runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2014-03-13:
Jeg skal bare bede ordføreren om at bekræfte, at da man her i Folketinget indførte loven tilbage i 2008 netop med den hensigt, som jeg nu kan forstå roses fra Socialdemokraternes side, nemlig at det er med til at sikre, at budgetterne bliver overholdt, og at man ikke hæver skatterne mere end det, der er aftalt, og at det dermed er grundlaget, eller i hvert fald en del af grundlaget, for, at budgetterne fremadrettet bliver holdt, da stemte Socialdemokraterne imod.
Det vil jeg godt bede ordføreren om at bekræfte, og jeg vil i øvrigt også bede ordføreren om lige at komme ind på, hvad der var grunden til, at man dengang stemte imod, når man nu i dag står og roser lovforslaget.
Lotte Rod (RV), 2014-03-13:
Radikale Venstre har ikke ændret holdning.
Vi mener fortsat, at vi ville ønske, at både elevplaner og kanonlister var frivillige.
Vi anerkender også, at vi med det her lovforslag trækker det i den rigtige retning.
Man kan jo altid diskutere, om glasset er halvt tomt eller halvt fuldt.
Jeg synes sådan set, vi er nået et godt stykke ad vejen, at det er lykkedes os også at få ordførerne fra Venstre og Konservative, som jo opfandt elevplanerne og var meget ivrige omkring, hvor tit det skulle være, med, og at det faktisk er lykkedes os at komme igennem med en markant forenkling af dem.
Så det vælger jeg at se som et skridt i den rigtige retning i stedet for at ærgre mig over, at vi ikke går hele vejen.
Lene Espersen (KF), 2014-03-13:
Jeg vil gerne følge op på det spørgsmål, som hr. Alex Ahrendtsen stillede, for jeg synes ikke rigtig, fru Lotte Rod svarer på det, der bliver spurgt om.
Lotte Rod (RV), 2014-03-13:
Min pointe gik mere på, at det jo ikke er så tit, vi diskuterer EVA hernede i salen.
Og da vi nu har chancen for det i dag, vil jeg også gerne kvittere for den udvikling, som EVA er inde i, hvor de er gået væk fra ikke bare at undersøge, hvad der sker ude på skolerne, men faktisk også bruge den viden, de er kommet frem til, og komme ud på skolerne og ruste dem til i deres kvalitetsarbejde at bruge den viden, de har erhvervet sig.
Karen Ellemann (V), 2014-03-13:
Jeg kan ikke undlade at spørge ordføreren: Hvilken sammenhæng er der mellem åbenhed om resultater i folkeskolen og det her lovforslag, når nu ordføreren taler om, at man nu afskaffer åbenhed om resultater?
Lotte Rod (RV), 2014-03-13:
Vi er i gang med at ændre tilgangen til folkeskolen.
I stedet ansætter vi nu de dygtigste lærere til at tage ud på skolerne og hjælpe dem med at lave endnu bedre undervisning.
EVA bevæger sig også i den samme retning, nemlig mod ikke bare at afdække og undersøge, men også i højere grad at bruge den viden, de har, til at ruste skolerne i deres udviklingsarbejde.
Det er en udvikling, som vi i Radikale Venstre er rigtig glade for, fordi vi tror på, at en god skole først og fremmest handler om at have dygtige ledelser og lærere, og det sikrer vi bedst ved at understøtte kvalitetsarbejdet på den enkelte skole.
I dag er vi så i salen med det her lovforslag, som skal give EVA mulighed for selv at tage sager op i folkeskolen.
Radikale Venstre støtter gerne forslaget, og vi glæder os til at blive endnu klogere af det, EVA finder ud af.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-03-13:
Lovændringen vil ligestille, hvad instituttet allerede i dag kan på alle andre uddannelsesområder, og derfor bifalder vi lovændringen og har som sådan ikke yderligere at tilføje i forhold til de øvrige ordførere.
Annette Lind (S), 2014-03-13:
Dejligt at komme efter en ordfører, der næsten har samme størrelse som en selv, så man ikke behøver at justere mikrofonen.
Som ny ordfører på det her område er det jo god latin at have styr på historikken og også at lære at læse på lektien.
En del af historikken her handler jo, som fru Karen Ellemann sagde, om en ændring tilbage fra 2006, som vi Socialdemokrater egentlig var imod.
