runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2013-04-25:
Tak til ordføreren.
Det første spørgsmål er måske lidt uden for skiven, men alligevel, ordføreren har selv inviteret.
Hvorfra ved ordføreren, at de kinesiske arbejdere alle sammen – alle de kinesiske arbejdere, der eventuelt vil blive brugt til et storskalaprojekt – er kommunister?
Og hvilken indflydelse vil det have på ordførerens holdning til en lempelse af udlændingeloven?
Er der politiske, nationale kriterier for det, når vi skal tage stilling til, hvilken arbejdskraft der kan komme ind?
Det andet er en bemærkning om, at Enhedslisten selvfølgelig vil se med stor sympati på, at danske virksomheder indgår nogle aftaler, også om udvinding af råstoffer i Grønland.
Det er klart, men kommandovejen er nu engang sådan, at disse virksomheder så må henvende sig til det grønlandske selvstyre for at få de fornødne kontrakter og koncessioner og ikke først henvende sig til partiet Venstre eller Dansk Folkeparti, der så prøver at få Folketinget til at pålægge regeringen at gøre noget ved det forhold.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Kan ordføreren godt forstå, at vi andre synes, at det måske er lige på kanten af selvstyreaftalen, når man skriver, at forslaget har til hensigt at sikre, at arbejdet med råstoffer kan ske på en for alle betryggende måde, og udtrykker det ikke en form for mistillid til, om Grønland selv kan finde ud af det?
Søren Espersen (DF), 2013-04-25:
Som svar på det første spørgsmål, om de alle sammen er kommunister, vil jeg sige: Ja, det er de.
Jeg var sammen med NTD, det frie kinesiske tv-selskab, og et par repræsentanter fra Falun Gong her forleden dag.
De sagde, at det var en rigtig god idé, hvis man var kineser, at melde sig ind i kommunistpartiet, hvis man skulle udenlands, hvis man skulle et eller andet.
Så jeg er sikker på, at de har partibogen i orden.
Det må jeg sige er lidt træls, sådan er det jo.
Det andet, der bliver spurgt om, er, om ikke det er på kanten.
Altså, hvor mange gange har vi hørt ikke det udtryk her i Folketinget: om ikke noget er på kanten?
Det er altid på kanten.
Spørgsmålet er: Er de bemærkninger, der er til forslaget, i uoverensstemmelse med selvstyreloven?
Der er svaret nej.
Jeg vil blæse på den der kant.
Enten er den overtrådt, eller også er den ikke.
Så der er ikke noget med, at det er på kanten.
Og som jeg sagde før til hr. Finn Sørensen, er det jo alle de her oplistninger af ting, hvor vi i høj grad har interesse.
Og geopolitisk og i det hele taget storpolitisk er det jo af enorm betydning, at det netop handler om Kommunistkina, en supermagt, som blæser frem i oprustningen, og som er til stort besvær i Asien for USA og Japan.
Det er af afgørende betydning, at det netop er dem og ikke friske sydkoreanske arbejdere, for den sags skyld, eller norske eller svenske, eller hvad det skulle være – selvfølgelig.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-25:
Jeg kan godt forstå på ordføreren, at han vil blæse på den kant, men der står jo meget tydeligt, at man har til hensigt at sikre, at arbejdet med råstoffer kan ske på en for alle betryggende måde.
I den sætning kan der jo ikke ligge andet, end at man ikke har tillid til, at Grønland kan udføre det her på betryggende måde.
Det var såmænd bare det, jeg ville have ordføreren til at forholde sig til.
Søren Espersen (DF), 2013-04-25:
Jo, men altså, hr. Finn Sørensen kan jo lægge alting, alt det, han vil, i de sætninger
For vores vedkommende har det ikke været tanken.
Når vi har nævnt ordet betryggende, er det også af geopolitiske grunde.
Det er udenrigspolitik, sikkerhedspolitik – alt det, der betyder noget for os i den her sammenhæng i forhold til USA, i forhold til NATO – hvad der pludselig sker med den kinesiske arktiske interesse, som er glubende.
De er helt vilde for at komme med i Arktisk Råd, til trods for at de ikke har noget deroppe at skaffe.
Kunne det have været deres smutvej ind til det arktiske?
Så skal man tage det her alvorligt, og det gør amerikanerne.
Så derfor har det enorm betydning, at det netop er et kommunistisk diktatur, der sender sine folk af sted på den her galej.
