runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2016-05-13:
Jeg må indrømme, at jeg synes, det er lidt ærgerligt, at finansministeren ikke tager ordet, for der er jo en del af debatten her, som vi ikke har fået fuldstændigt afklaret, nemlig det faktum, at regeringen sådan set ikke har flertal for den politik, som regeringen gerne vil føre.
Der er et flertal for at skære i kommunernes økonomi, for at tage 2,4 mia. kr. fra kommunerne om året, men der er ikke noget flertal, der forholder sig til, hvad de penge så skal bruges til.
Vi har et forslag fra DF og regeringen om, at de skal gå til en eller anden form for omfordeling, som ikke er nærmere defineret.
Men derudover har det været en interessant debat i dag, og det er jo også en debat, som er foregået i lyset af de meget store demonstrationer, der var i går over hele landet.
Over 20.000 mennesker demonstrerede i 74 kommuner og sagde: Vi vil have mere og ikke mindre velfærd.
Og det er også en debat, som viser, at det er nødvendigt at fortsætte presset på regeringen og også fortsætte presset på kommunerne for at sikre, at vi får en aftale, der ikke er dårlig, i forbindelse med de forhandlinger om kommunernes økonomi, som foregår lige nu, og som handler om den økonomiske situation i kommunerne i 2017.
Det er nu, vi skal sætte presset ind, det er nu, vi skal presse regeringen, og det er også derfor, jeg er glad for, at en samlet opposition bestående af Enhedslisten, Alternativet, SF, Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre klart i det forslag til vedtagelse, der er fremsat, siger: Vi vil ikke have noget omprioriteringsbidrag; det skal skrottes helt; vi vil ikke have nedskæringer; vi vil ikke have forringelser.
Det er det, der står tilbage fra debatten i dag.
Og det, der i øvrigt også står tilbage, er, at i den tid, der kommer nu her, den næste måned, hvor forhandlingerne kører på, er det vigtigt at vi lægger det maksimale pres, for at vi kan få en aftale, der ikke er dårlig, og som vil betyde, at vi undgår milliardnedskæringer i kommunerne i 2017.
I Danmark har vi råd til velfærd.
Vi skal have mere og ikke mindre velfærd.
Vi kan finde pengene til velfærd, hvis bare vi tager dem der, hvor de er.
Vi ved, at danskere i skattely gemmer mellem 100 og 150 mia. kr. – det siger Nationalbanken.
Vi ved, at det vil kunne give 3-5 mia. kr. ekstra i statskassen, hvis vi beskattede de penge.
Vi så i går, at det fra regeringens side blev fremført, at man vil købe nye bombefly, som koster 1 mia. kr. stykket – bombefly, som det de næste 20-30 år vil koste mellem 80 og 100 mia. kr. at drifte og vedligeholde.
Der er råd til velfærd i det her land.
Det handler bare om, at vi skal tage pengene der, hvor de er; tage dem de fornuftige steder og bruge dem de fornuftige steder.
Så vi skal have mere og ikke mindre velfærd.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-05-13:
Først vil jeg lige kommentere det, ministeren sagde, nemlig at der ikke var anvist finansiering til det her.
Men det kan man så være uenig i.
Men det var netop vigtigt for os at fortælle, at der til hele den her store pakke, som det her er en lille del af, var fuld finansiering – endda overfinansiering.
Det, jeg gerne vil spørge om, er i forbindelse med iværksætterordningen for ledige, som jo rigtigt nok blev lukket i 1998.
Det her er netop en videreudvikling, hvor man har taget de gode erfaringer fra Norge, fra Sverige, fra Tyskland osv. og puttet dem ind i den her ordning, som netop handler om hele det forløb, og som bakker op om selve iværksætterydelsen.
Så er ministeren ikke enig i, at vi trods alt kunne lære af de erfaringer, ikke kun af dem, vi selv har fra tidligere, men også fra andre lande?
