runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torben Hansen (S), 2008-11-26:
Tak til ministeren for svaret.
Det er rent faktisk sådan, som jeg tidligere har nævnt, at OECD påpeger, at 1 million danskere dagligt er udsat for uacceptabel luftkvalitet.
Og jeg kan konstatere, at man indtil videre bare siger, at det må man sådan tage med, og at man udskyder kravene for partikler og kvælstofilte fra 2011 til 2015, og det er jo lidt sølle.
Så lad mig prøve at vende den om.
Socialdemokratiet har tidligere her i år stillet forslag om, at der skal være obligatoriske partikelfiltre på alle dieselbiler, at der skal eftermonteres SCR-katalysatorer på alle tunge køretøjer i miljøzoner, og at Danmarks 80 største byer skal have miljøzoner.
Kan ministeren bekræfte, at de skridt, der ligger i den socialdemokratiske lufthandlingsplan, ren luft til alle danskerne, vil forbedre danskernes sundhed og dermed også nedbringe de fuldstændig skræmmende tal, der ligger i Institut for Folkesundheds rapport, og de skræmmende tal, der ligger fra OECD?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2008-11-26:
Jeg skal ikke stå her og gentage hele mit svar på det forrige spørgsmål; det tror jeg også hr. Torben Hansen vil blive træt af.
Jeg vil blot sige, at regeringen tager det alvorligt, at OECD har peget på, at Danmark fortsat har nogle udfordringer, når det drejer sig om luftforurening, og det er også derfor, vi har gennemført en række nye tiltag, og det er derfor, miljøministeren i 2009 kommer med en handlingsplan på området.
Jeg kender ikke i detaljer de forslag, som hr. Torben Hansen henviser til - de tilhører ikke mit ressortområde - men jeg kan sige, at regeringen helt generelt arbejder som et kollegium, og regeringsmedlemmerne bakker op om hinanden.
De ting, der besluttes, bakker hver enkelt minister op om.
Torben Hansen (S), 2008-11-26:
Ministeren siger så, at tallene vil blive nedbragt.
Det her er jo i allerhøjeste grad skræmmende tal.
Men kan ministeren så sige, om ministeren er enig i den beslutning, der ligger fra miljøministeren, om, at regeringen nu har bedt om, at man bruger direktivets undtagelsesbestemmelser og udsætter indførelsen af de stærke krav om kvælstofilter, på partikelområdet, som der var fra EU i forhold til år 2011, til år 2015.
Er det en beslutning, som ministeren for forebyggelse og sundhed - også set i relation til de her enorme sundhedsomkostninger, de her mange tusinde mennesker, der lider under det her - er enig i?
Altså, er den regeringsbeslutning, at indførelse af kravene bliver udsat fra 2011 til 2015, noget, som ministeren ud fra en sundheds- og forebyggelsesmæssig vinkel er enig i?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-11-26:
Jo, men lad mig så sige det på en anden måde til hr. Morten Bødskov.
Når man skal se på, hvordan den økonomiske politik påvirker beskæftigelsen i samfundet, skal man jo ikke kun se på en enkelt post; man skal ikke kun se på anlægsudgifter, man skal ikke kun se på driftsudgifter, man skal ikke kun se på skat.
Man skal se på det hele.
Og det er det, jeg gør, når jeg siger, at som helhed giver regeringens økonomiske politik en stimulans til økonomien og dermed en positiv virkning på beskæftigelsen i 2009.
Jeg har i hvert fald ingen planer om at bygge nye kulkraftværker.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-11-26:
Det var sådan set ikke det, jeg spurgte statsministeren om.
Jeg spurgte meget konkret og helt jordnært: Er statsministeren enig i, at det sidste kulkraftværk er bygget i Danmark?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-11-26:
Jeg kan bekræfte, at mit mål er, at Danmark skal være et fossilfrit samfund, og dvs. fri af både olie og gas og kul.
Når vi så bevæger os i den virkelige verden, ved vi jo godt, at det ikke er noget, man lige opfylder fra den ene dag til den anden, og derfor må fru Anne Grete Holmsgaard såvel som jeg være indstillet på, at i en periode vil vi stadig væk være afhængige af både olie og gas og kul.
