runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-01-13:
I forbindelse med velfærdsaftalen i 2006 fremlagde vi et skøn over virkningen for de offentlige finanser af uddannelsesmålsætningerne.
Det blev vurderet, at uddannelsesmålsætningerne som udgangspunkt svækker den finanspolitiske holdbarhed, men det dækker over, at finanserne svækkes på kort sigt, mens der på længere sigt er tale om et modgående regnestykke.
Det hænger jo sammen med, at det offentlige afholder en stor del af omkostningerne ved uddannelse, herunder uddannelsesomkostninger, SU, mindre skattebetalinger i de unge år, mens gevinsterne, bl.a. i form af større beskæftigelse, først kommer på lidt længere sigt.
Desuden er en væsentlig del af gevinsten ved en uddannelse større produktivitet og dermed løn.
Det øger skattegrundlaget, men medfører også større udgifter til overførsler via satsreguleringen og større offentlige lønninger.
Det vil sige, at både indtægter og udgifter stiger, fordi systemerne er indrettet, så produktivitetsfremskridt i den private sektor og dermed større løn som udgangspunkt også deles med overførselsmodtagere og samtidig vil smitte af på de offentlige lønninger.
Så det er et ret kompliceret regnestykke, men det skal ikke skygge for, at vi selvfølgelig vil opfylde de målsætninger, vi har forpligtet os til.
Det kæmper vi faktisk for hele tiden.
Christine Antorini (S), 2010-01-13:
Jeg lagde mærke til, at finansministeren lige før svarede hr. Morten Bødskov, at han syntes, at det var en underlig abstrakt diskussion, vi havde.
Jeg synes, den er meget konkret.
Vi står i en situation, hvor der er færre, der gennemfører en ungdomsuddannelse – det er meget konkret.
Derfor går vi op målsætningen.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om han kan bekræfte, at uanset om man regner det på den lidt snydeagtige måde, som undervisningsministeren gør, eller på den måde, som vi har en aftale om, så er sagens kerne, at færre og færre har gennemført en ungdomsuddannelse.
Det giver et stort samfundsøkonomisk tab.
Kan ministeren bekræfte det?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-01-13:
Det er godt nok en mærkelig diskussion, vi har her.
Det er vores fælles mål i forligskredsen at nå 95-procent-målsætningen.
Vi har i forligskredsen i fællesskab iværksat en lang række initiativer for at nå målsætningen.
De mange uddannelsesinitiativer er tidligst igangsat ved skolestart 2007, hvor den seneste opgørelse også er fra.
De skal have tid til at virke.
Senest har vi så i fællesskab i efteråret herudover aftalt en lang række nye initiativer, bl.a. at oprette 5.000 flere praktikpladser, en markant styrkelse af erhvervsuddannelserne samt en særlig indsats for de 15-17-årige.
Det tror vi på vil virke, og det går jeg ud fra at hr. Morten Østergaard også tror på.
Morten Østergaard (RV), 2010-01-13:
Jeg er tilbøjelig til at give finansministeren ret i, at vi har en mærkelig diskussion.
Der er det bare, vi siger, netop fordi vi har aftalt at få en årlig statusrapportering, og fordi vi aldrig har fået vide, at regeringens opfattelse var, at man ikke kunne nå målene, medmindre man inddrog helt nye grupper i statistikken, at det da så er rimeligt nok, at vi forsøger at skabe klarhed over det.
Så må finansministeren jo sige til undervisningsministeren, at han må rette ind.
For det, der er afgørende for os, er, at 95 pct. af alle unge får en ungdomsuddannelse, præcis som vi har aftalt.
Det er det helt centrale for os.
Det tror vi er afgørende, og det er jo derfor, vi tager alle de her tiltag, og derfor har vi også været med til at skabe økonomi til, at vi kan tage nogle tiltag.
Diskussionen er relevant, fordi regeringen har skabt uklarhed om, hvad der er aftalt.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-01-13:
Det er mig helt uklart, hvad formålet med det her spørgsmål er.
Vi har afrapporteret til globaliseringskredsen i overensstemmelse med, hvad der er aftalt.
Af den nyeste skriftlige afrapportering fra efteråret fremgår det, at andelen af ungdomsårgangen 2007, der forventes at opnå en ungdomsuddannelse, er på ca. 80 pct.
