runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eigil Andersen (SF), 2009-11-19:
Gad vide, om det her ikke er et lovforslag, der kan blive vedtaget i enighed.
Det tror jeg faktisk der er en chance for.
Det siger sig selv, at det skal være sådan, at når man er godkendt til fleksjob, men desværre ikke har kunnet få et fleksjob og man er på ledighedsydelse, så tager man selvfølgelig, når man flytter til en anden kommune, ledighedsydelsen med sig.
Det er helt indlysende.
De eksempler, der har været fremme, på, at mennesker har været uden indtægt i 6-8 måneder, fordi den nye kommune har villet vurdere, om de stadig væk havde ret til den her ledighedsydelse,
er selvfølgelig helt urimelige.
Nogle af de eksempler, der har været nævnt, drejer sig altså om mennesker, som har en ægtefælle, der har en indtægt eller har en ejerbolig, og det har så ført til, at de pågældende, når de har mistet ledighedsydelsen, har fået 0,0 kr. i indtægt i mange, mange måneder.
Det siger sig selv, at der ikke er nogen menneskers økonomi, der kan holde til det, og at det ikke er en rimelig måde at behandle dem på.
Så i SF støtter vi selvfølgelig også det her lovforslag.
Jeg har en lille sidebemærkning, og den går på det, der også blev nævnt lidt tidligere, nemlig om der i det hele taget bliver gjort nok for den her gruppe med hensyn til at hjælpe dem med at skaffe et job.
Jeg mener også, at det er alt for mange, når der er 12.000-13.000, der er godkendt til fleksjob, men som ikke har et sådant job.
Der er alt for mange, som er arbejdsløse fleksjobbere, og når man tænker på den debat, vi havde under det foregående punkt, som handlede om at få fat på noget mere arbejdskraft til det danske samfund, må jeg sige: Jamen for søren, her er da i hvert fald 12.000-13.000 mennesker, som man kunne starte med at gøre noget mere for, så de kunne finde et rigtigt fleksjob.
Per Løkken (KF), 2009-11-19:
Ordføreren er forhindret i at møde, og derfor oplæser jeg ordførerens tale.
Fra konservativ side har vi i den seneste tid brugt rigtig mange kræfter på at mindske bureaukratiet i de danske kommuner, og vi vil gerne have ryddet op i de unødvendige regler og procedurer, som stjæler tid og penge, så vi kan sikre, at vores dyrebare skattekroner bruges på velfærd til borgerne og ikke forsvinder i bureaukrati, kontrol og administration.
Med andre ord: mere pleje og mindre papir.
Derfor er der heller ingen tvivl om, at vi selvfølgelig støtter op om L 56, så det kan blive let og overskueligt for kommunerne at tolke reglerne på området.
Derudover er der heller ingen tvivl om, at det selvfølgelig vil være muligt for personer på ledighedsydelse at flytte, hvorhen de vil i Danmark, uden at de risikerer at miste deres forsørgelsesgrundlag.
Så De Konservative støtter forslaget.
Morten Østergaard (RV), 2009-11-19:
Lovforslaget her har til hensigt at bedre borgernes retsstilling ved at skabe klare regler om ledighedsydelse.
En del mennesker er i dag godkendt til fleksjob uden at kunne finde et sådant, og det betyder, at de har ret til ledighedsydelse, som er mellem 82 pct. og 91 pct. af den højeste dagpengesats.
Med dette lovforslag bliver det slået fast, at man, hvis man flytter til en anden kommune, har ret til at tage sin ledighedsydelse med til den nye kommune, uden at tilflytningskommunen først skal bruge eksempelvis et halvt år på at tage stilling til, om man på ny kan tilkendes fleksjob – et halvt år, hvor man kan risikere ikke at have nogen indkomst på grund af ægtefælleafhængigheden, ejerbolig eller lignende, hvilket kan få store økonomiske konsekvenser.
Dette lovforslag er med til at sikre, at mennesker ikke ender i den situation.
Ligeledes omfatter forslaget de mennesker, der på grund af flytning til en anden kommune, er nødt til at sige deres fleksjob op.
Det bliver ikke anset for selvforskyldt ledighed, hvorfor disse mennesker fortsat vil have ret til ledighedsydelse.
Det Radikale Venstre er positive over for forslaget.
Line Barfod (EL), 2009-11-19:
Det forbedrer retsstillingen for fleksjobbere og for modtagere af ledighedsydelse, og vi er selvfølgelig glade for, at der en sjælden gang imellem kan komme et forslag, der forbedrer forholdene for disse mennesker.
