runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2012-01-11:
Også her kunne man stilfærdigt spørge: Er det ikke et spørgsmål, som er blevet stillet før?
Men det skal ikke afholde spørgeren fra at spørge og få et svar i salen igen.
Det kunne måske have været nemmere for alle, hvis man bare havde læst de svar, der er blevet givet tidligere.
Så både de udefrakommende udfordringer og den selvskabte ubalance i dansk økonomi, som den forrige regering har overleveret til den nye, gør jo, at vi står med en fantastisk stor udfordring.
Derfor tror jeg, at det ville være sundere og i hvert fald mere konstruktivt for samfundet, at oppositionen sagde til regeringen: Ja, vi har nogle store udfordringer; skal vi ikke i fællesskab prøve at finde nogle konstruktive løsninger?
Det tror jeg ikke mindst ville tjene samfundsøkonomien, men jeg tror sådan set også, at det på sigt ville gavne dansk erhvervsliv, at der blev skabt nogle brede politiske løsninger, som kunne være med til at skabe nogle generelt bedre rammebetingelser og betyde, at vi fik skabt forbedringer på de områder, hvor vi har nogle særlige styrkepositioner, så vi også fik styrket vores eksport.
I den forbindelse skal jeg – også for at sige noget nyt – måske lige sige, at vi jo her i næste måned lancerer en ny erhvervsstrategi i forhold til BRIK-landene, som jo glædeligvis har nogle relativt store vækstrater, som også gør, at der må være grundlag for, at dansk erhvervsliv kan få glæde af eksporten til netop BRIK-landene.
Så det er også et element i den strategi, som den nye regering har lagt.
Mads Rørvig (V), 2012-01-11:
Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at danske arbejdspladser ikke rykker ud af landet, når regeringen har hævet skatter og afgifter, som gør det dyrere for virksomhederne at producere i Danmark?
Ministeren nævner, hvad man brugte energi på før valget.
Man kan jo frygte, at netop fordi den daværende opposition talte meget om vækst før valget, bliver det derfor ikke til noget – her, hvor vi kan fejre løftebruddenes 100 dage, siden regeringen trådte til.
Jeg vil gerne efterlyse lidt mere konkrete svar.
Jeg synes, det er fint, at ministeren fremlægger en strategi for, hvordan vi kan gøre det bedre,
og lad os lade være med at skændes om diagnosen, for den kan jeg høre vi er nogenlunde enige om.
Jeg er også glad for, at den nye regering ligesom er kommet frem til, hvad det er, vi har af problemer omkring produktivitet og konkurrenceforhold i forhold til udlandet.
Hvad er det så, der gemmer sig under de her overskrifter om, at vi skal være bedre, for det kan vi jo blive enige om?
Når vi kigger på, hvad regeringen leverer, svarer det jo ikke til det, der står i overskrifterne, og det, statsministeren sagde i sin nytårstale.
Hvis vi lige dykker et par trin mere ned, hvilke helt konkrete tiltag skal så gøre, at vi får flere mennesker beskæftiget i Danmark?
Ole Sohn (SF), 2012-01-11:
Jeg er glad for, at spørgeren understreger udfordringen med den manglende produktivitet.
Den faldt jo løbende under den forrige regering, eller stagnerede under den forrige regering i forhold til de lande, vi normalt sammenligner os med.
Der har spørgeren fat i noget rigtigt.
Det burde han måske have brugt lidt mere energi på før valget, sådan at vi ikke kom til at stå med de store udfordringer, som vi gør i dag.
Det har vel altid været sådan, når en regering foretager ændringer af love og regler, at det kan have positiv virkning for nogle, og at det kan have negativ virkning for andre.
Og sådan er det selvfølgelig også, når man laver afgifter.
Det, der er helt afgørende, er, at der er en bedre sammenhæng i den økonomiske politik, fordi det er forudsætningen for, at man langsigtet kan skabe nogle vilkår – også for danske virksomheder – som gør, at der er et sundt miljø at investere i, ikke alene set med danske investorers øjne, men også med udenlandske investorers øjne.
Det er derfor, at vi lægger meget vægt på, at der nu laves en erhvervsstrategi, som er med til at understøtte de styrkepositioner, vi har i Danmark – ikke med langsigtede strategier sådan på et teoretisk plan, men meget handlingsrettet, sådan at vi kan være med til relativt hurtigt at skabe et bedre fundament for at øge produktionen i Danmark og dermed også øge eksporten.
