runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-09:
Nu er det jo ikke nødvendigvis en kritik, der rammer mig hårdt i hjertet, at jeg ikke forstår Enhedslistens konkrete forslag.
Sådan har jeg det i øvrigt med meget af Enhedslistens politik, og jeg er sikker på, at Enhedslistens ordfører har det på samme måde med mange af de forslag, som vi i Venstre fremsætter.
Det smukke ved demokratiet er jo så, at vi kan mødes her og blive klogere på hinanden.
Venstre foreslår i stedet for ny lovgivning, at offentlige bygherrer følger de råd, som Dansk Byggeri har udgivet under overskriften »Byg uden bøvl«.
Her foreslår man at etablere en byggeorganisation, hvor kommuner, bygherrer, løbende holder byggemøder med de faglige parter og sikrer, at ingen bliver underbudt, og at alle regler bliver overholdt.
Som jeg sagde i min tale, og det vil jeg gerne gentage, mener jeg, at det er en uheldig tendens, hvis vi på Christiansborg skal til at lovgive om arbejdsmarkedet og dermed reducere den indflydelse på den danske model, som arbejdsmarkedsparter altid har haft, og som jo virker så fortrinligt.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-09:
Jeg må bare konstatere, at den model, ordføreren foreslår, ikke vil forhindre, at en virksomhed, der ikke er med i den klub, underbyder de andre virksomheder og dermed undergraver de overenskomster, som fornuftige danske byggevirksomheder har tiltrådt med fagbevægelsen.
Det udelukker den model ikke, ligesom den ikke udelukker en kommune fra at entrere med lige nøjagtig den meget ofte udstationerede virksomhed fra et andet EU-land, som leverer arbejdet til en langt, langt lavere ydelse til deres medarbejdere, end normale, sunde danske virksomheder gør.
Så mit spørgsmål er igen: Hvordan vil ordføreren forhindre, at borgernes skattekroner bliver brugt til social dumping?
Det er det, det her forslag går ud på.
Og hvis ordføreren ikke kan komme med et meget konkret eksempel på, hvad der så skulle løse det problem, må vi bare konkludere, at ordføreren egentlig er ganske tilfreds med den unfair konkurrence, der foregår.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-09:
Jeg synes jo altid, at ting kan blive bedre.
Og det er selvfølgelig trist, at hr. Finn Sørensen ikke bryder sig om det svar og den løsningsmodel, som jeg kom med, men derfor kan hr. Finn Sørensen ikke konkludere, at jeg eller Venstre er tilfreds med social dumping.
Jeg kan godt lide at debattere på baggrund af fakta – det er jo ikke altid, at man går så højt op i det i Enhedslisten – og jeg kan helt konkret oplyse fra DA, at 84 pct. af de virksomheder, der opererer inden for DA's område, og som kommer fra udlandet, er omfattet af overenskomst og dermed accepterer den danske arbejdsmodel og melder sig ind i arbejdsgiverorganisationer og følger reglerne.
Det vil jeg gerne være med til at styrke, og derfor er vores forslag, som jeg nævnte før, at man laver de her byggeråd.
Mener hr. Finn Sørensen ikke, at det er godt nok, er det naturligvis uheldigt, men jeg mener ikke, at vi skal gøre op med den måde, som vi driver vores arbejdsmarked på, og begynde at lovgive.
Det er en bane uden ende, og det vil betyde, at vi gang på gang herinde skal til at detailregulere den måde, arbejdsmarkedet fungerer på.
Det tror jeg ikke er i arbejdstagernes interesse; det er heller ikke i arbejdsgivernes interesse, og frem for alt vil det ikke være i deres interesse at gennemføre det forslag, som vil pålægge virksomhederne ualmindelig store omkostninger og sikre, at det primært er de store virksomheder, der kan få glæde og gavn nye opgaver.
Christian Juhl (EL), 2014-05-09:
Jeg vil gerne høre ordføreren, hvad i alverden de ualmindelig store omkostninger skal gå til.
Er det, fordi han regner med, at der er meget svindel og humbug i foretagenderne rundtomkring, og at mange af de her virksomheder så slet ikke får lov til at byde?
Eller hvad er grunden til, at der skulle være ualmindelig store omkostninger?
Det her er ikke noget med at blande sig i arbejdsmarkedet.
Det er der vel ikke noget forkert i.
