Inger Støjberg (V), 2009-04-15:
Sygefravær er årsag til, at 150.000 personer hver dag er væk fra arbejdet.
Sygefraværet har store konsekvenser for den enkelte syge, en ud af fem, der er syg i mere end 1 år, mister tilknytningen til arbejdsmarkedet.
Også for samfundet er der store omkostninger.
Udgifter til sygedagpenge og løn under sygdom udgør omkring 37 mia. kr. om året.
Derfor er det også positivt, at det i september måned 2008 blev muligt at indgå en trepartsaftale med arbejdsmarkedets parter om en bred vifte af initiativer, som skal nedbringe sygefraværet.
Det er en aftale, som regeringen senere fik politisk opbakning til af Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Liberal Alliance i forbindelse med finanslovaftalen for 2009.
Et af initiativerne i trepartsaftalen er netop »Aktive hurtigere tilbage«
Arbejdsmarkedsstyrelsen har som led i udmøntningen af aftalen iværksat forsøget den 1. januar i år.
Jeg vil gerne understrege, at det overordnede formål med forsøget er at hjælpe sygemeldte danskere tilbage i arbejde, for vi ved, at arbejde for rigtig mange af os både socialt og økonomisk er en vigtig del af vores hverdag og vores liv.
Derfor er det vigtigt, at den enkelte sygemeldte hurtigt kan genoptage sit arbejde.
Konkret afprøver vi med forsøget, hvordan en mere intensiv beskæftigelsesindsats kan fremme arbejdsfastholdelsen og en hurtigere tilbagevenden til arbejdet.
Forsøget optager sygemeldte og visiterede til fleksjob frem til medio maj.
Målet er, at knap 2.700 mennesker omfattes af forsøget, og hver enkelt deltager i forsøget i op til 4 måneder.
Målet er at få mere viden om, hvilken indsats der kan bidrage til at hjælpe syge, så de ikke mister deres arbejde i forbindelse med et sygeforløb og ender på en førtidspension.
Forsøget er tilrettelagt som et kontrolleret forsøg.
Det indebærer, at de, der deltager i forsøget, opdeles i to grupper: en gruppe, som får den sædvanlige indsats, og en anden gruppe, som får en intensiv indsats med ekstra samtaler og flere tilbud efter forsøgsbestemmelserne i lovgivningen.
De, der får del i den intensive indsats, skal deltage i samtaler en gang om ugen efter 8. sygeuge og fra 12. sygeuge suppleres med en beskæftigelsesrettet indsats.
Indsatsen består først og fremmest af en gradvis tilbagevenden til arbejdet, hvis det er muligt.
Er det ikke muligt, kan der gives tilbud om virksomhedspraktik, vejledning og opkvalificering eller løntilskud.
Der kan også gives enkeltstående, forebyggende og afklarende tilbud f.eks. i form af tilbud om motion, kostvejledning og psykolog.
Tilbuddene gives efter beskæftigelseslovgivningen.
Kommunerne skal give rimelige tilbud i forhold til den enkeltes situation.
Den sygemeldte kan derfor sige nej til tilbuddet, hvis det er rimeligt.
Det er også muligt at klage til andre instanser over kommunens tilbud.
Klagen kan i så fald ske til beskæftigelsesankenævnet i regionerne, og derefter kan Ankestyrelsen tage stilling til, om de vil behandle en klage.
Her gælder med andre ord præcis de samme klageregler, som i alle andre dele af beskæftigelsesindsatsen.
Der gives som udgangspunkt tilbud i minimum 10 timer om ugen.
Der kan dog gives tilbud helt ned til 1 time om ugen, hvis den syges helbredstilstand ikke giver mulighed for flere timer.
Er der tale om meget syge eller personer med lidelser, som ikke gør det muligt at deltage i tilbuddet eller samtaler, fritages de selvfølgelig fra forsøget.