Mads Rørvig (V), 2012-01-11:
Jamen jeg er nødt til at være uenig med ministeren med hensyn til, hvornår erhvervslivet reagerer.
Altså, da regeringen – eller det, der på det tidspunkt var den kommende regering – steg ned fra tårnet med en politik i hånden, så er det jo klart, at erhvervslivet indrettede sig efter det.
Og der er mange virksomheder, der, også før finansåret trådte i kraft, indrettede sig på det.
Derfor omstiller de deres virksomhed og flytter produktionen ud af landet.
Så det er helt evident, at den proces er i gang.
Men jeg synes ikke, jeg fik noget konkret svar.
Men jeg kan ikke se sammenhængen mellem det og så det, at man vil hæve alle de her afgifter, som ministeren også selv nævnte.
Er det marmeladefabrikken oppe i Nordjylland, der kan ansætte flere, fordi der kommer en kæmpe sukkerafgift, så et glas marmelade bliver mange gange dyrere?
Er det det, der skaber vækst i Danmark?
Ole Sohn (SF), 2012-01-11:
Jeg nævner dette bare lige for at have historikken i orden: Jeg tror ikke, at man kan sige, at nogen af de arbejdspladser, som er forsvundet fra Danmark indtil dato, er forsvundet på grund af nogle afgifter, som først får virkning fremadrettet.
Det går jeg ud fra vi er enige om.
Så når virksomheder flytter arbejdspladser til udlandet, skyldes det jo den forrige regerings politik eller de internationale konjunkturer.
Sådan må det nødvendigvis være sådan rent historisk.
Det værste, man kan gøre for dansk erhvervsliv og for det danske samfund, er at have en politik, som ikke hænger sammen, en økonomisk politik, hvor der bliver brugt flere penge, end der kommer ind.
Og det er jo en af de udfordringer, som vi har overtaget fra den forrige regering, fordi man tilrettelagde en økonomisk politik, hvor man brugte penge, bl.a. til skattelettelser, som der ikke var dækning for, og hvor vi jo sagde, at vi er nødt til at få en bedre balance mellem indtægter og udgifter.
Og vi har så åbent sagt både før, under og efter valget, at det bl.a. vil indebære nogle afgiftsforhøjelser på nogle af de områder, som spørgeren nævnte.
Mads Rørvig (V), 2012-01-11:
Jeg vil da starte med at rose regeringen, for man er rigtig god til at sige alt det rigtige.
Det hørte vi også i nytårstalen.
Statsministeren sætter fokus på, at vi skal være bedre på en række punkter, sætter fokus på, at vi skal have en bedre konkurrenceevne, og at vi skal være bedre til at eksportere.
Det synes jeg er gode budskaber.
Men når vi kigger på, hvad der rent faktisk bliver leveret, bliver vi en anelse skuffet.
Jeg må spørge ministeren, hvad det er, regeringen har foretaget sig her de første 100 dage, der har bidraget til væksten.
Hvad angår finansloven, siger finansministeren: Det forringer beskæftigelsen med 4.000 personer.
Når vi spørger ude i erhvervslivet, synes de ikke, at en sukkerafgift hjælper på væksten, de synes ikke, en NOx-afgift hjælper på væksten, men det kan være, jeg har overset, at det er afgiften på te og kaffe, der så bidrager til væksten.
Hvis vi skal prøve at dissekere de her overskrifter, som regeringen kommer med, hvad er det så, planen helt konkret er, hvad er det for helt konkrete initiativer, som regeringen vil foretage sig, og hvad er det, der ligger?
For lige nu oplever alle danskere det modsatte: Arbejdspladserne drøner ud af landet på baggrund af bl.a. de afgiftsstigninger, der kommer.
Ole Sohn (SF), 2012-01-11:
Jeg anerkender spørgsmålet og kunne egentlig svare meget kort ved at henvise til de to besvarelser, jeg har givet til den forrige spørger, som spurgte om det samme bare lidt anderledes formuleret.
Men det skal ikke afholde mig fra at gentage svaret, for det er jo altid rart at få mulighed for at understrege regeringens politik.
