runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2012-01-25:
Altså, jeg har lyst til at spørge ministeren, hvad ministeren selv tror der er svaret.
Det tror jeg godt ministeren kender.
Jeg nævner det her bare som et eksempel på, at den her voldsomme tidsbesparelse, som ministeren nu bruger, er det eneste argument, der er tilbage for betalingsringen, efter at alle andre argumenter er faldet fra hinanden i form af miljøgevinster og andet.
Man påstod, at der var kommet flere biler, og det var der så ikke alligevel osv.
Alt det er faldet fra hinanden.
Så har man så det her ene argument tilbage at holde sig til.
Det er en meget symbolsk tid, som det giver i forhold til betalingsringen.
Men det, som var min væsentligste pointe, var jo sådan set bare at fremhæve over for ministeren, at det jo ikke er alle, der bare kan sætte sig ind på bagsædet af en ministerbil og så fise ind til byen.
Der er også mennesker, som er nødt til at have deres bil, uanset om de vil det eller ej, fordi den er forudsætningen for, at de kan få familieliv og arbejdsliv til at hænge sammen.
Er svaret fra regeringen så virkelig i ramme alvor, at familien først skal bruge penge på fortsat at have en bil; så skal de derefter tage bilen til den nærmeste station, stille den i ministerens nye smarte park and ride-anlæg – eller hvor ministeren nu forestiller sig at bilerne skal stå – som ikke er bygget endnu, og derefter skal de så betale for at tage toget ind til hovedstaden og arbejde – og samme tur tilbage.
Det er jo altså unægtelig meget store ekstraudgifter for den enkelte familie, så jeg får næsten lyst til at spørge ministeren, om ministeren bare synes, at det er sådan et greb i lommen for den enkelte familie at skulle betale det her fremadrettet for at kunne komme igennem regeringens betalingsmur?
Villy Søvndal (SF), 2012-01-25:
Jeg tror, man skal være meget præcis, når man anvender sanktioner.
Jeg er sikker på, at hr. Søren Pind også med sin internationale viden vil være opmærksom på, at man formentlig kan finde eksempler på, at det har virket rigtig godt.
I går havde vi f.eks. møde i udenrigsministerkredsen, hvor vi lempede og suspenderede sanktioner over for Burma, Myanmar.
Det gør vi efter en periode, hvor vi har måttet konstatere, at de har virket, på den måde at styret er på vej mod at give lempelser, mod at frigive politiske fanger og på vej mod at give større rettigheder til mindretal osv.
Det er altså et eksempel på, at de har virket.
Man kan også finde eksempler på, at de virkede i Sydafrika – det er jeg helt overbevist om.
Mit synspunkt fra 2001 på sanktionerne mod Irak var, at de havde stået på i en meget, meget lang periode, og vi fik meldinger om, at den irakiske befolkning blev meget hårdt ramt af sanktionerne.
Der syntes vi, at det var klogere i forhold til Irak, hvis man havde afsluttet det, der var i gang, nemlig havde ladet våbeninspektørerne afslutte deres arbejde, så vi var sluppet for den krig, der var konsekvensen af det.
Jeg antager, at spørgeren også har de sanktioner, vi indførte i går i udenrigsministerkredsen over for Iran og Syrien, in mente.
Der er det jo vores synspunkt, at man er nødt til at tvinge Iran til forhandlingsbordet for at undgå, at Iran udvikler sig til en atommagt.
Hvis vi får Iran som atommagt, er der givetvis andre lande i Mellemøsten, der også vil udvikle sig til atommagter, og så har vi en spredning, som ud fra enhver forudsætning er uhensigtsmæssig – ud fra enhver forudsætning er uhensigtsmæssig.
Det samme gør sig gældende med hensyn til sanktionerne mod Syrien, hvor der foregår nogle grove, grove overgreb på befolkningen.
Det er vores vurdering med hensyn til både Iran og Syrien, at de sanktioner, vi allerede har startet, rammer hårdt, de gør ondt på mennesker.