Det fremgår endvidere som en oplysning, at der herudover kommer den andel af ungdomsårgangen 2007, der forventes at gennemføre en videregående uddannelse uden en registreret ungdomsuddannelse, og at denne andel udgør 4 pct.
Hvori består det forkerte?
Morten Bødskov (S), 2010-01-13:
Jeg er nødt til at sige, at jeg tror, det simpelt hen er finansministeren, som forplumrer en ellers åben invitation til finansministeren om at være lidt klar.
Der kan jo svares ja eller nej på det her spørgsmål.
Hvis nu finansministeren i stedet for at læse op fra sit talepapir fra Finansministeriet, som vel er fabrikeret, så det skal gøre oppositionen lidt til grin eller i hvert fald gøre forsøg på det, læste spørgsmålet.
Ja eller nej?
Det er sådan set bare det, vi spørger om, og man behøver ikke at stå og læse alt det der retorik op.
Finansministeren kan bare svare på spørgsmålet: Er man enig med undervisningsministeren i, at hvis ikke man tæller dem med, som altså er gået videre uden ungdomsuddannelse, så er målet umuligt at nå?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-01-13:
Diskussionen startede om, at regeringen havde lavet noget snyd ved afrapporteringen af de her tal, og det, jeg har påvist her, er, at vi har afrapporteret fuldstændig i overensstemmelse med målsætningen, og at det kan være rigtig, rigtig relevant at vide, at der rent faktisk er nogle mennesker, der får en videregående uddannelse uden at have en ungdomsuddannelse.
Vi må da være overglade over, at disse mennesker får en videregående uddannelse i stedet for at stå at problematisere det.
Morten Bødskov (S), 2010-01-13:
Det tror jeg alle er.
Men der står ikke noget om afrapportering.
Nu læser jeg de fire linjer af spørgsmålet, og ordet afrapportering står ikke i spørgsmålet, så jeg forstår simpelt hen ikke, hvad det er, finansministeren siger.
Finansministeren kan bare bekræfte, det er det, vi beder om, at i de målsætninger, der er i den aftale, vi lavede i 2006, står der soleklart, at vi vil nå, at 85 pct. af alle unge får en ungdomsuddannelse i 2010 og 95 pct. i 2015.
De 85 pct. og de 95 pct. måles på baggrund af, om man har gennemført en ungdomsuddannelse.
Ja eller nej?
Morten Østergaard (RV), 2010-01-13:
Det synes jeg bare er vigtigt at få slået fast.
Det er jo skønt, at dem, som man ikke fik med i første omgang – eller en beskeden del af dem – så alligevel får en videregående uddannelse.
Der må man jo lave al den statistik, man synes er nødvendig, men vi skal bare være enige om, at vi ikke har nået målene i vores aftale, hvis ikke 95 pct. af alle unge får en ungdomsuddannelse.
Morten Bødskov (S), 2010-01-13:
Spørgsmålet lyder: Hvad vurderer ministeren det samfundsøkonomiske tab vil være, hvis målsætningen – som vi så tager som forudsætning for det her spørgsmål, og som regeringen bakker op – om, at 85 pct. af alle unge skal gennemføre en ungdomsuddannelse i 2010 og mindst 95 pct. i 2015, ikke nås?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-01-13:
I forbindelse med drøftelserne om velfærdsaftalen i 2006 blev det vurderet, at opnåelsen af målsætningen på sigt vil øge beskæftigelsen med omkring 15.000 personer i 2040.
Derudover vil der være en positiv effekt på produktiviteten.
Men det er for så vidt en lidt abstrakt diskussion.
Vores fælles udgangspunkt er jo, at vi skal nå de mål, vi har stillet op for 2015, og som vi også i velfærdsreformen fra 2006 aftalte finansiering til.
Vi har i fællesskab gennemført en række initiativer, der skal bidrage til at nå målene, bl.a. dem, jeg omtalte før, nemlig oprettelsen af 5.000 praktikpladser, en markant styrkelse af erhvervsuddannelserne, en særlig indsats for de 15-17-årige for at få dem i uddannelse og i job, og frem til 2008 har jobmulighederne været ekstraordinært gode, og en del unge har valgt at arbejde frem for at studere, og nu kan vi se, at flere søger ind på uddannelserne, og det er positivt, at de vælger at påbegynde en uddannelse.
