runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karin Gaardsted (S), 2014-04-22:
Men så skal ordføreren også være klar over, at hvis vi gør, som ordføreren siger, vil det kræve rigtig mange skatteyderpenge, og det vil også betyde, at der vil være mobiler, som sandsynligvis ikke vil blive solgt i Danmark.
Så jeg synes, det er en meget væsentlig diskussion, vi har, om, hvem det er, der skal betale gildet her: Skal vi tage pengene fra skatteyderne, og så lade det gå ud over vores velfærd i Danmark, eller skal vi bede om, at producenterne selv beskriver deres egne produkter?
Det er det sidste jeg i hvert fald synes man skal gøre.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2014-04-22:
Tak, formand.
Jeg vil gøre det kort.
Det er faktisk et meget sympatisk forslag fra Dansk Folkeparti.
Vi har fra regeringens side selv kæmpet for lignende tanker, men vi mener ikke, det er hensigtsmæssigt, at Danmark skal gå enegang på det her område.
Hvis vi skal teste alle telefoner, bliver det meget dyrt for os.
I første omgang kan udgiften løbe op i omegnen af 15-20 mio. kr., som erhvervs- og vækstministeren var inde på, for bare de mest populære telefoner, der er på markedet i øjeblikket.
Og hvis det i stedet for bliver en model, hvor vi anbefaler, eller vi beder, pålægger virksomhederne selv at lave den her mærkning, kan det være en teknisk handelshindring, for det første i forhold til EU-retten, men man kan også risikere, at et firma så vil lægge prisen oveni, så det bliver dyrere for forbrugerne at erhverve sig en telefon, eller at producenterne simpelt hen helt fravælger det danske marked, fordi det er for besværligt.
Men vi arbejder som sagt allerede på det her på EU-plan, det synes jeg er det rigtige, og jeg vil gerne takke DF for at pege på et område, hvor det giver god mening, at vi samarbejder på tværs af grænserne.
Så samlet set må vi fra radikal side afvise forslaget; vi synes intentionen er god, men det skal foregå på europæisk plan.
Steen Gade (SF), 2014-04-22:
Som andre ordførere har sagt her, er det jo prisværdigt, at Dansk Folkeparti har taget fat på at synliggøre et problem, som vi godt ved vi har.
Der har vel været en tendens til for et par år siden, at vi, når der var huller i mobildækningen, kun så på masterne.
Nu ved vi, at vi også skal kigge på mobiltelefonerne for at være sikre på, at folk i hele landet er dækket.
Og jeg håber, at vi alle er enige om her i Folketinget, at det er en opgave for samfundet at sørge for, at der er effektiv mobildækning til enhver borger i det her land.
Så kommer forslaget, og som andre har sagt, er vi enige i, at vi skal have sådan en mærkningsordning.
Vi er også enige i det, som ministeren og andre har fremført: at det skal være en mærkningsordning, som indføres på EU-plan.
Man kan sige, at selve markedet for mobiltelefoner er af en sådan karakter, at skal der laves noget på det marked, giver det faktisk kun mening at gøre det på EU-plan.
Og vi kunne jo benytte det her forslag til at få præciseret, at et enigt Folketing bakker de initiativer, der er i gang på EU-plan, op, ved en markering i udvalget.
Stine Brix (EL), 2014-04-22:
Tak for det.
Der er rigtig mange ordførere, som har påpeget, at det både er et relevant og sympatisk forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat, og det er vi enige i fra Enhedslistens side.
Der er en diskussion, der går på, hvorvidt spørgsmålet om oplysninger om antennekvaliteten på en mobiltelefon skal være en form for statslig mærkningsordning, hvor Erhvervsstyrelsen eller en anden myndighed står for at vurdere kvaliteten, måle den og bruge penge på den, eller hvorvidt det skal formuleres som et krav til de producenter, der har mobiltelefoner på det danske marked.
Det er muligt, det er mig, der ikke læser så godt, men jeg synes faktisk, det er uklart, hvad man i Dansk Folkeparti lægger op til.
Det kunne jeg godt tænke mig at ordføreren kom lidt ind på.
Jeg vil gerne sige for vores vedkommende, at vi synes, det er meget væsentligt, at det er et krav til virksomhederne, og at det ikke er en byrde, som staten skal betale.
