runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2006-12-07:
Det er rigtigt, at der kom en rapport i forgårs, tror jeg det var, men andre undersøgelser har jo vist, at introduktionsydelsen har en effekt og får flygtninge i arbejde, og det er jo sådan set det, der er vores ønske.
Det skal kunne betale sig at gå i arbejde, det er sådan set det tankesæt, der ligger bag, så vi ønsker ikke at lave om på introduktionsydelsen – tværtimod.
Pia Gjellerup (S), 2006-12-07:
Det er jo bemærkelsesværdigt at høre en ordfører være så begejstret i en situation, hvor det faktisk er afklaret, at der er virkelig mange mennesker, der har det vanskeligt – i øvrigt ganske mange, som oven i købet har det meget vanskeligt – fordi regeringen systematisk fører en politik imod de mennesker, der udstødes af det danske samfund.
Et af de ændringsforslag, som er til behandling i dag, nemlig forslaget om at fjerne introduktionsydelsen, vil Venstre stemme imod.
Nu ved vi jo godt, at man internt i Venstre er lidt uenig om, hvor meget man vil sige om, hvorvidt ulighed er godt eller ej, men her er i hvert fald et eksempel på, at Venstre forfølger en politik, som skaber ulighed.
Jeg vil høre, om det ikke gør indtryk på Venstres finanspolitiske ordfører, at vismændene anbefaler at fjerne introduktionsydelsen, som gør det vanskeligere for mennesker at blive inkluderet i det danske samfund.
Det siger man jo ellers fra Venstres side skulle være målsætningen.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-07:
Kommunalreformen er altså indrettet sådan, at der ikke bliver færre penge, og derfor er de 75 mio. kr., som vi i øvrigt tidligere har diskuteret her i salen, jo ikke forsvundet.
De er et eller andet sted i systemet.
Der er overført penge til de statslige centre, som jo overtager en lang række af amternes miljøopgaver.
Der er overført ca. ½ mia. kr. til Miljøministeriets område, og de syv statslige centre skal varetage en række opgaver inden for miljøområdet.
Det er rigtigt, at man efterfølgende skal diskutere fordelingen af landdistriktmidlerne, men jeg vil gerne tilkendegive, at for vores vedkommende er det væsentligt, at miljøet ikke bliver ringere stillet, end det er i dag.
Peter Christensen (V), 2006-12-07:
Jeg synes ikke, at hr. Thomas Adelskov skal fordreje det, jeg sagde.
Jeg accepterer og anerkender fuldt ud den vigtige rolle, fleksjob har, og jeg synes, at Socialdemokraterne skulle tage at glæde sig over den forbedring, vi nu har aftalt i forbindelse med finanslovforhandlingerne for den gruppe mennesker, som før røg ud af dagpengesystemet.
Så jeg er helt uenig.
Det, som har været sagen for mig, er at se på – jeg vender tilbage til loftet over kontanthjælpen, fordi det er et emne, der bliver bragt op hele tiden – om det økonomiske råderum, man nu har tilbage, efter at vi har indført loftet, er urimeligt.
Er de 11.000 kr. for en familie, når de faste udgifter er betalt, et urimeligt beløb?
Hvis det er urimeligt, så tror jeg, at der er mange danske familier, som er på arbejdsmarkedet, der vil sidde tilbage og undre sig over, hvordan det kan være, at man herinde definerer det som uacceptable vilkår, når det er det, de lever under og måske har gjort et helt liv.
Morten Østergaard (RV), 2006-12-07:
Jeg forstod på hr. Peter Christensens tidligere svar, at Venstre var enig i, at arbejdsudbuddet har en sammenhæng med indkomstskatten; hvis man har en lavere indkomstskat, så får man altså et højere arbejdsudbud.
Det synes jeg er et godt og et fornuftigt udgangspunkt.
Derfor vil jeg bare spørge hr. Peter Christensen: Er det ikke korrekt, at hvis man lavede en skattereform, ville man altså ud fra de betragtninger, som Venstre også har, rent faktisk imødegå den udfordring og skaffe arbejdskraft i modsætning til at fastholde den, hvis man fastholder skattestoppet?
Er det ikke en logisk konsekvens af det, hr. Peter Christensen svarede tidligere?
Det var et langt svar på et simpelt spørgsmål, men når man sådan prøver at destillere svaret ud af det, hr. Peter Christensen sagde, var svaret vel egentlig bare: Ja.
Altså, en skattereform vil kunne øge arbejdsudbuddet.