Og det er det, der har stor betydning, også sikkerhedspolitisk, derfor udtrykket betryggende.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-04-25:
Altså, fra november og helt frem til medio februar sov regeringen.
Nej, det gjorde regeringen ikke, må jeg sige til hr. Søren Espersen.
Kuupik Kleist gik meget, meget tydeligt ud sammen med den danske statsminister og skød det ned ved meget tydeligt at sige: Der skal ikke statslige penge i investeringerne til råstofudvinding i Grønland.
Det er ikke et grønlandsk ønske.
Det er ikke et dansk regeringsønske at putte risikovillig kapital i en tvivlsom investering i Grønland, som det blev vurderet med danske øjne.
Så det er helt forkert.
Jeg vil gerne spørge hr. Søren Espersen: Hvad gjorde Dansk Folkeparti fra 2008 og frem til september 2011, hvor Dansk Folkeparti var flertalsansvarlig for VK-regeringen i forhold til at sikre flere danske investeringer i Grønland?
Søren Espersen (DF), 2013-04-25:
Først og fremmest kan jeg om det med respekt, som det blev nævnt fra hr. Flemming Møller Mortensens side, sige, at man besluttede et eller andet sted i et system, at nu ville man afvente det grønlandske valg.
Det alene synes jeg er en underlig måde at være på.
Hvorfor skulle man dog det?
Altså, Grønland har en regeringsleder, indtil der kommer en ny, ligesom vi har en regering, indtil der kommer en ny – det ske snart.
Men, altså, vi reagerer over for andre landes regeringer ved at have respekt for dem, indtil de går af; så kommer der en ny, og så forholder vi os til den. Men at sige: Nu sætter vi en hel masse på hold, fordi det jo kunne være, at der kom nogle andre, og hvad så?
Det kalder hr. Flemming Møller Mortensen for respekt – det gør jeg altså ikke.
Det sidste spørgsmål om, hvad vi gjorde i den periode: Vi gjorde ingenting.
Vi sad på vores hænder, og det var, fordi det hele jo først startede lang tid senere, nemlig for 1½ år siden.
Selvstyreloven blev vedtaget i 2009, og efter det gik der jo lang tid, før det gik op for befolkningen, for os, at der var noget, der hed storskalalov, der var under opsejling.
Jeg tror, det var for et års tid siden; det vil jeg gætte på, jeg kan ikke huske det præcist.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-04-25:
Det er simpelt hen ikke korrekt, vil jeg sige til hr. Søren Espersen.
Selvstyrekommissionen udtrykker meget, meget tydeligt, at hvis man skal have investeringer og noget ud af mineralerne og råstofferne i Grønland, skal der meget store udenlandske investeringer til, udenlandsk arbejdskraft.
Burde det ikke have fået Dansk Folkeparti med alt dets frygt for kommunistiske og kinesiske investeringer op af stolen i forhold til at være politisk ansvarlig?
Det var åbenbart ikke tilstrækkeligt.
Nej, jeg kan sige, at den danske regering har handlet, også i den periode, hr. Søren Espersen taler om her.
Der er iværksat samarbejde mellem erhvervsministerierne i Grønland og i Danmark; der er lavet forskningsmæssige samarbejdsaftaler, hvor man vil styrke samarbejdet.
Så regeringen har ikke sovet.
Dansk Folkeparti sov i flere år, og vi i regeringspartierne bliver beskyldt for at have sovet i nogle uger!
Søren Espersen (DF), 2013-04-25:
Jeg var selv med til på en måde at forfatte selvstyreloven, så jeg ved godt nogenlunde, hvad der står deri.
Men jeg vil sige, og det er helt ærligt sagt, for jeg vil ikke smyge mig uden om noget, at så snart, at vi blev opmærksomme på, at man i fuld alvor flirtede med tanken om at lukke Kommunistkina ind i det arktiske område ad den her bagvej, så var vi da på mærkerne.
Når vi hører noget, når der sker noget nyt, så reagerer vi på det; men vi kunne jo altså ikke vide det før.
Så det er rigtigt, at der ingenting foregik af den slags, heller ikke i den tidligere regering.
Christian Langballe (DF), 2013-04-25:
Så det afgrænser det i hvert fald, i forhold til hvad det kan være, og det vil sige, at vi har at gøre med en potentiel terrorist af den ene eller den anden art.
Det, jeg så spørger om, er, hvorfor Venstre ikke stemmer imod.
