runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Kiel (EL), 2016-01-20:
Derfor har vi jo også sagt, at nogle af de lempelser på selskabsskatten, som man har lagt op til, synes vi, man skal sætte i bero og så bruge pengene på det.
Så spørgsmålet er, om vi skal dele penge ud til selskabsskattelettelser, billigere dyre biler og måske også lettelser af topskatten, som der er flere på den borgerlige fløj, der ønsker.
Det kan vi jo vælge at bruge pengene på, eller vi kan vælge at bruge pengene på den opgave, som rent faktisk er, og som skal løses ude i kommunerne, uanset om Dansk Folkeparti så kan lide det eller ej.
Pernille Bendixen (DF), 2016-01-20:
Jeg har ikke flere spørgsmål.
Martin Henriksen (DF), 2016-01-20:
Jeg beklager, jeg ikke var til stede, da vi startede.
Baggrunden for, at vi har indkaldt til hasteforespørgsel fra Dansk Folkepartis side, er jo, at vi ser, at kommunerne oplever et stigende pres i forbindelse med de mange migranter og flygtninge, som kommer til Danmark, og som på forskellig vis sætter vores velfærdssamfund og sådan set også vores kultur under pres.
Vi ved, at det gør, at man må foretage nogle økonomiske prioriteringer ude i kommunerne, som jo alt andet lige gør – pengene kan kun bruges en gang – at pengene så vil gå til noget andet, og vi risikerer, at der ikke vil være ressourcer nok til at tage os af nogle af de allermest udsatte i vores velfærdssamfund.
Så det er det, der er baggrunden for hasteforespørgslen.
Forhåbentlig kan vi finde en løsning på, hvordan vi kan aflaste kommunerne og dermed aflaste Danmark som helhed.
Derfor skal jeg på vegne af De Konservative, Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti fremlægge følgende forslag til vedtagelse: Forslag til vedtagelse
»Folketinget pålægger regeringen inden den 1. marts at fremlægge et konkret beslutningsgrundlag for etablering af statslige flygtningelandsbyer til aflastning af kommunerne.
Beslutningsgrundlaget skal indeholde en vurdering af de økonomiske og integrationsmæssige konsekvenser heraf.«
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-01-20:
Jeg vil bare spørge ordføreren helt enkelt: Tror ordføreren, at de flygtninge, der bor i flygtningelandsbyer, som ordføreren ønsker, bliver bedre eller dårligere til dansk af at bo der?
Martin Henriksen (DF), 2016-01-20:
Altså, vores udgangspunkt er jo, at de her mennesker ikke skal integreres i det danske samfund.
Så ved jeg godt, at der er forskellige opfattelser af det blandt partierne i Folketinget.
Men det er jo ingen hemmelighed, at vi ser sådan på det, at når det ikke er lykkedes at integrere de mennesker, som er kommet til Danmark, hvordan i alverden skal det så lykkes at integrere de mange mennesker, som kommer til Danmark nu, hvor antallet alt andet lige er meget større?
Derfor synes jeg, der er brug for en ny kurs fra Folketingets side, og det er jo glædeligt, at det ser ud til, at der er nogle, der har rykket sig i retning af, at man godt kan se formålet med statslige enheder.
Vi håber også, at det på et tidspunkt når dertil, hvor flere partier i Folketinget indser, at det altså ikke er i orden at bilde danskerne ind, at vi har en realistisk mulighed for at sørge for, at de her mennesker bliver integreret på en god og fornuftig måde.
For når alt kommer til alt, er vi ganske enkelt alt for forskellige.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-01-20:
Jeg anerkender helt Dansk Folkepartis politik, og jeg tager ordførerens svar som udtryk for et nej.
Man bliver dårligere til dansk af at bo i flygtningelandsbyer, men det er ikke det, som er ordførerens pointe.
Jeg vil så spørge sådan: Anerkender ordføreren så, at når flygtninge efter en flygtningelandsby – for det er jo sådan, forslaget fortsat er strikket sammen – kommer ud i en kommune, er de flygtninge dårligere til dansk, end de ellers ville have været?
Finn Sørensen (EL), 2016-01-20:
Tak, og tak til ordføreren.
Det er et meget centralt spørgsmål.
Hvorfor forsøger ordføreren så ikke at besvare det?
I stedet snakker ordføreren om noget, der jo overhovedet ikke hjælper kommunerne her og nu eller inden for det næste års tid.
