bare ikke helt kan forstå, er: Når jeg hører ordføreren, er det, som om der ligger en eller anden forventning om, at hvis vi ikke hele tiden stiller krav om yderligere effektivisering, er der sådan en iboende kraft hos de ansatte, der gør, at de gerne vil være ineffektive.
Det er jo ikke den holdning, der er.
Alle mennesker vil jo gerne løse deres opgaver så effektivt og så fagligt forsvarligt som muligt.
Det, der er problemet nu, er jo bare, at vi får flere og flere meldinger ind om, at det faglige niveau ikke kan løftes.
Altså, vi ser et højere antal af genindlæggelser.
Vi ser tidligere udskrivninger fra sygehusene, fordi liggetiden bliver forkortet.
Vi ser, at der hele tiden bliver stillet krav om øgede effektiviseringer, som gør, at de ansatte bliver nødt til at gå på kompromis med deres faglighed.
Burde det ikke få nogle alarmklokker til at ringe?
Det er jo fint, at de fysiske rammer bliver forbedret, men skulle man ikke også se på at forbedre de økonomiske rammer, sådan at fagligheden kunne øges, og sådan at man faktisk kunne opnå en større effektivitet den vej rundt?
Jacob Jensen (V), 2016-05-19:
Det lyder næsten, som om Enhedslisten er modstander af, at man gør tingene mere hensigtsmæssigt, altså øger produktiviteten.
Det er jeg ikke modstander af.
Men det afhænger selvfølgelig af, hvordan man øger produktiviteten, og det skal selvfølgelig foregå på et fagligt forsvarligt niveau, sådan at vi hele tiden sikrer, at kvaliteten i det produkt, der bliver leveret, er bedst mulig.
Det er jo det, det drejer sig om efter min vurdering.
, jævnfør min indledning.
Derfor er det bare, jeg forholder mig til, at det handler om mere end den økonomiske ramme.
Den økonomiske ramme er vigtig, og den bliver øget, og det er vi glade for, men det handler også om de fysiske rammer og dermed de muligheder, som medarbejderne har for netop at kunne øge produktiviteten og få deres faglighed bedre i spil i stedet for billedlig talt igen at løbe hurtigere og hurtigere, men løbe i den forkerte retning.
Peder Hvelplund (EL), 2016-05-19:
Min pointe er bare, at dem, der har allerbedst forstand på, hvordan man løber i den rigtige retning, sådan set er de ansatte.
De får ikke større trang til at løbe i den rigtige retning af, at vi hele tiden stiller øgede krav, så de bliver nødt til at gå på kompromis med deres faglighed.
Det er jo de meldinger, vi får.
Det er jo de meldinger, Dansk Sygeplejeråd får, når de spørger rundtomkring.
Det er det, lægerne melder ind om.
Det, de melder ind om, er, at man efterhånden bliver nødt til at gå på kompromis med fagligheden, og er der noget, der går ud over effektiviteten og kvaliteten i sundhedsvæsenet, så er det, hvis vi går på kompromis med fagligheden.
Der bliver man da nødt til at anerkende at de økonomiske rammer også har en betydning.
Jacob Jensen (V), 2016-05-19:
Jamen det anerkender jeg så absolut også, og derfor glæder jeg mig også over, at de økonomiske rammer er blevet bedre med denne finanslov under denne regering.
Så jeg ser det her som en kombination, og jeg vil bare sige, at jeg intet problem har med den produktivitetsfremgang, som regionerne har leveret i de senere år.
Den glæder jeg mig faktisk over, det er faktisk rigtig flot, og det kvitterer jeg for.
Jeg noterer mig også bare, at produktivitetsfremgangen selvfølgelig skal gå hånd i hånd med fagligheden og med, at der skal være et kvalitetsstempel på de resultater og det produkt, der bliver leveret.
Det synes jeg sådan set netop med de investeringer, vi lægger op til – supersygehusene kombineret med en øget økonomisk ramme, hvad det angår – er en god kombination.
Men selvfølgelig skal vi da lytte til, hvad medarbejderne siger – med hr. Rune Lunds bemærkninger in mente – og det synes jeg faktisk også vi gør.
Rune Lund (EL), 2016-05-19:
Jeg vil gerne læse et citat op fra den video her i forbindelse med mit spørgsmål til ordføreren.
