runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Høegh (V), 2011-12-21:
I mandags havde vi tre folketingsmedlemmer, der er valgt på Lolland-Falster, besøg i vores kaffeklub.
Vi havde sammen med vores respektive fødevare- og energiordførere fået besøg af repræsentanter fra vores to sukkerfabrikker, 15 repræsentanter af tillidsfolk, arbejdsledere og 3F's repræsentanter i området.
På Lolland-Falster går det ikke sådan ikke lige fortræffeligt på alle områder.
3F-repræsentanten kunne fortælle, at på Lolland-Falster er arbejdsløsheden i 3F 15,7 pct., og samtidig er der lavet en beregning, der viser, at sukkerproduktionen med afledte aktiviteter er en af de mest arbejdsintensive fødevareproduktioner, vi har her i landet, der er bl.a. meget transport.
Den har en arbejdspladseffekt på mellem 3.000 og 4.000 arbejdspladser.
Prøv at forestille jer, hvad mangel af 3.000-4.000 arbejdspladser på Lolland-Falster vil betyde for arbejdsløshedsprocenten i 3F. Jeg skal bare gøre det helt kort og sige, at vi har fået forklaringerne – vi har nemlig hørt rigtig meget i debatten i dag – om, at man bare kan bruge noget ny teknologi.
De to virksomheder kan spare 20 pct. af deres NOx-udledning, hvis de investerer 150 mio. kr.
En sådan investering tager et sted mellem 2 og 3 år.
Der skal laves miljøvurdering, der skal arbejdes med tilladelser, og man skal sælge CO2-kvoter til energileverandørerne.
Dem, der er med i energiforhandlingerne, ved, hvad det her handler om.
Så der er altså ikke nogen hurtige løsninger her, blot fordi man udsætter et halvt år.
Det gjorde i hvert fald indtryk på os, at de her tillidsrepræsentanter stillede to spørgsmål, inden de gik.
Hvorfor er det lige vores arbejdspladser, der skal sikre, at finansloven hænger sammen?
Hvor er respekten for de arbejdspladser, som betyder så meget for os?
Birgitte Josefsen (V), 2011-12-21:
Jeg hæfter mig ved skatteministerens udtalelser om det her lovforslag.
Han siger, at lovforslaget er kommet på bordet for at fremme sundheden, og at man vægter sundhed frem for arbejdspladser.
Jeg synes, at man skal prøve at sætte sig ned og forholde sig til, hvad der kommer ud af det her forslag.
Hvis man skal følge de beregninger, som Skatteministeriet har leveret til os, betyder det, at hver dansker får et liv, der bliver 9½ minut længere.
9½ minut længere.
Jeg synes, at man skal sætte sig ned og stille sig selv spørgsmålet: Hvad er vigtigst, at lægge år til livet eller liv til årene?
For vi ved jo også, at de, der ikke kan få en plads på arbejdsmarkedet, ofte er i den situation, at de føler sig udstødt og marginaliseret og dermed får et kortere liv.
Altså, deres liv forringes, fordi de ikke har en plads på arbejdsmarkedet, og derfor lever de kortere tid.
Vi ved også, at NOx ikke stopper ved landegrænserne.
Så har man sådan set
ikke opnået noget som helst.
Man har forringet livet for de mange, som ikke vil få en plads på arbejdsmarkedet.
Man får sådan set ikke noget som helst ud af den her afgiftsforhøjelse, fordi arbejdspladserne flytter ud af landet, men NOx vil stadig væk passere vores landegrænser, og NOx-udsivningen vil være nøjagtig den samme, som den der er i dag.
Jeg synes, at skatteministeren skal sætte sig ned og forholde sig til, om det her er måden at føre erhvervspolitik og sundhedspolitik på.
Og jeg kan sådan set også konstatere, at der heller ikke er ret mange ud i kongeriget Danmark, der synes det.
Derfor vil det være rigtig fornuftigt at tage en meget, meget lang juleferie, fordi det koster arbejdspladser hver eneste dag, vi sidder herinde og vedtager forslag fra regeringen.