Mit spørgsmål til Dansk Folkeparti er: Hvordan vil Dansk Folkeparti undgå, at det øgede antal flygtninge og de udgifter, der er til dem, går ud over velfærden i kommunerne?
Jeg troede, det var en vigtig opgave for Dansk Folkeparti at sikre velfærden i kommunerne.
Så hvad er Dansk Folkepartis eget svar på det udmærkede spørgsmål, de har stillet?
Martin Henriksen (DF), 2016-01-20:
Det er jo det, som jeg i al beskedenhed har forsøgt at svare på.
Og jeg kan ærlig talt ikke forstå, hvordan det kan være, at der er partier herinde, herunder Enhedslisten, som stadig væk render rundt i den vildfarelse, at de simpelt hen tror, at der ikke er en sammenhæng mellem, hvad vi har råd til i forhold til vores velfærdsydelser over for danske statsborgere, og hvor mange mennesker der så kommer udefra og får adgang til de samme velfærdsydelser.
Der er da en klar sammenhæng.
Så hvis man ønsker at sikre dansk velfærd – og så må det første skridt jo være at sørge for, at man har økonomien til det – skal man altså også kigge på, hvor mange mennesker der kommer til Danmark udefra, og hvor meget de har adgang til i forhold til danske velfærdsydelser.
Dan Jørgensen (S), 2016-01-20:
Den nuværende regering kom til magten på et meget enkelt løfte: De ville levere en straksopbremsning i antallet af asylansøgere til Danmark.
Det lød besnærende enkelt.
Udfordringen med flygtningestrømme skulle løses med en integrationsydelse og et par annoncer i libanesiske aviser.
Skal vi ikke bare sige, at de enkle løsninger, som regeringen stillede befolkningen i udsigt, ikke holdt i den virkelige verden?
I virkelighedens verden er det åbenlyst, at kommunerne er under et massivt pres.
Regeringens minusvækst har ikke gjort det nemmere for kommunerne at skulle tage imod et historisk antal flygtninge.
Alene i år vurderes det, at mere end 35.000 flygtninge og familiesammenførte skal ud og bo i kommunerne.
Det svarer til en helt by på størrelse med Køge eller Viborg, og kommunerne har regnet sig frem til, at der mangler 5.000 nye boliger, 300 modtageklasser og 1.200 pædagoger – for blot at nævne tre eksempler.
Jeg tror, at enhver kan se, at det risikerer at føre til besparelser på danskernes nære velfærd, på vores skoler og i vores ældrepleje.
Derfor har vi gennem længere tid foreslået, at man opretter statslige landsbyer for at aflaste kommunerne.
Det er nødvendigt for at sikre vores velfærd, og det er nødvendigt for at kunne tage os ordentligt og anstændigt af de mennesker, der kommer til vores land som flygtninge.
Det har regeringen indtil videre afvist, men nu tyder meget på, at de alligevel er blevet overbevist om, at der er brug for at gøre noget.
Så sent som i sidste uge affejede finansminister Claus Hjort Frederiksen ellers alle bekymringer som jammer.
Vi har foreslået, at man i flygtningelandsbyer skal kunne gå i skole, at flygtningene skal kunne arbejde i det omkringliggende samfund og i det hele taget leve et aktivt liv, så de er klar til at tage del i samfundet, når de kommer ud i kommunerne, eller er bedre rustet til at vende hjem igen, hvis hjemlandet bliver sikkert.
Vi har ikke en fiks og færdig model for, hvordan landsbyerne skal se ud eller indrettes.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-01-20:
Jeg har bemærket, at Socialdemokraterne jo er meget begejstrede for det her flygtningelandsbyforslag, og de har talt meget om, hvor godt det var i 1990'erne.
Nu er jeg jo ikke sådan detaljeekspert i de socialdemokratiske udlændingediskussioner i 1990'erne og i de erfaringer, man har draget deraf, men kan hr. Dan Jørgensen så, nu det er sådan en god idé, fortælle, hvor lang tid bosnierne i snit sad i de flygtningelandsbyer?
Dan Jørgensen (S), 2016-01-20:
Der er flere ting, der er galt i den måde, ordføreren præsenterer det spørgsmål på.
Først vil jeg sige, at vi ikke er begejstrede for noget som helst.
Vi er tværtimod meget opmærksomme på, at det her er en utrolig vanskelig opgave, som man skal løse så godt og sagligt som muligt.
Og nej, jeg ligger heller ikke, hvilket ordføreren heller ikke gør, inde med detailkendskab til de diskussioner, der foregik i mit eget parti; jo ikke i ordføreren, for det eksisterede ikke dengang, men andre partier.