Men jeg har aldrig lagt skjul på, at man ikke kan gennemføre de sanktioner, man laver mod Iran i forhold til både det med olie og pengevæsenet dernede, uden at de desværre også kommer til at ramme civilbefolkningen.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-01-25:
Jeg glæder mig til, at det konkrete lovforslag kommer, så man meget mere præcist kan gå ind og imødegå de der meget udokumenterede påstande om f.eks. de der 135 pct.
Jeg ved ikke, om det er en fornøjelse, men jeg har den oplevelse, at jeg jo også hører P 4's trafikradio, som jeg synes på en god måde informerer om, hvordan trafiksituationen er i og omkring Storkøbenhavn.
Der må jeg sige, at hvad angår de motorvejsnet, som min fornemmelse for geografi tilsiger mig at de mennesker, som fru Sophie Løhde omtaler her, benytter, er der meget ofte også omtale af, hvordan det hele er proppet til, og hvor lang ventetid der er.
Der bliver sagt, at nu er det helt galt på den og den del af strækningen.
Det, jeg mere præcist prøver på at sige her, er, at det jo ikke er sådan, at der er en helt fantastisk situation i dag.
Tværtimod er der en ulidelig situation i rigtig mange områder i dag, hvor mennesker bruger rigtig meget tid på at holde i kø i trængsel.
Vi har jo lavet en beregning, som lidt afhængig af, hvor man lægger ringen, og hvordan man indretter den, viser, at vi kan reducere trængslen med omkring 16.000 timer om dagen, som bliver frigjort til den enkelte person og til gavn for samfundet.
Som det også er spørgeren bekendt, er der ikke aktuelle planer om at anlægge en østvendt til- og frakørselsrampe til Vestmotorvejen ved Vemmedrup.
Projektet indgår således slet ikke i den politiske aftale fra 2009, som er indgået mellem den nuværende regering og oppositionen minus Enhedslisten.
Jeg kan dog oplyse, at der i forbindelse med det nye baneprojekt København-Ringsted er sikret mulighed for et eventuelt fremtidigt østligt rampeanlæg ved Vemmedrup.
Jeg er i øvrigt enig i, at vi hele tiden skal sikre god mobilitet og tilgængelighed og dermed en effektiv og udbygget infrastruktur til glæde for borgere og erhvervsliv.
Det gælder såvel i forhold til større projekter som i forhold til lokale initiativer.
I den forbindelse må der selvfølgelig, som sagen er lige her og nu, tages et forbehold, for det er ikke ligefrem, fordi Transportministeriet svømmer i penge, og det er et faktum, som også er spørgeren velbekendt.
Sophie Løhde (V), 2012-01-25:
Så for at borgerne kan komme et sted mellem 3 og 5 minutter hurtigere på arbejde ifølge den seneste rapport fra Vejdirektoratet, får de så en udgift på i omegnen af 11.000 kr.
Jeg er ikke sikker på, at der er ret mange borgere, der synes, at det er nogen særlig god handel.
Men jeg synes grundlæggende, at det er trist, at ministeren ikke vil garantere, at betalingsmuren ikke vil forøge den samlede rejsetid for pendlerne fra en lang række af de nordsjællandske byer, når nu flere af dem vil blive tvunget over i den kollektive trafik, fordi den her regering er så voldsomt optaget af, hvordan man kan hive endnu flere penge op af skatteborgernes lommer.
Fælles for alle eksemplerne, som jeg nævnte med pendlerne fra Ølstykke, Helsinge, Skævinge og en masse andre byer – jeg kunne blive ved – er jo netop, at rejsetiden med kollektiv transport er markant længere, end hvis de tog bilen.
Derfor er der også mange, der føler, at de ikke har noget alternativ til at skulle tage bilen, ligesom der nok også sidder en hel del familier, som synes, at de vil få svært ved at skulle betale den gedigne ekstraregning, som regeringen vil påføre borgerne med betalingsringen, og derfor vil blive tvunget over i den kollektive transport, hvis de ikke bare lige har mange tusind kroner til at investere i den betalingsmur, som regeringen vil indføre.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvordan ministeren forholder sig til, at det vil tage over dobbelt så lang tid eller det, der svarer til en stigning på mellem 115 og 135 pct., at komme på arbejde i hovedstaden for personer bosat i Ganløse eller i Nøddebo, hvis der indføres en betalingsring og de pågældende ikke længere har råd til at betale den afgift, som regeringen vil kræve for sin betalingsring, og dermed flytter over i den kollektive trafik, som ministeren ønsker det.
