runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Ørum Jørgensen (KF), 2010-04-22:
Tak for det.
Det var en interessant tale af hr. Jørn Dohrmann.
Jeg vil godt spørge om noget i forhold til forsvaret, hvor hr. Jørn Dohrmann måske lidt negligerer det faglige input, vi har fået fra Forsvarsministeriet, og siger, at man måske godt kan leve med, at der står et par møller i Oksbøllejren, altså i det område, hvor vi træner de soldater, vi sender til f.eks. Afghanistan og til andre internationale opgaver.
Er det en ny holdning i forhold til den danske indsats i Afghanistan, at Dansk Folkeparti faktisk vil svække – vil svække – den uddannelse og træning af danske soldater, som vi f.eks. sender til Afghanistan?
Er det virkelig det, som Dansk Folkeparti vil?
Helge Adam Møller (KF), 2010-04-22:
Jeg synes ikke, at argumentet om, at vindmølleindustrien synes, at det er et godt område, holder.
Det kan jeg da godt forstå de gør.
Vindmølleindustrien er selvfølgelig sat i verden for at pege på det område, der ville være det bedste.
Man kunne også forestille sig, at de havde sagt, at det bedste sted at stille testmøllerne op, er på toppen af Amalienborg.
Dertil tror jeg også, vi umiddelbart ville sige, at det godt kunne ske, at det er godt for vindmølleindustrien, men der er alligevel nogle grunde til at vi siger nej til det.
Jeg gør bare opmærksom på, at det er dokumenteret, og det vil det så blive ved den yderligere undersøgelse, at hvis man stiller dem op på Kallesmærsk Hede, forhindrer man uddannelsen af de danske soldater, vi sender ud med livet som indsats, og forhindrer, at de kan træne det, de kommer ud for, altså at øve sig i forbindelse med skarpe skud fra kampvogne, fra morterer, fra artilleri, fra helikoptere og fly.
Det er konsekvensen.
Jørn Dohrmann (DF), 2010-04-22:
Jeg er helt bekendt med, at hr. Per Ørum Jørgensen ikke har været med til alle de her møder, der har været om det her.
Vi har jo netop sagt, at vi ønsker det her belyst.
Vi har jo netop også i de drøftelser … det ved jeg godt at hr. Per Ørum Jørgensen ikke kan bekræfte, men vi har jo netop sagt, at det måske kunne være en mulighed at købe noget mere jord op, så man kunne lægge lidt af øvelsesterrænet i det område.
Det er jo en af de muligheder, vi bare ønsker at få belyst.
Er det en mulighed, eller er der ikke nogen muligheder?
Derfor må vi sige, at der er mange uafklarede spørgsmål, som man fra regeringens side ikke har svaret på, og dem ønsker vi belyst til bunds, inden vi træffer en afgørelse.
Det er vigtigt for os, at man ikke bare laver et så stort indgreb i naturen uden at have undersøgt de alternative muligheder, der eventuelt findes, og det har man altså ikke gjort på nuværende tidspunkt.
Ulla Tørnæs (V), 2010-04-23:
Hold da op, så ved vi jo ligesom, hvad der er i sigte, for nu fik vi jo klart understreget, at Det Radikale Venstre ikke føler sig forpligtet af de aftaler, som Det Radikale Venstre har indgået.
Det stod hr. Morten Østergaard netop her og sagde.
Jeg er til gengæld meget glad for, at hr. Morten Østergaard klart understreger, at man vil noget andet end det, man har indgået aftaler om.
Det var jo også det, som ordføreren for forespørgerne nævnte i den første indledende tale, hvor det blev understreget, at der nu skal andre boller på suppen; altså underforstået, at hr. Morten Østergaard og Det Radikale Venstre ikke er enige i det, som man stemte for i går.
Mit spørgsmål til hr. Morten Østergaard er: Er hr. Morten Østergaard ikke enig med mig i, at det er en mangeårig praksis her i Folketinget, at når man har indgået politiske aftaler, og hvis der er et eller andet, man gerne vil have justeret eller gerne vil have, at ministeren ser på, så tager man det op i forligskredsen?
Karsten Lauritzen (V), 2010-04-23:
Det er jo tankevækkende.
