runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-11-28:
Lad mig minde ordføreren for Det Radikale Venstre, fru Zenia Stampe, om, at Enhedslisten har stemt for at transportere våben og humanitær hjælp til den kurdiske regionalregering i Nordirak.
Vi har så ikke stemt for at hjælpe den sekteriske irakiske regering i Bagdad med at bombe, og det er der gode grunde til.
Det var også en diskussion i sidste uge, fordi man kunne se, at den regering jo har gjort sig skyldig i grove krigsforbrydelser, som jeg tror vil styrke IS.
Så den farce, som den radikale ordfører er bange for Enhedslisten gør sig skyldig i, synes jeg ikke finder sted.
Til gengæld kunne jeg godt tænke mig at høre fra den radikale ordfører: Hvordan går det i den rigtige retning?
Vi har altså en situation, hvor grænserne ind til de kurdiske områder og grænserne ind til Kobani stadig er lukkede, så sårede ikke kan komme ud og blive behandlet.
Vi har en situation, hvor vi kan se, at siden man fra regeringens side besluttede at lægge det pres, der trods alt er besluttet at lægge, så fortsætter tyrkiske soldater med at stå og sludre og hyggesnakke med IS-krigere inde på den tyrkiske side af grænsen.
Altså, er det at gå i den rigtige retning, og hvad skal der til, før vi skal gå i en anden retning og begynde at lægge et øget pres?
Søren Espersen (DF), 2014-11-28:
Jeg ved ikke, om jeg er et blødt lam.
Men jeg synes jo, at man må sige, at udenrigsministeren – det har jeg også sagt til ham – har håndteret den her sag forkert.
Jeg havde gerne set en hjemkaldelse af den danske ambassadør i Ankara til det, der hedder en konsultation.
Det havde været et meget, meget stærkt diplomatisk skridt at tage.
I NATO-samarbejdet synes jeg at problemet er sværere.
Men hvad angår EU, tror jeg, at EU bør se det her som en lektion i, hvad det betyder at have Tyrkiet som medlem.
Det er sådan set en meget god lektion i, hvad det er for et land, Tyrkiet er ved at udvikle sig til.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-11-28:
Altså, det er jo nærmest tragisk at høre.
Helt ærligt, hr. Søren Espersen: Det er da et lilleputtraume.
Det er da udtryk for et lilleputtraume, at vi kan have en tyrkisk regering, som holder Danmark for nar, og et Dansk Folkeparti, der falder ned som bløde lam og stemmer imod at øge presset på den tyrkiske regering.
Søren Espersen (DF), 2014-11-28:
Tyrkiet har i årtier været en værdsat alliancepartner i NATO.
Det er det, jeg henholder mig til.
Jeg tror, det har været umådelig vigtigt for NATO stort set lige fra starten netop at have Tyrkiet som medlem.
I forhold til Sovjetunionen havde Tyrkiet på det tidspunkt en fantastisk geografisk position, så det har været umådelig væsentligt, at vi har haft Tyrkiet med.
Tyrkiets mæglende rolle i Mellemøsten, som de desværre er ved at opgive, var også meget, meget væsentlig igennem mange år.
Så det er det, jeg mener med, at det er en værdsat alliancepartner.
Derfor kan vi ikke bare blæse på dem og så lade, som om de nu ikke længere eksisterer.
Jeg ved ikke, hvad hr. Nikolaj Villumsen havde forestillet sig.
Vi skal protestere, og det har vi også gjort.
Jeg synes så måske, at det skulle have været gjort på en helt anderledes måde end det, der er sket, men nu er det sådan.
Fuglen er faktisk fløjet, og nok så meget opstandelse i den anledning vil ikke gøre, at vi får manden tilbage til Danmark igen.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-11-28:
Tak for det.
Det er faktisk lidt svært at tro sine egne ører.
Altså, vi har en situation, hvor hr. Søren Espersen på vegne af Dansk Folkeparti står og siger, at den islamistiske tyrkiske præsident og hans regering er en værdsat alliancepartner – en værdsat alliancepartner – på et tidspunkt, hvor den tyrkiske regering holder Danmark for nar.
Helt ærligt: Er det ikke hr. Søren Espersen og Dansk Folkeparti, der lider af et lilleputtraume, når man afviser det simple forslag fra Enhedslisten om, at presset skal øges på den tyrkiske regering?
John Dyrby Paulsen (S), 2014-11-28:
Det ville være naivt, hvis man ikke blev ved med at have det pres.