Jeg har nu stået i den her situation nogle gange, og indvendingen – når man bliver spurgt, hvorfor man ikke stemmer imod – har været, at så tager man de folk, som også er på loven, som gidsler.
Her vil min argumentation være: Det er justitsministeren, det er regeringen, der tager de her personer som gidsler, fordi regeringen har valgt at sætte den her person på loven, selv om vedkommende er til fare for rigets sikkerhed.
Og så vil jeg bare spørge Venstre: Kan Venstre følge mit ræsonnement?
Og i så fald
: Hvorfor siger man ikke bare nej?
Doris Jakobsen (SIU), 2013-04-25:
Gennem lang tid og mange spørgsmål og mange debatter har Folketinget diskuteret den grønlandske undergrund.
Derfor har tonen også indimellem været skarp.
Tak for det.
Det gode spørgsmål er netop, hvordan Danmark og Grønland i fællesskab kan sikre, at vi i Grønland får udvundet vores ressourcer.
Det er ikke noget, Danmark skal bidrage til for vores brune øjnes skyld.
Danmark har selv en interesse i at sikre, at Grønlands skatteindtægter fra råstofsektoren bliver så store som muligt.
For Danmark skal ifølge selvstyreloven have halvdelen af skatteindtægterne.
Jeg vil gerne lige gentage det: Danmark får halvdelen af skatteindtægterne fra den grønlandske råstofsektor.
Spørgsmålet er så, hvordan Danmark bedst kan bidrage til vores arbejde i Grønland.
Jeg vil ikke her tage stilling til specifikke investeringsmodeller som den, der er nævnt i beslutningsforslaget.
Det vil jeg lade være helt op til vores to landes regeringer at gøre.
Alligevel er det et område, hvor Danmark allerede nu kan gøre en kæmpe forskel.
Det drejer sig om international rådgivning om råstofudvinding.
Vi har ikke et stort embedsværk, som man har her i Danmark.
Selv i Danmarks tilfælde har man tidligere trukket på de bedste internationale rådgivningsfirmaer i verden.
Det var f.eks. tilfældet, da man i 1980'erne genforhandlede Nordsøaftalen.
Det kan være så dyrt på kort sigt, men det er nødvendigt, for ellers bliver det meget dyrt for samfundet på langt sigt.
Men den umiddelbare investering i den bedste internationale rådgivning kan løbe op i mange millioner kroner.
Det kan være så mange millioner kroner, at Grønland ikke selv har råd til det.
Derfor er der her et område, hvor vi både har et presserende behov og en fælles interesse.
Grønland og Danmark har altså en fælles interesse i at få mest muligt ud af Grønlands ressourcer, fordi Danmark får halvdelen af skatteindtægterne fra råstofudvinding.
Derfor har Grønland og Danmark også en fælles interesse i at sikre den størst mulige gevinst fra råstofudvinding.
Det ville efter vores opfattelse være den bedste måde, den danske stat kan bidrage til den grønlandske råstofudvinding på.
Sara Olsvig (IA), 2013-04-25:
Jeg vil også gerne starte med at sige tak til forslagsstillerne for at fremsætte det her forslag, så vi har en debat.
Det er altid godt med debat.
Men jeg vil i lighed med tidligere ordførere sige, at vi desværre ikke kan støtte det her forslag, dels af den grund, der er blevet nævnt tidligere, nemlig at vi har en vedtagelse fra den 21. februar her fra salen, hvor vi går ind og snakker om nogle af de samme ting, dels af den grund, at der i det fremsatte forslag skrives om et såkaldt DONG II, som vi ikke mener er hensigtsmæssigt.
Vi mener ikke, at den grønlandske landskasse skal punge ud til et nyt grønlandsk-dansk selskab.
Vi har selv i forvejen NUNAOIL og NunaMinerals, og vi har jo med selvstyreaftalen også overtaget Danmarks tidligere andel af NUNAOIL.
I forhold til øget erhvervssamarbejde mellem Grønland og Danmark vil jeg sige, at det er noget, der allerede før valget til Inatsisartut blev drøftet, og som den danske erhvervs- og vækstminister og den tidligere grønlandske naalakkersuisoq for erhverv og råstoffer aftalte at arbejde videre med.
Det er et initiativ, vi fra Inuit Ataqatigiits side stadig støtter, og som vi håber at det nye Naalakkersuisut vil videreføre sammen med den danske regering.
Generelt vil jeg sige, at den øgede dialog mellem Grønland og Danmark, som særlig kom i gang under det forrige Naalakkersuisut, er et godt skridt i den rigtige retning.
