runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian H. Hansen (DF), 2007-05-02:
Nu har vi jo hørt et par konservative her i salen i dag sige, at det er sådan nogle småbagateller, at det ikke betyder så meget – sådan har jeg i hvert fald opfattet det – og at det egentlig er lidt synd, hvis der er nogen, der skulle få et klip.
Men når man kigger på lovforslaget, er det, der egentlig kan medføre et klip, jo noget med arealkrav, det har noget at gøre med indvendig højde, ventilation, drikkevand og foder, hviletid, strøelse eller transportegnethed.
Så kan vi diskutere, om det er direkte mishandling af dyr, hvis man får et klip for en af de her ting, men det er i hvert fald dårlig dyrevelfærd, og det kan jo medføre mishandling af dyr.
Så må jeg også lige spørge: Når nu den konservative ordfører er inde på, at man godt kan køre et stykke vej uden vand – det var sådan set det, der blev sagt – hvor langt er det så, at en gris kan blive transporteret uden vand?
Det har man jo selvfølgelig sat sig ind i.
Ole Glahn (RV), 2007-05-02:
Jeg vil gerne takke ministeren for det indlæg, ministeren kom med her, og vil også sige, at jeg da nærer stor beundring for ministerens forsøg på at dele sol og vind lige i den her diskussion.
Men jeg mener nu ikke, at ministeren har helt ret, for vi opstiller nogle kriterier, som har dyrevelfærdsmæssige aspekter, og det vil sige, at hvis man overtræder dem, går det ud over dyrevelfærden.
Man skal lægge mærke til, at jeg ikke bruger udtrykket skader; jeg siger, at det går ud over dyrevelfærden – det var det, den konservative ordfører ligesom forsøgte at bagatellisere i sit indlæg ved at sige, at det jo ikke var så slemt, og så der brugte udtrykket skade.
Er ministeren ikke enig i, at når vi har opstillet de kriterier, som kan udløse klip, så er det, fordi vi vurderer, og fagfolk også vurderer, at det påvirker dyrets velfærd under en transport, som i princippet er en unaturlig tilstand for en gris eller en ko eller en hest?
Kirsten Brosbøl (S), 2007-05-02:
Nu er der jo en række ting, som arbejdsgruppen har med i deres rapport, og som ikke er taget med i lovforslaget, derfor vil vi jo i oppositionen til enhver tid forbeholde os retten til at tage et andet standpunkt end det, som ministeren lægger op til, også selv om det er noget, der kommer fra arbejdsgruppens rapport.
Det, jeg bare gerne vil have den konservative ordfører til at forholde sig til, er principperne for dyrevelfærden.
For vi er jo enige om, at det, vi diskuterer her i dag, er for at lave nogle forbedringer for dyrenes velfærd.
Vi kan være uenige om, hvor mange gange man så skal have lov til at overtræde de her regler, som har direkte betydning for dyrenes velfærd.
Det er vi uenige om, og det vil der komme et ændringsforslag om.
Det, jeg bare synes er meget, meget vigtigt rent principielt, er at få slået helt fast, hvilket jeg er glad for, at den konservative ordfører gjorde lige før, at vi er enige om, at det her er noget, som har direkte betydning for dyrenes velfærd, og derfor skal det sanktioneres hårdt.
Lene Espersen (KF), 2007-05-02:
Det, jeg kan sige til hr. Ole Glahn – og jeg også gerne vil læse op fra lovforslaget – er, at klippekortordningen omfatter forhold, hvor overtrædelser kan have direkte betydning for dyrenes velfærd – kan have betydning.
Jeg siger det så klart, for jeg vil ikke have, at vi efterlader dem, som det her kommer til at ramme, med det indtryk, at man kan bevise i hvert eneste tilfælde, at her har det haft betydning for dyrenes velfærd.
Det er ikke det, der ligger i ordningen.
Men det er vigtigt for mig at understrege, at vi ikke med det her siger, at vi kan bevise i hver enkelt sag, at dyrene har lidt skade.
Det vil vi ikke kunne med den her klippekortordning.
Men vi vil kunne sige, at de har overtrådt reglerne, og at de har overtrådt reglerne så markant, at det er helt rimeligt, at det udløser en sanktion.
Og derfor mener jeg også, det er meget velbegrundet at lave en sådan ordning.