Synes ministeren, at en stigning på 135 pct. i transporttid er udtryk for en tidsbesparelse for borgerne i Nordsjælland?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-01-25:
Mener ministeren, at det er hensigtsmæssigt, at betalingsringen reelt medfører skat på sygdom og er en skjult brugerbetaling på sundhedsydelser for patienter, der bor uden for ringen og selv kører eller bliver kørt af pårørende til undersøgelse, behandling, kontrol og efterbehandling på Rigshospitalet, de øvrige hospitaler i København eller hos speciallæger i hovedstaden?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-01-25:
Jeg er godt klar over, at den slags ting kan være et relativt stort problem for et lokalområde.
Det er der jo masser af eksempler på.
Jeg står måske bare her og påpeger over for hr. Flemming Damgaard Larsen, at der måske kunne være taget fat på det her noget før, for det er jo ikke noget nyt problem, der er opstået.
Det beklager jeg jo i realiteten ikke er sket.
Hr. Flemming Damgaard Larsen er jo en central trafikpolitiker i sit parti, og vi forhandler om de her ting, og som jeg tror at jeg har sagt, hver eneste gang jeg har svaret på det her spørgsmål, er jeg ikke den, der forhindrer, at problemer bliver løst, men jeg er den, der gerne vil være opmærksom på, at økonomien også skal være i orden og i balance.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-01-25:
De skal have tingene til at fungere, og de skal kunne leve et liv, hvor de nemt kan komme på arbejde, og også leve et liv, hvor de ikke bliver belastet af den megen trafik, der er igennem Lellinge.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-01-25:
Jeg går ikke ud fra, at det er et problem, der er opstået inden for de sidste ca. 109 dage.
Jeg tror, at det er et problem, der rækker bagud.
Jeg kan være sådan lidt ærgerlig over, når nu det er et så stort problem, at hr. Flemming Damgaard Larsen ikke har taget fat på det på et tidligere tidspunkt.
Jeg vil sådan set meget gerne gentage mit svar: Hvis jeg kan være med til at løse problemer ude i det ganske, danske land, vil jeg gerne gøre det, men jeg vil også gerne endnu en gang præcisere over for hr. Flemming Damgaard Larsen, at der er nogle økonomiske udfordringer, som gør, at de tider, hvor man kan love, at man får løst alle problemer, desværre ikke er til stede.
Men hr. Flemming Damgaard Larsen er jo en del af forligskredsen og kan være med til at pege på det her.
Jeg vil bare som princip sige, at når der er reelle problemer, modarbejder jeg det ikke, men jeg har også det princip, at jeg ikke lover noget, før jeg har en rimelig mulighed for at kunne indfri det økonomisk.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-01-25:
Nu er det således, at ved at disse til- og frakørselsramper ved Vemmedrup etableres, kan borgerne, pendlerne, i Vemmedrup og Bjæverskov spare meget transporttid til København, hvor en meget stor andel af pendlerne arbejder.
Det er endda en så stor besparelse i tidsforbruget ved kørslen, at de sparede minutter, der vil komme i kraft af en betalingsring, nærmest er helt til grin ved siden af.
Der er store muligheder for at tilgodese en meget stor gruppe pendlere, plus at man kan tilgodese de mange borgere, der bor i landsbyen Lellinge, som må have den gennemkørende trafik igennem byen, der er meget trafikbelastet.
Det, jeg bare stilfærdigt spørger ministeren om, er, om ministeren vil tilvejebringe et beslutningsgrundlag, således at forligspartierne, næste gang der skal laves en trafikaftale, kan træffe en beslutning på et ordentligt grundlag.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-01-25:
Det kan selvfølgelig ærgre mig voldsomt, at hr. Flemming Damgaard Larsen, da han havde stor indflydelse på den daværende regering, og som formand for Folketingets Transportudvalg ikke var opmærksom på det her problem, og at hr. Flemming Damgaard Larsen overså det i den situation, da de mange penge skulle fordeles, for så havde vi kunnet løse problemet, da der var penge til rådighed.