Man kan diskutere, hvad et øget pres så er.
Det, som Enhedslisten har foreslået, er ikke et øget pres.
Det, der virkelig virker i den her sammenhæng, er at blive ved med at have det pres mod Tyrkiet og blive ved med at sige til Tyrkiet, at det her ikke er acceptabelt, blive ved med at sige til Tyrkiet, at vi gerne vil have, at de også bidrager aktivt i den her kamp, bl.a. i det nordlige Syrien, men også i andre dele af Syrien, og specielt i kampen mod IS.
Jeg tror, at hvis der er noget, der er naivt i den her sammenhæng, så er det at tro, at Enhedslistens forslag skulle flytte noget som helst i Tyrkiet.
Det vil det ikke gøre – intet som helst.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-11-28:
Vi har en situation, hvor det pres, man har besluttet at lægge, ikke har hjulpet.
Vi har at gøre med en regering, som slår sin egen befolkning ihjel, når de kræver, at den stopper samarbejdet med IS.
Og vi kan se, at det pres, vi har lagt fra dansk side, ikke virker.
Ærlig talt, er det så ikke naivt ikke at øge presset?
John Dyrby Paulsen (S), 2014-11-28:
Altså, der lægges et vedvarende, konstant pres på Tyrkiet for at få dem til at være med til at opklare den her sag.
Det gælder sådan set både i relation til den person, der var fængslet i Tyrkiet, og som vi gerne vil have udleveret, og såmænd også i forhold til situationen i Kobani og andre dele af det nordlige Syrien, hvor der kæmpes mod ISIL.
Så det er jo ikke et spørgsmål om, at den danske regering har sagt: Nu gør vi ikke det mere.
Der er et vedvarende, konstant pres mod den tyrkiske regering for at få dem til at medvirke, og jeg kan ikke se, at nogen af de ting, som Enhedslisten foreslår, på nogen måde skulle være med til at presse Tyrkiet til noget i den her retning.
Det er et spørgsmål om at behandle Tyrkiet som en samarbejdspartner og på den måde forsøge at presse dem.
Det tror jeg er langt, langt mere frugtbart end at begynde med sådan nogle trusselsscenarier, som jeg ikke tror er noget, som Tyrkiet vil reagere på overhovedet.
Specielt det der med at trække danske NATO-soldater væk fra Tyrkiet – det er ikke ret mange, vi har der.
Henning Hyllested (EL), 2014-11-28:
Og der er også – som Mette Bock anfører – nogle i 60-årsalderen, som i virkeligheden ikke længere burde køre bil, og så er der nogle, der kan blive 100 år, uden at det er noget problem.
Er det rigtigt forstået, at jeg kan forvente, at Liberal Alliance faktisk vil støtte Enhedslisten i, at der skal være et løbende helbredstjek, så vi får styr på, om nogle – i en hvilken som helst alder – får problemer med at være mentalt og fysisk i stand til at køre bil?
Mette Bock (LA), 2014-11-28:
Da min svigerfar, der i øvrigt var læge, blev enkemand som 73-årig, gik der kun et par år, så giftede han sig igen med en lidt yngre kvinde, som kørte så udmærket bil, og derfor valgte han at aflevere sit kørekort helt frivilligt, da han blev 75 år.
Så skete der det uheldige, at kone nr. 2 døde, da min svigerfar blev 83 år, hvorefter min svigerfar besluttede sig for at generhverve kørekortet, gik op til fuld køreprøve og fik sit kørekort igen, så han de kommende 10 år også kunne føre sit køretøj.
Min svigerfar var som sagt læge, og han var af den opfattelse, som jeg kan høre Enhedslistens ordfører faktisk deler, nemlig at det her med, hvor gammel man er, jo er en ting, altså hvad der står på fødselsattesten, men det er noget ganske andet, hvordan man har det som menneske.
Og nogle burde faktisk holde op med at køre bil, når de bliver 60 år, mens andre kan fortsætte, til de bliver 100 år.
Dernæst er det selvfølgelig den praktiserende læge, når man alligevel kommer til læge, men det er ikke noget, der kan sættes på standard.
Vi ved dog, at helbredet blandt ældre generelt er blevet bedre.
Dermed ikke sagt, at alle har det bedre, men langt de fleste har det bedre, de er friskere i længere tid, og det kan vi glæde os over alle sammen.