Det gør vi også på alle andre områder.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-09:
Det næste beslutningsforslag handler om at tvinge alle til at gå med et id-kort.
Det er også et indgreb i arbejdsmarkedet.
Men nu ved jeg ikke, om ordføreren har forsøgt sig med at drive selvstændig virksomhed og ligget vågen de sidste dage på måneden i bekymring over, om han kunne betale løn til de medarbejdere, han har osv. osv.
Små danske håndværkere, mindre entreprenører vil blive udsat for en enorm transaktionsomkostning, hvis de skal være ansvarlige for, hvad underentreprenører, eventuelt fra udlandet, gør og ikke gør, og hvis de skal kunne kontrollere deres skatteforhold, deres omkostningsforhold, deres betalingsforhold.
Det tror jeg bliver dyrt.
Jeg ved, det bliver dyrt, og det påpeger flere af parterne også.
Så der ligger omkostningen konkret.
Det vil betyde, at de danske skatteborgere får mindre byggeri, mindre service og mindre ud af skattekronerne.
Det kan umuligt være Enhedslistens politik, eller er det?
Christian Juhl (EL), 2014-05-09:
Jeg forstår ikke den snakken udenom.
En hovedentreprenør har jo ansvaret for kvalitet.
Han har også ansvaret for at betale skat til sine egne folk.
Han har ansvaret for at betale moms.
Han har ansvaret for, at tingene foregår til tiden.
Der er en ufattelig masse ting, som netop kendetegner en entreprenør, også selv om han ikke tager underentreprenører.
Det vil sige, at når han byder på en opgave, er det vel ganske fornuftigt, at den, der byder ud, siger, at vedkommende gerne vil have de og de ting bragt i orden.
Det fremmer jo de seriøse arbejdsgivere.
Skulle vi ikke i fællesskab fremme, at det er seriøse arbejdsgivere, der får opgaverne, og at det er seriøse arbejdsgivere, der har tingene i orden, som kommer til fadet, og så må de andre vente til, at de kan finde ud af at være seriøse?
Finn Sørensen (EL), 2014-05-09:
Nu kan jeg jo høre, at ordføreren er meget inspireret af beskæftigelsesministerens måde at argumentere på, for ordføreren påstår, at vi, hvis vi pålægger regioner og kommuner at følge ILO-konvention nr. 94 og de bestemmelser, der er i den, om, hvilket lønniveau man som minimum skal tilbyde, så pludselig skal til at lovgive om, hvad lønnen skal være.
Og hvis det gælder, at vi, når vi taler regioner og kommuner, pludselig skal ind at skrive i kroner og øre, hvad det er for en løn, man skal tilbyde, hvorfor skal vi det så ikke, når det drejer sig om statslige virksomheder?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-05-09:
Nu er det jo sådan, at jeg er politiker og ikke jurist, og når jeg har henholdt mig til det, som ministeren tidligere har udtalt – og det vil jeg også gøre nu – så er det, fordi der er en usikkerhed.
Det er jo tydeligt, at der er en usikkerhed om, hvad regelsættet vil betyde på det her område, og det ønsker jeg og det ønsker Socialdemokraterne ikke skal belaste den danske model.
Jeg vil sige, at lige netop med hensyn til den del, tror jeg ikke, at der er forskel.
Jeg tror faktisk på, at rigtig mange borgmestre, og hvem det nu måtte være, rundtomkring i kommunerne, overholder den lovgivning og de regler, der er, og hvis ikke de gør, er der også nogen, der kommer efter dem.
Det tror jeg helt bestemt.
Men jeg er også af den overbevisning, og det er måske også mere det, Enhedslistens spørger refererer til, at der kan være forskellig opfattelse af, hvordan man f.eks. håndterer social dumping.
Skal man overhovedet gøre noget ved det, og hvordan håndterer man det?
Jeg tror på, at der nok er forskel på, om det er en socialdemokratisk eller Venstreledet kommune.
Det kan der i hvert fald være.
Bent Bøgsted (DF), 2014-05-09:
Tak, formand.
Det her beslutningsforslag går ud på, at man skal indføre arbejdsklausuler i alle offentlige kontrakter.
Det er, uanset hvilken størrelse kontrakten har, så vidt jeg har forstået det.
Det er måske at gå lidt for vidt.