Josephine Fock (ALT), 2016-05-13:
Tak for det svar, fordi jeg opfatter det, som om det kun er i 2017, der er lavet den aftale om, at det skal ryge tilbage til kommunerne, men at der ikke er nogen sikkerhed for, at Dansk Folkeparti, om man så må sige, får sin vilje igennem over for regeringen, sådan som jeg opfatter det.
Men det vil man selvfølgelig arbejde på, som jeg hører det
René Christensen (DF), 2016-05-13:
Det er helt klart Dansk Folkepartis holdning.
Men jeg vil også gerne stå her og være helt ærlig og så sige, at den aftale, der er lavet med regeringen, kun gælder for 2017 – den gælder ikke for 2018 og 2019.
Men vi har selvfølgelig helt klart den holdning.
Derfor vil vi ikke lave et folketingsflertal her i Folketingssalen i dag, som vil låse regeringen fast på, at der er et folketingsflertal, som siger, at der skal være et omprioriteringsbidrag.
Det mandat vil vi gerne have stående frit.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-05-13:
Nu har hr. Rune Lund to gange nævnt, at der i går var 20.000 danskere fra hele landet til demonstration mod omprioriteringsbidraget.
Det skulle så være et argument for, tror jeg, at Rune Lund har ret i det, han siger fra talerstolen.
Jeg vil gerne høre, om hr. Rune Lund kan bekræfte, at der i Danmark er 5.620.000 indbyggere, og at der således var 5.600.000 danskere, som ikke var til demonstration mod omprioriteringsbidraget i går.
Rune Lund (EL), 2016-05-13:
Det er jo faktuelt rigtigt.
Men det, der er vigtigt ved demonstrationerne i går, er jo, at det lykkedes på en måde, som ikke er set i årevis, at samle mennesker på tværs af hele landet og at få mennesker til at arrangere demonstrationer i hver enkelt kommune og få 20.000 mennesker til at dukke op fra hele landet.
Det er en vigtig begivenhed, som for mig er et tegn på, at der er noget i grøde her, og at der er en bekymring over, at vi ser forringelser af velfærden, samtidig med at vi ser, at der bliver givet gaver til de rigeste, sådan som vi f.eks. så med den finanslov for 2016, som Liberal Alliance jo er en del af, hvor vi så gaver til erhvervslivet, og hvor vi så, at f.eks. luksusbiler blev gjort billigere.
Den alvorlige bekymring, tror jeg, fik mange mennesker til at gå på gaden, og jeg tror, at der er grøde i noget, som gør, at vi har noget at bygge videre på i forhold til at presse de borgerlige partier og regeringen til at føre en anden politik, men også i forhold til at vise, at der faktisk er et alternativ til den politik, som lige p.t. bliver ført herinde i Folketinget.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-05-13:
Jeg er helt med på, at der på venstrefløjen og i fagforeningskredse er en tradition for at mødes og holde taler om venstrefløjsting osv., og at det så er lykkedes at samle folk på venstrefløjen – en lille skare på 20.000 ud af over 5,6 millioner danskere – i går til sådan et arrangement.
Borgerlige gør ikke så meget det der.
Vi holder vores fester i anledning af sølvbryllup, konfirmationer, byfester osv., så vi gør ikke rigtig det der.
Men hvis vi havde gjort det, kunne vi nok have samlet betydelig flere end 20.000 personer, som synes, det er godt, at der er styr på den offentlige sektors økonomi, og at man gerne vil lette skatterne.
Rune Lund (EL), 2016-05-13:
Men det synes jeg da at Liberal Alliance skal tage et initiativ til.
Jeg synes da bare, at Liberal Alliance skal indkalde til en event, hvor man kan dukke op, hvis man mener, at der skal være mindre velfærd her i Danmark.
Vi er jo i Enhedslisten ikke særlig enige med Liberal Alliance om, hvordan det her samfund skal udvikle sig.
