runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-07:
Først og fremmest tusind tak for gennemgangen.
Jeg synes faktisk, at det var en god gennemgang af, hvilke elementer Venstre kan lide, og hvilke Venstre ikke kan lide.
Det er noget, som jeg har glædet mig til at høre, fordi Venstre jo ikke fik mulighed for at diskutere det så meget med os under forhandlingerne, da de i højere grad gik op i finansiering, proces osv., men lad nu det ligge.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre lidt mere tydeligt fra hr. Karsten Lauritzen, er, at det her lovforslag jo er med til at løse nogle af de gigantiske kapacitetsproblemer, der har været i kriminalforsorgen.
Det var et kæmpestort problem, som vi overtog fra den tidligere regering, som hævede straffene markant, men som ikke fandt den kapacitet ude i kriminalforsorgen, som det krævede.
Det, jeg sådan set bare godt kunne tænke mig at høre, er: Hvis det nu ikke lige præcis er den her løsning, som vi har lagt frem, som kan være den løsning, der kan være med til at gøre op med kapacitetsproblemer, hvad vil Venstre så f.eks. gøre for at løse problemerne ude i kriminalforsorgen?
Det synes jeg lidt at vi mangler at få svar på, eftersom Venstre sad med regeringsmagten i den årrække, hvor problemet voksede.
Nu ved jeg ikke, om f.eks. Rumænien har mere respekt for det, når det er Danmark, der kommer og banker på døren, end når det er EU, der kommer og banker på døren.
Det har jeg måske lidt svært ved at tro på.
Men det ændrer jo ikke ved, at vi stod med nogle kæmpestore udfordringer.
Jeg kan også godt tegne en graf for hr. Karsten Lauritzen over belægget.
Den gik også opad.
Overbelægget i den danske kriminalforsorg var tårnhøjt og er stadig tårnhøjt.
Vi forsøger så at få det ned frem mod 2016.
Men det, der sådan er min anke, er, at jeg synes, at man fra Venstre side har en tendens til meget gerne at ville straffe, men ikke vil indse, at det også koster i den anden ende.
Uanset om man tager skyklapper på og ikke ønsker at betale regningen her og nu, så kommer regningen jo på et tidspunkt.
Et meget godt eksempel er fra tilbage i 2010, da Venstres formand, hr. Lars Løkke Rasmussen, på Venstres landsmøde gik ud og sagde, at man ville afskaffe den her strafferabat.
Man sagde det bare, men fandt ikke nogen midler til det.
Det er der så blevet regnet på efterfølgende, og det vil koste 9-10 mia. kr. i engangsudgifter her og nu, fordi der skal bygges nye fængsler, og så vil det fremadrettet koste 1,8 mia. kr. årligt.
Det skal altså holdes op mod, at vi i dag bruger godt og vel 3 mia. kr. på kriminalforsorgen.
Det er jo et eksempel på, at man en gang imellem meget gerne vil straffe, men man finder ikke midlerne, og det var egentlig det, jeg lidt prøvede at adressere: Når vi har nogle alternativer, begynder man at råbe op om udenlandske statsborgere.
Vi vil også gerne sende de udenlandske statsborgere ud af landet, når de skal afsone.
Det adresserer vi sådan set også i vores aftale.
Men har Venstre ikke nogle bedre bud på det end det ene?
Karsten Lauritzen (V), 2013-02-07:
Jeg synes, at man skal forholde sig til det, der er fremsat i Folketingssalen.
Det er der jo nok en grund til, nemlig at det ville give nogle problemer.
Det anerkender vi til fulde.
Hr. Lars Løkke Rasmussen sagde dengang, at man ville tage et opgør med spørgsmålet om rabat.
Det opgør kan man jo tage på mange forskellige måder.
Det kan vi diskutere en anden dag.
Jeg synes, at vi skal forholde os til det, der ligger her.
Justitsministeren burde i stedet for at sidde og grine tage udfordringen med udenlandske kriminelle seriøst.
Det gør justitsministeren jo ikke.
Det bugner med dem.
Altså, hvis vi igen skulle tegne en graf, som går opad, ville det være over antallet af udenlandske afsonere i de danske fængsler.
Vi har sammen med resten af de borgerlige partier foreslået at lave bilaterale aftaler, men det har Det Radikale Venstre, det har justitsministeren og regeringspartierne afvist, og det har de jo, fordi de grundlæggende ikke ønsker at gøre det, de siger, nemlig sikre, at udenlandske kriminelle kommer til at afsone i deres hjemlande.
