runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Gjerskov (S), 2011-11-16:
Nu er det jo sådan, at vand- og naturplanerne er miljøministerens område, og det ved ordføreren jo også godt.
Så jeg kan jo ikke gå i detaljer om en lovgivning, der ligger på et af mine kollegaers områder.
Men jeg er nødt til at sige, at samtidig med at jeg tager landbrugets økonomiske situation meget, meget alvorligt, har vi altså et vandrammedirektiv, som vi må respektere.
Vi har nogle EU-regler, som vi må respektere.
Jeg er stærkt optaget af at give den enkelte landmand nogle muligheder på kort sigt og nogle muligheder på lang sigt.
Jeg har lavet en omlægning.
Der kommer i finansloven en meget flot omlægning, grøn omlægning, i forhold til støtte.
Der er penge i det, og der er også ekstra penge i det, men hvad der vel er allervigtigst, er, at vi rent faktisk hjemtager EU-midler.
Det vil sige, at en forudsætning for at få penge fra EU er, at den danske stat på finansloven også sætter penge af for at matche, og det gør vi rent faktisk.
Vi kommer ikke i en situation – gud forbyde det – hvor vi kommer til at skulle sende penge tilbage til Bruxelles.
Vi har gjort rigtig meget ud af at sørge for, at de her penge kommer ud at arbejde hos landbruget, så landbruget har noget at leve på kort sigt.
Så har vi natur- og landbrugskommissionen, som skal give os svarene på lang sigt.
Og jeg tror rent faktisk, at vi kan finde gode løsninger ved hjælp af alle de mennesker, vi gerne vil inddrage i det her arbejde.
Vi har også, vil jeg gerne sige, allerede en meget god dialog med Landbrug & Fødevarer.
Jeg synes, det var positivt at deltage i Landbrug & Fødevarers delegeretmøde i sidste uge og få den åbne dialog ansigt til ansigt med landmændene.
Det er en god dialog, og jeg tror på, vi kan finde nogle gode løsninger, så landbruget også kan se sig selv i den her grønne omstilling af dansk landbrug.
Erling Bonnesen (V), 2011-11-16:
En god dialog kan vi kun være enige i at bakke op om.
Jeg deltog også i dele af delegeretmødet, og der var en god stemning et langt stykke hen af vejen, men da vi kom længere hen i delegeretmødet, kom bekymringerne selvfølgelig også op til overfladen.
Og det er lige præcis sådan, et godt delegeretmøde skal være.
Og så skal man også forholde sig til de bekymringer, der kommer undervejs i indlæggene.
Jeg har respekt for, at ingen af os kan deltage i det hele, men vi kender jo godt – det er jeg helt sikker på at fødevareministeren også gør – de udfordringer, der lige præcis ligger.
Der er en anerkendelse af de langsigtede perspektiver, men det, jeg vil dreje det ind på, er jo, at ud over de omlægninger, som ministeren også fint har forklaret om i sine svar nu, og som vi er enige i, giver det jo ikke den store nettovirkning på bundlinjen lige her og nu.
For vi skal tænke på, at forudsætningerne for, at landbruget kan blive grønt, og at det kan blive energileverandør i fremtiden, er jo lige præcis, at der er en primærproduktion.
Hvis man sætter sig bag skrivebordet sammen med landmanden og skal kigge på kalkulerne til primærproduktionen, er det jo der, vi så at sige skal have kigget på rammevilkårene og konkurrenceevnen.
Og det er så der, at jeg bare stadig væk kan konstatere, at der ikke er kommet nogle nye nettoforbedringer, og det synes jeg sådan set er lidt ærgerligt på erhvervets vegne.
Det er så det, man ikke rigtig har fået endnu, og som jeg efterlyser.
Astrid Krag (S), 2011-11-16:
Noget af det glædelige i den sundhedsaftale, der er indgået i dag mellem regeringen og Enhedslisten, er jo, at der er skaffet midler til den akuthelikopterordning, der er nu, så vi ikke får et hul i dækningen frem til den evaluering, der skal føre til, at vi beslutter, om det skal videreføres eller ej.
Det er jo den proces, der pågår nu, nemlig at vi har sat de her to forsøg i gang, og så skal der foretages en evaluering.
Jeg kan også notere mig, for det er jeg blevet gjort bekendt med af regionsrådsformand Carl Holst, at han har taget initiativ til en henvendelse til Region Sjælland og Region Hovedstaden om at kunne trække på lægehelikopteren i Ringsted i tilfælde, hvor en indsats med lægehelikopter kan have afgørende betydning for at redde liv og førlighed for patienter på Langeland og øerne i det sydfynske øhav, herunder Ærø.
