runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2010-11-30:
Det tror jeg at Venstres ordfører og jeg er enige om.
Derfor er det også sådan, at vurderingerne kommer fra Skatteministeriet til kommunerne.
Skatteministeriet hjælper med beregningerne, sådan at kommunerne kan opkræve skatterne.
Det er jo sådan, ansvarsfordelingen ligger, altså at Skatteministeriet er den skatteansætende myndighed, og at kommunerne er den skatteopkrævende myndighed.
Så er spørgsmålet: Hvem har ansvaret for det?
Skal vi gå tilbage og spørge: Hvem har ansvaret for den misere, der er sket i it-systemet?
Er det 98 kommuner – eller dengang var det jo 272-273 kommuner – der har ansvaret for de fejl, der er sket i ændringerne i it-systemet, eller er det Skatteministeriet?
Det er jo nok der, vi skal hen for at få placeret et ansvar.
Men den skatteansættende myndighed er Skatteministeriet, og den skatteopkrævende myndighed er kommunerne.
Sophie Løhde (V), 2010-11-30:
Men sørger for at lave en lovgivning, der er så præcis som muligt.
Lovgivning er aldrig nogen sinde endegyldig i den forstand, at man kan tage højde for enhver situation og enhver tænkelig situation, og det er jo det, der også må erkendes med det her lovforslag, altså at det er dybt beklageligt, at der er blevet opkrævet skatter, som der ikke har været hjemmel til i lovgivningen. Kommunerne har så i 2005 lavet en ændring i it-systemet i samarbejde med SKAT for at rette op på det her, fordi der bl.a. var nogle kommuner, som påpegede, at måden, som det kørte på, kunne bruges til, at der var nogle, som slet ikke skulle betale grundskyld, som kom til det.
Og det siger sig selv, at det hverken var i overensstemmelse med grundskyldsloftet eller skattestoppet.
Derfor forsøgte man sådan set at rette op på det, og det er jo så efterfølgende, at det er slået fast, at der ikke var tilstrækkelig hjemmel i lovgivningen til at foretage den ændrede fortolkning.
Men man har jo altså været i sin bedste tro på eller opfattelse af, at det har der været.
Det skete i 2005, og der var ingen dengang, absolut ingen, som gjorde antegn til, at man måtte råbe vagt i gevær, og som spurgte om, hvad det var, der var ved at ske, eller andet.
Det siger sådan set også lidt om, at det var inden for skiven, i forhold til at man har handlet i god tro.
Jeg synes bare, at ordføreren i sin tale gjorde meget ud af at forsøge at ville placere et eller andet entydigt ansvar hos Skatteministeriet, og det var bare det der helt ensidige fokus, jeg syntes var en lille smule misvisende i forhold til det, der er beskrevet i lovforslaget, og det, der i øvrigt ligger til grund for det.
Hvis vi skal snakke om it-systemer, var det mig bekendt KMD, som bistod i den forbindelse, også i forhold til det her spørgsmål.
Men det kan vi jo tage særskilt.
Det kan godt være, det ikke er interessant at svare på eller andet, men jeg synes bare, at ordføreren må fortælle: Hvem er det så, der laver beregningspraksis i samarbejde med hvem?
Er det kommunerne, der laver beregningspraksis i samarbejde med SKAT, eller er det SKAT, der laver beregningspraksis i samarbejde med kommunerne?
Thomas Jensen (S), 2010-11-30:
Jeg kan godt af nogle af de svar, der er kommet fra Skatteministeriet, se, at man jo prøver at fralægge sig et ansvar for den her fejl, hvor der lovstridigt er blevet opskrævet boligskatter fra folk.
Derfor synes jeg også, det er vigtigt, at vi løbende her i behandlingen af det her lovforslag får trukket skatteministeren med ind, så skatteministeren kan forklare sig over for os i Kommunaludvalget.
Derfor lægger vi fra Socialdemokraternes side op til, at vi får lavet et dobbeltsamråd med indenrigsministeren og skatteministeren.
Så kan vi virkelig få vendt hver en sten i det her, og der kan vi bl.a. få spurgt skatteministeren, om skatteministeren ikke er enig i, at skatteministeren som skatteansættende myndighed også er ansvarlig for den her lov og den her misere.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-11-30:
Der er grundlæggende blevet sagt mange fornuftige ting om det lovforslag, der her er til første behandling.
