runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2015-01-21:
Tilbage i 2009 indbød den daværende finansminister, hr. Lars Løkke Rasmussen, til forhandlinger om at forlænge tilbagebetalingstiden på Storebælt.
Det gjaldt bl.a. Odins Bro hen over kanalforbindelsen på Fyn, som jeg jo lagde på bordet, og hvor vi jo manglede Fyns Amts finansiering af den.
Vi gjorde det også, fordi vi kunne få det tredje spor hen over Vestfyn og en masse andre investeringer, bl.a. i cykling og busser osv.
Men når det er sagt, er der ingen som helst tvivl om, at vi bakker op om forliget, og det ved fru Jane Heitmann jo også udmærket.
I forhold til det med, hvad enkelte partifæller siger, svarer det jo lidt til, hvad fru Jane Heitmann siger i dag, hvor hun jo rejser lidt tvivl om, hvorvidt Venstre står bag broforliget eller ej, men det håber jeg sandelig er tilfældet at de gør.
Men der er ingen tvivl om, hvad regeringen og Socialdemokratiet mener her: Vi bakker selvfølgelig op om de aftaler, vi har lavet.
Jane Heitmann (V), 2015-01-21:
Altså, nu handler det her jo ikke om at løbe fra et forlig, det her handler jo om, at vi i Venstre gerne vil skabe vækst og arbejdspladser.
Og en af måderne at gøre det på er jo netop at lytte til det fynske erhvervsliv og ved at stille et forslag om, at man justerer pendlerafgiften ned, og det har vi gjort konkret ved at foreslå et billigere pendlerkort og et øget befordringsfradrag.
Men hvis jeg skal være helt ærlig, minister, synes jeg faktisk, det stritter lidt i alle retninger.
For ministerens partifæller Trine Bramsen og John Dyrby Paulsen har jo i et fælles debatindlæg, bl.a. i Fyens Amtsavis, skrevet, at det skævvrider Danmark, når en betalingsbom og 235 kr. pr. tur adskiller Fyn fra Sjælland.
Jan Johansen har i Fyens Stiftstidende udtalt, at brotaksten er en barriere.
Trine Bramsen har endvidere i Fyens Stiftstidende den 7. januar udtalt: Jeg synes ikke, at Venstre går langt nok; på sigt skal det slet ikke koste noget.
Trine Bramsen har i øvrigt den 6. januar også sagt til Fyens.dk, at priserne for at passere Storebælt skal sættes ned for alle; på lang sigt skal det slet ikke koste noget.
Jeg vil gerne have lov at spørge: Hvad er i virkeligheden regeringens holdning?
Er det regeringens holdning, at det ikke skal koste noget?
Eller er det regeringens holdning, at det vil man muligvis og måske – uden at have lovet noget – se på en gang med tiden?
Carsten Hansen (S), 2015-01-21:
Fru Jane Heitmann får det til at lyde, som om Venstre er ved at løbe fra broforliget og ikke vil betale pengene, og det håber jeg ikke er rigtigt.
Venstre står vel som ansvarligt parti bag den aftale, der ligger, det håber jeg meget, for det er jo helt afgørende, den gælder.
Det forslag, som hr. Lars Løkke Rasmussen kom med i Fyens Stiftstidende, har vores transportminister jo adresseret på den måde, at det vil man se positivt på, og hvis Venstre rejser det i forligskredsen, vil man kigge på det.
Men der er selvfølgelig nogle komplikationer, for der er jo nogle færger både på Kattegatlinjerne og Spodsbjerg-Tårs-linjen og andre færgelinjer, som er afhængige af det.
Men jeg synes, det er et sympatisk forslag, som jeg giver min opbakning til at transportministeren i forligskredsen kigger videre på.
Jane Heitmann (V), 2015-01-21:
Tak for det.
Der er jo ingen tvivl om, at brotaksterne bremser for både vækst og udvikling på Fyn.
Nu nævnte ministeren jo selv erhvervslivet, og det er jo netop det, erhvervslivet kan bekræfte: at brotaksterne bremser for vækst og udvikling.
Hvis man spørger juicefirmaet Rynkeby, kan man få at vide, at de hvert år betaler 6 mio. kr. i broafgift, og jeg kunne for nylig læse i Fyens Stiftstidende, hvor ministeren jo netop i dag er på forsiden med hensyn til broafgiften, at Munck Asfalt i Nyborg ifølge administrerende direktør Hans Christian Munck kunne skabe mange nye job, hvis broen ikke pressede konkurrenceevnen, for nu blot at nævne to eksempler.