Dansk Folkeparti har ikke noget imod arbejdsklausuler som sådan, for det er noget, kommunerne og regionerne kan aftale, og der er også mange, der bruger det allerede i dag, så man kan i hvert fald sagtens styre det og aftale det.
Det kan godt være, der er nogle kommuner, der ikke er så ivrige som andre kommuner, men det bliver mange gange brugt, og jeg synes også, vi skal sige, at skal man have arbejdsklausuler, skal det være et vist beløb, før man indfører arbejdsklausuler.
Ellers kan det måske være lidt for vanskeligt.
Det skal heller ikke være sådan, at man hindrer nogle gode danske virksomheder i at byde ind på opgaverne ved at indlægge arbejdsklausuler.
Vi skal i hvert fald i den forbindelse kigge på, hvordan det vil komme til at fungere ude i kommunerne.
Vi har jo det kommunale selvstyre, som gør, at de styrer det hele selv.
De burde kunne gå ind at sige, at der kan være behov for at indlægge en arbejdsklausul.
Er der nogle kommuner, der træder helt ved siden af?
Det skal de selvfølgelig ikke gøre – de skal leve op til den danske lovgivning.
Jeg tror ikke, at det som sådan burde være nødvendigt at lovgive.
I det her med kædeansvar har Dansk Folkeparti jo meldt ud, at vi er klar til at se på et begrænset kædeansvar.
Men jeg opfatter det, der ligger heri, som værende kædeansvar i sin fulde udstrækning, hvis jeg har forstået det rigtigt.
Det er ikke det, som Dansk Folkeparti er så stor tilhænger af.
Derfor kræver det også en definition af, hvad det egentlig går ud på.
Men som det ligger her, kan Dansk Folkeparti ikke støtte forslaget.
Vi vil gerne være med til at se på, hvordan vi kan stramme op, og om arbejdsklausulerne egentlig har nogen virkning.
Vi tror, at det er nogle andre tiltag, der skal til for at hindre udenlandske virksomheder i at underbyde.
Vi tror ikke, det så meget er virksomheder med danske ansatte, der går ind og underbyder i den her forbindelse.
Det er mere ad den vej, vi skal ind at kigge på det.
Jeg har ikke nogen tal på, hvor mange danske virksomheder der egentlig går ind og laver social dumping, altså om danske virksomheder, der har ansat danskere, går ind og laver social dumping.
Det tror jeg egentlig ikke rigtig på.
Derfor er det en anden vej, vi nok skal gå for at hindre, at de virksomheder i det hele taget kommer til at byde på opgaver.
Men som det ser ud nu og her, kan vi ikke støtte det her forslag.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-09:
Det her forslag vil jo netop sikre, at udenlandske virksomheder, altså udstationerede virksomheder – som vi jo i kraft af udstationeringsdirektivet og den konkurrencefordel, de virksomheder i henhold til det her har, har store problemer med – såvel som alle danske registrerede virksomheder skal konkurrere på lige vilkår, når det drejer sig om løn- og ansættelsesvilkår, hvis de vil have en kontrakt med kommunen.
Det er jo det, forslaget går ud på, som man vil vide, hvis man har læst det.
Det vil jeg sige til hr. Bent Bøgsted.
Bent Bøgsted (DF), 2014-05-09:
Det har jeg selvfølgelig, vil jeg sige til hr. Finn Sørensen.
Hvis det er sådan, at man vil lovgive om, at der skal være en bestemt løn, skal vi til at bryde med den danske model, som hr. Lennart Damsbo-Andersen har redegjort for, og det gør vi ikke.
Det kan godt være, at hr. Finn Sørensen kigger op på alle de våbenskjolde, der er i loftet, men det hjælper bare ikke noget i den forbindelse.
Hvis det er sådan, at hr. Finn Sørensen siger, at de kun skal kunne arbejde for det offentlige, hvis de er omfattet af en overenskomst, vil jeg sige, at der er mange gode danske firmaer, der ikke har overenskomst, men som alligevel giver en god løn.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-09:
Det er det, forslaget går ud på.
Der står ikke noget i konventionen om, hvad lønnen skal være.
Der står hvilket minimumsniveau, man skal overholde, og det er klart beskrevet i konventionen.
Kan ordføreren ikke prøve at forklare det?
Bent Bøgsted (DF), 2014-05-09:
Der står heller ikke noget i konventionen om, at Dansk Folkeparti skal være enig med Enhedslisten om det her forslag.
