runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2007-10-11:
Jeg får den mistanke, at når Socialdemokraternes officielle holdning er, at man lige skal vente og se tiden an - sådan som regeringen ser på det - før man afgør, om der skal være en folkeafstemning, bunder det i realiteten i, at der, som vi jo godt ved, er en aftale mellem de EU-positive partier i Folketinget, som så at sige gør sig rigtig umage med at gå hånd i hånd.
Det er så det.
Men kan hr. Svend Auken ikke se, at det virker lidt utroværdigt, når vi ser, at enkelte socialdemokrater - senest hr. Rasmus Prehn på et vælgermøde i Aalborg og et socialdemokratisk medlem af Europa-Parlamentet - markedsfører deres egne holdninger?
Hvor mange socialdemokrater har tænkt sig at føre valgkamp, hvis der altså kommer en valgkamp, på, at vi skal have en folkeafstemning, simpelt hen for at fremme deres egne personlige stemmetal?
Hælder hr. Svend Auken personlig mest til hr. Rasmus Prehn og andre socialdemokrater, som mener, at vi skal have en folkeafstemning, eller til den mere officielle linje?
Jeg har forstået det sådan, at hr. Svend Auken faktisk mest hælder til, at vi skal have en folkeafstemning, men hvor står hr. Svend Auken selv?
Hvad vil hr. Svend Auken stemme, hvis det kommer dertil?
Svend Auken (S), 2007-10-11:
Jeg mener, det er en fuldstændig fejlagtig fremstilling, når hr. Frank Aaen siger, at min holdning er bestemt af udlandet.
Jeg siger, at vi har et ansvar over for udlandet, og at udlandets beslutninger spiller en stor rolle.
Tænk på, hvor meget det hollandske og det franske nej har betydet for hr. Frank Aaen - det har vel forlænget hans restlevetid med op til flere år - og tænk på, hvor meget argumentation der har været om den irske beslutning.
Jeg siger bare, at tingene hænger sammen.
Vi er også optaget af, hvad der foregår lige nu i Polen.
Jeg frygter det værste, men håber det bedste og stoler på, at der sidder 26 andre lande rundt om bordet, som kan tale Polen til fornuft.
Det, der spiller en rolle for os, er det saglige - på den ene side at mange af de operative bestemmelser fra forfatningstraktaten heldigvis går igen, og på den anden side om selve projektet har ændret karakter eller ej.
Her nævnte jeg en lang række forhold angående alle de tilløb til forfatning, der er blevet pillet ud - ikke bare selve navnet, men selve konstruktionen, opbygningen, måden, det er gjort på.
Frank Aaen (EL), 2007-10-11:
Nu kan det jo nemt blive nogle meget fine ord, som rent indholdsmæssigt er aldeles tomme.
Det første argument, vi hørte, for ikke at afholde folkeafstemning var, at det ikke længere er en forfatning.
Det har vi jo hørt lange foredrag om at det ikke er, så det argument kan vel ikke bruges i fremtiden, og så kan man jo lige så godt tage stilling i dag og sige nej til en folkeafstemning.
Det andet argument gik på hensynet til andre lande.
Jamen hvorfor skal en folkeafstemning i andre lande under nogen omstændigheder påvirke en beslutning i Danmark?
Det er da vores egen beslutning, om vi skal have folkeafstemning, så jeg efterlyser endnu en gang, hvilken type politiske argumenter man kan forestille sig, når det er en politisk afgørelse.
Hvad kan man forestille sig at Socialdemokratiet synes er et godt politisk argument mod at holde en folkeafstemning?
Svend Auken (S), 2007-10-11:
Vi kan jo godt have noget, der har stor politisk betydning, uden at det skal udløse en folkeafstemning.
Det, der i givet fald skal udløse en folkeafstemning, er efter min vurdering - andre kan have en anden mening -
hvis man er i færd med at lave noget, der er en egentlig forfatning for Europa, hvis man er i færd med at lave noget, der er en egentlig grundlov, så bør det sendes til folkeafstemning.