Det får mig selvfølgelig til at sige, at jeg hver dag, næsten, møder mange borgmestre fra hele landet, som har en række ønsker om at forbedre infrastrukturen, og det vil jeg gerne spille positivt med til, men jeg vil også gerne, vil jeg sige til hr. Flemming Damgaard Larsen, have, at det er sådan, at man er lidt ærlig om, hvad den økonomiske situation er.
Og derfor, som jeg også sagde i mit svar, kan der måske blive nogle muligheder i forbindelse med den nye bane – det vil jeg ikke afvise.
Når der er reelle problemer, vil jeg også gerne være med til at se på dem, men jeg tør ikke stå her og love nogle beboergrupper, at det er inden for nem rækkevidde, for jeg tror, vi begge to er klar over, at den økonomiske situation er lige præcis, som den er.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-01-25:
Tak for svaret.
Nu er jeg jo helt klar over, hvad der står i aftalen »En grøn transportpolitik«, som både regeringspartierne og mit parti, Venstre, er en del af.
Men det, jeg meget gerne vil have frem, er, om ministeren vil tage initiativ til at forberede beslutningsgrundlaget for at kunne lave disse til- og frakørselsramper ved Vemmedrup, således at man, næste gang der er penge til rådighed, og næste gang der skal laves en trafikaftale, kan få disse ramper højt op på prioriteringslisten.
Søren Espersen (DF), 2012-01-25:
Udenrigsministeren ved nok, at der var mange af os, der glædede os utrolig meget over, at det lykkedes for de modige soldater fra det, der hedder US Navy Seals, at befri to gidsler, hvoriblandt der var en dansker, ved en fantastisk militær aktion.
De to var Poul Hagen Thisted og Jessica Buchanan.
Vi glædede os over det her.
Vi så, hvor væsentligt det var, at specialstyrkerne kunne komme til at operere, som de kunne, gøre det, de kunne, for at lægge pres på gidseltagerne, som der er rigtig mange af i det område.
700 gidsler sidder i øjeblikket fanget dernede på grund af gidseltagernes metoder.
Vi har forsøgt mange gange at presse på, for at danske specialstyrker, Jægerkorpset, Frømandskorpset, som er fuldt ud lige så dygtige som US Navy Seals, også kunne deltage i lignende aktioner, hvis de følte, at der var mulighed for det.
Derfor var vi meget, meget skuffede, da vi pludselig så et telegram her til formiddag, hvori udenrigsministeren simpelt hen siger: Det skal vi ikke have noget af.
Til Ritzau siger han, og nu citerer jeg
: Danmark ønsker ikke at indlede en ny, barsk linje med dødelige aktioner over for somaliske gidseltagere. Det kan godt ske, at man har den holdning, at danske specialstyrker skal holde sig væk fra sådan noget, men det, der undrer mig, er, hvorfor man siger det.
Hvorfor er det, at udenrigsministeren går ud her i formiddag og siger højt og helligt i fuld offentlighed til somaliske gidseltagere: Bare rolig, der kommer ikke nogen som helst problemer med danske specialstyrker?
En ting er, at man har den holdning, at det vil man ikke, men er det ikke i virkeligheden at gøre gidslerne en bjørnetjeneste, at man bare sådan på forhånd siger: Det våben bruger vi ikke?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-01-25:
Tak, hr. formand.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det er hensigtsmæssigt, at betalingsringen reelt medfører skat på sygdom og er en skjult brugerbetaling på sundhedsydelser for patienter, der bor uden for ringen og selv kører eller bliver kørt af pårørende til undersøgelse, behandling, kontrol og efterbehandling på Rigshospitalet, de øvrige hospitaler i København eller hos speciallæger i hovedstaden?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-01-25:
Trængselsafgiften vil være en afgift på linje med en række andre skatter og afgifter, som vi betaler i Danmark.
Eksempelvis har vi en brændstofafgift, som jo også betales af bilejere, der bruger deres bil til og fra hospital eller læge.
Med trængselsafgiften indfører vi netop en afgift på trængsel, så det forhåbentlig bliver hurtigere og nemmere at komme frem på vejene.