Det kan være, min korttidshukommelse er forkert, men da vi stemte endeligt om det her i Folketingssalen i går, var Det Radikale Venstre mig bekendt ikke på talerstolen for at sige, at de ville gå meget videre, og at det her var det bedste, de kunne få, hvilket jeg kan forstå nu er hr. Morten Østergaards og Det Radikale Venstres forklaring på, at de er medforslagsstillere til et forslag til vedtagelse, hvor man går videre.
Er det ikke tankevækkende, at man kunne stemme for et forslag ved tredje behandling i går uden at gå op og sige, at man ikke var tilfreds med det, og så fremsætte et forslag til vedtagelse, hvor man går meget videre og dermed ikke respekterer det forlig, der ligger?
Vil hr. Morten Østergaard sige, at det er god og ordentlig opførsel, og sådan som vores parlamentariske arbejde skal være herinde fremadrettet?
Jeg synes, vi skylder folkestyret at grave lidt videre i det her med, hvad der er forligsbrud, og hvad der ikke er forligsbrud.
For som jeg forstår det, siger hr. Morten Østergaard, at det er helt i orden at fremsætte et forslag til vedtagelse, hvor man vil noget helt andet end det lovforslag, man har stemt for dagen forinden.
Det er selvfølgelig fair nok at have sådan en holdning, men jeg havde egentlig forstået, at Det Radikale Venstre og hr. Morten Østergaard var af en anden opfattelse.
Jeg havde forstået, at hr. Morten Østergaard mente, at når man lavede forlig i Folketinget, skulle man respektere dem, netop fordi det er det, der sikrer, at man kan lave nogle nødvendige reformer af det danske samfund, som Det Radikale Venstre og hr. Morten Østergaard er store fortalere for.
Kan hr. Morten Østergaard ikke se, at han underminerer sit eget partis politik ved den ene dag at stemme for et lovforslag om ungepakken og den næste dag at bryde det ved at stemme for et forslag til vedtagelse i Folketingssalen?
Morten Østergaard (RV), 2010-04-23:
Vi foreslår ikke noget andet.
Vi foreslår noget mere, og derfor kan jeg helt tilslutte mig hr. Karsten Lauritzens meget positive anmeldelse af Det Radikale Venstres adfærd i Folketinget i almindelighed.
Den er fuldstændig dækkende også i den her sag.
Jeg nævnte faktisk ikke isbryderordningen.
Det, jeg nævnte, var den akademikerkampagne, der flytter akademikere ud i de små og mellemstore virksomheder, og hvor man for anslået 15 mio. kr. over 2 år kan få omkring 5.000 nye job ud af det.
Og det, det handler om, er jo, at det er nye job.
Det er virksomheder, der ikke tidligere har haft akademikere ansat, som så får dem ind, og det giver erfaringsmæssigt ikke bare job til akademikerne, men også, fordi det giver vækst, job til flere faglærte og ufaglærte.
Så det var den ordning, jeg nævnte.
Men det er klart, at det, der er afgørende, når vi tilrettelægger beskæftigelsespolitikken, selvfølgelig er at tage højde for, at vi ikke skaber nogen negative incitamenter.
Det anerkender jeg helt at vi skal tage højde for.
Jeg siger bare, at det er uheldigt, at vi får unge mennesker igennem en uddannelse og så konstaterer, at der er en voldsomt voksende langtidsledighed blandt de unge, der har taget en uddannelse.
Det tror jeg ikke fører noget godt med sig, og så må vi finde en løsning på det.
Jeg er kommet med nogle konkrete forslag, og det kan være, hr. Bent Bøgsted har andre.
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-23:
Det kan vi godt blive enige om.
For et år siden var der ekstremt lav ledighed, men det er så noget andet.
En anden ting, hr. Morten Østergaard nævner i den forbindelse, er isbryderordningen, det med, at man skal gøre en indsats for at få nyuddannede akademikere hurtigere i job.
Jeg har også haft møde med de unge akademikere, som gerne vil have det fra dag et, men tror hr. Morten Østergaard ikke, at arbejdsgiverne måske vil udnytte det og sige: Jamen kan vi få et tilskud, hvorfor skulle vi så ansætte dem fra dag et?
Så kunne vi lige så godt tage tilskuddet først, inden vi ansætter dem.
Morten Østergaard (RV), 2010-04-23:
Det må være mærkeligt for folk, der følger debatten, for når jeg siger, at vi ikke foreslår noget andet, men foreslår noget mere, så går den ene efter den anden fra Venstre op og siger, at vi foreslår noget andet.