Jeg synes, det er fornuftigt af Carl Holst at have taget den kontakt.
Jeg er enig i, at det vil være et vigtigt supplement til det nuværende akutberedskab på Langeland og øerne i det sydfynske øhav at kunne trække på den her helikopter i Ringsted, og derfor håber jeg, at det lykkes regionen at indgå en aftale om det.
Jane Heitmann (V), 2011-11-16:
Tak for det.
Skal jeg forstå ministerens svar således, at der nu er en form for permanentgørelse af ordningen med en lægehelikopter i Region Syddanmark, således at den også dækker Fyn?
Astrid Krag (S), 2011-11-16:
Altså, det ene element er, at vi med den sundhedsaftale, der er indgået, sikrer, at der ikke kommer til at være et hul uden akuthelikopter i Danmark i den periode, hvor man evaluerer og finder ud af, om det er noget, vi skal køre videre med.
Det er de midler, der er skaffet i dag.
Det andet element er, at jeg er blevet gjort bekendt med, at Carl Holst har kontaktet Region Sjælland og Region Hovedstaden for at se, om man kan indgå en aftale om muligheden for at trække på den akuthelikopter, der er i Ringsted.
Jeg synes, det er rigtig fornuftigt, at man prøver at indgå aftale med dem om det.
Det er jo noget, der ligger mellem regionerne.
Jeg har sagt til Region Syddanmark og Carl Holst, at det synes jeg er et godt initiativ at tage, og at jeg håber, at det kan lykkes at indgå en aftale.
Jane Heitmann (V), 2011-11-16:
Ja, jeg går så videre til spørgsmål 28.
Mener ministeren, at de 2 mia. kr. om året, som S og SF tidligere har lovet skulle tilføres psykiatrien, er medtaget fuldt ud på finanslovforslaget?
Mener ministeren, at de 2 mia. kr. om året, som S og SF tidligere har lovet skulle frigøres til psykiatrien, er medtaget fuldt ud på finanslovforslaget?
Astrid Krag (S), 2011-11-16:
Lad mig starte med at understrege nogle helt basale kendsgerninger: For det første fremlægger politiske partier politiske forslag; for det andet er det vælgerne, der sammensætter Folketinget; og for det tredje forhandles og skabes der politiske kompromiser.
Med andre ord er det altså helt normalt i dansk politik, at partierne fremlægger deres politik før valget, og at de bagefter, når vælgerne har talt, så sætter sig ved forhandlingsbordet og finder ud af, hvad der er flertal for.
Når fru Jane Heitmann så spørger, om regeringens finanslovoplæg fuldt ud afspejler, hvad S og SF tidligere har udtrykt ønske om, er svaret nej.
Men det ville da i givet fald også have været første gang i historien, at et regeringsparti i en mindretalsregering fik alle sine ønsker opfyldt, og det ville i givet fald også have været første gang i historien, at en regering 1½ måned efter at have sat sig i stolen var kommet i mål med alle sine ambitioner.
Vi har fremlagt et omfattende og ambitiøst regeringsgrundlag, som også beskriver vores høje ambitioner for psykiatrien, og som vi nu har 4 år til at komme i mål med.
Det er et arbejde, som skal løftes hen ad vejen, og det er et arbejde, som ikke gøres nemmere af, at vi som bekendt har overtaget en endog meget svær økonomisk situation fra den tidligere regering.
Alligevel har vi i det her års finanslovudspil prioriteret psykiatrien højt, for det er et område, vi som regering prioriterer.
Vi lægger op til, at behandlingspsykiatrien tilføres et løft på 830 mio. kr. over de næste 4 år, og for langt størstedelen af midlerne er der tale om permanente bevillinger.
Det synes jeg er et klart udtryk for den høje prioritering, vi giver psykiatrien.
Som jeg har pointeret i flere sammenhænge, vil jeg også i anledning af det her spørgsmål slå fast, at vi nu er i regering; regeringens tre partier har hver især før valget afgivet ønsker, og bl.a. på baggrund af dem har vi som regering skabt et fælles ambitiøst regeringsgrundlag.
Nu har vi så muligheden for i de kommende år at gennemføre den politik, vi har fremlagt i regeringsgrundlaget, og det glæder vi os rigtig meget til.
