runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2014-04-24:
Jeg er meget ked af, hvis jeg har udtrykt mig så upræcist, at Enhedslistens hr. Henning Hyllested har fået det indtryk, at vi fra socialdemokratisk side er fuldstændig ligeglade med naboerne.
Og hvis det er, at man lever i det, hr. Henning Hyllested og Enhedslisten kalder et støjhelvede, jamen så er der mulighed for, at man kan få op mod 20.000 kr. om måneden, sådan at man kan leje en lejlighed et andet sted og bo der, imens det her bliver bygget, eller at man kan få hjælp til genhusning. Det, vi er allermest optaget af, er jo at sikre, at når vi skal lave så ambitiøst et projekt, som vi glæder os til – ja, og vi synes, det er en vigtig vision – skal folk, der kommer til at lide nød undervejs, selvfølgelig også have den bedst mulige hjælp, og det er det, vi sikrer med det her lovforslag.
Det er et skridt i den rigtige retning, det er en håndsrækning til de her naboer.
Men når det så er sagt, vil jeg sige, at hr. Henning Hyllested da har ret i, hvad vi også godt er klar over, at når der laves store anlægsprojekter, vil der være nogle midlertidige forstyrrelser, som er trælse, og som man gerne vil være foruden, men når det er, at det er overstået, er man også rigtig glad for, at det er blevet til noget.
Derfor tror jeg, at der er rigtig mange, der har det på den måde, at det var godt, at man ikke lyttede til Enhedslisten, og at det var rigtig godt, at man derimod byggede metroen og lyttede til de partier, der bakkede det op.
Henning Hyllested (EL), 2014-04-24:
Jeg forstår udmærket godt hr. Rasmus Prehns spin om Enhedslisten og om, at vi ikke skulle gå ind for metroen, men det er jo ikke rigtigt.
Men vi endte med at være imod det på grund af den finansieringsform, der er, og som har været i forbindelse med hele metroringen, og fordi vi betvivlede de trafikprognoser, som lå til grund for det, og det har vi i øvrigt fået ret i, når det gælder de nuværende metroringe.
Nå, men det var nu ikke det, jeg ville bruge min tid på, for hr. Rasmus Prehn henviste jo til hensynet til naboerne.
Altså, når man kan rejse tvivl om de støjmålinger, som ligger til grund for det – og det er der allerede blevet gjort – gør det så ikke indtryk på hr. Rasmus Prehn?
Synes han så ikke, at der måske var en pegefinger eller et øjenbryn, man kunne løfte og sige: Hov, det skal vi da have kigget nærmere på, for det går jo ikke?
For det får jo konsekvenser for, hvor mange der i sidste ende får ret til henholdsvis genhusning og kompensation, og hvor stor kompensationen bliver.
Rasmus Prehn (S), 2014-04-24:
Det gør naturligvis meget stort indtryk på mig og på Socialdemokratiet, når der er borgere, der er bekymrede, når der er borgere, der er så bekymrede, at de ligefrem laver høringsskrivelser og andet; selvfølgelig gør det indtryk.
Det er jo også derfor, vi er rigtig glade for hele den proces, der heldigvis er, når man laver lovforslag som det her, hvor der er høringsfaser, og hvor folk kan komme til orde.
I den her situation bliver der tilmed lavet en ny VVM-undersøgelse, hvor man skal vurdere virkningerne på miljøet, netop for at være helt sikre på, at der er styr på tingene, at vi ved, hvad det er, vi taler om, at folk kan være trygge ved de målinger, der er.
Vi er meget optaget af de her ting, og vi sætter tid af til, at folk, der sår tvivl om vores målinger, vores beregninger og vores forudsætninger, kan komme til orde og være med til at korrigere os.
Vi er ikke skråsikre og bedrevidende og andet, nej, vi er meget ydmyge, og vi ved, at vi er nødt til at lytte til de mennesker, der har skoen på, for det er dem, der ved, hvor den trykker, og derfor vil vi meget gerne være i dialog med dem, for borgerne skal behandles ordentligt.
Der er nogle, som har været udsat for et urimeligt støjhelvede, og de skal hjælpes; det er vi optaget af.
Men vi synes også, det er et stærkt projekt med den her metro, og vi er glade for, at Enhedslisten ikke fik det, som de ville, nemlig at man undgik at få metroen.