De har det fint med, at de afsoner på de danske skatteborgeres regning.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-02-07:
Jeg er lidt målløs over debatten her.
Venstre har ikke villet tage ansvar for at rydde op, men vi har nu sørget for, at det kommer til at ske, og det kommer også til at ske på en ordentlig måde.
Man har oven i købet heller ikke rigtig nogen løsningsforslag med i posen.
Kan Venstre ikke bekræfte, at der i dag er et lavere recidiv for mennesker, som afsoner med fodlænke, og at det vil sige, at kriminalforsorgen sådan set løser den opgave godt?
De løser sådan set opgaven med at lave egnethedsvurderinger rigtig fornuftigt, for det betyder, at set i forhold til andre afsoningsformer er der faktisk rigtig gode resultater.
Så kan Venstre ikke bekræfte, at vi faktisk har en fornuftig ordning, og at det vil være ganske trygt at udvide den, fordi kriminalforsorgen er rigtig gode til at vurdere, at de her mennesker, som vi sender ud i fodlænke, faktisk også er egnet til det?
Karsten Lauritzen (V), 2013-02-07:
Hvis Socialdemokraterne vil være med til at diskutere indholdet af lovforslaget, kan vi helt sikkert i fællesskab stille ændringsforslag, der fører til, at der er flere, der får mulighed for at afsone i fodlænke.
Det kan jeg garantere hr. Ole Hækkerup, det kan vi sagtens.
Men så synes vi bare, at man skal lægge snittet ved kriminalitetsformer i stedet for at overlade vurderingen til kriminalforsorgen.
Man skal huske på, at der er nogle mennesker, der er idømt en fængselsstraf for meget alvorlige forbrydelser, og hvor det så vil blive kriminalforsorgen, der vurderer, om de kan afsone i fodlænke.
Hvis man dykker ned i lovforslaget, kan man se, at der jo står ganske klart og tydeligt, at dem, der har et lavt recidiv, altså et mindre tilbagefald til kriminalitet, og afsoner i fodlænke, er folk, der sidder inde for færdselsforseelser og andet.
Det er jo ikke folk, der sidder inde for gentagne domme for personfarlig kriminalitet.
Det er de mennesker, hr. Ole Hækkerup nu synes vi skal tage hensyn til og give tilladelse til at afsone i fodlænke.
Fodlænke er en god idé, men det skal knyttes op på en række krav, der skal stilles, og det gør man ikke i det her lovforslag.
Der lemper man på kravene.
Jeg kan da garantere den radikale ordfører for, at vi vil stille spørgsmålet, hvordan bevillingerne til kriminalforsorgen har udviklet sig under den borgerlig-liberale regering, som sad ved magten i 10 år.
Jeg kan tegne grafen her for hr. Jeppe Mikkelsen.
De er nemlig gået opad.
Så det er ikke rigtigt, at man ikke har finansieret kriminalforsorgen.
Det har man gentagne gange, i øvrigt med brede forlig, gjort i Folketinget.
Så spørger hr. Jeppe Mikkelsen: Hvad skal vi gøre i stedet for det, der ligger her?
Det er et godt og relevant spørgsmål.
Noget af det, vi pressede på for at få under forhandlingerne, handler om afsoning i hjemlandet.
De danske fængsler og arresthuse er fyldt med udenlandske kriminelle, som burde afsone i deres hjemlande.
Vi har en EU-lovgivning, som en lang række lande ikke respekterer og ikke har implementeret, som vi har gjort det i Danmark, så justitsministeren kunne jo starte med at tage til Bruxelles og banke i bordet og få de lande, der har lovet at tage imod deres egne statsborgere, til at gøre det.
Eller også kunne han følge det forslag, som Venstre har fremsat, om at lave bilaterale aftaler med de lande, f.eks. Rumænien.
Det ville for alvor skabe kapacitet i de danske arresthuse.
Pernille Skipper (EL), 2013-02-07:
Så kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren, hvordan ordføreren har tænkt sig at det skulle foregå.
Når nu ordføreren forhåbentlig har bekræftet det faktum, kan ordføreren så ikke fortælle mig, hvad ordførerens vurdering af, hvor lang tid det tager at lave sådan nogle internationale aftaler, er?