Og jeg kender heller ikke de gennemsnitstider, som ordføreren spørger til.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-01-20:
Det er jo egentlig lidt interessant, især fordi man kunne forestille sig, at det havde betydning, hvor lang tid folk skal opholde sig i de her flygtningelandsbyer, altså en betydning for, hvordan det kommer til at gå dem.
Jeg synes egentlig, det er lidt bemærkelsesværdigt, at man hele tiden taler om, at det var sådan en succes i 90'erne, når man så ikke ved, hvor lang tid folk var der.
For det må da være en af grundforudsætningerne for overhovedet at kunne sige, at man kan tage det op igen.
Hvor lang tid forestiller Socialdemokraterne sig at flygtninge skal sidde i de byer, og hvad skal der ske bagefter?
Tror man som Dansk Folkeparti, at folk kommer hjem igen, eller tror man, at der er en integrationsindsats, der forestår bagefter?
Dan Jørgensen (S), 2016-01-20:
Ordføreren er selvfølgelig meget velkommen til at være så polemisk, som ordføreren ønsker at være, men det er selvfølgelig meget polemisk, når ordføreren siger, at man da for overhovedet at kunne sige noget om, hvordan det vil fungere i dag, bør vide, hvor lang tidsrammen var dengang.
Men det er ikke tilfældet, for situationen er jo markant anderledes i dag.
Det, vi påpeger, er, at når f.eks. Dansk Røde Kors – det er jo næppe en organisation, som er imod, at integrationen skal fungere – er ude at sige, at vi skal se på nogle af de erfaringer, vi gjorde os i 90'erne, så bakker vi da selvfølgelig op om det.
Jeg synes, det er vanskeligt at sige, præcis hvor lang sådan en periode vil skulle være, for det vil jo afhænge af, hvor mange der kommer; det vil afhænge af, hvor stort presset på kommunerne er i forhold til at finde de her boliger; det vil igen afhænge af, hvorfor nogle økonomiske vilkår kommunerne har helt generelt, hvor spørgerens parti jo har været med til at lave en finanslov, der bestemt ikke gør det nemmere.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-01-20:
Først tak til Socialdemokratiet for medvirken til, at vi nu får, jeg havde nær sagt tvunget regeringen til at lave et beslutningsgrundlag for flygtningelandsbyer.
Selv om vi ser lidt forskelligt på, hvad flygtningelandsbyer skal og kan bruges til, er det selvfølgelig et skridt på vejen, at vi nu vedtager det her forslag til vedtagelse i dag.
Det synes jeg er rigtig positivt.
Også tak, fordi Socialdemokratiet i hvert fald retorisk har flyttet sig i spørgsmålet om udlændingepolitikken og også har erkendt, at integrationen, som den har fundet sted de sidste 20-30 år, er slået fejl.
Det er meget tydeligt tilkendegivet.
Så frem til spørgsmålet: Når integrationen så er slået fejl de sidste 20-30 år, hvor der vel er kommet sådan i snit måske 6.000 flygtninge som familiesammenførte om året, hvis vi kigger på hele perioden,
hvad er så egentlig grunden til, at man tror på, at man kan integrere 50.000 mennesker, der kommer på 1 år eller 2?
Altså, hvad er det for et columbusæg, Socialdemokratiet har fundet, og som vi andre ikke har kunnet få øje på, der gør, at når man ikke har kunnet integrere det antal, der er kommet hidtil, kan det lade sig gøre at få en vellykket integration, når der kommer ti gange så mange?
Dan Jørgensen (S), 2016-01-20:
Hr. Kristian Thulesen Dahl siger »jeg havde nær sagt tvunget regeringen«.
Der kunne hr. Kristian Thulesen Dahl nu nok have været mere direkte og sagt »tvunget regeringen«, for det er vel reelt det, der er sket – og også tak for det gode samarbejde i den forbindelse.
Det er klart, at begge vores partier er optaget af, at vi får aflastet kommunerne.
Vi anerkender blankt, at skiftende regeringer har fejlet i den opgave tidligere, men vi nægter bare at give op og internere folk i lejre, som man nogle gange nærmest får indtryk af at Dansk Folkeparti ønsker.
Det er vigtigt for deres eget velvære og deres egen dagligdag at have noget at stå op til, men det er da så sandelig også vigtigt for vores samfundsøkonomi, for det, at de får et arbejde, betaler skat og bidrager, er selvfølgelig langt bedre, end at de er på overførselsindkomst.