I lyset af de enormt store udfordringer, der er, også for dansk økonomi på baggrund af den finansielle krise i en lang række europæiske lande og den store gældskrise i en lang række lande, specielt de sydeuropæiske lande, som påvirker dansk økonomi, er det helt afgørende for den nye regering, at vi går på to ben, både ved at vi laver en kickstart, som her og nu er med til at tage toppen af arbejdsløsheden, og ved at vi fokuserer på investeringerne i uddannelse og forskning, og at vi samtidig, som jeg også nævnte over for den forrige spørger, igangsætter en erhvervsstrategi, som meget målrettet skal komme med handlingsinitiativer, der kan være med til at forbedre rammevilkårene for virksomheder, og som også kan være med til understøtte nye markedsmuligheder, ikke kun i et samarbejde mellem private og offentlige virksomheder i Danmark, men ikke mindst også ved at give danske virksomheder nogle nye og forbedrede konkurrencevilkår på eksportmarkedet.
Til den sidste del om det 3-årige regelstop vil jeg sige, at vi skal være opmærksom på, at hvis man slavisk laver sådan et regelstop, er man nødt til at lave en lang række dispensationer, fordi Danmark jo er medlem af EU og der kan være en række EU-regler, som skal implementeres straks, og som man ikke bare kan udskyde.
Derfor er vi mere optaget af løbende at få lavet nogle administrative forenklinger, samtidig med at vi også drøfter med virksomhederne, hvordan det opleves.
For det helt afgørende er, at virksomhederne føler og oplever, at det bliver lettere at have med løsninger af de administrative opgaver, man skal udføre for det offentlige, at gøre.
Mads Rørvig (V), 2012-01-11:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvordan vil ministeren øge væksten i Danmark, samtidig med at regeringen indfører nye skatter og afgifter samt afskaffer det 3-årige regelstop for små og nystartede virksomheder?
Hvordan vil ministeren øge væksten i Danmark, samtidig med at regeringen indfører nye skatter og afgifter samt afskaffer det 3-årige regelstop for små og nystartede virksomheder?
Ja, man kan jo godt inddrage dem, og jeg tror også, at Folketinget havde besøg både af virksomheder, der bliver ramt af sukkerafgiften, virksomheder, der bliver ramt af NOx-afgiften, og virksomheder, der bliver ramt af ændringen af reglerne ved succession ved virksomhedsoverdragelse, så vi inddrager mange virksomheder også her i Folketingets arbejde, hvad ministeren også er klar over.
Og de havde da en entydig holdning til regeringens initiativer, med hensyn til om de gavner dansk erhvervsliv eller ej.
Ministeren siger, at han kommer uge efter uge, og det sætter vi selvfølgelig stor pris på, men det er jo ikke, fordi der ligesom sker så meget, eller at der bliver leveret så mange af de gavnlige effekter.
Ministeren nævner, at man vil lave en eksportstrategi og man vil have færre administrative regler.
Så vil jeg spørge ministeren helt konkret, når vi nu ikke kan få noget svar på, hvad der ligger af positive initiativer, fordi man blot kan nævne overskrifter: Hvad er det for nogle målsætninger, man har, dels for eksporten, dels for væksttallene i Danmark?
Hvad skal de initiativer, ministeren nævnte her for lidt siden, gøre ved de danske væksttal?
Jørn Dohrmann (DF), 2012-01-11:
Det er jo tydeligt for enhver, der følger med, at ministeren ikke ønsker at svare i dag på de her konkrete spørgsmål.
Men jeg synes nu alligevel, at ministeren skal have chancen for at fortælle, hvad der kunne være en mulig løsning, i stedet for at afvente arbejdet, for vi ved jo alle sammen godt, at det kan blive en syltekrukke, og at tiden bare går.
Vil ministeren da være indstillet på at finde en sum penge, så de folk, der har betalt den ekstra leje, kunne få de penge tilbage, hvis det viser sig, at ministeren kommer med en lovændring eller en bekendtgørelse, som gør, at lejeniveauet kan komme tilbage på, hvad det var?
Kan borgerne forvente at få pengene tilbage?
Ida Auken (S), 2012-01-11:
Før jeg udtaler mig om, hvad der er rimeligt, skal vi jo vide, hvad der foregår derude.