Det er jo sådan, at man i bagklogskabens klare lys kan sige, at det er it-udviklingen, der har været med til at skabe den her fejl, ved at man lavede et forkert edb-system til at beregne de her beskatningsmodeller.
Derfor er det selvfølgelig også her, man skal være med til at rette den her fejl op igen.
I Dansk Folkeparti synes vi faktisk, at det, der konkret ligger i det her lovforslag, er sund fornuft, for vi får bragt de lovformelige krav ind, så der kommer en klar, sund definition på, hvordan man sikrer, at det her grundskatteloft bliver overholdt på den rigtige måde, så der ikke kommer et uberettiget fradrag, der er større end det, man som grundejer eller ejendomsejer rettelig er berettiget til.
Når det så er sagt, vil jeg også gerne sige, at det her lovforslag er fremadrettet og beskriver, hvordan vi skal beregne det her fremover.
Det, der egentlig er lige så vigtigt, er jo sådan set at få en diskussion om, hvad vi gør med den tid, der er gået siden 2005, hvor de her beregningsmodeller kom ind i det it-system, der blev lavet til KL og SKAT.
Der er det altså sådan, at Dansk Folkeparti mener, at de her borgere, ejere, skal kompenseres krone for krone for de penge, de har betalt for meget i skat.
Men det lægger så ikke op til, at man skal gennemføre et system, der gør, at folk, der har betalt for meget i skat, ender med ikke at kunne få deres penge tilbage.
Dansk Folkeparti mener ikke, at det burde være nødvendigt at gennemføre retssager, for at folk kan få deres penge tilbage, hvis kommunerne eller staten uretmæssigt har indkasseret flere penge, end loven tilskrev, da man gennemførte beskatningen.
Og det er ikke bare 3 år tilbage, men de år tilbage, hvor skatteborgere har måttet betale for meget i forhold til den gældende ejendomsskattelov.
Vi har fuld forståelse for, at det har taget noget tid.
Det er jo sådan, at vurderingsankenævnet tilbage i 2009 i juni måned kom med en afgørelse og en kendelse omkring praksis i kommunerne af den her beskatning.
Den var jo klar, i og med at man sagde, at det var en forkert praksis, der var blevet anvendt i kommunerne.
Efterfølgende bad den daværende minister om at få kammeradvokaten til at kigge på det og komme med en juridisk vurdering af, hvad der egentlig er hoved og hale i den her sag, og om der er et krav, der ikke er blevet opfyldt.
Jeg synes faktisk, at hvis man kigger på det, der kom fra kammeradvokaten i marts 2010, er der egentlig ikke så meget tvivl.
Det er nemlig sådan, at der er blevet opkrævet flere penge fra folk, end der retmæssigt skulle, og de penge skal vi så sørge for at de får tilbage.
Jeg synes også, at hvis vi kigger på den pressedækning, der har været, bl.a. i Jyllands-Posten, i den her sag, er det altså noget, vi også bagudrettet er nødt til at kigge på.
Lovforslaget gælder det fremadrettede, men jeg synes, at vi som lovgivere også er nødt til at kigge bagud.
Thomas Jensen (S), 2010-11-30:
Tak til Dansk Folkepartis ordfører.
Nu har Dansk Folkepartis ordfører jo været ude i pressen og bl.a. sige, at han vil stå værn om skattestoppet i den her sag.
Der vil jeg bare spørge ordføreren, om man med det her lovforslag opretholder og ikke overtræder skattestoppet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-11-30:
Altså, skattestoppet er jo sådan set regeringens politik, og den skal regeringen nok selv stå på mål for.
Men det er sådan, at hvis vi har haft skattestop, og det har vi, så betyder det også, at den pose penge, der har været til rådighed, også er den pose penge, der skal inddrives i skatter.
Derfor er det sund fornuft at sige, at hvis der har været brugt for mange penge et sted, skal de findes et andet sted.
Altså, skattestoppets præmisser skal overholdes.
Det er det, jeg har udtalt til pressen, og det er også det, som jeg er sikker på at regeringen er enig med os i, nemlig at skattestoppets præmisser selvfølgelig skal overholdes.
Men rent faktuelt, konkret og juridisk er det noget af det, der skal indgå i udvalgsarbejdet fremover, så vi netop får sikret, at den her del også bliver overholdt.
Thomas Jensen (S), 2010-11-30:
Jamen sådan rent principielt, når man tænker på, hvordan det her grundskatteloft er en del af skattestoppet med virkning fra 2003, så er det ret væsentligt at gå ind og se på, hvordan grundskatteloftet er formuleret i sin tid.