Vi er glade for metroen.
Kim Christiansen (DF), 2014-04-24:
Når man laver så stort et anlægsprojekt, som metrocityringen er, så vil det uundgåeligt komme til at genere rigtig mange af de borgere, som bor tæt på; det kan ikke undgås.
Det har man måske ikke været dygtig nok til at tage højde for, men der føler jeg i hvert fald, at vi nu med det her lovforslag tager borgernes parti i forhold til den støj, de er udsat for, og øger muligheden for at få kompensation, både som en kompensation for støjgener, men også en mulighed for genhusning.
Samtidig bliver der, som andre også har nævnt, den her skattefrihed, så man ikke også ovenikøbet bliver beskattet af den kompensation, man får, og man bliver heller ikke modregnet i eventuel pension eller andre sociale ydelser.
Det kan ikke lade sig gøre; det vil genere nogle mennesker, og der prøver vi bare at komme de borgere i møde med den her lovgivning og gøre det bedre for dem i det tidsrum, hvor man altså bygger metroen, som, når den står færdig, jo vil være et kæmpe aktiv for København og for alle de mange mennesker, der dagligt skal bruge den kollektive trafik – og jeg ved jo i hvert fald, at Enhedslisten også går meget ind for den kollektive trafik.
Så det her vil ende med at blive en god historie; der er nogle gener ved det, men det prøver vi i hvert fald at gå ind og kompensere for med det her lovforslag.
Jeg er også meget glad for, at der bliver den her ekstra VVM-runde, så vi i hvert fald får en sikkerhed for, at det er de rigtige støjmålinger osv., og der kan man jo altid rejse tvivl om, om det er de rigtige støjgrænser, men det må vi selvfølgelig kigge på, hvis der er klager over det, og så må man sørge for, at tallene er pålidelige, når det gælder de støjmålinger, man laver.
Så vi støtter selvfølgelig lovforslaget, fordi det er med til at gøre det bedre for de borgere i København, der føler sig plaget af støjen fra metrobyggeriet.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-04-24:
Jeg kan forstå på Enhedslistens hr. Henning Hyllested, at der ikke er nogen, der har styr på noget som helst.
Metroselskabet har ikke styr på noget som helst, staten har ikke styr på noget som helst, Københavns Kommune har ikke styr på noget som helst, og så tror jeg faktisk, at min egen kommune, Frederiksberg Kommune, gik hus forbi, men vi har sikkert heller ikke styr på noget som helst.
Det har man derimod i Enhedslisten.
I Enhedslisten kan man det hele, og derfor vil jeg gerne høre, hvordan hr. Henning Hyllested og hans banjobande har tænkt sig at løse den problemstilling, vi jo står med, og som er indiskutabel, nemlig at hvis ikke det her lovforslag bliver vedtaget, så bliver metroen forsinket, så bliver der tale om øgede ekstraomkostninger i milliardklassen, og så bliver København og Frederiksberg en byggeplads i langt længere tid, end det ellers havde været nødvendigt.
Hvordan vil Enhedslisten løse de problemer, som man nu står og skal forholde sig til?
Kim Christiansen (DF), 2014-04-24:
Jeg er sikker på, at vi som en del af forligskredsen tager de høringssvar, der kommer ind, alvorligt; selvfølgelig gør vi det, ellers var der ingen grund til at lave en høringsfase.
Så det er rigtigt, vil jeg sige til hr. Henning Hyllested, svaret giver næsten sig selv.
Men jeg formoder da så sandelig også, at transportministeren har fokus på det her og sikrer, at oplysningerne fra de støjmålinger, der kommer, også er valide, så man kan opnå den erstatning, man er berettiget til.
Jeg kan ikke selv gå ud og vurdere de støjmålinger, det tror jeg mennesker, der er klogere end mig, skal gøre, men selvfølgelig skal det da være på det rigtige grundlag, man både søger erstatning og får erstatningen udbetalt.
Henning Hyllested (EL), 2014-04-24:
Der er ingen vej udenom end at tage dialogen med naboerne, prøve at komme dem så meget i møde, som det nu overhovedet kan lade sig gøre, men jeg forestiller mig heller ikke, at det her kan gøres uden også væsentlige fordyrelser af projektet.
Det kan man så lægge vægt på eller lade være med at lægge vægt på.