Men bestræbelsen må være at finde flere og flere andre vedvarende energikilder, så vi kan blive fri af det.
I den mellemliggende periode må vi så sørge for, at produktion af energi og forbrug af f.eks. kul sker på en så ren måde som muligt.
Og der tror jeg faktisk at Danmark kan bidrage med noget, fordi vi er et af de førende lande, når det gælder ren kulteknologi, og det kan vi bruge til, at de lande i verden, der bruger meget mere kul end os, får gavn af en teknologi, der betyder mindre skadevirkninger ved brug af kul.
Derfor synes jeg, at fru Anne Grete Holmsgaard i stedet for at bevæge sig helt op i den blå luft skulle holde benene på jorden og sige, at vi har et fælles mål om at blive fri af alt det der.
Men i den mellemliggende periode må vi så gøre, hvad vi kan for at gøre den fossile teknologi så ren som overhovedet muligt.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-11-26:
Statsministeren har meldt ud, at Danmark skal gøres helt frit for kul, olie og naturgas.
Det vil jeg gerne have statsministeren til at bekræfte.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-11-26:
Det sidste, hr. Henrik Dam Kristensen spørger om, viser jo bare, hvad det hele går ud på, nemlig at når hr. Henrik Dam Kristensen ikke kan få sin vilje med et flertal i Folketinget, så vil hr. Henrik Dam Kristensen forfølge regeringen ved så at iværksætte en stribe juridiske undersøgelser om alt muligt, som jo vil koste skatteyderne millioner og atter millioner af kroner, uden at hr. Henrik Dam Kristensen får noget som helst ud af det, andet end at han kan drille regeringen.
Jeg vil sige til hr. Henrik Dam Kristensen, at jeg jo er enig i, at forvaltningen skal foregå retssikkerhedsmæssigt betryggende.
Det kan vi være fuldstændig enige om.
Og når Ombudsmanden påpeger, at forvaltningen her og der skal indrettes på en anden måde, synes jeg også, det er rigtigt af myndighederne så at rette sig efter det.
Men jeg kan ikke frigøre mig fra et indtryk af, at når hr. Henrik Dam Kristensen og andre går så højt op i det her, kan det måske også dække over, at hr. Henrik Dam Kristensen måske i virkeligheden hellere så en lempeligere udlændingepolitik, og det synes jeg er beklageligt.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-11-26:
Selvfølgelig retter man sig efter det.
Alt andet ville jo også være mere end mærkeligt og særdeles utilfredsstillende.
Men det, statsministeren jo ikke forholder sig til, er, at der har været en årrække, hvor skiftende ministre i et ministerium ikke har sørget for, at folk fik de rettigheder, som de havde krav på.
Jeg synes da, at man i et ordentligt og sundt demokrati må stille sig selv spørgsmålet: Er der nogen her undervejs, som bør drages til ansvar?
Det ved jeg ikke om der er, for det har vi sådan set ikke gode beviser nok til at kunne sige.
Ombudsmanden gør jo også gældende, at han ikke har haft kræfter til at undersøge det her til bunds.
Det gælder nogle - ikke mere eller mindre tilfældige, sager, men i hvert fald sager, som der måske ligger meget mere i.
Så et sidste spørgsmål til statsministeren vil være: Hvad ville statsministeren sige til, hvis vi udvidede vores demokrati og på mange måder kom til at ligne lande, vi kender og sammenligner os med, ved at et mindretal får en eller anden beskyttelse til at kunne vedtage, at en sådan undersøgelse sættes i værk, at f.eks. to femtedeles mindretal i Folketinget kunne sikre, at vi fik sådan nogle ting undersøgt til bunds?
Jeg er meget enig med statsministeren i, at vi har en velfungerende ombudsmandsinstitution.
Jeg er meget enig med statsministeren i, at det er godt, at vi har en institution, som kan kigge myndighederne efter i kortene.
Vi har så en sådan institution, som kigger myndighederne efter i kortene, og som efter at have undersøgt tingene til bunds kommer med ord som kritisabel, utilstrækkelig, misvisende og i strid med god forvaltningsskik.
