runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2012-06-13:
Jeg kan ikke læse ordførerens tanker.
Vi har begge to deltaget i et radioprogram på Radio24syv, hvor ordføreren sagde, at hun mente, at det burde forbydes, og det kom der også en historie ud af, så jeg behøver ikke at læse nogens tanker.
Så blev der trukket lidt i land bagefter, men det er sådan set det, jeg refererer til.
Det kan være svært at forstå, og jeg kan også selv have svært ved at forstå det, men mener ordføreren ikke helt grundlæggende, at når man lever i et demokrati, må mennesker have lov til at foretage frie valg – også når de ikke er fornuftige?
Og kan ordføreren ikke se, at der er en fare ved, at politikerne bliver ved med at indskrænke borgernes frihed på en lang række områder?
Der er et lovforslag, vi skal behandle senere i dag, hvor friheden også bliver indskrænket i forhold til den private ejendomsret.
Vi er blevet et rigt og velstående samfund på grund af den frihed.
Camilla Hersom (RV), 2012-06-13:
Det er jo sådan, at vi på en lang, lang række områder – vel næsten alle områder i samfundet – har lovgivning og regulering, som netop er en form for færdselsregler i samfundet for, hvad samfundet og dermed det politiske flertal i landet, som folket har valgt, synes er i orden, og hvad der ikke er i orden.
Det gælder jo på en lang, lang række områder.
Det er jo en illusion at tro, at vi lever i sådan en helt åben verden, hvor enhver kan følge sin umiddelbare lyst og sin frie vilje.
Det er jo ikke sådan, det fungerer på nogen som helst områder.
Og det ville da være ansvarsforflygtigelse, hvis vi ikke tog bestik af det faktum, at når vi skal kigge på den enkeltårsag– den enkeltårsag – som er skyld i, at vi har så stor overdødelighed i Danmark sammenlignet med de lande, vi normalt sammenligner os med, kan vi se, at det er tobakken.
Det er da helt utroligt, at hr. Joachim B. Olsen ikke mener, at det er en viden, vi skal reagere på.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-06-13:
Jeg skal gøre det forholdsvis kort.
Der er ikke nogen, der er i tvivl om, at rygning er usundt.
Det er jo ikke det, vi diskuterer; det ved vi alle sammen godt at det er.
Det her handler om nogle andre ting, om nogle mere principielle ting.
Det her handler om, at man tager ledelsesansvaret fra lederne ude på skolerne, så de ikke kan fastlægge deres egen rygepolitik.
Vi kan ikke fjerne alle fristelser og alle farer for alle mennesker i den her verden, og det skal vi heller ikke, for det er en del af det at leve i et frit samfund, at vi er nødt til at tage valg.
Så må jeg sige til Venstre og Konservative, at de til dels selv er skyld i, at vi står med sådan en lovgivning her i dag.
Det var dem, der indførte loven om røgfri miljøer, som har banet vejen for, at vi nu har den her lovgivning i dag.
Og jeg er glad for, at de ting, der bliver sagt heroppe, bliver noteret, for jeg vil vædde på, at der en dag står nogle politikere inde i den her sal og skal behandle et lovforslag om et totalforbud mod rygning.
Det her er et skridt på vej mod et Forbudsdanmark, og det vil ende i yderligere forbud, og det har den radikale ordfører også gjort opmærksom på her i dag.
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-06-13:
Tak for det.
Nu har ordføreren for Liberal Alliance jo selv i sin spørgelyst til borgerlige politikere henvist til den debat om stofindtagelsesrum, vi havde lidt tidligere.
Og der vil jeg gerne citere Liberal Alliances ordfører for at have sagt: Det er dog paradoksalt, at man i den sammenhæng ikke kunne samle et flertal, når det drejede sig om at redde liv.
Citat slut.
Derfor vil jeg gerne spørge Liberal Alliances ordfører: Kan ordføreren slet ikke se, at det, regeringspartierne og Enhedslisten her gerne vil, er at redde liv?
Der er i Danmark mellem 13.000 og 14.000 mennesker, der hvert eneste år dør af en sygdom relateret til rygning.
Rygning er den største enkeltstående faktor for død og sygdomsudvikling.
Der er 1,8 millioner sygedage om året blandt folk, der går på arbejde, som skyldes rygning.
De mennesker må altså blive hjemme, fordi de er blevet syge af rygning.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-06-13:
Der er én meget stor forskel på det at redde liv ved at indføre fixerum og den argumentation, som ordføreren bruger.
Forskellen ligger deri, at det, der slår narkomanerne ihjel, ikke så meget er det, at de tager stofferne. Der er faktisk mange, der er stofbrugere i dag og ikke indtager stoffer under sådan nogle uhygiejniske forhold, som kan leve med at tage stoffer igennem mange år.
Det, der slår de her stofbrugere ihjel, er, at de skal indtage dem under nogle uværdige forhold, på gader og stræder, hvor det er uhygiejnisk, hvor de risikerer overdoser osv.
Det, at de bliver stresset og jagtet, er det, der slår dem ihjel, mere end det er stofferne, der slår dem ihjel.
Det er den helt afgørende forskel, for her fjerner man altså et forbud og giver dem mulighed for, at de kan komme ind og tage stofferne under nogle sikre forhold, og det er med til at reducere skadevirkningerne af stofferne.
Så der er meget stor forskel.