Nu er der så gået nogle år, og evalueringsinstituttet har for nylig igen fremsat nogle bekymringer, der går på retten til på eget initiativ at sætte evalueringer i gang på folkeskoleområdet, en ret, som vi Socialdemokrater egentlig synes er ret sympatisk og fornuftig.
Derfor er vi glade for, at ministeren nu har lyttet til det og fremsætter det her lovforslag, som igen giver retten til frie og uafhængige evalueringer og samtidig bedre muligheder for at gennemføre tværgående evalueringer, en model, som vi også kender fra andre uddannelsesområder.
Vi bakker derfor op om forslaget.
Karen Ellemann (V), 2014-03-13:
Det lovforslag, vi nu skal førstebehandle, handler om muligheden for, at Danmarks Evalueringsinstitut fremadrettet skal have initiativretten, når vi diskuterer evalueringsopgaver, i forhold til hvilke virksomheder der foregår i den danske folkeskole.
Det er en del af vores folkeskoleaftale.
Det er et meget fornuftigt forslag, som handler om, at lige præcis virksomheden Danmarks Evalueringsinstitut alt andet lige må siges at være de rette til at tage initiativer, i forhold til hvilke former for evalueringer der skal foretages.
Hidtil har det været sådan, at det har været Rådet for Læring, der har været initiativtagere.
Det er ikke således, at man ikke kan komme med forslag til, hvilke evalueringer der skal foretages, men altså alt andet lige giver det god mening, at vi placerer initiativretten hos evalueringsinstituttet.
Så Venstre støtter forslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2014-03-13:
Siden 1683 har det været sådan, at aftaler skal holdes i Danmark; det skrev man allerede i Danske Lov.
Og hvad betyder det?
Lad mig give et par eksempler.
Det betyder bl.a., at en lejer, som har baseret sin alderdom på en økonomi, som gør, at han har råd til at betale så og så meget i husleje – han har lavet en skriftlig aftale med sin grundudlejer om denne leje – kan risikere, at udlejeren efter 5 år går til retten med sagen, hvor en dommer så, uanset hvad parterne måtte have aftalt, kan fastslå, at lejen skal være på et andet niveau, og så skal lejeren betale en væsentlig højere leje.
På tilsvarende vis gælder det også for den udlejer, som har baseret sin økonomi på et bestemt niveau af leje indbetalt af lejeren – vedkommende udlejer risikerer nu altså også, at lejeren kan gå til retten og påstå, at huslejen skal sættes ned, fordi den nu ligger på et væsentlig højere niveau end markedslejen.
Det synes vi i Venstre er et meget, meget usundt princip – det bryder som sagt med, hvad der har været udgangspunkt for lovgivningen i flere hundrede år.
Der er ingen tvivl om, at vi i Danmark skal have forbrugerbeskyttende love, men jeg synes ikke, det her er forbrugerbeskyttende.
Man kan på den ene side have en grundejer, som har råd til at købe grunde og leje dem ud, og som kan gå til retten og få en dommer til at hjælpe sig med at lave en aftale, der kan være dårlig for lejeren – jeg ser ikke nogen grund til at beskytte ham på denne måde.
På den anden side ser jeg heller ikke nogen grund til, at man på denne måde skal kunne beskytte en lejer.
Hvis en lejer har råd til på en lejet grund at købe et hus, der måske har kostet 0,5 mio. eller 1 mio. kr., ja, så må vedkommende nødvendigvis også vedstå sig sin underskrift.
Jeg synes, vi er på vej til at få et ganske forkert system, altså hvis det er sådan, at Folketinget vedtager præceptive love på sådanne områder, love, der går forud for parternes aftale.
Derfor vil jeg anbefale Tinget at stemme for Venstres ændringsforslag, der medfører, at § 1, stk. 4 ikke længere skal være præceptiv, altså at den ikke længere skal gå forud for parternes aftale.
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-03-13:
Det var set fra Radikales side selvfølgelig ikke kun det retoriske, det var jo selve lovforslaget, vi på det tidspunkt vurderede.
Og der var det sådan, at vi var nervøse for, hvad der ville ske med det kommunale selvstyre, og om man ville begrænse det for meget.
Det kan vi nu i dag, hvor man har evalueret ordningen og den har kørt i en årrække, konkludere ikke har været tilfældet; der er efterhånden kommet plads til, at man kan justere op og ned, og kommunerne har lært at arbejde inden for den her ramme.
Der er stadig væk plads til det kommunale selvstyre, og derfor mener vi sådan set i dag, at ordningen er fin.