Det er derfor, at jeg afventer det udredningsarbejde, der er i gang, så vi faktisk kan finde ud af, hvad det er, der sker derude, hvordan man gør, hvordan man fastsætter de her priser, og når vi så ved det, kan jeg udtale mig om, hvad der er rimeligt, og hvad der ikke er rimeligt, og se på, om noget af det skal ændres
Jørn Dohrmann (DF), 2012-01-11:
Det glæder mig da, at ministeren er optaget af det her problem og har sat lidt gang i tingene, men jeg synes alligevel, at ministeren glider lidt af på at svare mere konkret på spørgsmålene over for de mennesker, der sidder og forventer at få et svar.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om hun synes, det er i orden, at man benytter en ejendomsmægler, som bruger sommerhusområdet som grundlag for at fastlægge priser for de her kolonihaver.
Man kan jo sige, at de ikke er sammenlignelige, for kolonihaverne kan ikke udstykkes, det er ikke egen matrikel, de kan ikke handles på samme måde.
Så mener ministeren, at det er den rigtige måde, det her bliver prisfastsat på?
Jeg ved jo, at ministeren har været optaget af det her spørgsmål før i tiden og dermed også har en baggrundsviden til at kunne vurdere denne sag.
Ida Auken (S), 2012-01-11:
Jeg vil gerne igen understrege, at jeg vil arbejde for at sikre, at kolonihaverne kan være tilgængelige for alle borgere og befolkningsgrupper.
Kolonihaver skal fortsat være grønne oaser i og ved vores byer, og derfor afventer jeg et igangsat udredningsarbejde for at se, hvad der er muligt.
Herudover vil jeg henvise til mit svar på det forrige spørgsmål, idet jeg ser de her to spørgsmål i tæt sammenhæng og egentlig også derfor mener, at svarene kan ses i tæt sammenhæng. Som jeg nævnte i mit tidligere svar, har kolonihaveloven ikke i dag regler om priser for udlejning af arealer til kolonihaveformål, heller ikke for kommunernes udleje af arealer.
Da jeg har igangsat et udredningsarbejde, vil jeg ikke her i dag udtale mig om kommunernes økonomi i forbindelse med udleje af kolonihavejord.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-01-11:
Hvordan vil ministeren sikre, at kommuner ikke blot benytter kommunale kolonihavegrunde som en ekstra indtægtskilde, men at kommunerne også tager hensyn til, at almindelige borgere som f.eks. folkepensionister skal have råd til at benytte kolonihaverne?
Ida Auken (S), 2012-01-11:
, så i stedet for at stå her og forholde mig til et konkret eksempel et sted og trampe rundt i prisprincipper bliver jeg nødt til at afvente resultatet af det arbejde, vi har sat i gang, for at finde ud af, hvad det er, der foregår derude, hvor stort problemet er, og om der er behov for lovændringer på det her område.
Det giver jo ikke nogen mening bare at stå og udtale sig om det her som minister, når man endnu ikke har fuldstændig klarhed over, hvordan det ser ud derude.
Så jeg afventer selvfølgelig det udredningsarbejde, der er i gang, og så kan vi bagefter begynde at diskutere, hvordan vi så får sikret en situation, hvor alle borgere har mulighed for at få en kolonihave, hvor alle borgere har mulighed for at kunne betale den pris, det koster at have en kolonihave i det her land.
Det vil sige, at det problem, der opstod for over 2 år siden, har vi altså i løbet af 3 måneder allerede taget meget alvorligt ved at prøve at finde ud af, hvad det betyder, at der er blevet givet sådan en besked, hvad det betyder ude i kommunerne, hvad de konkrete problemstillinger er.
Og det vil jeg jo altså sige er handling på det her område.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-01-11:
Vi kan sagtens blive enige om, at der skal gøres noget på det her område.
Jeg tror, vi alle sammen har presset på, for at der skulle ske noget.
Men det, jeg bare savner i den debat, er jo netop, når ministeren nu får mulighed for at svare på, om hun synes, det er rimeligt, at der er nogle steder er sket den her 600-procents-stigning, at få at vide fra ministeren, om hun er enig med Dansk Folkeparti.
Det tror jeg vi alle sammen gerne vil, men vil ministeren også være med til at få reduceret den her lejestigning på de 600 pct.?