Dertil kommer så en række unge, som også får en videregående uddannelse uden at have en formel ungdomsuddannelse.
De samlede gevinster er svære at opgøre, men det er jo sådan set heller ikke det afgørende.
Det afgørende er, at de unge mennesker får sig en uddannelse, som er med til at skabe gode jobmuligheder, og som sagt er det vores udgangspunkt, at målene nås.
Morten Bødskov (S), 2010-01-13:
Det var godt at få bekræftet – og det krævede så velsagtens ni spørgsmål – at regeringen står bag de målsætninger, vi har i velfærdsaftalen, om, at vi skal nå, at 85 pct. af alle unge får en ungdomsuddannelse her i 2010, og at 95 pct. får en ungdomsuddannelse i 2015.
Det er jo glimrende, for så må man jo også bare konstatere, at så er finansministeren også enig med os i, at det, som undervisningsministeren har været ude at forsøge at forplumre debatten med, simpelt hen er at fifle med den her målsætning.
Vi har en fælles forpligtelse til at sikre, at unge får en ungdomsuddannelse – og det er overgangen til spørgsmålet.
Det er klart, at der en gevinst ved, at flere får en ungdomsuddannelse.
Det er selvfølgelig derfor, vi har lavet aftalen og gør den indsats både for den enkelte og for samfundet, men der er jo også et kæmpe tab.
Har man i Finansministeriet gjort sig nogle beregninger over, hvad det samfundsøkonomiske tab er, ved at man ikke når de målsætninger?
Har man som følge af det efterslæb, der allerede er nu, hvor det er gået tilbage og tilbage med gennemførelsesprocenten,
gjort sig nogle overvejelser om, hvad det danske samfund taber ved, at vi ikke når det mål, som vi i fællesskab har sat os?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-01-13:
I forbindelse med drøftelserne om velfærdsaftalen i 2006 skønnede Finansministeriet, at uddannelsesmålsætningerne på sigt ville øge beskæftigelsen med omkring 15.000 personer.
Virkningen på beskæftigelsen kommer først på lidt længere sigt.
De første 5, 10, 15 år vil den samlede fuldtidsbeskæftigelse som udgangspunkt dæmpes, fordi flere unge er i uddannelse og derfor i gennemsnit deltager mindre på arbejdsmarkedet.
Virkningen på 15.000 fuldtidspersoner afspejler således, at arbejdsstyrken isoleret set reduceres med omkring 10.000 fuldtidspersoner som følge af meroptag på uddannelserne, mens stigningen i arbejdsstyrkens uddannelsesniveau på sigt forudsættes at øge beskæftigelsen med op mod 25.000 personer.
Hvordan billedet ser ud, hvis ikke vi når de opstillede mål, afhænger bl.a. af, hvor langt vi i givet fald måtte være fra målene i 2015.
Regeringen forpligter sig på målsætningen, vi arbejder energisk for det, og vi vedtog senest her i efteråret, hvor jeg jo selv var med til det, at sætte ind på en lang række områder, der skal gøre, at vi skal opfylde målsætningen, og det arbejder vi på.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-01-13:
Jeg er sikker på, at det er en problematik, som ledelsen håndterer, og det vil i første omgang sige Domstolsstyrelsen og i anden omgang Tinglysningrettens præsident.
Så det er altså et ledelsesspørgsmål, som jeg er helt sikker på at man håndterer.
John Dyrby Paulsen (S), 2010-01-13:
Nu har jeg efterhånden nogle gange hørt ministeren sige, at der ikke har været behov for eller er blevet bedt om yderligere ressourcer.
Så vil jeg godt bede ministeren bekræfte, at den ansvarlige ledelse for det her projekt ikke på noget tidspunkt har bedt ministeren eller ministeriet om yderligere ressourcer til at løse den her opgave.
Kan det virkelig være rigtigt, at det ikke er sket?
Per Husted (S), 2010-01-13:
Agter statsministeren at forlænge ansættelsen af de danske klimadiplomater, så de kan fungere under hele det danske formandskab under COP15 frem til november, eller vil statsministeren fastholde, at de skal stoppe inden for årets første måneder?
Tak for ordet.
Først vil jeg ønske statsministeren godt nytår.
Han ser frisk og godt ud efter de hårde forhandlinger, han har haft gang i.