Jeg kan tilslutte mig andre ordførere, som har talt om, at der er brug for, at man gør en langt større indsats, for at flere kan komme i fleksjob.
Det er en rigtig god mulighed for dem, der ikke længere er i stand til at arbejde 150 pct., og det bliver brugt alt, alt for lidt.
Der er alt for mange mennesker, der er på ledighedsydelse, fordi man ikke sørger for at skaffe nogle job.
Især inden for det offentlige burde man gøre langt mere for at skaffe fleksjob, og jeg håber, at regeringen snart kommer i arbejdstøjet.
Inger Støjberg (V), 2009-11-19:
Det har aldrig været meningen, at personer, der modtager ledighedsydelse, skal stavnsbindes til en bestemt kommune.
De skal selvfølgelig ligesom alle andre kunne flytte, hvorhen de vil inden for landets grænser, uden det betyder, at de mister deres forsørgelsesgrundlag.
Regeringen fremsætter derfor et lovforslag med en række forenklinger og forbedringer for personer, der modtager ledighedsydelse.
Med lovforslaget sikres det, at personer, der modtager ledighedsydelse og særlige ydelser, ikke pludselig står i en situation, hvor de mister deres forsørgelse, bare fordi de flytter til en anden kommune.
Samtidig får personer, der må sige deres fleksjob op, fordi de flytter, også ret til at modtage ledighedsydelse, hvis de stadig opfylder betingelserne.
Personen skal dog have en gyldig grund til at sige jobbet op.
Reglerne om, hvorvidt betingelserne for fleksjob fortsat er opfyldt, bliver ligeledes præciseret, så de bliver enklere for kommunerne at administrere.
Med ændringerne i lovforslaget ønsker jeg at fjerne usikkerheden i kommunerne om, hvordan reglerne på det her område skal tolkes.
Med lovforslaget styrker vi således borgernes retssikkerhed og gør reglerne mere gennemskuelige for både borgere og kommuner.
Lovforslaget er derfor også et led i regeringens bestræbelser på at mindske bureaukratiet i kommunerne.
Lovforslaget er blevet positivt modtaget af Kommunernes Landsforening og de andre myndigheder og organisationer, der er blevet hørt.
Jeg vil også gerne benytte lejligheden her og nu til at takke for den positive behandling, som lovforslaget har fået.
Jeg ser frem til et konstruktivt samarbejde i udvalget, så de nye regler kan træde i kraft den 1. februar 2010.
Bjarne Laustsen (S), 2009-11-19:
Jamen jeg skulle jo flytte Dansk Folkepartis arbejdsmarkedsordfører fra beskæftigelsesministerens skød, inden jeg kunne komme til.
Men jeg kan sige, at jeg har skrevet til beskæftigelsesministeren og spurgt, om ikke man kunne nøjes med at udsende et hyrdebrev til kommunerne.
Så kunne man da også fortælle kommunerne, at intentionen i loven er sådan og sådan, at det skal foregå på den og den måde.
Vi har gjort, hvad der er muligt.
Nu har ministeren så ment, at det, der skulle til, var en lovændring.
Nu er vi rigtig mange, der har den opfattelse, at loven rent faktisk burde fortolkes, som der nu bliver lagt op til.
Derfor kunne det være interessant at høre Dansk Folkepartis syn på de borgere, der er kommet i klemme i systemet.
Jeg ved, at hr. Bent Bøgsted også kender nogle af de her eksempler.
Hvordan er de borgeres retsstilling?
Inger Støjberg (V), 2009-11-19:
Det er sådan, at loven kommer til at gælde for personer, der flytter efter lovens vedtagelse, og hvis Folketinget vil det, vil det sige den 1. februar 2010.
Jeg kan selvfølgelig ikke udelukke, at der er nogle, der er kommet i den situation, at de har mistet ledighedsydelsen på grund af flytning, men det er så også sådan, at den enkelte modtager af ledighedsydelse jo har haft mulighed for netop at klage over kommunens afgørelse til Beskæftigelsesankenævnet.
Så der har jo været den her klagemulighed, men det er lige så klart, at reglerne gælder, fra loven bliver vedtaget.
Bjarne Laustsen (S), 2009-11-19:
Jo, jo, men det er jo sådan, at hvis der er nogen, der har begået en fejl, bliver man nødt til at rette op på den.