Ida Auken (S), 2012-01-11:
Jamen det er jo lige præcis at vise handling, for vi har siddet her i omkring 3 måneder, 100 dage, og har allerede nu sat gang i at finde ud af, hvad det betyder, at der kom en afgørelse i 2009, der sagde, at kommunerne skulle fastsætte lejen til markedsleje.
Hvad betyder det?
Den tidligere regering med Dansk Folkeparti ved roret, var jeg lige ved at sige, kunne jo i de 2 år, der var gået, efter at problemerne begyndte at opstå, have sat gang i noget, så det der med at have travlt, når vi står her 3 måneder efter og allerede er i gang med arbejdet, klinger en lille smule hult.
Så skulle vi ikke i stedet for bare blive enige om, at både Dansk Folkeparti og SF er meget optaget af, og at regeringen er meget optaget af, at vi sikrer, at kolonihaverne er tilgængelige for alle borgere?
Uanset deres indkomstforhold, og uanset om de er blevet ældre borgere, så er det vigtigt, at de kolonihaver er tilgængelige, og at kommunerne har muligheder for at give borgerne lige præcis den fantastiske oplevelse, det er at kunne have en kolonihave.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-01-11:
Jo, men jeg synes jo, at ministeren i hvert fald i dag har muligheden for at vise noget handling, og jeg stillede nogle konkrete spørgsmål om, hvorvidt man syntes, det var rimeligt, at der var en 600-procents-stigning.
Det var noget, ministeren måske kunne svare på, hvis det var, at man ønskede at svare på det.
Det kan godt være, man ikke ønsker at svare på spørgsmålet, men jeg synes alligevel, ministeren skal have chancen en gang til
: Synes ministeren, det er rimeligt, at der nogle steder er sket en stigning i lejen på over 600 pct., i forhold til hvad folk gav før, inden der kom den udtalelse, at det ligesom skulle ligne markedsværdien, eller vil ministeren nu prøve at se på, om det kan rulles tilbage, så det kan komme tilbage til det gamle niveau?
Jeg tror bare, det er vigtigt for dem, der sidder og lytter til den her debat, at der ligesom er nogle klare holdninger til, om ministeren ønsker at fastholde den her store stigning, eller om man kan se frem til, at man også kan overkomme at betale lejen for sin kolonihave i fremtiden.
Ida Auken (S), 2012-01-11:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil bare sige, at nu har SF både før og efter valget været optaget af, at vi har kolonihaver i det her land, og at folk i alle aldersgrupper og i alle befolkningsgrupper har råd til at bo der.
Så det er klart, at når vi sætter et arbejde i gang for at finde ud af, hvad det er, der foregår derude, og hvad det er, der sker med prismekanismerne, så er det jo et arbejde, vi bliver nødt til at afvente resultatet af, før jeg står her og forholder mig til, hvad der sker i enkelte kommuner.
Vi bliver nødt til at have et billede af landet og se, hvordan det ser ud derude: Er det faktisk sådan, at der er nogle, der ikke længere har råd til at have en kolonihave, der ikke længere har mulighed for at have den?
Det er selvfølgelig ikke hensigtsmæssigt, fordi kolonihaverne lige præcis har det formål at sikre, at også svagere befolkningsgrupper har mulighed for at komme ud, få lidt jord under neglene, være i det grønne, også selv om man f.eks. bor i en by og ikke nødvendigvis har adgang til det grønne og til luft og lys og alt det, man kan få i en kolonihave.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-01-11:
Jeg synes jo, det er interessant, at ministeren nu også synes, at det her område skal kigges efter, for det har Dansk Folkeparti jo efterlyst i lang tid, nemlig at vi ligesom får kigget tingene igennem.
Og jeg vil gerne spørge ministeren, om det er rimeligt, at man nogle steder kan se en prisstigning på op til 600 pct.
Det har nogle kommuner sagt at de vil have over for den enkelte lejer, og der vil jeg bare spørge ministeren, om hun synes, det er rimeligt.
Man kan også sige om den måde, grundene vurderes på som kolonihaver, at der er nogle, der har været ude at sammenligne dem med sommerhusgrunde.
Synes ministeren, at det er den måde, man ligesom skal prøve at få lejen op på ude i kommunerne, eller hvordan har ministeren overvejet at man kunne holde priserne nede?