Man kan lægge vægt på, at det her projekt ikke må blive uforholdsmæssigt meget dyrere.
Det bliver det under alle omstændigheder.
Projektet er forsinket, og det er også en af grundene til, at jeg siger, at Metroselskabet i bund og grund ikke har styr på projektet.
Det her bliver meget dyrere, og vi er parat til at sige, at vi ikke vil tilsidesætte naboers ret og retssikkerhed, og vi vil ikke fastholde naboer i et støjhelvede.
Så må det koste de penge, det koster.
Men jeg tror faktisk på, og vi har opfordret til det igennem rigtig, rigtig lang tid, at man med en dialog med de pågældende naboer og ved at sikre en omfattende adgang til genhusning og kompensation – meget mere end der er lagt op til, for der er lagt op til et vældigt slagsmål mellem Metroselskabet og naboerne, ligesom der har været indtil nu – kan få projektet færdigt i nogenlunde rimelig tid og uden alt for store udgifter.
Men at man slipper gratis fra det her miskmask, tror jeg ikke på.
Mai Mercado (KF), 2014-04-24:
Jeg blev utrolig glad for ordførerens tale, og noget af det, jeg bed mærke i, og som jeg skrev ned på min blok, var, at hr. Flemming Møller Mortensen sagde: Fuld tillid til behandling af livstruende sygdomme.
Nu er det jo sådan, at over de seneste par måneder har der været nogle udfordringer i hvert fald med kræftbehandlingen på nogle af sygehusene rundtomkring i landet, hvor kræftramte patienter med netop livstruende sygdomme er blevet overmedicineret med kemomedicin.
Først var det 12 pct.s overmedicinering af de første 100 patienter, og siden hen er der dukket 2 nye tilfælde op, som blev afdækket i går i BT, med en overmedicinering på 20 pct. Jeg vil egentlig bare sådan i al stilfærdighed spørge, om hr. Flemming Møller Mortensen stadig væk, som han sagde, har fuld tillid til behandling af livstruende sygdomme på de sygehuse, eksempelvis de sygehuse, hvor man også har forsøgt at skjule, altså at flyve under radaren i forhold til at komme frem med den her information.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-04-24:
Det er faktisk et meget, meget alvorligt spørgsmål at få stillet, men det er meget, meget let for mig at svare.
Og svaret er: Ja, jeg har fuld tillid.
Som det fremgik af min ordførertale, har jeg selv beskæftiget mig med sundhedsvæsenet i rigtig mange år, og jeg ved altså, at det er mennesker, der behandler mennesker.
Jeg ved også, at vi har et højt specialiseret sundhedsvæsen, højteknologisk.
Der er nedbrud af vores dankortterminaler engang imellem; der sker også fejl inde på sygehusene rent teknologisk, noget, man ikke ønsker.
Fejl sker, og man må ikke foregøgle en dansk befolkning, at fejl ikke sker.
Men det, at der sker fejl, er ikke ensbetydende med, at man ikke skal have tillid.
Man skal have tilliden til, at sundhedsvæsenet lærer af egne fejl og retter op og forhåbentlig ikke udfører samme fejl en gang mere, uanset om det er med baggrund i teknologi, eller det er en menneskelig fejl.
Jeg har fuld tillid til, at de mange, mange tusinde, som hver eneste dag behandler meget syge danske patienter og borgere gør deres allerbedste for ikke at begå fejl.
Jeg synes også, at vi har taget aktion på det her i Folketinget.
Den situation med fejlene i forhold til kemomedicin er blevet behandlet politisk, og den er der også blevet sendt de tydeligste politiske signaler om, med hensyn til at det er uacceptabelt, og at vi ikke ønsker, det skal gentages.
Mai Mercado (KF), 2014-04-24:
Det var i hvert fald klar tale, og det kan man jo kun være rigtig glad for.
Jeg tror, at for de pårørende og de patienter, som oplever at blive udsat for en overmedicinering af den karakter, og hvoraf nogle jo potentielt har betalt den allerhøjeste pris, det kan vi ikke vide, men muligvis har de betalt med selve livet, er det ikke godt nok, når der sker fejl, som bliver systematiske.
For ordføreren har jo fuldkommen ret, det er ikke let at undgå fejl og heller ikke, når man har med mennesker gøre, men det burde være lettere at undgå systematiske fejl.