Vi er jo åbne over for at forhandle om en skattereform; den kan tilrettelægges på mange forskellige måder.
Så er det jo, man kan spørge: Er det ikke bare korrekt, at hvis man sammenligner med den situation, vi har nu, hvor der er skattestop, så er det ikke et trosspørgsmål, så behøver vi ikke at stå her og spørge os selv, om det er finansministeren og de sygeplejersker, som han kender, der er de rigtige at stole på i den sammenhæng, så kan man bare tage f.eks. vismændene, som peger på deres skatteomlægning, og som siger i deres rapport, og jeg citerer: Den beskrevne skatteomlægning vil klart være i modstrid med skattestoppet.
Det er imidlertid vanskeligt at finde andre finanspolitiske tiltag, der på samme tid har gunstige struktureffekter, reducerer risikoen for overophedning, og som oven i købet har begrænsede fordelingsmæssige konsekvenser.
Er det ikke rigtigt, at når man sammenligner en reform med skattestoppet, taber skattestoppet hver gang, når vi kigger på, hvad de økonomiske eksperter siger?
Peter Christensen (V), 2006-12-07:
Det bliver selvfølgelig lidt en gentagelse af de svar, jeg har givet tidligere, fordi spørgsmålene også er de samme.
For os er det altså helt afgørende, at der er incitamenter til at gå ind på arbejdsmarkedet, at der er incitamenter til at tilegne sig danskkundskaber, så man kan gå ind og blive en del af det fællesskab, der er på arbejdsmarkedet.
Vismændene slår jo fast, at det er helt centralt for, at folk ikke havner i fattigdom, at de har en tilknytning til arbejdsmarkedet.
Jeg glæder mig sådan set over, at spørgeren her til sidst var enig med Venstre i, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Det, der så bare undrer mig, er, at man kritiserer de redskaber, vi bruger, for jeg har egentlig svært ved at se, hvor dan vi ellers kunne sikre det forhold, at der skal være en økonomisk forskel på at være uden for og inde på arbejdsmarkedet.
Hvis man ikke skal bruge de værktøjer, vi har gjort, er mit store spørgsmål: Hvad søren skulle man så?
Jeg har ikke hørt andre forslag, der skulle sikre den politik.
Lotte Thiim Bertelsen (SF), 2006-12-07:
Jeg tænkte jo nok, at Venstre ville komme ind på, at det skulle kunne betale sig at arbejde, og det er jeg sådan set ikke uenig i.
Hvad vigtigere er med hensyn til lige præcis de her folk, som er på starthjælp,
er jo, at de har brug for i en periode ikke at blive slået i hovedet over, at de ikke er på arbejdsmarkedet.
De har brug for en periode, hvor de netop kan uddanne sig, hvor de kan lære sproget, og hvor de kan komme sig over nogle af de traumer, de har været ude for tidligere.
De har brug for, som vismændene også foreslår, måske at være på almindelig kontanthjælp de første 3 år i stedet for starthjælp.
Hvad vil Venstre sige til det?
Peter Christensen (V), 2006-12-07:
Det er en debat – synes jeg – som slet ikke forholder sig til, at der er masser af andre initiativer end blot økonomiske instrumenter, som er i spil, og derfor er det jo ikke rigtigt at sige, at regeringen ikke gør andet end at skrue tingene sammen, så der kun er økonomisk incitament.
Vi gør meget andet, f.eks. »En ny chance til alle«, og giver i det hele taget incitamenter, som skal være med til at få folk ind på arbejdsmarkedet, også folk, som ikke kan varetage et fuldtidsjob.
Så der er jo masser af politiske initiativer, der går i den retning.
Jeg er helt med på, at man ønsker at tegne et negativt billede af, at vi kun ønsker at svinge pisken.
Vi ønsker ikke at svinge nogen pisk, men vi ønsker sådan set, at vi har et sundt system, et system, hvor det kan betale sig at tage et job, og hvor mennesker ikke skal føle sig til grin ved at gå på arbejde.
Det synes jeg faktisk ikke man kan byde folk.
Lotte Thiim Bertelsen (SF), 2006-12-07:
Nu har jeg efterhånden luret, at Venstres ordfører ikke er meget for at forholde sig til andet end det, som Venstre selv siger.
Det gælder f.eks. vismændenes rapport.
Men jeg vil alligevel prøve.
