Alex Ahrendtsen (DF), 2014-04-04:
I Dansk Folkeparti er vi jo glade for vores kulturarv, både den af ånd og den af sten, og det er jo det sidstnævnte, vi har diskuteret i dag.
Bygninger er jo udtryk for ånd i sten.
Et land og et folk kan altid kendes på, hvordan det håndterer tidligere tiders frembringelser, så når talen falder på kulturarv og beskyttelse af historiske bygningsmiljøer, så handler det i bund og grund om respekt for tidligere tiders værker.
Kulturarven ligger danskerne meget på sinde, og det kan nogle tal belyse: Otte ud af ti danskere ønsker at bo i en bolig med kulturarvsværdier, og de vil endda gerne betale mere for det, og når de skal ud at rejse, så vælger også otte ud af ti feriemål med kulturarvsværdier.
Ni ud af ti borgere mener, at lokal kulturarv skaber lokal identitet.
Men også virksomhederne er med: Mere end fem ud af ti virksomheder vil gerne have en virksomhed i en bygning med kulturarvsværdi, og næsten otte ud af ti virksomheder mener, at det skaber lokal identitet.
Den hedder »Bygningskultur 2015« og er et forsøg på at få kommunerne til at tage vare på kulturarven, og det vil sige, at man i Kulturstyrelsen godt ved, at der er et problem ude i kommunerne.
Frem til 2015 vil Kulturstyrelsen systematisk gennemgå alle de bygninger, der er fredet før 1990.
Beslutningsforslagene B 46 og B 47 er så Dansk Folkepartis forsøg på at sætte bygningsbevaring på dagsordenen og samtidig styrke lovgivningen, og det er sket i et tæt samarbejde med Bygnings Frednings Foreningen.
Det første omhandler, som vi ved, særlig forsikringer af fredede bygninger, og som vi har diskuteret, er det dyrt at forsikre sig, og i disse år er det endda blevet meget dyrere, og man kan ikke engang være sikker på at få genopført en fredet bygning, hvis uheldet skulle være ude.
Det har vi også talt om.
Kulturstyrelsen affreder undertiden bygninger, og så betyder det, at ejeren i årevis til ingen nytte har betalt i dyre domme for en forsikring.
Det kan nogle eksempler belyse: Der er en ejendom i Farum, hvor forsikringspræmien steg til det tredoble på et år.
Der er også en ejendom ved Præstø Fjord, hvor præmien blev fordoblet.
Og så har vi eksemplet fra Aalborg Kloster, hvor beboerne bliver pålagt at betale 170.000 kr. ekstra i forsikring, og det er pensionister, og de har ikke for mange penge.
Det er derfor, at vi i Dansk Folkeparti foreslår, at vi indfører en ordning, der svarer til stormflodsordningen, hvor forsikringsselskabet skal lægge en afgift på policerne.
Pengene skal så gå ind i en fond, der kan hjælpe, hvis uheldet er ude for en ejer af en fredet bygning.
Det vil ikke koste staten noget.
Det vil være en lillebitte afgift for boligejerne.
Fordelen er åbenlys: Det bliver de bredeste skuldre, der kommer til at bære.
I stedet for at lægge hele ansvaret for kulturarven på 9.000 ejere af fredede bygninger bliver det et ansvar for alle danske boligejere.
Det er fællesskab og solidaritet, når det er bedst; dansk, når vi er stærkest sammen.
Det andet beslutningsforslag handler om beskyttelseszoner for fredede bygninger.
I Dansk Folkeparti er vi oprigtigt interesseret i ikke kun at bevare historiske bygninger, men i lige så høj grad de miljøer, der omgiver dem.
Hvad nytter det at frede en historisk bygning, hvis der omkring bygningen bliver revet ned og opført stål-, glas- og betonrædsler i stedet for?
Det handler altså om at beskytte helheder, og det er vi ikke så gode til i Danmark, fordi fredningsbestemmelserne er baseret på sokkellovgivning.
Det vil sige, at det er bygningen, der bliver fredet, og ikke andet.
Der har tidligere været mulighed for at beskytte helheder i dansk lovgivning igennem B-fredninger, men det blev desværre skrevet ud af loven.
B-fredninger blev ofte gennemført på grund af husenes ydre, og det svarer meget godt til forslaget om beskyttelseszoner.
Vi har altså haft en fornuftig lovgivning i Danmark.
Lad mig slå fast: Vi ønsker ikke en udvidelse af fredningsbestemmelserne, men en beskyttelse af miljøerne og helhederne omkring den fredede bygning.
Det handler om musikalitet, det handler om følsomhed, det handler om respekt, og det handler om forståelse for de historiske omgivelser.
Det kan også være torve som i Sorø, Køge eller Præstø, eller det kan være landsbysammenhænge med kirke, kro og præstegård.
Man kunne også nævne Bispebjerg Hospital eller Brandts Klædefabrik i Odense.
Sidstnævnte blev dog bevaret, og det skyldes en lokal arkitekt, Kristian Isager.
Så kan der også være herregårdshelheder, hvor kun selve herregården er fredet, men hvor den mister sin herlighed uden helheden.
I udlandet ser det altså bare anderledes ud.
Frankrig, England, Norge, Irland og Belgien har alle forskellige former for beskyttelseszoner.
Jeg ved jo, at man er meget internationalt orienteret i dette Folketing.
Derfor burde man også lade sig inspirere derfra.
Så er der Dragør.
Det er virkelig uforståeligt.
For med den nuværende lovgivning øger det jo risikoen for at ødelægge miljøet i Dragør, som i 2013 fik status af national seværdighed.
Dragør havde det held, at bygningerne blev fredet, da der var mulighed for både A- og B-fredninger.
Vi blev jo gjort opmærksom på det gennem et brev fra Beboerforeningen for Dragør Gamle By.
Heri peger de jo på, at ansvaret for helheder i dag er lagt i hænderne på kommunalbestyrelsen.
Så ude lokalt ved man, at det er et problem, at kommunen er ansvarlig for bevaringen af historiske helheder.
I Sorø er der også så småt begyndt at ske uheldige opførelser.
Til sidst vil jeg altså bare lige gentage det med Langkildegård, hvor DR-serien »Arvingerne« foregår.
På grund af en fejl blev en lade revet ned, fordi Svendborg Kommune havde givet tilladelse.
En beskyttelseszone ville jo have modvirket dette.
Så ville der jo have været advarselslamper i kommunens sagsbehandling, der havde vist, at det her er en beskyttet helhed, og derfor kan vi ikke give tilladelse til at rive ned.
Det er 9.000 fredede bygninger og 115.000 bevaringsværdige bygninger i Danmark.
Kulturarv er vigtig for danskerne.
Er det ikke på tide, vi hjælper med at sikre den yderligere?
Så jeg vil opfordre partierne til at tænke over dagens debat og så under andenbehandlingen eventuelt komme Dansk Folkeparti i møde, sådan som Det Konservative Folkeparti jo har sagt de ville.
Ellers skal jeg takke for denne debat, som jeg synes har været god.