Der kan være fastsat et grundskatteloft, men når de skatteansættende mekanismer, der er i det, bl.a. grundværdien og fradragene,
ændres, så skulle skatteloftet jo også ændres.
Mener Dansk Folkepartis ordfører, at det fortsat er gældende, når det her lovforslag eventuelt træder i kraft?
Er skattestoppet overholdt, hvis det er sådan, at man ikke kan ændre på skatteloftet?
Det er sådan det helt korte spørgsmål.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-11-30:
Jeg synes egentlig, at ordføreren spørger om mere, end selv ti kloge kunne svare på.
Jeg synes jo, at vi skal have de her ting beskrevet nøje.
Grundpræmisserne i skattestoppet skal overholdes, men de spørgsmål vil vi få afklaret i udvalgsbehandlingen, for hvis man kigger på andre sager, vi f.eks. har haft til debat her i dag i Folketinget, kan man se, at der bl.a. har været et forslag om nogle af de kommuner, som har fået lov til at sætte skatten op.
Så kompenserer staten ved at sætte skatten ned andre steder i systemet for netop at sikre, at skattestoppets præmisser bliver overholdt.
Det samme vil man tilsvarende skulle gøre her.
Jeg skal ikke kloge mig på, hvordan man rent skatteteknisk vil få de ting til at gå op i en højere enhed.
Meta Fuglsang (SF), 2010-11-30:
Tak til Venstres ordfører.
Det, jeg gerne vil lidt ind på, er spørgsmålet om, hvordan det her overhovedet kunne ske, for der er jo ikke nogen tvivl om, at der skal rettes op på det rod, der måtte være.
Og her tyder det jo på, at man har været nødt til at lave et lovforslag, fordi der er noget, der ikke fungerer, sådan som det burde, nemlig at der ikke er den korrekte hjemmel.
Så kan jeg forstå, at SKAT har været inde og ændre de her beregninger i 2005, men hvilket behov mener ordføreren der er for at gå ind og kigge på, hvordan det her kunne ske, altså om der er fejl i den måde, lovgivningen er tilrettelagt på, eller i den rådgivning, man får i kommunerne, når det her kan opstå?
Altså, er ordføreren indstillet på, at man går ind og undersøger, hvordan det her kunne ske, og hvad man gør en anden gang for at undgå, at kommunerne opkræver nogle skatter, som der ikke er hjemmel til?
Mads Rørvig (V), 2010-11-30:
Så kan jeg forstå, at man ønsker at arbejde videre med at forøge fradraget for hotelmoms, og at man ser positivt på det – det koster 100 mio. kr. – og at man ikke ønsker at hæve kraft-varme-afgiften af provenumæssige årsager.
Det skal altså ikke indgå i en finansieringsmodel.
Så vil jeg bare gerne høre, hvordan man fremadrettet vil finansiere de her 100 mio. kr. om året, for der står jo ikke noget om hotelmoms i S og SF's økonomiske plan.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-11-30:
Det er fuldstændig rigtigt.
Der står ikke noget om øget fradrag for hotelmoms i vores fælles udspil om en økonomisk politik fra S og SF.
Jeg siger, at isoleret set kan man godt se positivt på det.
Men vi forholder os til noget, som er fremlagt af regeringen som en del af en finanslovaftale.
Der gennemgår jeg så, hvad vores holdning er til de tre dele isoleret.
Dermed er der da ikke sagt et eneste ord om, at vi vil fremlægge sådan et forslag.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-11-30:
Tak for de faldne bemærkninger til lovforslaget her, der består af tre elementer, som jo fint er gennemgået af de respektive ordførere.
Der er det, der vedrører kraft-varme-delen.
Så er der det, der vedrører de færdselsskadede biler, og så er der hotelmomsen. Hvad der er vigtigt, synes jeg, at få fremhævet i den her debat, er hele diskussionen om, hvorvidt det her koster arbejdspladser.
Der er det jo vigtigt at se på finansloven under et og også se på de vækstinitiativer, der ligger andre steder end i netop det her lovforslag, og derfor er der langt flere vækstinitiativer end det, som spørgerne her henholder sig til, nemlig at det koster job.
Det er rigtigt, at der i forhold til de færdselsskadede biler kan være et jobtab.
Det er der jo heller ikke lagt skjul på.