Så vil jeg egentlig bare spørge ordføreren sådan i den sammenhæng, for nu kom ordføreren sådan lidt selv ind på, at det er blevet politisk behandlet i salen; jeg havde egentlig ikke tænkt mig at stille et spørgsmål om det.
Men set i lyset af de seneste to sager med overmedicinering med kemobehandling oplever ordføreren så, at der er behov for at lave en ekstern undersøgelse, sådan at det altså ikke er hospitalerne, der skal ind og undersøge sig selv, men at man sætter nogle uvildige, udefrakommende til at undersøge de problematikker, der har været omkring netop det her med den systematiske overmedicinering?
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-04-24:
Nu er det forespørgsel F 19, vi tager os af i dag, så jeg vil overhovedet ikke komme ind på de konkrete besvarelser her.
Jeg synes næsten, det spørgsmål, der bliver rejst til mig her på talerstolen nu, er tenderende.
Jeg har sagt, at jeg har fuld tillid til det personale, som driver sundhedsvæsenet, eller ikke driver det, men er sat til at drifte sundhedsvæsenet i hverdagen.
Jeg vil også bare sige til ordføreren, at vi haft en anden ulykkelig sag, som er blevet behandlet politisk, og det var de mange tusinde kvinder, der gled ud af screeningsprogrammet i forhold til livmoderhalskræft.
Der har vi politisk sagt: Det måtte ikke ske, det skete, vi tager det politiske ansvar i forhold til erstatning til patienter og pårørende.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-04-24:
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at det er afgørende, at vi har tillid til de offentligt ansatte, i det her tilfælde sundhedspersonalet.
Men på den anden side synes jeg også, det er utrolig vigtigt, at vi ikke bliver så systembevarende, at vi ikke kan se, hvor det er, ting kan gøres anderledes, og hvor det er, der er uhensigtsmæssigheder.
I det her tilfælde, hvor der faktisk er foregået overmedicinering, som man efterfølgende har prøvet at dække over, er det – som De Konservatives ordfører påpeger – en avis, der ligesom skal bringe det frem.
Men bare sådan til orientering vil jeg sige, at jeg har orienteret Ombudsmanden og spurgt ham, om han vil gå ind i sagen.
Ordføreren sagde, at han glæder sig til, at der skal være en evaluering, så vi kan se, om der er forskelle i forhold til den måde, kronisk syge med livstruende sygdomme bliver modtaget på.
Jeg står her med Dansk Palliativ Database, Årsrapport 2012, som klart og tydeligt viser, at der er forskelle.
Der er geografiske forskelle; der er forskelle i forhold til alder; der er forskelle i forhold til uddannelsesniveauet, når det gælder den indstilling, de her mennesker bliver mødt med.
Derfor vil jeg høre ordføreren: Hvor mange evalueringer og hvor mange rapporter skal der til, før vi politisk kan træffe det valg, der hedder: Vi vil rigtig gerne have, at mennesker, der har livstruende sygdomme, selvfølgelig oplever lighed i den måde, de bliver modtaget på, i sådan et lille land som Danmark.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-04-24:
Det synes jeg er meget let at svare på: Der skal kun den ene gennemgang til, som ministeren nu sætter i gang, og som Sundhedsstyrelsen allerede, som jeg forstår det, er i gang med.
Det er det, der skal til, for anbefalingen fra Sundhedsstyrelsen er fuldstændig klokkeklar.
Det står fuldstændig tydeligt skrevet – og det ved SF's ordfører også godt – hvad det er, der fra 2012 skal leves op til i forhold til en palliativ indsats til alle patientgrupper i alle hjørner af Danmark, hvis der er et behov for det.
Med hensyn til den politiske beslutning står SF, som jeg forstod det, også bag den vedtagelsestekst, som er blevet læst op her, og det er jo i og for sig det fælles resultat.
Så det med at SF's ordfører på en eller anden måde ligesom angriber mig som Socialdemokraternes ordfører forstår jeg overhovedet ikke noget af.
Der er en fælles politisk beslutning bag det her, og så synes jeg i og for sig ikke, det er passende at drive politisk gæk i en situation som den her.
Jeg anser det her for at være alt, alt for alvorligt, og hvis SF's ordfører prøver at få det til at fremstå, som om SF er mere ulighedsbekæmpende end Socialdemokraterne, vil jeg bare sige, at det har i hvert fald ingen sandhed i sig.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-04-24:
Det var jo slet ikke ment som et angreb.