Peter Christensen (V), 2011-12-21:
Regeringen sidder samtidig og forhandler med Folketingets partier om en energiaftale, hvor vi alle sammen har en målsætning om at få omstillet fra fossile energikilder til grøn energi – en omstilling, som er dyr, og som også vil ramme mange af de samme virksomheder.
Derfor er den her NOx-afgift – hvis man har den holdning, at der er en grænse for, hvor store udgifter man kan lægge på dansk erhvervsliv, som skal kunne konkurrere med landene omkring sig – jo isoleret set med til, at der er mindre, man kan gøre i forhold til en energiaftale.
Derfor har vi også fra Venstres side bedt regeringen om at vente med en endelig vedtagelse af det her lovforslag, så vi kunne se det i en sammenhæng med energiforhandlingerne.
Det lader til, at regeringen ikke ønsker at lytte til det, Venstre har bedt om.
Frank Aaen (EL), 2011-12-21:
Det er da vist spørgeren, der ikke hører efter, hvad jeg svarede før, efter at jeg har læst høringssvarene.
Altså, hele erhvervslivet brokker sig, hver eneste gang vi kommer med en afgift, også selv om det bare er for at retlede dem – det gælder alle erhverv.
Jeg har været her i mange år efterhånden, og jeg ved ikke, hvor mange virksomheder jeg efter sigende skulle have været med til at lukke.
Hvad angår gartnerierhvervet, er der ingen tvivl om, at de har gode muligheder for at omstille til energiformer, som er mindre NOx-forurenende, og at de f.eks. kan overgå til fjernvarme og dermed kan undgå at betale en højere afgift eller i hvert fald undgå at betale det meste af den højere afgift, de vil komme til at betale, hvis de bare fortsætter NOx-udledningen.
Det, der er formålet med det hele, er jo, at vi får nedbragt NOx-udledningen og forureningen fra gartnerierne.
Så skal de såmænd nok også leve videre – det vil jeg tro – og sørge for ordentlige fødevarer til danskerne.
Esben Lunde Larsen (V), 2011-12-21:
Tak for det.
Nu er det jo altid dejlig nemt, når man kan have råderet over andres pengepung, og det er jo også det, ordføreren her tydeligt giver udtryk for.
Men ordføreren forholder sig ikke til den konsekvens, at der flytter gartneriarbejdspladser ud af landet, og ordføreren forholder sig heller ikke til den konsekvens, at danske forbrugere som følge af det her kommer til at få ringere fødevarer, kommer til at få fødevarer produceret under dårligere, miljøbelastende forhold, fordi produktionen flytter udenlands.
Vi har set tidligere eksempler omkring mælkeproduktion, og nu kan vi så komme til at se det omkring gartneriproduktion.
Tager ordføreren ikke fødevaresituationen alvorligt i forhold til danske forbrugere?
Så der er både et spørgsmål omkring miljøbelastningen og et spørgsmål omkring fødevaresikkerheden.
Frank Aaen (EL), 2011-12-21:
Jeg kan jo i hvert fald sige, at hvis man ikke går foran, følger de jo ikke efter – i hvert fald ikke af den grund.
Og al erfaring viser, at når nogle lande går foran, er det med til at inspirere andre lande, men når der er lande, og her må jeg jo beklageligvis nævne et land som USA, som hele tiden er fodslæbende, så er Kina og Brasilien også fodslæbende, og derfor får vi ikke nogen aftaler globalt set, der for alvor gør noget ved luftforureningen.
Det viser meget godt det, der også lige er sket i Durban, nemlig at lande skal gå foran for at få resten af verden til at gå i den rigtige retning.
Det var den ene ting.
Den anden ting var gartnerierne.
Det ser ud, som om gartnerierne er nogle af de virksomheder, der har de bedste muligheder – nu har de fået et halvt år ekstra – for at forbedre deres NOx-udledning.
I stedet for at bruge forurenende, lokale energikilder hvorfor så ikke bruge noget af det mest energieffektive, nemlig fjernvarme.
Jeg er da kun glad for, at det gartneri har fundet ud af, at det nok er en god idé at fremme overgangen til fjernvarme.
Esben Lunde Larsen (V), 2011-12-21:
Tak for det.
Hvad så, hvis andre lande ikke følger efter?