Spørgsmålet lyder i al sin korthed: Agter statsministeren at forlænge ansættelsen af de danske klimadiplomater, så de kan fungere under hele det danske formandskab under COP15 frem til november, eller vil statsministeren fastholde, at de skal stoppe inden for årets første måneder?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-01-13:
Tak for det.
Jamen jeg vil også gerne benytte lejligheden til at ønske hr. Per Husted, som ligeledes ser godt ud, et godt nytår.
Når jeg har gjort det, kan jeg også klart sige, at vi selvfølgelig fortsat agter at føre et aktivt klimadiplomati frem til COP16 i Mexico.
Per Husted (S), 2010-01-13:
Tak for det korte svar.
Under klimatopmødet så jeg bannere, hvor der stod – sådan frit oversat til dansk: Politikere snakker, og ledere handler.
De var både placeret nogle lovlige og nogle ulovlige steder.
Der kunne jeg godt tænke mig at supplere det spørgsmål, jeg lige stillede, med: Er statsministeren enig med mig i, at under klimatopmødet var der for meget snak og for lidt handling?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-01-13:
Tak for det.
Vi kommer i hvert fald ikke tidligere hjem, hvis vi nu begynder at udvide spørgsmålet langt ud over det, der er stillet.
Spørgsmålet gik på, om vi agter at forlænge ansættelsen af de danske klimadiplomater.
Til det spørgsmål kan jeg oplyse, at de danske klimaattacheer i Moskva, Brasilien, Washington, New Delhi og Pretoria i første omgang er ansat frem til udgangen af første kvartal.
Det er i lyset af, at vi jo har formandskabet frem til COP16 i Mexico.
Det skal der jo findes en modus vivendi for, og det arbejder vi på.
Det, jeg helt overordnet kan sige, er, at vi fortsat agter at føre et aktivt klimadiplomati.
Så vil jeg også sige – nu lyser den røde lampe, men måske sparer det tid efterfølgende – at jeg er bekendt med, at der er anmeldt en forespørgselsdebat i Folketinget.
Jeg hilser den meget velkommen og ser meget frem til den, for det vil jo give en mulighed for at få en samlet politisk drøftelse af, hvad udkommet var af COP15, og hvordan vi kommer videre.
Jeg tror i virkeligheden, at sagen med alle sine aspekter netop er meget velegnet til sådan en samlet drøftelse frem for en besvarelse af en række brudstykker af spørgsmål.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-01-13:
Jeg vil godt spørge om, hvem det så er, der har ansvaret frem til COP16 i Mexico.
Er det Statsministeriet, eller er det Klimaministeriet?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-01-13:
Jeg ser meget frem til, at vi skal have en forespørgselsdebat, hvor vi kan diskutere det her samlet.
Jeg tror ikke, at det her instrument, der hedder spørgetimen med få forberedte, meget præcise spørgsmål er egnet til at nå rundt i alle hjørnerne.
Det spørgsmål, jeg besvarer, er spørgsmål nr. S 727, og det lyder: Agter statsministeren at forlænge ansættelsen af de danske klimadiplomater, så de kan fungere under hele det danske formandskab under COP15 frem til november, eller vil statsministeren fastholde, at de skal stoppe inden for årets første måneder? Som svar på det meget præcise spørgsmål har jeg oplyst, at vores klimaattacheer er ansat frem til den 31. marts 2010.
Muligheden for en forlængelse består absolut, og det tager vi stilling til, når vi kommer tættere på den udløbsdato.
Jamen jeg har svaret meget præcist ved at sige, at Danmark ønsker at føre et fortsat aktivt klimadiplomati gennem 2010 frem mod Mexicomødet.
Det er sådan, at vi har en rolle at spille der, som skal koordineres med mexicanerne, som jo skal sikre opspillet til konferencen i Mexico; det er vi også i rigtig god dialog med mexicanerne om.
Og jeg glæder mig til den forespørgselsdebat, hvor der bliver mulighed for mere samlet at give en fortælling om, hvilke resultater vi opnåede, og hvordan vi bringer dem videre.
Det er derfor, jeg er meget glad for, der kommer en forespørgselsdebat.
Jeg tror, det bliver svært at komme rundt om alle hjørner i den her form med korte spørgsmål og korte svar.
Der er ikke taget stilling til en fortsat ansættelse efter den 31. marts, og dermed er der altså heller ikke taget stilling til, om der ikke skal være en fortsat ansættelse.