Jamen jeg tror sådan set, at vi er enige meget langt hen ad vejen.
Der, hvor snittet har været, har været der, hvor man har sagt, at det kan have betydning for dyrenes velfærd.
Men man kan ikke bevise det.
Og ordningen er jo lavet sådan.
Det gjorde jeg heller ikke, da vi lavede færdselslovklippekortordningen.
Der ville folk også argumentere og sige, at det da ikke kunne være rigtigt, at de skulle have et klip for, at de kom til at køre over for rødt lys om natten, hvor der ikke var en bil i sigte, eller at de kørte 30 pct. for stærkt ude på den landevej, hvor der var en lang, lige strækning uden biler, for der var ingen, der kom til skade.
Nej, men der er bare en risiko for, at nogen kan komme til skade, og det er en klar overtrædelse af reglerne.
Så jeg tror altså ikke, jeg kommer det nærmere, end at jeg vil sige her, at vi prøver nu med semantik at bevæge os væk fra hinanden.
Jeg tror faktisk, vi er mere enige, end debatten her i dag udstiller.
Karsten Nonbo (V), 2007-05-02:
Der er det jo rent faktisk sådan, at hvis overfaldet sker ved døren, altså er ret spontant, så gælder de vide strafferammer, jeg nævnte.
Men vi er jo enige om, at man ikke går op under loftet og rammer toppen af strafferammerne i det tilfælde, at det sker spontant.
Jeg tror også, at vi er enige om, at hvis det foregår som et forudgående planlagt overfald, altså således at hvis der har været en episode mellem en rocker og en dørmand om fredagen, og man så efterfølgende under efterforskningen kan finde ud af, at rockeren gjorde noget aktivt for at finde ud af, hvor dørmanden boede, at han samlede et tæskehold, og de kørte derud, og hvis hele den der iværksættelseshandling fra man beslutter sig, til man slår til, er lang og gi ver mulighed for, at overfaldsmanden kan træde tilbage, så vil straffen for det overfald, der foregår i hjemmet, jo også helt tydeligt blive meget større end for det overfald, der vil ske ved døren.
Der er forskel på, om man giver dørmanden en knytnæve den fredag aften, hvor man er beruset, eller man giver knytnæven om søndagen 3 dage efter som en hævnakt.
Det er en helt anden reel straf, man får.
Derfor er der forskel, og det vil da også tydeligt blive udmålt i straffen.
Peter Skaarup (DF), 2007-05-02:
Jeg vil godt spørge hr. Karsten Nonbo om det med dørmændene.
Vores forslag går jo på, at man skal skærpe straffen for overfald på dørmænd, ikke bare i forbindelse med deres virke, men også, hvis de er kommet hjem til konen eller manden og bliver overfaldet dér af en, der er ude på repressalier, der har med dørmandens arbejde at gøre.
Er hr. Karsten Nonbo enig med justitsministeren i – det var ikke så fast, justitsministeren sagde det – at det allerede i dag er strafbart, eller mener hr. Karsten Nonbo, at der er behov for ny lovgivning, hvis man skal sikre, at man også medtager overfald hjemme hos dørmanden?
Karsten Nonbo (V), 2007-05-02:
Det er jo lidt svært at komme efter justitsministeren og den grundige tale, som justitsministeren holdt her, så jeg er lige ved at sige, at mit bidrag til et tryggere natteliv skal være en kort tale, så alle kan komme hjem.
Jeg vil dog sige et par enkelte ting.
Dansk Folkeparti skriver i forslaget, at man bare vil have ét punkt opfyldt ud af seks punkter, og der vil jeg sige, at det har man faktisk allerede i hus, for punkt 1, udvidelse af restaurationslovens bestemmelse om forbud mod ophold, eksisterer allerede i dag, så det er lidt at sparke en åbenstående dør ind.
Nu har man snakket noget om registrering af tilhold, så det vil jeg springe lidt over.
Jeg tror, at en af de ting, der er rigtig godt for et tryggere natteliv, egentlig ikke så meget er strafskærpelser, men mere det, som vi alle sammen i fællesskab har lavet i forbindelse med en ny politireform: at vi får flere politifolk på gaden, således at når der er en, der har trukket næven tilbage og vil slå, er der en politimand, der prikker ham på ryggen og siger: Lad være med det, for det kan koste dig dyrt.