Det gælder på erhvervsområdet, det gælder vedrørende skatte- og afgiftsmæssige udfordringer, hvor det tidligere Naalakkersuisut satte arbejdet med at nedsætte en international ekspertgruppe i gang, og det gælder på det udenrigs- og sikkerhedspolitiske område.
Det nye Naalakkersuisut har endnu ikke meldt klart ud, hvordan man vil forholde sig til den internationale ekspertgruppe på det skatte- og afgiftsmæssige område.
Vi har i Inuit Ataqatigiit selvfølgelig stillet en række § 37-spørgsmål om det og mange andre ting i Inatsisartut.
For os er det vigtigt, at vi fra grønlandsk side ikke holder os tilbage fra at lytte til eksperter, uanset hvor disse eksperter kommer fra, og det håber vi er et rationale, det nye Naalakkersuisut også vil henholde sig til.
Fra Inuit Ataqatigiits side er vi heller ikke imod, at dansk erhvervsliv engagerer sig i erhvervsudviklingen i Grønland – tværtimod.
I forgårs var jeg i Aalborg, hvor jeg bl.a. mødtes med erhvervsnetværket Arctic Business Network, som består af medlemmer fra både den ene og den anden side af Atlanten, og her mener jeg Grønland og Danmark.
Det danske erhvervsliv er selvfølgelig velkommen og gerne i tæt samarbejde med det grønlandske erhvervsliv Til sidst vil jeg sige, at samarbejde og meningsfuld dialog netop er det, vores rigsfællesskab bør handle om, og jeg er glad for, at der fra den danske regerings side udvises stor interesse og engagement for vores fælles udfordringer, ligesom der udvises respekt for selvstyreaftalen og ansvarsfordelingen i denne.
Quianaq.
Lars Barfoed (KF), 2013-04-25:
Jeg vil igen sige, at hvis det er sådan, at hr. Flemming Møller Mortensen i lighed med andre mener, at det her er i fin overensstemmelse med vedtagelsen, så kan man jo bare stemme for beslutningsforslaget, så forstår jeg ikke al den modstand mod beslutningsforslaget.
Hvis man i virkeligheden mener, at man har stemt for noget lignende for ganske nylig, så kunne man da bare tilslutte sig det her beslutningsforslag.
Men det er jo fremsat, fordi der ikke er sket – undskyld – en pind fra regeringens side.
Der er stadig væk ikke nedsat et udvalg, der er stadig væk ikke vedtaget et kommissorium – der sker ingenting!
Det er jo derfor, vi har sagt: Nu må der gang i de her overvejelser, så vi kan sikre, at danske og for så vidt også grønlandske interesser kommer i spil, hvis vi på nogen måde kan bidrage til det, og staten bør også på en eller anden måde spille en aktiv rolle i den forbindelse.
Villum Christensen (LA), 2013-04-25:
Tak for det.
Vi synes i Liberal Alliance, at det vil være fint, hvis grønlandske og danske interesser kan finde sammen i forbindelse med efterforskning og udvinding af råstoffer; det siger sig selv.
Det tror jeg sagtens man kan finde ud af, hvis det giver mening, uden at det danske Folketing skal blande sig og pålægge nogle bestemte at snakke sammen.
Jeg synes også, man med dette lovforslag kommer til at sende et signal om, at det her kan grønlænderne såmænd nok ikke selv håndtere, ligesom vi på det kraftigste må tage afstand fra en selskabsdannelse, som forudsætter skatteborgerpenge fra den danske stat.
Vi skal ikke ud i flere nye kommercielle satsninger med statspenge i bagagen, men er naturligvis optaget af, at så mange som muligt af vores private ingeniørfirmaer får mulighed for at lave forretning også i Grønland.
Til dette formål findes der i forvejen en række hjælpe- og støtteordninger i Erhvervs- og Vækstministeriet, Eksport Kredit Fonden er nævnt, der er også mange andre, og selvfølgelig skal de også kunne bruges på Grønland, som de kan bruges andre steder.
Der er bestemt ikke nye problemstillinger at skulle forholde sig til – de har været diskuteret rigtig længe – i det vel nok grundigste lovkompleks, grønlænderne nogen sinde har haft at gøre med.
Så jeg synes, vi forplumrer debatten, hvis man på den her måde ønsker at tvinge nogle bestemte modeller ned over interessenterne.
