runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2013-04-16:
Jeg vil egentlig gerne indlede med at stille hr. Bjarne Laustsen dette spørgsmål: Hvis Socialdemokratiet og regeringen allerede har lagt sig fast på, at det er den såkaldte model C, man mener er den rigtige organisering af forsvarets øverste ledelse, hvorfor har man så ikke skrevet det ind i lovforslaget?
Hvorfor har man valgt at fremsætte et lovforslag, der i samtlige høringssvar kritiseres sønder og sammen for, at det er én lang bemyndigelse til ministeren til at gøre, som det passer ministeren?
Vi skal helt tilbage til enevælden for at se noget lignende, nemlig at en minister bare kan skalte og valte med, hvor folk skal sidde henne.
Hvis man har valgt en model, hvorfor skriver man så ikke en model ind, der kan komme i høring, og som folk kan tage stilling til og komme med kritik af?
Hvorfor har man ikke gjort det?
Hvorfor har man valgt at lave en generel bemyndigelseslovgivning frem for at gøre, som det hidtil altid har været gjort, nemlig at fastholde, at i forsvarsloven skal det klart kunne ses i Folketinget, hvem der har ansvaret for hvad.
Undskyld mig, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, men det er jo fuldstændig sort snak, det, der kommer fra Folketingets talerstol.
Står hr. Bjarne Laustsen her og siger, at regeringen ikke ved, hvad den vil?
Hvorfor fremsætter man så et lovforslag?
Hvis man fremsætter et lovforslag, er det, fordi man vil ændre noget.
Og hvis man vil ændre noget, skal man ikke gå og putte med det og holde det hemmeligt.
Hvorfor fremsætter regeringen ikke et lovforslag, i hvilket man fortæller, hvad man vil?
Hvorfor flytter man hele ansvaret over på ministerens bord i Forsvarsministeriet med det resultat, at Folketinget ingen aktindsigt får i, hvad der foregår, hvis ministeren beslutter sig for, at det hele bare skal lægges under ministerens hat?
Hvad er forklaringen på, at Socialdemokratiet ikke her i Folketingssalen åbent fremsætter et forslag, som vi kan tage stilling til?
Jeg hører, at hr. Bjarne Laustsen har frækheden at spørge, hvorfor vi andre ikke kommer med et bud og byder op til dans.
Hvorfor kommer regeringen ikke med et forslag, som vi kan forholde os til, og som forsvarets organisationer kan forholde sig til?
Jeg vil bede hr. Bjarne Laustsen om at svare på det.
Bjarne Laustsen (S), 2013-04-16:
Vi er kommet med et forslag om, at der skal ske en modernisering af forsvarets øverste ledelse.
Det er naturligt, hvis det er sådan, at Det Konservative Folkeparti er lodret imod, at man så siger, at det her vil man gerne kigge på, det vil man gerne have ændringer i.
Vi har bare hørt, at man er imod, man er imod, og at man ikke vil diskutere noget som helst.
Det her er jo et godt, gammelt borgerligt forslag, det her.
Det er da mærkeligt, at når det er Socialdemokratiet, en socialdemokratisk ledet regering, der kommer med det, dur det overhovedet ikke til noget som helst.
Alle de indvendinger fra V og K, som jeg har set i offentligheden, synes jeg sagtens man kan gendrive .
Der skal ingenting til – det ved vi fra V og K's ordførere – så kræver man, at ministeren skal i samråd og stå til ansvar.
Til syvende og sidst er det jo ministerens ansvar, og det er sådan set det, ministeren tager på sig i dag ved at sørge for, at vi får en modernisering af forsvarets øverste ledelse.
Peter Juel Jensen (V), 2013-04-16:
Ordføreren nævnte flere gange både i ordførertalen og i svarene til mine politiske kollegaer, at der faktisk i bund og grund er tale om en modernisering.
Kunne ordføreren ikke fortælle mig, hvori moderniseringen består?
For hvis man reducerer muligheden for indsigt i beslutningsprocesserne, hvis man reducerer den demokratiske kontrol, som den lovgivende forsamling har, når man gennemfører den lov her, er det så en modernisering, eller er det tværtimod en tilbagevenden til en tid under enevælden?
Bjarne Laustsen (S), 2013-04-16:
Det er foreslået som en bemyndigelseslov til forsvarsministeren, således at han kan lave den løsning, der skal til, og som er bedst i forhold til det her.
