runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-02-21:
Jeg tror godt, jeg kan råbe salen op, men det er nok bedst, at der er lyd på.
Jeg vil sige, at jeg bestemt er enig med hr. Steen Gade i hele diskussionen og hele det med, at det her er et ligeværdigt partnerskab, for det er jo også det, som fremgår meget klart af selvstyreaftalen.
Det var også det, der ledte op til selvstyreaftalen i 2009, nemlig at det her er et ligeværdigt partnerskab.
I et sådant partnerskab kan man netop tage dialogen om nogle af de områder, som ligger som ansvarsområder hos henholdsvis den ene og den anden partner.
Jeg noterede mig tilbage i november, at PensionDanmark var på banen for at sige, at man rent faktisk er interesset i, at den danske regering, selvfølgelig efter aftale med og i samarbejde med den grønlandske regering, går ind og faciliterer private investeringer.
Jeg citerer direktøren, som hedder Torben Möger Pedersen, og så er der nok en klokke, der ringer hos hr. Steen Gade.
Steen Gade (SF), 2013-02-21:
Jeg kan sige, at jo flere dage der går, jo flere af dem, der har penge på spil, melder sig også som seriøse.
Det starter jo lidt med, at nogle kommer og siger, at hvis staten kommer med en masse penge, vil vi også godt være med.
Den går ikke, for det er rigtig mange penge.
Det vil sige, at jo flere, der kommer på banen og siger, at de godt vil vove deres penge, jo mere realistisk bliver det at lave noget, i hvilket også staten kan have en rolle.
Det kan være nogen, der siger, de godt vil vove deres pensionspenge, eller det kan være Mærsk, der kommer og siger, at de godt vil vove nogle investeringspenge, eller hvem der måtte komme.
Finn Sørensen (EL), 2013-02-21:
Jamen det er regeringen, der skal fremsætte et lovforslag.
Og det er klart, at så længe den ikke har gjort det, kan vi ikke behandle det.
Men jeg må sige, at jeg ikke tror, jeg var den eneste, der opfattede Venstres formands udmelding om en timeout sådan.
Altså, dette ord er vel ikke blevet opfundet af Politiken; det er jo et ord, han er citeret for at have brugt.
Timeout er jo et ord, det er almindeligt at bruge inden for sporten – håndbold og andet – og som betyder, at man stopper kampen, og at man så ligesom ikke kan komme videre, før et eller andet er afklaret; uden at vi andre så i øvrigt rigtig kunne få at vide, hvad det var, der skulle afklares, ud over at det var noget med danske erhvervsinteresser.
Så jeg tror ikke, jeg har opfattet det forkert, men jeg er da glad for, at det åbenbart ikke er aktuelt at diskutere på den bane længere.
Altså, jeg har så meget tillid til regeringen, at jeg tror, at de arbejder på det der lovforslag.
Og så længe de arbejder på det, er det jo ikke en timeout.
Men ellers synes jeg da, at man skulle stille det spørgsmål til regeringen og ikke til Enhedslisten.
For vi sidder jo ikke inde i det værksted, hvor man laver det der lovforslag.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-02-21:
Jeg vil egentlig gerne fortsætte der, hvor min kollega, fru Gitte Lillelund Bech, slap, og spørge, om vi ikke, med Enhedslistens ordførers egne ord, skulle prøve at få den her debat over i et toneleje og ind i en rille, hvor den svarer til virkeligheden og ikke til fancy overskrifter, som man griber ud af en sammenhæng, og som man sætter ind i en sammenhæng, som man selv ønsker at skabe.
Det, der er blevet sagt fra Venstres side – og det skal jeg gerne gentage – er, at vi synes, det ville være hensigtsmæssigt, hvis Danmark engagerede sig mere, hvis man kiggede på mulighederne for et offentlig-privat partnerskab, og hvis man imødekom de mange bekymringer, der er udtrykt af såvel fagbevægelse som erhvervsliv, med hensyn til at der ikke er noget dansk engagement, at der ikke er nogen investeringsplatform i forhold til det her.
Så vil jeg egentlig blot følge op på det, fru Gitte Lillelund Bech sagde, og sige, at det eneste, der hindrer Folketinget i at kunne diskutere det konkrete lovforslag, er, at regeringen ikke har fremsat det.
Og derfor vil jeg blot spørge Enhedslistens ordfører, om Enhedslisten har været i kontakt med regeringen, og om man kender til indholdet af det her lovforslag, som Folketinget endnu ikke kender til.