Altså, det er den slags ord, som Ombudsmanden anvender.
Det, statsministeren, så siger nu, er: Ja, det er jo sådan set beklageligt, jeg beklager, at der var mennesker i det her land, som fra 2002 og frem til for ganske få uger siden ikke blev behandlet, som de burde i forhold til gældende lov og ret, men nu skal vi nok sørge for, at det sker fremadrettet.
Der er ingen, der skal stilles til ansvar for, at rigtig mange mennesker ikke har fået den rettighed, som rent faktisk tilkom dem.
Derfor må jeg sige, at jeg er enig i, at det fremadrettet selvfølgelig skal være i orden.
Men jeg synes ikke, det er fair, at det ikke kan lade sig gøre, og derfor jeg vil spørge statsministeren, om regeringen vil stemme imod det, hvis der i Folketinget bliver fremsat et forslag om en sådan undersøgelse.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-11-26:
Det synes jeg faktisk er en rigtig god ting at have.
Det har Ombudsmanden så gjort her.
Det vil sige, at der altså er iværksat en undersøgelse.
Det har Ombudsmanden gjort.
Han har påpeget en række ting, som han syntes ikke har været tilfredsstillende.
Integrationsministeriet retter sig efter det, iværksætter ny praksis, og Ombudsmanden udtaler sin tilfredshed med det.
Det synes jeg faktisk er godt og ordentligt i et velfungerende demokrati.
Så ville det efter min opfattelse være totalt spild af ressourcer at begynde at lave yderligere undersøgelser ud over det grundige arbejde, som Ombudsmanden allerede har gjort.
Henrik Dam Kristensen (S), 2008-11-26:
Jeg vil gerne tilbage til den diskussion, som hr. Morten Østergaard rejste for et øjeblik siden.
Sent fredag eftermiddag fik vi Ombudsmandens længe ventede rapport, efter hvad man vel godt kunne tillade sig at kalde en turbulent sommer og et turbulent efterår.
Jeg synes, det var godt, at vi fik rapporten.
Det, man så kan læse i rapporten, er ord som kritisabel, utilstrækkelig, misvisende, i strid med god forvaltningsskik og særdeles beklagelig.
Det er altså en Ombudsmand, som har været igennem en lille bid af de sager, der har været ovre i ministeriet og i Udlændingeservice, og i den lille bid af sager, som Ombudsmanden har været igennem, kommer der altså sådan nogle meget skrappe ord frem.
Derfor vil jeg gerne, i forlængelse af hr. Morten Østergaard, spørge statsministeren: I et ordentligt demokrati som vores undersøger man så ikke sådan nogle ting til bunds?
Nøjes man bare med at sige, at man kigger på det fremadrettet, og så er man lidt ligeglad med, at der rent faktisk er mange mennesker, som har oplevet, at deres rettigheder er blevet krænket, fordi de ikke har fået en ordentlig, fyldestgørende behandling af offentlige myndigheder, hvilket så fører til, at Ombudsmanden kommer med så stærke ord, som der rent faktisk er tale om her?
I et ordentligt og sundt demokrati skal man så ikke stille offentlige forvaltninger til ansvar for ikke at have givet borgerne deres rettigheder?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-11-26:
Ja, vil tage, men har bestemt også taget initiativer.
Jeg er altså nødt til at gentage, at et fald i CO2-udslippet på 21 pct., som skal være nået, når vi når frem til 2012, er en af de allermest ambitiøse målsætninger, noget land har påtaget sig.
Det er det faktisk.
Der er ikke mange lande, der skal nå det samme.
Der er gjort meget, der vil blive gjort meget, og det er klart regeringens opfattelse, at vi skal nå det mål.
Så vil jeg sige til hr. Per Clausen, at skulle det så være nødvendigt at iværksætte yderligere foranstaltninger for at nå målet, jamen så vil regeringen ikke tøve med det, fordi det er vores klare opfattelse, at det er rigtigt og vigtigt at nå det mål.
Per Clausen (EL), 2008-11-26:
Jeg synes jo, det er flot, at statsministeren nævner, at Danmark har påtaget sig store forpligtelser.