Vi ser gerne, at vi får mere og ikke mindre velfærd, og vi tager gerne pengene lige præcis der, hvor Liberal Alliance allermindst vil tage dem fra, nemlig de rigeste, men også fra de mennesker, som ikke bidrager nok til fællesskabet, f.eks. dem, der gemmer penge i skattely.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-13:
Jo, det er det minsandten, og jeg håber ikke, at der i det lille ord lå en eller anden form for misbilligelse af, at jeg stiller spørgsmål.
Jeg vil gerne høre, om ordføreren kan bekræfte, at der aldeles ikke er nogen tradition for, at mennesker samles den samme dag på rådhuspladser landet over – i dette tilfælde 74 rådhuspladser – altså at der aldeles ikke er nogen tradition for det.
Det er nemlig aldrig set før.
Det vil jeg bare lige høre om ordføreren kan bekræfte.
Og så vil jeg høre, om ordføreren kan bekræfte, at der for nylig har været meningsmålinger, som viste, at et flertal af befolkningen synes, at det er en dårlig idé med flere skattelettelser – man vil hellere prioritere pengene på velfærd.
Og vi kan lige tage endnu en måling med, som viste, at et klart flertal synes, at det er en rigtig dårlig idé at bruge alle disse mange milliarder på kampfly.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-05-13:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge hr. Magnus Heunicke, om han kan huske noget tidspunkt, hvor borgmestre har sagt: Vi har penge nok, send ikke flere penge til os.
Eller kan hr. Magnus Heunicke huske, at Dennis Kristensen eller andre har sagt: Der er masser af penge i den offentlige sektor, vi har ikke brug for flere penge?
Det er jo aldrig nogen sinde forekommet.
Selv op gennem 00'erne, da man øgede de offentlige udgifter og fik omkring 70.000 nye offentligt ansatte, sagde borgmestre stadig væk, at velfærden var under pres, og Dennis Kristensen sagde også, at velfærden var under pres.
Altså, det, at der er nogle borgmestre, der beklager sig over, at man skal effektivisere, er jo ikke nyt – det gør borgmestre altid.
Så det er jo ikke noget argument i den her diskussion, i forhold til om der skal foretages politiske prioriteringer.
Magnus Heunicke (S), 2016-05-13:
Jo, men det her handler jo om et omprioriteringsbidrag, og det er altså penge, der skal leveres fra kommunerne til statens konto i budgetloven.
Det kan man jo altså ikke gøre, uanset hvor meget man effektiviserer.
Man kan kun gøre det, hvis man afskediger, hvis man fyrer, og derfor er det her en ny situation, i forhold til hvad vi havde tidligere.
Det kan jo ikke lade sig gøre at effektivisere, uanset hvor meget digitalisering man indfører, uanset hvor meget man arbejder klogere og mere effektivt – og jeg er for det hele.
Det er jeg stor tilhænger af, og det er helt nødvendigt at fortsætte det.
Men når man kræver minusvækst, og at der skal afleveres penge, er det sådan, at de penge jo kun kommer, hvis man afskediger.
Og det er der, vi har situationen, som er ny i forhold til f.eks. 00'erne, som spørgeren nævner.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-05-13:
Det er ikke en ny situation, i forhold til hvordan det var under den socialdemokratiske regering, hvor man reducerede den offentlige beskæftigelse med 10.000.
Det gjorde man vel, fordi man mente, det også var nødvendigt at se på de offentlige udgifter dengang.
Der blev fyret 10.000 offentligt ansatte, da hr. Magnus Heunicke var minister i den socialdemokratiske regering.
Det stod hr. Magnus Heunicke på mål for.
Nu er der så en ny situation, hvor der fortsat er et fokus på, at en af verdens største offentlige sektorer skal drives for færre penge, sådan at de penge, den drives mindre for, kan bruges på andre vigtige ting i et samfund, der f.eks. har meget, meget lav økonomisk vækst.