Jane Heitmann (V), 2011-11-16:
Nu nævner ministeren selv finansloven her, og jeg har jo konstateret, at der er et telegram fra Ritzau tidligere på måneden, hvor ministeren netop oplyser, at psykiatrien skal tilføres 900 mio. kr. via finansloven.
På side 26 i regeringens forslag til finanslov har jeg noteret mig, at der står, og nu citerer jeg: »Opprioritering af psykiatrien.
Hvordan spiller det sammen med og hvordan hænger det sammen med det, som ministeren netop siger nu her med, at det ersat på finansloven?
Astrid Krag (S), 2011-11-16:
Jeg må umiddelbart sige, at jeg ikke mener, at det er mig, der har udtalt det, som spørgeren refererer fra Ritzau, men som jeg husker det, var det den radikale psykiatriordfører.
Jeg har ikke ritzautelegrammet foran mig, som spørgeren har, så det kan jeg jo ikke så godt forholde mig til.
Jane Heitmann (V), 2011-11-16:
Socialordføreren, fru Özlem Sara Cekic, har bl.a. udtalt til Kristeligt Dagblad, og nu citerer jeg igen: »Området er underprioriteret. Helt ærligt tænk, hvis kræftbehandlingen var afhængig af satspuljer.«
På sin personlige facebookside skriver fru Özlem Sara Cekic den 25. august, og jeg citerer igen: Jeg er enig i, at det er uholdbart med driftsudgifter, der er finansieret via satspuljen.
Det skal bare over på finansloven.
Mit spørgsmål er så: Hvornår vil regeringen leve op til det løfte?
Astrid Krag (S), 2011-11-16:
Jamen satspuljen er jo en del af finansloven.
Jeg er meget enig, når spørgeren siger, at der er et meget stort efterslæb.
Vi har en meget vigtig opgave foran os – og en stor opgave – hvis vi skal løfte den ambition, vi har, om at sidestille psykiatrien med somatikken, altså de fysiske sygdomme.
Det handler om et økonomisk efterslæb, og det er meget stort og har mange år på bagen.
Så handler det jo også om vores tilgang til sundhedsvæsenet, hvor vi har sat gang i et arbejde med at ligestille.
Det kommer f.eks. til udtryk, når vi skal lave differentieret behandlingsgaranti, så tager vi ikke kun somatikken med, nej, i det arbejde, Sundhedsstyrelsen sidder og laver, tager man også psykiatrien med.
Det er jo et udtryk for en ligestilling og en tilgang i vores sundhedsvæsen.
Vi har arbejdet foran os med at lave en langsigtet national handleplan for, hvordan vi får ligestillet psykiatrien og somatikken.
Men det er da meget rigtigt, at økonomisk er vi slet ikke i mål endnu i forhold til en ligestilling, men der er altså også mange års efterslæb at rette op på.
Derfor er aftalen i år jo udtryk for, at vi har taget et første skridt.
Vi er ikke i mål, og det tror jeg heller ikke at der er nogen, der prøver at foregøgle andre, men vi har taget et skridt, og det er rigtig vigtigt, at vi er kommet i gang med det.
Jane Heitmann (V), 2011-11-16:
Tak for det svar fra ministeren.
Nu nævner ministeren selv både Region Syddanmark og Carl Holst, og det foranlediger så mig til at stille et spørgsmål.
Det ser ud til, at der på finansloven kun er afsat midler til lægehelikoptere i den forsøgsordning, der kører i øjeblikket i Ringsted og Krarup, og set i lyset af den lange vej fra Bagenkop til Odense vil jeg gerne spørge ministeren, om hun agter at udvide den forsøgsordning til også at dække Syddanmark.
Astrid Krag (S), 2011-11-16:
Tak for spørgsmålet.
Region Syddanmark har efter mange overvejelser og debatter valgt at placere den fremtidige akutmodtagelse på det nye universitetshospital i Odense, mens akutmodtagelsen i Svendborg opretholdes, indtil det nye universitetshospital tages i brug.
Det er den beslutning, der gælder nu, og som jeg naturligvis respekterer.
Endvidere har jeg noteret mig, at Svendborg Sygehus ifølge regionens gældende planer i fremtiden skal være et specialsygehus med en stor medicinsk afdeling med visiterede akutte medicinske patienter og med en døgnåben skadeklinik bemandet med særligt uddannede sygeplejersker og med lægelig backup.
Der er således ikke planer om at lukke sygehuset i Svendborg, ligesom der fortsat vil være akutte funktioner på sygehuset.