Vi foreslår ikke noget andet.
Vi foreslår noget mere.
Situationen har udviklet sig.
Der har været en stigende ungdomsarbejdsløshed, og der er flere, der mangler praktikpladser.
Det er derfor, vi siger: Lad os nu komme i gang, for vi kan jo se, at der er en vis indløbstid, fra vi laver en aftale om efteråret, til lovforslagene vedtages i Folketinget, så lad os nu tage højde for situationen.
Vi føler os, og det er ikke noget tungt åg, naturligvis forpligtet af de aftaler, vi har lavet.
Men jeg vil også gerne sige, at jeg i mange sammenhænge også har talt for at ændre efterlønsordningen – det kan man også i ny og næ finde Venstrefolk, der taler for; nogle anonymt og andre til citat – og det har vi også forlig om.
Men skulle vi ligesom tabuisere alt, der er forligsbelagt i Folketinget, for vi må ikke diskutere noget som helst?
Det er jo derfor, at det er helt relevant at diskutere det i forbindelse med en forespørgselsdebat om et generelt tema, som vi alle sammen går op i, som viser, at Venstre og De Konservative synes, at der er gjort tilstrækkeligt, og at vi nu må lade det virke, mens vi andre siger, at vi synes, vi kan se, at udviklingen allerede nu har været sådan, at der skal mere til.
Mads Rørvig (V), 2010-04-23:
En aftale er en aftale.
Det er den, når man laver den i forligskredsen, og det mener jeg at man skal respektere.
Jeg kan så forstå på hr. Morten Østergaard, at det vil man ikke gøre fremadrettet.
I besvarelsen på hr. Karsten Lauritzens spørgsmål sagde hr. Morten Østergaard, at det er den her praksis, man ønsker at fortsætte.
Synes hr. Morten Østergaard, at det er rimeligt, at man, dagen før man fremsætter det her, indgår et forlig, og så dagen efter kan komme med et forslag til vedtagelse, der modsiger det forlig?
Er det den måde, som Det Radikale Venstre vil arbejde på fremadrettet her i Folketingssalen?
Ulla Tørnæs (V), 2010-04-23:
Prøv nu at høre her!
Der er jo en meget væsentlig forskel, når man fremsætter et forslag til vedtagelse i Folketinget, som man kræver afstemning om.
Det har hr. Morten Østergaard gjort med det her forslag til vedtagelse.
Det har han bedt Folketinget om at forholde sig til.
Ergo er det, uanset hvordan hr. Morten Østergaard vender og drejer det, og uanset hvor meget hr. Morten Østergaard forsøger at nedtone det, et forligsbrud, når hr. Morten Østergaard den ene dag stemmer for en aftale, der er indgået med regeringen, og næste dag fremsætter et forslag til vedtagelse, selv om hr. Morten Østergaard forsøger at tale udenom, ved at sige at det ikke er noget andet, men bare er noget mere.
Men hvorfor pokker blev det så ikke rejst i forligskredsen, hvor der jo i øvrigt er indlagt en mødekadence med ministeren?
Jeg ved, at det på undervisningsministerens område skal drøftes, hvordan man i 2011 kan fastholde ønsket om yderligere 5.000 praktikpladser.
Så hånden på hjertet: Det er en meget besynderlig arbejdsfacon, Det Radikale Venstre her har kastet sig ud i.
Men nu har vi jo hørt, at hr. Morten Østergaard ikke finder, at der er noget som helst usædvanligt i den måde at arbejde på.
Morten Østergaard (RV), 2010-04-23:
Nu skal vi nok holde tingene lidt adskilt.
Det, jeg taler om, er dimittendledigheden, altså de nyuddannede, og det, jeg står med her, er AC's ledighedsstatistik med tallene fra marts 2010, som jeg går ud fra er de senest opdaterede, og som viser, at der fra marts 2009 til marts 2010 er sket en fordobling i antallet af langtidsledige dimittender, altså dem, der har ventet i mere end 1 år, efter at de har færdiggjort deres uddannelse, og stadig er ledige.
Jeg vil gerne kvittere for, at hr. Bent Bøgsted er mere optaget af det konkrete indhold i debatten end af det andet, men jeg mener, det er helt afgørende, at vi får gjort noget i forhold til langtidsledigheden blandt dimittender, for hvis ikke man får brugt sin uddannelse, når man har taget den, forvitrer den stille og roligt.