Det er en helt rigtig prioritering, og det er en ansvarlig prioritering, og jeg forstår ærlig talt ikke, at Socialdemokratiet ikke kan se det.
Jeg tror faktisk godt, at Socialdemokratiet kan se det, men de er mere optaget af at kritisere regeringen, i håb om at det muligvis kan hjælpe dem tilbage i Statsministeriet.
Det håber jeg ikke lykkes.
Magnus Heunicke (S), 2016-05-13:
Næh, vi er optaget af at stå vagt om vores velfærdssamfund; vi er optaget af ældreplejen, vi er optaget af børnepasning, vi er optaget af kvalitet i folkeskolen – af de kæmpestore opgaver, som kommunerne varetager.
Vi er optaget af, at de varetages godt og effektivt, men også så det giver tryghed og sikkerhed.
Med hensyn til den kommunale økonomi under SR-regeringen i de 4 år vil jeg sige, at hvis man slår op i regnskabstallene – de seneste, vi har, er fra 2014; vi venter stadig væk på 2015-tallene – kan man se, at fra 2011 til 2014 steg kommunernes udgifter med 1,5 mia. kr. Og det er jo simpelt hen det, der står på bundlinjen.
René Christensen (DF), 2016-05-13:
Tak for det, og tak til ordføreren for en meget sådan indlevende ordførertale om, hvor slemt det kommer til at blive, hvis man kigger på 1 pct. af den samlede økonomi, men det er fair nok, og vi havde før også en debat om det her omprioriteringsbidrag.
For man kan jo godt blive sådan lidt forvirret, når man hører, hvad det handler om.
Så kan ordføreren bekræfte, at det ønsker man ikke?
Magnus Heunicke (S), 2016-05-13:
Tusind tak for spørgsmålet fra Dansk Folkeparti.
Hvis jeg nu prøver at svare helt klart på det her spørgsmål, kan vi måske komme videre, efter at Dansk Folkeparti har prøvet at spinne den her debat om, at der skulle være usikkerhed om det.
Det overgår næsten min fantasi, at man efter min ordførertale skulle stille det spørgsmål, men det er blevet stillet, og nu kommer svaret: Vi Socialdemokrater er imod omprioriteringsbidraget.
Derfor stillede vi et ændringsforslag om, at det helt blev annulleret i budgetloven.
Det kunne vi desværre ikke få opbakning til fra Dansk Folkeparti, så det blev ikke vedtaget.
Derfor har vi debatten i dag, og derfor er vi jo medforslagsstillere til det forslag til vedtagelse, som opfordrer regeringen til at komme af med det i forbindelse med kommuneforhandlingerne.
René Christensen (DF), 2016-05-13:
[Lydudfald]
... et beslutningsforslag, der skulle cementere omprioriteringsbidraget frem til 2019, og nu står jeg her med en JP-artikel fra den 10. marts, hvor man skriver: »Socialdemokratiets aktuelle anstrengelser for at få afmonteret omprioriteringsbidraget står i kontrast til det forhold, at partitoppen er åben for at beholde den kommunale grønthøster, når flertallet måtte skifte ...«
Så bliver partiets finansordfører spurgt: Mener I så, at det bør afskaffes?
»Det ville være afskaffet, hvis vi sad i regering nu.
Men hvordan den økonomiske ramme for Danmark ser ud engang i fremtiden, når vi måtte få den chance at overtage regeringsmagten, det er jo svært at forholde sig til i dag.
Derfor kan jeg ikke give nogen garantier for, hvad der kommer til at ske i fremtiden.«
Det siger hr. Benny Engelbrecht.
Jeg vil sige, at den der garanti jo er noget hul, når finansordføreren går ud og siger, at det da godt kunne være, at man i fremtiden vil bruge det redskab.