Jeg er helt sikker på, at forsvarsministeren også lytter, hvis det er, man har nogle konkrete ønsker til en præcis måde, man gerne vil have det på.
Jeg er også helt sikker på, at den til enhver tid værende forsvarsminister gerne vil have det bredest mulige flertal.
Derfor dur det selvfølgelig ikke, at V og K bare stiller sig op og siger: Vi er imod og imod og imod.
Jeg synes, man skulle se at komme ind i kampen.
Det ville klæde Venstre, også når det er et forslag, man selv har født.
Troels Lund Poulsen (V), 2013-04-16:
Det blev man ikke meget klogere af, altså med hensyn til hvor det står i lovforslaget, men det er nok, fordi der ikke står noget i lovforslaget om, hvad det er for en model, der skal gennemføres.
Det må vi vende tilbage til, for det er hr. Bjarne Laustsen jo så heller ikke i stand til at besvare her i dag, som så meget andet.
Men anser hr. Bjarne Laustsen det som muligt, at man kan vedtage det her, selv om forligskredsen ikke er enige?
Bjarne Laustsen (S), 2013-04-16:
Ja, det betragter jeg som en helt almindelig ting, for det er jo sådan, at vi netop har indgået et nyt forsvarsforlig, hvori der ikke står noget omkring moderniseringen af forsvarets øverste ledelse.
Så selvfølgelig er forsvarsministeren i sin gode ret til at finde et flertal i Folketingssalen for at gennemføre de helt nødvendige beslutninger.
Troels Lund Poulsen (V), 2013-04-16:
Tak for det.
Hvor i det her lovforslag står der, hvordan man skal udmønte en sammenlægning af Forsvarsministeriet og Forsvarskommandoen?
Lene Espersen (KF), 2013-04-16:
Ja, det kan vi andre jo så bare vente på i spænding, for det kan man ikke se ud af lovforslaget, da det er en bemyndigelseslovgivning, der giver den til enhver tid siddende minister lov til at organisere sig, som ministeren ønsker, dog inden for grundlovens rammer, går jeg ud fra, for de gælder.
Mit andet spørgsmål til ministeren skal gå på noget, som vi faktisk slet ikke har diskuteret under debatten her i dag, og det er, om ministeren kan give en garanti for, at de ændringer, som ministeren måtte ønske at lave uden om forsvarsforligskredsen, ingen indflydelse får på det forsvarsforlig, der er indgået.
Nick Hækkerup (S), 2013-04-16:
Det har fru Lene Espersen jo fuldstændig ret i.
Til gengæld skal vi også erindre os, at grundloven også indeholder en § 3, som har opdelingen mellem den lovgivende, den udøvende og den dømmende kraft.
Og i virkeligheden er det, der sker her, at forsvarsloven bringes i overensstemmelse med den opdeling, vi kender fra de fleste andre ressortområder.
Lene Espersen (KF), 2013-04-16:
Under debatten har det flere gange været fremhævet, at det at ændre på forsvarets øverste ledelse er noget, man bare kan gøre med et flertal.
Så har man henvist til, hver gang i Danmark er draget i krig.
Jeg vil bare spørge forsvarsministeren, om forsvarsministeren er bekendt med grundloven og grundlovens § 19, stk. 2, hvor der klart står, hvornår vi kan drage i krig.
Det er en beslutning, kongen træffer, ja, nu er jeg ked af, at republikaneren Zenia Stampe ikke er her, jo, hun er derovre!
Det er kongen, der kan drage i krig, og det kræver samtykke fra Folketinget, så det er noget, der er grundlovsfæstet.
Jeg vil bare bede ministeren bekræfte, at det er grundlovsfæstet, hvad reglerne er omkring at drage i krig.
Det er ikke et argument for, at vi nu skal skrive forsvarsloven ind i grundloven, men det er blot for at få en bekræftelse på, at sådan hænger det sammen, for det er ikke rigtig fremgået af debatten her i dag.
Lene Espersen (KF), 2013-04-16:
Ja, jeg kan sige til hr. Peter Juel Jensen, at det, der er det store problem med lovforslaget, jo er, at ingen i befolkningen kan se, hvad det er for en model, den til enhver tid siddende forsvarsminister ønsker at vælge.