Men det er jo så også vigtigt at sige, at der er en lang række andre ting i finansloven, der modsvarer det: en ny lempeligere ordning i forhold til iværksætterskatten, men jo for den sags skyld også nogle mere lempelige vilkår i forhold til hotelmomsen.
Jeg noterer mig, at stort set alle Folketingets partier er enige om, at det kan være en god idé at styrke fradragsmulighederne for hotelmoms, men når man skal finansiere forslagene, er der sådan set ikke den samme brede opbakning til det.
Jeg noterer mig også, at der er opbakning til forslaget, og det er jeg selvfølgelig glad for og tilfreds med.
Når det er sagt, vil jeg sige, at der heller ikke er nogen tvivl om, at der er stillet mange forslag og også mange spørgsmål, primært til den del, der vedrører de færdselsskadede biler, og derfor vil jeg også allerede nu lægge op til, at vi får en god drøftelse af det under udvalgsbehandlingen, og det ser jeg frem til.
Ole Hækkerup (S), 2010-11-30:
Jeg vil bare spørge ministeren, ligesom jeg i øvrigt spurgte om i min ordførertale: Når nu vi er en del partier, der har tilkendegivet, at vi har forskelligt syn på de forskellige elementer i det her lovforslag, kunne regeringen så overveje at dele lovforslaget op i eksempelvis tre lovforslag for at sikre, at der var et så bredt som muligt flertal i Folketinget for de elementer, som vi er enige med regeringen om?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-11-30:
Regeringen har fremsat et lovforslag, som både giver og tager, og derfor bliver det ét samlet lovforslag, der bliver stemt om.
Ole Hækkerup (S), 2010-11-30:
Jo, men derfor kunne lovforslaget godt deles op.
Man kunne jo godt forestille sig, at det f.eks. på kraft-varme-delen, hvor ministerens parti og mit parti jo har en energiaftale sammen, ville være oplagt at finde ud af, om vi kunne blive enige om nogle ting og kigge på forslaget i relation til noget af det, vi i øvrigt ellers er enige om.
Det kunne være rigtig, rigtig hensigtsmæssigt at få delt lovforslaget op for at fremme så bredt et samarbejde som muligt i Folketinget.
Troels Lund Poulsen (V), 2010-11-30:
Jeg forstår sådan set godt, at det er vigtigt at have et bredt samarbejde, men det er også vigtigt, at der er finansiering bag de forslag, som man har, og da jeg ikke har hørt noget som helst finansieringsforslag i dag, fastholder jeg selvfølgelig, at vi har én samlet afstemning om det her lovforslag, og det er så de tre elementer, der så fortsat fremgår af lovforslaget.
Thomas Jensen (S), 2010-11-30:
Tak til Venstres ordfører.
Nu er det jo sådan en grundlovssikret beskyttelse af borgerne, at man ikke må opkræve skat, medmindre der er en lov herfor.
Det, jeg hører Venstres ordfører stå og sige her, er, at der rent faktisk er blevet opkrævet en skat fra borgerne, uden at der har været en lovhjemmel til det, og det er også det, der fremgår af lovforslaget.
Det fremgår også af nogle af de bilag, der ligger i Skatteudvalget.
Derfor må vi jo konkludere, at der uretmæssigt er blevet opkrævet skat, og derfor skal der jo sørges for, at skatteborgerne får refunderet deres penge.
Men det, jeg ikke kunne høre fra Venstres ordfører, var: For at få de her pengene refunderet, skal man så selv anlægge en sag og få pengene tilbage?
Eller er det noget, regeringen vil sørge for, så alle, der uretmæssigt har betalt for meget i skat, automatisk får pengene tilbage?
Kan Venstres ordfører præcisere det?
Sophie Løhde (V), 2010-11-30:
Jeg kan jo præcisere det, som jeg også nævnte i min ordførertale, nemlig det, der står i lovforslaget: at i det omfang, grundejere med ændringer i fradrag for 2005-2010 måtte have krav på tilbagebetaling af for meget betalt grundskyld, afskæres sådanne tilbagebetalingskrav ikke af nærværende lovforslag.
Det må være det, der er det vigtige at slå fast her, og så har jeg da en forventning om – det var også det, jeg forsøgte at afslutte min ordførertale her med – at hvis der måtte være yderligere opfølgende spørgsmål vedrørende den fremadrettede proces som konsekvens af lovforslaget her, så er det noget af det, vi skal sætte fokus på i udvalgsbehandlingen.