Hvis det er så magtpåliggende for Enhedslisten at få det her igennem, så gå dog ind i forhandlinger om det med regeringen.
I sidder som støtteparti for regeringen, og så gå dog ind og få det her forhandlet på plads!
Det er da en oplagt chance for at få det igennem, i stedet for at beskylde os andre for overhovedet ikke at ville være med til noget som helst.
Christian Juhl (EL), 2014-05-09:
Jeg vil gerne opfordre ordføreren til, at vi prøver at diskutere indhold.
DF taler nemlig meget om social dumping.
Det vil sige, at det er sådan lidt pyntesnak, man bruger over for sine vælgere, men når det kommer til at gå til biddet i lovgivningen, vil man ikke være med.
Jeg falder over, at hr. Bent Bøgsted siger, at vi ikke kan regulere det her.
Er der så noget galt med de kommuner, der har reguleret det?
De har gjort præcis det samme, nemlig sagt, at de her regler skal gælde for alle deres udbud.
Det er nogle gange et næsten enigt byråd, der har stemt for det.
Jeg tror endda, at vi kan finde byråd, hvor Dansk Folkepartis repræsentant har stemt for det.
Er det fuldstændig galt, at de her kommuner har gjort det?
Er det fuldstændig galt, at staten forlanger det i sine udbud?
Bent Bøgsted (DF), 2014-05-09:
Nej, de lever jo op til det, jeg sagde før, nemlig at kommunerne har selvstyre, og at kommunerne kan gøre, som de har lyst til.
Christian Juhl (EL), 2014-05-09:
Jeg spurgte også lidt til finansieringen, for jeg mener netop, at spekulation i og værdistigning på især jorden er en møllesten for enhver, der vil producere, også for landmændene, selv om nogle prøver at gøre billedet flimret med de der gammelliberale tanker.
Kunne man ikke også forestille sig andelslandbrug, kunne man ikke også forestille sig, at staten helt overtog ejerskabet til jorden og dermed frigjorde bønderne fra det åg, det er at slæbe rundt på det værdistigningsregime, som gør det umuligt for unge at starte?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2014-05-09:
Min kollega, hr. Christian Juhl, insinuerede i sin korte bemærkning tidligere, at der skulle være en forskel på kommuner, der er ledet af borgerlige politikere henholdsvis røde politikere, i deres evne til at overholde gældende regler og lovgivning.
Jeg vil gerne bede ordføreren om at bekræfte, at det ikke er en fremstilling, han kan genkende.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-09:
Det er muligt, at ordføreren ikke er jurist, det betvivler jeg ikke, og det er jeg heller ikke, men når man bruger en argumentation for at afvise et forslag, er det vel rimeligt, at man kan forklare, hvad det er, man mener.
Er det sådan, at ordføreren er bekendt med en grundig juridisk redegørelse, der forklarer, hvorfor vi vil være nødt til at skrive ind, hvad lønnen er, hvis vi pålægger regioner og kommuner at følge ILO-konventionen?
Kan ordføreren ikke lige forklare mig det?
Han bruger det jo som et argument for at afvise vores forslag, og så er det vel rimeligt, at man kan forklare det.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-05-09:
Der er jo, som der også tidligere er blevet sagt her fra talerstolen i dag, netop henvist til, at man skal anvende det, der svarer til lokale forhold.
Men det kan der jo for det første være usikkerhed om hvad vil være, når vi kigger på regioner og kommuner i Danmark, og det vil derfor også være helt naturligt, at der i den kontekst jo så vil være forskel på, hvordan man indretter sig rundtomkring, og det har vi ikke nogen interesse i at ændre.
For det andet vil det, hvis man skal ind og ændre på det her eller gøre de der ting, og hvis det skal være ensartet, som vi ønsker, så kræve lovgivning.
Og eftersom vi ikke vil gå ind og ødelægge den danske model, vil vi ikke lave lovgivning på området.
Christian Juhl (EL), 2014-05-09:
Jeg skal altså også lige have et lille grundkursus igen i almindelig fagforeningsret, for det her forstår jeg slet ikke.
Det antaster overhovedet ikke arbejdsmarkedets parters muligheder for at tilrettelægge forhandlinger.
Det pålægger bare kommunerne at sikre, at der er en arbejdsklausul i udbudsmaterialet, der forlanger, at man følger gældende regler, ligesom vi gør på statsområdet.