Annette Vilhelmsen (SF), 2014-03-13:
I SF er vi positive over for lovforslaget om, at Danmarks Evalueringsinstitut selv skal tage initiativ til at iværksætte evalueringer på grundskoleområdet.
Vi bemærker jo så i øvrigt også, at der er en bred opbakning til den nye struktur blandt de høringsberettigede parter.
Lovforslaget betyder, som det jo også er nævnt her, at Danmarks Evalueringsinstitut fremover skal have godkendt deres opgaver af undervisningsministeren.
I den forbindelse vil vi foreslå, at Børne- og Undervisningsudvalget bliver orienteret om, hvilke evalueringer der bliver godkendt eller afvist af undervisningsministeren, f.eks. ved en løbende orientering eller en årlig opgørelse.
Med de her kommentarer vil jeg meddele, at SF støtter det fortsatte arbejde med lovforslaget.
Lotte Rod (RV), 2014-03-13:
Nej, det, vi siger i lovforslaget, er jo, at vi skal kigge på, om kanonlisterne skal ændres.
Og der er det klart, at der kommer DF til at trække i den ene retning i forligskredsen, Radikale Venstre kommer til at trække i den anden retning i forligskredsen.
Og så må vi jo blive enige.
Morten Bødskov (S), 2014-03-13:
Fru Pia Adelsteen får jo ikke et beløb i kroner og øre eller x antal franskmænd, tyskere, briter, ungarere og polakker, som skal have børnecheck, for at det er et problem.
Det er jo derfor, regeringen har sagt, at vi følger det.
Nu har jeg læst forslaget til vedtagelse op, og jeg må sige, at jeg måske kan forstå med Dansk Folkepartis traditionelle modstand mod EU, at man har svært ved at kapere den her form for forslag til vedtagelse, men det undrer mig virkelig, at eksempelvis Venstre og Konservative ikke bare kan sige: Jamen det her er da fint.
Vi kan være uenige i, om der er et problem eller ej.
Venstres ordfører siger, at når han lytter til debatten om velfærdsturisme, mener han ikke, der er noget problem.
Det er jeg sådan set enig i, men så lad os da kigge på det, lad os følge det, og hvis der så ud fra vores vurderinger på et tidspunkt viser sig at være et problem, jamen så er vi også klar til at sætte ind.
Det er det, der er kernen i det forslag til vedtagelse, som regeringen og SF har fremsat.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-03-13:
Jeg stiller jo egentlig et meget, synes jeg, præcist spørgsmål, som kunne lægge op til en skoleideologisk debat.
Den kan vi jo så tage på et andet tidspunkt.
Måske skulle den radikale ordfører så læse op på den blå betænknings historie, den blå betænkning, som var en revolution i folkeskolen.
Derfor må vi jo så tage det på et andet tidspunkt.
Jeg vil så stille et andet spørgsmål.
Det er om kanonlisterne, som Det Radikale Venstre jo har været indædt modstandere af.
De bliver bevaret.
Er Det Radikale Venstre nu tilhængere af kanonlisterne, og har de indset, at de faktisk er en god ting og et godt redskab for lærerne ude i folkeskolen?
Lotte Rod (RV), 2014-03-13:
Jeg bliver bare nødt til at sige til DF's ordfører, at det er noget sludder.
Vi ændrer ikke formålet med folkeskolen med dette lovforslag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-03-13:
Det må være en bitter pille for Det Radikale Venstre i dag at sluge at sige ja til dette lovforslag.
Det er over 50 år siden, at den blå betænkning kom frem.
Det var under Helveg Petersen, den tidligere radikale undervisningsminister, hvor man gik fra, at skolens formål var at lære børnene noget, til at de skulle være harmoniske og lykkelige mennesker.
I dag vender vi jo så tilbage til tiden før den blå betænkning.
Nu siger vi jo til skolerne, at de skal lære børnene noget, at de skal kunne dokumentere det, og at vi følger op på det, hvis de ikke gør det.
Vi giver nogle styringsredskaber, og vi forenkler målene.
De må egentlig selv finde ud af, hvordan de gør det, men vi vil have, at de når dertil.
Eleverne skal blive dygtigere og dygtigere år for år.
De skal simpelt hen kunne noget, de skal ikke bare være lykkelige og harmoniske mennesker.
Så er det, at jeg vil spørge: Har det ikke været en bitter pille at sluge for Det Radikale Venstre efter i 50 år at have skamredet folkeskolen nu at måtte indrømme, at det ikke har virket, og at man går tilbage til tiden før den blå betænkning?