Finn Sørensen (EL), 2013-02-21:
Nej, det kender jeg ikke indholdet af.
Og hvad de øvrige spørgsmål angår, mener jeg, at jeg fik svaret på dem, for de var identiske med de spørgsmål, som fru Gitte Lillelund Bech stillede.
Så jeg vil af hensyn til formandens blodtryk ikke gentage mine svar.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-02-21:
Jamen så fik vi jo slået fast, at Enhedslistens ordfører i hvert fald ikke er uenig med mig i, at vi skal have den her debat til at handle om det, der er det reelle, og ikke om fancy overskrifter, der er taget ud af forskellige sammenhænge.
Og der vil jeg egentlig gerne spørge om det her med et offentlig-privat partnerskab: Enhedslistens ordfører forsøger i sin ordførertale sådan lidt at sige, at det nærmest ville være koloniherrestil, hvis Danmark skulle investere.
Skal jeg forstå det sådan, at Enhedslisten fuldstændig afviser mulighederne for, at man kan engagere sig i en offentlig-privat partnerskabskonstruktion, positivt set i forhold til et grønlandsk-dansk samarbejde omkring også at sikre danske investeringer og grønlandske investeringer i råstofsfindustrien i Grønland?
Hvis det ikke er tilfældet – det kan jeg lidt se på Enhedslistens ordfører at det ikke er – vil ordføreren og Enhedslisten så være med til at afsøge mulighederne, lidt i tråd med det, hr. Steen Gade fra SF sagde, nemlig: Lad os da kigge på de muligheder og modeller?
Finn Sørensen (EL), 2013-02-21:
Jeg tror, at fru Ellen Trane Nørby misforstod det.
Jeg prøver at udlægge, hvordan det meget nemt kan opfattes i Grønland, når nogen her i salen kørte frem med, at nu skulle vi have oprettet et statsligt selskab, der på en eller anden måde skulle stå for råstofudvindingen.
Vi medvirker da meget gerne til diskussionen; det sagde jeg faktisk også i mit svar til fru Gitte Lillelund Bech, hvor jeg også nævnte en anden investor, der måske på en eller anden måde kunne inddrages her på en fornuftig måde, nemlig Den Nordiske Investeringsbank; den diskussion deltager Enhedslisten da meget gerne i.
Vi er jo bestemt heller ikke modstandere af statslig involvering i produktion og den slags, og vi ser med stor glæde på, at borgerligheden pludselig begynder at interessere sig meget for den del, så det kan da blive en vældig interessant diskussion.
Det, der er afgørende for os, er, at det sker på grønlændernes præmisser.
For det er dem, der har kompetencen i forhold til det med råstofferne.
Og der er jo ikke nogen grund til at oprette alle mulige selskaber, hvis grønlænderne ikke synes, det er en god idé.
Villum Christensen (LA), 2013-02-21:
Tak for en god redegørelse fra statsministeren, selv om det snart er længe siden.
I Liberal Alliance deler vi nemlig synspunktet om, at råstofsituationen og de implikationer, der følger med udviklingen, ikke er en akut opgave for den siddende regering, hvis jeg må udtrykke det sådan.
Næppe noget lovkompleks har jo været drøftet grundigere i de grønlandske parlamentariske fora, inklusive i den tidligere regering helt tilbage i midten af 00'erne, hvor selvstyrelovens forberedelse startede.
Der er ikke noget, der pludselig er dukket op, ud over måske at VKO er begyndt at interessere sig en del for området.
Det er kendte og forventede problemstillinger, hvilket også fremgår af den tidligere regerings arktiske strategi.
Selv om der selvfølgelig kan være nogle gråzoner i forhold til myndighedsbehandlingen, når sikkerhedspolitiske problemstillinger inddrages – det siger sig selv – bryder vi os ikke rigtig om ordet eller begrebet timeout, som har været nævnt nogle gange.
Det sender ikke et pænt signal til grønlænderne, og ingen har nogen som helst dokumentation for, at den grønlandske administration skulle være ringere udrustet til at håndtere udfordringerne end så mange andre. Hvad vi derimod skal have styr på, og hvad der er rejst med rette, er følgeomkostningerne, som vi kan forvente, og her tænker jeg på alle de instanser, som vil blive påvirket af et højere aktivitetsniveau.
Vi har allerede sagt ja til et forsvarsforlig, som vil kanalisere rigtig mange millioner til det arktiske område, men hvad med retsområdet, domstolene, fængslerne osv. og de myndighedsopgaver, som stadig væk er danske?