Jeg synes, det er fuldstændig rimeligt, at vi formulerer det som et krav til producenten om at oplyse, hvad det egentlig er for et produkt, man sælger på det danske marked, og hvad det i det hele taget er for et produkt, man har på banen.
Vi synes sådan set, det er udmærket at lave en europæisk mærkning.
Jeg har ikke et principielt problem med at gå foran fra dansk side, hvis man formulerer det som et krav til virksomhederne.
Jeg kan forstå, at der er flere af ordførerne, der mener, at det vil betyde, at der så vil være nogle, der slet ikke vil sælge mobiltelefoner i Danmark.
Det har jeg nu svært at forestille mig, hvis jeg skal være helt ærlig, men det kan selvfølgelig godt være, at det er det, der vil være tilfældet.
Jeg synes, at den væsentligste problemstilling handler om, hvem der skal betale.
Det er ret uklart i forslaget, så hvis ordføreren vil komme lidt mere ind på det, synes jeg, det kunne være interessant at høre.
Men umiddelbart synes jeg, at det er den væsentligste svaghed med forslaget, at det fremstår så uklart.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-04-22:
Antennekvaliteten på mobiltelefoner er blot et af mange parametre, som mobiltelefoner bliver vurderet på.
I dag er en mobiltelefon meget mere end bare at ringe op eller blive ringet op og tale med nogle andre mennesker; det er en lille computer, vi går på nettet, vi laver rigtig mange ting på vores mobiltelefoner i dag, og antennekvaliteten er selvfølgelig en af de ting, en mobiltelefon bliver vurderet på, men det er altså kun én ting.
Jeg er forholdsvis tryg ved, at det her er noget, som kan klares helt uden nogen form for regulering både fra den danske stats side og fra EU's side.
Jeg tror, det i længden er en rigtig, rigtig dårlig forretning at sælge mobiltelefoner, som ikke kan bruges til mobiltelefoni, og derfor er jeg også ret sikker på, at kvaliteten vil blive forbedret helt af sig selv hen ad vejen.
Og det vil den jo, fordi folk, der bor i områder, hvor det er vigtigt, at antennekvaliteten på deres mobiltelefoner er god, nok i længden vil købe mobiltelefoner, hvor antennekvaliteten er god, og derfor vil der være et marked for det.
Derfor ser jeg det her som et forslag, som er unødvendigt både på nationalt plan og EU-plan, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-04-22:
Dansk Folkeparti, synes jeg, rammer plet med forslaget her med hensyn til fokusering på, at alle de elementer, hvor vi kan gøre noget for at forbedre kvaliteten af mobiltelefoni, også vil være med til at fremme både digitaliseringen og it-penetrationen i det danske samfund.
Men der er mange andre parametre, der afgør, om man har en god kvalitet, om man kan udvikle området her.
Vi bruger politisk mange kræfter på at diskutere master, hvad vi gør for udkantsområder og alle mulige andre ting, og så viser det sig, at nogle basale ting i selve apparaturet i telefonen selv ofte er meget mere afgørende for, om man kan komme ud med sit budskab, om styrken og kvaliteten er i orden.
Det betyder store omkostninger også for privatpersoner, der køber apparater, for det bliver ført over på privatpersonerne, så jo flere fælles EU-regler på det område som overhovedet muligt, jo bedre.
Det betyder, at der bliver større valgmuligheder, og jo mere oplysning, der er, jo bedre for forbrugerne.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-04-22:
Ideen om en mærkningsordning er god – det har vi selv foreslået i vores udspil fra marts 2013 om »Bedre bredbånd og mobildækning i hele Danmark«.
Ideen om, at Danmark skal gå enegang med en national mærkningsordning er imidlertid ikke god.
Vi arbejder i stedet for en mærkningsordning på EU-plan baseret på oplysninger fra mobilproducenterne.
Dansk Folkeparti henviser i sit beslutningsforslag til undersøgelsen af mobiltelefoners antennekvalitet, som regeringen iværksatte i forbindelse med udspillet om bedre bredbånd og mobildækning i Danmark, og anfører, at der er tale om at videregive informationer til forbrugerne, som allerede er indsamlet.
I undersøgelsen indgik målinger af kvaliteten af antenner på 22 mobiltelefoner.
Hertil kommer målinger af 9 mobiltelefoner fra 2012.
Alle oplysningerne er offentligt tilgængelige på Erhvervsstyrelsens hjemmeside.