Lotte Rod (RV), 2014-03-13:
Jeg tror, at man skal se det sådan, at Det Radikale Venstre anerkender, de fælles mål er der.
Så lad os da lave dem på en måde, så lærerne rent faktisk kan bruge dem til noget.
Det, jeg glæder mig allermest over i dag, er jo, at det, efter at vi har diskuteret det i årevis, nu faktisk bliver til virkelighed, at der ikke skal være elevplaner for alle elever i alle fag.
Det synes jeg først og fremmest er det, vi skal glæde os over.
Karen Ellemann (V), 2014-03-13:
Så fra at Det Radikale Venstre havde den opfattelse, at det, at man havde fælles mål i alle fag, var forfærdeligt og noget, der blev trukket ned over hovedet, er Det Radikale Venstre i dag kommet i den position, at det faktisk er glædeligt, at vi har fælles mål for alle fag.
Er det sådan, det skal forstås?
Lotte Rod (RV), 2014-03-13:
Venstres ordfører har jo fuldstændig ret i, at det sådan set er de samme fælles mål.
Det, der er ændringen i lovforslaget her, er, at vi i stedet for at have en bunke, som vi fra bl.a. EVA ved at lærerne faktisk ikke rigtig bruger til noget, får nogle enklere mål.
Men det er jo stadig væk de samme mål.
Karen Ellemann (V), 2014-03-13:
Ordføreren inviterede selv til, at vi lige fortsætter debatten lidt endnu.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge til det her billede, som ordføreren skaber af, at vi med de tidligere fælles mål rent faktisk trak noget ned over hovedet på skolerne og sagde: Sådan skal det være.
Hvori ligger forskellen på det, vi så gør i dag?
Er det så ikke længere at trække noget ned over hovedet på nogen, når nu man alt andet lige skal følge loven?
Karen Ellemann (V), 2014-03-13:
Det er lidt pudsigt at skulle holde en ordførertale om et lovforslag om fælles mål, elevplaner og kvalitetsrapporter fremsat af en regering, hvis ene halvdel i hvert fald engang var indædte modstandere af både elevplaner og nationale test.
Det har vi ofte debatteret i Folketingssalen, lad os nu se, hvor meget debatlyst der er i dag til den dagsorden.
Men jeg vil da bare minde om, at i 2006 advarede den nuværende radikale leder, fru Margrethe Vestager, om at reducere folkeskolen til blot kundskaber og færdigheder.
Jeg må sige, at det kunne jeg ikke være mere uenig i, fordi det for mig i høj grad handler om at få kundskaber og færdigheder i den danske folkeskole.
Og det er jo sådan set det, som vi med dagens lovforslag søger at sikre.
Det er jo så også derfor, at vi her i Folketinget har vedtaget en lov om inklusion.
Det er en helt anden debat, men det er blot for at sige, at nu handler debatten så om kundskaber og færdigheder, og jeg glæder mig i den forbindelse over, at De Radikale tilsyneladende har slugt den kamel, som det alt andet lige må være, at der nu opstilles konkrete mål for elevernes læring.
Det anerkender vi.
Derfor er det også min overbevisning, at vi skal sørge for at gennemføre forbedringerne i et tempo, som også tager praktikernes virkelighed alvorligt.
Og virkeligheden er jo, at danske skolelærere allerede er i gang med forberedelserne til det kommende skoleår, og helt specifikt er arbejdet med at forberede årsplanerne i de enkelte fag oftest noget, en lærer går i gang med allerede i løbet af foråret.
Derfor mener jeg, at det måske vil være lidt uansvarligt at begynde at præsentere hele nye mål, hvis de først ligger klar i maj-juni måned, og det er lidt det, der er tilfældet.
Og jeg tror, at man skal være opmærksom på, at selv den mest omstillingsparate lærer formentlig vil miste modet i sådan en situation.
Og det mener jeg i og for sig er ganske forståeligt.
De ændringer, som vi vedtager i Folketinget, bør jo altså i sidste ende være til gavn for de danske skoleelevers kundskaber og færdigheder, og derfor er det også afgørende, at ændringer i de fælles mål, kvalitetsrapporter og elevplaner gennemføres med både lærernes og kommunernes fulde engagement.