Det har vi gjort i Dansk Folkeparti, og jeg vil gerne høre, om ministeren også har gjort det.
Ida Auken (S), 2012-01-11:
Jeg vil gerne takke spørgeren for interessen for kolonihavetanken, en interesse, som jeg til fulde deler.
Det er meget vigtigt for mig, at vi bliver ved med at sikre, at kolonihaverne i det her land er tilgængelige for alle borgere og alle befolkningsgrupper.
Derfor har vi også sat gang i et udredningsarbejde, der skal se på, hvordan vi sikrer, at det bliver ved med at være muligt.
Det overordnede formål med kolonihaveloven fra 2001 er netop at fastholde flest mulige kolonihaveområder, som med loven blev såkaldte varige kolonihaveområder.
Kolonihaveloven indeholder hverken regler om priser for udlejning af arealer til kolonihaveformål eller regler om kommunernes udlejning af arealer.
Statsforvaltningen i hovedstaden har i en principiel udtalelse fra foråret 2009 anført, at markedsleje skal søges opnået for kommunal udlejning af arealer, og det har givet anledning til usikkerhed og vanskelige overvejelser i flere kommuner i forbindelse med fornyelse af lejeaftalerne.
I Miljøministeriet har vi ikke p.t. opdateret viden om prisprincipper og prisniveauer landet over, hverken for udlejning af kommunal eller for udlejning af statslig jord til kolonihaveformål, og det er derfor, jeg har bedt Naturstyrelsen om at gennemføre et udredningsarbejde, der kan kaste lys netop over prisforholdene.
Jeg forventer, at den her rapport ligger klar i foråret 2012, og på den baggrund vil jeg vurdere, om der eventuelt måtte være behov for at gennemføre tiltag, f.eks. lovændringer, med henblik på at sikre en hensigtsmæssig praksis på området kolonihaver.
For ikke at foregribe udredningsarbejdet vil jeg ikke her i dag udtale mig nærmere om prisprincipper for udlejning af arealer til kolonihaveformål.
Jørn Dohrmann (DF), 2012-01-11:
Hvilke overvejelser gør ministeren sig omkring en ændring af kravet om, at kolonihaver skal udlejes til markedspris?
Ole Sohn (SF), 2012-01-11:
Jeg synes sådan set, at jeg faktisk var meget, meget konkret, for jeg henviste til den forrige statsminister, som erkendte, at når man målte på Danmarks konkurrenceevne i forhold til de lande, vi normalt sammenligner os med, er det gået ned ad bakke igennem de sidste 10 år på en række af de væsentligste punkter.
Vores målsætning er at gå den modsatte vej: at bevæge os opad.
Det, Danmark har brug for, er at få genetableret et samarbejdende folkestyre, som kan løfte nogle af de udfordringer, vi står over for.
Så kan man godt diskutere, hvorvidt en konkret virksomhed eller branche synes, det er godt, at man hæver en afgift – det er der næppe nogen der gør.
På samme måde var det under den forrige regering, da man hævede fedtafgiften.
Der var der selvfølgelig også diskussion om det, og sådan skal det jo være.
Det, der er helt afgørende, er, hvordan vi samlet set får Danmark tilbage på vækstsporet, og der har vi brug for et samarbejdende folkestyre.
Mads Rørvig (V), 2012-01-11:
Nu nævnte ministeren før, at han brugte det samme talepapir, fordi det var det samme spørgsmål.
Så vil jeg da opfordre ministeren til at bruge mere energi på at få lavet nogle flere talepapirer, der så kunne svare på nogle af de konkrete spørgsmål, der var.
For jeg kan jo være enig i 90 pct. af det, ministeren siger: Vi skal være bedre, og vi skal have mere vækst.
Jeg kunne så ikke få svar på, hvad der gemmer sig under overskrifterne til, hvordan vi kommer derhen.
Den kamp har jeg opgivet, det må jeg give ministeren.
Den vandt han.
Jeg kunne ikke få nogen konkrete svar.
Man så spørger jeg ministeren: Hvad er målsætningerne så?
Hvad er det, dansk BNP skal forbedres med, hvad er det, dansk eksport skal forbedres med, før de her initiativer, som ministeren sætter i værk, så er en succes?
Nu kunne jeg ikke få svar på det med de konkrete initiativer, men hvad skal de her initiativer så helt konkret føre til?