Jeg tror egentlig, det er et spørgsmål om at være nærværende både i form af vores gode SSP-arbejde og i form af en bedre patruljering, og så skal vi ikke glemme vores gode natteravne, som også færdes i nattelivet.
Jeg tror egentlig mere, at den måde, vi kan få et tryggere natteliv på, er ved, at vi som voksne – og det gælder alle voksne – fortæller, at vi kerer os om de unge mennesker, når de er i byen; at man som forælder fortæller de unge mennesker, at de bare skal sige til, når de vil hjem.
Det er der, det er så nemt at sms’e, og så henter man de unge mennesker.
Så jeg tror mere, det er et spørgsmål om forældreansvar, end det er et spørgsmål om egentlig lovgivning.
Et af punkterne i Dansk Folkepartis forslag er skærpelse af straffe ved vold og trusler om vold m.v. mod dørmænd, og der er det jo rent faktisk sådan i dag, at ved § 244-vold er strafferammen 3 års fængsel, ved § 245-vold, altså rå og særlig farlig vold, er strafferammen 6 år, og ved § 246-vold, vold med skade eller død til følge, er strafferammen 10 år.
Og så er det jo sådan, at § 247 giver mulighed for at gange med halvanden, i tilfælde hvor der er vold mod f.eks. dørmænd.
Det vil sige, at vi har strafferammer, der hedder 4½ år, 9 år og 15 år.
Jeg tror ikke, det er straframmerne, der som sådan skræmmer de unge, der laver noget.
Jeg tror, det er bedre, at vi ved fælles hjælp sørger for, at politiet er med derude, at forældrene er med derude og prikker dem på ryggen, inden sagen når så vidt.
Jeg tror mere, det er det nærvær, vi skal have frem for at løse problemet, for vi er jo enige med Dansk Folkeparti i, at der er et problem.
Der er et problem, der trænger til at blive løst, og det vil vi alle sammen godt være med til.
Så jeg tror egentlig ikke så meget, det her er den rigtige metode.
Lene Espersen (KF), 2007-05-02:
Jeg vil sige til hr. Peter Skaarup om det første med, hvordan restaurationsbranchen og andre bedre kan være i stand til at identificere de personer, der får tilhold, at det vil vi da se på, men da det er noget, man er ved at se på, kan jeg ikke her sige, hvordan den konkrete løsning bliver på det – ikke andet, end at man erkender, at der skal ske noget.
Hver eneste gang der har været tale om voldelige overfald, drab og andet, har der været anvendt ulovlige knive, og derfor er svaret jo altså ikke så at kriminalisere lovlydige borgere, der ikke har gjort noget galt.
Svaret er i stedet for at gøre to ting: Den ene mener jeg er at bruge de muligheder, politiet har via politiloven for at lave flere kontroller, altså visitationsreglerne.
Det tror jeg har en effekt, altså risikoen for at blive snuppet.
Den anden er holdningsbearbejdning med kampagner, så man taler direkte til de unge mennesker.
Peter Skaarup (DF), 2007-05-02:
Jeg vil sige tak for tilsagnet om, at der bliver arbejdet videre med det her punkt.
Så vil jeg derudover spørge ministeren, om ikke det er korrekt, at den måde, man kunne gøre det på, hvis man er nervøs for, at forskellige personoplysninger vil florere rundt, er, at man bare registrerer tilholdet og ikke, hvad der ligger bag tilholdet – altså udelukkende det, at den pågældende person ikke kan komme ind det pågældende sted, men har den her karantæne.
Så vil jeg godt spørge justitsministeren, når hun nu måske ikke lige har tid til at svare på spørgsmålet vedrørende knive, om det ikke – uanset hvad – er vigtigt, at vi fra politisk side gør noget i forhold til det store problem, at der florerer knive i nattelivet, at der florerer våben i nattelivet.
Kunne det ikke være et rigtig godt signal for forældre, for pædagoger, for lærere, at man kontant kan køre en kampagne over for de unge mennesker, der siger: Nul knive i nattelivet – uanset om det er det, man i dag kalder lovlige knive, eller ulovlige knive, vil vi ikke have knive i nattelivet?
Kunne ministeren ikke se det som en fordel, at vi gjorde, ligesom man har gjort det i Norge?