Men vi har hørt, at nogle af regeringspartiernes ordførere har været oppe at agitere for forskellige modeller for, hvordan de ønsker det gjort, og det er jo modeller, der svækker den militærfaglige rådgivning og dermed i meget høj grad er med til at reducere den demokratiske kontrol, som vi fra Folketingets side kan have med, hvad der foregår i Forsvarsministeriet.
Det er bestemt ikke godt.
Så jeg må sige, at jeg bare synes, at debatten i dag har vist, at bemyndigelser er noget, man skal være ekstremt varsom med.
Og på det her område er der ingen tvivl om at det vil tjene forsvaret og alle andre godt – uanset om vi bliver enige om, hvad det er for en model, vi synes der er bedst – at der her i Tinget bliver fremsat et lovforslag, hvori der står, hvordan ansvarsfordelingen er mellem forsvarschefen og forsvarsministeren, så Folketinget ved det.
Peter Juel Jensen (V), 2013-04-16:
Den mest indlysende grund til, at man mener, at der er en besparelse i det her, selv om det ikke fremgår af lovforslaget, må jo være, at man har en klar model for, hvordan den her bemyndigelseslov skal føres ud i praksis.
Er ordføreren stødt på i lovforslaget, hvad det er for en model, man tænker på at trække ned over forsvaret, og som hverken vinder gehør hos forsvarets personelorganisationer/fagforeninger eller hos Danmarks Journalistforbund?
Hvad er det for en model, som man vil prøve at trække ned over forsvaret?
Lene Espersen (KF), 2013-04-16:
Ifølge ministeren giver det ikke nogen besparelse.
Og det er jo så et af de andre ubesvarede spørgsmål, der har været under den her debat, at både Socialistisk Folkeparti og andre partier har talt for, at det her lovforslag giver mulighed for, at der er en masse mennesker, der kan fyres.
Men i lovforslaget står der sådan set, at det ikke har nogen økonomiske konsekvenser.
Så det er et stort mysterium, hvordan de to meget modsatrettede påstande kan hænge sammen.
Peter Juel Jensen (V), 2013-04-16:
Tak, og tak for en meget klar ordførertale.
Nu var den socialdemokratiske ordfører i sit spørgsmål til ordføreren meget optaget af, at der skulle komme en besparelse ud af det her.
Lene Espersen (KF), 2013-04-16:
Undskyld mig, står fru Zenia Stampe her og siger, at det er fuldstændig lige meget, at vi mørklægger, hvad Folketinget kan få at vide, for Folketingets flertal kan jo altid lave det om?
Det er da ikke en måde at diskutere på.
Det er da en legitim politisk interesse at have, altså at sige, at Folketinget skal kunne tage stilling til en konkret model.
Man kan sige, at et flertal jo kan gøre, som et flertal vil, men det er klart, at jeg mener, at det udgør et problem i forhold til vores forsvarsforlig, hvis disse ændringer på nogen som helst måde konflikter med noget som helst andet, vi har aftalt med hinanden.
Og det har vi jo fået bekræftet at det vil gøre.
Bjarne Laustsen (S), 2013-04-16:
Så lykkedes det den konservative ordfører ikke at fortælle noget om, hvad det er, De Konservative vil ud over at være imod.
Altså, jeg har forstået det sådan, at man godt vil være med til at slanke forsvarets top.
Nu har vi skåret ned i forhold til alle mulige andre; det er smede, det er HK'ere.
Det gælder civilt arbejde i det hele taget, og vi har færre værnepligtige, færre soldater.
Hvorfor er det så lige, at der ikke kommer et eneste ord i den konservative ordførers tale om, at der også skal ske en slankning og modernisering af forsvarets top?
Lene Espersen (KF), 2013-04-16:
Jamen det er der jo et enkelt svar på, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen.
Ministeren fortæller ikke noget som helst om, hvad ministeren har tænkt sig, og så er der ikke noget at forholde sig til – intet.
Det er bare en ren bemyndigelse til ministeren til at gøre, som det nu passer sig for ministeren.
Som fru Marie Krarup også svarede for snart flere timer siden, kan jeg sige, at vi sådan set har tilkendegivet, at vi gerne vil være med til at se på en effektivisering også af forsvarets øverste ledelse – det kan være i form af en samplacering, altså at man måske fysisk sidder det samme sted, men der er måske også andre steder, hvor man kan få en synergieffekt ud af at gøre tingene sammen, uden at det svækker den militærfaglige rådgivning.