Men hvis der ikke er tale om det, bør det efter min mening være Folketinget, der træffer afgørelsen.
Jeg tror, det igen var fru Charlotte Antonsen, der fremhævede, at i Frankrig og Holland, der jo stemte nej, er man efter at have gransket det her meget grundigt kommet til det resultat, at der ikke skal være folkeafstemning.
I England har man en stor debat, og vi lægger op til, at vi skal have en saglig og rolig debat, hvor vi også gerne vil høre, hvad hr. Morten Messerschmidt og hr. Frank Aaen og andre siger, men ikke, om jeg så må sige, konkluderer uden videre.
Tænk bare på alle de referencer, man her i dag har foretaget til Irlands stillingtagen.
Det spiller altså en rolle, hvad vi hver især gør, og jeg synes, at vi også skal tage ansvaret på os.
Det er ikke udlandet, der skal afgøre tingene, men vi har et ansvar, ligesom alle andre også har et ansvar for det fælles samarbejde.
Frank Aaen (EL), 2007-10-11:
Ordføreren sagde, at der kan være ting i en traktat, som kan have stor politisk betydning, selv om de ikke spiller nogen rolle for juraen, og det er et stort fremskridt.
Jeg har også forstået af det ordførerindlæg, jeg lige har hørt, at traktaten har enormt stor politisk betydning for udviklingen i Europa.
Så kunne man jo godt tro, at debatten var overstået, men det er den altså ikke, kan jeg forstå, og så kunne jeg måske til oplysning for mig selv og befolkningen afæske hr. Svend Auken nogle politiske argumenter, der kunne begrunde, at man ikke skal afholde en folkeafstemning.
Jens Borking (EL), 2007-10-11:
Jeg vil stadig fastholde spørgsmålet
: Er der ikke en modsætning imellem, at man på den ene side ønsker, at EU kommer til at spille en større rolle, at man fra fru Lone Dybkjærs og Det Radikale Venstres side støtter, at der kommer flere og flere flertalsafgørelser, og at man på den anden side så samtidig siger, at det kun er i forbindelse med folketingsvalg, at befolkningen skal tages med på råd og stilles over for en afstemning, når man samtidig tillægger Europa-Parlamentet og hele institutionen større og større betydning?
Så ville det dog for mig at se være logisk, at man samtidig sagde, at man så selvfølgelig også vil bestræbe sig på at spørge befolkningen specielt, når man snakker om en egentlig ny traktat eller forfatning, afhængigt af hvordan ens temperament er, men i hvert fald en reformtraktat - når man nu tillægger EU større og større betydning, hvilket jeg kan forstå at De Radikale synes er vigtigt at gøre bl.a. gennem mange flere flertalsafgørelser.
Lone Dybkjær (RV), 2007-10-11:
Vi spørger jo befolkningen med jævne mellemrum, nemlig i forbindelse med folketingsvalg.
Det er Det Radikale Venstres opfattelse, at vi kun skal holde en folkeafstemning om EU-spørgsmål, hvis grundloven kræver det.
Og det kan man jo være enig eller uenig i.
Men det er altså vores holdning.
Vi hører ikke til dem, der siger, at vi vil lave en politisk vurdering og hist op og kom herned.
Vi er slet ikke enige med de partier, der siger det.
Alt tyder på, at der ikke skal afgives suverænitet i forhold til grundloven, og så mener vi ikke, at der skal være nogen folkeafstemning.
Men vi mener derimod, at vi har en enestående chance for at lade det indgå i en folketingsvalgkamp.
Vi har ikke før haft det tidsmæssige sammenfald.
Og det er vi glade for vi har nu.
Jens Borking (EL), 2007-10-11:
Sagt til fru Lone Dybkjær: Det er en kendsgerning, at der op til forfatningsdebatten hos alle var en indstilling om at lave en afstemning om forfatningen.