Når det er sagt, har jeg tilkendegivet over for regionen, at hvis regionsrådet skulle komme frem til en ny beslutning, tager vi en drøftelse med dem om de ændringer, de gerne lave.
Men da vilkårene, der lå til grund for tilsagnet til det nye universitetshospital i Odense, der blev givet af VK-regeringen i juni 2011, ikke længere vil blive opfyldt ved en sådan ny beslutning, vil der skulle træffes beslutninger om konsekvenserne for det tidligere tilsagn til et nyt universitetshospital.
En ny løsning vil også indebære, at regionen vil skulle indhente faglig rådgivning fra Sundhedsstyrelsen, så det vil vi også skulle have en drøftelse af.
Jeg kan oplyse, at jeg har foreslået regionsrådsformand Carl Holst, at embedsmænd fra ministeriet og Region Syddanmark på et møde afklarer de spørgsmål, som regionen har rejst i sagen.
Mette Gjerskov (S), 2011-11-16:
Dansk landbrug er i en situation, hvor man over en lang årrække har gældsat sig for meget, hvor økonomien ser dårlig ud, hvor afsætningsvilkårene også på grund af den internationale krise er problematiske.
Det vil sige, at vi står med et landbrug i krise.
Det har jeg superstor forståelse for, det tager jeg meget alvorligt.
Men jeg synes, det er vigtigt, at man ikke forventer, at der skal komme en revolution i løbet den første måned, en ny regering tiltræder.
Landbruget har brug for langsigtet omlægning, så den enkelte landmand sammen med sin konsulent kan gå ned i banken og sige: Hør engang, der er positive meldinger i forhold til dansk landbrug; vi har også en regering, der gerne vil os, der gerne vil have, at Danmark skal være et landbrugsland; der er her nogle grønne ordninger, vi kan være en del af og kan støtte.
Og der er altså en natur- og landbrugskommission, som i høj grad vil kigge på, hvordan vi sikrer et bæredygtigt landbrug, så der ikke pludselig kommer en hovsabeslutning, fordi der er et eller andet, der brænder på, men at vi forsøger at gøre alt, hvad vi kan, for at få langsigtede beslutninger.
Det tror jeg at den enkelte landmand vil være rigtig glad for at kunne gå ned og sige i sin bank.
Henrik Høegh (V), 2011-11-16:
Ønsker ministeren at etablere en ny låneordning til yngre landmænd fra den 1. januar 2012 som erstatning for YJ-låneordningen?
Tak for det.
Mette Gjerskov (S), 2011-11-16:
Tak for spørgsmålet.
Den konkrete anledning til, at Folketinget besluttede at nedlægge YJ-ordningen, var, at ordningens konstruktion medførte, at der på grund af store garantiindfrielser ville opstå ulovlig statsstøtte.
Det må vi ikke.
Herudover anførte den daværende regering en række andre begrundelser, bl.a. at antallet af ansøgere var faldende, at YJ-ordningen havde en vis kapitaliserende effekt, og at der var tale om en stor andel familiehandler, som lå til grund for ansøgningerne.
I forbindelse med lovbehandlingen blev det besluttet, at der skulle nedsættes en arbejdsgruppe, som skulle se på, om det var teknisk muligt at opstille scenarier for en ordning, som kan opretholde en selvfinansiering, hvorved statsstøtteelementet i ordningen kan undgås.
Arbejdsgruppen har holdt sit sidste møde, og rapporten er nu i skriftlig høring blandt deltagerne.
Når rapporten ligger på mit bord, vil jeg læse den og fremsende den til Fødevareudvalget.
Henrik Høegh (V), 2011-11-16:
Nu er det sådan, at man ved de her spørgsmål kan spørge til ministerens holdning, og hvad ministeren agter at gøre.
Jeg er helt enig i, at det skal være på nogle andre vilkår, for den nuværende ordning kan ikke fortsætte.
Det ville give høje rentetillæg, og der ville komme statsstøtte.
Alt det der er vi enige om.
Men der er rigtig mange derude nu, og det er måske ikke den dårligste periode for en ung landmand at etablere sig i, der spørger: Skal vi lave hastebeslutninger inden nytår, eller har regeringen noget på vej, som kan afløse den nuværende ordning?
Skal jeg forstå det her sådan, at hvis det er muligt at lave en ordning, der ikke involverer statsbudgettet, hvis det altså er en selvfinansierende ordning, vil ministeren se positivt på en sådan ordning og være interesseret i at gennemføre den?