Der er flere grunde til, at det er en dårlig idé at gå videre ad det spor.
Alene i april måned er der lanceret ca. 10 nye modeller fra de populæreste producenter.
En mærkningsordning baseret på de eksisterende målinger vil altså langtfra dække alle telefoner på markedet.
For det andet omfatter målingerne kun telefonernes taletjenester, men ikke deres evne til at modtage data.
Og for det tredje vil en mærkningsordning, der omfatter alle telefoner på det danske marked, være en bekostelig opgave.
Udgifterne til de 31 målinger var knap 0,5 mio. kr. Komplette målinger af de 250 mest populære telefoner på markedet må umiddelbart forventes at koste 15-20 mio. kr., og dertil kommer løbende udgifter til målinger af de nye telefoner, der løbende lanceres i Danmark.
Efter regeringens opfattelse skal en mærkningsordning baseres på krav om oplysninger fra producenten.
Hermed får vi dækket alle telefoner på markedet og skaber derfor reel gennemsigtighed for forbrugeren.
Men det skal være et EU-krav til producenterne og ikke et dansk særkrav, hvilket også fremgår af vores udspil fra 2013.
Et dansk særkrav baseret på oplysninger fra producenten vil have en række uhensigtsmæssige konsekvenser.
Regeringen er derfor indstillet på at finde en løsning på EU-plan.
Regeringen deler Dansk Folkepartis hensigt om en mærkningsordning, fordi den kan skabe øget gennemsigtighed for forbrugeren til at vælge den mobiltelefon, der giver så god en dækning som muligt, men det eneste effektive middel er en løsning på EU-plan.
Regeringen har siden 2013 arbejdet for en sådan løsning, og vi vil fortsætte bestræbelserne på EU-niveau for at få gennemført en EU-mærkningsordning.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-04-22:
Til spørgsmålet om, om der er områder, som man ikke kan liberalisere: Ja, det er der helt afgjort.
Der er områder, der ikke egner sig til liberalisering, det er jeg fuldstændig enig i.
Det pegede regeringens produktivitetskommission jo også på: domstole, politi, militær og andre ting.
Det er opgaver, som skal varetages af en stat.
Men ellers har jeg den indstilling, at områder, hvor der er en efterspørgsel, egner sig godt til liberalisering.
Det er ikke ment sådan, at det bare er nemt at lave liberaliseringer, for det er det ikke.
Man skal vise ret stor omtanke, når man gør det, og det mener jeg sådan set også at det her lovforslag er udtryk for.
Det her er ikke liberalisering fra den ene dag til den anden.
Der er en indfasningsperiode over nogle år, hvorefter der sker en fuld liberalisering, og det synes jeg er en fornuftig måde at gøre det på.
Henning Hyllested (EL), 2014-04-22:
Jamen spørgsmålet er jo i virkeligheden, om der er et såkaldt marked.
Men spørgsmålet er, om der i virkeligheden er efterspørgsel.
Det er rigtigt, at Danmarks Rederiforening synes, at de gerne vil have nogle billigere gennemsejlinger – formentlig på vegne af alle verdens rederier.
Men ellers er der vel egentlig ikke den store efterspørgsel.
Jeg tænker, at med den ordning, vi har i dag, er det altså 96,3 pct. af alle skibe, der følger IMO's anbefalinger om at tage lods om bord – 100 pct. for tankskibenes vedkommende.
Tyder det ikke på, at det trods alt fungerer under den nuværende ordning, og at der i virkeligheden ikke er et marked for det, når man har mulighed for at køre med billige priser på gennemsejling og samtidig holde priserne på havnelodsning nede?
Joachim B. Olsen (LA), 2014-04-22:
Nej, jeg er faktisk lodret uenig.
Når 96 pct. af skibene tager en lods ved gennemsejlinger, tyder det i høj grad på, at der er et marked.
Og derfor er det efter vores vurdering godt, at der kommer en konkurrenceudsættelse på det marked.
Vi er helt enige i, at det er et specielt erhverv.
Der skal tages hensyn til miljøsikkerhed.
Det er meget vigtigt for en liberal, at der tages hensyn til sådan nogle ting, for gør man ikke det, og sker der skader på miljøet, så kan det gå ud over konkrete individer i vores samfund, og de skal beskyttes.