Jeg ved ikke, om jeg misforstår fru Lone Dybkjær, men på mig virker det som en mærkværdig argumentation, at det skulle ødelægge noget i processen, at man spørger befolkningerne rundtomkring i de respektive lande.
Jeg vil i den forbindelse også godt høre, om ikke fru Lone Dybkjær mener, at der faktisk er en lang række af væsentlige områder - det er blevet sagt før - hvor vi vil komme til at opleve flertalsafgørelser?
Men det er altså en kendsgerning, at hvis et flertal i EU ønsker noget andet, så kan vi her i landet være helt enige uden at få indflydelse på det, når der er tale om flertalsafgørelser.
Synes fru Lone Dybkjær ikke, at det er et demokratisk problem og et spørgsmål, som man i hvert fald i sådan en sammenhæng bør spørge befolkningen om?
Lone Dybkjær (RV), 2007-10-11:
Jeg ved ikke, om jeg kan overbevise hr. Frank Aaen, men det er så en sag for sig.
Jeg vil gerne sige, at vi så kunne stå sammen om at få de europæiske spørgsmål på dagsordenen i forbindelse med næste folketingsvalg.
Vi har foreslået, at man venter med den endelige ratifikation til efter et folketingsvalg, fordi vi er i den heldige situation, at der denne gang er et tidsmæssigt sammenfald.
Vi forsinker ikke processen i Europa.
Man kan jo så diskutere, om man vil have folkeafstemninger eller diskutere de europæiske spørgsmål, eller hvad man nu synes i forbindelse med folketingsvalg.
Men vi har denne gang en enestående chance for at få den diskussion.
Den synes jeg vi skulle benytte os af.
Jeg synes, at nuancerne mangler totalt.
Og jeg synes, at man skal begynde at diskutere det daglige arbejde, der foregår i forbindelse med det europæiske samarbejde, og dermed bl.a. spørge folketingsmedlemmer om, hvad søren de render og laver i forbindelse med det arbejde.
For det er jo folketingsmedlemmerne, der til syvende og sidst lægger retningslinjerne for Danmarks europæiske samarbejde.
Frank Aaen (EL), 2007-10-11:
Jeg tror, at de fleste, som har fulgt de sidste mange valgkampe, vil sige, at vi i Enhedslisten hver eneste gang har gjort alt, hvad vi kunne for at få dette spørgsmål placeret på den politiske dagsorden i forbindelse med valgkampe.
Grunden til, at det aldrig har stået stærkt på dagsordenen op til et folketingsvalg, er jo, at alle de store partier og de fleste af partierne i Folketinget er for EU med hud og hår og uden ret meget debat.
Og fordi en stor del af befolkningen har en anden opfattelse, synes de slet ikke, det er sjovt at tage den diskussion op til et folketingsvalg.
Men det er jo ikke noget argument for at fjerne en debat op til en folkeafstemning.
Jeg forstår ikke logikken i, at man skal lade være med at have en debat, når vi ved, det fungerer.
Danmark er et af de lande, der debatterer EU allermest, fordi vi har folkeafstemningerne.
Hvorfor skal vi fjerne den institution?
Vi skal bare udvide den med mere debat også op til folketingsvalgene.
Lone Dybkjær (RV), 2007-10-11:
Først vil jeg sige, at det jo ikke er rigtigt, at der er mere militær.
Jeg ved godt, at man læser de paragraffer, som om at det, at man effektiviserer samarbejdet, er ensbetydende med, at man skal have mere af det.
Jeg synes, at denne regering er et udmærket eksempel på, at sådan er det ikke.
Der er heller ikke støtte til a-kraft i denne sammenhæng, men lad os bare tage en diskussion om hele traktaten.
Det synes jeg kunne være rigtig godt.
Vi er ikke tilhængere af a-kraft, og jeg synes, det er godt, hvis vi kan få en diskussion om den og finde en eller anden måde at håndtere dette spørgsmål på.