Men der ligger ikke i lovforslaget, som det ellers har været fremme i nogle aviser, at der skulle foretages et eller andet inden en bestemt dato.
Det fremgår ganske enkelt ikke af lovforslaget.
Ergo må jeg også tilstå, at jeg synes, at nogle af de artikler, der har været skrevet om det her lovforslag, har været meget, meget vildledende i forhold til dets indhold og også i forhold til dets konsekvenser.
Thomas Jensen (S), 2010-11-30:
Det tager vi op i udvalget efterfølgende, det er jeg enig med Venstres ordfører i.
Hvis vi nu ser sådan lidt mere principielt på den måde, som man har formuleret det her grundskatteloft på: Når et grundskatteloft er fastsat og der så efterfølgende sker ændringer i de der ansættelser, altså i fradragene, og også i grundværdien, er der så noget principielt til hinder i den måde, man har formuleret grundskatteloftet på tilbage i tiden, for, at man også skal ændre skatteloftet?
Er det ikke korrekt opfattet, at skatteloftet er formuleret sådan, at når der sker ændringer i ansættelserne, der ligger til grund for fastsættelsen af skatteloftet, så skal skatteloftet også ændres?
Og det sker ikke med det her lovforslag fremadrettet.
Sophie Løhde (V), 2010-11-30:
Grundskatteloftet havde og har til formål at sikre, at grundejere ikke lige pludselig skal opleve nogle meget voldsomme stigninger i deres ejendomsskat fra det ene år til det andet.
Grundskatteloftet har så ikke haft til formål – og det har skattestoppet heller ikke – at sikre, at der var nogle borgere, som helt kunne fritages fra overhovedet at betale grundskyld.
Og det er sådan set den problemstilling, som endelig bliver rettet op med det her lovforslag.
Kommunerne troede sådan set, at de med ændringerne tilbage fra 2005 havde løst den udfordring, fordi der var et utilsigtet skattehul i lovgivningen.
Men det har så vist sig, at det skal der gives en yderligere hjemmel til i lovgivningen, og derfor sørger vi naturligvis for at rette op på det med lovforslaget her.
De, der så måtte have krav på at få noget tilbagebetalt, skal naturligvis også have det efterfølgende.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2010-11-30:
Jeg vil for det første sige, at vi overhovedet ikke har været en del af finanslovaftalen.
Der synes jeg, at man selv må svare for sit eget.
Det er det ene.
Det andet er, at hr. Mads Rørvig altså ikke har hørt efter, hvad jeg sagde.
Jeg sagde faktisk, at hvis det var sådan, at man paralleliserede på kraft-varme-delen og også lagde en afgift på oliefyr og individuel gas, så kunne jeg ligesom se fornuften i det.
Jeg har det bare sådan, at det ikke skal være for at skrabe flere penge i kassen; det skal være for at understøtte en fornuftig energipolitik.
Det er vel for pokker heller ikke passeret hr. Mads Rørvigs opmærksomhed, at regeringen har meldt ud, at den gerne vil af med de fossile brændsler.
Man har godt nok ikke sagt mere, end at man gerne vil af med dem i 2050.
Jeg synes, at når man kommer med sådan en udmelding, må de skatteforslag og afgiftsforslag, man kommer med på energiområdet, altså også være nogle, der understøtter, at man bevæger sig i den retning.
Mads Rørvig (V), 2010-11-30:
Jeg har ikke læst artiklen i Politiken i dag, men kan se af lovforslaget, at antallet af biler, der bliver berørt, er omkring 2.400, hvis man tager det på 2009-niveau.
Og allerede der lyder det, som om beregningerne, der ligger til grund for artiklen i Politiken, er forkerte.
Men jeg synes, vi skal have afklaret det spørgsmål i udvalgsbehandlingen, altså hvorledes man forventer at det påvirker bilforsikringerne.
Martin Henriksen (DF), 2010-11-30:
Jeg har forstået, at man vil genindføre den positive særbehandling af folk, der har asylstatus, såfremt man får muligheden for det.
Nu spurgte jeg hr. Morten Østergaard, på hvilke andre områder man så ville indføre mere positiv særbehandling af folk, der har asylstatus i Danmark, sådan at de bliver bedre stillet end danske statsborgere, f.eks. indvandrere, der er kommet hertil for at arbejde.
