Thomas Jensen (S), 2013-05-14:
Vi førstebehandler nu forslaget om en ny klagestruktur, og det handler først og sidst om borgernes retssikkerhed.
For det skal altid være sådan, at hvis en borger er uenig i en afgørelse fra SKAT, skal det også være muligt at klage over afgørelsen og få den vurderet ved en administrativ klageinstans.
Sådan er det i dag, og sådan skal det også være fremover.
Er man som borger efter en afgørelse i den administrative klageinstans fortsat uenig i afgørelsen, skal der også være mulighed for at prøve sagen retsligt ved domstolene.
Sådan er det i dag, og sådan skal også være i fremtiden.
For mig handler borgernes retssikkerhed i denne sammenhæng om, at borgeren får en rigtig afgørelse så hurtigt og så let som muligt.
Af historiske årsager er klagestrukturen opbygget sådan, at nogle sagstyper administrativt kan behandles i to klageinstanser, mens andre kun skal behandles ved én klageinstans.
Siden 1991 er klagesager om moms, afgift og told m.v. blevet behandlet ved én instans, og fra 1998 er klagesager over juridiske personers skatteansættelser blevet behandlet ved en anden instans.
Hverken hensynet til retssikkerheden eller andre særlige hensyn kan begrunde, at denne forskel i klagestrukturen kan fortsætte, og derfor sikrer forslaget også en modernisering og effektivisering af klagestrukturen, så der fremover også i personskatte-, vurderings- og motorsager kan ske klagebehandling ved én instans.
Det gør det lettere for den borger, der ønsker at få sin sag vurderet, og derfor styrker det retssikkerheden.
Jeg er derfor ikke enig i den fremførte kritik om, at fjernelsen af den ene klagemulighed vil forringe borgerens retssikkerhed, og det har da heller ikke ført til mange henvendelser i Folketingets Skatteudvalg, at der på nogle områder siden 1991, henholdsvis 1998, kun har været én klageinstans, ej heller om, at det skulle være dårligt for borgernes retssikkerhed.
For at sikre, at borgeren ved behandling ved én klageinstans får den rigtige afgørelse, oprettes en ny skatteankeforvaltning.
Ved at samle ankenævnssekretariaterne og Landsskatterettens sekretariat til en ny og samlet enhed med regional forankring, sikres det, at den juridiske ekspertise er den samme ved både ankenævnssager og landsskatteretssager.
Den nye skatteankeforvaltning giver mulighed for specialisering inden for beslægtede emneområder, og dermed sikres større kvalitet og ensartethed i afgørelserne.
Derfor er der ikke tvivl om, at vi med det her forslag øger borgernes retssikkerhed, fordi det øger sekretariatsfunktionernes ekspertise og samtidig sikrer, at det er de selv samme eksperter i sekretariatsfunktionen, som skal komme med indstillinger til både ankenævnene og Landsskatteretten.
Som noget nyt skal borgeren frit kunne indgive en klage ét sted, nemlig hos skatteankeforvaltningen.
Det er så skatteankeforvaltningens opgave at visitere sagen til enten at skulle behandles i et ankenævn, eller, hvis sagen er af principiel karakter, hos Landsskatteretten.
Når borgeren modtager sin visitering har han/hun 14 dage til selv at tage stilling til, om sagen skal behandles i det visiterede ankenævn, eller om borgeren ønsker, at sagen skal behandles hos Landsskatteretten.
Borgeren har med andre ord frit valg mellem ankenævn og Landsskatteretten.
I dag er der ved Landsskatteretten et klagegebyr på 800 kr., og der er ikke noget klagegebyr ved ankenævnene.
Det bliver med andre ord billigere at klage til Landsskatteretten, og der kommer et klagegebyr på, hvis klagen går til ankenævnene.
Formålet med et klagegebyr er at forebygge, at klageinstanserne bliver overbebyrdet med lidt mere bagatelagtige sager, som samlet set vil betyde, at borgere vil blive udsat for langt længere sagsbehandlingstider på grund af den øgede sagsmængde ved klageinstanserne.
Hvis borgeren får medhold i sin klage eller domstolssag om skat, told og afgift, vil det fortsat være sådan, at der er en omkostningsgodtgørelse for udgifter til sagkyndig bistand, og der sker endda en udvidelse af det her område, da der vil blive betalt omkostningsgodtgørelse i vurderings- og motorankenævnssager, der behandles i Landsskatteretten.
For Socialdemokraterne er det vigtigt at opretholde ankenævnene.
Med deltagelse af lægfolk sikres det, at klagesystemet fortsat har en folkelig forankring, og det er en væsentlig faktor i forhold til at opretholde klagesystemets legitimitet.
Her er det vigtigt, at ankenævnsmedlemmerne får mulighed for at deltage i så mange sager, at de kan opbygge en vis rutine og faglig viden.
Det sikrer, at de træffer de rigtige afgørelser, og det sikrer, at ankenævnsmedlemmerne kan give sekretariatet det saglige, folkelige modspil, der er grunden til, at vi overhovedet har lægmænd med ved afgørelserne.
Der kom ikke nogen nye oplysninger eller betragtninger frem, som ikke fremgår af de skriftlige høringssvar.
Derfor giver den afholdte høring heller ikke anledning til yderligere ændringer af lovforslaget, og Socialdemokraterne kan derfor støtte op om lovforslaget, som det foreligger.