runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Det er jo et meget besynderligt ordvalg, som hr. Joachim B. Olsen lægger for dagen her i aften – at vi trækker pengene op af lommen, fordi vi vil drage omsorg for danskerne.
Jeg har det så sådan, at jeg tror, at de fleste danskere på den sidste dag på denne jord, hvis de fik valget mellem at have handlet lidt mere sundt, lidt mere fornuftigt tidligere i tilværelsen, godt ville konvertere det til en bedre handlen og til lidt længere tid her på jorden.
Så i forhold til spiritus, helt konkret.
Det er rigtigt, at vi kun hæver afgiften for øl og vin med det her forslag, og det er jo også, som det også fremgår af forslaget, fordi vi anerkender, at det for nogle varekategorier godt kan føre til, hvis man hæver afgiften for meget, at man forbruger lige så meget af den pågældende fødevare som før, simpelt hen fordi man køber den i udlandet.
Sådan gør det sig også gældende med spiritus.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-29:
Omsorgen for borgerne er jo rørende.
De skal gud hjælpe mig leve længere.
Om det så betyder, at vi skal trække pengene op af lommerne på dem – de skal leve længere. Vil ordføreren forklare, hvorfor man ikke hæver afgifterne på spiritus, for det går jeg også ud fra at de unge mennesker drikker, og det er vel også skadeligt?
Hvorfor hæver man ikke dem, hvis man er så bekymret for danskernes levealder?
Thomas Jensen (S), 2011-11-29:
Det er da dejligt at høre den entusiasme, som Liberal Alliances ordfører lægger for dagen, når det gælder beskæftigelsesfradraget.
Der vil jeg så sige til Liberal Alliances ordfører, at vi jo ikke regner med, at den her regering trækker sig, efter at den her finanslov er vedtaget.
Der er jo 4 års levetid for den her regering i den her valgperiode, og i løbet af den valgperiode er der jo mange ting, der skal behandles.
Der er lang tid for os til at få mulighed at udfolde de forskellige ting, som vi gerne vil udfolde.
Så lad os nu se, vil jeg sige til hr. Ole Birk Olesen.
Der er mange ting, vi godt vil gennemføre, og det er jeg sikker på at de også bliver.
Ole Birk Olesen (LA), 2011-11-29:
Man kan jo hive alt muligt frem fra finansloven og sige, at det hiver i den anden retning.
Men man præsenterede vælgerne for et løfte.
Man sagde, at vælgerne ville blive kompenseret for de højere afgifter ved et højere beskæftigelsesfradrag.
Der var et valgløfte.
Derfor må ordføreren jo forholde sig til, hvorfor man ikke gennemfører det valgløfte, når man har alle muligheder for at gøre det.
Når alle partier i regeringen gik til valg på at ville hæve beskæftigelsesfradraget som kompensation for de højere afgifter, vi her præsenteres for, hvorfor gør man det så ikke?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2011-11-29:
Jeg synes da, at det egentlig er meget interessant.
Nu er det så en nyhed fra Venstres side, at man forlader det igen.
Som hr. Mike Legarth også kommer ind på, har man i den tidligere regering allerede gjort det for lang tid tiden.
Det næste spørgsmål bliver så, hvordan De Konservative i dag ville have finansieret fjernelsen af multimedieskatten, hvis ikke det var sådan, at man havde indført en anden beskatning på f.eks. fri telefon og internetadgang.
Det synes jeg er et meget interessant spørgsmål at få svar på i dag.
Hvordan ville De Konservative have finansieret fjernelsen af multimedieskatten?
Før i tiden havde man en beskatning af fri telefon, så indførte man multimedieskatten, så blev det utrolig bureaukratisk og besværligt, erhvervslivet brokkede sig, og flere ordførere fra forskellige tidligere regeringspartier brokkede sig.
Og nu står man og er sur, fordi vi fjerner multimedieskatten.
Det er da ekstremt mærkeligt.
Det, vi får nu, er en bureaukratisk model, der udmønter sig i, at man skriver under på en tro og love-erklæring, når man får udleveret telefonen til eget brug.
Det er bare det, man skriver under på: en tro og love-erklæring.