Der er rigtig mange derude, der venter på et svar.
Mette Gjerskov (S), 2011-11-16:
Jeg har rigtig stor respekt for, at der er mennesker derude, der venter på et svar.
Det kan jeg godt forstå.
Det er en svær situation, og det er især en svær situation for yngre landmænd, når de skal etablere sig, men nu er det altså ikke mig, der har nedlagt den gamle ordning.
Det er rent faktisk sådan, at den gamle ordning bliver nedlagt, uden at der er sat noget andet i stedet.
Man har i stedet for nedsat en arbejdsgruppe.
Arbejdsgruppen har nu afsluttet sit arbejde og kommer snart med en rapport, efter at den har været i høring.
Det ville være for tidligt for mig at drage konklusioner, inden jeg har set arbejdsgruppens rapport.
Man kan selvfølgelig forestille sig forskellige scenarier.
Det kan jo være, at arbejdsgruppen kommer og siger, at vi skal droppe det, og at der ikke er nogen grund til at lave ordninger for yngre jordbrugere i Danmark.
Det kan også være, at den siger: Prøv engang at gå ind i overvejelser omkring natur- og landbrugskommissionen og se det den vej rundt.
Det kan også være, at den kommer med et nyt forslag.
Jeg kan så i øvrigt fortælle, at der allerede på EU-plan i den nye landbrugsreform ligger nogle overvejelser omkring støtte til yngre jordbrugere.
Så der er altså lige nu rigtig meget i spil.
Og jeg vil altså gerne afvente rapporten, før jeg træffer en endelig konklusion.
Jane Heitmann (V), 2011-11-16:
Agter ministeren at leve op til det løfte, som S og SF gentagne gange afgav under valgkampen om bevarelse af akutfunktionen på Svendborg Sygehus?
Mette Gjerskov (S), 2011-11-16:
Jeg sætter stor pris på, at hr. Henrik Høegh spørger til min holdning som fødevareminister, og jeg deler den gerne med ham.
Min holdning kan i den her sag udtrykkes meget kort.
Min holdning er nemlig den, at jeg meget gerne vil læse rapporten, inden jeg danner nogle konklusioner.
Søren Espersen (DF), 2011-11-16:
Jeg var meget, meget aktiv deltager i antiapartheidbevægelsen i lang tid, tror jeg, før fru Pernille Rosenkrantz-Theil var engageret i politik.
Det arbejdede jeg med i mange år og var aktiv i den bevægelse, så jeg er udmærket klar over, hvad det drejer sig om der.
Men jeg vil gentage, at der er en verden til forskel på det, som hr. Brian Mikkelsen foretog sig i forhold til at blive beværtet og fløjet til Sydafrika på en enkelt tur, som jeg har forstået det, og det, vi diskuterer her, nemlig en konstant, flydende strøm af kontanter fra en fjendtlig magt, hvis mål det var at indtage Danmark, som lavede angrebsplaner, der viste, hvordan Danmark kunne indtages.
Der sad en lille gruppe og udførte femtekolonnevirksomhed her i Danmark under ledelse af den nuværende erhvervsminister og var klar til at understøtte denne magt i dens bestialske forehavende.
Der er en verden til forskel.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2011-11-16:
Hvordan har hr. Søren Pind det med at have siddet i regering med en minister, som har modtaget støtte fra det tidligere apartheidregime?
Jeg synes jo, at når hr. Søren Pind har så travlt med lige præcis den her debat, vil jeg blot erindre hr. Søren Pind om, at han indtil for ganske nylig har siddet i en regering, hvor også hr. Brian Mikkelsen var minister.
Rejsen var betalt af det hvide Apartheid-styre, der havde brugt 84.000 kr. på flybilletter og luksushoteller.
Desuden modtog KU’erne 30.000 kr. til ”oplysning” fra en ”særlig kasse” af den sydafrikanske vicekonsul Steyn, der ifølge en iagttager var tilknyttet den sydafrikanske sikkerhedstjeneste BOSS.
Så der er altså forskel på, hvad for et rædselsregime, man har støttet, i forhold til hvad hr. Søren Espersen gør.
Altså, jeg mener jo, at det, der foregik under apartheidregimet i det gamle Sydafrika var ganske forfærdeligt, og jeg mener for så vidt, at begge de to rædselsregimer giver god anledning til eftertanke om, hvordan vi indretter os som samfund.