Grunden til, at Aalborg Kommune gjorde det, var et brev, som Arbejdsdirektoratet havde udsendt til Esbjerg Kommune, om, at man ikke måtte udbetale ledighedsydelsen, før kommunen havde revurderet det.
Det er jo helt klart i strid med den lov, vi lavede, og den gode aftale, vi lavede i 2001.
Derfor bygger de antagelser jo på en fejl.
Jeg kan jo slet ikke forstå, at Arbejdsdirektoratet har sendt breve ud om, at man ikke må udbetale ledighedsydelsen, blot fordi en borger er flyttet fra en kommune til en anden.
Ministeren er jo fuldstændig enig her.
Det er også derfor, man har erkendt, at der er et problem, som man er nødt til – for at sige det på godt gammeldags dansk – at skære ud i pap for kommunerne.
Så kan de lære det, kan de, og forstå det.
Vi kan jo ikke have, at borgerens retsstilling bliver trådt under fode.
Jeg synes, at disse borgere, hvis de klager, har en god sag, og ministeren må da være enig i, at de skal have pengene tilbage, fordi de er blevet frataget dem på et uretmæssigt grundlag.
Er det ikke korrekt?
Inger Støjberg (V), 2009-11-19:
Jeg agter at gennemføre lovforslaget, som det ligger her, hvis jeg kan få tilslutning til det.
Det vil altså sige, at reglerne kommer til at gælde fremadrettet, hvilket jo heller ikke er helt unormalt for lovgivning, og dermed fra den 1. februar 2010.
Bent Bøgsted (DF), 2009-11-19:
Loven om fleksjob er trods alt tilbage fra 2001, hvor den tidligere SR-regering lavede den i forbindelse med førtidspensionsreformen.
Det kan så undre os, at der ikke er blevet gjort tiltag til at ændre det her tidligere.
Dansk Folkeparti er jo ikke med i fleksjobforligskredsen og bliver ikke indbudt til forhandlinger, så det ville have været noget nemmere for hr. Bjarne Laustsen at få ændret det her tidligere.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-11-19:
Jeg vil gerne advare imod at forlade det, at vi har et generelt virkende dagpengesystem.
Det, som vi greb ind over for dengang, var jo, at der var et incitament til, at arbejdsgivere kunne indrette deres produktion efter de supplerende dagpenge, og det syntes vi ikke var rigtigt.
Vi synes, at man i videst muligt omfang skal arbejde for fuldtidsjob.
Jeg ved godt, at hr. Bjarne Laustsen ønsker et system, hvor alle kan gå på supplerende dagpenge og have deltidsjob osv., men den vej vil vi ikke følge, og derfor har vi jo gradvis ændret reglerne for de supplerende dagpenge, og hver gang har det medført adfærdsændringer på virksomhederne, der har strammet op, sådan at man har kunnet undgå at blive ramt af det.
Så vil jeg gerne medgive hr. Bjarne Laustsen, at det nok ikke er den her regel, der har gjort, at den internationale krise har fået den virkning på ledigheden i Danmark, som den har.
Bjarne Laustsen (S), 2009-11-19:
Det er da helt uforståeligt, at finansministeren overhovedet ikke hører efter, hvad det er, der bliver spurgt om.
Vi har nogle regler, som regeringen selv har lavet.
Regeringen siger, at den vil lave regelforenkling, og så har vi nogle regler, der gør, at f.eks. brandmændene nu må nedlægge deres brandmandsjob.
Det koster 100.000 kr., hver gang man skal give en brandmand en uddannelse.
At forestille sig, at vi nogen sinde skulle have sagt, at vi ikke ville være med til at ordne forholdene omkring de supplerende dagpenge, er aldeles ude i hampen.
Jeg spurgte konkret, da vi behandlede forslaget her i maj måned 2008, hvad det her ville føre til, og det ville føre til 900 flere arbejdsløse.
Nu spørger jeg så, hvor mange flere arbejdsløse det reelt har ført til, at man har skærpet reglerne om de supplerende dagpenge, for siden hen har vi fået over 50.000 flere arbejdsløse, end der var dengang.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-11-19:
Jeg vil bare sige til hr. Bjarne Laustsen, at det, vi forfulgte dengang, og det, som Socialdemokraterne ikke ville være med til, jo var at lægge det pres på virksomhederne, at man altså ikke kan indrette sig på supplerende dagpenge, så man ikke behøver at planlægge produktionen.