Brian Mikkelsen (KF), 2014-04-22:
Når vi sådan ser på økonomien, beskæftigelsen og udviklingen på hele søfartsområdet, på det blå Danmarks område, så er det et væksterhverv.
Det er et væksterhverv, som vi skal beskytte og udvikle.
Det er et væksterhverv, som både på land og til vands genererer en vækst, som man ikke oplever i de fleste andre erhverv i Danmark.
I sådan en forbindelse handler det selvfølgelig om at se på, hvad vi kan gøre for at udvikle det blå Danmark mere, hvad vi kan gøre for at skaffe endnu flere arbejdspladser og endnu bedre rammevilkår.
Og der er regeringens forslag et skridt i den rigtige retning.
Vi har i Det Konservative Folkeparti været i tvivl om, hvad vi skulle mene om det her forslag.
For på den ene side er der ikke nogen tvivl om, at øget konkurrence og det, at man ophæver et monopol, alt andet lige vil føre til billigere priser.
På den anden side er det grundlæggende for sejlads i danske farvande, at sikkerheden er i top, at der bliver stillet nogle skrappe miljøkrav, og at uddannelsen for de mennesker, som skal føre skibene ordentligt igennem vores farvande, er i orden.
Og der er rigtignok også her stillet eksplicitte krav til lodserne.
Der er også de samme miljøkrav bagefter, som der var før.
Men man kunne altid have en lille form for bekymring.
Hvad betyder det for nogle af de lokale havne i forhold til deres omkostningsniveau?
Hvad betyder det i hele taget i forhold til de sikkerhedsmæssige foranstaltninger, der er?
Men når vi er endt på at sige ja, er det altså et spørgsmål om, at når man laver en sådan trappemodel, som regeringen lægger op til her, med en fuld liberalisering i 2020, så vil vi selvfølgelig følge det tæt.
Vi er betrygget af de bemærkninger, der er i forslaget om sikkerhedskrav, også til miljø og de skibe, som sejler igennem de danske farvande, men vi kan også se, at det notat, der blev udarbejdet i forbindelse med den undersøgelse, der blev lavet sidste år, viser, at priserne vil falde med sådan mellem 15 og 20 pct.
Og det vil alt andet lige jo betyde bedre konkurrencevilkår og bedre mulighed for at styrke også det blå Danmark.
Så Det Konservative Folkeparti kan umiddelbart godt støtte forslaget fra regeringen.
Henning Hyllested (EL), 2014-04-22:
Jeg går ud fra, at når Det Konservative Folkeparti støtter forslaget om at konkurrenceudsætte og liberalisere det osv., går man også ind for, at det trods alt skal være fair konkurrence.
Er det fair konkurrence, at man 5 måneder efter, at man har stiftet DanPilot som et SOV-selskab, går i krig med at konkurrenceudsætte det – i hvert fald fremsætter det lovforslag, som skal konkurrenceudsætte DanPilot – når man samtidig, og det er jo hele formålet med det her, alt andet lige kommer til at indskrænke DanPilots forretningsområde?
Er det fair konkurrence?
Er det fair i en konkurrencesituation?
Brian Mikkelsen (KF), 2014-04-22:
Jeg kan kun sige, at det jo er en fri konkurrencesituation.
Det kan jo være, at DanPilot vil vinde alle opgaverne.
Altså, det er et godt, veldrevet firma, som har præsteret nogle gode resultater.
Der er jo i dag et dansk firma, der byder sig til, og som ikke har så stor en markedsandel.
Jeg er nu ikke bekymret for, at andre udlændinge vil komme ind, men det vil da kun være godt for alle, hvis vi fik noget mere konkurrence her.
Jeg vil da klappe i mine små hænder, hvis DanPilot vinder det hele.
Jeg er fuldstændig indifferent over for, hvem der vinder det.
Jeg synes bare, at der skal være åbenhed og transparens og en form for fair konkurrence, så man kan få bedre kvalitet og lavere priser.
Henning Hyllested (EL), 2014-04-22:
Jo, men det er klart, at alle har kig på gennemsejlingen, og det er jo også det, der er formålet med det.
Det er dér, pengene ligger, om jeg så må sige; det er jo der, DanPilot scorer sit overskud.
Det bliver jo så fornuftigvis anvendt – det synes jeg da i hvert fald – til at holde priserne nede på havnelodsningerne.