En jordemoder siger: »Det er søndag morgen, klokken er halv otte.
Jeg er på vej hjem fra min aftenvagt.
Det vil sige, jeg kunne ikke gå hjem.
Nu har jeg haft otte timers overarbejde.
Nu skal jeg hjem og sove.
Og så møder jeg klokken 15 igen.
Det er ikke ynk eller klynk.
Det er simpelthen min hverdag.«
Er det også sådan et eksempel på, at folk ikke har rigtig travlt, selvom de beskriver, at de har travlt?
Er det også et eksempel på, at der er de rette økonomiske ressourcer til at varetage opgaven?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-05-19:
Det er – i hvert fald hvis det har stået på over lang tid – formentlig et eksempel på en arbejdsplads, der ikke er ordentligt ledet, og som burde være ledet bedre.
Hvis der er tale om en kortvarig ting, kan det godt accepteres, og det kan godt være fornuftigt.
Sådan er det på alle arbejdspladser – i perioder kan tingene spidse til, og så er der behov for, at medarbejderne giver en ekstra hånd og også arbejder over, men hvis det er langvarigt, er der et ledelsesproblem på den arbejdsplads.
Rune Lund (EL), 2016-05-19:
Nu kan jeg så afsløre, at de jordemødre, som medvirker i den her video, som virkelig gik viralt i oktober sidste år, oplever, at det her er en permanent tilstand.
Hvis det nu er en permanent tilstand, som de her jordemødre mener at det er, mener hr. Ole Birk Olesen så, at det kun er et spørgsmål om, at der kunne være lidt bedre ledelse, eller mener hr. Ole Birk Olesen også, at det her f.eks. er et område, hvor det simpelt hen er et problem, at der ikke er nok ressourcer?
René Christensen (DF), 2016-05-19:
2,4 mia. kr. synes vi sådan set i Dansk Folkeparti er forholdsvis mange penge.
Og det er selvfølgelig også derfor, at formanden for regionerne, som har forhandlet den på plads, er tilfreds med, at de har fået et så stort beløb.
Der er så ingen tvivl om, at det også er regionerne, der skal være med til at fordele de midler, selvfølgelig inden for de rammer, der er.
En del af midlerne er nemlig også målrettet kræftområdet osv. osv., og det klarer man ude i regionerne.
Jeg tror ikke, der er nogen, der sidder her i Folketingssalen i dag og har et billede af regionerne for år 2017 , og forespørgslen går jo på det fremadrettede.
Man har fået et markant løft i regionerne til netop sundhedsområdet.
Benny Engelbrecht (S), 2016-05-19:
Jeg er faktisk lidt i tvivl, om det spørgsmål skal forstås sådan, at Enhedslisten anerkender eller ikke anerkender, at der er en mulighed for at foretage effektiviseringer.
Umiddelbart, som jeg hørte det, lyder det faktisk, som om man anerkender, at der er områder, hvor man godt kan gøre tingene mere effektivt end i dag.
Kan ordføreren bekræfte det?
Peder Hvelplund (EL), 2016-05-19:
Ja, det kan jeg sagtens bekræfte.
Der er da områder, i og med den teknologiske udvikling gør, at der er nogle områder, hvor man kan lave en mere effektiv behandling.
Problemet i dag er jo, at det ikke er det, man måler ud fra.
Det, man måler ud fra, er, at man lægger et fast krav ind om, at personalet skal løbe hurtigere, man skal yde mere, uanset om der findes teknologiske løsninger, eller uanset om man kan organisere tingene bedre.
Det er jo det, der er hele problemet, nemlig at de ansattes arbejdsforhold ikke bliver taget alvorligt, og at de ikke er medbestemmende, i forhold til hvad det er for nogle effektiviseringer, man kan lave.
Benny Engelbrecht (S), 2016-05-19:
En ting kan man i hvert fald være helt sikker på, og det er, at hvis man i den proces ikke også har en politisk beslutningstagen, som er relativt tæt på de funktioner, hvor det foregår relativt tæt på borgerne, så vil der i hvert fald være en endnu større grad af rigiditet i det her.
Derfor er det jo i virkeligheden et meget godt eksempel på, hvorfor regionerne ikke skal afskaffes, og at man skal erstatte det med professionelle bestyrelser.