Martin Henriksen (DF), 2016-01-20:
Det kommer an på, hvordan man indretter dem.
Det er så en politisk diskussion, som vi stadig væk har til gode.
Dansk Folkepartis synspunkt er jo, at de skal blive der, indtil de kan sendes hjem.
Så er vi jo helt med på, at der er andre partier herinde – Socialdemokraterne, Venstre, Konservative, Liberal Alliance og andre – som mener, at de skal ud og integreres.
De skal ud i kommunerne på et eller andet tidspunkt.
Hvis man så vælger at indrette det på den måde, at der så at sige kommer en udskydelse, i forhold til hvornår de kommer ud i kommunerne, så mener jeg ikke, man kan sige, at det, at man så etablerer statslige flygtningelandsbyer, vil være til ugunst for integrationen, hvis man vælger at integrere dem.
For vi har jo tidligere haft erfaringer med statslige flygtningelandsbyer.
Det var i forhold til bosniere i 1990'erne, og der kan man jo ikke sige, at de sådan på afgørende parametre er dårligere integreret end andre, som hurtigere er kommet ud i kommunerne.
Det kan man ikke sige.
Finn Sørensen (EL), 2016-01-20:
Det gør vi i allerhøjeste grad.
Det er jo derfor, vi lige er kommet med et forslag – det var her i lørdags – som jeg tror at ordføreren har stiftet bekendtskab med, og som er, at vi anerkender KL's regnestykke.
Det ligger på omkring 2,5 mia. kr. med de her små 40.000 mennesker, vi taler der vil komme om inden for det næste års tid eller halvandet, og det vil vi finansiere ved at udskyde selskabsskattelettelserne.
Det er jo en øvelse, som Dansk Folkeparti tidligere har været ude at tale lidt om, altså at det kunne man måske godt, når der var nogle andre ting, man ville finansiere.
Men mit spørgsmål til Dansk Folkeparti er: Anerkender Dansk Folkeparti KL's vurdering af, at det her på kort sigt vil koste 2,5 mia. kr.?
Og hvordan vil Dansk Folkeparti finansiere det?
Og hvis man ikke svarer på det, er man jo medskyldig i, at det kommer til at gå ud over velfærden ude i kommunerne.
Martin Henriksen (DF), 2016-01-20:
Til de partier, som bærer et ansvar for, at vores velfærd ikke er så god, som den burde være, hører altså også Enhedslisten.
For man har i Enhedslisten været meget naiv i det her spørgsmål.
Man har jo i mange år haft det synspunkt – og så vidt jeg ved, har man det stadig væk – at Danmark bare kan tage imod og tage imod.
Og grunden til, at vi står i den situation, som vi står i nu, er jo, at der er partier, der har haft det synspunkt.
Der har været et flertal i Folketinget, hvor nogle har ment, at man skulle gøre en indsats for at begrænse tilstrømningen, men man var ikke parat til at gøre det, der virkelig ville rykke noget.
For det første kommer pengene jo i sidste ende fra den samme kasse, og for det andet skulle man for lang tid siden have sagt fra og udtrykt vilje til at begrænse asyltilstrømningen.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-01-20:
Mange tak.
Ordføreren benyttede i sin tale endnu en gang lejligheden til at fremføre det synspunkt, at det er billigere at finansiere flygtninge i lejre i nærområderne, end det er at få dem her til Danmark.
Dertil er der jo så at sige, at der slet er ikke kommet nogen penge til lejrene, så hvis man forfægter det synspunkt, må man jo komme med pengene først – og tilstrækkeligt til, at folk også gerne vil blive der.
Men vi havde netop besøg af UNHCR, og de gjorde opmærksom på, at folk i lejre i reglen bliver der i 20 år, og dermed bliver det i sidste ende faktisk dyrere at have folk i lejre end at have dem her i Danmark, have dem i et asylcenter i et år og bagefter få dem integreret, hvor de kommer ud på arbejdsmarkedet og tjener deres egne penge.
Er det en udtalelse, som ordføreren finder relevant?
Martin Henriksen (DF), 2016-01-20:
Jeg synes da bestemt, det er relevant at lytte til, hvad UNHCR har at sige.
Men jeg tror også godt, man kan konstatere i al stilfærdighed, at Dansk Folkeparti og UNHCR ser forskelligt på en række spørgsmål.
UNHCR har jo det synspunkt, at Danmark sagtens kan tage imod en masse flygtninge, og at vi skal tage imod endnu flere flygtninge, og grundlæggende mener de, at vi er inde på en helt forkert kurs i Danmark, for vi har da økonomisk overskud til at tage imod en masse flygtninge i Danmark.