Derfor er det så afgørende, at vi får folk hurtigt fra deres uddannelse og ud på arbejdsmarkedet.
Det tror jeg ikke vi er uenige om, og skulle der være nogen talmæssige divergenser, må vi jo afklare dem.
Jeg konstaterer bare, at der i dag er langt flere langtidsledige dimittender, end der var for 1 år siden.
Morten Østergaard (RV), 2010-04-23:
Det Radikale Venstre vil gøre præcis det, vi altid har gjort, nemlig at fremlægge vores politik, søge mest muligt af den gennemført, fremlægge nye initiativer, når vi synes, det er rigtigt, og søge dem gennemført.
Sådan er det parlamentariske arbejde, og det er sådan, vi har gjort i alle mulige andre sager, og det er sådan, vi gør i de her sager.
Jeg må bare afslutningsvis beklage, at nu har der været otte korte bemærkninger fra ordførere fra Venstre, og ikke en af dem har handlet om substansen, nemlig hvad vi gør ved ungdomsarbejdsløsheden.
Det har alt sammen handlet om parlamentarisk fnidder, og det synes jeg er med til at bevidne behovet for, at vi får mere sat i gang, for man er bare optaget af det parlamentariske spil og ikke af at løse de problemer, som er ude i virkelighedens verden.
Som jeg har sagt flere gange, er det vores opfattelse, at der skal mere til end det, vi har aftalt i fællesskab.
Det er det, vi anmelder her.
Vi har også forsøgt at få beskæftigelsesministeren til at indkalde til drøftelser om langtidsledigheden, men der har vi forstået, at der skal gå en rum tid.
Det, der jo er lidt ærgerligt, er, at selv om vi kan se, at der er problemer og er enige i de problemer, så tager det utrolig lang tid at få regeringen i gear.
Derfor er det bare, at jeg siger i al stilfærdighed, at vi står ved alle de aftaler, vi har lavet, og vi har stemt for lovforslagene af samme grund, altså fordi vi står ved dem, og vi har yderligere ting på bedding.
Jeg vil ikke afvise, at vi kommer med yderligere udspil i forhold til at bekæmpe ungdomsarbejdsløsheden i den kommende tid, efterhånden som vi finder det rigtigt.
Mads Rørvig (V), 2010-04-23:
Jeg skal love for, at hr. Morten Østergaard er kommet ud på dybt vand, for han siger, at det ikke er noget andet, som her er foreslået, men at det er noget mere.
Men noget mere er vel også pr. definition noget andet, så den argumentation holder vist ikke helt vand.
Man foreslog noget i går, som vi stemte for her i Folketingssalen, og man foreslår noget helt andet i dag.
Hr. Morten Østergaard siger, at vi skal komme udviklingen i møde, og jeg ved godt, at tingene går hurtigt, men det er vel begrænset, hvor meget der er sket med ungdomsarbejdsløsheden fra i går aftes, og til vi står her i dag.
Vil hr. Morten Østergaard ikke forholde sig til kritikken, der går på, om det er seriøst, når vi står her i Folketingssalen og behandler et forslag til vedtagelse, som siger noget helt andet end det, som vi vedtog her i Folketingssalen i går?
Er det rimeligt?
Morten Østergaard (RV), 2010-04-23:
I det forslag til vedtagelse, som vi har fremsat, konstaterer vi, at arbejdsløsheden for unge under 25 år er mere end fordoblet inden for det seneste år, og at 8.000 unge står uden en praktikplads.
Det har jeg ikke hørt nogen modsige.
Så siger vi, hvad der er velkendt, at vi synes, regeringen skulle have lavet en vækstpakke.
Det tror jeg heller ikke kan komme som et chok for nogen.
Og så kommer vi med en række forslag til ting, der kan gøres ud over det, vi har vedtaget.
Men jeg kan da sige, at der ikke er noget i det, som Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti har fremlagt, som skulle forhindre os i at stemme for det forslag til vedtagelse, hvis det er det, man er bekymret for, for man henviser jo bare til aftaler, som vi har indgået, som vi selvfølgelig står inde for.
Jeg må bare sige, at jeg synes, det er vores opgave at udvise rettidig omhu og at sørge for, at vi hele tiden er på forkant med udviklingen.