Jeg vil ikke sige noget om Bruxelles lige nu, fordi jeg gerne vil svare på det om folketingsdebatten.
Jeg synes, at folkeafstemningerne gør, at man kun diskuterer EU-spørgsmål i forbindelse med folkeafstemninger.
Det viser praksis.
Og så synes jeg, at netop hr. Frank Aaen og alle andre, der er interesserede i de europæiske spørgsmål, passende kunne inddrage dem i forbindelse med et folketingsvalg.
De bliver ikke inddraget, fordi man siger, at de kun vedkommer folkeafstemninger.
Der er jo en meget stor forskel på den europæiske politiske linje, der vil blive anlagt af hr. Anders Fogh Rasmussen, og den, der vil blive anlagt af, lad os bare tage fru Helle Thorning-Schmidt, hvis det er de alternativer, vi snakker om.
Dermed være ikke være sagt, at det er det.
Frank Aaen (EL), 2007-10-11:
Jeg kan nok ikke få Det Radikale Venstre væk fra at støtte reformen og reformtraktaten, selv om der står i den, at vi skal forpligte os til mere militær.
Men jeg vil alligevel gerne prøve at udfordre det om folkeafstemning lidt.
For selvfølgelig skal vi have mere EU-debat op til ethvert folketingsvalg, men det skulle vi nok kunne få uden at afskaffe de perioder, hvor vi har allermest EU-debat, nemlig omkring folkeafstemninger.
Jeg kan ikke forstå, at man skal fjerne noget, der rigtig fungerer, når man kan gøre begge dele.
Hvordan havde fru Lone Dybkjær egentlig tænkt sig, at vi skulle have en skarp debat om EU op til næste folketingsvalg, hvor hovedspørgsmålet handler om, hvem der skal være regeringschef, og hvor begge kandidater - og sikkert også flere end de to, hvis der skulle dukke flere kandidater op - er glødende EU-tilhængere?
Hvordan skal vi overhovedet kunne gøre EU-spørgsmålet til en hoveddebat ved det kommende folketingsvalg, hvor alle vil diskutere regeringsskifte?
Svend Auken (S), 2007-10-11:
Jeg tror, jeg var den første overhovedet, der i den danske debat gjorde opmærksom på, at det ikke bare kunne være jurister, der skulle afgøre det efter paragraffer.
Det har jeg været den allerallerførste i debatten, der har sagt, og det står jeg ved.
Det er en politisk afgørelse, og hr. Jesper Langballe kan have meget ret i at sige, at vi bør erstatte ordet nødvendigt med ønskeligt.
Den indrømmelse vil jeg gerne give ham.
Jeg mener imidlertid, at man skal tage det med folkeafstemninger alvorligt.
Hvis der derimod er tale om fornuftige tilpasninger af vedtægterne, i forbindelse med at medlemskredsen er blevet fordoblet eller næsten fordoblet, er det en anden situation.
Det tror jeg selv hr. Jesper Langballe vil medgive mig.
Det er den diskussion, vi gerne vil føre og gerne vil føre på en ordentlig måde, hvor vi, i stedet for at alle skælder ud på hinanden og mistænkeliggør hinanden, lytter til hinandens argumenter, herunder også hr. Langballes argumenter.
Lone Dybkjær (RV), 2007-10-11:
Med hensyn til 1986: Det var ikke os, der ville have en folkeafstemning.
Det var statsminister Poul Schlüter, der ville have en folkeafstemning, fordi han ikke kunne komme igennem Folketinget med at få vedtaget fællesakten.
Det var ikke os.
Hvis en statsminister siger, at han vil have en folkeafstemning, går vi ikke imod det.
Nej, nej, sådan er det jo.
Med hensyn til 1993 tror jeg virkelig, at man må sige, at hvis ikke man havde holdt en folkeafstemning oven på 1992, havde man fået ballade.
Altså, det kunne simpelt hen ikke lade sig gøre ikke at holde en folkeafstemning i 1993 - på grund af 1992.