Så det her adskiller sig jo ikke fra så mange andre afgifter, der er, når man bruger sin bil og dermed skal betale for eksempelvis at køre til et hospital.
Det var en voldsom garanti at forlange, må man sige.
Men jeg er da vis på, at der vil være nogle, som af den ene eller den anden grund ikke har mulighed for at benytte den kollektive trafik, og derfor vil der, som jeg lige havde en diskussion med den forrige spørger om, fortsat være mange, som har brug for at bruge deres bil.
Men det, der så er håbet, er selvfølgelig, at trængselsafgiften vil give bedre plads til dem, der så er på vejene, og som har brug for at køre i bil, og dermed lette deres transport.
Og det er klart, at det skal der også betales for, men et eller andet sted er tid vel også penge.
Jeg erkender, at der er mange, der er afhængige af bilen i den daglig transport.
Der er nogle, der skal levere varer, og andre, der skal hente børn eller fragte syge mennesker, og der er også nogle, der bor på en sådan måde, at den kollektive trafik ikke forekommer at være en realistisk mulighed.
Men pointen er jo netop, at dem skal der også være plads til, havde jeg nær sagt, sådan helt bogstaveligt, altså dem, der har brug for at bruge vejene.
Og det er også derfor, at trængselsafgiften jo i realiteten handler om, at de mange, som har behov for at køre i deres bil, ikke skal vente så lang tid, men at de nemmere og mere bekvemt kan komme frem, fordi der er andre, der vælger andre transportformer.
Sophie Løhde (V), 2012-01-25:
Spørgsmålet lyder: Kan ministeren garantere, at betalingsmuren ikke vil forøge den samlede rejsetid for pendlerne fra Ølsted, Helsinge, Fredensborg, Slangerup, Ganløse, Nødebo og Skævinge, når flere af dem tvinges over i den kollektive transport, hvor rejsetiden med kollektiv transport er markant længere sammenlignet med at tage bilen?
Kan ministeren garantere, at betalingsmuren ikke vil forøge den samlede rejsetid for pendlerne fra Ølsted, Helsinge, Fredensborg, Slangerup, Ganløse, Nødebo og Skævinge, når flere af dem tvinges over i den kollektive transport, hvor rejsetiden med kollektiv transport er markant længere sammenlignet med at tage bilen?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-01-25:
Ministeren vil arbejde for, at det lovforslag, som bliver fremsat, også bliver gennemført.
Først vil jeg sige, at vi jo ikke helt ved, hvordan afgiftsstrukturen bliver sammensat, og på hvilke tider af døgnet det bliver også i forhold til at komme til behandling.
Der er jo ingen tvivl om, at når folk er syge, er de i en ekstraordinær vanskelig situation.
Og det er jo fuldstændig korrekt, som hr. Flemming Damgaard Larsen siger, at der er nogle, der så har behov for at køre i bil.
Sådan er det med afgifts- og skattesystemer.
Der er selvfølgelig nogle, der på en eller anden måde kommer til at betale det her.
Sådan er det.
Så jeg vil gerne sige til hr. Flemming Damgaard Larsen, at jeg synes, at han i forhold til sygdom på en eller en måde må sammenligne det her med andre skatter og afgifter, så jeg kan ikke helt følge den tankegang, der bliver givet udtryk for.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-01-25:
Ministeren må da indrømme, at der her er tale om en ekstraskat på, at man er nødt til at tage ind til det hospital i Danmark, som måske er det eneste hospital, der kan foretage den behandling af vedkommende, der er syg.
Der er det således, at disse mennesker ikke fuldt ud, men i høj grad selv kører eller får familie og venner til at køre dem frem for at bruge Falck eller lignende ordninger, som regionerne i nogle situationer stiller til rådighed.
Disse mennesker kan jo ikke, hvis de er meget syge, bare tage den kollektive trafik.
Derfor er det jo for folk, der bor uden for ringen, en ekstraskat, der kommer på den behandling, som de skal have på Rigshospitalet, på andre københavnske hospitaler eller på de særlige speciallægeklinikker, der findes i København.
Kan ministeren ikke se, at der her er et problem?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-01-25:
Det er jo ikke en specifik skat på sygdom.