Hvad så?
Nu var vi i samråd i går aftes, hvor ordførerens partikammerat talte om en imaginær verden.
Jeg ved ikke, om det også er en imaginær verden, ordføreren lever i.
Men hvis vi eksempelvis tager konsekvensen af NOx-afgiften for gartneribranchen, hvor der er omkring 10.000 arbejdspladser, som sikrer, at danske forbrugere får højkvalitetsfødevarer i Danmark, hvad vil der så ske for dem, når vi får en øget NOx-afgift?
Ja, de har allerede varslet, at de må flytte arbejdspladser ud af landet.
Derfor vil jeg også gerne spørge ordføreren, om ordføreren tror, vi får bedre fødevarer til danske forbrugere, ved at fødevareproduktionen flytter ud af landet med andre grænseværdier til følge, og om vi får et mere miljøvenligt produceret fødevaremarked til danske forbrugere, da vi jo kommer til at importere flere fødevarer, når danske fødevarevirksomheder må flytte ud af landet.
Frank Aaen (EL), 2011-12-21:
I debatten her er det blevet fremstillet, som om regeringens og Enhedslistens fornemste mål skulle være at lukke arbejdspladser.
Kunne vi ikke prøve at komme op på et lidt højere niveau?
Skulle det være nogens formål at lukke arbejdspladser?
Jeg vil gerne sige helt åbent, at fra Enhedslistens side er vi gået ind i det her forslag ud fra tre ting.
Den første ting er, at vi gerne vil være med til at skaffe nogle penge, efter at den tidligere regering sammen med Dansk Folkeparti har tømt pengekassen, foræret pengene væk til de rigeste her i samfundet og på alle mulige måder misrøgtet landets økonomi.
Så det var nødvendigt at finde nogle steder, hvor man kunne finde nogle penge at putte tilbage i kassen, og derudover bruge nogle af pengene til at skabe mere velfærd og til at sørge for, at der kom mere gang i beskæftigelsen, hvilket jo med de tal, vi lige har fået, bliver mere og mere nødvendigt, nemlig at bruge nogle penge til at øge beskæftigelsen i det her land, fordi arbejdsløsheden stiger og stiger meget dramatisk.
Den andet ting er omsorg for erhvervenes konkurrenceevne.
Der er nemlig ikke nogen som helst tvivl om, at hvis det er sådan, at man gør noget på energiområdet, kommer med afgifter på det område – selvfølgelig afvejet, man kan ikke bare komme med hvad som helst, men afvejet – så viser det sig, at det giver en bedre konkurrenceevne for erhvervslivet.
Det gør det direkte, for når man med en afgift tvinger virksomhederne til at spare på deres energi, så får de en bedre konkurrenceevne, oven i købet i en periode, hvor man i resten af verden ikke er ret god til at spare på energien.
Så betyder det, at vi presser dansk erhvervsliv til at spare på energien og forureningen, en bedre konkurrenceevne sammenlignet med andre lande, som bare bliver ved med at bruge energi på den gammeldags manér.
Det er i virkeligheden indirekte med til at give det samlede erhvervsliv en konkurrenceevneforbedring.
Derudover ligger der i Enhedslistens og regeringens finanslovforslag jo ideer til, hvordan man igangsætter arbejde, som også f.eks. fremmer vedvarende energi, som fremmer energibesparelser, og den form for målrettede investeringer, som private virksomheder selvfølgelig tager op, giver også beskæftigelse og konkurrenceevne, ingen tvivl om det.
Og derfor er der brug for, at der er lande, der internationalt går foran for at sikre en nedbringelse af forureningen.
Det gælder både CO2, NOx og andre former for ikke mindst luftbåren forurening.
Og det er det, vi arbejder for også med det her lovforslag, nemlig at Danmark går foran og er med til at inspirere andre lande til at gå i samme retning for at nedbringe den samlede globale forurening.
Det er også en målsætning.
Så der er altså tre målsætninger for os i det her, og det syntes jeg lige der var brug for at sige i afslutningen af en debat, hvor så mange har haft travlt med at sige, at vi bare gik efter at nedlægge arbejdspladser.