Det er jo det, man går efter, det er det, man kommer til at konkurrere om.
Det betyder så åbenbart efter beregningerne faldende priser på gennemsejlingen, og så er de penge der jo ikke længere.
Så indfører man et forsyningsbidrag, som skal opkræves.
Altså, man laver pludselig en eller anden bureaukratisk ordning frem for at have noget, som bare foregår via et regnskab.
Og da det jo ikke i DanPilots tilfælde har ført til ukonkurrencedygtige priser – tværtimod er DanPilot fuldt ud konkurrencedygtige på de priser – så får man da vel et eller andet problem med de der havnelodsninger, hvor man jo kan forvente, at prisen vil stige.
Er det hensigtsmæssigt?
Brian Mikkelsen (KF), 2014-04-22:
Al empiri og al erfaring siger jo, at DanPilot har været et veldrevet firma.
De har sådan set gjort det fremragende, de har nogle gode lodser, de har præsteret gode resultater, og der har ikke været nogen problemer med dem overhovedet, så det er jo fint og godt.
Så laver man et øremærket forsyningssikkerhedsbidrag – og alt andet lige må det jo være bedre, end at man laver noget ikke så transparent krydssubsidiering, fordi man tjener nogle penge på noget gennemsejlads, som man så putter over til noget havnelodsning.
Så hvis man skal have transparens, hvis man skal have åbenhed, er regeringens forslag jo et skridt i den rigtige retning.
Vi har haft nogle bekymringer om den regionale indsats, altså hvad det betyder osv., men at man øremærker selve lodsningen, altså at der kommer et forsyningssikkerhedsbidrag, er et skridt i den rigtige retning.
Henning Hyllested (EL), 2014-04-22:
Ministeren var inde på spørgsmålet om, hvad formålet var med lovforslaget, og der er selvfølgelig mange gode og ideelle formål.
Men det er vel også et selvstændigt formål trods alt at lade rederierne slippe billigere.
Det kan der så være nogle afledte effekter af, men jeg synes dog, jeg kan læse mig til, at det også er et selvstændigt formål.
Jeg tror nok, at de prisreduktioner på 17 pct., som det er forudset der vil komme på gennemsejlingslodsningerne, har marginal betydning, da priserne på gennemsejling i Danmark, hos DanPilot, jo, som jeg siger, er gennemsnitlige i Europa og absolut konkurrencedygtige.
Så kan jeg forstå, som jeg også antydede tidligere i debatten, at man også har kig på lodsernes lønninger.
Man synes åbenbart hos regeringen og hos ministeren, at det er forfærdeligt, at folk med så stort et ansvar, som det er at føre en olietanker igennem Storebælt, under Storebæltsbroen uden påsejling, i farligt farvand, og hvad ved jeg, tjener over 1 mio. kr. om året.
Ja, okay, det går vel efter ansvar.
Hvor meget er det, ministeren har i løn?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-04-22:
Tak for det.
Jeg vil jo sige, at vi mener, at der er en logik mellem, hvad prisen er, og hvor mange der så rent faktisk benytter sig af den udmærkede service, det er at få en lods om bord.
Vi mener faktisk, der er en sammenhæng, og det ønsker vi at fremme her.
Det lægger vi ikke skjul på.
Altså, hvis nu mængden af skibe, som rent faktisk tager lods om bord, også vil stige, fordi det bliver billigere, ja, så bliver forretningen sådan set så meget desto større.
Det er jo den mulighed, man skal tage med ind i kalkulen her.
Og hvis det nu som oplyst er 17 pct. billigere, er det da trods alt noget af en reduktion, vil jeg mene.
Det er så sjældent, jeg får et afslag på 17 pct., når jeg kigger på en vare.
Så det er da heller ikke så ringe, hvis vi skulle komme i den nærhed.
Og hvis det vil blive billigere for rederierne, vil det vel egentlig også på et tidspunkt blive billigere for forbrugerne, kunne man antage, al den stund at det, som det nu engang koster at transportere de varer, man skal have igennem, jo typisk bliver overvæltet på priserne.
Så kan man jo glæde sig over det.
Til sidst vedrørende lønninger: Det er udmærket, tænker jeg, at løndannelsen er noget, der foregår ude på arbejdsmarkedet.
Det tror jeg ikke er helt ringe.