Magnus Heunicke (S), 2016-05-13:
Den drøftelse er lidt svær at tage hul på nu, det har jeg forståelse for, for man ved ikke, hvor mange penge der vil være på det bord, hvor mange penge det vil lykkes KL at få reddet fra at blive taget fra deres budgetter.
Vi havde jo samme øvelse sidste gang med det, der blev kaldt en værdighedsmilliard, og der må man bare sige, at Rudersdal, Hørsholm, Gentofte, Lyngby-Taarbæk og Allerød – de fem kommuner med det højeste beskatningsgrundlag, de fem rigeste kommuner – fik en nettogevinst ud af omprioriteringsbidraget.
Er det det, man går efter igen hos De Konservative?
Brian Mikkelsen (KF), 2016-05-13:
Det drejer sig hverken om 40 bestemte kommuner eller 10 bestemte kommuner.
Vi har nogle objektive kriterier for det, og vi synes, det er rimeligt, at staten er med til at finansiere børnehaver, folkeskoler og ældre.
Så vil vi også samtidig stille nogle krav til kommunerne om, at de driver deres kommune mere effektivt, så skatteborgerne får bedre velfærd for færre penge.
Det er de kriterier, vi stiller, og så stirrer vi os ikke blind på, hvilke kommuner der får noget ud af det.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-13:
Vi har så fået konstateret, at hvis der findes en aftale om, hvordan det omprioriteringsbidrag skal bruges, så er det en aftale mellem Dansk Folkeparti og finansministeren, som De Konservative så i givet fald ikke kender noget til.
Ellers må ordføreren jo bringe mig ud af vildfarelsen.
Det, jeg vil spørge om, er: Skal der laves om på de kriterier, der i dag bruges, når man udligner mellem kommunerne?
Brian Mikkelsen (KF), 2016-05-13:
Der er ligesom lagt op til, at man skal kigge på udligningen næste år.
Vi synes ikke, der er brug for mere udligning, vi synes, at der er brug for, at kommunerne bliver drevet mere effektivt, at der er mere fokus på borgernes interesse, og at der er mere fokus på kernevelfærden i kommunerne.
Finn Sørensen (EL), 2016-05-13:
Vi får nu slået fast, at De Konservative slet ikke mener, der skal ændres i udligningen.
Det er jo meget godt lige at have det stående, i betragtning af at Dansk Folkeparti vil bruge omprioriteringsbidraget.
Men grunden til, at jeg spurgte, var, at ordføreren selv kom ind på, at det skulle være objektive kriterier, og så spurgte jeg bare, om der skal laves om på de kriterier, der gælder for udligningen mellem kommunerne i dag, eller om der ikke skal laves om.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-05-13:
Det er jo en diskussion, man må tage i forbindelse med den store øvelse, som en udligningsreform er.
Vi har den grundlæggende holdning, at der ikke er brug for mere udligning i Danmark, snarere tværtimod.
Så har vi den grundlæggende holdning, at der skal være mere fokus på kernevelfærden.
Vi synes ikke, at der er nok fokus på den.
Der er alt for meget fokus på geografi og bestemte kommuner.
Det er ældre, og det er børn.
Det er dem, vi gerne vil hjælpe i et velfærdssamfund.
Og så må man have fokus på, hvordan man kan få skabt et system, hvor kommunerne bliver tvunget til at drive deres kommune så effektivt som muligt til gavn for borgerne.
René Christensen (DF), 2016-05-13:
Tak, og jeg vil også gerne takke ordføreren for at sige, at selvfølgelig skal pengene bruges dér, hvor de bruges bedst.
Det synes jeg ordføreren har redegjort rigtig godt for, og det var også det, der lå i det forslag til vedtagelse, der blev vedtaget her i Folketingssalen.
Men jeg vil egentlig gerne spørge ordføreren om noget andet.