Det vil hverken elever eller lærere være tjent med, og derfor glæder det mig utrolig meget, at man fra regeringens side har valgt at lytte til de bekymringer, som vi og lærerne har givet udtryk for, og at man derfor med det her lovforslag har valgt at udskyde ikrafttrædelsen til skoleåret 2015-2016 – selvfølgelig undtaget der, hvor der er tale om helt nye fag, eksempelvis engelsk allerede fra 1. klasse.
De fælles mål skal naturligvis fungere allerede fra det kommende skoleår, for der er jo netop helt generelt for de fælles mål tale om lovbundne mål, som man skal tage højde for i sin undervisning.
Derfor nytter det jo ikke, at man opretter fag, hvis der ikke også er mål for dem.
På baggrund af de ændringer, der er kommet til det lovforslag, og alt det andet glimrende, der ligger i forhold til kvalitetsrapporterne og elevplanstilblivelsen, er Venstre helt klart med på det her lovforslag, og vi vælger at støtte det.
Christine Antorini (S), 2014-03-13:
Tak for ordet, og tak for den meget brede opbakning til at tilbageføre kompetencen til Danmarks Evalueringsinstitut til selv at kunne sætte evalueringer i gang.
Det sker jo i et samspil med en række elementer, vi ønsker at styrke med den nye folkeskolereform, både med det nye Rådet for Børns Læring, som netop er blevet sammensat og er gået i gang med det nye korps af læringskonsulenter, og med EVA, der igen får muskler til selv at kunne sætte evalueringer i gang, også på tværs af uddannelsesområderne.
Vi er i den brede folkeskoleforligskreds dybt optaget af spørgsmålet om, hvordan vi kan være med til at dele viden, sådan at man på den bedst mulige måde kan rulle en ny skole ud, som er til gavn for eleverne, så de bliver så dygtige som muligt.
Der spiller det en vigtig rolle, at EVA igen selvstændigt kan tage initiativ til forskellige typer af evalueringer.
Så tak for den brede positive modtagelse af forslaget.
Lene Espersen (KF), 2014-03-13:
Jeg tror ikke rigtig, der er grund til at gentage mange af de gode argumenter, der allerede er kommet, vedrørende det her lovforslag.
Hovedformålet er jo at give Danmarks Evalueringsinstitut muligheder for at gennemføre evalueringer på en mere fri måde, og det støtter Det Konservative Folkeparti, så vi støtter naturligvis lovforslaget.
Merete Riisager (LA), 2014-03-13:
Liberal Alliance er positivt indstillet over for lovforslag L 149.
Vi synes, det er ganske udmærket med ensartede regler og vilkår, og vi er også positive over for, at Rådet for Børns Læring fortsat kan igangsætte evalueringer på eget initiativ.
Så vi er som sagt positive over for dette lovforslag.
Rosa Lund (EL), 2014-03-13:
Det er i Enhedslisten vores opfattelse, at man med det her lovforslag giver mere frihed til Danmarks Evalueringsinstitut og dermed giver mere frihed til de forskere og andre mennesker, der arbejder i Danmarks Evalueringsinstitut.
På den her måde kan vi sikre, at alle relevante dele af folkeskolen vil blive undersøgt, forsket i og evalueret, også uden at det er noget, vi har besluttet herinde Christiansborg at de skal.
Derfor kan vi i Enhedslisten støtte lovforslaget.
Lotte Rod (RV), 2014-03-13:
Man kan i hvert fald sige, at EVA jo er inde i den udvikling, hvor de er bevidste om, at det er sådan, de gerne vil arbejde.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2014-03-13:
Lovforslaget vil resultere i en ophævelse af lovens revisionsbestemmelse, som betyder, at der skal fremsættes forslag til revision af loven i folketingsåret 2013-14.
Som det også fremgår af den skriftlige fremsættelse og af forslagets bemærkninger, var formålet med at indføre revisionsbestemmelsen i loven oprindelig, at der skulle være en mulighed for at evaluere ordningen om en nedsættelse af kommunens tilskud, når den havde fungeret i en passende periode.
Det vurderede man så at den havde i 2013, hvor Økonomi- og Indenrigsministeriets Finansieringsudvalg foretog deres evaluering.
I Finansieringsudvalgets rapport fastslår man, at ordningen i øjeblikket fungerer tilfredsstillende, da kommunernes incitament til at holde den samlede kommuneskat i ro er blevet styrket.
SF kan bl.a. derfor tilslutte sig forslaget om at afskaffe revisionsbestemmelsen, da vi i øjeblikket ikke ser nogen grund til allerede nu at fastlægge det præcise tidspunkt for, hvornår en ny vurdering skal finde sted.