Det må vist siges at være et minimum af bureaukrati.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-29:
Jeg er stærkt uenig i, at man skal gå ind og pille ting ud, for det, vi i virkeligheden ser Venstre gøre, er at sige, at alle de ting, der giver en positiv effekt, vil man gerne have, men det, der skal finansiere dem, som har en negativ effekt, vil Venstre ikke have.
Og så kommer vi tilbage til en diskussion, hvor underskuddet ikke er 100 mia. kr. på finansloven, men væsentlig større.
Jo, man kan godt gå ind i hvert enkelt element og se på, hvad det har af beskæftigelseseffekt.
Jeg vil bare holde fast i, at det synes jeg ikke er særlig interessant.
Det er den samlede effekt, der er interessant.
Så er det rigtigt, at der er nogle af høringssvarene, der siger, at det her – som jeg forstår det – alt andet lige vil have en effekt.
Nu er vi jo ikke bekendt med i dette Ting, at folk, der kommer til at betale mere eller får lidt mindre i skatterabat, synes, at det er en forfærdelig ting, så det er fair nok.
Jeg tror bare – jeg var lige ved at sige, at jeg ved – at det, der har betydning for valget af investeringsprojekter og risikoprofil, er, hvad forventningerne er til den økonomiske udvikling, og hvem det er, der går ind i de her projekter.
Jeg vil bare sige, at specielt når vi snakker om OPP-projekter, er den, der er på den anden side, altså den, der skal betale pengene, jo en særdeles betalingsdygtig partner, og det vil have betydning for, om man går ind i de her projekter eller ej – ikke så meget, om man kan fradrage de her omkostninger eller ej.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-11-29:
Jo, men det er vel sådan, vil jeg sige til hr. John Dyrby Paulsen, at hvis man skal beregne beskæftigelseseffekten af den samlede finanslov, skal man vel ligesom vide, hvad enkelteffekterne, hvad effekterne af de enkelte dele, der indgår i finansloven er, så man har sine plusser og sine minusser
Men jeg kan forstå på hr. Dyrby Paulsen, at det behøver man ikke, man behøver ikke at vide, hvad effekten af de enkelte forslag, der indgår i finansloven, er, for hvis bare det samlede regnestykke, hvordan man så ellers kommer frem til det, viser en positiv beskæftigelseseffekt, så er det hele fint.
Jeg er meget, meget uenig med hr. John Dyrby Paulsen, hvad angår det at burde kunne sige, hvad beskæftigelseseffekten af de enkelte lovforslag er.
Så vil jeg bare om det med risikovilligheden sige, at jeg jo synes, det er interessant at læse høringssvarene, for der bliver igen og igen gjort opmærksom på, at bl.a. det med at fjerne fradraget for formueforvaltningsdelen gør, at der vil være en del pensionsselskaber og pensionskasser, som ikke har nogen interesse i at gå ind og være risikovillige på samme vis, som de kan være i dag, hvor de har fradrag, og eksempelvis påpeges problematikken, der handler om en manglende eller en mindre lyst til at gå ind og investere i offentlig-private partnerskaber.
Derfor vil jeg bare stille hr. John Dyrby Paulsen et spørgsmål: Er hr. John Dyrby Paulsen enig med alle de foreninger og organisationer, der har svaret, at det her giver mindre risikovillighed, eller vil hr. John Dyrby Paulsen holde fast i sit svar, der var, at det ingen betydning har overhovedet?
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-29:
For at tage det sidste først vil jeg sige, at jeg tror, den hverken bliver større eller mindre; jeg tror, det afhænger af, hvad man har af forventninger til den økonomiske udvikling.
Det gælder i Danmark, det gælder i Europa, det gælder specielt inden for den branche, man måtte vælge at investere inden for.
Sådan nogle ting har langt, langt større betydning, end om man har fradrag for den enkelte formueforvaltningsomkostning eller ej.
Hvis man fulgte den samme logik, kunne man måske oven i købet sige, at formueforvaltningsomkostningen bliver mindre som følge af det her forslag.
Så det er det, og det vil jeg bare holde fast i, for det eneste rigtige svar i den debat er, at den samlede effekt af finansloven er det, man skal se på, og den samlede effekt af finansloven er altså positiv med henblik på at skabe job og at skabe arbejdspladser.