Det synes jeg nu nok statsministeren i sin tid som oppositionsleder var noget kritisk over for, men vi glemmer fortidens synder.
Det, der står tilbage her, er, at statsministeren siger, at man ikke skal lade sig gå på af, at tallene går i den forkerte retning, for det er tilfældigheder.
Så må vi håbe, at tilfældighederne retter sig inden 2012, for ellers får statsministeren måske svært ved at fastholde, at der er tale om tilfældigheder.
Det andet, jeg synes er bemærkelsesværdigt, er, at statsministeren fører sig frem som grøn forkæmper og på trods af det ikke kan sige andet, end at der vil blive taget en række initiativer.
Det er så konkret, statsministeren kan blive i en situation, hvor vi ved, at der er brug for en massiv indsats i forhold til boliger og bygninger, og vi ved, at arbejdsløsheden blandt bygningsarbejdere er vokset.
I den situation er det mest konkrete, statsministeren kan sige, at man vil tage nogle initiativer.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-11-26:
Et af de effektive politiske instrumenter er jo den energipolitiske aftale, som et meget bredt flertal her i Folketinget står bag, og som jo indebærer en fortsat udbygning af den vedvarende energi og skærpede krav til energibesparelser - det gælder bl.a. også i bygninger.
Så vi vil selvfølgelig tage en række skridt.
Jeg vil da gerne understrege over for hr. Per Clausen, at vi ønsker, at der skal ske en nedbringelse af udslippet af CO2; vi ønsker, at vi når målet på de 21 pct. Jeg vil gerne gøre hr. Per Clausen opmærksom på, at Danmark faktisk er et af de lande i verden, der har påtaget sig selv de skrappeste krav til nedbringelse af CO2-udslippet, og det er vores klare opfattelse, at vi med de instrumenter, der er planlagt, også nok skal nå målet i 2012.
Men hr. Per Clausen kan ikke måle det på, om der er et udsving fra det ene år til det andet, for det afhænger meget af, om man i det ene år importerer eller eksporterer bl.a. elektricitet.
Ja, for det er aldeles spild af ressourcer.
Men det er typisk oppositionspolitik, at hvis oppositionen ikke kan få sin vilje med et flertal i Folketinget, skal man til at banke hinanden oven i hovedet med alle mulige undersøgelser her og der og alle vegne.
Altså, det drejer sig om at løse de opgaver og de problemer, der er, og når Ombudsmanden påpeger, at forvaltningen burde være anderledes, retter man sig efter det, og det er det, der er sket.
Jeg vil gerne sige, at det jo ikke er sådan, i hvert fald som jeg læser Ombudsmandens rapport, at der dér peges på, at der er nogen, som har foretaget sig stærkt ansvarspådragende handlinger ovre i Integrationsministeriet.
Det er min klare opfattelse, at embedsmændene har forvaltet og administreret i bedste mening og i god tro, og så kommer Ombudsmanden, hvad der somme tider sker, og påpeger, at han synes, forvaltningen skulle være anderledes, og det retter man sig så efter.
Det er jo sådan, vores demokrati fungerer.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2008-11-26:
Nu er det jo ikke statsministeren, der bygger dem.
Vil statsministeren bekræfte, at der ikke kommer nye kulkraftværker i Danmark?
Vil statsministeren lave en plan for, at det sikres?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-11-26:
Som fru Anne Grete Holmsgaard rigtigt påpeger, er det selvfølgelig ikke regeringen, der sidder og putter kul eller olie eller gas ind i fyrene rundtomkring, men fru Anne Grete Holmsgaard behøver ikke være i tvivl om, hvad der er regeringens målsætning, nemlig at vi skal være fri af kul, og det er det, vores bestræbelser vil gå ud på, ligesom vi skal være fri af olie og gas.
Men fru Anne Grete Holmsgaard er altså nødt til at indrette sig på, at i en periode vil vi jo stadig væk være afhængige af det, og i den periode må vi så gøre det så rent som overhovedet muligt.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-11-26:
Det, som jeg har fået oplyst, er, at man i Region Sjælland har en belægningsprocent på 100.
Det er altså hele regionen.