Lene Espersen (KF), 2007-05-02:
Jeg vil om det første sige til hr. Peter Skaarup, at det også er baggrunden for, at rigspolitiet nu har sat sig sammen med Horesta for at prøve at finde en løsning på det problem.
For det er helt korrekt, at Horesta har givet udtryk for, at der er et problem i, at der er nogen, der kan have et tilhold og et forbud mod at befinde sig på en restaurant, men at man har svært ved at identificere vedkommende.
Der er rigspolitiet sammen med Horesta ved at se på, hvordan man kan finde en løsning.
Det, jeg sagde i min tale før, var bare, at man skal huske på, at en ordning, hvor alle, der har et forbud, uanset hvor det er i landet, kommer ind i et stort centralregister, som alle, der arbejder inden for restaurationsvirksomheder, har adgang til, er en ordning, som altså vil rejse nogle alvorlige betænkeligheder, i forhold til at vi så videregiver enkeltpersoners strafbare forhold til en meget stor kreds af mennesker.
Derfor prøver vi at finde en anden løsning, hvor man imødekommer Horestas ønske om at få nogle bedre redskaber, men uden at vi kommer ind i store problemer med persondatalovgivning og andet.
Peter Skaarup (DF), 2007-05-02:
Man kan jo sådan set kun være tilfreds, hvis det er rigtigt, sådan som justitsministeren i hvert fald mener, at de seks forslag, vi kommer med i beslutningsforslaget, mere eller mindre er gennemført eller vil blive gennemført til sikring af et tryggere natteliv.
Der var måske så lige et enkelt eller to, som justitsministeren ikke var så positiv over for.
Men det tegner i hvert fald godt, i forhold til at vi måske kan lave en beret ning i Retsudvalget, hvor vi bliver enige om flere af de her ting.
Jeg vil godt stille justitsministeren et spørgsmål vedrørende tilhold.
Er det ikke rigtigt forstået, at der er mange barer og diskoteker, der har et stort problem med, at kravet er, at det er ejeren, der skal kontrollere, om en gæst må komme ind eller skal ud af det pågældende sted, og ikke kan overlade det til en dørmand, og at det er der, vi har et kæmpeproblem for de butiksejere eller virksomhedsejere, som der er tale om her?
Med hensyn til knive: Er justitsministeren ikke enig i, at det er uholdbart, at vi den ene weekend efter den anden ser, at der begås knivoverfald rundtomkring i nattelivet, uanset om det så er med lovlige eller ulovlige knive?
Hvad mener ministeren vi kan gøre ved det?
Kim Christiansen (DF), 2007-05-02:
Der blev jo talt meget om gode intentioner, og der var en masse sympati for forslaget, og det takker jeg selvfølgelig mange gange for.
Som altid, når regeringspartierne udtrykker deres store sympati for et af vores forslag, skyldes det jo som regel, at man har en eller anden arbejdsgruppe nedsat, som tilfældigvis lige beskæftiger sig med problematikken.
Til at lette deres arbejde lidt, så vi måske kunne få det her fremskyndet lidt, kunne man jo bl.a. prøve at ringe til SKAT og høre, hvad antallet af kopivarer, der bliver indført til Danmark, er.
De tal er meget nemt tilgængelige og tegner i hvert fald et billede af, at her er en problematik, som vi bør tage fat i.
I dag er der en fuldstændig urimelig forskelsbehandling, f.eks. mellem komponisten og designeren.
Krænkelser af ophavsretten for en komponist, der begår et værk – det være sig en sang eller et andet musikalsk værk – kan straffes med helt op til 6 års fængsel.
Den samme forseelse kan, hvis det er designeren, der har brugt alle sine sparepenge på at få fremstillet et produkt, og som egentlig har vældig meget glæde af det, men hvor det så bliver kopieret ude i Kina og solgt til en fjerdedel af prisen, blive straffet med et skuldertræk, hvis dommerne skønner, det er uforsætligt, og hvis det er gjort med forsæt, så vanker der en lille bøde, og i allerværste tilfælde kan man altså få op til 1 års fængsel.
Det er helt urimeligt.
For opfinderen, der har begået en genial opfindelse og fået den plagieret af andre, er det nøjagtig det samme.
Jeg kan forstå, at der i hvert fald ikke er politisk vilje til at gøre noget ved problemet her og nu, men jeg er glad for, at man dog ser det i en positiv ånd, at man kan se urimeligheden i her.