Men det er klart, at man, når man ophæver nogle ting eller sætter nye initiativer i gang, skal have en finansiering til mange af de nye initiativer, og den har vi fundet i finansloven, bl.a. ved de her forslag.
Det er helt evident, at der er den sammenhæng, og det er også derfor, man bliver nødt til at hæve sig lidt op og se det i helikopterperspektiv og lade være med at se på det enkelte forslag, men se på den samlede virkning, for det her er altså en samlet pakke.
Gitte Lillelund Bech (V), 2011-11-29:
Jeg synes nu, det er helt naturligt, at man interesserer sig lidt for, hvad beskæftigelseseffekten af de enkelte lovforslag er.
Men jeg kan forstå på hr. John Dyrby Paulsen, at han har samme holdning som skatteministeren, når skatteministeren i høringsnotaterne til det store lovkompleks – det er ikke bare det her lovforslag, det er en masse andre lovforslag, som vi behandler i dag – svarer sådan lidt arrogant: Regeringens oplæg til finanslov for 2012 vil samlet set medføre en beskæftigelsesfremgang som følge af de initiativer, der er indeholdt heri – punktum.
Jeg vil bare bede hr. John Dyrby Paulsen om at forholde sig til det enkelte lovforslag, og hvad er beskæftigelseseffekterne af de enkelte elementer i det her lovforslag?
Hvis jeg får et svar på spørgsmålet, vil det sikkert være det samme svar, som hr. Brian Mikkelsen fik, så det kunne også godt være, jeg bare skulle prøve at stille et andet spørgsmål, der hedder: Tror hr. John Dyrby Paulsen, at pensionsselskabernes og pensionskassernes risikovillighed bliver større eller mindre, hvis man fjerner fradraget for formueforvaltningen?
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-29:
Pointen er jo igen, at man skal prøve at se det her i en helhed.
Pointen er, at vi også skal finansiere de tiltag, der er i det samlede finanslovforslag, og det gør vi.
Derfor skal jeg endnu en gang bare påpege, at man skal lade være med konstant at sætte kikkerten for det blinde øje, man skal se det her som en samlet helhed.
Der skal finansiering til, hvis vi vil skabe vækst og skabe job i det her land, og det er det, vi gør med finanslovforslaget, og det her er en del af finanslovforslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-11-29:
Nu ved jeg ikke, om hr. John Dyrby Paulsen har læst høringssvarene, men det tror jeg ikke, for hvis man læser alle høringssvarene – alle høringssvarene uden undtagelse – kan man se, at de modsiger, hvad hr. John Dyrby Paulsen siger her.
Så det vil være interessant, om man gør sig klog på baggrund af det, man læser, eller på baggrund af, hvad man selv tror.
Der er ikke et høringssvar her, som ikke præcist modsiger det, som lige blev sagt oppe fra talerstolen.
Altså, årsagen til, SR-regeringen indførte en fradragsregel i år 2000, var at give mulighed for, at man kunne investere i små og mellemstore virksomheder.
Det her, siger alle høringssvarene uden undtagelse – uden undtagelse – vil betyde, at det bliver vanskeligere for pensionsselskaberne og andre institutionelle investorer at investere i små og mellemstore virksomheder.
Og det er klart, at det har en konsekvens: Det betyder mistede arbejdspladser, færre investeringer i små og mellemstore virksomheder, som vi skal leve af, og i det hele taget en mindre privat sektor.
Så nettoresultatet af det her forslag vil være tab af arbejdspladser i Slagelse, i Frederikshavn, i Horsens, hvor man i forvejen har det hårdt som lille eller mellemstor virksomhed.
Det er konsekvensen af det her.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-29:
Skal vi ikke holde fast i, at investeringer i den her slags projekter, som der bliver nævnt her, jo ikke står og falder med, om man har fradragsret for de omkostninger, der er forbundet med den formueforvaltning.
Altså, det er jo meget mere interessant, hvad det er for nogle projekter, og hvad de kan forventes at give i afkast i fremtiden, og typisk vil mange af dem jo hænge sammen med, hvordan det går med økonomien i Danmark.
Derfor hænger det her igen sammen.
Jeg vil meget, meget gerne have mig frabedt, at man går ind i sådan en enøjet diskussion, hvor man siger: Jamen hvis man opkræver det her, sker der ikke en hel masse med de her investeringsbeslutninger.