Liberal Alliance har tidligere været medforslagsstiller på et beslutningsforslag, som ligner det her, og vi er positive over for det, vi ser det meget gerne gennemført, og vi støtter også Venstres og Socialdemokraternes kommentarer om at få det gennemført så hurtigt som muligt.
Det er sund fornuft, det er rimeligt, de her regler er ikke blevet ændret siden midten af 1960'erne, og der er sket rigtig meget siden da.
Så vil jeg i øvrigt bare komme med en opfordring til, at ikke alt reguleres med lov, for vi har også familiemæssigt et ansvar for vores nærmeste og bør råbe vagt i gevær, hvis vi synes, det måske nu var på tide, at det kørekort blev afleveret, uanset om at det er et familiemedlem, der er 60 år, 85 år eller 100 år.
Karl H. Bornhøft (SF), 2014-11-28:
Jeg skal starte med at understrege, at jeg taler på vegne af vores ordfører, Anne Baastrup.
Lovforslaget her indeholder jo en stribe nødvendige ændringer af færdselsloven, som mange af de øvrige ordførere nøje har beskrevet.
Jeg vil derfor koncentrere mig om den ændrede aldersgrænse, der konkret betyder, at tidspunktet for, hvornår en ældre skal igennem en obligatorisk lægeundersøgelse, ændres fra 70 år til 75 år.
Jeg vil slå fast, at SF støtter lovforslaget, ingen tvivl om det.
Det er et fremskridt for de mange ældre, som faktisk står temmelig uforstående over for det her krav, for vi skal jo også være opmærksomme på, at kravet om den obligatoriske lægeundersøgelse og den deraf følgende betaling af den ældre kan føles urimelig.
Danske Seniorer har jo i deres høringssvar meget klart afvist det obligatoriske lægetjek, og i SF er vi optagede af, hvordan man kan imødekomme elementer af deres kritik af aldersgrænsen.
Vi vil derfor i udvalgsbehandlingen spørge ind til, hvordan det kan lade sig gøre, og om der er andre elementer, der er bedre at bruge med den udvikling, vi ser i folkesundheden, end f.eks. alder.
Det kunne være en undersøgelse værd.
Så kan jeg til den diskussion, der har været om, hvorvidt det her kunne træde i kraft tidligere, med det samme sige, at skulle det kunne lade sig gøre, vil vi komme i nærheden af det, man normalt ikke taler om i Nordatlanten, nemlig begejstring.
Så ville det være flot.
Men der skal ikke herske tvivl om, at vi ved tredjebehandlingen stemmer for lovforslaget, for det er under alle omstændigheder en forbedring, som ingen burde risikere ikke at få.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2014-11-28:
Vi synes fra Det Radikale Venstre, at man har fundet en rigtig god balance her med de 75 år i lyset af de sundhedsfaglige vurderinger, der har været, og også i lyset af den generelle levealderstigning, der er i Danmark, og forbedring af helbredet.
Så vi synes, at det er fint, at der i det her lovforslag lægges op til en grænse på de 75 år.
Henning Hyllested (EL), 2014-11-28:
Men hvis man så har et godt sundhedsvæsen, så tilsiger det jo i virkeligheden, hvis man bruger det som argument, at vi slet ikke behøver nogen aldersgrænse.
Er det det, vi kan forvente at De Radikale inden længe går ind for, nemlig at nu skal der slet ikke være nogen aldersgrænse, alt er frit, fordi vi har et godt sundhedsvæsen, der tilsyneladende fanger det op?
Men vi har indtil nu i hvert fald, i rigtig, rigtig mange år haft en aldersgrænse på 70 år, og det har vi jo anset for at være fornuftigt, ikke mindst i lyset af færdselssikkerheden.
Så jeg er da lidt utryg ved den udmelding.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2014-11-28:
Nu har vi jo heldigvis et godt sundhedsvæsen i Danmark, og jeg har sådan set fuld tillid til, at den enkelte, når man kan have et særligt medicinforbrug, der kunne gøre, at det var et problem stadig at køre bil, har en løbende konsultation ved sin læge og dem, som hjælper vedkommende.
Det gør mig egentlig rimeligt tryg ved det.
Det problem, som blev rejst her, er jo i og for sig, også som den forrige taler sagde, et problem, man kan have, om man er 55 eller 60 år, så jeg har sådan set fuld tillid til, at man har en dialog løbende med sin læge, hvis man har nogle særlige helbredsproblemer, og der drøfter, om der kunne være behov for et helbredstjek.
Henning Hyllested (EL), 2014-11-28:
Men igen, vi lever længere og har et bedre helbred.