Her må vi kunne få en oversigt over, hvad der bliver involveret og hvor meget.
Kan vi få sikkerhed for, at omkostningerne bliver minimale, så synes jeg bestemt også, at vi skal være positivt stemt over for de ændringer af udlændingelovgivningen, som er nødvendige.
Grønland har helt naturligt brug for denne udvikling.
For så vidt angår de sikkerhedspolitiske aspekter, er der vel ikke så meget andet at sige, end at man må sætte sig sammen og snakke om de gråzoner, hvilket jeg også har forstået man har taget initiativ til.
Selvfølgelig må det kunne lade sig gøre at indhegne de her problemstillinger.
Jeg kan ikke rigtig se, hvorfor man skulle have modstridende interesser.
Meget af det her synes jeg er talt lidt voldsomt op.
Samlet set synes jeg, at vi skal have tillid til, at grønlænderne kan løse den opgave, og jeg er slet ikke enig i, at vi skal blande os i, om det er dansk eller udenlandsk kapital, som ligger bag de projekter, som nyder fremme.
Det er fint nok at gøre opmærksom på erhvervsmulighederne, som ethvert andet erhvervskontor i en kommune vil gøre.
Der er jo ikke i den forstand den store forskel.
Vi skal jo huske, at der ligger temmelig meget erhvervspotentiale uden om selve råstofboringerne.
Det er store mængder, der skal transporteres, og skibsfart, veje, havneanlæg og broer er jo noget, vi har forstand på her i landet.
Men det må foregå på markedsvilkår.
Det er fint at være klar ved havelågen, men vi skal bestemt ikke have statspenge i nogen af de her projekter.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-02-21:
Mange tak.
Jeg vil gerne stille hr. Lars Barfoed et spørgsmål.
Der rejses nu en kritik af den nuværende regerings sådan sendrægtighed, langsommelighed i forhold til at komme op i gear med hensyn til at få kigget på erhvervsinvesteringer Grønland og Danmark imellem – sådan forstår jeg kritikken ligger.
Hvis vi ser tilbage på VK-regeringen, hvor hr. Lars Barfoed selv sad med som minister, er der så noget, der ærgrer hr. Lars Barfoed ved, at man ikke på det tidspunkt i VK-regeringens tid satsede på det, som den nuværende regering eksempelvis gør med et tæt samarbejde mellem erhvervsministerium i Danmark og erhvervsministerium i Grønland?
Lars Barfoed (KF), 2013-02-21:
Det arbejde er jo altså ikke sat i gang endnu.
Det er sådan, forstår jeg så på statsministeren og andre her i dag, at det er et arbejde, man vil sætte i gang.
Det er jo glimrende, men det, vi har efterlyst i lang tid, er en offensiv tilgang fra regeringens side, og den har vi ikke set noget til endnu, på trods af at vi har haft denne debat om storskalaloven i nogen tid.
Og det, jeg bebrejder regeringen, er, at man ikke, i forbindelse med at vi har fået hele den debat om storskalaloven, har set, at regeringen har taget offensivt fat på at sikre en debat om, hvordan vi kan få grønlandske og danske interesser i spil i den sammenhæng.
Gitte Lillelund Bech (V), 2013-02-21:
Jeg vil sådan set gerne spørge ind til det der med en timeout, som hr. Finn Sørensen hele tiden henviser til, for det var jo en overskrift i Politiken; det var sådan set ikke det, som hr. Lars Løkke Rasmussen havde sagt.
Men jeg vil gerne bede hr. Finn Sørensen om at forholde sig til: Hvem er det, eller hvad er det, der gør, at der ikke er vedtaget noget i det danske Folketing endnu, som gør, at storskalaloven træder i kraft?
Er det den danske regering, som ikke har bragt et lovforslag på bane, eller er det en avisartikel i Politiken, hvor journalisterne foroven havde skrevet, at der var en timeout i forhold til storskalaloven?
Hvem er det, der trænerer processen her?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-02-21:
Nej, der er mange usikkerheder ved sådan nogle ting her.
Det er jo rigtigt, at jo større risiko der er, jo større er selvfølgelig også afkastmuligheden.
Sådan er det jo tit.
Men jeg synes bare, jeg ligesom savner en holdning til det her fra hr. Jeppe Mikkelsens og andres side.