Der ser Dansk Folkeparti og UNHCR jo lidt forskelligt på sagerne.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-01-20:
Men det er jo sådan set ikke det, UNHCR gør opmærksom på, altså at vi bør tage flere flygtninge.
UNHCR gør opmærksom på – og det er tal, man kender – at en flygtning i reglen kommer til at sidde 20 år i en flygtningelejr, hvor man altså skal forsørge en flygtning i 20 år med alt – simpelt hen alt: mad, tøj, lægehjælp, uddannelse, og at det bliver væsentlig meget dyrere end at modtage en flygtning i et land, hvor man kan integrere flygtningen, sådan at flygtningen bliver en del af det land og kommer til at betale skat.
Martin Henriksen (DF), 2016-01-20:
Jeg tror, at der er tale om eksisterende flygtningelejre i f.eks. Jordan, Tyrkiet eller andre steder.
Det, vi taler om her i forhold til dette forslag til vedtagelse og den diskussion, vi har, er jo at etablere statslige flygtningelandsbyer i Danmark.
Så jeg mener altså, at man tager udgangspunkt i forskellige ting, i forhold til hvad debatten rent faktisk drejer sig om.
De har mulighed for at bidrage til samfundet, men gør det jo ikke i særlig stort omfang.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-01-20:
Men jeg forstår det sådan, at når man taler om de her flygtningelandsbyer, er det, fordi man håber at kunne sende folk tilbage igen på et tidspunkt.
Er det ikke et meget naivt håb eller ønske eller drøm, eller hvad vi skal kalde det?
For jeg gætter på – og det bliver jo taget til referat – men nu gætter jeg helt vildt på, at alle dem, der kommer ind, selv i flygtningelandsbyer, ender med at blive i Danmark for evigt.
Risikerer vi så ikke bare at gøre udfordringen og udgifterne endnu større ved at placere folk i flygtningelandsbyer?
Altså, det, som i hr. Martin Henriksens optik er den bedste af alle verdener, ender i virkeligheden med at blive hr. Martin Henriksens mareridt, der bliver til virkelighed.
Martin Henriksen (DF), 2016-01-20:
Jeg tror, at det naive i den her sammenhæng er at tro på, at vi kan få integreret alle de her mennesker.
Det er jo det, der er det naive.
For den kurs, som et flertal af Folketingets partier ønsker, er jo den, som vi kender.
Vi gør det jo i dag.
Vi har gjort det i mange år.
Vi har jo gjort det i 1980'erne og i 1990'erne, hvor man end ikke havde sådan en klar integrationspolitik, og hvor man ikke havde de store integrationstiltag over for de mennesker, der kom til Danmark.
Det virkede ikke.
Så begyndte man i slutningen af 1990'erne, så vidt jeg husker, at udarbejde integrationspolitikker, iværksætte integrationsprogrammer osv.
Så det naive er jo sådan set at tro, at vi kan integrere de her mennesker.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-01-20:
Det bliver lidt en parallel diskussion, for nu vil hr. Martin Henriksen gennem mig diskutere med nogle andre.
For hr. Martin Henriksen og jeg er jo enige om, at vi skal have færre, der får asyl i Danmark, og flere, vi hjælper i nærområderne.
Det er vores fælles politiske synspunkt.
Hvis man så har det synspunkt, så er mit spørgsmål: Ender det ikke med, at det store flertal, som hr. Martin Henriksen lige omtalte i sit første svar, når der er gået et par år, siger – i modsætning til hvad Dansk Folkeparti ønsker – at de her mennesker så alligevel skal blive i Danmark?
Så har vi opbevaret dem i asyllandsbyer og med det gjort udgifterne fremadrettet endnu større, fordi beskæftigelsesfrekvensen bliver lavere, fordi uddannelsesfrekvensen bliver lavere, og fordi integrationen kommer langsommere.
Det er i hvert fald det, jeg frygter med det forslag om de her flygtningelandsbyer.
Nicolai Wammen (S), 2016-01-20:
Tak for det.
Og jeg tror endda, at jeg kan gøre det hurtigere end 30 sekunder.
Vil ministeren forklare, hvad han definerer som den »jammer«, han angiveligt hører fra landets kommuner?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-01-20:
Tak for spørgsmålet.
Jeg har slået op i den danske ordbog, hvad jammer betyder, og det betyder: det at give udtryk for smerte, sorg eller utilfredshed i form af klagelyde, beklagelser eller lignende.