Ja, der er nogle, der lever længere, og der er nogle, der har et bedre helbred, og der har været en positiv udvikling i levealderen.
Men der er også nogle, der ikke er fulgt med her.
Det er alle dem med den dårligste uddannelse og de dårligste lønninger og det hårdeste arbejde.
Hvad er der i vejen for, at man fastholder en grænse på 70 år?
Det betyder jo i virkeligheden bare, at dem med de høje lønninger og det gode arbejde, det ikke så hårde arbejde, kommer til at betale for en lægeattest i forbindelse med et helbredstjek ved 70-årsalderen, men det sikrer jo samtidig, at dem, som ikke er fulgt med, fanger man jo så ved 70-årsalderen, om jeg så må sige.
Nu skal vi vente til 75 år.
Det betyder altså, at man får en gruppe fra 70 til 75 år, som man så at sige ikke har kontrol med.
Helge Vagn Jacobsen (RV), 2014-11-28:
Vi danskere lever længere, og vi er ved godt helbred en større del af vores liv.
Derfor synes Radikale Venstre, det giver rigtig god mening at kigge på spørgsmål, der relaterer sig til alder.
Vi har jo f.eks. lavet reformer omkring pensionalder, efterløn osv., og vi synes derfor, det giver god mening også at kigge på, hvornår de obligatoriske lægetjek for bilister skal begynde.
De nuværende regler stammer faktisk helt tilbage fra 1950'erne og 1960'erne, og siden da er der heldigvis sket meget med de danske 70-årige.
Derfor har vi haft nogle fagfolk fra Sundhedsstyrelsen til at se reglerne efter i sømmene, og vi mener faktisk, at det er fuldt forsvarligt at forhøje aldersgrænsen for obligatorisk lægetjek til 75 år.
Frem til de 80 vil det faktisk kun være obligatorisk med et helbredstjek hvert andet år.
Det glæder os meget, at vi på den her måde også kan gøre livet lidt lettere for de ældre bilister, uden at det efter vores vurdering og også efter den faglige vurdering går ud over trafiksikkerheden.
Vi mener egentlig også, at det forhåbentlig ikke er sidste gang, vi skal behandle et forslag som det her, for forhåbentlig vil vi i fremtiden kunne konstatere, at de ældre lever længere og har et bedre helbred.
Og skulle emnet komme op igen, vil vi Radikale også være interesseret i at se på, om den her aldersgrænse skal flyttes yderligere.
Forslaget indeholder en hel række andre små ændringsforslag, som flere har gjort rede for.
Endelig vil jeg også lige respondere på det, som fru Trine Bramsen nævnte, nemlig muligheden for en tidligere igangsættelse af de her regler.
Det er vi selvfølgelig også positivt stemt over for fra Radikale Venstres side.
Kim Christiansen (DF), 2014-11-28:
Jeg mener jo altså, at både læger, men selvfølgelig også vi selv har et ansvar for, hvornår vi skal køre bil, og hvornår vi ikke skal.
Men der er jo altså også mennesker, der som 55-årige får udstedt et kørselsforbud på baggrund af en eller anden sygdomstilstand.
Vi har haft en masse episoder, hvor man bl.a. med EU-forordningen i hånden fik gjort en masse lastbilchauffører arbejdsløse lige pludselig på grund af nogle ændrede EU-regler.
Men sådan kan der jo komme ting op.
Men isoleret set anser vi ikke det, at man rykker det fra 70 år til 75 år, som et problem.
Mette Bock (LA), 2014-11-28:
Jamen jeg takker meget for spørgsmålet.
Men hvis hr. Henning Hyllested tænker sig om, ved han nok, at vi er lodret uenige med hr. Hyllested i den betragtning.
Hr. Hyllested mener nemlig tilsyneladende, at staten ved bedst i alle situationer, og at vi alle skal gennemkontrolleres fra fødsel til død.
I Liberal Alliance mener vi stik modsat, at det enkelte menneske er rigtig godt og velegnet til at tage vare på sit eget liv.
Vi skal tilbyde helbredsundersøgelse og helbredstjek, men i bund og grund kan vi ikke – i gåseøjne – fange de mennesker, som bør fanges, uanset hvor mange helbredstjek man lægger ind.
For en svækkelse af de funktioner, der er afgørende for at kunne køre bil, kan forsvinde fra den ene dag til den anden.
Og daglige tjek går jeg ud fra at selv hr. Henning Hyllested fra Enhedslisten ikke går ind for.