Jeg vil bare spørge hr. Søren Espersen en gang til, for jeg fik faktisk ikke svar på det: Var der i de 10 år, hvor Dansk Folkeparti var støtteparti for en regering, hvor der sad en minister, der oven i købet indrømmede at have gjort sig skyldig i at have modtaget støtte fra apartheidregimet, et tidspunkt, hvor hr. Søren Espersen sagde: Jamen lad os så få undersøgt, om der er tale om sorte penge her, lad os få sagen fuldt belyst?
Altså, mig bekendt nej.
Mig bekendt var det ikke en sag, der lå hr. Søren Espersen meget på sinde, på trods af at hr. Søren Espersen oven i købet var parlamentarisk grundlag for den regering, som hr. Brian Mikkelsen sad i.
Så er det ikke et udtryk for dobbelte standarder, alt efter hvad for et rædselsregime man har støttet?
Jeg synes i øvrigt, det er lidt betænkeligt, at hr. Søren Espersen forsøger at negligere apartheidregimet, som om det, der foregik under det, ikke var lige så slemt som det, der foregik andre steder.
Det synes jeg egentlig man skal passe lidt på med at negligere.
Christian Langballe (DF), 2011-11-16:
Tak til ministeren.
Jeg vil så sige, at jeg indsendte det her spørgsmål, før jeg vidste, hvornår ministeren kom i samråd.
Jeg havde ikke regnet med, at det skulle være samme dag.
Det, jeg så vil sige, er, at det rejser nogle principielle problemstillinger.
Hvordan er forholdet mellem hensynet til rigets sikkerhed, altså den foreliggende PET-vurdering, og så det forhold, at der er nogle konventioner, som tildeler den selv samme person statsborgerskab?
Morten Bødskov (S), 2011-11-16:
Hvis der er personer, der er til fare for rigets sikkerhed, har vi jo en efterretningstjeneste, som tager sig af dem.
Helt generelt er der jo en proces i Folketingets Indfødsretsudvalg, der lige nøjagtig omfatter personer, der er til fare for rigets sikkerhed.
Regeringen mener, at vi skal overholde de internationale konventioner, og der er jeg godt klar over – og det bekræfter den sidste halvanden times samråd i Indfødsretsudvalget også – at Dansk Folkeparti er af en lidt anden opfattelse, og det er helt fint.
Men regeringens holdning er meget klar: Vi skal overholde de internationale konventioner, og er der personer, der er eller anses for at være til fare rigets sikkerhed, så har vi en efterretningstjeneste, som tager sig af dem.
Christian Langballe (DF), 2011-11-16:
Altså, i den her sag drejer det sig jo om, at en person af Politiets Efterretningstjeneste er blevet vurderet til at være til fare for rigets sikkerhed, men som det stadig væk anbefales at man tildeler statsborgerskab ifølge FN's konvention om statsløshed.
Jeg synes jo, at det må være en kilde til overvejelse, hvordan forholdet mellem de to ting – rigets sikkerhed og FN-konventionerne – er.
Det kunne også dreje sig om en person, der var under PET-overvågning, og som ikke havde begået nogen egentlig forbrydelse, men som måske kunne befinde sig i miljøer, hvor man var ved at planlægge en terrorhandling.
Det er sådan set hypotetisk, men det er bare for lige at spørge: Gør regeringen sig ingen overvejelser om forholdet mellem rigets sikkerhed og hensynet til konventionerne?
Morten Bødskov (S), 2011-11-16:
Regeringen gør sig rigtig mange overvejelser om rigets sikkerhed.
Det er en af de fornemste opgaver, man har, når man er i regering, og det er jo en meget, meget vigtig del af det arbejde, der ligger under mit ressortområde, nemlig hvad for opgaver PET har, og hvordan PET så at sige skal gebærde sig i spørgsmål, hvor det handler om personer, som kan være til fare for rigets sikkerhed.
Derfor er der ingen grund til at sætte spørgsmålstegn ved, om regeringen skulle tage det her alvorligt, endsige insinuere, at den ikke gør det.
Det handler om, at der her er en konvention, som vi skal overholde, og som regeringen agter at overholde.
Men det er jo også klart, at regeringen i denne sammenhæng kan tilkendegive sin holdning til internationale konventioner.
Som spørgeren også ved, er det et spørgsmål, som afgøres i Folketinget, og der må Dansk Folkeparti jo indtage de synspunkter, som Dansk Folkeparti nu en gang indtager.