Det har jeg faktisk også tilkendegivet over for ministeren at vi gerne vil være med til.
Men at give ministeren bemyndigelse til bare at sidde og lave noget selv – helt uden om Folketinget og uden Folketingets kontrol – er ikke noget, vi kan være med til.
Bjarne Laustsen (S), 2013-04-16:
Jamen jeg har kun hørt, at De Konservative ikke vil være med, og at man har skrevet læserbreve om, at man har nogle hensigter, og at man godt vil være med til at se på nogle besparelser.
Men hvad er det for nogle besparelser, man vil være med til at se på?
Kan vi få et bud på, hvad De Konservative vil?
Det er jo fint nok at kritisere, at kritisere ministeren, at kritisere regeringen til evig tid, men hvad er det, De Konservative vil?
Nu har man jo lejlighed til her ved førstebehandlingen af forsvarsloven at fortælle, hvad partiet vil.
Jeg synes, det er fint, hvad man har tænkt sig med hensyn til uddannelserne, og jeg vil gerne kvittere for, at vi finder på et eller andet dér.
Men når det drejer sig om en modernisering af forsvarets øverste ledelse, og at også forsvarets øverste ledelse skal slankes – også set i forhold til, hvad vi har gjort på andre områder – så mangler jeg simpelt hen et svar.
Men det er måske, fordi der intet er?
Lene Espersen (KF), 2013-04-16:
Jeg må sige til hr. Bjarne Laustsen, at det normalt er sådan, at hvis man ønsker at lave forandringer inden for et ministerområde, så kommer ministeren med et forslag og siger, at man gerne vil gøre sådan og sådan.
Så forholder vi os gerne til det.
Men det kan ikke være rigtigt, som det er hr. Bjarne Laustsens opfattelse, at det er oppositionen, der skal stå og fortælle, hvad de vil, og så skal ministeren få en bemyndigelse til at gøre, hvad ministeren selv synes, uden at der er nogen i Folketinget, der har kunnet tage stilling til nogen modeller.
Jeg synes, det bedste for den her debat, hvis ikke den fuldstændig skal køre af sporet, er, at ministeren går tilbage og laver et lovforslag, hvor vi kan forholde os til noget konkret.
Så kan hr. Bjarne Laustsen få svar på både det ene og det andet og det tredje og det fjerde.
Men jeg har jo ikke noget at forholde mig til, for dette lovforslag indeholder ingen modeller for, hvad Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti ønsker at gøre ved forsvarets øverste ledelse.
Det er hemmeligt, og derfor kan jeg ikke forholde mig til det.
Det er fuldstændig korrekt, og hvis fru Zenia Stampe havde været her under debatten og ikke var kommet ind midt i debatten, så ville fru Zenia Stampe også have hørt, at jeg i indledningen af min tale sagde, at det var Det Konservative Folkepartis opfattelse, at denne bemyndigelse skal trækkes tilbage, straks der er et politisk flertal for det, og at det skal erstattes af en forsvarslov, hvor man kan se, hvad der er forsvarschefens ansvar, så man kan udøve en demokratisk kontrol.
Jeg kan jo høre på Enhedslisten, at man tror, at det er nok, at man bare siger det fra talerstolen.
Zenia Stampe (RV), 2013-04-16:
Nu lever vi heldigvis i en moderne verden, hvor man godt kan følge debatten, selv om man skal fodre sin datter lige uden for den anden side af døren, så jeg hørte det såmænd godt.
Det blev også sagt tidligere i dag.
Derfor vil jeg bare spørge: Hvad er så problemet?
Der kan være et flertal, som ikke har tillid til den her måde, ministeren bruger bemyndigelsen på.
Hvis Enhedslisten finder ud af, at det var en dårlig idé, at de gav den bemyndigelse, så kan Enhedslisten på et hvilket som helst tidspunkt gå hen til fru Lene Espersen og spørge: Skal vi ikke lave en alliance og tage denne hjemmel tilbage igen?
Hvad er så problemet?
Nick Hækkerup (S), 2013-04-16:
Jamen der må man jo sige, at på det punkt er det rimelig klart, nemlig at regeringen er bundet af det politiske forlig, som vi har lavet for forsvaret for 2013-2017.