Altså, mener ordføreren, at det er noget, man kan gøre på en måneds tid, eller vil det tage længere tid end de ca. 2 år, der angiveligt går, før aftalen i EU vil være fuldt indfaset?
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-02-07:
Så vidt jeg husker, er Polen bl.a. undtaget fra reglerne, selv om der faktisk også er en del kriminelle fra Polen i Danmark.
Selv om man har en EU-aftale, kan man jo godt gå videre, og det tror jeg også Venstres ordfører sagde.
Så bare ved at kigge på, hvad vores nabolande gør, og gå noget ud over det, EU siger, kan man åbenbart rykke et godt stykke.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-07:
Tusind tak for ordet, formand.
Vi er begejstrede – særdeles begejstrede – i Radikale Venstre for dette lovforslag.
Lovforslaget er nemlig udmøntningen af den aftale om kriminalforsorgens økonomi de næste 4 år, som regeringen lavede i efteråret sammen med Enhedslisten, Konservative og Liberal Alliance, og endnu en gang tak til de tre partier for samarbejdet.
Det er jo en aftale med mange forskellige facetter, som jeg kunne tale meget og længe om, og nogle af dem er også allerede blevet nævnt her af de tidligere ordførere.
Vigtigst for mig er det dog, at vi fremadrettet satser mere på resocialisering og straf, der virker, samt at vi får gjort op med det gigantiske kapacitetsproblem, som kriminalforsorgen har lidt under de sidste mange år.
Forslaget udvider bl.a. mulighederne for prøveløsladelse.
F.eks. har det i almindelighed været sådan, at man ikke kunne få prøveløsladelse, hvis man havde under 30 dage af sin afsoning tilbage.
Det laver vi om, og samtidig udvider vi den såkaldte noget for noget-ordning en smule.
Lovforslaget udvider også brugen af den succesfulde fodlænkeordning.
Der er gode resultater med ordningen, bl.a. i forhold til resocialisering af de fængslede, og derfor udvider vi den nu yderligere med 1 måned, således at det nu bliver straffe på op til 6 måneder, der kan afsones i fodlænke.
Yderligere lemper vi en smule på kravene til fodlænke, vi slår ikke helt så hårdt ned på vilkårsovertrædelser, og fodlænke vil i højere grad blive brugt som led i udslusningen.
Alle disse tiltag er med til at sikre bedre brug af fodlænkeordningen og mere luft i fængslerne.
Begge ting er særdeles tiltrængt.
Vi har desuden på baggrund af et ønske fra fængselsbetjentene bl.a. udvidet mulighederne for at kontrollere besøgende i landets fængsler.
Jeg tror, at man kort sagt kan sige, at fængselsbetjentene nu får de samme muligheder for at tjekke de besøgende, som personalet i en lufthavn har i forhold til de rejsende, nemlig at personalet f.eks. kan visitere folks ben for at mærke, om personen smugler noget ind.
I debatten har det være lidt uklart, hvad betjentene tidligere har haft mulighed for, og en ting, man måske skal vide i den forbindelse, er, at allerede i dag er det, som jeg har forstået det, sådan, at fængselspersonalet har mulighed for at bede folk om at tage alt tøjet af, og så kan betjentene ligesom stå og klappe på tøjet for at mærke, om der skulle være noget.
Men jeg kunne faktisk godt forestille mig, at det er ret grænseoverskridende både for betjentene og for de besøgende.
Så for begge parter tror jeg faktisk at det her er en ganske fornuftig udvidelse, som jo kun benyttes, hvis der en konkret mistanke.
Derudover indeholder lovforslaget en mindre ændring af SU-loven.
Hvorfor skal fængsler blandes sammen med SU? kunne man måske spørge.
Jo, for det hænger sammen med, at fængselsbetjentelever nu overgår til SU i forbindelse med deres skoleperioder.
Den samme ændring er blevet gennemført i forhold til studerende på politiskolen.
Samlet set
er det altså et rigtig, rigtig godt lovforslag, som vi fra radikal side glæder os til at stemme igennem.
Karsten Lauritzen (V), 2013-02-07:
De, der kender forskellen på Det Radikale Venstres politik og borgerlige partiers politik, vil sige, at når Det Radikale Venstre er særdeles begejstret, skal man holde sig langt væk.
Det er nu ikke det, jeg vil påpege her i dag.
bare stille et spørgsmål til hr. Jeppe Mikkelsen.