Rune Lund (EL), 2016-05-19:
Ordføreren vil gerne tale om, at de ansatte gør det godt – det er jeg enig i.
Men jeg synes, at ordføreren overhovedet ikke anerkender, at de rammer, som de ansatte har for at udføre deres arbejde, i øjeblikket ikke er tilfredsstillende, og at det har en betydning for kvaliteten.
I en rundspørge, som Dansk Sygeplejeråd lavede blandt sine medlemmer i 2015, svarer hele 82 pct. af de godt 750 adspurgte sygeplejersker, at de inden for den seneste måned har oplevet, at borgere er blevet udskrevet fra hospital til eget hjem, før de var færdigbehandlet.
Og det er så efter den enkeltes vurdering.
Er det ikke et blandt mange eksempler på, at vi har et sundhedsvæsen, som ikke hænger sammen, forstået på den måde, at man fra politisk side ikke har givet de ansatte de optimale betingelser for at levere den helt optimale service til borgerne?
De ansatte vil gerne, men de kan ikke, fordi politikere som hr. René Christensen ikke vil indse, at de rammer, som et flertal herinde er villige til at tilvejebringe, ikke er gode nok.
René Christensen (DF), 2016-05-19:
Jeg skal ikke gøre mig til læge.
Det er jo ikke sådan, at det er sygeplejerskerne, der udskriver patienterne – det er lægerne, der gør det.
Og jeg har ikke lægefaglig kompetence til at sige, om patienter bliver udskrevet for tidligt eller ej – det skal jeg ikke gøre mig til dommer over.
Jeg vil bare sige i forhold til det om rammerne, at nu tager man fat i de her ting omkring udskrivelse af patienter, men jeg synes der er andre områder, som egentlig er langt mere interessante.
Det er f.eks. psykiatriområdet.
Der har vi set, at der er nogle ret store udfordringer, bl.a. også med færre sengepladser og andet.
Det synes vi er en meget vigtig diskussion i Dansk Folkeparti.
Altså, de her diskussioner, som man prøver at tage op her, synes jeg sådan flagrer lidt.
Der er jo også udfordringer i det her system – det anerkender vi – men skulle man så ikke indkredse dem lidt i stedet for at gå efter det hele og se, om medarbejderne kan udfylde deres rolle?
Vi mener faktisk, at medarbejderne gør et rigtig godt stykke arbejde, og at de udfylder deres rolle.
Rune Lund (EL), 2016-05-19:
En del af formålet med den her debat i dag er jo også med konkrete eksempler ude fra virkelighedens velfærd at vise, at det har betydning, hvis man fra politisk hold ikke leverer de rette rammer.
Så vil hr. René Christensen i det mindste ikke anerkende, at sygeplejerskerne selv siger, at der er problemer med at levere den optimale service til borgerne, fordi rammerne simpelt hen ikke er til stede?
René Christensen (DF), 2016-05-19:
Hvis man skal lave en rundspørge om, hvornår patienterne bliver udskrevet, så skal man vel spørge lægerne, som udskriver patienterne, altså sådan må det vel være.
Det er sådan set helt fair, at det er en meget lille gruppe, der har svaret.
Jeg mener, at det var 750, der var blevet spurgt, og en del af dem havde så svaret.
Det er jo sådan, at jeg ikke på nogen måde kan gå ind i den lægefaglige del her fra Folketingets talerstol.
Jeg vil bare sige, at det er lægerne, der udskriver patienterne til eget hjem eller til kommunen.
Og jeg vil sige, at der har vi sådan set også en helt anden udfordring, nemlig hvordan kommunerne nogle gange får taget imod de her patienter.
Det mener jeg også er en vigtig dagsorden.
Det er ikke, fordi der er nogle dagsordener, der ikke er vigtige i det her, men lige den eksakte situation, som bliver omtalt her, har jeg meget svært ved at kommentere, da det er lægerne, som udskriver patienterne.
Peder Hvelplund (EL), 2016-05-19:
Nu kan jeg forstå på ordføreren, at han kerer sig meget om de ansattes vilkår, og det synes jeg da er rigtig positivt.
Nu er det jo ikke så lang tid siden, at vi havde nogle eksempler fra svangregangen på Odense Univeritetshospital, hvor nogle ansatte var brudt grædende sammen, og nogle måtte arbejde op til 18 timer i træk.