For noget af det, vismændene fremhæver i deres afsnit om fattigdom, er jo netop flygtningene på introduktionsydelse, hvor de siger, at det er et eksempel på en gruppe, som har meget vanskeligt ved at finde beskæftigelse som følge af ringe sprogkundskaber, og de har manglende kvalifikationer.
Derudover er mange af dem traumatiseret og syge som følge af de oplevelser, de har haft, før de kom til Danmark.
Det betyder, at de reelt ikke har mulighed for at søge arbejde.
Det betyder, at de er en gruppe, som man ikke kan ramme med de her økonomiske incitamenter, som Venstre ellers bruger så meget.
Det er en gruppe, som man svinger pisken over til ingen verdens nytte, fordi de faktisk ikke kan varetage et arbejde.
Hvad har Venstre tænkt sig at stille op med det?
Peter Christensen (V), 2006-12-07:
Loftet over kontanthjælp er ikke med til at skabe fattigdom.
Jeg er uenig i præmissen.
Jeg mener sådan set, at det afgørende er, at det kan betale sig at tage et job.
Det er rigtigt, at i nogle af de undersøgelser, der er blevet lavet, blev det slået fast, at loftet over kontanthjælpen alene ikke løser problemet, og at der også skal nogle andre tilbud til.
Og det er jo også derfor, at regeringen har fremlagt »En ny chance til alle«, fordi man ønsker at kombinere det med andre tilbud end kun det, at der skal være en rimelig sammenhæng mellem, hvad man kan modtage af overførsler, og hvad man vil kunne tjene ved at tage et arbejde.
For vi skal jo huske på, at der er noget usundt i et system, hvor man ikke har nogen økonomisk grund til overhovedet at være en del af arbejdsmarkedet.
Heldigvis er der mange danskere, som tager på job alligevel.
Der er 130.000 danskere, som tjener mindre end 50 kr. om dagen ved at gå på arbejde.
Det er ikke ret meget, men de gør det alligevel, fordi de lægger en værdi i at være selvforsørgende.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-12-07:
Sagen er jo, at vi gang på gang – både fra Rådet for Socialt Udsatte, fra beskæftigelsesministerens egen undersøgelse og nu fra de fremmeste økonomer i det her land, vismændene – har fået bevist, at kontanthjælpsloftet ikke har den effekt, som hr. Peter Christensen bliver ved med at stå og påstå at det har.
Den eneste effekt, det har,
er, at det er med til at støde folk ud, marginalisere folk yderligere, som i forvejen har svære økonomiske vilkår.
En af konsekvenserne er jo, at nogle af de mennesker, der rammer kontanthjælpsloftet nu, bliver smidt ud af deres lejligheder, fordi de ikke kan betale deres husleje.
Er det et rimeligt økonomisk vilkår?
Er det den konsekvens, som hr. Peter Christensen vil blive ved med at fremhæve som en af de ting, som sker for de mennesker, der rammer kontanthjælpsloftet?
Jeg synes, det er meget bekymrende, at vi i dag ikke kan få noget konkret bud fra Venstre på, hvad man vil gøre for at bekæmpe fattigdom, men kun få nogle højtsvævende undskyldninger for, hvorfor man har indført de her lofter.
Jeg synes, det er beklageligt.
Peter Christensen (V), 2006-12-07:
Det er ikke en talen udenom.
Jeg accepterer bare ikke den præmis, at det skulle være urimelige økonomiske vilkår.
Hvis man henvender sig til en bank for at låne penge og den skal finde ud af, hvor meget man må låne, så er der sådan en tommelfingerregel, der siger, at 3.000 kr. pr. voksen og 1.500 kr. pr. barn lagt sammen er det, man som minimum skal have, når de faste udgifter er betalt.
Det er sådan en tommelfingerregel, jeg i hvert fald selv som ung er blevet mødt med af banken.
Så jeg synes ikke, at det er urimelige økonomiske vilkår, og jeg synes, at det er meget vigtigt, at der er et økonomisk incitament til at gå ind på arbejdsmarkedet.
Det skriver vismændene – som jo fylder meget i debatten i dag – og de slår fast, at det er helt afgørende.
Det er deres budskab.
Derfor synes jeg faktisk, at det er væsentligt at holde fast i kontanthjælpsloftet, som har været med til at skabe en situation, hvor det, hvis begge parter er på kontanthjælp, ikke er nødvendigt, at de skal starte med et direktørjob, for at det kan betale sig.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-12-07:
Der var ikke noget konkret svar på Enhedslistens spørgsmål i Peter Christensens kommentar.