Er hr. Jeppe Mikkelsen ikke enig i, at med det her lovforslag kan der komme situationer, hvor man under noget for noget-ordningen og under udslusning i fodlænke-ordningen kan komme til at sende nogle folk, som har begået ganske alvorlige forbrydelser, ud lidt før end det tidspunkt, der egentlig var tænkt?
Jeppe Kofod (S), 2013-02-07:
Jeg tror ikke, problemet er så stort, som hr. Karsten Lauritzen forsøger at gøre det til.
For det første er det altid en konkret vurdering.
Det er jo ikke sådan, at vi partout lukker indsatte ud i fodlænke osv.
Det er jo altid en konkret vurdering fra Direktoratet for Kriminalforsorgens side, om en person er egnet til at begå sig i en fodlænke.
Hvis man læser lovforslaget lidt nøje, vil man se, at der derudover ligger en begrænsning, som man ser på mange områder i straffuldbyrdelsesloven med hensyn til fodlænkeordningen.
Vi indfører den nu, og den går på, at hvis der er helt særlige årsager til, at man ikke skulle putte en person i fodlænke, kan man undtage vedkommende.
Jeg har så spurgt lidt ind til, hvad det f.eks. kunne være.
Karsten Lauritzen (V), 2013-02-07:
Men man åbner med lovforslaget op for, at det ikke kun er førstegangsafsonere, der får lov til at afsone i fodlænke.
Det er rigtigt nok, som hr. Jeppe Mikkelsen siger, at der er et hensyn til retshåndhævelsen.
Når hensynet til retshåndhævelsen taler imod, kan man vælge at afvise en anmodning om at afsone i fodlænke.
Forstår hr. Jeppe Mikkelsen ikke det, som jeg synes er et legitimt politisk ønske, nemlig ønsket om i stedet for at placere det ansvar ved Kriminalforsorgen at have en diskussion her i Folketingssalen om, hvilke kriminalitetsformer, der er tale om.
Det er jo rigtigt nok, at man kan være idømt 6 måneders fængsel for ikkepersonfarlig kriminalitet, men man kan også være dømt for vold og måske også grov vold, det kan også være, der er nogle, der får 6 måneder for forsøg på voldtægt, som nu har mulighed for at afsone i fodlænke.
Det kan jo godt være, at der ikke er en fælles bevidsthed her i Folketinget om, at det er de mennesker, vi nu tillader at afsone i fodlænke.
Jeppe Kofod (S), 2013-02-07:
Jeg synes, det er helt legitimt, hvis Venstres ordfører ønsker at diskutere det her i Folketingssalen.
Så kunne Venstres ordfører måske være lidt mere konkret, med hensyn til hvilke former for kriminalitet man ønsker at udelukke.
Det er måske svært at sidde og skære alle over en kam.
Men hvis hr. Karsten Lauritzen spørger mig, om vi her i Folketingssalen skal sidde og beslutte, hvem der skal eller ikke skal i fodlænke, må jeg være ærlig og sige: Nej, det skal vi ikke.
Det er altså en individuel vurdering i det konkrete tilfælde.
På samme måde har vi domstolene til at udmåle den konkrete straf i en given retssag.
Det sidder vi jo heller ikke og gør sort på hvidt her i Folketinget.
Det er jo et godt og sundt princip om magtens deling.
Det er måske svært at skære folk over en kam på baggrund af kriminalitetstype, når man foretager den vurdering.
Karsten Lauritzen (V), 2013-02-07:
Som jeg var inde på tidligere, frygter vi i Venstre lidt, at man kommer til delvis at ødelægge en udmærket ordning med de ændringer, der ligger her, og med den måde, man vælger at implementere dem på.
Jeg bliver nødt til at spørge SF's ordfører, hvorfor man ophæver de bestemmelser, der har været, om en karensperiode, som betyder, at hvis en person først en gang har afsonet i fodlænke – og det er reserveret til dem, der netop har ringe sandsynlighed for tilbagefald til kriminalitet – og vedkommende så inden for 2 år begår kriminalitet igen, så har der hidtil ikke været mulighed for at afsone i fodlænke.
Det foreslår man at gøre op med.
Der bliver jeg nødt til at høre SF's ordfører, hvad baggrunden for det er, og om SF's ordfører egentlig synes, at det er på linje med det, der var den oprindelige tanke, nemlig at afsoning med fodlænke skal være en mulighed for dem, der netop ikke er hærdede kriminelle, gentagelseskriminelle.