Det er utroligt, at ordføreren opfattede det sådan.
Jeg ved godt, at Socialdemokraterne er vant til, at de rigtig gerne vil diktere, hvordan andre partier også ligesom skal agere i Folketingssalen, men jeg vil gerne frabede mig den der meget dikterende tone.
Jeg vil gerne spørge en gang til, for jeg kan forstå, at ordføreren synes, det er utrolig vigtigt at have den palliative enhed.
Derfor er mit spørgsmål: Vil Socialdemokraterne også prioritere midler til den palliative enhed, hvis evalueringen viser, at det halter bagud?
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-04-24:
Det er igen et i og for sig lidt besynderligt spørgsmål, for den økonomiske ramme og det fastsatte politiske mål ligger jo i Sundhedsstyrelsens anbefalinger.
Og vi har de 5 regioner og de 98 kommuner til at sikre, at det her bliver efterlevet.
Altså, for mig at se er der overhovedet ikke rejst nye spørgsmål eller fremsat noget ønske om nye økonomiske midler i den her sammenhæng.
Vi ønsker med den fælles vedtagelsestekst, der er, og med baggrund i den gode forespørgsel, vi har her i dag, at få et billede af, hvordan forholdene er i de 5 regioner og de 98 kommuner.
Er der en forskel mellem patientgrupper, diagnosegrupper?
Det må der ikke være, og hvis det viser sig nu ved Sundhedsstyrelsens gennemgang, at noget af det, som eksempelvis Danmarks Lungeforening og Hjerteforeningen har sagt, bliver bekræftet, så skal der naturligvis rettes op på det.
Og det er det, regionerne og kommunerne skal gøre.
Som min kollega fru Sophie Løhde også sagde, er der en problemstilling i sektorovergangene, og bredt politisk er der et skarpt fokus på, at patienter, pårørende og borgere ikke her skal falde ned mellem to stole.
Tilbuddene skal hænge sammen, og de skal være af meget høj kvalitet.
Liselott Blixt (DF), 2014-04-24:
Begrundelsen for, at jeg har stillet den her forespørgsel, er en rapport, der blev lavet sidste år af Palliativt Videncenter i samarbejde med TrygFonden og Danmarks Lungeforening.
Den viste, at der var et stort behov for palliativ indsats, som ikke blev dækket.
Det blev til flere artikler i medierne.
Har man den forkerte sygdom, får man ikke den hjælp, der er nødvendig.
Andre patientforeninger som f.eks. Hjerteforeningen kunne på samme vis berette om stor forskel i behandlingen på det palliative plan.
I Danmark har vi ellers de sidste mange år arbejdet med den palliative indsats og hospicepladser netop for at sikre, at bliver man uhelbredeligt syg, skal der sættes ind med en palliativ indsats for at sikre den pleje og omsorg, som man har brug for.
Man er jo godt klar over, hvilke sygdomme som er uhelbredelige, og derfor er det også vigtigt, at vi har en indsats, som både er forebyggende og lindrende, så den enkelte kan leve livet lige til det sidste.
Hvis man på det forebyggende plan satte hurtigere ind med test og undersøgelser, ville man kunne yde en meget bedre behandling til gavn for patienter og samfund.
Vi ved, at Sundhedsstyrelsen har mange gode anbefalinger, men vi ved også, at man ikke efterlever dem alle steder i landet.
Det er grunden til, at jeg har stillet forespørgslen til ministeren og beder ministeren oplyse om den indsats, som man gør i dag for mennesker med livstruende sygdomme, samt oplyse, om ministeren mener, at patienter på den foranledning er stillet lige.
Jeg glæder mig til at høre ministerens besvarelse.
Jan E. Jørgensen (V), 2014-04-24:
Det lød nærmest, som om spørgsmålet kom lidt bag på Enhedslistens ordfører.
Jeg ved også, at det kan være svært at skulle forholde sig konstruktivt til noget frem for kun at kritisere.
Men man skal jo ikke opholde sig i et støjhelvede, fordi det lovforslag, vi vedtager nu, jo netop giver mulighed for, at man kan flytte væk fra støjhelvedet, hvis man synes, at det er for slemt, eller man kan vælge at blive boende, hvis man ikke synes, at det er så slemt, og så tage den økonomiske kompensation.