Mike Legarth (KF), 2011-12-21:
På vegne af Det Konservative Folkeparti skal jeg en gang til her ved tredjebehandlingen gøre opmærksom på, at vi er totalt modstandere af NOx-afgiften.
Vi har forsøgt at bekæmpe det her lovforslag, siden det blev præsenteret i finanslovforslaget, det røde finanslovforslag, og det har vi, fordi det helt grundlæggende forringer konkurrenceevnen for dansk erhvervsliv.
Vi har haft ministeren i samråd, vi har haft deputationer af virksomheder, der har givet deres besyv med og forklaret om de konsekvenser, som det her vil få.
Vi er jo i en tid, hvor vi er mere udsatte end nogen sinde, med hensyn til om danske virksomheder kan bevares i Danmark, om vi kan tiltrække de virksomheder, vi gerne vil, og med hensyn til at de job, vi har, måske ikke kan blive her, og at vi i hvert fald slet ikke kan skabe nye job.
Det er altså meget vigtigt for den tryghed, der skal til, for at vi kan skabe den optimisme, det opsving og den vækst og gang i hjulene, vi har så meget brug for, og der virker det her lovforslag lige i hjertekulen.
Vi har hørt, selv fra 3F, som jo må være en meget attraktiv høringspart for rød blok, at bare for gartneribranchen vil det her betyde, at der forsvinder 2.500 arbejdspladser, så det er i tusindvis af arbejdspladser, der sættes på spil.
Jeg kommer selv fra en by i Syddanmark, der hedder Vamdrup og har 5.000 indbyggere.
Her har vi Rockwool som en af de virksomheder, der får den her afgift.
Direktøren har haft foretræde for udvalget her på Christiansborg og har meddelt, at han ikke ser, at Rockwool kan blive liggende i Vamdrup og konkurrere på lige vilkår, og derfor må man forvente, at produktionen flyttes til Tyskland eller et andet sted hen, hvor det er billigere.
Og der vil jeg bare sige at det vil være en katastrofe for et lokalsamfund som vores at miste 250 arbejdspladser.
Hvad skal vi så?
Hvor skal vi finde de job?
Hvor skal vi finde den beskæftigelse?
Det vil skabe afmatning overalt i byen, i detailhandelen, i hele området, og derfor kan vi på det varmeste anbefale regeringen at tage det her forrykte forslag af dagsordenen og spare virksomhederne for den udgift.
Vi medvirker gerne til uden problemer at finde de 600 mio. kr. på en anden måde – 6 mia. kr., hvis det skulle være nødvendigt – ved at minimere den offentlige sektor og det offentlige forbrug.
Det medvirker vi gerne til.
På alle måder synes vi at det her lovforslag har katastrofale følger, og derfor vil vi igen en sidste gang anmode om og henstille til skatteministeren, at det ikke bare bliver udskudt, men fuldstændig sløjfet.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-12-21:
Jamen jeg må sige til hr. Christian Juhl, at man jo godt kan være studentikos, selv om man ikke har studeret i mange år.
At være studentikos er også at have lyttet for meget til folk med verdensfjerne forestillinger, og dem er der mange af i hr. Christian Juhls parti, nemlig folk, der forestiller sig, at virksomheder kan tjene penge på alle mulige måder, som ikke har noget som helst med virkeligheden at gøre.
Hr. Christian Juhl har ret i en ting, og det er, at hvis forbrugerne stiller krav til virksomheder, kan virksomheder omstille sig og gøre deres produktion anderledes for at leve op til den konkurrencesituation, som de er sat i.
Det er fuldstændig rigtigt, men ikke desto mindre er det også sådan, at hvis der stilles krav til virksomheder i Danmark – skattekrav, miljøkrav, reguleringskrav, som virksomheder i udlandet ikke er pålagt; krav, som fordyrer produktionen i Danmark, uden at produktionen i udlandet bliver fordyret – så stiller det danske virksomheder dårligere i konkurrencen med udenlandske virksomheder, og det vil føre til tab af danske job.
De job vil i stedet opstå i udlandet, og i øvrigt vil NOx-udledningen, som så bliver reduceret i Danmark, følge med til udlandet og fyge ind over grænsen.