Pernille Skipper (EL), 2013-02-07:
Det lyder da positivt.
Jeg vil spørge ordføreren om det med udsendelse af udlændinge.
I Enhedslisten mener vi jo sådan set, at det er rigtig fint, at man, hvis man ikke har fast ophold i Danmark, kan få lov til at afsone i nærheden af sin familie og sine venner.
Det er også bedst for den, som er blevet dømt for noget kriminelt.
Så der er bred enighed i Folketinget om, at det er rigtig fint, hvis man kan afsone i sit hjemland.
Det er sjovt, at vi er enige om den lille del.
Ordføreren sagde, at der er et gennemsnit på 5 måneder i dag, og nu sætter vi så med aftalen en maks.-grænse på 5 måneder for sagsbehandlingstiden.
Er det ikke korrekt, at der er forskel på en gennemsnitstid og en maks.-grænse, og at det, hvis vi skal have en maks. grænse på 5 måneder, unægtelig også betyder, at nogle af dem, der ligger over gennemsnittet i dag, skal behandles hurtigere?
Ole Hækkerup (S), 2013-02-07:
Tak, formand.
Det er jo rigtigt, som hr. Dennis Flydtkjær nævnte, at Dansk Folkeparti i virkeligheden var med i forhandlingerne til det allerallersidste, og det var glimrende.
Det var bl.a. hr. Dennis Flydtkjær jo også selv i virkeligheden.
Derfor er mit spørgsmål: Kunne hr. Dennis Flydtkjær virkelig ikke anbefale det, der nu ligger i kriminalforsorgsaftalen, til sin gruppe?
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-02-07:
Det er sådan, at vi til sidst sad og gjorde plusser og minusser op og kom tilbage til vores gruppe, og der blev vi enige med os selv om, at man ikke havde nået nok til, at vi kunne gå med i en aftale, men det er rigtigt, at vi ikke var langt fra det, og det er også derfor, jeg faktisk taler meget positivt om mange af elementerne i forslaget.
De to ting, som jeg også nævnede i indledningen i min tale, som gjorde, at vi ikke kom med, var bl.a. den her finansiering, ved at man skærer ned i tandplejen, og at vi ikke syntes, at der blev gjort nok i forbindelse med at få østeuropæiske kriminelle sendt hjem til hjemlandet.
Bl.a. er Sverige og Norge, som det også blev nævnt tidligere i debatten, meget bedre end os til det.
Der kunne man måske godt have strammet sig lidt mere an, det havde vi i hvert fald håbet på.
Men jeg har jo netop ikke sønderkritiseret aftalen.
Jeg har jo faktisk talt positivt om mange af de tiltag, som ligger i det her lovforslag.
Ole Hækkerup (S), 2013-02-07:
Det hørte jeg godt, og det positive medspil er jeg jo i virkeligheden glad for.
Det er jo også derfor, jeg tænker, at hvis nu hr. Dennis Flydtkjær var helt alene i et lukket rum, så ville han måske i virkeligheden have foretrukket at være med i aftalen.
Det var jo i hvert fald det indtryk, jeg fik bl.a. efter at have hørt ordførertalen, men så sandelig også på baggrund af det lange forhandlingsforløb.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-02-07:
Nu er vi jo ikke i et lukket rum.
Vi står i Folketingssalen, hvor der både er tilhørere og tv på, så det er jo meget hypotetisk at sige, at man skal sige, hvad man ville sige i et lukket rum.
Jeg kan jo kun gentage, hvad jeg har sagt.
Derudover var der det med østeuropæiske kriminelle.
Tom Behnke (KF), 2013-02-07:
Tak for det.
Men er det ikke præcis det, der kommer til at ske med den aftale, der er om kriminalforsorgen, altså at der kommer flere narkohunde i fængslerne?
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-02-07:
Jo, det er helt rigtigt, og det fremhævede jeg også i min tale.
Jeg sagde, at det ikke var en del af lovforslaget, men at det var en god del af aftalen, i forlængelse af det, jeg nævnte med, at jeg syntes, det var positivt, at man fik mulighed for at visitere folk, der skulle i et åbent fængsel.
Det var også et af de punkter, som Dansk Folkeparti havde med, sammen med det om narkohundene.
Og selv om man ikke selv er med i en endelig aftale, kan man jo godt sige, at der er nogle ting, der er positive i den.