Men jeg kan forstå, at Enhedslistens svar på problemerne er, at vi tager en dialog, altså vi sætter os sammen og snakker over en kop te, eller hvad ved jeg.
Jeg har svært ved at tro på, at det løser frygtelig meget i virkelighedens verden.
Magnus Heunicke (S), 2014-04-24:
Ja, og det skal vi have.
Der er heller ingen tvivl om, at det jo er vanskeligt at informere, hvis byggeriet halter af sted, og det er stop and go; så er der natarbejde, så er der ikke natarbejde; så kan man larme, og så må man ikke larme.
Derfor må det ud fra min sådan lægmandsvurdering være ulige meget nemmere at kommunikere, når der er klare rammer – og det kommer der her.
Det må være nemmere at kommunikere, selv om jeg stadig væk tror, at opgaven er meget, meget stor – det skal man ikke undervurdere.
Henning Hyllested (EL), 2014-04-24:
Jamen spørgsmålet er jo netop, og det er jo det, det hele kommer til at stå om: Hvor mange får adgang til kompensation?
Hvor mange får adgang til at blive genhuset?
Indtil videre er det stadig væk kun dem i kategori 100 pct., kan man kalde det, som får adgang til genhusning.
Hvor mange flere er det end dem, der i dag har adgang til det?
Nogle flere bliver det selvfølgelig, men er det nok, er det nok til, at de naboer til metrobyggepladserne, som føler sig voldsomt generet af det her – og jeg tror, at man bliver nødt til at gå ind på den snak med at føle sig voldsomt generet af det her – egentlig også får adgang?
Man kan have børn, man kan have handicap, man kan have dit, man kan have dat, som jo påvirker, om en familie skal have ret til genhusning eller kompensation, og det kan vi ikke se at der er taget højde for.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-04-24:
Hr. Rasmus Prehn lagde ud med at sige, at alle partier i Folketinget på nær De Konservative og Enhedslisten støtter det her forslag – og »alle partier« var så dem, der var i forligskredsen, kunne jeg så forstå.
Så jeg håber ikke, der har været valg eller andet, der har gjort, at vi er røget ud.
Men Liberal Alliance støtter faktisk forslaget, som ligger her, på trods af at vi ikke er medlem af forligskredsen.
Jeg kan så sige, at når vi ikke er med i forligskredsen, skyldes det vel egentlig ikke nogen særlige forhold, ud over at Liberal Alliance ikke eksisterede, dengang forligskredsen blev etableret.
Så sådan er det.
Det er klart for enhver, at metrobyggeriet har været ude af kontrol, klagesagerne har hobet sig op, borgernes nattesøvn er blevet forstyrret indtil det helbredstruende, forskellige myndigheders beslutninger er blevet underkendt, og leveringsdatoen for Cityringen har været lige så usikker, som hvis der var tale om byggeriet af Gaudis kirke i Barcelona, hvor det vist nok er meningen, at det aldrig skal blive færdigt.
Oven på dette har der hvilet en enorm usikkerhed for alle parter både i forhold til de retssikkerhedsmæssige forhold og den samlede økonomi, og vi læser faktisk lovforslag L 177 anderledes, end nogle måske har gjort det, hvilket er fremgået af debatten i dag, nemlig sådan, at der er tale om, at man mindsker usikkerheden, og det kan vi sådan set støtte op om.
For Liberal Alliance er det selvfølgelig grundlæggende, at borgerne skal kompenseres i overensstemmelse med lovgivning og almindelig rimelighed, og tilbud om genhusning og økonomisk kompensation, som det fremstår ifølge lovforslaget her, synes vi rammer rigtig godt.
Afslutningsvis synes jeg det er værd at påpege, at når vi læser om fordyrelse af projektet på op til 4-5 mia. kr. og udskudte færdiggørelsestidspunkter i op til flere år, svier det selvfølgelig en del.
Særlig når hanen fra den offentlige kasse åbnes på baggrund af naturforvaltningsregimentets bureaukratiske regelsæt, tager svien til, men i dette tilfælde er det hensynet til borgerne, som jeg egentlig synes der ligger til grund for det, og som vi synes har været det vigtigste, og derfor trykker vi på den grønne knap.