Venstre har jo faktisk lyttet til erhvervslivet.
Vi har stillet et forslag, dels om at gøre pendlerkortet billigere, dels om at øge befordringsfradraget.
Spørgsmålet er: Hvad vil Socialdemokraterne?
Jeg har noteret mig, at transportministeren, som ministeren også nævnte, har meldt ud, at man er villig til at se på pendlertaksterne, og det er også den melding, som ministeren selv kommer med i avisen i dag, men hvad ligger der i det med at være villig til at se på pendlertaksterne?
Martin Lidegaard (RV), 2015-01-21:
Tak for spørgsmålet, for det var en anden ting, jeg ikke nåede at komme ind på.
Det er de samme overenskomst- og arbejdsvilkår, der gælder, som før 2013, og det er jo et hjemtaget område, som grønlænderne kontrollerer og styrer selv.
Bjarne Corydon (S), 2015-01-21:
Mange tak, og også tak for den meget venlige introduktion fra formanden.
Det med tallene er sådan noget, jeg vil tage med mig hjem og glæde mig lidt over i aften, altså at det også er vurderingen fra Folketingets fungerende formand, at der er styr på tallene i Finansministeriet.
Så vil jeg i øvrigt starte med at sige, at jeg glæder mig over, at vores økonomi i Danmark er i fremgang.
Det er jo sådan, at vi har haft vækst i de seneste fem kvartaler, og det er en vækst, der ventes at tiltage i de kommende år.
Jeg tror, vi alle sammen kunne ønske os, at det ville gå endnu hurtigere, og at vejen ud af krisen var endnu mere lige, end den har været.
Men det overordnede billede er jo et Danmark i økonomisk fremgang.
Og det er en fremgang, der heldigvis især er tydelig på arbejdsmarkedet, hvor den private beskæftigelse jo er vokset med 30.000 personer siden midten af 2013, og hvor der er udsigt til stigende beskæftigelse fremover.
I forlængelse af tilbageslaget i 2008 og 2009 har finanspolitikken været tilrettelagt med henblik på både at sikre sunde offentlige finanser og at understøtte vækst og beskæftigelse mest muligt inden for de givne finanspolitiske rammer.
Og i 2015, hvor dansk økonomi jo endnu er et stykke vej fra at være oppe i fulde omdrejninger, udnyttes det manøvrerum fuldt ud til gavn for væksten.
Så der føres vækstpolitik.
Samtidig har vi gennemført en række reformer, der har skabt et godt fundament for et holdbart opsving i dansk økonomi.
Det gælder bl.a. reformer, der har øget arbejdsudbuddet og styrket virksomhedernes rammevilkår og konkurrenceevne.
I februar 2013 fremlagde regeringen så »Vækstplan DK« som en samlet plan frem mod 2020 med et nyt fokus på produktivitet og privat jobskabelse, og det er jo en vækstplan, der skal forøge væksten frem mod 2020 med i alt 40 mia. kr.
Halvdelen af den vækstmålsætning skal indfries gennem reformer af vilkårene for private virksomheder, som skal styrke konkurrenceevnen og bidrage til produktivitetsfremgang.
Den anden halvdel omfatter reformer, som øger uddannelsesniveauet og beskæftigelsen.
Regeringen har jo løbende leveret på målsætningen med de reformer, vi allerede har gennemført.
Senest, med vækstpakken fra 2014, er vi allerede kommet i mål med at indfri godt tre fjerdedele af den samlede målsætning, altså målsætningen for 2020.
Det er dog også sådan, at regeringen selvfølgelig løbende arbejder videre med den dagsorden, og kommende vækstinitiativer fra regeringens side skal selvfølgelig ses i den sammenhæng.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-01-21:
Hvad har ændret sig, siden finansloven blev vedtaget kort før jul 2014, hvor regeringen ikke mente, der var behov for yderligere vækstinitiativer, og til den 1. januar 2015, hvor statsministeren i sin nytårstale bebudede en vækstpakke?
Johan Lund Olsen (IA), 2015-01-21:
Ja, så når vi det hele alligevel.
Tak, formand.