Arbejdstilsynet overvejede faktisk at lave et strakspåbud på arbejdspladsen, fordi arbejdsvilkårene var så pressede, som de var.
Hvis Dansk Folkeparti og hr. René Christensen kerer sig så meget om de ansattes vilkår, hvorfor tror hr. René Christensen så, at de får bedre arbejdsvilkår, ved at man skærer yderligere ned på et område, der er så presset?
René Christensen (DF), 2016-05-19:
Jeg kan bare sige, at med den aftale, der blev lavet med regionerne for 2016, blev der tilført 2,4 mia. kr. til regionerne.
Det er sådan set et faktum, og i forhold til den aftale, der blev lavet, og de ting, Bent Hansen sagde efter den aftale, så må man sige, at han var godt tilfreds.
Han fik lidt mindre, end han gerne ville have haft, men som han sagde var det en rigtig, rigtig god aftale, også for regionerne.
Jeg synes da, man også skal anerkende, når to parter mødes og laver en aftale.
Og når begge parter synes, man har lavet en god aftale, som regionerne gjorde, fordi de fik tilført markant ekstra midler, så er vi selvfølgelig rigtig glade for, at det lykkedes i den første finanslov, som vi var en del af.
Peder Hvelplund (EL), 2016-05-19:
Nu er det sådan set ikke så meget Bent Hansens forhold, jeg kerer mig om.
Det er sådan set mere de ansattes, og det var også det, ordføreren tidligere gav udtryk for.
Og når vi hører, hvordan virkeligheden er ude i sundhedsvæsent, så lyder det – det hører man både fra de indlagte patienter og de ansatte – at der ydes en fabelagtig god indsats.
Men de oplever bare, at de er pressede ud over al rimelighed.
Og det er både, når man spørger de ansatte og patienterne.
Vil ordføreren så ikke anerkende, at den eneste måde at løse det problem på, uanset hvad ordføreren og Bent Hansen måtte mene er en god løsning, er at tilføre flere midler?
For det er udtryk for, at der er mangel på ressourcer i sundhedsvæsenet.
Jeg vil gerne fortsætte lidt i samme spor, for jeg vil høre ordføreren, om ordføreren ikke er enig i, at når man rejser et fuldstændig fast, rigidt krav om produktivitet, effektivitetsstigninger på 2 pct. om året, så får det nogle konsekvenser.
Vi kan jo se, at der er 51 pct. af sygeplejerskerne, som giver udtryk for, at de ikke kan løse deres opgaver på et fagligt tilfredsstillende niveau.
Når vi oplever, at de skal levere 30 pct. mere på den samme tid som for 10 år siden, er det jo også udtryk for en udvikling.
Når vi oplever, at antallet af genindlæggelser stiger, fordi de patienter, der bliver udskrevet fra sygehusene i nogle tilfælde ikke er færdigbehandlet, altså når det gælder ældre medicinske patienter, er det vel udtryk for, at der er et ekstremt højt pres.
Kunne Socialdemokraterne så ikke være enige i, at i stedet for at vi bare lægger et fast krav på 2 pct.s effektivitetsstigninger hvert år, kunne man se på: Er der nogle områder, hvor der er behov?
Er det nødvendigt at lægge så rigidt et krav?
Det er da muligt, der er nogle steder, hvor man kan gøre det bedre, hvor det kan lade sig gøre at levere det samme på en mere effektiv måde,
men var det ikke bedre at lægge det ud til personalet, så personalet også fik en større opfattelse af at have medbestemmelse over egne forhold?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-05-19:
Hvis det er permanent eller bare langvarigt, er det et eksempel på, at der bliver ledet for dårligt, for sådan skal det ikke være.
Ledelse er også at allokere ressourcer mellem forskellige områder i en region, og her er det så muligvis sådan, at ledelsen burde sætte flere ressourcer af til den her indsats, hvor der tilsyneladende ikke er ressourcer nok, og til gengæld må ledelsen nedprioritere andre områder.
Johannes Lebech (RV), 2016-05-19:
Jeg synes, at spørgeren begynder at være polemisk morsom, for selvfølgelig kan det ikke det.
Jeg vedkendte mig jo også den argumentation, der ligger.
Læg lige mærke til, at det er en folkelig argumentation.