Jeg synes, det er på sin plads at høre, hvad Venstre konkret vil gøre, og ikke at få de her undskyldninger for, hvorfor man vil bevare nogle ydelseslofter, som betyder, at man ikke får folk i arbejde, men at man udstøder folk, som i forvejen lever på et meget, meget lavt fattigdomsniveau.
Jeg synes stadig væk, vi mangler et svar fra Venstre på: Hvad vil Venstre gøre for at bekæmpe fattigdom i det her land?
Peter Christensen (V), 2006-12-07:
Når vi indførte et loft over kontanthjælp, var det jo også med henvisning til, at hvis begge, både mor og far, var på kontanthjælp, så ville de under det gamle system skulle starte med, at den første, der fik et job, skulle tjene 26.000 kr. om måneden.
Det er ikke realistisk for mange mennesker, og derfor var den økonomiske tilskyndelse til at tage et job simpelt hen for lille.
Og det er hele baggrunden for at indføre loftet over kontanthjælpen.
Så blev der sagt, at familierne har meget lidt.
Det synes jeg sådan set ikke er umenneskeligt.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2006-12-07:
I det Venstres ordfører sagde her, var der ikke et eneste bud på, hvad man vil gøre for at afskaffe fattigdom.
Ikke et eneste bud.
Der var en konstatering af, hvad vi alle sammen kunne læse i vismandsrapporten i forgårs, men ikke et eneste bud på, hvordan vi kommer ud af det.
Så vil jeg gerne sige, at jeg sådan set synes, det er en hån mod landets overførselsindkomstmodtagere, at Venstres ordfører står og taler om de her visioner.
Jeg kan konstatere, at hvert evig eneste år mister børnefamilier på kontanthjælp 5.500 kr. om året.
Hvert evig eneste år er det 5.500 kr. om året for børnefamilier på kontanthjælp.
Jeg kan konstatere, at en enlig på førtidspension mister 6.000 kr. om året som konsekvens af satspuljen.
Det er jo meget fint at stå og sige, at man har alle mulige ideer om, hvordan man gerne vil have, at fremtiden skal se ud.
Der kommer ikke et eneste bud på, hvordan man kommer derhen, og det eneste, vi kan se af det her års finanslov, er, at man igen udhuler den indkomst, som de fattigste grupper i vores samfund har.
6.000 kr. er rigtig mange penge for en enlig på førtidspension.
Og der taler vi altså ikke om en gruppe, som har mulighed for at komme ud på arbejdsmarkedet igen.
Vi taler om en gruppe, hvor det er den varige situation.
Hvad vil Venstre gøre ved det?
Peter Christensen (V), 2006-12-07:
Venstre har klart en vision om at bekæmpe fattigdom.
Det er jo netop det, der er det interessante, og det, man bør måle et velfærdssamfund på, nemlig hvordan de allersvageste har det.
Det er ikke at kigge på, om vi er 100 pct. lige, men hvordan vi behandler de svageste.
Det er liberal politik og vil altid være det.
Derfor er det vigtigt, at vi hele tiden diskuterer det og fokuserer på, hvordan vi kan hjælpe de grupper i Danmark, som har det sværest.
Jeg kan så heldigvis glæde mig over, som jeg har sagt tidligere, at de, som er i lavindkomstgruppen, heldigvis ikke er der varigt.
De fleste er der kortvarigt, det er f.eks. studerende, det er selvstændige.
Det er folk, som så kan komme videre og dermed ikke være i lavindkomstgruppen hele deres liv.
Når man kigger på børn, er der omkring en halv promille – omkring 30 børn – som er i fattigdomskategorien hele livet, og det skal vi da have løst.
Men det er heldigvis ikke ret mange.
Det er 30 for mange, men det er heldigvis ikke mange.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2006-12-07:
Vi vil afskaffe fattigdom.
Vi mener, at det er et af velfærdssamfundets allerfremmeste opgaver at sørge for, at der ikke er fattige i et af verdens allerrigeste lande.
Der kom en fuldstændig klokkeklar opfordring fra vismændene til, at vi skal bekæmpe fattigdom aktivt i vores samfund.
Det er vi rigtig glade for at vismændene melder ud omkring.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om Venstre har en målsætning om at afskaffe fattigdom i det her samfund og i givet fald, hvad Venstre har tænkt sig at gøre for at komme hen til en situation, hvor der ikke er fattigdom i det her samfund.
Har Venstre overhovedet en vision om at afskaffe fattigdom?