Al erfaring viser, at hver gang man har skærpet de her regler for supplerende dagpenge, har virksomhederne strammet op.
Jeg ved godt, at hr. Bjarne Laustsen ønsker et system, hvor man hele tiden kan supplere dagpenge, havde jeg nær sagt, med lønindkomst, men for os er det vigtigt, at dagpenge er en kompensation for tab af indtægt, og sådan må det naturligvis være.
Derfor kan vi ikke lave de regler om og så vende tilbage til noget, som er uhensigtsmæssigt – og det er uhensigtsmæssigt, at virksomhederne kan ligge og jonglere med de supplerende dagpenge.
Louise Schack Elholm (V), 2009-11-19:
Dette lovforslag er en del af regeringens mange afbureaukratiseringsforslag, og regeringen har spillet ud med i alt mere end 100 afbureaukratiseringsforslag.
Det er vigtigt at afbureaukratisere.
Vi har brug for, at der ikke er nogen unødvendige regler, der lægger bånd på mulighederne for at løse en opgave på den bedste måde, når forholdene tages i betragtning.
Dette lovforslag forbedrer samtidig borgernes muligheder, og lovforslaget gør det klart, at en person på ledighedsydelse eller på en særlig ydelse automatisk kan fortsætte med være berettiget til den pågældende ydelse, hvis personen vælger at flytte.
I dag har mange kommuner valgt at tolke reglerne således, at tilflyttere på ledighedsydelse eller særlig ydelse skal starte forfra med godkendelse, før de er berettiget til den relevante ydelse.
Det betyder, at tilflyttere i den periode ikke modtager ledighedsydelse eller særlig ydelse.
Den tolkning vil ikke være mulig med det nye lovforslag.
Kommunen går alle sagerne om ledighedsydelse igennem jævnligt og får lejlighed til at kigge sagerne efter i sømmene.
Lovforslaget fastslår samtidig, at man ved flytning godt kan opretholde retten til ledighedsydelse, selv om man har været nødsaget til at sige sit fleksjob op.
Så længe man har en gyldig årsag til at sige fleksjobbet op, er man automatisk berettiget til ledighedsydelse ved flytning.
Lovforslaget er rigtig godt, da det sikrer, at kommunerne ikke har for meget bureaukrati på området, og da det sikrer borgernes retsstilling.
Venstre støtter lovforslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2009-11-19:
Ja tak.
Jeg skal bare lige spørge om rækkevidden af det her forslag.
Der har jo været en lang række sager, hvor kommunen har sagt, at den er ligeglad med, hvad nabokommunen har gjort, og på den måde har man jo faktisk været stavnsbundet, for når man var i den situation, om man skulle bevilges fleksydelse og ikke havde job, så kunne man faktisk ikke flytte nogen steder hen.
Det er jo en form for stavnsbånd.
Der er rigtig mange mennesker derude, der har været omfattet af det her, og hvordan er deres retsstilling i forhold til det lovforslag her?
På trods af at jeg faktisk synes, at loven var meget, meget klar på det her område, er der folk, der er blevet uretfærdigt behandlet.
Står det, som det her nye lovforslag lægger op til, også i gældende lov?
Så jeg ønsker bare at høre om rækkevidden af det her lovforslag: Bliver de mennesker, der er kommet i klemme, omfattet af lovforslaget?
Louise Schack Elholm (V), 2009-11-19:
Det her lovforslag gør klart, at alle de, der er berettiget til ledighedsydelse, ikke skal have genovervejet deres sag på grund af flytning.
Bjarne Laustsen (S), 2009-11-19:
Sagen er jo den, at en række kommuner har valgt at tage pengene fra folk, fordi de er flyttet fra X Kommune til Y Kommune, og de mennesker er kommet i klemme i systemet.
Så spørger jeg: Da de mennesker er kommet i klemme i systemet, betyder det så, at deres sager bliver taget op, i forbindelse med at det her lovforslag bliver vedtaget?
Hvordan er deres retsstilling?
Det er jo, fordi kommunerne har fortolket loven forkert, at ministeren rykker ud og fremsætter det her lovforslag, og derfor er det da interessant for alle de mennesker, der er kommet i klemme her, at vide, hvordan deres retsstilling i forhold til det her er.
Louise Schack Elholm (V), 2009-11-19:
Det er helt klart, at det her lovforslag er blevet fremsat for at sikre, at folk ikke kommer i klemme.
Vi ønsker at sikre, at folk ikke kommer i klemme, fordi de ønsker at flytte.