Jeg skal ikke sige så meget andet her under de afsluttende bemærkninger, end at jeg gerne vil takke alle ordførerne for de her afgivne svar og meningstilkendegivelser, men også sige tak til udenrigsministeren, selv om vi ikke har fået afdækket det hele.
Det, jeg har noteret mig, er, at der nu foreligger to forslag til vedtagelse.
Dem skal vi jo stemme om i morgen.
Jeg vil gerne anbefale, at Dansk Folkeparti også overvejer at stemme med os i morgen, for det er jo ret vigtigt.
Så får vi mulighed for fortsat at sikre, at servicekontrakthaveren ved Pituffik fortsat er dansk-grønlandsk, at det er dansk-grønlandske arbejdspladser, og at det også bliver til størst mulig gavn for den grønlandske økonomi.
Det var mine afsluttende bemærkninger.
Tak til alle.
Martin Lidegaard (RV), 2015-01-21:
Altså, jeg må sige, at jeg lægger til grund, at Udenrigsministeriets juridiske tjeneste, dengang man traf den her beslutning, ifølge Kammeradvokatens skrivelse fandt, at det som udgangspunkt er direkte diskrimination, hvis man i krav om anvendelse af danske virksomheder og dansk arbejdskraft laver forskelsbehandling.
Men hvis det derimod netop handler om grønlandske virksomheder – hvis det er det, der ligger i Per Stig Møllers spørgsmål – er det ikke.
Det er jo derfor, man vælger den model, man gør.
Danmark kan ikke foretage den certificering af vurderingen på det tidspunkt uden at komme i karambolage med reglerne, men at varetage grønlandske interesser kan man godt gøre, hvis jeg har forstået den juridiske skelnen korrekt.
Per Stig Møller (KF), 2015-01-21:
Det er jeg nu ikke helt enig i, men det er en anden historie, og det er ikke det, mit spørgsmål er om.
Det er om EU-retten.
Der vil jeg godt bede udenrigsministeren bekræfte, at når vi på Grønlands og rigsfællesskabets vegne forhandler med USA, forhandler vi altså med USA, og det er for Grønland eksternt.
USA ligger ikke i Europa, og Grønland er ikke medlem af EU.
Det vil sige, at der, som Kammeradvokaten indleder med at sige, er grund til at sige, at det er et spørgsmål om, at EU-retten ikke er endeligt afklaret.
Derfor kan vi ikke bare lægge afgørende vægt på Kammeradvokatens vurdering, når Kammeradvokaten selv siger, at det ikke er endeligt afklaret.
Er udenrigsministeren enig i det?
Martin Lidegaard (RV), 2015-01-21:
Umiddelbart vil det nok være min vurdering – og nu, hvor vi har haft det oppe på allerhøjeste niveau i embedsværket, er jeg ikke i tvivl om det – at amerikanerne tager den her sag alvorligt.
Jeg har haft lejlighed til kort at drøfte den også med den amerikanske ambassadør her i landet, og jeg har egentlig heller ikke nogen grund til at tro, at amerikanerne ønsker andet, end at Thulebasen skal komme grønlandsk arbejdskraft og dansk arbejdskraft – og det grønlandske samfund – så meget til gavn som overhovedet muligt.
Men jeg tror måske også, at Danmark vil få mere glæde af at afvente, hvordan sagen forløber.
Troels Lund Poulsen (V), 2015-01-21:
Tak for det.
Betyder det så også, at udenrigsministeren ikke vil foretage sig noget politisk, før klagesagen er afsluttet?
Martin Lidegaard (RV), 2015-01-21:
Altså, min anbefaling vil være, at vi tager et skridt ad gangen og nu afventer den klagesag, der kører i USA, og så derefter vender tilbage og ser på, hvordan vi griber sagen an derfra.
Johan Lund Olsen (IA), 2015-01-21:
Jeg har bare et enkelt lille spørgsmål, men det er et vigtigt spørgsmål, synes jeg.
Min kollega fra Siumut, Nick Nielsen, var bl.a. inde på spørgsmålet om eventuel kompensation, altså husleje.
Det samme var vores nye formand for naalakkersuisut, Grønlands nye regeringsleder, Kim Kielsen, jo netop inde på her for nylig, da han og statsministeren havde holdt møde og bagefter holdt et fælles pressemøde.
Da blev netop det spørgsmål rejst af landsstyreformanden.
Mit spørgsmål er: Er kravet om den kompensation, altså husleje, koordineret med den danske regering?