Og i givet fald, hvad har Venstre så tænkt sig at gøre, for at de 165.000 mennesker i Danmark, der lever under fattigdomsgrænsen, ikke længere kommer til det i fremtiden?
Peter Christensen (V), 2006-12-07:
Skattestoppet giver tryghed, og det er ikke i vejen for skattelettelser; det er sådan set helt afgørende.
Og jeg kan godt høre på De Radikale, at der har man i høj grad den gammeldags opfattelse, at den eneste måde, man kan lave om på de skatter, vi kender, er ved at tage noget fra én lomme og flytte over i den anden.
Det er jo en meget gammeldags måde at tænke skat på.
Og derfor vil jeg bare sige, at for os er de to ting, skattestoppet og skattelettelser, jo ikke modstridende.
Det har vi jo vist.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-12-07:
Venstres ordfører bruger som så mange andre ordet økonomisk råderum.
Det lyder jo meget ansvarligt, men Venstres ordfører er godt klar over, at skattestoppet tager det økonomiske råderum, som Venstre og mange Venstrefolk, måske endda også ordføreren selv, ønskede skulle bruges til at lette skatten på arbejde med.
Kan Venstres ordfører ikke anerkende, at netop skattestoppet er med til at indkomstfordele det råderum efter helt andre principper, end man tidligere har kendt, nemlig i forhold til hvor meget energi befolkningen bruger, og hvor store huse befolkningen bor i?
Peter Christensen (V), 2006-12-07:
Jeg er helt sikker på, at hvis råderummet var til stede, så ville den blive udført klogt.
Og jeg er også helt sikker på, at den mindste del af øvelsen, hvis man har fundet råderummet, er at finde ud af, hvordan den skulle gives.
Det tror jeg ikke er det svære.
Nej, det svære er jo at finde pengene.
Og der er ikke råderum til skattelettelser nu.
Så det, som danskerne kan regne med, og som de altid har kunnet regne med med den her regering, er, at der er et skattestop.
Og det er vigtigt for alle familier, fordi det betyder, at man kan disponere i tryghed og vide, hvordan ens økonomiske situation er.
Der kommer ikke pludselig nye afgifter og skatter.
Vi var jo helt oppe på én om måneden under den tidligere socialdemokratiske regering.
Det er virkelig noget, der skaber utryghed.
Man ved aldrig, om man bliver ramt.
Nu kan man være helt stensikker på, man ikke bliver ramt.
Hvis man bliver ramt af noget, er det enten en skatte- eller en afgiftslettelse, og det kan folk bedre leve med
Det er jeg helt sikker på.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-12-07:
Jeg vil gerne takke Venstres ordfører for en meget, meget klar anerkendelse, ja, en næsten historisk anerkendelse af, at sænkning af skatten på arbejde ville øge arbejdsstyrken.
Til gengæld bruger Venstres ordfører meget tid på at kritisere et radikalt skatteudspil.
Peter Christensen (V), 2006-12-07:
Det er ikke knap så rigtige tal, det er rigtige tal, og det er sådan set dem, vi skal forholde os til.
Så vil jeg til fru Anne Baastrups påtagede forargelse sige, at jeg jo tidligere har sagt, at jeg sådan set godt forstår, at der var mange forældre, der var bekymrede.
Hvis der skulle fyres 3.000 pædagoger, var der jo faktisk grund til at blive rigtig bekymret, og det var der mange forældre der blev.
Men det var bare ikke virkeligheden, og derfor synes jeg egentlig, at man skulle rette forargelsen mod dem, der faktisk skræmte alle de her børnefamilier fra vid og sans uden grund, og som i politisk øjemed så en interesse i at skabe den utryghed.
Det lykkedes flot, må man sige, men er det rimeligt?
Er det rimeligt over for børnene?
Er det rimeligt over for børnefamilierne?
Nej, det synes jeg sådan set ikke.
Jeg synes, at man i stedet for skulle se på de faktiske tal, og de var der jo slet ikke på det tidspunkt, hvor det gik allerallervarmest til, så der kunne man jo påstå hvad som helst, og det gjorde BUPL så også.
Nu har vi tallene og kan se, at der er flere ressourcer pr. barn.
Anne Baastrup (SF), 2006-12-07:
Jeg kan forstå, at hr. Peter Christensen er enig med statsministeren i, at det var en flok socialistiske ballademagere, der deltog i møder overalt i landet, og som stod på Christiansborgs slotsplads og ikke ville finde sig i de reduktioner, som kommunerne havde lagt op til i deres budgetter, fordi det gik ud over deres børn i daginstitutionerne.