Hvis den tankegang skulle føres helt ud, kunne man jo med lige så stor ret sige, at folk, der er syge og har brug for at blive kørt på hospitalet, også skulle fritages for at betale vægtafgift, benzinafgifter og alle mulige andre afgifter.
Jeg må sige, at jeg måske ikke helt forstår den tankegang, som hr. Flemming Damgaard Larsen her bringer for dagen.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-01-25:
Tak for svaret, men jeg tror ikke, at dem, der bor uden for ringen, og som er så alvorligt syge, at de er nødt til at få behandling på Rigshospitalet, som er det centrale hovedsygehus i Danmark, blev meget klogere.
Det er jo således, at det for disse mennesker, som bor uden for ringen og skal bruge Rigshospitalet, vil blive dyrere, hvis de selv kører eller bliver kørt af familie eller venner og bekendte, når de skal opereres, til behandling, undersøgelse og kontrol, efterbehandles osv., og hver gang skal betale for at køre igennem betalingsringen.
Derfor er det jo reelt en skat på sygdom.
Det, jeg bare håber at ministeren vil svare på, er, om det ikke vil være rimeligt, at disse patienter blev undtaget for at betale ved den betalingsring, som forhåbentlig ikke kommer.
Sophie Løhde (V), 2012-01-25:
Nu er det en uhyrlig centralisering, siger ministeren.
Altså, mig bekendt er det en sygehusplanlægning og principper for den, som samtlige partier her i Folketinget har bakket op om, men som altså med landdistriktsministerens ord er uhyrlig.
Oven i købet, hvis vi tager regionerne, er det jo i fire ud af fem, at der sidder en socialdemokratisk regionsrådsformand for bordenden.
Så det kunne være, at man skulle tale med sine partikolleger om det, man synes er uhyrligt.
Men ministeren er nu engang minister for landdistrikterne, og når man så også udtaler, at det er noget af det, man ser på i regeringen, og at man vil komme med nogle initiativer, så må landdistriktsministeren jo også kunne redegøre her i Folketinget for, hvad det så præcist er, der skal ske, og som skal være anderledes end det, der er i dag, og anderledes end den udvikling, som regionerne har besluttet, og de initiativer, der allerede er sat i søen – hvad adskiller sig fra dem?
Hvad er det nye?
Er det sådan bare et par udtalelser til Ekstra Bladet, så man kan sige, at nu har man udtalt sin bekymring, eller har ministeren faktisk noget konkret på tapetet?
Carsten Hansen (S), 2012-01-25:
Når jeg møder folk – jeg har været på besøg i rigtig mange landdistrikter – er det vigtige trygheden for, at man får de offentlige ydelser, og at man har en ordentlig sygehusbetjening.
Og det var jo en af katastroferne under VK-regeringen, at man virkelig centraliserede så voldsomt, som man gjorde.
Så derfor er det da noget, vi diskuterer i regeringen.
Det er også noget, vi ser på
samlet set som regering.
Og det er da noget, vi tager med.
For nu kom de der skadesklinikker jo først senere, efter at man havde vedtaget den der uhyrlige centralisering, eller den der store centralisering på sygehusområdet.
Så det er klart, at det da er noget, der bliver diskuteret i regeringen, og vi ser da på det.
Og det har jeg da sagt til Ekstra Bladet.
Vi ser på det.
Sophie Løhde (V), 2012-01-25:
Mit spørgsmål til landdistriktsministeren omhandler en artikel i Ekstra Bladet fredag den 20. januar, hvori landdistriktsministeren kommenterer udviklingen i forhold til antallet af skadestuer i Danmark.
I artiklen kan man se, at landdistriktsministeren ser med meget stor alvor på udviklingen med hensyn til de her lukninger af skadestuer i en række byer, og at man også kerer sig meget om, at folk selvfølgelig skal kunne føle sig trygge.
Det ønske deler vi fuldstændig i Venstre.
Og jeg kan så forstå på artiklen, at ministeren udtaler, at det er noget af det, man kigger på i regeringen nu her og kommer med nogle konkrete initiativer i forhold til.
Så jeg kunne godt tænke mig, at landdistriktsministeren lige redegjorde for, hvad det er for nogle konkrete initiativer – hvis han bare kunne nævne tre stykker.