Jeg savner en holdning, også fra regeringens side – det kan jeg jo komme tilbage til, når statsministeren får ordet – til, om man synes, det ville være en positiv udvikling, hvis vi fra dansk side kommer mere frem i stolen og viser, at der også er alternative muligheder.
Det kan da godt være, at det kræver, at der etableres et såkaldt DONG 2.
Den danske stat ejer jo hovedparten af DONG.
DONG har jo foretaget en masse investeringer rundtomkring, også risikofyldte investeringer.
Sådan er det jo.
Men det har jo ikke gjort, at hr. Jeppe Mikkelsen har stået hernede på Folketingets talerstol og sagt, at nu skal vi søreme skynde os at afhænde DONG, og derfor er det jo et spørgsmål om, at man siger, at det er en god idé, hvis vi engagerer os noget stærkere.
Så kræver det, at vi finder en model for det.
Så spørger jeg hr. Jeppe Mikkelsen: Er hr. Jeppe Mikkelsen grundlæggende positivt indstillet over for, at vi gør det?
Jeg sagde i mit ordførerindlæg, at jo længere tid vi debatterer de her forhold, jo bedre går det.
Jeg må også kvittere over for hr. Steen Gade for ud over at komme med et spændende ordførerindlæg også at komme med nogle gode svar på de spørgsmål, der bliver stillet.
Jeg noterede kl. 15.22, at hr. Steen Gade siger, at vi skal se på nogle modeller, at der er mange muligheder, vi skal kigge på.
Han siger også, at vi har en interesse i, at Kina ikke sidder på det hele, når det angår de sjældne jordarter.
Altså, det er jo lige sådan, det skal være.
Det er jo i virkeligheden at kigge på det her på en seriøs måde, og det følger op på det forslag til vedtagelse, som vi er enige om, nemlig at vi skal se på, hvordan vi kan få øget eventuelle danske investeringer i det grønlandske samfund.
Jeg er fuldstændig enig i, at hvis vi vil have et stærkere engagement i råstofudvindingen i Grønland, kræver det selvfølgelig også, at man er villig til at investere noget.
Det siger sig selv.
Hr. Steen Gade betegnede det som nissen, der følger med, men det er oplagt.
Det er jo det, forslaget til vedtagelse går ud på.
Jeg vil bare komplimentere hr. Steen Gade for som i virkeligheden den eneste af de tre regeringspartiers ordførere at have fanget tanken i forslaget til vedtagelse helt.
Steen Gade (SF), 2013-02-21:
Nu er det, man bliver bange.
Så meget ros er jeg ikke vant til at få, så der må være et eller andet galt.
Men om det er her eller der, ved jeg ikke.
Man kan sige, at det, der er sket, er, at da Grønland kom på verdenskortet og vi andre fandt ud af, at Grønland er meget vigtigt, fandt vi altså også ud af, at vi selv skulle komme lidt op af hullerne og forstå, at vores rolle ikke er at være storebror, men ligeværdig.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-02-21:
Hr. Steen Gade skal slet, slet ikke være urolig.
Han skal bare nyde det, så længe det varer.
Der kommer nok en normalisering af situationen, når hr. Steen Gade er kommet ned fra talerstolen og har fået at vide, at han måske skal finde nogle andre nuancer frem.
Jeg ved det ikke, jeg håber bare, at hr. Steen Gade holder fast.
Til en anden del af det her sagde hr. Steen Gade i indledningen af sit ordførerindlæg, at et økonomisk selvbærende Grønland kræver investeringer, også udefra, og at det også kræver arbejdskraft udefra.
Men der er jo en særskilt diskussion af, på hvilke vilkår den udenlandske arbejdskraft kan fungere på Grønland.
Den kender hr. Steen Gade selvfølgelig til fulde.
Mit spørgsmål til hr. Steen Gade er bare: Hvad er SF's reaktion egentlig på, at fagbevægelsen, en ret forenet fagbevægelse, er dybt bekymret over de vilkår, der kan blive en følge af storskalaloven?
Altså, det, som vi i Danmark vil betegne som social dumping, er der stor risiko for kan blive en følge af storskalalovens betingelser om, hvordan udenlandsk arbejdskraft bliver aflønnet i Grønland.
Hvad er SF's og hr. Steen Gades svar til de fagforeninger, der åbenlyst har udtrykt bekymring over det?
Steen Gade (SF), 2013-02-21:
Det er jo mindsteløn.
Vi opererer i en diskussion med et land, der har et andet system end det danske.
Grønland har en mindsteløn, den fastholdes.