Så pointen i min ordførertale var faktisk bare, at jeg syntes, det var positivt, at der nu kom flere narkohunde.
Tom Behnke (KF), 2013-02-07:
Jamen det er jo glimrende.
Så hørte jeg bare forkert.
Jeg hørte det som værende et argument for, at man skulle stemme imod forslaget.
Det næste, jeg hørte som et argument for at stemme imod, var, at der med aftalen her og lovforslaget ikke bliver gjort nok for at sørge for at sende udlændinge hjem til afsoning i hjemlandet.
Man siger, at der ikke bliver gjort nok, men det er jo ikke ensbetydende med, at man skal stemme imod.
Altså, hvis vi i forhold til Dansk Folkepartis ønske når halvdelen af vejen, skal man så stemme imod den forbedring, der bliver lavet, altså at der rent faktisk bliver lavet en lang række opstramninger for at sikre, at udenlandske kriminelle kommer hjem og afsoner i hjemlandet?
Skal man stemme imod det, fordi man ikke har fået sin vilje hundrede procent?
Altså, det giver da ikke nogen mening at sige, at hvis man ikke kan få det hele, stemmer man imod det halve.
Det kunne være, at man var kommet lidt længere, hvis Dansk Folkeparti var blevet siddende ved bordet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-02-07:
Nu kan jeg huske, at vi, da jeg sad og var en del af forhandlingerne derovre, bl.a. fik oplyst, at der jo i dag er nogle forskellige gennemsnitstider for, hvornår man rykker i forhold til den kriminelles hjemland.
Vi fik at vide, at der var et step, som var ca. 60 dage, og vi fik at vide, at der var et andet step, man skulle overholde, og det var så 90 dage.
De to tal lagt sammen giver så 5 måneder.
I aftalen står der i øvrigt nu, at det, man vil gøre i forhold til østeuropæiske kriminelle, er at sige, at sagsbehandlingstiden må være 5 måneder, altså præcis det samme som før.
Det er jo netop derfor, vi siger, at der ikke bliver gjort nok.
Man gør netop ikke ret meget.
Så det er faktisk ikke rigtigt, at vi nåede et stykke ad vejen, ifølge den erindring, jeg har om forhandlingsforløbet.
Der sagde man faktisk bare: Vi gør det, vi altid har gjort.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-07:
Jeg vil gerne ind på lidt af det samme, som hr. Tom Behnke spurgte til, for jeg hører jo, at hr. Dennis Flydtkjær ridser nogle plusser og minusser op – eller hr. Dennis Flydtkjær fortæller, at det sad man og gjorde, da man skulle vurdere, om man skulle med i den samlede aftale.
De to minusser, jeg så hører hr. Dennis Flydtkjær pege på, er, at der ikke gøres nok for at sende udenlandske statsborgere, som afsoner i danske fængsler, hjem til deres hjemland for at afsone, og så er det i forhold til finansieringen.
Fair nok, det har jeg forstået.
Men det her lovforslag handler jo ikke om noget af det.
Det handler om mange andre ting, men det handler jo ikke om noget, der har med de to minusser at gøre, som hr. Dennis Flydtkjær så kunne komme på som en forhindring for at gå med i den samlede aftale.
Det her lovforslag handler jo ikke om det, der skal gøres for at sende flere udenlandske statsborgere hjem, det handler ikke om finansieringen.
Det handler om fodlænker, udslusning og mange andre ting, f.eks. også om nogle af de positive ting, som hr. Dennis Flydtkjær nævnte, f.eks. det der med, at betjentene nu får bedre mulighed for at visitere.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-02-07:
Jeg må åbenbart have holdt en fantastisk uklar tale, siden hverken hr. Tom Behnke eller hr. Jeppe Mikkelsen har hørt, hvad jeg mente, for jeg afviste sådan set ikke på noget tidspunkt at stemme for.
Jeg sagde, der var nogle plusser og minusser, og jeg nævnte faktisk flere plusser i min tale.
Men det er meget normalt, når det her er et lovforslag, som handler om udmøntning af en kriminalforsorgsaftale, at vi så også fortæller lidt overordnet om, hvad det var, der gjorde, at vi valgte ikke at gå med, selv om vi var med et langt stykke hen ad vejen, men igen med udgangspunkt i, at der faktisk er nogle positive ting i det.
Så jeg har ikke afvist, at vi i Dansk Folkeparti ender med at stemme for det her.