Investeringsbeslutninger afhænger af mange andre ting.
Så vil jeg stadig fastholde, at det altså er en beskeden omkostning i forhold til den samlede beskatning af det her område.
Jeg tror ikke, det kommer til at rykke de her investeringsbeslutninger.
Det, der kommer til rykke de her investeringsbeslutninger, er, om der kommer gang i den danske økonomi og for den sags skyld den europæiske økonomi, eller der ikke gør.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-29:
Jeg vil godt starte med en kort opfølgning på det, de to foregående spørgere sagde.
Det er da muligt, at der er en positiv beskæftigelseseffekt af den samlede finanslov i år og næste år, men den varige effekt er altså på minus 4.000.
Når man ser på pensionsindbetalingerne, viser det sig jo også at være på lang sigt, og når man ser på de langsigtede konsekvenser af finansloven, ser man, at det altså er en negativ beskæftigelse på 4.000 .
Det kunne da være meget sjovt at høre ordførerens holdning til det.
Det spørgsmål, jeg gerne vil have svar på, drejer sig om det her fradrag for forvaltningsomkostninger, som nu fjernes for at give en motivation til pensionsselskaberne, så de kan nedbringe deres omkostninger, fordi pensionsopspareren kan vælge at skifte mellem de forskellige pensionsselskaber for at finde det sted, hvor der er de laveste omkostninger.
Men hvordan hænger det så sammen med, at alle de LO-medlemmer, som via deres overenskomst er tvunget til at være medlem af en bestemt fagforening, ikke har mulighed for at skifte, hvis de ønsker det?
Hvordan hænger det sammen i forhold til det her forslag?
Det kunne da være meget sjovt at vide, om ordføreren har snakket med LO for at høre, hvad LO's holdning er til det her.
Det er jo samtlige LO-medlemmer – samtlige LO-medlemmer – som får en dårligere pensionsopsparing nu.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-29:
Til det sidste vil jeg sige, at man jo ikke kan sige, at de får en dårligere pensionsopsparing – det ved vi ikke, for vi ved ikke, hvad afkastet er på det her.
Man kan sige, at der er nogle, der får en lidt mindre skatterabat i forhold til forvaltningen af nogle af pensionsformuerne.
Med hensyn til det første, der blev nævnt om arbejdsudbud, vil jeg sige, at det er rigtigt, at arbejdsudbuddet på lang sigt skal øges – det står i regeringsgrundlaget – og derfor kan man ikke tage det her finanslovforslag som et udtryk for, at det er det samme som det, vi vil på lang sigt.
Altså, finansloven dækker jo de næste par år, mens det, vi vil på lang sigt – 2020 eller 2025 – på andre områder i virkeligheden også er at øge arbejdsudbuddet massivt; det står i regeringsgrundlaget.
Så derfor kan man ikke sætte lighedstegn mellem de to ting.
Det er det, der er pointen med finansloven.
Jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at det er vigtigt også på lang sigt at øge arbejdsudbuddet, og derfor har vi en række andre tiltag i vores 2020-plan og 2025-plan, der beskæftiger sig med øget arbejdsudbud i langt, langt større grad end det, vi har set før.
Man skal huske, at de muligheder, der er, for f.eks. virksomhedsejere ved salg af deres virksomhed for at lave ekstra store indbetalinger til pensionsordninger, rører vi ikke ved, de er der stadig væk.
Man skal også huske, at nogle af de særordninger, der er for dem med svingende indkomst, jo fortsætter helt frem til 2015.
Umiddelbart bliver der ikke rørt ved de andre særordninger, der er.
Det er rigtigt, at når man sænker loftet på den her måde, er der nogle, der vil blive ramt.
Det lægger vi heller ikke skjul på i lovforslaget, men jeg skal lige sige, at de særlige foranstaltninger, der specielt er med selvstændige, der har meget svingende indkomster, rører vi altså ikke ved i forbindelse med, at loftet bliver sænket.
Nu skal man holde fast i, at vi jo ikke kan tage pengene ud og så i vores indbyggede model sige, at nu bliver væksten bare meget højere.
Jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at det er Socialdemokratiet og de store fagforbund, der har sørget for den her arbejdsmarkedspension.