Jeg kunne forstå på hr. Magnus Heunicke, at det er meget, meget vigtigt for Socialdemokratiet, hvad pengene så skal bruges til, og der ligger jo ikke en aftale om det.
Kan ordføreren så ikke bekræfte, at i det beslutningsforslag, som vi reelt diskuterer i dag, står der ikke en linje om, hvad pengene skal bruges til?
Det eneste, Socialdemokratiet har fremsat et beslutningsforslag om, er, at der skal være et omprioriteringsbidrag, at det skal være der frem til 2019, og at pengeneskal gå tilbage til kommunerne.
Der står ikke en linje om, hvad pengene skal bruges til – altså om det, som hr. Magnus Heunicke mener er det allerallervigtigste.
Kan ordføreren ikke bekræfte det?
Tak for det.
Hr. Benny Engelbrecht ved jo udmærket godt, at en finanslov gælder 1 år ad gangen.
Så er det også rigtigt, at man lægger udgiftslofterne 4 år frem i forhold til den.
Men det er jo også til forhandling i forbindelse med en finanslov.
Det bør den i hvert fald ikke gøre.
Så hvis man stemte ja, hvis det lykkedes for Socialdemokratiet at få det her igennem, ville det være sådan, at man ikke ville kunne flytte på omprioriteringsbidraget.
Der ville ikke være plads til, at man kunne lave en forhandling om det, for så ville der være et folketingsflertal, som en finansminister formodentlig ikke vil sidde overhørig, som ville sige, at omprioriteringsbidraget skal bestå frem til 2019.
Det er det reelle, og det er ikke noget folketingsfnidderfnadder, for det er jo sådan, det er.
Det kan godt være, at Socialdemokratiet har fundet ud af, at det måske var en fejl, at vi vedtog det her forslag, og det er sådan set fair nok.
Men kan ordføreren ikke bekræfte, at hvis man stemmer det her forslag igennem, som det ligger i dag, så er der et folketingsflertal, som ministeren selvfølgelig skal følge, frem mod 2019.
Benny Engelbrecht (S), 2016-05-13:
Men hr. René Christensen har jo selv stemt for budgetlove, der sikrer, at der er et omprioriteringsbidrag frem til 2019.
Det er hr. René Christensen, som har støbt i beton, at der er et omprioriteringsbidrag.
Så det må vi selvfølgelig tage til efterretning.
Socialdemokraterne tager til efterretning, at der er ét mandat – ét mandat – der på grund af Dansk Folkeparti sikrer, at der er et omprioriteringsbidrag.
Det kan vi jo ikke ændre på, uden at Dansk Folkeparti er med på det.
Hvis Dansk Folkeparti ønsker at afskaffe omprioriteringsbidraget, siger vi: meget, meget gerne.
Og jeg har allerede en gang tilbudt, at man kan stemme for det ændringsforslag, som vi stiller, om helt at afskaffe det.
Dansk Folkeparti har alle muligheder – alle muligheder er åbne.
René Christensen (DF), 2016-05-13:
Det er der, det går galt for Socialdemokratiet, for man kan ikke have begge holdninger.
Det er sådan set fair nok, at man er imod omprioriteringsbidraget.
Det er vi for.
Det er Socialdemokratiet imod, men hvorfor i alverden kommer man så med et beslutningsforslag, som siger, at man nu vil have et folketingsflertal, som en regering jo selvfølgelig ikke kan sidde overhørig, bag det.
Det vil sige, at der ikke bliver et mandat til, at de partier, der sidder og forhandler finanslov med finansministeren på et tidspunkt, kan sidde og diskutere, hvordan udgiftslofterne skal se ud for kommunerne, for der vil jo ligge en folketingsbeslutning, et flertal i Folketinget har besluttet det med det her beslutningsforslag.
Det håber jeg virkelig at seerne og de tilhørere, der er her, også kan se ud af det her: Det her er et forslag, som cementerer, at der er det her princip, og det fratager dem mandatet i finanslovsforhandlingerne.