Så kan man jo spørge, hvor ordet så kommer fra.
Og det kommer fra højtysk, hvor det hed jamar, og det betød altså at udstøde klagelyde.
Der var jo en diskussion om omprioriteringsbidraget, og der var en diskussion om flygtninge, og der vil jeg bare sige at vi jo står over for en fælles udfordring.
Det er ikke sådan, at der er forskellige dele, der må klare forskellige ting.
Vi er jo fælles om det; vi har staten, vi har kommunerne, og vi har regionerne.
Vi er jo fælles om at løse den udfordring, og det skal vi gøre, ved at vi ser på: Hvordan er reglerne?
Kan vi løsne reglerne for boligplacering, for modtageklasser osv.?
Når vi så har set på, om vi kan billiggøre det, må vi til kommuneforhandlingerne i maj måned sætte os ned og sige: Hvad betyder det så for økonomien i 2017?
Nicolai Wammen (S), 2016-01-20:
Tak til finansministeren for en gennemgang af, hvordan det egentlig skal forstås med den jammer, som han mener at have hørt fra kommunerne.
Jeg forstår, at det er klagelyde i mange afskygninger, som finansministeren har hørt fra en række borgmestre, også Venstreborgmestre.
Og selv om jeg personligt har lidt et blødt punkt for finansministeren, er det mit indtryk, at det virkelig fik Venstreborgmestrene op i det røde felt.
Det forsøger man så at løse på bedste vis, men har ikke kunnet få hul igennem til finansministeren.
Sådan må man forstå det.
Derfor vil jeg egentlig bare spørge finansministeren i dag: I forhold til de udsagn, finansministeren kom med i Aalborg, om, at der kun kom klagelyde fra kommunerne, så går jeg ud fra som en selvfølge, at finansministeren vil bekræfte i dag, at det også er hans opfattelse her i Folketingssalen.
Det var en meget klassisk og, fristes man til at sige, afdæmpet måde at svare på fra finansministerens side.
Det virker, som om finansministeren har besluttet sig for, at han ikke vil sige noget som helst i dag, der kan hidse nogen op.
Og det er jo selvfølgelig en agtværdig indstilling.
Men finansministeren svarede sådan set ikke på mit spørgsmål.
Mit spørgsmål er, om finansministeren står ved de udtalelser, finansministeren kom med i Aalborg, og dermed også at det er en jammer, man har hørt fra kommunerne.
Er det fortsat finansministerens holdning, ja eller nej?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-01-20:
Jamen først og fremmest vil jeg tillade mig, vil jeg sige til hr. Nicolai Wammen, at aflive myten om, at kommunerne har fået færre penge.
Det er jo også en ting, som spørgerens parti er kørt rundt med.
Faktum er, at vi med økonomiaftalen og finansloven for 2016 har løftet kommunernes service med 0,5 mia. kr. Og kommunernes udgifter til flygtninge vedrører jo hovedsagelig overførselsudgifter, som er fuldt ud finansieret via refusioner og tilskud osv.
Så har kommunerne derudover en række serviceudgifter til dagtilbud, folkeskole og modtageklasser, og i 2016 skal de udgifter så afholdes inden for rammen på de knap 240 mia. kr., som regeringen har aftalt.
Det er jo netop kernen i rammestyringen af kommunerne, at det er kommunerne selv, der skal prioritere, og det er på den baggrund, vi har indgået en kommuneaftale.
Det jo også derfor, der er blevet aftalt et ekstraordinært integrationstilskud på samlet 325 mio. kr., som kommer ud over den generelle finansiering.
Benny Engelbrecht (S), 2016-01-20:
Det var jo sådan, at der kom en del reaktioner på finansministerens udtalelse om jammer oppe i Aalborg.
Bl.a. blev ministeren kaldt arrogant og tonedøv, og for en god ordens skyld må jeg hellere definere begrebet tonedøv.
Det har to betydninger ifølge ordbogen.
Den ene er, at man er helt igennem umusikalsk, og den anden er den overførte betydning, nemlig at man er uden dømmekraft, uden indfølingsevne eller uden selvkritik.
Jeg skal ikke definere, hvilken af de to betydninger som dækker i forhold til de udsagn, der er kommet fra finansministeren.
Men jeg kunne godt tænke mig at få svar på det spørgsmål, som hr. Nicolai Wammen stillede før, nemlig om finansministeren holder fast i sine udtalelser fra Aalborg.