Og så er det jo lidt morsomt, at det nu er de borgerlige partier, som synes, at det er rigtig vigtigt, at statens lange fingre også skal ind og blande sig i det her, mens de røde partier siger: Næh, det skal være på kommercielle vilkår i overensstemmelse med det, grønlænderne selv vil; en meget pudsig situation.
Men jeg synes også, at jeg lige vil gentage den implicitte tanke, der ligger bag, nemlig at det her kan grønlænderne såmænd nok ikke finde ud af.
Vi har drøftet ordet betryggende, på betryggende måde osv., jeg kan næsten ikke læse det på anden måde, end at det må storebror altså også have fingrene ned i.
Så vi siger nej til det her forslag.
Lars Barfoed (KF), 2013-04-25:
Det Konservative Folkeparti har altid stået vagt om rigsfællesskabet, og det gør vi stadig.
Vi synes, vi skal bevare rigsfællesskabet; det er nu engang den tilgang, vi har til det dansk-grønlandske forhold.
Samtidig har vi stor respekt for det grønlandske selvstyre og de aftaler og den ansvarsfordeling, der er mellem Grønland og Danmark i den forbindelse.
Alt det er sådan set også ånden i beslutningsforslaget, der netop går ud på, at vi naturligvis i Danmark har nogle interesser at varetage i Grønland og i den dansk-grønlandske relation.
Der er jo ingen tvivl om, at Danmark, den dag, da der for alvor kommer gang i udvindingen af råstoffer i Grønland, også vil spille en rolle, fordi vi stadig væk har – og jeg går ud fra, at sådan vil det vedblive at være – ansvarsområder at varetage i Grønland.
Så allerede af den grund er det jo noget, som også kommer til at spille en rolle for Danmark.
Der er også et historisk fællesskab mellem Grønland og Danmark på mange måder, også kommercielt, og sådan tror og håber jeg også det vil vedblive at være fremover.
I den forbindelse er det jo sådan set meget naturligt, at vi fra dansk side tænker lidt over, hvordan danske interesser nu kan komme i spil, når vi ad åre måske for alvor står over for at få gang i råstofudvinding i Grønland, i første omgang i den jernmine, man tænker sig udviklet i bunden af Nuukfjorden.
Det er fuldt respekteret, men det må vel også være et respektabelt synspunkt, at man skal gøre noget, for at danske virksomheders interesser kan blive varetaget i den forbindelse.
Jeg synes, der i debatten her fra nogles side er en forskrækkethed over, at vi overhovedet fra dansk side mener noget som helst, der har med Grønland at gøre.
Vi må da godt have en mening om dansk-grønlandske relationer; vi må da godt have en mening om, hvordan danske virksomheders interesser kan blive tilgodeset.
Jeg tror også det er i grønlandsk interesse, at der er danske virksomheder på spil.
Hvorfor i alverden skulle vi da bare passivt se til, mens de eneste selskaber, der måske kommer i spil i den her sammenhæng, er kinesisk ejede selskaber?
Er det i grønlandsk og i dansk interesse?
Det mener jeg ikke det er.
Der er det så, at regeringen i al for lang tid passivt har afventet, hvad der skulle ske, uden overhovedet at foretage sig nogen som helst aktiv handling, uden overhovedet at prøve at spille en rolle her.
Derfor foreslår vi, at regeringen tager initiativ til en drøftelse med Folketingets partier og Grønlands Landsstyre med henblik på at vurdere, hvordan den danske stat bedst kan bidrage til efterforskning og udvinding af råstofferne i den grønlandske undergrund.
Det er ikke sådan, at der på forhånd er fastlagt en bestemt model.
Og det har jeg svært ved at se nogen grund til at være så meget imod, som nogle her i salen er.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-25:
Tak til ordføreren.
Jeg vil bare gerne bede ordføreren bekræfte, at det er sådan, at det er det grønlandske selvstyre, der afgør, hvilke virksomheder de vil tillade at arbejde med udvinding af råstof i Grønland, og hvilke virksomheder de vil give koncessioner til.
Lars Barfoed (KF), 2013-04-25:
Det er jo interessant.
Nogle gange får man det indtryk, at nogle medlemmer af Folketinget stiller et spørgsmål mere for at høre sig selv stille spørgsmålet end for at høre svaret, som man udmærket kender i forvejen.
Jeg bliver bare bedt om at bekræfte en selvfølgelighed, og det vil jeg gerne gøre.
Finn Sørensen (EL), 2013-04-25:
Så er vi enige om det.