De ting, vi har aftalt deri, gælder fortfarende.
Organisering af ledelsen af forsvaret er ikke en del af det forlig.
Der var et ønske fra nogle partier om at gøre det til en del af forliget, vi var andre, der ikke ønskede det.
Det blev ikke en del af forliget, og derfor er det ikke en del af forliget.
Marie Krarup (DF), 2013-04-16:
Jeg vil bare gerne have helt på det rene, hvorfor den her debat ikke kan tages i forligskredsen, når der er partier, der har ønsket det.
Hvorfor er det, at de partier, der normalt deltager i debatten om indretning af forsvaret, ikke kan være med her?
For mig at se
skaber det stor usikkerhed for forsvaret på længere sigt, fordi vi risikerer, eller vi vil helt sikkert se, en ændring af den her lov ved et regeringsskifte, og sådan kan det jo så fortsætte.
Man kan komme bort fra den gode forligsskik, som har skabt stabilitet om det danske forsvar.
Hvis interesse er det at ændre på forsvarsloven på den her måde og lægge bemyndigelse over til en minister, som så kan undgå forligskredsen?
Hvis interesse er det?
Nick Hækkerup (S), 2013-04-16:
Det er, fordi det er den logiske følge af grundlovens § 3.
Det er i virkeligheden noget, der nærmer sig en normaltilstand med en lovgivende, udøvende og dømmende magt.
Peter Juel Jensen (V), 2013-04-16:
Jamen havde der ikke været mere ræson i, at regeringen havde tænkt færdig og så lagt den organisation, man gerne så forsvaret virke under, frem til debat i Folketinget, i stedet for at vi debatterer et lovforslag, som giver ministeren en bemyndigelse til at kunne sidde bag lukkede døre og nedrullede gardiner og finde på den organisation, som ministeren nu finder mest bekvem?
Det havde måske også kunnet være med til at imødekomme, at alle de høringssvar, som absolut ikke er positive, kunne have været mere venligt stemt over for ministeren, så man kunne have fået en åben og fordomsfri debat om denne organisationsændring, ministeren påtænker.
Jeg synes faktisk, det undrer mig, at når vi på alle andre områder taler om, at vi skal medinddrage for at sikre loyale medarbejdere – for at sikre medarbejdere, der er hundrede procent dedikerede – så ruller man helt hen over de personelorganisationer, som nu gerne ville have været med til at komme med gode indspark til den her debat.
Det undrer mig, at ministeren kører helt hen over forsvarets personel.
Nick Hækkerup (S), 2013-04-16:
Det er ærgerligt, at hr. Peter Juel Jensen stiller et spørgsmål og demonstrerer, at han ikke har læst lovforslaget, for noget af det, som er sket, i tiden mellem at høringssvarene er kommet, og det lovforslag, som ligger her nu, er blevet fremsat, er præcis, at der er sket en tilretning af forslaget, sådan at det med lovkraft er skrevet ind i forslaget, bl.a. at forsvarschefen er den øverste militærfaglige rådgiver, bl.a. at forsvarschefen har den operative ledelse, bl.a. at forsvarschefen er den øverste militære repræsentant, og at forsvarschefen skal have en værnsfælles stabsstøtte og en fast stedfortræder.
Det er alt sammen ting, som tager højde for noget af den kritik, som der har været rejst i høringssvarene.
Frank Aaen (EL), 2013-04-16:
Jeg synes ikke, det var et tilfredsstillende svar, som ministeren gav hr. Nikolaj Villumsen på et meget vigtigt spørgsmål før, nemlig om muligheden for offentligheden for at kunne få indsigt og aktindsigt i den rådgivning, der gives til ministeren.
Peter Juel Jensen (V), 2013-04-16:
Jeg kunne ikke høre svaret.
Frank Aaen (EL), 2013-04-16:
Jeg er helt indforstået med, at vi ikke afklarer sådan et spørgsmål her og nu i de allersidste minutter af debatten.
Jeg vil bare sige, at det er helt afgørende for Enhedslistens opbakning til det her lovforslag, at der ikke sker en begrænsning af retten til at få indsigt, altså muligheden for med offentlighedsloven i hånden og ud fra det, der i dag er gældende, som minimum at kunne få indsigt i, hvad der gives af rådgivning.