Christian Juhl (EL), 2011-12-21:
Ordføreren lyder næsten ligesom regeringens tidligere miljøsmagsdommer, der vistnok hedder Lomborg, og som var meget useriøs og snakkede meget varm luft.
Altså, jeg er ikke særlig studentikos, undskyld, det ville jeg gerne have været, og jeg drømte også om at få en uddannelse engang, men jeg vil sige så meget, som at både enkeltpersoner – det kan være højtuddannede universitetsfolk – og virksomheder har godt af at blive udfordret og få stillet krav, så man ikke kører i konservativ tomgang hele tiden.
Det tror jeg også danske virksomheder har, og jeg tror, at om et år, når vi gør status, har de danske virksomheder stort set alle fortsat deres produktion, betalt deres skat og endda fået et par gode ideer til, hvordan man kunne komme videre.
Det er jeg slet ikke nervøs over.
I hver eneste diskussion, jeg har haft med danske virksomheder i forbindelse med den her sag, er snakken endt med, at vi har fået konstruktive ideer, i stedet for – som LA har gjort det – at bekræfte konservative virksomhedsledere: Det her duer søreme ikke, det er søreme en skam for jer, I skulle have stemt på os, for det er meget bedre.
Kan ordføreren slet ikke erkende, at hvis man som enkeltperson får en smule udfordring og en smule modgang, bliver man mere kreativ, end hvis man bare flyder med strømmen?
Det er jo som regel kun de døde fisk, der flyder med strømmen.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-12-21:
Jeg kender godt den der studentikose, venstreorienterede snak om, at hvis man stiller store krav til virksomheder, pålægger dem skatter, laver strikse regler, vil de virksomheder i virkeligheden klare sig bedre, end de ville have gjort, hvis man ikke havde stillet de hindringer i vejen for dem.
Det er noget sniksnak.
Hvis det var sådan, at danske virksomheder kunne klare sig bedre med en NOx-afgift end uden en NOx-afgift, så ville man se, at de nok skulle betale pengene helt frivilligt.
Der står en konto i Skatteministeriet, hvor man kan betale penge ind helt frivilligt, og hvis det ligefrem gavner dem at betale de penge, hvis de ligefrem kan tjene flere penge på at betale de penge ekstra i skat, så står den konto åben for dem, og jeg er sikker på, at de vil benytte sig af den.
Når de ikke gør det, skyldes det nok, at virksomheder klarer sig bedst, hvis de får frihed til at drive deres virksomhed, sådan som de gerne vil, og ikke bliver pålagt unødige skatter.
Christian Juhl (EL), 2011-12-21:
Nu har jeg jo kendt erhvervs- og vækstministeren længere, end jeg har kendt ordføreren, og jeg har en lille smule mere tro på, at hans udtryk omkring det der med at fatte noget er lidt mere valide end ordførerens.
Ordføreren starter med en overdrivelse, vil jeg kalde det: Tusindvis af arbejdspladser forsvinder, fordi vi pålægger erhvervslivet en skat på 700 mio. kr.
Jeg tror, at Liberal Alliance undervurderer dansk erhvervslivs kreativitet og innovationsevne, når man kaster sådan nogle ting ud fra talerstolen.
For det første er det vildt overdrevet, og for det andet er det en undervurdering af erhvervslivet.
Enhver udvikling i Danmark har vist, at hvis erhvervslivet får en smule udfordringer, er de rigtig, rigtig gode til at bruge de udfordringer konstruktivt og komme videre – i første omgang selvfølgelig med klager om, at det da var noget skidt, at de skulle betale det her, men i anden omgang med stor kreativitet, med hensyn til hvordan man så omsætter de nye betingelser til nye momenter, som kan bruges i produktionen.
Det har vi masser af eksempler på.
Vi har haft masser af arbejdspladser på mit eget område, hvor vi netop har fået gavn af det.
Alle rystede på hovedet over, at nogen nogen sinde skulle kunne få noget produktivt ud af at bygge vindmøller i Danmark.
I dag ved alle, hvordan det er gået.
Jeg kan nævne masser af eksempler på, hvordan det er gået.