Det er jeg rigtig glad for.
Men når vi nu er enige om det, skulle vi så ikke overlade det til selvstyret at afgøre, hvilke virksomheder og hvilke selskabsformer der skal anvendes til udvinding af råstoffer.
Hvorfor skal vi pålægge den danske regering at fortælle grønlænderne om, hvordan de skal gøre det?
Lars Barfoed (KF), 2013-04-25:
Der står intet i det her beslutningsforslag om, at regeringen skal fortælle grønlænderne, hvordan de skal gøre.
Det står der intet om.
Det er altså ikke at bestemme over nogen.
Det er at tage en dialog, men der ligger da i høj grad i det, at vi skal prøve at få danske interesser på spil, og det er muligt, at Enhedslisten synes, at det er forkasteligt, at vi fra dansk side også prøver at se på, hvad vores egne interesser er i den her sammenhæng, og hvordan danske erhvervsinteresser kunne komme i spil, så nogle danske virksomheder kunne tjene penge og nogle danske medarbejdere kunne komme i arbejde i den her sammenhæng.
Det er åbenbart noget, som set fra Enhedslistens side er fuldstændig forkasteligt at vi skal beskæftige os med, men jeg er altså som konservativ interesseret i, at danske borgere, danske medarbejdere i nogle virksomheder kan få arbejde og tjene penge også på det her område, at danske virksomheder kan tjene penge på det her område.
Det må vel også være i grønlandsk interesse.
Det kan Enhedslisten så afvise, og det må Enhedslisten så gøre.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-04-25:
Jamen hr. Christian Langballe har fuldstændig ret.
Det er de rigtig alvorlige paragraffer, vi er inde at røre ved.
Det er bestemmelser, der er så alvorlige, at man endog vil kunne fratage folk deres statsborgerskab, hvis de senere bliver dømt for at have overtrådt de pågældende bestemmelser.
Nu kan man sige, at personen bliver hverken mere eller mindre farlig af, at personen får dansk statsborgerskab, for vi kan under ingen omstændigheder udvise den pågældende, for vi ved ikke, hvor vi kan udvise ham hen.
Det kunne være, at han ikke altid forblev statsløs, der er jo bl.a. tale om, at man vil give mulighed for at oprette en palæstinensisk stat, som vil kunne give statsborgerskab.
Så det kunne jo godt være, at det ikke var en permanent situation, men som landet ligger nu, gør det rent sikkerhedsmæssigt ikke nogen forskel.
Jeg kan sagtens forstå hr. Christian Langballes synspunkt, men vil dog sige: Det er rigtigt nok, at det er regeringen, der har fremsat lovforslaget.
Men vi er jo nødt til at være med, for ellers er vi jo medskyldige i den her gidselsituation, hvor man tager en hel masse danskere som gidsler, fordi der er en på listen, vi ikke bryder os om.
Så vi vil heller ikke være medskyldige i en sådan situation, selv om det er regeringen, der har skabt den.
Sara Olsvig (IA), 2013-04-25:
Jeg er bare lidt nysgerrig for at høre, nu hvor ordføreren udtrykte bekymring vedrørende eventuelle kinesiske investeringer i Grønland, om det skal forstås sådan, at ordføreren også er bekymret for kinesiske investeringer i dansk erhvervsliv.
Lars Barfoed (KF), 2013-04-25:
Det er jo utroligt, som man kan blive lagt ord i munden.
Jeg har ikke sagt, at jeg er bekymret for kinesiske investeringer.
Jeg har sagt, at jeg er bekymret for, hvis det kun er kinesiske interesser, som kom i spil, og jeg har sagt, at det må være i vores interesse, i dansk interesse, men også i grønlandsk interesse, at danske og for så vidt også grønlandske virksomheder kommer i spil i den her sammenhæng.
Det kan godt være, at det kræver en aktiv medvirken fra statens side for at facilitere, at det kommer til at ske.
Man kan så mene det modsatte.
Man kan have det modsatte synspunkt, at det da er noget, vi bare passivt skal se til, hvis det alene er en kinesisk ejet virksomhed, som kommer i spil og tjener penge på at udnytte råstoffer i den grønlandske undergrund.
Sara Olsvig (IA), 2013-04-25:
Mit andet spørgsmål er i forhold til, om ordføreren er enig i, at ordlyden i det forslag til vedtagelse, vi drøftede, og som blev fremsat den 21. februar, ikke er dækkende for det, som forslagsstillerne efterlyser.