Så trods alt synes jeg, der var en positiv holdning til, at vi får kigget på det her problem.
Det kan så tidligst blive, når arbejdsgruppen har afsluttet deres arbejde.
Der vil jeg da henstille til justitsministeren, at hun beder dem arbejde måske lidt mere end 37 timer om ugen med det, ligesom vi andre gør.
Per Clausen (EL), 2007-05-02:
Jeg skal bekræfte, at det er hr. Per Clausen, der ikke har gennemført nogen kønsskifteoperation, og fru Line Barfods udseende har ikke lidt så meget skade, som det ellers kunne tyde på.
Det, jeg så skal nøjes med at sige, er, at Enhedslisten sådan set er enig i én præmis i det her lovforslag, nemlig at det kan virke underligt, at man har en hårdere straf for overtrædelse af ophavsretsloven end for overtrædelse af varemærkeloven.
Men Enhedslisten synes faktisk, der kunne være meget god grund til at se på, om ophavsretsloven ikke på nogle områder giver mulighed for at udmåle for hårde straffe.
Vi synes i stedet for, at man skulle koncentrere sig om sammenhængen mellem f.eks. bødestraf og de indtægter, som man har haft på at krænke henholdsvis ophavsretsloven og varemærkeloven.
Så vores udgangspunkt er altså, at vi sådan set meget gerne ser på det her område, men vores udgangspunkt er ikke nødvendigvis, at varemærkeloven skal udstyres med muligheder for hårdere straffe.
Anne Baastrup (SF), 2007-05-02:
SF vil gerne være med til at se på, om grænsedragningen mellem de to typer overtrædelser i alle tilfælde er rimelig, men SF mener, at den nuværende skelnen mellem de to typer er fornuftig og bør opretholdes, også hvad angår forskellen i strafferammen.
Ophavsret er grundlæggende en beskyttelse af kunstnere, mens varemærker drejer sig om beskyttelse af produktion og handel.
I praksis ser vi en række tilfælde, hvor store koncerner med store pengekasser og reklamebudgetter tryner små virksomheder på baggrund af varemærkebeskyttelsen.
Det er fornuftigt nok at have en varemærkebeskyttelse, men i mange tilfælde kan den få karakter af den stærkes ret, og SF tror ikke, det er fornuftigt at udvide strafferammen på dette område.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-05-02:
Dansk Folkeparti foreslår en ligestilling af strafniveauet for ophavsretlige krænkelser og varemærkekrænkelser.
I praksis vil det medføre en betydelig stramning for især de grove tilfælde af varemærkekrænkelser.
De immaterielle rettigheder betyder stadig mere, og antallet af kopiprodukter eksploderer i disse år.
Der er tale om beregnende kriminalitet, hvis formål er at skaffe sig selv en økonomisk gevinst.
Men i lighed med justitsministeren vil vi gerne vente på resultaterne fra den arbejdsgruppe, der er nedsat.
Sagt på en anden måde: Vi er sympatisk indstillet over for de intentioner, som ligger i forslaget, men jeg tror, det er bedst at vente, til vi har lidt ekspertbistand, der vil se på, hvordan man kunne indrette det her.
Så vi vil meget gerne deltage positivt i drøftelsen, også gerne i samarbejde med Dansk Folkeparti.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2007-05-02:
Derfor skal der slås
hårdt ned for at sikre virksomheder og enkeltpersoner mod krænkelser af deres velerhvervede rettigheder.
På den baggrund støtter vi de gode intentioner, der ligger til grund for dette lovforslag, ligesom vi fuldt og helt har tillid til, at regeringen også har meget fokus på den rejste problemstilling.
Dette fokus er illustreret ved, at økonomiog erhvervsministeren har nedsat en arbejdsgruppe, der har til opgave at komme med forslag til, hvordan man kan reducere udbredelsen af piratkopiering og varemærkeretlige krænkelser.
Og spørgsmålet om varemærkekrænkelser vil også blive belyst i den forbindelse.
Da arbejdsgruppen forventes at aflevere sin rapport allerede til efteråret, finder vi fra kon servativ side, at det er mest hensigtsmæssigt, at vi afventer rapporten, før vi skrider til lovmæssige tiltag.