Henning Hyllested (EL), 2014-11-28:
Arh, jeg slog jo bare til lyd for hvert 15. år.
Der er pokker til forskel på det og så daglig.
Men det er lidt af en underkendelse af den, hvad skal man sige, primære lægefunktion, vi har med vores egne læger.
Det kan være fint nok, at familien måske kan/burde/ville tage hånd om det, men det er måske også meget smart, at man simpelt hen hvert 15. år skulle være tvunget til at besøge sin egen læge, som dog trods alt kan komme – formentlig da – med en lægefaglig vurdering af, om vedkommende er i stand til fortsat at føre bil på baggrund af fysiske skavanker, mentale skavanker, medicinforbrug, hvad ved jeg.
Søren Pind (V), 2014-11-28:
Tak for det, høje formand, kommandør, tillykke.
Måtte jeg spørge hr. Nikolaj Villumsen, om han fortryder, at han ikke på et tidligt tidspunkt i det her forløb støttede Venstres krav om præcis det, hr. Nikolaj Villumsen nu ønsker sig – ganske vist kun for en del af de moderate oprørere – nemlig støtte til våben, så de kunne have bekæmpet den situation, det nu har udviklet sig til.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-28:
Jamen lad os se, om vi kan få datoen flyttet frem.
Jeg vender tilbage til udvalget.
Karsten Nonbo (V), 2014-11-28:
Jeg vil også, som jeg gjorde over for fru Trine Bramsen, kvittere for justitsministerens velvilje, for som jeg ser det, bliver det jo nemmere.
Vi skal ikke indføre noget, vi undlader noget.
Og det betyder rent faktisk, at dem, der alligevel skal have fornyet kørekortet, skal have gjort det, men nu behøver de bare ikke komme med en lægeattest.
Det vil sige, at det administrative arbejde, som foregår i øjeblikket, flytter man.
Den pukkel kan man jo meget nemt få afviklet nu.
Det vil sige, at jo hurtigere vi får indført det her, jo hurtigere kan man få fornyet sit kørekort i den her overgangsperiode.
Så også en positiv kvittering til justitsministeren.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-28:
Det er jo rigtigt, at der er ting, der går i den helt rigtige retning, hvad angår færdselssikkerhed og antallet af ulykker.
Det tror jeg handler om noget helt andet, nemlig en større bevidsthed om det.
Og mon ikke også kvaliteten af bilerne spiller en rolle?
Men jeg vedkender mig gerne, at her træffer vi et politisk valg.
Vi gør det ikke i blinde, og vi gør det ikke uden at have noget at læne os op ad.
Men vi gør det også, fordi vi kan se, at vores 70-årige generelt er i en helt anden forfatning, heldigvis, end de var på det tidspunkt, som det gældende regelsæt er fra, nemlig 1966.
Henning Hyllested (EL), 2014-11-28:
Det er jo rigtigt nok, og det er vel egentlig også det, der i virkeligheden er problemet.
Og det er derfor, arbejdsgruppen ender med at konkludere, at det må bero på nogle politiske overvejelser.
For der er på den ene side og på den anden side.
Jeg kan i rapporten – og jeg har citeret nogle af afsnittene – finde ting frem, som med lige så stor ret og autoritet siger, at det i hvert fald ikke tilsiger, at aldersgrænsen skal hæves.
Så det er jo en, hvad skal man sige, politisk overvejelse.
Det er på den ene side og på den anden side.
Jeg tænker bare, at vi har haft rigtig god succes med at nedbringe antallet af ulykker, både med døde og med svært tilskadekomne osv.
Det har vi jo af en eller anden årsag – og det er der rigtig mange årsager til.
Det her er formentlig en af dem.
Hvorfor begynde at røre ved noget, der faktisk fungerer, som Havarikommissionen siger?
Mette Frederiksen (S), 2014-11-28:
Den første del af det er rigtig nok, og det står vi jo også ved.
Man kan sige, at vi ikke har et papir, som Folketinget så at sige kan læne sig op ad, og hvor vi kan sige, at heri står svaret.
Henning Hyllested (EL), 2014-11-28:
Jeg vil bare høre, om ministeren er opmærksom på – jeg citerede det sådan set også i min ordførertale – afsnit 3.3.6 i bemærkningerne, hvor der står: »Arbejdsgruppen anfører, at der ikke ses at være et snævert, nærmere lægeligt videnskabeligt belæg for at pege på en bestemt ny aldersgrænse.«
Videre står der, at man så selvfølgelig drager den konklusion, at en beslutning om at hæve aldersgrænsen må bero på bredere, herunder i høj grad politiske, overvejelser, selvfølgelig med afsæt i det, som er anført i rapporten, og at der også foreligger en udtalelse fra Havarikommissionen for Vejtrafikulykker, som siger, at den ordning, der er nu, faktisk fungerer efter hensigten.
