Mette Bock (LA), 2015-12-08:
Dansk landbrug bør måles og reguleres på output og ikke på input, og dansk landbrug skal reguleres, så der er en bæredygtig ligevægt imellem erhverv og miljø.
Den nuværende regulering fastlægger et loft på gødningstildelingen, og det står klart, at dansk landbrug i dag undergødsker mellem 18 og 20 pct. i forhold til planternes behov.
Derom hersker der ikke uenighed.
I lovforslag L 68 henviser ministeren bl.a. til EU's nitratdirektiv, og der synes jeg faktisk det er vigtigt at henlede opmærksomheden på, at direktivet ikke pålægger os at nedbringe nitratforbruget, men derimod at nedbringe forureningen, som eventuelt måtte være forårsaget af et for højt nitratforbrug.
Det vil vi i Liberal Alliance gerne udfordre, og vi finder det derfor meget væsentligt, at der så hurtigt som muligt bliver gennemført en international evaluering af effekten af de mange vandmiljøplaner, som igennem årene har kostet danskerne og danske landmænd milliarder af kroner, uden at der er reelle påviselige effekter af de konkrete tiltag.
Vi synes i Liberal Alliance, at vi kommer et skridt på vejen med det fremsatte lovforslag, selv om vi ikke forstår, hvorfor man vil fastholde at arbejde ud fra det såkaldte økonomiske optimum.
Det økonomiske optimum er en økonomisk beregning; det er ikke en beregning, hvis formål er konkret bæredygtighed, ligesom det er i det ligevægtsprincip, som der faktisk refereres til i nitratdirektivet.
Vi ønsker også i Liberal Alliance i forlængelse af dette lovforslag, at landmanden skal sikres et retskrav på at kunne udfordre de modeller, som fortsat kommer til at ligge til grund for kvælstoftildelingen.
Hvis landmanden mener selv at kunne påvise, at modellerne ikke svarer til virkeligheden på hans jord, så skal myndighederne være forpligtet til at indgå i en dialog om konkrete måleresultater på den aktuelle ejendom, netop for at sikre, at det er en faglighed og ikke modeller, der er afgørende for, hvor meget kvælstof der kan tildeles.
Det krav vil vi bære ind i de kommende forhandlinger om landbrugspakken.
Vi udsulter planterne, og vi får et lavere udbytte med en ringere kvalitet.
Det koster arbejdspladser, og det koster indtægter, uden at det gavner miljøet.
Jeg vil indimellem ønske, at de klimainteresserede ikke bare automatisk retter al kritik for alle ulykker imod landbruget, men også ser på, hvordan landbruget kan bidrage positivt til klimaregnskabet.
Ordentlig gødskning efter planternes behov, men ikke mere,
binder faktisk langt mere CO2 i jorden, hvilket bl.a. er påvist med forskning fra Sverige.
Allerede før de alvorlige reduktioner i kvælstofnormerne satte ind, faldt forbruget af kvælstof i dansk landbrug, fra slutningen af 1980'erne og op igennem 1990'erne.
Det skyldtes bl.a. en stigende udnyttelse af husdyrgødning, en bedre forårstildeling og nedmuldning af halm.
I dag er vi gået alt for langt ved at gennemføre reduktioner og begrænsninger, der reelt ødelægger mulighederne for, at dansk landbrug igen kan komme til at tjene penge.
Det fremsatte lovforslag er et skridt på vejen i et meget, meget væsentligt paradigmeskifte, der skal føre til, at landbruget reguleres efter samme principper som industrien, nemlig på output, som også Natur- og Landbrugskommissionen anbefalede.
Vejen frem er konkrete målinger, bedre rensning af byernes spildevand og først og fremmest faglighed.
Det burde alle inklusive Enhedslisten kunne være enige om, og Liberal Alliance går derfor positivt og konstruktivt ind i de forestående landbrugsforhandlinger i håbet om, at fornuften og fagligheden må sejre, og at det oven i købet vil vise sig, at udfasningen af de reducerede gødskningsnormer kommer til at gå hurtigere, end vi forventer på nuværende tidspunkt. Tak.
Jamen jeg har sådan set sagt, hvad jeg ville sige.
Vi går som sagt konstruktivt ind i forhandlingerne og vil bære et forslag ind i forhandlingerne, som skal forbedre også dette lovforslag yderligere.