Så er der nogle ting om, hvor meget man kan fradrage for at bo og spise, det er vel ikke unfair?
Jeg kan ikke gennemskue, om de tal skulle være unfair, men det ser ikke sådan ud for mig.
Så jeg har meget svært ved den diskussion.
Så er der spørgsmålet om at organisere sig som fagforening, og det tror jeg er en vigtig del, der skal kigges på fra de grønlandske myndigheders side, for det betyder faktisk noget, når man får udenlandsk arbejdskraft.
Jeg vil så sige, at jeg lidt har sonderet den vækst, der sker i mineraludvinding i hele verden, også i vores nabolande.
Man er i gang med at åbne miner i Sverige og Norge, og i hvert fald i Norge kommer de altså også til at arbejde med import af udenlandsk arbejdskraft.
Der vil jeg også tro, at de vælger i de lande, hvis de har en mindsteløn, at det er mindstelønnen, som skal være minimum.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-02-21:
Tak for det.
Ordføreren kommer jo også ind på storskalaloven og lidt ind på de vilkår, som den giver mulighed for at udenlandske arbejdere, eventuelt kinesiske arbejdere, kan komme til Grønland og arbejde under.
Jeg vil bare spørge Enhedslistens ordfører, om han er enig i den karakteristik af det, som er kommer til udtryk hos bl.a. danske fagforeninger.
Lizette Risgaard, næstformand i LO, har sagt: »Jeg er meget bekymret over, at den danske regering vil støtte Grønland i at gennemføre en politik, som betyder social dumping, samtidig med at det er det, vi med alle midler forsøger at bekæmpe i Danmark.« 3F's formand, Poul Erik Skov Christensen, har sagt: »Det er ekstremt skamfuldt, at den danske regering, som vi stolede på i den slags spørgsmål, ikke står fast på et værdipolitisk grundlag om, at storkapitalen ikke kan bestemme, om folk kan ansættes under så elendige forhold. Jeg er meget, meget skuffet over, at man ikke træder i karakter og blokerer den lov.« Er ordføreren enig i de to udsagn?
Finn Sørensen (EL), 2013-02-21:
Jeg blev spurgt om det samme, sidst vi diskuterede det her, og jeg svarer på samme måde, nemlig at jeg deler fagforeningernes holdning.
Og det er jo ikke kun dansk LO, det er alle de fire nordiske landes LO'er, der har udtrykt de samme holdninger.
Jeg vil gerne præcisere, at det, der jo er problemet set med Enhedslistens øjne, sådan som vi læser loven, er, at loven beskytter de udenlandske overenskomster på bekostning af de grønlandske fagforeningers muligheder for at tegne overenskomst for alt arbejde i anlægsfasen.
Dermed kommer man efter vores opfattelse også i strid med i hvert fald tre ILO-konventioner.
Den grønlandske regerings repræsentanter har en anden udlægning af det, og jeg har jo skrevet til den grønlandske erhvervsminister den 17. december og sat de to ting op over for hinanden for at få en afklaring.
Der vil også blive samrådsspørgsmål, hvor det centrale for Enhedslisten er at få afklaret, om vores læsning af loven på det her område er rigtig.
For jeg mener, at vi har ansvaret for, at de relevante ILO-konventioner bliver overholdt.
Det er Danmark, der har det folkeretlige ansvar der, og derfor er det relevant at inddrage i diskussionen af den ændring af udlændingeloven, som vi skal i gang med.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-02-21:
Så er spørgsmålet jo, hvordan Enhedslisten så vil sikre, at tingene bliver ændret.
Det kan vel meget vel være sådan, at regeringens vurdering er – det har jeg forstået – at man fra grønlandsk side holder sig inden for ILO-konventionerne, og at regeringen bare baserer sig på en tillid til, at Grønland selvfølgelig gør det.
Hvis det også er situationen på det tidspunkt, hvor vi skal behandle ændringen af udlændingeloven for at skabe mulighed for at gennemføre storskalaloven, vil Enhedslisten så tage konsekvensen og stemme imod den ændring af udlændingeloven?
Finn Sørensen (EL), 2013-02-21:
Jeg har jo sådan set sagt, at vi skal have en garanti for, at de ting er i orden.
Så må vi jo afvente de svar, vi får fra den danske regering på de spørgsmål, der er stillet, og så tager vi stilling ud fra det, når vi ser det konkrete lovforslag og de bemærkninger og forklaringer, der kommer på de spørgsmål, vi stiller.