Der er f.eks. heller ikke taget stilling til, om det kunne være opportunt at udvide den her stab af klimaattacheer, måske med en klimaattaché i Mexico, for at sikre koordinationen med det nye, mexicanske formandskab.
Mette Gjerskov (S), 2010-01-13:
Jeg vil sige meget klart til statsministeren, at jeg ikke er interesseret i statsministerens fortællinger om klimatopmødet, men at jeg er interesseret i klare svar på klare spørgsmål.
Statsministeren siger: et massivt klimadiplomati.
Jeg vil gerne vide, hvem der skal føre det diplomati.
Statsministeren har selv virket som en rød klud på de fleste lande i verden.
Hvem er det, der skal føre det diplomati, som statsministeren mener han så ivrigt går ind for skal sikres?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-01-13:
Det er det danske diplomati, og det er altså det, vi har indrettet os efter.
Vi har Udenrigsministeriet, vi har Klima- og Energiministeriet, vi har Statsministeriet, vi har et klimasekretariat, vi har nogle klimaattacheer, jeg har nævnt, hvor de er, de er jo foreløbig ansat frem til den 31. marts, og det er vores opgave at sikre, at der er et organisatorisk setup, der matcher den opgave, vi står med.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-01-13:
Jeg vil gerne spørge lidt mere konkret ind til spørgsmålet, som statsministeren jo allerede synes at have svaret på.
Jeg anser det for at være en unødvendig usikkerhed at have forbundet med diplomaternes ansættelse, at man ikke straks går ind og forlænger den væsentlig længere end til udgangen af første kvartal 2010.
Det er jo sådan, at vi allerede i forhandlingsforløbet har oplevet, at forhandlingsdiplomatiet mistede spidskompetence, og det skulle jo nødig være det, der endnu en gang gør, at det ikke kommer til at forløbe fuldstændigt gnidningsfrit.
Så derfor skal mit spørgsmål til statsministeren være: Hvad er årsagen?
Hvilken argumentation har statsministeren for ikke allerede nu at ansætte de her fem diplomater for hele perioden?
Bertel Haarder (V), 2010-01-13:
Det er da godt, at vi har en kun få måneder gammel enighed om, hvad det er, vi skal gøre for at sikre, at erhvervsskolerne kan forbedre gennemførelsen, sikre, at vi får 5.000 ekstra praktikpladser, sikre, at der ikke er nogen under 18 år, som går og laver ingenting.
Det er da godt, at vi nu er blevet enige om det.
Hvis fru Christine Antorini påstår, at hun, dengang vi blev enige om det, ikke vidste, hvordan jeg så på de to målsætninger, taler fru Christine Antorini altså mod bedre vidende.
Jeg synes, at vi skal droppe den polemik, men vi kan da godt tage det op ved næste lejlighed i forligskredsen.
Christine Antorini (S), 2010-01-13:
Det er jo fint at få repeteret de initiativer, som vi i fællesskab har taget, men når man har en målsætning, er det jo for at konstatere, at hvis man ikke har nået målsætningen, er der brug for at lave nogle ekstraordinære tiltag, for at tilstrækkelig mange unge gennemfører en ungdomsuddannelse.
Derfor er det jo fuldstændig absurd, hvis ministerens fortolkning om 85-procents-målsætningen gjaldt, fordi så behøvede vi slet ikke at have lavet den tilbage i 2006, for der har jeg også været nødt til at gå til ministeriet for at få et ærligt svar, og ministeriet kan bekræfte, at hvis man skulle fortolke det, som undervisningsministeren har gjort, havde vi allerede tilbage i 2001, da regeringen overtog magten, for længst opnået 85-procents-målsætningen.
Det er jo latterligt.
Man laver ikke mål, der er opfyldt.
Det er jo, fordi vi er optaget af, at unge skal have en ungdomsuddannelse.
Når ministeren nu har så travlt med lige pludselig at ville ændre målsætninger, fordi det viser og demonstrerer, at regeringen ikke har nået det, den ville, vil jeg gerne spørge, hvorfor ministeren så ikke selv har foreslået det i forhandlingerne om globaliseringspuljen, altså at få ændret målsætningen?
Bertel Haarder (V), 2010-01-13:
Jeg troede, at vi havde uddebatteret det under det tidligere spørgsmål, for det er jo ikke det, som det nuværende spørgsmål handler om.