Morten Messerschmidt (DF), 2007-10-11:
Tak for svaret.
Nu henviser fru Lone Dybkjær til min erfaring, som naturlige årsager tilsiger selvfølgelig er kortere end fru Lone Dybkjærs, i hvert fald rent empirisk.
Derfor vil jeg bare gerne høre, hvad det er, der gør, at Det Radikale Venstre nu lige pludselig mener, at man stringent skal følge § 20, når man både i 1986 og i 1993 holdt folkeafstemninger, selv om vi var ude af § 20.
Kan fru Lone Dybkjær forklare forskellen?
Lone Dybkjær (RV), 2007-10-11:
Altså, Det Radikale Venstre skal ikke trækkes til noget som helst trug i nogen som helst sammenhæng med folkeafstemninger.
Vi har bare det klare synspunkt, at vi kun vil have en folkeafstemning, hvis det er grundlovsbestemt, fordi vi ikke synes, det er klogt, at de europæiske spørgsmål isoleres til folkeafstemninger.
Det er meget enkelt for os.
Vi vil gerne have, at det indgår i den politiske debat, og vi håber selvfølgelig meget, nu hvor Europaudvalget ikke bare er blevet åbent, men hvor der også fra i morgen tv-transmitteres - så vil jeg gøre reklame for det også - at der vil være en større interesse for den daglige diskussion om de europæiske spørgsmål, så det er derfor.
Vi synes - og der må hr. Morten Messerschmidt jo tilgive mig min lidt længere erfaring - at de der hidtidige folkeafstemninger sådan set beviser det.
Med hensyn til det andet spørgsmål om dyrevelfærd håber jeg faktisk, at det borgerinitiativ, som giver mulighed for at samle 1 million underskrifter, i virkeligheden kan være med til at lægge pres på Kommissionen.
Morten Messerschmidt (DF), 2007-10-11:
Der er ingen grund til at udspørge fru Lone Dybkjær nærmere om folkeafstemning, for der er det jo sådan, at De Radikale simpelt hen skal trækkes til truget, at de skal tvinges til det, medmindre vi er inde i § 20.
Så derfor vil jeg henholde mig til noget af det andet.
Noget af det, som fru Lone Dybkjær talte om - varmt endda - var, at nu fik man mange flere områder med flertalsafgørelser.
Jeg ved jo, at fru Lone Dybkjær er en af de politikere, som altid har hjertet med sig, når hun træffer beslutninger, og derfor kunne jeg godt tænke mig at henlede fru Lone Dybkjærs opmærksomhed på de mange problemer, vi har på dyretransportområdet.
Svend Auken (S), 2007-10-11:
Jeg skal nok besvare det spørgsmål, og jeg skal også nok gøre det i forhold til den danske befolkning.
Men jeg synes nu ikke, at det gør noget, at man, inden man træffer en beslutning, overvejer, undersøger grundlaget for beslutningen, undersøger konsekvenserne af beslutningen, og undersøger, om man skal gøre det ene eller det andet.
Jeg har fortrudt næsten dem alle sammen - ikke dem alle sammen, men næsten dem alle sammen - og det vil jeg ikke gøre den her gang.
Nu vil jeg have lov til at gennemgå det her grundigt og fornuftigt sammen med mine kollegaer, og jeg vil lytte til hr. Walter Christophersens parti, som jeg vil lytte til alle andres synspunkter, som jeg vil læse for at nå frem til, om det her er vedtægtsændringer af hensyn til, at vi er blevet flere, vedtægtsændringer, som er fornuftige og sympatiske og får tingene til at fungere, eller om vi ændrer selve samarbejdets karakterer.
I det sidste tilfælde skal der være en folkeafstemning.
Walter Christophersen (DF), 2007-10-11:
Nu er det jo som sagt således, at der er flere socialdemokratiske medlemmer, der har udtrykt sig i favør af en folkeafstemning om EU's reformtraktat.