Det kunne jeg ikke helt få et klart svar på, men jeg kunne godt tænke mig at vide, hvor Enhedslisten kunne forestille sig at man kunne indføre positiv særbehandling af folk, der har fået asylstatus i Danmark, sådan at de får bedre rettigheder end danske statsborgere og andre.
Line Barfod (EL), 2010-11-30:
Og derfor vil vi hellere sikre, at alle de ældre, der bor i Danmark, får ret til folkepension, end at det kun er flygtninge, der har ret til det, hvis de ikke har boet her i tilstrækkelig mange år til at have optjent retten.
Vi synes, det er et kæmpeproblem, at der er mennesker i pensionsalderen, som er henvist til almisser.
Så vi vil hellere fjerne den positive særbehandling ved at sikre, at der ikke er nogen, der bliver henvist til almisser, men at alle kan få ret til folkepension.
Martin Henriksen (DF), 2010-11-30:
Jeg har jo skitseret, hvad Dansk Folkeparti har gjort for de folkepensionister, der har mindst at gøre godt med, og det inkluderer bl.a. ældrechecken og en mindre forhøjelse af pensionstillægget, så der er ingen grund til, at jeg gentager mig selv mere end højst nødvendigt.
Men jeg fik ikke noget klart svar, så jeg vil bare stille mit spørgsmål igen.
Der er jo en lang række områder, hvor man kan bruge den argumentation, at folk, der har fået asylstatus, har det vanskeligere end andre, og at de derfor skal have positiv særbehandling.
Så der må ifølge Enhedslistens tankegang og syn på, hvordan samfundet skal være, være en lang række områder, hvor folk, der har fået asylstatus, skal have positiv særbehandling.
Så kan fru Line Barfod ikke folde sin fantasi ud og sige, på hvilke andre områder man mener, at folk, der har asylstatus, skal have positiv særbehandling og være bedre stillet end danske statsborgere og f.eks. indvandrere, der er kommet til Danmark for at arbejde?
Line Barfod (EL), 2010-11-30:
Det er meget svært, for jeg har ikke hr. Martin Henriksen og Dansk Folkepartis fantasi til at forestille mig, at man skal forringe vilkårene for en lang række mennesker i Danmark.
Jeg har ikke fantasi til at forestille mig, at man skal indføre almisser, forsikringsordninger osv. Jeg går faktisk ind for, at vi skal have et godt velfærdssamfund i Danmark med velfærd for alle – at alle har ret til folkepension, at alle har ret til gratis sundhedsbehandling, at alle har ret til at få hjælp, hvis de bliver syge.
Så jeg har ikke noget behov for at indføre positiv særbehandling for flygtninge, for jeg synes faktisk, at alle mennesker skal behandles ordentligt i Danmark.
Man giver så en ældrecheck til nogle, men jo ikke til en lang række andre.
Det er jo også Dansk Folkeparti, der har indført fattigdomsydelserne i Danmark og har sendt masser af mennesker, deriblandt mange, mange børn, ud i fattigdom, og jeg har overhovedet ikke fantasi til at forestille mig, at det skulle være vejen frem, tværtimod.
Inger Støjberg (V), 2010-11-30:
Lovforslaget fremsættes som led i udmøntningen af finanslovaftalen for 2011 imellem regeringen, Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne.
Dermed omfattes flygtninge af de samme principper, som gælder for øvrige indvandrere og danskere, der har haft ophold i andre lande.
Flygtninge, der ikke længere vil kunne modtage fuld folkepension, kan efter en konkret, individuel vurdering modtage personlige tillæg efter pensionsloven, starthjælp eller kontanthjælp.
For at give herboende flygtninge mulighed for at indrette sig på de ændrede regler er der foreslået en overgangsperiode på 10 år, der gælder for flygtninge, der er ankommet til Danmark ved lovens ikrafttræden den 1. januar 2011.
Jeg vil gerne takke for de indlæg, der er kommet her under førstebehandlingen, og stiller mig naturligvis til rådighed, hvis der skulle være yderligere spørgsmål – såvel skriftlige som mundtlige.
Morten Østergaard (RV), 2010-11-30:
Først vil jeg spørge opklarende: Er det korrekt forstået, at hvis man som flygtning skal opnå ret til fuld folkepension, skal man sørge for at flygte, inden man bliver 25 år, og komme til Danmark, inden man bliver 25 år, for ellers fortaber man med forslaget her retten til fuld folkepension?
Inger Støjberg (V), 2010-11-30:
Der sker præcis den harmonisering, som der tidligere er blevet peget på.