På den baggrund kan vi fra konservativ side ikke støtte dette lovforslag.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-05-02:
Som sagt går dette forslag, der er fremsat af Dansk Folkeparti, ud på at ændre straffeloven og varemærkeloven med henblik på at skærpe straffen for varemærkekrænkelser.
Efter straffeloven straffes den, der gør sig skyldig i ophavsretskrænkelser eller ulovlig import af særlig grov karakter, med fængsel i indtil 6 år.
Forslagsstillerne foreslår, at også varemærkekrænkelser af særlig grov karakter bliver omfattet af disse bestemmelser, og at strafferammen for varemærkekrænkelser hæves fra fængsel i indtil 1 år til fængsel i indtil 1 år og 6 måneder, svarende til strafferammen for krænkelser af ophavsretten.
Socialdemokraterne er enige i, at der kan være behov for at se på den pågældende lovgivning for at se, om den indeholder tilstrækkelig beskyttelse mod bl.a. varemærkekrænkelser.
Jeg tror, at de fleste her i salen er enige i, at piratkopiering og varemærkeforfalskninger ikke er noget, man skal se på med milde øjne, så derfor hilser vi også velkommen, at der under Økonomi- og Erhvervsministeriet er nedsat en arbejdsgruppe, som skal se på, hvordan indsatsen mod netop piratkopiering og varemærkeforfalskning kan styrkes.
Denne arbejdsgruppe er for tiden i gang med at undersøge omfanget af ulovlighederne på det her område, og vi forventer, at arbejdsgruppen kommer med en samlet pakke med forslag og initiativer, som kan reducere denne form for kriminalitet.
Derfor er Socialdemokraterne af den opfattelse, at vi i Folketinget bør afvente resultaterne af arbejdsgruppens overvejelser, før der tages stilling til, hvilke initiativer der skal tages på området.
På den baggrund kan vi ikke støtte forslaget, som det ligger.
Karsten Nonbo (V), 2007-05-02:
Jeg skal sige det ganske kort.
Venstre er af samme holdning som justitsministeren.
Der er meget sund fornuft i at se på at sammenligne varemærkekrænkelser med ophavsretskrænkelser, som Dansk Folkeparti her er inde på, og derfor er det også betimeligt at afvente, at arbejdsgruppen er færdig og er kommet med et forslag.
Derfor kan vi ikke umiddelbart tilslutte os forslaget, men intentionerne er meget positive set med Venstres øjne.
Karsten Nonbo (V), 2007-05-02:
Jeg vil bare lige komme med et forsøg på at være fredsmægler.
Kan vi ikke sige, at man får et klip i kørekortet, når man laver en forseelse, der er egnet til at forvolde fare, lige såvel som den manglende hændelse, det er, at man ikke sætter vand ind til grisene, kan være egnet til at forvolde, at dyret ikke har den velfærd, det skal have?
Det behøver ikke nødvendigvis at være tilfældet, for dyret kan jo lige have fået tilstrækkeligt at drikke, inden turen starter, og turen behøver jo ikke at være på mere end 10 km.
Så det, man får klippet for, er altså, at man har forvoldt noget, der kan være egnet til, at det går ud over dyrevelfærd; det er det samme, man gør med klippekortet.
Ole Glahn (RV), 2007-05-02:
Jamen jeg forstår udmærket ministerens præcision, og jeg kender også godt formuleringen i loven.
Så vil jeg spørge ministeren: Er det ikke netop af hensyn til, at vi som lovgivere ikke skal komme i en situation, at vi skal bevise, at dyret har lidt en eller anden skade, i form af at dets temperatur er steget eller faldet, eller at dets fordøjelsessystem ikke har været i orden, eller at det er smurt ind i et eller andet, som det ikke skulle, fordi der ikke er strøelse?
Er det ikke det, der er forklaringen, sådan at man stadig væk kan sige, at de kriterier, der er opstillet, da er noget, som påvirker dyrenes velfærd?
Ellers ville det da være urimeligt, at der efter seks klip, som ministeren foreslår, eller efter tre plus et, som vi foreslår, kan være den situation, at man fradømmer folk retten til at køre med dyr, hvis det ikke er noget, som vi vurderer betyder noget politisk.
Vi vil bare ikke sættes i en situation, hvor vi skal dokumentere, at det enkelte dyr i den konkrete situation har lidt det og det.