Jeg vil gerne understrege, at indsatsen skal hjælpe de syge og ikke forværret deres tilstand eller modvirke, at helbredelsen sker så hurtigt som muligt.
Personer, der deltager i forsøget, sanktioneres på samme måde som personer, der ikke deltager i forsøget, og de kan som andre anke kommunens afgørelse.
Sanktionen indebærer, at de mister sygedagpengene, hvis de uden rimelig grund undlader at medvirke i kommunens indsats.
Der har været rejst tvivl om, hvorvidt forsøget er lovligt, og om deltagerne kan sanktioneres, hvis de ikke deltager.
Arbejdsmarkedsstyrelsen har på baggrund af kritikken vurderet forsøgets juridiske holdbarhed, og lovligheden i forhold til den europæiske menneskerettighedskonvention er også blevet vurderet.
Arbejdsmarkedsstyrelsen har bl.a. inddraget kammeradvokaten i vurderingen af spørgsmålet om forsøgets lovlighed.
I en udtalelse af 12. marts udtaler han, at det er kammeradvokatens vurdering, at styrelsen kan lægge til grund, at borgeres undladelse af uden rimelig grund at medvirke ved kommunens opfølgning i en forsøgsordning kan sanktioneres ved at lade sygedagpengene bortfalde.
Konklusionen er altså, at forsøget er lovligt, at der kan gives sanktioner, hvis borgeren uden rimelig grund ikke ønsker at deltage i forsøget, at forsøget ikke er i strid med den europæiske menneskerettighedskonvention, at de formelle fejl, der var i forsøgsbekendtgørelsen, nu er rettet, og at der er udsendt en revideret bekendtgørelse, som blev udsendt lige før påske.
Arbejdsmarkedsstyrelsen følger forsøget tæt, og samtlige jobcentre, der deltager i forsøget »Aktive - hurtigere tilbage«, har givet udtryk for, at indsatsen er gavnlig.
Jobcentrene vurderer således, at den tidlige indsats er afgørende - jo hurtigere indsats, jo bedre - at den tætte og hyppige opfølgning er vigtig for tilbagevenden, og at aktiveringen i tilbud er gavnlig for de fleste målgrupper.
Når vi sætter noget nyt i gang, er det vigtigt at lytte til de gode historier, og jeg vil derfor også gerne benytte lejligheden til at fortælle en af de mange lærerige historier, som forsøget har resulteret i.
En 50-årig lastbilchauffør sygemelder sig i november måned 2008 på grund af kroniske rygskader.
Han afventer en udredende scanning, men scanningen udsættes flere gange.
Som alternativ iværksætter jobcenteret hurtigt en arbejdsmedicinsk udredning, der konkluderer, at der formentlig ikke er behandlingsmuligheder, uanset hvad man finder ved scanningen.
Gennem jobcenteret starter borgeren i stedet for til træning i et motionscenter for at styrke muskulaturen samt deltager i coachende samtaler med kursuslederen med henblik på at finde alternative erhvervsmuligheder, da arbejdet som lastbilchauffør skønnes at være for hårdt på grund af funktioner med træk og skub og tunge løft.
Derudover kommer han under sygemeldingen i et praktikforløb, og han får bevilget nogle psykologsamtaler for at lære at håndtere sit temperament.
Undervejs kommer borgeren selv til frem til, at han ønsker at blive taxachauffør, hvilket arbejdsmedicinsk klinik skønner er foreneligt med hans rygmæssige vanskeligheder.
Eksempel viser os, at hurtig helbreds- og erhvervsafklaring, afbureaukratisering af processerne forud for en aktiv indsats for borgeren og mulighed for behandlingstilbud gav resultat.
Så borgeren og kommunen var tilfredse.
De første resultater af evalueringen af forsøget vil komme her til efteråret 2009, og den endelige evaluering vil ligge færdig i starten af 2010.
Forslaget kører videre og heldigvis med helt overvejende positive tilbagemeldinger fra kommuner og beskæftigelsesregioner.
Forhandling