Mogens Jensen (S), 2015-04-28:
Tak for det, og tak for forespørgslen.
Nu holder vi så et lille nattesæde her, men det er jo under ledelse af et af Folketingets glimrende præsidiemedlemmer, som jeg er helt sikker på vil holde humoren oppe sammen med os andre.
Ja, jeg talte lidt med embedsmændene fra Udenrigsministeriet, der sagde: Kan vi overhovedet sige noget sjovt om den debat, vi skal i gang med her?
Nu nævnte hr. Nikolaj Villumsen jo, at det, vi skal tale om her, er ISDS, og hvad er så ISDS?
tror jeg der er mange der sidder derude og tænker på af de mange, der nu sidder og overværer debatten her.
Det er jo, som hr. Nikolaj Villumsen sagde, en investor state dispute settlement-ordning, vi skal tale om, i den nye frihandelsaftale mellem EU og USA.
Jeg blev faktisk lovet en øl, hvis jeg kunne finde på en vittighed om ISDS, og så tænkte jeg: Hvad er forskellen på en giraf og ISDS?
Jo, en giraf ved man jo hvad er.
Det kan så godt ske, at det ikke udløser en øl, men det var et forsøg på at muntre os lidt op på den her tid af natten.
Jeg vil selvfølgelig forsøge at besvare forespørgslen, og det vil jeg gøre ved at svare på fire spørgsmål og så lave en lille afslutning.
Jeg skal forsøge at gøre det kort.
Det første spørgsmål er: Hvorfor er det vigtigt for os, at vi får en frihandelsaftale mellem EU og USA?
Det er det af fire årsager.
For det første, fordi det skaber økonomisk vækst og øget eksport til gavn for danske virksomheder.
For det tredje, fordi det er vigtigt at få lavet en handelsaftale med USA, sådan at USA kan udgøre et langt vigtigere marked for EU og for Danmark, i en tid, hvor vi virkelig er oppe imod konkurrence med andre markeder rundtomkring i verden og handelsaftaler, der bliver indgået – ikke mindst i Sydamerika og i Asien.
Og endelig for det fjerde, vi ønsker en frihandelsaftale mellem EU og USA, fordi den skal være med til at sikre nogle høje standarder for verdenshandelen, når det gælder bæredygtighed, når det gælder arbejdstagerrettigheder, og når det gælder miljøhensyn.
Det andet spørgsmål, jeg vil besvare, er: Hvorfor er det så fornuftigt, at der indgår en investeringsbeskyttelse i den her handelsaftale?
Den her investeringsbeskyttelse, den her ISDS-mekanisme, bliver der jo talt om heroppe, som om det er et helt nyt dyr i åbenbaringen, som vi aldrig har set før.
Jo, det har vi.
Den har vi set de sidste 50 år i handelsaftaler.
Vi har 37 danske handelsaftaler, hvor der indgår investeringsbeskyttelse.
EU har 1.400.
Så det er jo sådan lidt besynderligt, at det nu pludselig bliver gjort til en meget, meget mærkelig ting, at man har investeringsbeskyttelse i handelsaftaler, men ikke desto mindre er det jo det, der sker, og derfor tager vi diskussionen.
Men hvorfor er det fornuftigt, at der er investeringsbeskyttelse?
Det er vel sådan set hovedhensynet, der ligger i sådan en aftale, for dermed altså at sikre fair og lige konkurrencebetingelser for virksomhederne på de markeder, som en handelsaftale omhandler.
Desuden fordi det er vigtigt, at når vi laver handelsaftaler, gælder der lige vilkår for virksomheder i de lande, som de omfatter.
Det tredje spørgsmål er: Skal hensynet til investorerne og beskyttelse af investorerne gå forud for landenes ret til selv at lave regler og lave lovgivning og sætte højere standarder?
Det ligger også i Kommissionens mandat, Kommissionen, som forhandler den her aftale på Danmarks vegne, at retten til at regulere, retten til selv at sætte standarder, det, at landenes ret til at regulere går forud for investeringsbeskyttelse, skal være princippet.
Det fjerde og sidste spørgsmål, jeg vil svare på, er: Er der behov for ændringer i de eksisterende investeringsbeskyttelsesregler, som vi kender?
Ja, det er der, og det er der en god grund til, for som jeg sagde, har de eksisteret i 50 år, og det har også vist sig, kan vi se i nogle af de sager, der har været rejst, at der er et for bredt fortolkningsrum, der giver en uhensigtsmæssig balance mellem hensynet til staternes reguleringsret og virksomhedernes muligheder for at få erstatning.
Så det rum skal snævres ind.
Vi har også set, som Enhedslistens ordfører understregede, at der har været en omfattende debat af præcis det her spørgsmål, og der er jo kommet 150.000 henvendelser – det er rigtigt – til Kommissionen, men Enhedslistens ordfører glemte lige at nævne, at 97 pct. af dem eller noget i den stil, er sådan noget, hvor man har været inde på en hjemmeside og sat kryds i en rubrik, og så er det røget ned til Kommissionen.
Dem kender vi jo godt, men alligevel.
Det er udtryk for en bekymring, og den har Kommissionen taget seriøst.
Den tager jeg seriøst.
Den ved jeg også mine ministerkolleger tager seriøst, og det har altså ført til bl.a. det og den debat, der har været med Europa-Parlamentet, og den debat, der har været med os ministre fra landene, at man nu arbejder med fire områder, hvor man vil forbedre investeringsbeskyttelsen. Som jeg sagde det.
Punkt 1: Vi skal være fuldstændig klar på, at retten til at regulere går forud for investeringsbeskyttelse.
Punkt 3: Der skal være en bedre sammenhæng mellem afgørelser ved nationale domstole og så den internationale voldgift.
Punkt 4: Det skal undersøges, om der kan etableres en form for appelinstans, når man har fået en sag afgjort ved ISDS.
Det er bekymringer, der har været rejst, og det er altså konkrete forbedringer, som der nu arbejdes med, og som vi forventer Kommissionen fremlægger forslag til inden længe, altså her først i maj.
Så på den måde virker systemet altså også.
Der har været en høring, der er rejst en række bekymringer.
Vi tager de bekymringer alvorligt.
Vi gennemfører forbedringer.
Det arbejder Danmark for, og på den baggrund synes jeg, at det er meget, meget vigtigt, at vi samlet set i Folketinget beslutter os for selvfølgelig at bekræfte vores engagement i en vigtig frihandelsaftale, som betyder vækst og økonomisk fremgang også for Danmark, men der skal være en investeringsbeskyttelse i den handelsaftale, som bygger på de principper, som jeg har nævnt her.
Jeg ser på den baggrund frem til en god debat.