Når så ordføreren ikke vil have, at vi blander os i, om det er kommunerne, der bestemmer det, så ender det med, at vi ser Venstrekommuner og Liberal Alliance-kommuner, som er halehæng til udviklingen og dér konkurrerer på ulige vilkår, som de jo er helt vilde med.
De synes, at man skal konkurrere på unfair vilkår.
Det antaster overhovedet ikke reglerne om at forhandle frit.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-05-09:
En del af det, som blev diskuteret i forbindelse med den sidste kommuneaftale, var jo netop anvendelsen af arbejdsklausuler hos kommuner og i regioner, hvor der er lavet en aftale om, at man skal arbejde på det, og man skal, så vidt jeg kan forstå, også fremadrettet finde ud af en model for, hvordan man kan gøre, uden at vi skal lave lovgivning.
De mennesker, som bor i de kommuner, og som måske skal have arbejde på nogle af de arbejdspladser, vil jo være udsat for løntrykkeri og alt muligt andet, hvis det er sådan, at man ikke sørger for at have styr på tingene.
Christian Juhl (EL), 2014-05-09:
Når det ikke sker og vi ser social dumping, når vi ser svindelfirmaer lave numre, også selv om de har budt på kommunale opgaver, er det så ikke vores ansvar at være med til stoppe det, bare ved et forsigtigt indgreb her, hvor man så følger de bedste kommuner og siger, at alle kommuner skal følge best practice?
Men vi er jo nødt til at have dem på plads på en eller anden måde.
Tallene viser, at det ikke er på plads.
Er det ikke vores ansvar, eller skal vi lukker øjnene?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-05-09:
For at tage det sidste først: Jeg synes ikke, at vi skal lukke øjnene, og vi har også en del af ansvaret, men vi har ikke ansvaret for at lovgive omkring det her.
Jeg er af den opfattelse, at den italesættelse, der er, af den her problemstilling og den tydeliggørelse af, at der, som spørgeren også sagde her, faktisk er nogle steder, der er brodne kar, er med til at skabe en diskussion og en debat også ude i den enkelte kommune om, hvordan det er, man håndterer det her.
Jeg noterede mig jo, at der var en række af kandidaterne ved det sidste kommunevalg, der havde det som en del af deres valgkampagne netop at have fokus på det her område.
Derfor tror jeg, at ved at vi har diskussionen og tydeliggør, at der er en problemstilling, man skal forholde sig til, kan vi også få det, som spørgeren siger, nemlig best practice, men uden lovgivning.
Eigil Andersen (SF), 2014-05-09:
Jeg synes, det er dejligt at konstatere, at der er et stort fælles sæt af holdninger til det her spørgsmål, selv om der så også er lidt forskel.
Mit spørgsmål handler om, at i dag ved vi jo, at staten stiller de her betingelser i forlængelse af ILO-konvention nr. 94, når der bliver udbudt arbejde.
Jeg har opfattet det sådan, at ordføreren mener, at det er i overensstemmelse med den danske arbejdsmarkedsmodel, at staten stiller de krav.
Hvordan kan det så pludselig blive i uoverensstemmelse med den danske model, hvis kommunerne får pålagt at stille de samme krav?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-05-09:
Det kan det, hvis det er sådan, at lovgivningen vil kræve, at vi skal fastlægge løn- og arbejdsvilkår ved lov.
Det, som spørgeren refererer til, er, at ILO-konventionen refererer til de overenskomster og aftaler, der er.
Så vidt jeg er orienteret om den måde, det bliver håndteret på udeomkring, og på baggrund af det, jeg selv har været ude at se, er det sådan, at når de statslige udbud er der, er det danske overenskomster, man refererer til.
Så derfor er den problemstilling ikke til stede der.
Eigil Andersen (SF), 2014-05-09:
Når staten i dag udbyder et arbejde, lad os sige i Ringkøbing, bliver der også stillet nogle krav i forlængelse af ILO-konventionen om, hvordan det arbejde skal aflønnes.
Hvorfor er det så pludselig anderledes, hvis det var kommunen ude i det vestjyske – jeg tror, det hedder Ringkøbing-Skjern Kommune – der skulle udbyde arbejdet?
Det er nøjagtig den samme situation, som hvis staten udbyder et arbejde i det område.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-05-09:
Når der kun er refereret til en overenskomst, er der ikke nogen problemstilling.