Vi er enige med både Finansieringsudvalget og KL i, at man på et eller andet tidspunkt igen bør overveje at foretage en ny evaluering, men vi mener altså ikke, at det allerede på nuværende tidspunkt er hensigtsmæssigt at bestemme sig for, hvornår en sådan vurdering skal foretages.
Med disse ord skal jeg meddele, at SF støtter lovforslaget.
Jacob Jensen (V), 2014-03-13:
Det er bare, så vi også har det på det rene, for jeg synes egentlig, det går meget godt med debatten.
SF var også imod, dengang VK-regeringen med støtte fra LA og DF indførte den mulighed, at man netop kunne sanktionere de kommuner, som overskred det skattemæssige grundlag, som var blevet aftalt;
det var SF imod.
Hvad var man fra SF's side bekymret for på det tidspunkt?
Og hvad har efter SF's mening ændret sig frem til i dag, hvor jeg så forstår at SF støtter, at revisionsbestemmelsen fjernes – og det kvitterer jeg for – om end man gerne ser, at den bliver evalueret på et senere tidspunkt?
Men hvad har ændret sig efter SF's mening?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-03-13:
Det er jo en interessant vinkling på sådan et spørgsmål fra hr. Morten Bødskovs side, for det, som hr. Morten Bødskov siger, er jo: Min måde at tænke på er den eneste rigtige.
Sådan fungerer verden jo ikke.
Vi har foreslået at lave det om til en fradragsordning; vi har foreslået, at man kunne lave forskellige niveauer af den her ydelse.
Vi kommer med en masse forslag, som man så bruger en masse kræfter i Skatteministeriet på at skyde ned.
Men vi prøver faktisk at løse det her i stedet for, som hr. Morten Bødskov foreslår og siger: At enten er det på vores måde, eller også er det ulovligt.
Sådan fungerer det ikke.
Det her handler ikke om jura, det handler om politik.
Altså, reglerne bliver nu engang lavet af politikere, og hvis man som politiker ikke bryder sig om reglerne, skal man jo ikke sætte sig med hænderne i skødet og sige: Så må jeg søreme rette mig efter det.
Det er altså os, der laver reglerne, vil jeg sige til hr. Morten Bødskov.
Morten Bødskov (S), 2014-03-13:
Det vil sige, at når det er det, der er argumentet for det lovforslag, som regeringen har fremsat om børnechecken, altså at der eksempelvis er kommet to domme fra EU-Domstolen, og at dansk tradition jo er, at domme fra EU-Domstolen efterlever man, så mener Venstre også, at så skal man selvfølgelig efterleve de her domme fra EU-Domstolen, fordi det er så at sige følgevirkningen af, at man ønsker at efterleve EU-retten.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-03-13:
Ja, i Venstre mener vi, at man skal efterleve EU-retten.
Det synes vi er en rigtig god idé.
Morten Bødskov (S), 2014-03-13:
Det var meget enkelt.
Jeg troede, at man kunne huske det.
Altså, mener Venstre, at Danmark skal efterleve EU-retten – ja eller nej?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-03-13:
Jeg synes, det er interessant, at hr. Morten Bødskov peger i retning af Venstre, når der tales om intern splid.
Det er jo lidt som at kaste med sten, når man bor i glashus, fra den side af salen.
Lad nu det ligge.
Tilbage til spørgsmålet, undskyld, som jeg lige på stående fod har glemt – det beklager jeg.
Jeg skal skrive det ned.
Er der en mulighed for, at hr. Morten Bødskov kan gentage det?
Morten Bødskov (S), 2014-03-13:
Tak for det, formand.
Jeg synes, at den tale, der blev holdt her, var et ganske godt eksempel på det, forstået på den måde, at man på den ene side, med den ene tunge siger, at man er varm tilhænger af det indre marked og alle de fordele, der er, men at man på den anden side faktisk også er lidt imod de ting, der følger med det indre marked.
Det er jo sådan lidt svært at tolke, hvor et tidligere regeringsbærende parti som Venstre så står i den her sag.
Så et enkelt og meget, meget klart spørgsmål til Venstres ordfører er: Mener Venstre, at Danmark skal efterleve EU-retten – ja eller nej?
Det er sådan set et meget enkelt spørgsmål.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-03-13:
Nu er hr. Mads Rørvig ikke i salen, så jeg kan ikke spørge ham om, hvad det var, han sagde.
Jeg må tilstå, jeg ikke helt er bekendt med det.