Er det fuldstændig forbudt at stille krav til virksomhederne i Danmark efter LA's mening?
Thomas Jensen (S), 2011-12-21:
Privatist
Er der noget, der er uklogt og uanstændigt, er det hr. Kim Andersens privatisttale.
Det er en fortrængning af, hvad hr. Kim Andersen selv har været med til, nemlig at sende 175.000-190.000 arbejdspladser ud af Danmark de seneste år.
Hr. Kim Andersen, som ikke har været rede til at give en kickstart til dansk økonomi, står lige pludselig og kerer sig om danske arbejdspladser.
Nej, dem, der kerer sig om danske arbejdspladser, er den nuværende regering sammen med støttepartiet Enhedslisten.
Der bliver igangsat en kickstart, som samlet set vil sende 21.000 flere i arbejde de næste 2 år.
Det kan hr. Kim Andersen så vælge at stemme for, når vi kommer dertil.
Derudover bringer hr. Kim Andersen nogle usande og urigtige oplysninger til torvs.
Han siger, at det er Det Radikale Venstre, der har ført den politik om NOx-afgiften.
Nej, alle tre partier, der sidder i regeringen, har med oprejst pande og rank ryg hele tiden sagt, at vi skal begrænse luftforureningen i Danmark og derfor lægge en afgift på NOx.
Det vil jeg gerne have hr. Kim Andersen til at bekræfte.
Derudover vil jeg gerne have hr. Kim Andersen til at forklare: Hvad er Venstres politik for at nedbringe luftforureningen i Danmark?
Kim Andersen (V), 2011-12-21:
Tak for det.
Det, jeg sagde, var, at jeg har ladet mig fortælle, at det skulle være en idé, der skulle være fostret i Det Radikale Venstre.
Det var, hvad jeg sagde.
Det her er jo et forslag, der er med til at ødelægge virksomhedernes konkurrenceevne og dermed koste arbejdspladser.
Man siger, at man vil etablere omstillingspuljer, man siger, at man har omskolingsforløb, som der er sat penge af til osv. osv., men det er jo en besynderlig og bagvendt form for logik, der præger den her erhvervspolitik og for den sags skyld arbejdsmarkedspolitik.
Det minder jo mest af alt om, at man har en mand, som på grund af konjunkturerne har det rigtig skidt, og når man så kan se, at han har det skidt, vil man sørge for, at han selv føler det, og så giver man ham en mavepuster og bagefter en hammer i hovedet, og så står man i øvrigt klar med et genoplivningsforsøg.
Det er da en besynderlig form for erhvervspolitik, men det er jo det, regeringen praktiserer med det her forslag.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-12-21:
Grunden til, at jeg tager ordet til det her lovforslag, er sådan set, at vi i forbindelse med udvalgsbehandlingen og de seneste svar, vi har fået fra skatteministeren, kan se, at der i provenuberegningerne ikke er taget højde for, at der i forbindelse med beskatning af fri bil også sker en beskatning af bilens grønne ejerafgift.
For som det er i dag i henhold til lovgivningen, vil der være en afledt skat.
Så hvis man sætter vægtafgiften op, vil der også komme en afledt skat på den her vægtafgift.
Skatteministeren har på spørgsmål 7 bekræftet, at det er der sådan set ikke taget højde for.
Man kan så lave en beregning af, hvor mange der har fri bil i Danmark.
Lad os sige, at der findes ca. 150.000 biler i dag, der er omfattet af fri bil-beskatning.
Hvis de skal betale cirka 250 kr. mere i skat pr. bil, vil det give et provenu på 37,5 mio. kr. Jeg synes, det er værd at bemærke, at det provenu, som skatteministeren ikke har regnet ind i sit lovforslag, sådan set ville kunne dække det provenu, som der bliver, i forbindelse med at man har ændret på pengetanksreglen og fastsat den til 50 pct. i det lovforslag, der hedder L 30 A.
Det synes jeg er værd at vide for dem, der måtte sidde derude.
Det gælder de virksomhedsejere, der fortsat vil blive ramt, fordi pengetanksreglen og pengetanksgrænsen er blevet sat til 50 pct. i stedet for 75 pct., sådan som det var, da vi var i regering.