Det er jo tydeligt i forhold til den måde, staten opererer på, som også spørgeren siger, men i det øjeblik, man er nødt til at lægge en bestemt lønsats ind, er det et brud på den måde, vi arbejder på efter den danske model.
Eigil Andersen (SF), 2014-05-09:
Jeg er ikke enig, fordi hvis ministerens påstand var rigtig, ville det jo være sådan, at når staten kræver det, for så vidt angår sine udbud, ville der også dér være tale om, at man greb ind i lønfastsættelsen.
Så jeg er ikke enig i det.
Men i øvrigt vil jeg gerne sige, at ILO-konventionen har Danmark jo ret til at bruge, fordi vi har undertegnet den eller rettere sagt tiltrådt den, længe før vi blev medlem af EU – så vidt jeg husker i 1950'erne.
Fordi vi gjorde det, inden vi blev medlem af EU, har Danmark også ret til at bruge den.
Er ministeren enig i, at det er sådan, det forholder sig?
Mette Frederiksen (S), 2014-05-09:
Men det ændrer ikke på, at når vi lovgiver, skal vi jo også vide, hvad det er, vi lovgiver om, og i og med at vi har en aftalebaseret dansk overenskomstsmodel, er vurderingen altså, at det vil komme i clinch med den type lovgivning, som Enhedslisten lægger op til.
Hr. Eigil Andersen ved også i lighed med hr. Finn Sørensen, at vi både er forpligtet af ILO-konventionen og af EU-retten.
Mai Mercado (KF), 2014-05-09:
Det er jo det der med at få lagt ord i munden.
Det er så smukt på sådan en fredag.
Nej, det hører hr. Henning Hyllested mig jo ikke sige.
For i udgangspunktet har vi en tro på det kommunale selvstyre, og det smukke ved det kommunale selvstyre er jo netop, at man har muligheden for selv at prioritere.
Det, som jeg medgav hr. Henning Hyllested, var jo, at når vi i Folketinget af og til prioriterer nogle midler via bloktilskuddet, som er tiltænkt et bestemt område, så kan de ryge i kassen og blive brugt på nogle andre ting. Men jeg må bare konstatere, at når jeg sådan ser på Ærø, Læsø og Samsø, som har problemer med den her betalingsring, så ser det altså også for mig ud til – gennem eksempelvis de høringer, vi har haft – at der er vilje til at bruge et eventuelt større bloktilskud på netop færgetransporten.
Erling Bonnesen (V), 2014-05-09:
Og tak for ministerens redegørelse.
Jeg er jo glad for, at Socialdemokraternes ordfører tidligere her i debatten bekræftede, at Venstre er, har været og fortsat er med til at bevilge penge til landdistriktsprogrammet.
Jeg har tidligere også redegjort for den sidste aftale, som jeg står med her, om 1,3 mia. kr.
Så er det jo interessant, at regeringspartiernes ordførere ligesom har sat fokus på, at man nu skal til at overføre ekstra penge fra søjle 1 til søjle 2.
Og når man sådan er så interesseret i det fra regeringspartiernes ordføreres side, må vi jo næsten betragte det som sandsynligt, at der er truffet beslutning om det.
Og så må jeg sådan set bede ministeren om at melde ud, hvor mange penge det er, regeringen vil tage fra søjle 1 og føre over i søjle 2.
Carsten Hansen (S), 2014-05-09:
Først vil jeg sige, at der er finansieret for 2014 og 2015.
Og i øvrigt vil jeg sige tak for det samarbejde, vi havde omkring den her finansiering.
Jeg synes, det var et godt stykke arbejde.
Og noget, man nu skal diskutere, er, at der jo er åbnet op for, at man kan modulisere mere.
Men hvis man fastholder den 5-procentsmodulisering, som er minimum i forhold til LEADER-metoden og LAG, vil der ske en ganske betragtelig nedskrivning af det beløb, vi kan give til hele LAG-delen og landdistriktsdelen, der ligger uden for landbrugsdelen.
Der er det jo et spørgsmål om, om man vedblivende vil snakke pænt om LAG – med en væsentlig lavere finansiering – eller om man vil være med til at finde en bedre balance.
Jeg vil anbefale det sidste, nemlig at vi, når vi går ind i puljeforhandlinger, finder en bedre balance.