Havde man været det, havde man taget nogle af de initiativer, som jeg har peget på, på et tidligere tidspunkt i stedet for bare at holde taler om ungdomsarbejdsløsheden, kunne det jo være, at problemet ikke havde været så stort i dag.
Det er selvfølgelig en smagssag, hvad man mener om det.
Men det korte af det lange er, at man skal se det her som et udtryk for vores ønske om at udvise rettidig omhu.
Vi står ved alle de aftaler, vi har lavet.
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-23:
Nu er det sådan, at jeg jo ved, at hr. Frank Aaen er en hel del inde i finanspolitik.
Det er jeg fuldstændig klar over.
Så ved hr. Frank Aaen også, lige så vel som jeg gør, at der, hvor væksten gerne skulle ske, er i den private sektor.
Det er sådan, at hvis den offentlige sektor overstiger den private sektor, så går det galt i et land.
Det er den private sektor, der betaler alle omkostningerne for den offentlige sektor.
Hvis ikke vi havde den private sektor, så var der altså ingen indtægt til at betale alt det offentlige, som hr. Frank Aaen gerne vil.
Og det er derfor, at vi satser på, at det altså er den private vækst, vi skal have i gang.
Vi skal have gang i det private erhvervsliv.
Hr. Frank Aaen er fuldstændig klar over, at det går helt galt med Danmarks økonomi, hvis den offentlige sektor overstiger den private sektor.
Frank Aaen (EL), 2010-04-23:
Jo, vi kan sagtens diskutere, hvor meget der skyldes krisen, hvor meget der skyldes regeringens dårlige politik, og hvor meget der skyldes snevejret.
Lad os da bare gøre det.
Men det ændrer ikke ved, at arbejdsløsheden er alt for høj, og det ændrer jo ikke ved, at vi åbenbart er enige om, at en god løsning på de problemer, vi har med hensyn til de unge og deres praktikpladser, vil være at sætte arbejdsløsheden ned.
Vi kan gøre nogle ting, der virker her og nu.
Man kan gøre noget her og nu, hvis man slipper nogle penge løs, som man alligevel skal af med på et andet tidspunkt, og det kan jeg ikke forstå at man afviser, når det altså både gavner miljøet, det gavner vores skoler og ældreboliger, og det gavner velfærden.
Så er det da bare med at komme i gang.
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-23:
Jeg vil da give hr. Frank Aaen ret i, at jo lavere arbejdsløshed der er, des mere kommer der i statskassen, det er da fuldstændig rigtigt.
Mindre brug af dagpenge er også fuldstændig rigtigt.
Så er der det her med at sætte det hele i stå.
Og selv om der så var åbnet for byggeprojekter, så kunne de ikke gå i gang med at projektere dem, før de kunne komme til jorden.
På den måde er der altså en del, som vi ikke har været skyld i her i Folketinget.
Hverken hr. Frank Aaen eller jeg selv eller nogle andre har været skyld i, hvad der er sket på grund af vinteren.
Men selvfølgelig skal vi da se på, hvad vi sætter i gang.
Det er også derfor, vi har lavet flere pakker, der skal være med til at sætte ting i gang, og så må jeg ikke sige mere for formanden.
Frank Aaen (EL), 2010-04-23:
Jeg synes, at når en ordfører siger noget, man kan erklære sig enig i, så kan man jo godt sige, at man hørte det, og at man noterede sig det.
Jeg er enig i, at løsningen på problemet jo langt hen ad vejen er at sørge for en lavere arbejdsløshed.
Det vil give flere praktikpladser, og det vil give lavere ungdomsarbejdsløshed i sig selv.
Så er det bare, jeg ikke kan forstå, at man siger nej til virkelig at gøre noget for at sænke arbejdsløsheden, som jo også ville sænke arbejdsløsheden i den private sektor.
Sætter man gang i nogle af de renoveringer, der er blevet udskudt og udskudt og udskudt, vil det straks skabe beskæftigelse i byggefagene.
Sætter man gang i nogle flere investeringer inden for vedvarende energi og energibesparelser, vil det straks give beskæftigelse ude i virksomhederne, og det vil straks skabe praktikpladser, det vil straks skaffe flere job, også til de unge.