Henning Hyllested (EL), 2014-04-22:
Når 96,3 pct. af de skibe – for tankskibenes vedkommende stort set 100 pct. – som IMO anbefaler at tage lods om bord, rent faktisk gør det, så er der jo altså noget, der tyder på, at det ikke er priserne, der er det afgørende for skibene.
Der er jo ikke lodspligt; det er stadig væk bare en anbefaling.
Eller bare og bare – men det er en anbefaling fra IMO.
Derfor tror jeg, og det er vel en rimelig antagelse, at en 17 procentsprisreduktion trods alt kun har marginal betydning, når priserne ikke i forvejen er voldsomt høje.
Apropos lydhørhed, som jeg var inde på i min ordførertale:
Bekymrer det slet ikke ministeren og regeringen, at – og jeg citerer fra DanPilots høringssvar – DanPilots bekymring for konsekvenserne er så tungtvejende, at vi ikke mener at kunne stå inde for de konklusioner, lovforslaget er baseret på, og vi finder, at lovforslaget vil kunne have væsentlige negative konsekvenser for lodsydelsen og dermed sejladssikkerheden og havmiljøet?
Det er trods alt statens eget lodsselskab, der udtaler det i et høringssvar.
Det har man ikke rigtigt lyttet efter, har man?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-04-22:
Jeg vil sige, at mig oplyst er der registreret mere end 27.000 skibspassager gennem Storebælt i 2013.
Af de 27.000 var der 8.000, som havde taget lods.
Jeg vil tro, at hvis vi ser på de øvrige 19.000, vil vi nok i fællesskab kunne finde nogle, som vi ville være glade for også havde taget lods – af hensyn til sikkerheden i de danske farvande.
Det tror jeg vi ville kunne.
Det er det, vi prøver at fremme at endnu flere skal gøre, og der mener vi, at der er en sammenhæng med prisen.
Jeg kan godt bemærke og har bemærket, at DanPilot synes, de har fået en sværere opgave, ved at de ikke har et monopol, både fordi de skal genoprette en økonomi, som er meget problematisk, og også fordi de bliver sat ud i en konkurrencesituation.
Jeg synes ikke, det er underligt, at man reagerer på det og synes, det er sværere.
Men jeg anerkender, at det bliver en sværere opgave; men vi har sat en dygtig bestyrelse ind til at løfte opgaverne, og jeg glæder mig til at se, hvordan de gør.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-04-22:
Det er nogle gange nogle sjove debatter, vi får her i Folketingssalen.
Nu har vi en debat, hvor Enhedslisten står og forsvarer meget høje lønninger.
Jeg er enig i det, ministeren sagde, om, at løndannelsen er noget, der skal foregå ude på arbejdsmarkedet.
Det synes jeg er helt rigtigt.
Men vil det ikke være korrekt, at hvis vi nu forestiller os, at en liberalisering betyder, at der kommer større konkurrence og dermed lavere priser, og at det også vil ske, i forbindelse med at der måske kom lavere lønninger, så vil det sådan set bidrage til at øge ligheden i samfundet?
Det vil da være noget, som for nogle vil være positivt.
Jeg synes ikke, det er noget mål i sig selv, men det ville da alt andet lige bidrage til at øge ligheden, hvis lønningerne blev spredt ud på flere mennesker.
Er det ikke korrekt, og vil det ikke være godt for en socialdemokrat og en venstreorienteret?
Henrik Sass Larsen (S), 2014-04-22:
Jeg kan for Socialdemokratiets vedkommende klart svare nej.
Jeg synes, det vil være en rigtig dårlig idé at øge ligheden på den måde.
Jeg kan godt forstå ræsonnementet, jeg har hørt om det.
Der er mange måder at opnå lighed på.
En finanskrise eksempelvis er jo noget, som kan vække begejstring hos dem, som rigtig går ind for lighed, for så er der en masse mennesker, der bliver fattige, huspriserne falder og alt muligt andet.
Man kan jo tænke sig mange spændende ideer til, hvordan man kan forfølge lighed.
Jeg synes, man skal tage fat på lighedsspørgsmålet på en lidt anden måde og så måske bare for det her områdes vedkommende konstatere, at der er nogle steder, hvor vi ikke går på kompromis, og det er selvfølgelig med sikkerheden og miljøet og alt mulig andet.
Og så forlader vi os på, at vi forhåbentlig får en udmærket og fair konkurrence også på det område.