Men det er helt i orden.
Jeg har på intet tidspunkt de sidste 2 år lagt skjul på, hvordan jeg mener 85-procents-målsætningen giver mening – eller rettere sagt især 95-procents-målsætningen.
Jeg har ikke lagt skjul på, hvordan jeg mener, at den målsætning giver mening, og jeg har ikke lagt skjul på, at regeringen ikke har opfyldt 85-procents-målsætningen, men jeg er samtidig kommet med den trøst, at der jo altså heldigvis er mange, der får en uddannelse uden at have en ungdomsuddannelse, og det er så det, vi lige har været igennem.
I øvrigt synes jeg da, at fru Christine Antorini skulle have rejst det spørgsmål, da vi forhandlede, for det er jo kun meget kort tid siden, at vi har aftalt disse udmærkede ting, og jeg har jo i flere år sagt det, som fru Christine Antorini nu bebrejder mig at jeg siger.
Christine Antorini (S), 2010-01-13:
Se, nu var problemet, at de friske tal i forhold til at nå målet om, at 85 pct. af de unge har gennemført en ungdomsuddannelse, jo ikke lå der, da vi forhandlede.
De kom først i løbet af december måned.
Det er der, hvor vi har været inde og tjekke det, og vi kan konstatere, at vi er langt fra at nå det mål.
Det må jo rejse nogle spørgsmål om, hvad det er, der skal til, for at vi rent faktisk får flere til at gennemføre en ungdomsuddannelse, og det, der har været svaret her fra ministeren, er: Nej, nej, det er i virkeligheden rigtig fint, at måske færre gennemfører en ungdomsuddannelse, men i stedet for sniger sig udenom og gennemfører en videregående uddannelse.
Det er jo helt meningsløst, når opgaven er, at man rent faktisk skal gennemføre en ungdomsuddannelse.
Derfor vil jeg bare gerne bede ministeren bekræfte, at ministeren og regeringen ikke har fremsat et forslag om at ændre målsætningen, mens vi forhandlede det.
Bertel Haarder (V), 2010-01-13:
Nu kom fru Christine Antorini til at komme med to forkerte påstande.
Den ene var, at vi ikke havde tal, da vi forhandlede.
Sådan noget snak.
Det har jo været klart i meget lang tid, at på grund af højkonjunkturen ville vi ikke kunne nå de 85 pct.
Der har været al mulig anledning for Socialdemokratiet til at føre det frem under forhandlingerne, og jeg har på intet tidspunkt sagt, at det var fint, at der var færre, som tog en ungdomsuddannelse – tværtimod.
Jeg havde håbet på, at vi i det mindste som en positiv bivirkning af den aktuelle krise kunne få en højere uddannelsesprocent, og det er også det, vi får nu.
Så skal vi nu ikke lige – som det hedder på jysk – skal vi nu ikke lige …
Nanna Westerby (SF), 2010-01-13:
Altså, bundlinjen i den her sag er jo, at der er færre unge, der tager en ungdomsuddannelse, og at siden den her regering kom til, er der færre unge, som gennemfører en ungdomsuddannelse.
Der er mange unge, som starter, men der er et tårnhøjt frafald på vores ungdomsuddannelser.
Faktisk er antallet af unge, som gennemfører en ungdomsuddannelse faldet fra 83 pct. til 80 pct.
Derfor vil jeg gerne starte med at høre ministeren, om ministeren vil anerkende, at det i denne regerings tid er gået tilbage med andelen af unge, som tager en ungdomsuddannelse.
Man er længere fra at nå de målsætninger, som man har sat sig, man er kommet længere fra det under denne regering, på trods af at tallene gik opad i 1990'erne.
Bertel Haarder (V), 2010-01-13:
Ja, det er jo ubestrideligt.
Det er der intet medlem af regeringen, der har bestridt.
Det hænger sammen med højkonjunkturen.
Det kan vi se af, at da højkonjunkturen ebbede ud, blev tallene meget bedre, herunder også tallene for frafald.
Frafaldet i erhvervsuddannelsernes grundforløb er faldet fra 21 til 16 pct. Flere frafald bliver til omvalg, det er den vej, vi skal.
Nu har vi altså ekstra bevilget 133 mio. kr. om året til erhvervsuddannelserne for yderligere at styrke skolernes arbejde med at få de unge til at gennemføre.