Så kan patienter jo ikke flytte fra det ene hospital til det andet, hvis man i forvejen har belagt alle sengene.
Det giver naturligvis store gener for de borgere, der er indlagt; det er en frygtelig dårlig oplevelse.
Og det er også urimeligt, for vi skal jo huske på, at de borgere, det her drejer sig om, meget ofte ikke har ressourcerne til at sige: Det her er ikke godt nok, det er jeg utilfreds med.
Det er ældre folk, som måske endda fortsat er meget, meget autoritetstro over for hospitalsvæsenet, og som er dybt, dybt taknemlige stort set for hvad som helst.
Det er jo ikke godt nok, at man byder disse mennesker, som har den autoritetstro, de vilkår, at man f.eks. i Region Sjælland har en belægning på 100 pct., hvilket jo giver overbelægning.
Jeg har selv ude på et hospital her i området set, hvordan det så ud.
Det var ikke i orden, vil jeg sige til ministeren.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-11-26:
Jamen hr. Morten Bødskovs oplysninger er heller ikke korrekte.
Det er sådan, at det, vi lovede i sidste valgkamp, nemlig at afsætte 25 mia. kr. til byggeri af nye sygehuse, 25 mia. kr. til byggeri af skoler, ældreboliger og daginstitutioner, bliver gennemført, det bliver udmøntet.
Og der er tale om en gradvis stigning i de investeringer fra år til år, og der er også tale om en stigning fra 2008 til 2009, og det ved hr. Morten Bødskov også godt.
Det, der er det interessante i den her sammenhæng, er jo ikke hr. Morten Bødskov forkerte oplysninger, men den samlede finanspolitik, og den er ekspansiv i 2009.
Morten Bødskov (S), 2008-11-26:
Men det giver stadig ikke noget svar på, hvorfor regeringen reducerer de kommunale anlægsbudgetter med 600 mio. kr.
Jeg spørger, fordi jeg tror, der er utrolig mange, som har svært ved at forstå, at statsministeren lægger navn til en sådan aftale, mindre end et år efter at han har stået og lovet den danske befolkning en kvalitetsreform, som skulle bringe vores velfærdssamfund ind i det enogtyvende århundrede.
Vi skulle have et megaløft i velfærden, sagde den nuværende formand for Folketinget og tidligere finansminister.
Nu skulle det være slut med de uhumske toiletter til skoleeleverne, de skulle ikke længere komme hjem til forældrene med ondt i maven, fordi de ikke ville benytte toiletterne.
Alt det har statsministeren stået og lovet, og man må bare konstatere, at på bundlinjen får kommunerne 600 mio. kr. mindre til at foretage de investeringer, som kunne være nødvendige.
Statsministeren må kunne forklare, hvordan det hænger sammen, og hvorfor han reducerer kommunernes muligheder for at indfri regeringens løfter med 600 mio. kr. næste år.
Det kan godt være, at statsministeren ikke hørte mit spørgsmål, men så gentager jeg det: Hvis man er bekymret for effekterne af finanskrisen og effekterne og konsekvenserne for væksten og beskæftigelsen i det danske samfund, hvorfor reducerer man så de kommunale anlægsbudgetter med 600 mio. kr. næste år?
Det var det, jeg spurgte om, og det vil jeg gerne have statsministerens svar på.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-11-26:
Samlet er der tale om, at regeringens økonomiske politik, altså finanspolitikken, giver et puf til dansk økonomi næste år, den giver en stimulans.
Det gjorde den i forvejen, og nu giver vi den oven i købet yderligere en stimulans, ved at den skattelettelse, vi havde lovet, også slår fuldt igennem næste år.
Morten Bødskov (S), 2008-11-26:
Tak for det.
Jeg forstår, at regeringen som alle os andre er meget overrasket over effekterne af finanskrisen og udviklingen af finanskrisen.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-11-26:
Jeg kan sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at regeringen fuldt ud vedstår de principper om lovkvalitet, som vi selv har været med til at aftale, og det er min klare opfattelse, at de også er opfyldt med den behandling, der finder sted af L 69.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2008-11-26:
Det skal jeg ikke gøre mig til dommer over.