Det har sgu – undskyld udtrykket – været en meget hård kamp igennem mange, mange år, og vi er meget glade for, at den kom, og vi er også meget glade for, at det har den størrelse og udbredelse, det har nu.
Det er en stor lykke for det danske samfund.
Så er jeg ikke enig i den der nærmest dommedagsagtige profeti om, at når vi fjerner den her skatterabat, rammer det folk meget hårdt.
Jeg tror i virkeligheden, at det er modsat, altså, det her er en finansiering af et forsøg på at skabe vækst og arbejdspladser i Danmark, og det er det, der er hovedudfordringen i dag for enhver regering, og det vil det være for enhver regering, uanset hvem det er, der sidder i stolen.
Og vi tager den udfordring meget, meget alvorligt, og vi tager den på os, og det kan man også se i finansloven.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-11-29:
Derfor er det relevant at spørge om de beskæftigelsesmæssige konsekvenser af forslaget her.
Ud over at man laver et loft, som jo kun har en signalværdi, fordi man kan flytte lidt rundt på det, er problemet med, at man fjerner fradragsretten jo, at det kommer til at koste arbejdspladser.
Senest da Socialdemokratiet og Radikale var i regering, det var SR-regeringen, som sad frem til 2001, gennemførte man i 2000 det, der hed L 71.
Der fik man fremskaffet en mulighed for, at der var en fradragsret, og der skrev man, at årsagen til, at man lavede fradragsret, var, at det typisk var forbundet med større omkostninger at udvælge og overvåge de små og mellemstore virksomheder, der kunne forventes at give et tilfredsstillende afkast.
Afkastkravet til de små og mellemstore virksomheder blev derfor også større.
Man har her regnet med et nettoprovenu på 390 mio. kr. allerede næste år.
De 390 mio. kr. kommer så til at gå væk fra investeringer i små og mellemstore virksomheder, det er 390 mio. kr., som kommer til at gå væk fra investeringer i arbejdspladser, så der er ikke nogen tvivl om, at nettoresultatet af det her er, at man taber arbejdspladser i små og mellemstore virksomheder rundtomkring i Danmark.
Så mit spørgsmål er altså: Hvor mange arbejdspladser regner man konkret med at tabe bare på den her del af forslaget?
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-29:
Jamen når man så kigger på konsekvenserne af afskaffelsen af fradraget for formueforvaltningsomkostningerne, kan man se, der ligger en undersøgelse af, at har man en pensionsformue på 0,5 mio. kr., mister man 300 kr. i rådighedsbeløbet, og det er jo, så vidt jeg ved, pr. måned, og har man en pensionsformue på 1 mio. kr., mister man 600 kr.
Altså, er det ikke sådan lidt misvisende, at man egentlig straffer alle dem, der på en eller anden måde sparer op til pension?
Og det er jeg egentlig overbevist om at ordføreren gerne vil have at folk gør – altså, det har jo altid været Socialdemokratiets ønske, at man skulle spare op til pension.
Går man tilbage i tiden, kan man se, at det også var Socialdemokratiets ønske, at alle skulle spare op til pension, og så kunne man gå ind og skære i folkepensionen.
Det tror jeg nok at Socialdemokratiet er kommet fra nu.
Men det er bare for at spørge til det med, om man ikke skulle tilgodese dem, der gør en indsats for at spare op til pension.
Og lige nøjagtig her er folk igennem overenskomsterne tvunget til at spare op til pension, og så går man ind og siger: Vi tager lige nogle af jeres penge, for vi vil skabe vækst.
Og så ender det med, at man alligevel får mindre pension udbetalt.
Det er jo det, undersøgelserne viser.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-29:
Jo, men man skal jo stadig holde sig sigtet for øje, nemlig at det samlede formål er at finansiere en jobskabelse og en vækst i det her land, og det har selvfølgelig også betydning for pensionsopsparingen: Jo større vækst vi får, jo større bliver pensionsformuerne alt andet lige.
Så spørgsmålet er, om effekten samlet set vil være positiv eller negativ, og jeg tror faktisk, at den samlede effekt af finansloven vil være positiv.
Det er rigtigt, at vi ikke skal blande os i overenskomsterne, men jeg synes nu heller ikke, det her er at blande sig i overenskomsterne – på ingen måde.