Benny Engelbrecht (S), 2016-05-13:
Det er meget enkelt, må jeg sige til hr. René Christensen.
Når Dansk Folkeparti går ind for et omprioriteringsbidrag og ikke vil sikre, at pengene går tilbage, som man ellers har sagt og skrevet igen og igen, så er der kun et ord for det, og det er: hykleri.
Rune Lund (EL), 2016-05-13:
I går, den 12. maj, demonstrerede 20.000 mennesker i hele landet, i 74 kommuner, for mere velfærd og imod regeringens planlagte milliardnedskæringer.
Og i dag, dagen efter, afholder Folketinget så en forespørgselsdebat om kommunernes økonomi i 2017, som skal følge op på det krav, der lød fra hele landet i går, om, at vi vil have mere og ikke mindre velfærd.
I forbindelse med demonstrationerne i går konkluderede Jan Hoby, som er talsmand for Velfærdsalliance-DK, at det historisk set var en kæmpe succes med de mange demonstrationer og de mange deltagere.
Derudover sagde han: Jeg kan ikke huske, hvornår der sidst har været så stor folkelig modstand og så mod et så teknisk begreb som omprioriteringsbidrag.
Det tyder på, at danskerne for alvor er blevet bekymrede for det velfærdssamfund, som det har taget 150 år at bygge op.
Det er jo det, der er bagtæppet for dagens debat.
Kombinationen af udenomsparlamentarisk pres og parlamentarisk arbejde er det, der skal til for at skrotte omprioriteringsbidraget; det, der skal til for at skrotte milliardnedskæringer på velfærden; det, der skal til for at skrotte forringelser.
Kommunernes Landsforening og regeringen er her i starten af maj begyndt forhandlingerne om en økonomiaftale for 2017.
Formålet med den her debat er at kaste lys på de forhandlinger, men det er også at fortsætte presset på regeringen, så der ikke bliver indgået en dårlig økonomiaftale mellem regeringen og Kommunernes Landsforening.
Magnus Heunicke (S), 2016-05-13:
Det er Dansk Folkeparti, som har valgt at lægge stemmer til omprioriteringsbidraget, og det er Dansk Folkeparti, som har valgt at bruge sine stemmer på minusvækst.
Vi har lige hørt i debatten før, at der kun var ét parti, nemlig Liberal Alliance, der gik til valg på at få minusvækst i den offentlige sektor, og derfor må Dansk Folkeparti jo svare for det.
Vi har stillet forslag imod, vi har stillet ændringsforslag imod, og vi har en debat i dag, hvor vi er imod.
Spørgsmålet er jo: Hvad er Dansk Folkeparti?
Eva Kjer Hansen (V), 2016-05-13:
Jeg skal bare spørge den socialdemokratiske ordfører, om han kan bekræfte, at man under den tidligere socialdemokratisk ledede regering beskar kommunernes servicerammer fra 2012 til 2015, helt konkret med 3 mia. kr.
René Christensen (DF), 2016-05-13:
Nu har vi jo sådan set et ret godt samarbejde i blå blok, så det skal man ikke bekymre sig om, det skal vi nok finde ud af.
Nej, det, der bliver interessant, bliver aftalen med regeringen og KL.
Hvis den løber helt ud i sandet, kunne man jo også forestille sig, at man så siger: Det kan ikke lade sig gøre at lave aftalen der, og så bliver man nødt til at overflytte hele beløbet til finansloven.
Det tror jeg sådan set ikke er i kommunernes interesse.
Jeg tror, det er meget vigtigt, at kommunerne går ind i det her med den, hvad skal man sige, intention om, at man med 1 pct. af økonomien i solidaritet ønsker at få et mere lige Danmark.
Jeg håber virkelig, at KL får det mandat med til de forhandlinger, de skal have med regeringen, ellers er der jo også andre muligheder at fordele midlerne på.