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-01-21:
Jeg takker for gennemgangen af regeringens historik.
Det var så bare ikke rigtig noget svar på det, jeg spurgte om, for jeg spurgte om, hvad det er, der har ændret sig i regeringens opfattelse af dansk økonomi, når vi så regeringen lave en finanslovsaftale med SF og Enhedslisten og der på de 31 sider, som den finanslovsaftale omfatter, intet er, der er med til at skabe private arbejdspladser.
Vi havde en finanslovsdebat her i Folketingssalen den 17. og 18. december, hvor meldingen fra regeringen var, at der var taget vækstinitiativer i forsommeren og sommeren 2014, og at der derfor ikke var brug for yderligere.
Man havde en finanslov, som efter regeringens opfattelse havde gjort nok for væksten, og der var ikke behov for yderligere.
Det var en af grundene til, at regeringen havde valgt at lave finanslov med SF og Enhedslisten i stedet for alternativt med Venstre, hvor fokus ville have været på at skabe flere private arbejdspladser.
Derfor er jeg lidt ærgerlig over, at finansministeren helt kryber uden om det centrale i mit spørgsmål, nemlig hvad det er, der har ændret sig.
Over 14 dage har regeringen stået i Folketingssalen og sagt, at man har lavet den finanslov, som landet har brug for, hverken mere eller mindre, for så at annoncere en vækstpakke i statsministerens nytårstale.
Så er det, man tænker: Når finansministeren taler så meget udenom, som finansministeren gør, er det så, fordi vi ikke rigtig kan forvente os ret meget af den vækstpakke – at det bare er ligesom for at sige, at der kommer et eller andet, måske, og så må vi se?
Eller er det et udtryk for, at den nedjustering, som regeringen lavede i december 2014, i forhold til hvad væksten er i år, hvor regeringen måtte nedjustere fra 2 pct. til 1,4 pct., ikke betød noget, da man lavede finanslov, men at man nu er kommet på bedre tanker?
Hvis det sidste er tilfældet, skal man jo altid glæde sig over de omvendte.
Bjarne Corydon (S), 2015-01-21:
Man får det indtryk, når man lytter til det opfølgende spørgsmål, at det, der ligger bag hele den her diskussion fra Venstres side, er en ret dyb frustration over, at tingene faktisk går fremad i dansk økonomi, hvilket jo er besynderligt.
For det er jo ganske godt for rigtig mange ting i vores land, inklusive de mennesker, der nu finder et arbejde efter at have været arbejdsløse, dengang vi havde en Venstreledet regering.
Den finanslovsaftale, vi indgik, var bestemt med til at skubbe på væksten i Danmark, ubetinget, som jeg også sagde i mit svar.
Og den vækstpolitik, vi i øvrigt fører, ligger jo bare i forlængelse af de planer, vi har lagt – den 2020-plan, som er lagt åbent frem, og som alle og enhver kender.
Man kender målsætningerne, og man ved, at regeringen løbende arbejder på at indfri målsætningerne.
Det er simpelt hen bare det, der sker.
Mette Frederiksen (S), 2015-01-21:
Altså, nu indgår der mange elementer i spørgerens indlæg.
Det er rigtigt, at eksempelvis det at bistå fjenden i kamp mod Danmark og mod danske soldater da også er noget af det, der optager mig.
For vi ved godt, at det at få dømt folk efter terrorbestemmelserne er en svær størrelse, og jeg synes, at det, der er min opgave, hvad angår de såkaldte syrienskrigere, jo er at forhindre dem i et udrejse og bidrage til den ekstremisme, vi ser i Mellemøsten, og på den måde også sikre, at de ikke kommer tilbage til Danmark, måske endnu mere radikaliserede og til fare for den danske stats sikkerhed og for alle os, der bor her.
Det andet er så at gøre, hvad vi overhovedet kan, for at de pågældende også bliver retsforfulgt, og der vil jeg da gerne sikre, at der er så mange veje ind – terrorbestemmelserne kan bruges i nogle henseender, straffeloven kan bruges i nogle henseender.
Men jeg mener også, at der er tale om landsforræderi, og hvis der er et fortolkningsspørgsmål, synes jeg da, det er vigtigt at få det klarlagt.
Derfor køber jeg ikke præmissen om vaklen, for regeringen har i hele den her diskussion sagt, at det er væsentligt at få klarlagt det her spørgsmål, hvorfor Straffelovrådet er blevet bedt om at igangsætte sit arbejde.