Og når man siger, at der ikke er råd til det, så er det jo, fordi man ikke tænker på, at de ting jo skal laves alligevel af hensyn til skolerne eller af hensyn til klimaet, og at man, når man sætter folk i arbejde, altså sparer dagpenge, får mere ind i skat og mere ind i moms.
Hvorfor siger man nej til så indlysende rigtige forslag?
Det forstår jeg ikke, når man oven i købet anerkender, at det er det, der er løsningen.
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-23:
I forbindelse med de sociale klausuler, som hr. Leif Lahn Jensen nævner – og så var det fleksjobordninger, som vistnok er de ordninger, hvor man kan skifte rundt på job, men det skal jeg ikke lige kunne sige – er det jo sådan, at KL i går, tror jeg det var, har meldt ud, at det er helt op til kommunerne selv.
Når det er sådan, at det er tilladt i dag, og at kommunerne kan gøre det af egen fri vilje, er der jo ingen grund til, at vi herindefra skal gå ind og lovgive om det.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-04-23:
Jeg er rigtig glad for hr. Bent Bøgsteds svar, for nu er vi ved at komme ind til det, vi snakker om, nemlig hvad vi gør ved den her ungdomsarbejdsløshed.
Vi har også været i gang i halvanden time, og først nu er vi kommet ind på ungdomsarbejdsløsheden.
Det synes jeg er rart.
Det er også det, vi har lagt op til.
Jeg kunne godt tænke mig at høre lidt til visionerne, for i det papir, vi har liggende her,
er der jo en del gode ting med sociale klausuler, med virksomhedspraktik, med flexuddannelse og alt muligt andet.
Og mener hr. Bent Bøgsted, at det, vi har gjort, er nok, eller vil Dansk Folkeparti gerne noget mere?
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-23:
Det er fuldstændig rigtigt.
Det er også derfor, Dansk Folkeparti sammen med regeringen har åbnet op for flere offentlige investeringer.
Vi har bl.a. åbnet op for, at kommunerne kan sætte en hel del i værk.
På det offentlige område, det statslige, er vi i fuld gang med at se på projekter vedrørende sygehuse rundtomkring, men også andre offentlige investeringer.
Så selvfølgelig giver det arbejdspladser.
Men vi ved jo, at det tager tid, når der bliver sat offentlige investeringer i gang i form af et byggeri.
Skal kommunen nu i gang med at bygge noget nyt, er det jo ikke noget, der sker fra dag et, fra der bliver åbnet op og sagt, at nu kan man gå i gang.
Der skal arkitekt på, der skal projekteres, og der skal laves en VVM-redegørelse.
Det kan måske tage fra et halvt til et helt år, inden de kan gå i gang, medmindre Det Økologiske Råd nedlægger protest og trækker tiden ud, så der går endnu et år.
Der er også et naturklagenævn, der skal ind over, og som kan bremse sådanne investeringer.
Så alt i alt tager det tid, fra man giver lov til det, og til at projekterne kan gå i gang.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-04-23:
Jeg hørte ministeren sige, at det har været en ikkekonstruktiv debat, og at der har været tumult, men jeg ved ikke, om dem, der har fulgt debatten, kunne se, at det var VOK, der skabte den.
Vi andre prøvede egentlig bare på at diskutere, hvad mere vi kan gøre for at løse nogle problemer.
Men nu vil jeg ikke gå med i det spil, jeg vil fortsætte med det, som egentlig var meningen med den her dag.
Derfor vil jeg spørge ministeren: Er vi ikke enige om, at flere job kan skabe flere praktikpladser?
Og hvis vi er enige om det, hvorfor har regeringen så ikke ført den slags vækstpolitik, som vi foreslår?
Altså, hvorfor har de ikke taget nogen initiativer til offentlige investeringer, der virkelig skaber job?
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-23:
Tak, hr. formand.
Det her med forligsbrud lader vi lige Venstre om, de er linet op til det, så det vil jeg ikke ind på her.
Men hr. Morten Østergaard nævnte dimittendledigheden for nyuddannede akademikere, og så vil jeg godt lige spørge hr. Morten Østergaard, om det ikke er korrekt, at ledigheden for akademikere er faldende, at den er nede på samme niveau, som den var midt i 2007 – og at den dermed også er lavere, end den var under den sidste højkonjunktur i 2001-02 – og at det betyder, at der er mange nyuddannede ledige, der kommer i job?