Man har svært ved at forstå, at der skal købes så dyre jagerfly, når vi på andre områder siger, at der er få ressourcer.
Folkeligt set er det meget vanskeligt at forklare det her, men det betyder jo ikke, at jeg ikke som politiker står ved mine forpligtelser internationalt.
Vi er medlem af NATO, og derfor må vi i et rimeligt omfang have et dansk bidrag til vores deltagelse i NATO-alliancen.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-05-19:
Tingene kommer lidt væk fra emnet, men det må vi takke Enhedslisten for.
Når hr. Johannes Lebech siger, at det er svært at forklare, at man bruger penge på jagerfly, når det måske nogle steder opfattes sådan, at der ikke er penge nok til sundhedsvæsenet, vil jeg bare opfordre hr. Johannes Lebech til at sige til disse mennesker, der ikke kan forstå det, at Danmark i forhold til landets størrelse osv. yder et forholdsvis lille bidrag til NATO's fælles forsvarsbudget, også målt som procent af BNP, i forhold til hvad andre lande gør.
Det er forklaringen på, at vi i hvert fald ikke så godt kan gå meget længere ned, og vi bliver nødt til at yde sådan cirka det samme bidrag.
Johannes Lebech (RV), 2016-05-19:
Jeg kan garantere hr. Ole Birk Olesen for, at jeg deltager i de debatter, også i de folkelige debatter.
Men jeg anerkender, at det folkeligt er virkelig vanskeligt at forstå det her.
Det gør ikke debatten lettere for politikerne, men selvfølgelig skal politikerne tage den og turde tage den.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-05-19:
Vi har jo igennem et folketingsår rigtig mange debatter, hvor Enhedslisten synes, der skal bruges flere penge på ting og sager.
Det er nærmest Enhedslistens eksistensberettigelse at sige, at der skal bruges flere penge.
Det er sådan en automatting.
For tiden bliver disse debatter jo krydret med, at man bare skal tage pengene fra jagerfly, og det er også det, som hr. Rune Lund har gjort i dag – tag bare pengene fra de der jagerfly.
Nu er det jo sådan, at vi er medlem af NATO, og man skal betale et vist kontingent for at være medlem af NATO, man skal bidrage til det fælles forsvar.
Det kan man selvfølgelig godt lade være med, hvis man ønsker, at Danmark skal udmeldes af NATO, og derfor er mit spørgsmål til hr. Rune Lund: Er det Enhedslistens ønske – for jeg kan faktisk ikke huske det – at Danmark skal udmeldes af NATO, så vi ikke længere behøver at betale vores kontingent der?
Rune Lund (EL), 2016-05-19:
Jeg kan bekræfte, at Enhedslistens politik er, at hvis vi fik muligheden for en udmeldelse af NATO, en militær blok, som bidrager til militarisering, som bidrager til frygtelige og katastrofale krige rundtomkring i verden, vi så det f.eks. i Afghanistan, så er det Enhedslistens politik, at vi helt bestemt skulle gøre det.
Det vil jo netop også frigive midler til andre ting, f.eks. sundhedsvæsenet, som vi diskuterer i dag.
Jeg har det sådan, at når bombefly koster 1 mia. kr. pr. stk. – bombefly, som kun kan bruges til at flyve ud i verden og slå mennesker ihjel – så ville jeg faktisk hellere bruge de penge på vores sundhedsvæsen, hvor vi kan bruge præcis de samme penge på ikke at slå mennesker ihjel, men rent faktisk at redde liv og skabe et bedre liv for de mennesker, som har brug for et sundhedsvæsen her i Danmark.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-05-19:
Jeg kan så glæde hr. Rune Lund med, at vi har muligheden for at melde os ud af NATO, det er ikke noget tvangsfællesskab.
Jeg går ud fra, at hvis der er et simpelt flertal her i Folketinget for, at Danmark skal meldes ud af NATO, kan vi gøre det.
Men jeg vil spørge hr. Rune Lund om noget: Er det Enhedslistens forestilling, at det forsvar, som Danmark ville skulle have uden for NATO-alliancen, ville være billigere end det forsvar, vi kan nøjes med at have inden for NATO-alliancen?
Har f.eks. Sverige et billigere forsvar, end Danmark har, og er det Enhedslistens forestilling, at Danmark kunne have et billigere forsvar?