Vi skal ikke stavnsbinde folk til den ene eller anden kommune.
Vi skal sikre, at de har mulighed for at flytte, uanset om de er på en midlertidig ydelse eller ej.
Så det er det, det her lovforslag gør helt klart.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-11-19:
Slår man op i de danske historiebøger, kan man se, at stavnsbåndet blev ophævet i 1788, så alle har frihed til at bo og arbejde, hvor de har lyst.
Undtagelsen har vist sig at være danskere visiteret til fleksjob.
De er fortsat stavnsbundet til den kommune, der har foretaget visitationen.
Ønsker en borger med fleksjob at flytte til en anden kommune, har vi set eksempler på, at der i den nye kommune er blevet givet afslag med henvisning til, at ansøgeren er selvforskyldt ledig på grund af flytning.
Med denne lovændring sikrer vi, at borgere med fleksjob får den samme frihed som alle andre til at flytte derhen, hvor de har lyst til at bo.
Beslutningen er først og fremmest til glæde for fleksjobbere, der får deres frihed til igen selv at vælge, hvor de vil bo.
Men derudover kan beslutningen være med til at spare unødvendigt dobbeltarbejde og bureaukrati i landets kommuner.
I Socialdemokratiet mener vi, at alt for mange borgere er på ledighedsydelse.
Her er tale om mennesker, der har haft fysiske eller psykiske problemer på arbejdsmarkedet, og derfor er det uforståeligt, at regeringen ikke gør mere for at undgå, at antallet af personer på ledighedsydelse fortsat stiger.
Et fleksjob er en god måde at bevare tilknytningen til arbejdsmarkedet på, hvis man ikke er i stand til at klare et almindeligt arbejde, men borgere, der er visiteret til fleksjob, skal ikke opleve begrænset frihed.
Derfor støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2009-11-19:
Lovforslaget her er et godt forslag.
Vi har set flere tilfælde med personer på fleksjob eller ledighedsydelse, der har mistet retten til ydelsen ved flytning til en anden kommune.
Et eksempel var en kvinde, der fandt sammen med en mand og derfor flyttede til en anden kommune.
Her kunne hun så ikke beholde sin ledighedsydelse, selv om der ikke var tvivl om, at hun var berettiget til ydelsen i den kommune, hun flyttede fra.
Den nye kommune forlangte en ny sagsbehandling med det resultat, at parret helt uberettiget kom i en økonomisk klemme.
På den måde blev ledighedsydelsesmodtageren faktisk stavnsbundet til den kommune, der havde bevilget ydelsen, og det var ikke rimeligt.
Denne situation er en af mange lignende sager.
Det er Dansk Folkepartis opfattelse, at har man fået tilkendt ledighedsydelse i en kommune, skal det også gælde i andre kommuner, hvis man flytter.
Derfor er det glædeligt, at regeringen nu kommer med dette lovforslag, der giver en ledighedsydelsesmodtager lov til at flytte til en anden kommune uden at miste retten til ledighedsydelse og uden at skulle igennem en ny visitation i den kommune, vedkommende er flyttet til.
Det gælder også, hvis man opsiger et fleksjob i forbindelse med flytningen, medmindre der er tale om selvforskyldt ledighed, og i den forbindelse skal en flytning til en anden kommune ikke betragtes som selvforskyldt ledighed.
Der ændres også i reglerne om vurderingen af, om man fortsat er berettiget til et fleksjob.
Hvis man har fået ledighedsydelse i 12 måneder inden for 18 måneder, har kommunen 6 måneder til at foretage vurderingen.
Det har ikke været helt klart i loven, og derfor ændres det til, at der direkte i loven bliver angivet, at vurderingen skal være afsluttet, senest når der er modtaget en ydelse i 18 måneder.
Og hvis ikke det kan lade sig gøre på grund af flytningen, har kommunen altid 6 måneder til at foretage den vurdering.
Desuden bliver det sådan for par, at hvis f.eks. en af dem finder et job i en anden kommune og parret skal flytte, vil de være omfattet af de samme rettigheder.
Alt i alt bliver det en lettelse for kommunen, men også en sikkerhed for ledighedsydelsesmodtageren.
Det sidste, der ændres, er, at der laves regler om, at ledighedsydelse skal reguleres med den samme procentsats som arbejdsløshedsdagpengenes højeste beløb.
Der er tale om klare forbedringer for dem, der modtager ledighedsydelse, men også en enklere sagsgang i kommunen.