Når nu det er en ordfører, som jeg mener at vide har en vis pondus, den højeste anciennitet her i Folketinget, og som har været minister i flere regeringer under Socialdemokraterne, kan hr. Svend Auken så ikke forstå, at spørgeren har en forventning om, at her kan hr. Svend Auken træde i karakter og sige: Skal vi have den folkeafstemning, eller skal vi ikke?
Det mener jeg at den danske befolkning bør have at vide her fra Folketingets talerstol i dag.
Svend Auken (S), 2007-10-11:
Det elegante ved den her løsning er, at den umuliggør den konstruktion med den store fælleshal og i stedet siger: Vi har hver vores hus, husene ser meget forskellige ud, og vi lever meget forskelligt i de der huse på alle måder.
Jeg tror, hr. Jesper Langballe kan forestille sig meget færre muligheder for, hvordan mennesker kan leve sammen, end jeg f.eks. kan.
Nu skal vi ikke gå for langt med vores brug af det billede, men man har nogle fælles interesser, og derfor har man nogle vedtægter.
De vedtægter skal til, for at man, hvis der er vilje til at løse de fælles problemer, kan gøre det.
Jesper Langballe (DF), 2007-10-11:
Jeg takker for svaret, og så vil jeg lige tage fat i det der billede med grundejerforeningen, som hr. Svend Auken brugte før.
Vi ved jo, hvordan sådan en grundejerforening i fælles interesse kan løse en masse praktiske ting for de enkelte beboere på vejen.
Den kan oven i købet somme tider holde fest, hvor man dækker bord ude på vejen og hygger sig sammen, børn og voksne.
Tænk, hvis man nu under sådan en fest blev så begejstret for fællesskabsstemningen, at man besluttede sig til, at man havde det så hyggeligt sammen, at man nu ville rive alle husene ned og bygge en kæmpestor hal, hvor alle altid kunne feste sammen.
Hvordan tror hr. Svend Auken at den fortsatte hygge ville være på den vej?
Svend Auken (S), 2007-10-11:
Jeg er altid imponeret, når medlemmer af Dansk Folkeparti taler om at stille nogen frit.
Mit indtryk er, at hver gang nogen siger, hvad man mener, og hvad de andre tænker, bliver man ekskluderet af Dansk Folkeparti.
I vores gruppe er vi altid stillet frit.
Det vil jeg bestemt også mene vi skal opretholde.
Det er godt at vide, hvem der har den ene eller den anden holdning.
Men Socialdemokratiet som sådan er positive over for den her reformtraktat, og vi mener, det er et glimrende resultat.
Jeg beundrer folk, der kan springe lige ud i det.
Der er jo folk, der har sagt, at der under ingen omstændigheder skal være folkeafstemning allerede nu, og folk, der har sagt, at der skal være folkeafstemning.
Vi er ikke helt så hurtige i hovedet som hr. Messerschmidt og andre, vi er nødt til at undersøge sagerne først, før vi tager stilling.
Morten Messerschmidt (DF), 2007-10-11:
Jeg må forstå hr. Aukens svar sådan, at han er enig i, at der i hvert fald ikke er noget i grundloven, der siger, at man ikke skulle kunne holde en folkeafstemning.
Det vil sige, at den eneste grund til at lave en analyse i forhold til § 20 er at finde en undskyldning for, hvorfor man ikke skal holde en folkeafstemning.
Man kunne sagtens i dag uden at komme i konflikt med grundloven sige, at vi selvfølgelig skal have en folkeafstemning.
Det må jeg betragte som fuldstændig klart.
Det er jo sådan, at vi senere hen i samlingen skal diskutere de beslutningsforslag, der er fremsat om netop det her spørgsmål.
Og jeg vil gerne spørge hr. Auken, om han vil indstille, at hans partigruppe bliver stillet frit.
For som jeg har forstået det, er i hvert fald hr. Rasmus Prehn tilhænger af en folkeafstemning.