Jeg har så fremrykket det arbejde, fordi jeg synes, det er vigtigt at få det på plads, og fordi jeg selvfølgelig synes, at vi skal kunne svare meget klart – også på det juridiske felt – på det her spørgsmål.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-01-21:
Det er vi ganske enige i, og jeg er glad for, at ministeren i modsætning til udenrigsministeren bruger den betegnelse for bestemmelserne i straffeloven, nemlig landsforræderi, som jo også går igen i den strafferetlige litteratur osv.
Derfor kan man jo undre sig lidt over, at der er opstået den her forvirring, som ministeren så altså ikke mener er uklarhed – jeg har svært ved at se, hvordan man kan mene, at det er andet.
Som jeg læser straffelovens bestemmelser om landsforræderi, så er barren, om jeg så må sige, sat lavere, end den er for terrorisme, for der kan man dømmes for blot at have ydet fjenden bistand ved råd eller dåd, man kan dømmes for hvervning, man kan dømmes for propaganda til fordel for fjendtlig krigs- eller besættelsesmagt.
Så der er en række elementer i landsforræderibestemmelserne, som gør, at barren er sat lavere, og at det derfor alt andet lige burde være nemmere at rejse en straffesag.
Kan vi forvente, at anklagemyndigheden vil forsøge at få eksempelvis nogle af de hjemvendte syrienskrigere dømt for landsforræderi?
Vil ministeren tage aktivt del i noget sådant?
Mette Frederiksen (S), 2015-01-21:
Jeg køber bare ikke præmissen om, at der er skabt uklarhed, for det, Justitsministeriet har sagt, er, at der kan være en fortolkningstvivl, og det har jo at gøre med, at det er bestemmelser, som er gamle, og som også er kommet til på et andet tidspunkt og i en anden situation, hvad angår krige og konflikter, end den, vi befinder os i netop nu.
Min holdning er klar.
Min politiske holdning er klar.
Det er en grundlæggende grotesk og absurd situation, at vi som land, samfund, stat, udsender danske soldater i kamp mod Islamisk Stat, en af de værste terrororganisationer, der er på jordkloden netop nu, og at de selv samme soldater, som sætter deres liv på højkant, kan risikere at blive angrebet af danske statsborgere eller herboende udlændinge.
Det er i mine øjne landsforræderi, og det er det, jeg har givet udtryk for.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-01-21:
Det var da et dejlig kort svar.
Det, som Jørn Vestergaard jo har sagt, er, at man har skabt uklarhed om bestemmelsens rækkevidde, og at enhver forsvarsadvokat derfor vil kunne spørge: Når ministeriet ikke kender rækkevidden af bestemmelsen, hvordan skal hans klient så kunne vide, om vedkommende gør sig skyldig i landsforræderi?
Altså, for at have overtrådt straffeloven skal man jo haft forsæt til at overtræde den, og når ministeren medvirker til, at der er den her uklarhed om, hvad landsforræderi egentlig er, så vil det jo være forholdsvis nemt for en dygtig forsvarsadvokat at få frifundet sin klient.
Når den allerhøjeste myndighed, hvis vi ser bort fra domstolene selv, nemlig Justitsministeriet, har udtalt, at det er uklart, så vil det jo være svært for anklagemyndigheden at komme igennem med en sag om, at der er tale om landsforræderi.
Jeg synes også, at det mildest talt er forskellige udmeldinger, der kommer fra de forskellige ministre i regeringen.
Det har han fået at vide af Justitsministeriet, og jeg har hørt det samme på et samråd.
Forvirring om begreberne gør altså, at det er vanskeligere at få nogen dømt.
Vil ministeren på baggrund af denne uddybning måske forholde sig lidt nærmere til mit spørgsmål end bare at komme med et enkelt ord?
Mette Frederiksen (S), 2015-01-21:
Nej, det er jeg ikke enig i.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-01-21:
Altså, jeg konstaterer, at den ene minister siger, at der slet ikke er noget, der hedder landsforræderi i straffeloven – det har han fået at vide af Justitsministeriet – og justitsministeren siger, at det er der, og at vi nu skal se at få prøvet bestemmelserne.
Derfor håber jeg, at Straffelovrådet vil fremkomme med sine anbefalinger så hurtigt som muligt, så vi kan få klarlagt bestemmelserne.