Man kan så sige, at det måske havde været på sin plads, at alt det her var blevet lavet, dengang loven om fleksjob blev lavet, men bedre sent end aldrig.
Der er desværre nogle, der er kommet i klemme, men det var noget, de partier, der lavede loven om fleksjob, ikke tænkte på, dengang den blev lavet.
Dansk Folkeparti kan støtte det her forslag.
Bjarne Laustsen (S), 2009-11-19:
Jeg mener, loven var ganske klar, og det viser sig jo også, at en lang række kommuner har administreret loven efter nøjagtig det, som beskæftigelsesministeren nu lægger frem.
Der har så været nogle kommuner, der har læst loven på en anden måde.
Det, der er interessant, er, hvordan retsstillingen for de borgere, der er kommet i klemme i systemet, er.
Jeg tror, at de allerfleste, som har læst den her lov, vil sige, at intentionerne var fuldstændig klare, nemlig at man da ikke kan stavnsbinde folk.
Folk skal da have mulighed for at flytte, skifte arbejde osv., og hvis man har godkendt en til en eller anden ydelse i en kommune, må det jo også gælde i den kommune, hvortil vedkommende flytter.
Er hr. Bent Bøgsted ikke enig i det?
Bent Bøgsted (DF), 2009-11-19:
Jeg synes, at det er en stor fornøjelse at stå med det lovforslag, der lukker SP-ordningen ned.
Den skulle aldrig nogen sinde have været etableret, og der var en rigtig dum omfordelingsnøgle, der gjorde, at hvis man f.eks. betalte 5.000 kr. til ordningen, gik der kun 2.300 kr. ind på ens konto.
Det var sådan tyveri ved højlys dag, der blev lavet dengang.
Vi har formået at få ændret på det.
Først fik vi ændret omfordelingsnøglen, så fik vi stoppet indbetalingerne, og så fik vi sat gang i udbetalingerne til folk.
Som en konsekvens af det, bliver ordningen nu lukket ned.
Det er en helt naturlig ordning, at man siger, at dem, der ikke har flyttet deres penge til en anden pensionsordning – nej, det er under ATP-ordningen – eller har fået dem udbetalt inden den 1. maj, får dem tvangsudbetalt, når vi når den 1. maj, og så bliver ordningen lukket.
Det er et stort ønske fra Dansk Folkepartis side, at den ordning bliver lukket, så vi støtter selvfølgelig forslaget.
Inger Støjberg (V), 2009-11-19:
Jeg må indrømme, at jeg ikke kan blive skuffet over, at danskerne får de penge tilbage, som de rettelig selv har tjent og har indbetalt til SP-ordningen, oven i købet i en periode, hvor vi er midt i en international finanskrise.
Det kan jeg slet, slet ikke se skulle være en skuffelse for nogen.
Faktisk tværtimod, må jeg sige til hr. Morten Østergaard, synes jeg jo netop, at det er i en situation som den her, hvor man måske føler sig lidt usikker, lidt økonomisk trængt, at det da er godt, at man kan få sine egne penge tilbage igen.
Morten Østergaard (RV), 2009-11-19:
Men i hvert fald må vi konstatere, at hvis man ellers vil betjene sig af regeringens egne analyser, er der ingen grund til at tro, at det bliver det private forbrug, der redder os ud af krisen, for det daler.
Det daler og daler, og selv når man udskriver kæmpe milliardbeløb til privatforbrug, daler det private forbrug alligevel, og nogle er rejst – der var nogle andre målinger, der viste det – til udlandet for SP-pengene, hvilke heller ikke bidrager voldsomt til dansk økonomi.
Derfor er det jo fair nok at sige: Ja, ja, det var heller ikke det vigtige for regeringen.
Det, vi havde brug for, var at få nogle penge i kassen, fordi likviditeten var helt ad Pommern til.
Vi havde brug for ekstraordinære skatteindtægter, og det har vi fået i rigt mål, og nu tager vi lige de sidste med.
Det er jo en åben og ærlig erkendelse.
Nu er tidspunktet fremskredet, og vi er kun os, der er her, der lytter med, og jeg synes, at ministeren lige skulle have den anstændighed og sige det, men i hvert fald er det helt klart, at hvis man havde investeret bare en beskeden andel af de her milliarder eller nogle tilsvarende milliarder i offentligt forbrug, havde man haft en helt anden jobeffekt end det her milliardforsøg, som ikke gav andet end skatteindtægter.