Der er rigtig mange andre, der er kommet med synspunkter i den anledning.
Er den det papir, den er skrevet på, værd, eller er den ikke?
Nu skal jeg under hensyntagen til Folketingets værdighed sørge for, at jeg ikke skal behandle den her vejledning, som en tidligere statsminister behandlede den nuværende statsministers bog, men det virker jo, som om respekten for den her vejledning næsten er endnu mindre end statsministerens respekt for sit eget tidligere ideologiske udgangspunkt.
Gælder den vejledning, og har den overhovedet nogen betydning?
Den har jo kun betydning, når mindretallet synes, at den er interessant, og ikke, når flertallet bare tromler noget igennem.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-11-26:
Nej, det synes jeg ærlig talt ikke.
Jeg mener, at integrationsministeren har grebet sagen korrekt an.
Det, integrationsministeren gjorde, var at indlede Folketingets forhandlinger med korrekt at gøre rede for en kendelse afsagt af Højesteret, som måske ikke har en direkte betydning for lovforslaget, men som dog indirekte gav betydning for fortolkningen af dele af lovforslaget.
Jeg synes, at integrationsministeren gjorde ret i at indlede debatten med det.
Derimod synes jeg ikke, at det forhold, som integrationsministeren redegjorde for, havde en tyngde, som gjorde, at man behøvede at udsætte behandlingen.
Det er en sag, der kan klares under den efterfølgende udvalgsbehandling.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2008-11-26:
Statsministeren roste integrationsministeren for korrekt at have oplyst om højesteretsdommen i forbindelse med førstebehandlingen.
Burde statsministeren ikke have påtalt over for integrationsministeren, at ifølge den her vejledning om god lovkvalitet handler det ikke alene om tidsfrister, men det handler også om, at man fortæller, hvorfor man ikke overholder dem, i den tale, man holder, inden debatten går i gang, og det handler også om, at man faktisk ifølge regeringens egne regler om god lovkvalitet opfordres til at bede Folketinget om at udsætte behandlingen.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-11-26:
Som udgangspunkt følger regeringen de regler, der gælder om lovkvalitet.
De bygger jo på aftaler, vi selv har med Folketinget.
Det er vores klare udgangspunkt.
Så er der sager, som vi af den ene eller den anden grund synes bør fremmes mest muligt, og i den situation varetager vi så lovkvaliteten efter alle kunstens regler inden for mere snævre tidsrammer, end vi er vant til.
Det gør vi også her, og derfor må jeg afvise hr. Simon Emil Ammitzbølls antydning af, at der ikke skulle være tale om god lovkvalitet.
Det er regeringens klare opfattelse, at også når det gælder L 69, er der tale om ordentlig lovkvalitet.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2008-11-26:
Tak, hr. formand.
Fredag eftermiddag havde vi en meget, meget lang debat her i Folketingssalen om L 69 og tålt ophold, og hvad ved jeg.
Så prøvede jeg sådan set at få et svar ud af integrationsministeren, og det svar vil jeg nu også prøve at få ud af statsministeren:
Hvad er regeringens begrundelse for, at man i forbindelse med L 69 har valgt ikke at følge Justitsministeriets vejledning om lovkvalitet?
Per Clausen (EL), 2008-11-26:
Jeg synes jo, det er en lille smule bekymrende, at statsministeren fastholder, at vi er på rette spor, når tallene sådan set viser, at det går den forkerte vej.
Jeg har set, at der er lavet en plan, og at regeringen har et mål, men det interessante er, hvad regeringen vil gøre for at nå dette mål, når vi kan konstatere, at det går i den forkerte retning.
Det er jo ikke sådan, at det er 1 år, der har vist et udsving; det er sådan, at der nu i 2-3 år har været en stigning i CO2-udslippet og også i energiforbruget.
Det er også sådan, at de internationale organer, der interesserer sig for det her, jo er temmelig bekymrede over udviklingen i Danmark, men de tror selvfølgelig på, at det vil lykkes, når regeringen kommer og siger, at den har en plan.
Mit stilfærdige spørgsmål til statsministeren er bare: Hvilke planer har man?