Socialistiske ballademagere blev de kaldt – tusindvis af folk.
Og hvad har hr. Peter Christensen som argument?
Én person, det er fantastisk.
Det næste er, at jeg jo fik et klart svar, regeringen har ændret på statistikberegningerne.
Tidligere beregnede man pr. passet barn, nu beregner man pr. barn.
Hvordan kan det så være, at man går rundt med den type af, jeg vil sige knapt så rigtige påstande, nemlig at der bruges flere penge pr. passet barn i de danske daginstitutioner?
Peter Christensen (V), 2006-12-07:
Jeg kender jo ikke alle de mennesker, der deltog i de her demonstrationer, men jeg ved da i hvert fald, at en af dem, ansat af BUPL, er en socialistisk ballademager efter min mening; når man kan overfalde statsministeren og hælde maling på ham, er man det.
Men hvad der er meget vigtigere er at snakke om tallene og forholdene for børnene.
Der er flere penge pr. barn, og det er sådan set det afgørende.
Og der er ikke blevet ændret på statistikken, for de tal, vi bruger, er tal, der kan sammenlignes med tidligere års tal.
Og det må jo være at give et retvisende billede at spørge sig selv: Er der flere ressourcer pr. barn, eller er der færre ressourcer, hvis vi tager tallene fra et år og sammenligner dem med tidligere år?
Og der er flere ressourcer.
Det er sådan set derfor, at jeg er tryg ved, at også børnefamilierne vil opleve, at der ikke er det scenarie, som også SF prøver at skitsere.
Anne Baastrup (SF), 2006-12-07:
Jeg har to spørgsmål.
For det første vil jeg høre, om hr. Peter Christensen er enig med statsministeren i, at det var en flok socialistiske ballademagere, der lavede demonstrationer her i efteråret.
Det andet spørgsmål skyldes, at jeg grundlæggende har en mistillid til mennesker, der ændrer på statistik undervejs, og spørgsmålet er: Er det ikke korrekt, at man tidligere har beregnet udgifterne til daginstitutionspladser pr. passet barn, og at regeringen nu er gået over til at beregne det pr. barn i Danmark?
Og jeg vil gerne have et klart svar.
Peter Christensen (V), 2006-12-07:
Jeg savner det lidt fra Socialdemokraternes side, men jeg tror, det kommer.
Vedrørende det fremadrettede er det jo det, vi nu aftaler i forbindelse med finansloven og også udmøntningen af satspuljen, den er jo en særlig indsats over for de udsatte grupper.
Ja, i høj grad.
Vi er et af de samfund, hvor man har den største mulighed for at bevæge sig, og hvor det ikke er ens forældres økonomiske status, der afgør, hvor godt man selv får det.
Det synes jeg er enormt vigtigt.
Vibeke Grave (S), 2006-12-07:
Jamen vi har lige fået konstateret, at økonomiske pisk alene næppe gør det.
Vi kan også se, at man igen i år i velgørende institutioner og foreninger bliver rendt over ende i forbindelse med f.eks. julehjælp osv.
Det er svært for børnefamilier at have en anstændig tilværelse med de ydelser, de kan få.
Der må man da anstændigvis have nogle andre bud på, hvad man vil gøre ved den her befolkningsgruppe.
Det er sådan set bare det, jeg spørger ordføreren om.
Lad os prøve at være lidt fremadrettede og i julehumør.
Peter Christensen (V), 2006-12-07:
Jamen det er sådan set initiativer, som vi også har gennemført i fællesskab.
Når man ser på satspuljeområdet, er det jo heldigvis et sted, hvor vi kan være enige, og hvor vi aftaler os til rette om at lave mange målrettede initiativer for de udsatte grupper, og det synes jeg er vigtigt.
Jeg må sige til spørgeren, at der var lidt af en misforståelse med hensyn til, om det skal kunne betale sig at arbejde.
Det er jo netop ikke kun et spørgsmål om, at det er godt for samfundet; vi mener sådan set, at det er godt for den enkelte at blive en del af arbejdsmarkedet og komme ind og bidrage med det, man nu kan.
For vi anerkender jo fuldt ud, at der er mennesker, som ikke kan varetage et almindeligt fuldtidsjob, men så må vi jo finde ud af, i hvilket omfang man så kan være en del af arbejdsmarkedet.
For den enkelte har det jo en stor værdi at blive en del af det fællesskab.