Mette Bock (LA), 2014-11-28:
Altså hvert 15. år!
Enhver, der tænker sig om, vil vide, at hvis du kun bliver tjekket hvert 15. år, hvis det er et tjek, du mener der skal til, for at vi kan øge færdselssikkerheden, fanger det jo hverken det ene eller det andet.
Jeg vil også sige, at vi i Liberal Alliance, i modsætning til hvad hr. Henning Hyllested måske tror, har meget, meget stor tillid til de praktiserende læger.
Vi mener faktisk, de praktiserende læger er rigtig gode til, når de får deres patienter på besøg, at vurdere og gribe ind og til, selv om anledningen måske er en helt anden, også at rejse spørgsmålet om det her med et kørekort.
Men de kommer aldrig til at kunne fange alt, og det gør et tvungent tjek hvert 15. år altså heller ikke, vil jeg sige til hr. Henning Hyllested.
Martin Lidegaard (RV), 2014-11-28:
Altså, vi bygger jo stille og roligt oven på det pres, vi allerede har lagt.
Jeg nævnte det over for den høje repræsentant, der vil tage det med videre over for Tyrkiet.
Vi har haft det oppe i én komité i Europarådet, og vi overvejer nu, forstår jeg på justitsministeren, at tage det videre med i den næste komité.
Det, der er interessant, er, hvad det præcis er, Enhedslisten forestiller sig vi skulle øge presset med ud over de spor, vi har lagt ud, og som er proportionale med det problem, vi har.
Jeg forstår, at man vil kalde soldater tilbage fra NATO.
Jeg har også redegjort for, at vi ikke vurderer, at man kan rejse en menneskerettighedssag på den her konto rent juridisk.
Hvad er det, Enhedslisten forestiller sig regeringen skulle gøre for at øge presset?
Henning Hyllested (EL), 2014-11-28:
Det er meget godt at henvise til færdselslovens generelle bestemmelser, men det eneste – i gåseøjne – man gør nu her, er jo i virkeligheden at flytte grænsen fra 70 år til 75 år.
Man opererer jo stadig væk med en fast aldersgrænse, så man har vel stadig væk den samme problematik.
Man har nu bare pludselig en aldersgruppe – ændringen er på 5 år – hvor de enten ikke har mulighed for, som jeg sagde før, ligesom selv at vurdere ved de 70 år, at nej, det her går vist ikke længere, eller at man nu skal vente 5 år med at skride ind, hvis der er et farligt medicinforbrug i forhold til at køre i bil, eller sygdom.
Kim Christiansen (DF), 2014-11-28:
Jeg vil sige, at jeg ikke er bekymret over det.
Jeg mener, at det er færdselslovens § 54, der siger, at man altid skal kunne føre køretøj på betryggende vis.
Det er jo så lige meget, om man er 70 år eller 75 år eller 35 år.
Jeg er mere bekymret over de folk, der måske tager et kørekort som 18-årige, og så får de ikke brug for det, før de er 42 år, og så skal de pludselig ud og køre bil på vejene.
Så vi kan sagtens bygge nogle scenarier op, hvor vi ser problemer i det.
Men det her vil hjælpe en masse ældre mennesker, fordi man ikke, synes jeg, unødigt ulejliger raske unge ældre på 70 år med at skulle op og betale for en lægeattest.
Det synes jeg der er rigtig god fornuft i.
John Dyrby Paulsen (S), 2014-11-28:
Jeg anerkender jo netop, at Enhedslisten har nogle forslag.
Jeg synes bare ikke, de er særlig gode.
Det, jeg anholder, er sådan set ikke, at Enhedslisten har rejst det her spørgsmål, men at Enhedslisten forsøger at få det til at se ud, som om vi andre ikke har en interesse i det her.
Må jeg så ikke bare lige minde Enhedslisten om, at hvis man snakker om at bekæmpe ISIL, så gør vi rent faktisk noget ved det gennem de militære operationer, vi har sat gang i, mens Enhedslisten stemte nej til at sende det kampfly derned.
Når det gør rigtig ondt, vil Enhedslisten jo ikke være med.