Det skal være en ret til indsigt, selvfølgelig, men vi tager det gerne i udvalget.
Det sagde hr. Nikolaj Villumsen også i selve diskussionen.
Nick Hækkerup (S), 2013-04-16:
Jeg noterede mig på linje med det, at der jo også var andre partier, der lagde vægt på præcis det her element, bl.a. Liberal Alliance, som også havde udtrykt en interesse i, at det her spørgsmål skulle forfølges videre.
Så den del af det glæder jeg mig til.
I det hele taget vil jeg sige, at det her jo ikke er stentavler, der er båret ned fra et helligt sted.
Det her er et bud på et lovforslag, som kan sikre et mere moderne og mere effektivt forsvar.
Og jeg tager meget gerne en snak i samråd og på bilaterale møder og giver skriftlige besvarelser af spørgsmål osv. om, hvordan det her lovforslag kan blive mere komplet, end det måtte være nu.
Troels Lund Poulsen (V), 2013-04-16:
Det er jo ikke muligt for os at gå ned i den sag.
Jo, ministeren har sagt, man kan komme over at læse sagen om papkassenotatet, men det betyder også, at der ikke er nogen mulighed for at stille nogen som helst politiske spørgsmål til den sag.
Det er sådan set en god måde at sikre, at der ikke bliver nogen politisk debat.
Nu får vi så lejlighed til at diskutere papkassesagen i morgen i et samråd.
Jeg er slet ikke enig i det, som hr. Nikolaj Villumsen ønsker at diskutere i dag, og som han også er citeret for, tror jeg, i dag i Jyllands-Posten, nemlig at der er en syg kultur i forsvarets top og dermed også i Forsvarskommandoen.
Det synspunkt er sådan set ikke noget, jeg overhovedet deler.
Jeg anerkender, at der har været sager – det er der jo sådan set generelt, ikke kun i forsvaret, men også andre steder – men jeg synes, det er afgørende at sige, at hvis man ønsker at lave et angreb decideret mod Forsvarskommandoen, så tager man fejl.
Der bliver også begået fejl andre steder end i Forsvarskommandoen; det bliver der også gjort i Forsvarsministeriet, det er jeg slet ikke et sekund i tvivl om.
Nick Hækkerup (S), 2013-04-16:
Men er det ikke mest hensigtsmæssigt, at vi først får defineret, hvad det er for nogle problemer, vi vil løse, og så derefter får formuleret os hen til det?
For jeg tror sådan set ikke, at vi er uenige i det substantielle, nemlig at der stadig væk skal være adgang til at se, hvad det er for nogle militærfaglige råd, forsvarschefen giver.
Så vil der jo, hvis man forestiller sig en integreret organisation, ske to bevægelser: En bevægelse vil være, at den integrerede Forsvarskommando/departementet vil tage nogle medarbejdere, men der vil jo også være nogle medarbejdere, som automatisk ryger til de andre myndigheder, altså Hærens Operative Kommando osv., hvor der jo så vil være mulighed for aktindsigt.
Så jeg mener bestemt, vi kan håndtere det i det videre forløb.
Jeg har – lad mig sige det klinkende klart – ingen interesse i, at man ikke skulle have indseende i, hvad det er, forsvaret kommer med af militære råd, ingen interesse i at prøve at skjule det.
Peter Juel Jensen (V), 2013-04-16:
Jeg undrer mig sådan lidt, for når jeg lytter til ministeren, er ministeren jo lidt klarere i mælet end ordførerne fra de regeringsbærende partier.
Hvorfor ruller man ikke den konkrete plan ud, så det var den, vi kunne have debatteret her i dag?
Nick Hækkerup (S), 2013-04-16:
Det er i Danmarks forsvars interesse, at ministeren har en mulighed for at indrette organisationen, sådan at den svarer bedst muligt til de udfordringer, som det danske forsvar står over for.
Marie Krarup (DF), 2013-04-16:
Så ministeren anerkender ikke, at forligsinstitutionen, der findes på masser af andre områder, skaber en kontinuitet og stabilitet på et fagområde?
Men det er så det.
Men lad mig så stille et andet spørgsmål: Hvilken model er det så, ministeren vil gennemføre, hvis bemyndigelsesloven stemmes igennem med Enhedslistens stemmer uden om forligskredsen?
Hvilken model fra analysen er det?