Vi nåede jo ikke så langt i det der samråd.
Vi nåede faktisk ikke til de spørgsmål, som var kritiske for Enhedslisten, om man så må sige, nemlig lige nøjagtig spørgsmålene om fagforeningernes forhandlingsret og ILO-konventionerne.
Kim Andersen (V), 2013-02-21:
Tak for det.
Jeg er meget enig med Enhedslistens ordfører i, at forslaget til vedtagelse indeholder en udmærket beskrivelse af forholdene i rigsfællesskabet og holdninger til rigsfællesskabet – forhold, som hele vejen igennem og fuldt ud dækker Venstres synspunkter.
I den forbindelse vil jeg så også gerne spørge ordføreren, om ikke Enhedslisten mener, det er i overensstemmelse med ånden i forslaget til vedtagelse, om man prøvede at se på, hvordan vi kunne fremme nogle flere danske investeringer i Grønland – i Grønland generelt, ikke nødvendigvis bare på området for minedrift og olie og gas, men i erhvervslivet generelt – med henblik på at skabe øget værditilvækst og job i Grønland for grønlændere.
Kunne det ikke være hensigtsmæssigt og befordrende måske for at rejse den fornødne kapital og få en bredde i investorkredsen, at staten gik foran med en lille andel for at blåstemple projektet, legitimere og give en form for access til beslutningstagere og politiske myndigheder?
Hvad er Enhedslistens holdning til det spørgsmål?
Finn Sørensen (EL), 2013-02-21:
Jeg må sige, at jeg ikke opfatter forslaget til vedtagelse som, kan man sige, en indrømmelse til Venstres synspunkt, der drejede sig om en timeout.
Det står der heldigvis ikke noget om.
Det er klart, at Enhedslisten også gerne indgår i en diskussion om investeringsmuligheder i Grønland og om, hvem der eventuelt kunne bringes på banen der.
Det, der er centralt for Enhedslisten, er, at det foregår på Grønlands betingelser.
Det er jo grønlænderne, der bestemmer, hvem de vil give koncessioner, og den grønlandske regering har anlagt det synspunkt, at det skal foregå på almindelige konkurrencevilkår, og det skal vi respektere.
Det er det, der kan siges om det.
Så deltager Enhedslisten jo også gerne i en diskussion om at komme med ideer til, hvem der eventuelt kunne bringes på banen.
Og der har jeg – det har måske ikke være så meget fremme i overskrifterne – jo prøvet at komme med en helt tredje idé, som måske også kunne være mere fremkommelig for grønlænderne at diskutere, nemlig at vi bragte Den Nordiske Investeringsbank på banen.
Det er en bank, der skal investere med miljømæssige hensyn, og der slap man måske for den forståelige reaktion, der har været hos grønlænderne.
Når man pludselig taler om et statsligt selskab, et dansk statsligt selskab, lugter det lige pludselig af gamle dage, hvor det danske erhvervsliv skulle have snabelen ned i de grønlandske kasser.
Det er ikke sikkert, det er sådan, men det er jo en – kan man sige – forståelig reaktion.
Kim Andersen (V), 2013-02-21:
Jamen det er et udmærket svar, og Den Nordiske Investeringsbank kan da også være en mulighed til afprøvning.
Det siger sig selv, og det ligger jo i det, som forslaget til vedtagelse her også beskriver, nemlig at myndighedsansvaret for udstedelse af efterforskningstilladelser og udvindingstilladelser ligger i Nuuk.
Sådan er det.
Det vil være et grønlandsk anliggende.
Men man kan jo sagtens indgå med statslig kapital i et konsortium og så agere på markedsmæssige, konkurrencemæssige vilkår.
Det er der jo ikke noget til hinder for.
Må jeg i øvrigt ikke også lige spørge, om ikke Enhedslisten er enig med mig i, at forslaget til vedtagelse i dag er en understregning af, at inden for rigsfællesskabet deler vi de oplysninger, vi ligger inde med, med hinanden.
Vi har en dialog, vi kan spørge ind til tingene, også til ting, der er hjemtaget.
Vi er i det hele taget åbne og informative over for hinanden ud fra devisen, at de bedste beslutninger træffes på et oplyst grundlag.
Er det ikke også en del af ånden i dagens tekst?
Finn Sørensen (EL), 2013-02-21:
Jo, sådan læser jeg den bestemt også.
Og det er bestemt også ånden i selvstyreaftalen, og det er jo den ånd, vi alle sammen skal forvalte det i.