Jeg kan godt se pointen, men jeg vil stadig holde fast i, at den samlede effekt af, hvad der sker med væksten i det her land med denne finanslov, også med hensyn til pensionsopsparingens formue, er positiv.
Bent Bøgsted (DF), 2011-11-29:
Det stod mig egentlig ikke rigtig klart, hvad ordføreren mente om de her overenskomstmæssigt baserede arbejdsmarkedspensioner.
Så vidt jeg ved, blev de omfattet af indgrebet i forvaltningen af afgiften for at administrere arbejdsmarkedspensionerne, og da de er overenskomstbaserede, har de almindelige LO-arbejdere ikke mulighed for at flytte deres pensioner til et andet selskab eller til at omprioritere; de er gennem overenskomsterne tvunget til at indbetale til arbejdsmarkedspensionerne.
Helt ærligt, hvordan forholder det sig med det, at der er nogle, der tvunget til at være med til at indbetale til en arbejdsmarkedspension – de kan ikke slippe for det, for det ligger i overenskomsterne – og at man så går ind og lægger en afgift på ved at fjerne fradraget her.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-29:
Pointen er – og det var det, jeg svarede, og jeg skal gerne svare det samme igen – at det er der ingen af os der ved noget om, hverken spørgeren eller jeg.
Det er rigtigt, at vi giver en lavere skatterabat, og at der er nogle, der bliver ramt af det – det er nu meget, meget lidt i forhold til den samlede pensionsopsparing, skal jeg hilse at sige – men hvis det er med til ligesom den her finanslov at øge væksten i det her samfund, vil der også være et større afkast af de pensionsopsparingsmidler, som bl.a. LO-familien, om jeg så må sige, indbetaler.
Så i virkeligheden hænger det her ikke så meget sammen med den her fradragsret eller ikkefradragsret; det, det hænger sammen med, er, om vi får skabt vækst i Danmark og får skabt job i Danmark, eller om vi ikke gør.
Det er det, der er udfordringen, også med hensyn til pensionsopsparingen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2011-11-29:
Jeg kunne forstå, at ordføreren enten glemte, eller også har han ikke hørt LO om, hvad deres synspunkt er på, at samtlige LO's medlemmer får en lavere pension, når de går på pension, for det kan næsten ikke undgå at give andet.
Altså, når man mister et fradrag, altså i princippet får en stigning i skattebetalingen, så vil man også – alt andet lige – få en lavere pension, når man bliver ældre.
Hvad er holdningen til, at samtlige LO-medlemmer nu får en dårligere mulighed for at spare op til pension?
Det må da være noget, man går op i som socialdemokratisk ordfører, skulle man synes.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-29:
Nu er der jo ikke nogen af os, der ved, hvad afkastet for en given pensionsopsparing bliver, specielt som det ser ud lige nu, det er rigtigt.
Specielt dem med høje indkomster får ikke en yderligere skatterabat ved at spare op, men det betyder jo ikke, at de ikke sparer op til deres pension.
Det betyder bare, at de ikke får skatterabatten lige nu og her, og dermed skal de så heller ikke betale skat af den pensionsopsparing senere.
Det hænger sammen, som Venstres ordfører ganske rigtigt påpeger.
Må jeg så ikke lige sige noget omkring det her med arbejdsudbuddet, for jeg tror, at Venstre konstant klokker rundt i det, i hvert fald hver gang vi har debatten her.
Jeg ved ikke rigtig, om det er, fordi Venstre ikke ved det eller bare ikke vil indrømme det.
Der er altså den sammenhæng mellem arbejdsudbud og skabelse af job, og I vil jo gerne have det til at være sådan, at hvis man tænker arbejdsudbud, så tænker man også antallet af job med det samme, men det gør man altså ikke.
Sammenhængen ligger noget ud i fremtiden.
Det er fuldstændig rigtigt, at set på den lange bane – hvis vi snakker 2020 – så skal vi øge arbejdsudbuddet i Danmark, og det er en bunden opgave, uanset hvem der har regeringsmagten.
Men lige nu og her altså i 2012 og 2013 drejer det sig altså om at skabe job.
Det er det vigtige.
De to ting må man altså ikke blande sammen, og det synes jeg at Venstre har en tendens til at gøre meget, meget ofte.