Bjarne Corydon (S), 2015-01-21:
Jeg forstår godt, det er svært for Venstres ordfører at forstå, at man i den her regering har en helt anden, mere struktureret og mere planmæssig og i øvrigt også mere effektiv måde at håndtere det med økonomisk politik og vækst på, end da vi havde en Venstreledet regering i Danmark.
Og det er jo sådan i forhold til det, som vi ofte har debatteret tidligere, spørgeren og jeg, at når man spørger danske økonomer, er det helt klart også deres opfattelse, at der er bedre styr på tingene nu, end der var dengang.
Det gælder også i forhold til vækst og arbejdspladser.
Altså, det er bygget ind i vores langsigtede planer, at vi systematisk, skridt for skridt, øger dansk økonomis mulighed for at vokse i vores private erhvervsliv.
Og det, man nu ser, er jo, at det også kommer til at ske konkret, at der skabes flere arbejdspladser – i modsætning til før regeringsskiftet, hvor der blev tabt private arbejdspladser.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-01-21:
Jamen det, der bekymrer mig, er, når finansministeren i svaret til mig siger, at man udnytter rammen fuldt ud i 2015, og at der så skal komme nye ting.
Så er jeg jo bare spændt på at høre: Betyder det, at de nye initiativer, som regeringen kommer med, ikke kan nå at virke i 2015, eller at det ikke er noget, der kræver økonomi, at det er andre ting?
For hvis finansministeren mener, at den nuværende finanslov, der er vedtaget for 2015, rækker fuldt ud inden for rammerne, hvad er der så tilbage at lave vækstpakke for?
Er det så bare noget, der først skal virke i 2016, eller er det noget, som ikke kan igangsættes, uden at der findes anden finansiering?
Så kan man sige, at hvis finansministeren mener, at det vækstmæssigt kører planmæssigt, så er det da besynderligt, at regeringen har måttet nedjustere vækstskønnet for dansk økonomi otte eller ni gange, tror jeg det er.
Bjarne Corydon (S), 2015-01-21:
Når vi snart lægger nye initiativer frem oven på de mange initiativer, der allerede er taget og aftalt og gennemført, så er det jo, fordi vi kører planmæssigt i den her regering, når det gælder vækst.
Vi har fremlagt en plan, en 2020-plan, for, hvor man skal hen, og den indfrier vi, skridt for skridt for skridt, helt i modsætning til den måde, man arbejdede med de ting på, da vi havde en Venstreledet regering i Danmark.
Torsten Schack Pedersen (V), 2015-01-21:
Vi mener ikke, at en vækst på 1,4 pct. er nok.
Det var derfor, vi havde et finanslovsforslag, der kunne skabe mere vækst og flere arbejdspladser end det, som regeringen endte med at aftale med SF og Enhedslisten.
Så ethvert fremskridt i dansk økonomi glæder vi os alle over.
Enhver, der kommer i arbejde, er et fremskridt, så lad os få mere af det.
Derfor er det bare, det ærgrer mig, at finansministeren ikke vil svare på, hvorfor finansministeren nu vil være med til at tage nye tiltag, når finansministeren i december her i Folketingssalen sagde, at den finanslov, der var aftalt, var det, der var brug for i 2015 for at sikre en holdbar vækst.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-01-21:
Tak for det.
Er ministeren enig med professor Jørn Vestergaard, der har anført, at regeringens vaklende holdning til spørgsmålet om landsforræderi i forhold til personer, der tilslutter sig Islamisk Stat, afgørende har svækket muligheden for at få personer dømt for netop landsforræderi?
Finn Sørensen (EL), 2015-01-21:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg deler jo langt hen ad vejen ordførerens kritik af det forløb, der har været, og af ministeriets håndtering af sagen.
Jeg har bare et spørgsmål: Hvorfor skal det absolut ligge i Udenrigsministeriet, som det gjorde før?
Hvorfor ikke følge den idé, som Udenrigsministeriet på et tidspunkt har haft, nemlig at man overlod certificeringen til det grønlandske selvstyre?
Det var vel ret nærliggende, for det er jo trods alt i Grønland, det foregår.
Det er det grønlandske samfund, der skal have den økonomiske gevinst, den beskæftigelsesmæssige og uddannelsesmæssige gevinst af amerikanernes tilstedeværelse, og så var det vel også nærliggende, at man overlod det til selvstyret at foretage den her certificering af virksomheden.