Det har han udtalt forleden dag på et vælgermøde i Aalborg.
Lige så vel ved jeg, at der er flere af hr. Svend Aukens partifæller i Europa-Parlamentet, som har sagt, at man selvfølgelig skal have en folkeafstemning, fuldstændig uafhængigt af, om vi er inden for eller uden for § 20.
Derfor vil jeg gerne spørge, om hr. Auken ikke vil give den demokratiske ret til sine partifæller også her i salen, når vi skal afgøre den sag, at de kan stemme frit, stemme for det forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat om, at der selvfølgelig skal være en afstemning.
Jens Borking (EL), 2007-10-11:
Nu har fru Charlotte Antonsen jo talt meget varmt om åbenhed, om nærhed og demokrati.
Fru Charlotte Antonsen har jo tidligere udtalt, at man ikke vil ulejlige befolkningen med en folkeafstemning.
Nu har det jo vist sig ved ganske mange målinger, altså ved at spørge befolkningen, at den faktisk ønsker sådan en folkeafstemning.
Eller handler det om, at fru Charlotte Antonsen ligesom fru Karin Riis-Jørgensen frygter en folkeafstemning og dermed frygter, hvad vælgerne måtte mene om det her?
Charlotte Antonsen (V), 2007-10-11:
Jamen hr. Messerschmidt har ikke ret.
Jeg svarede på hr. Messerschmidts spørgsmål.
Hr. Messerschmidt spurgte, om Folketinget overhovedet har nogen indflydelse, og jeg bliver altså nødt til at gentage, at Folketinget bestemt har meget stor indflydelse på, hvad regeringen laver i EU, inklusive hvad holdningen er til forskellige ændringsforslag.
Det, der er nyt i traktaten, er, at vi fremover i de nationale parlamenter bliver direkte hørt om nærhedsprincippet, vi får direkte fremsendt alle forslagene fra EU, fra Kommissionen, til os hver især.
Det vil sige, at der er kommet en ny informationsforpligtelse, og der er lagt op til, at de nationale parlamenter simpelt hen skal med på den politiske bane.
Det her er jo politik, vil jeg sige til hr. Messerschmidt.
Morten Messerschmidt (DF), 2007-10-11:
Det sidste kan jeg fuldstændig nikke anerkendende til, men jeg går ikke ud fra, at fru Antonsen mener, at der vil være nogen forskel fra Nicetraktaten til en vedtagelse af reformtraktaten.
Det vil så i hvert fald være et helt nyt indspark i debatten.
Det, der reelt er tale om, er, at de nationale parlamenter får mulighed for at kontrollere nærhedsprincippet, og der kunne et nærliggende spørgsmål til fru Antonsen så være: Har vi ikke altid haft det?
Har vi ikke altid haft mulighed for at vurdere nærhedsprincippet?
Hvad er det præcis for en ny kompetence, vi vil få, hvis den her reformtraktat vedtages?
Er det ikke rigtigt, at det eneste, vi har, er en indsigelsesret, som Kommissionen kan sætte sig ned og læse og sige: Jo, på den ene side og på den anden side; det er vi egentlig ikke enige i - og så bliver der overhovedet ikke ændret en tøddel i forslaget?
Er det ikke rigtigt, fru Antonsen?
Charlotte Antonsen (V), 2007-10-11:
Og det blev så styrket, efter at Angela Merkel havde haft fat i udkastet til reformtraktat, så det er endnu tydeligere, at man faktisk i hvert fald kan sætte processen i stå.
Men det er klart, at vi da ikke kan sidde rundtomkring i 27 forskellige lande og stemme for og imod det direkte forslag.
Jeg synes, hr. Messerschmidt er lidt for forsigtig i betragtningen af sin egen indflydelse på, hvad der sker i EU.
Vi har et Europaudvalg, hvor vi har god snor i regeringen, og det betyder bl.a., at Danmark kan komme med konkrete bidrag, hvis vi ikke synes, at et forslag er godt nok.