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-06-13:
Jeg vil sige til hr. Joachim B. Olsen, at jeg jo overhovedet ikke får svar på mit spørgsmål.
Det er sådan, at en fjerdedel af alle 13-årige har prøvet at ryge.
Al forskning viser, at jo tidligere i livet man begynder at ryge, jo mere ryger man livet igennem, og jo vanskeligere er det at holde op med at ryge.
Al forskning siger altså, at der er stor sandsynlighed for, at man dør af det.
Så jeg forstår slet ikke ordførerens talen bort fra det faktum, at det her drejer sig om at lave en lovgivning, som redder liv, og at det, vi fokuserer på, er børn og unges liv og sundhed.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-06-13:
Tak for det.
Det er vi, fordi der er tale om et meget, meget vidtgående forslag, som har fået enormt voldsomme ord med på vejen i høringssvar, i deputationer, i hele det arbejde, vi i Skatteudvalget har haft omkring det, både fra Advokatsamfundet, Danske Advokater, Foreningen af Statsautoriserede Revisorer og mange andre. Det drejer sig grundlæggende om, at SKAT nu skal have adgang til privat grund uden retskendelse ...
Jamen det centrale er jo bare, at Enhedslisten ikke vil anerkende, hvad der er private enemærker, og hvad der ikke er.
Det er rigtigt, at der skal foreligge en konkret mistanke.
Det skal der også, hvis politiet vil have lov til at aflytte folks telefoner.
Men derfor skal de da ikke, bare fordi det kunne være rart, sådan på stikprøvevis kunne få lov til at aflytte folks telefoner.
Der plejer vi da at være enige om, at der skal der selvfølgelig foreligge en konkret mistanke, og der skal domstolene ind over.
Ja, det er bøvlet, det indrømmer jeg, men det er bøvlet for myndighederne at leve i et retssamfund.
Det er derfor, grundloven giver os nogle grundlæggende beskyttelser, nogle grundlæggende rettigheder.
Og det er så det, man siger man vil gå på kompromis med her, og at det er o.k., fordi det tjener et større formål.
Jesper Petersen (SF), 2012-06-13:
Jeg synes, at Venstres argumentation halter noget så gevaldigt.
Man kan sådan set ikke svare på, hvorfor det er så forfærdeligt, at SKAT må gå ind, når det ikke er så forfærdeligt, at Arbejdstilsynet må.
Man forsøger at finde på alle mulige andre eksempler end det, der er tilfældet, for at komme frem til en argumentation for, at man kan være imod, at der bliver grebet ind mod sort arbejde.
Situationen i dag er, at vores fællesskab mister – er det 8 mia. kr. om året?
Samtidig er der helt almindelige håndværkere, der mister arbejdet, fordi der er nogle andre, der tillader sig at arbejde sort og smyge sig uden om reglerne.
Hvordan kan hr. Torsten Schack Pedersen se dem i øjnene og sige: Vi vil ikke give SKAT de redskaber, der skal til, for at gøre noget ved, at de mister jobbet?
Det forstår jeg simpelt hen ikke, men det er det, der er sagen.
Man kan forestille sig situationen, at Arbejdstilsynet og SKAT dukker op ude på en villavej; man kan se, at der foregår noget der, og det ser ud til både at være galt med sikkerhedsforholdene og med skatten – der er noget her, man bør kontrollere.
Arbejdstilsynet må godt gå ind; SKAT må stå med en lang næse ude ved vejen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-06-13:
Den bestemmelse, der er om arbejdsmiljølovgivningen, stammer fra en, tror jeg, ILO-konvention og er indført i dansk lov tilbage i 1958.
Så hvis logikken fra SF's side var, at det burde følges ad, så kan man da undre sig over, at det først er i 2012, at SF mener, at tingene nu skal følges ad.
Man har haft over 50 år til at sige: O.k., hvis det ene kan, kan det andet også.
Jeg tror, at grunden til, at det ikke har været tilfældet, er, at SF tidligere har været optaget af grundlæggende retssikkerhedsmæssige spørgsmål og naturligvis fundet det nødvendigt, at myndighederne som udgangspunkt skal have en retskendelse, når de kommer ind.
Så jeg tror, at det må være SF, der har forpasset over 50 års mulighed for at lave den kobling.
Jeg er jo ked af, når det gælder sort arbejde, at regeringen her fra nytår vil gøre op med nok en af de mest effektive måder at bekæmpe sort arbejde på, nemlig boligjobordningen.
Jeg er glad for, at regeringen forlængede den, så den også gælder i år, men regeringen har jo bebudet i sit regeringsgrundlag, at boligjobordningen afskaffes med virkning fra nytår.
Og det synes vi sådan set er stærkt bekymrende, for både svenske erfaringer og de erfaringer, som noget tyder på, at vi kan drage siden ordningens indførelse i Danmark, er, at det har været et effektivt værn; men regeringen mener så åbenbart ikke, at det instrument skal tages i anvendelse.
Jesper Petersen (SF), 2012-06-13:
Vi går meget konkret til værks og kan jo så se, at der er behov for at give SKAT nogle bedre redskaber til at kontrollere sort arbejde, og så tager vi overvejelsen om, hvad der skal til.
Det, Venstre i virkeligheden gør, er at forsvare retten til, at man snyder i skat, og forsvare retten til, at hvis man har inviteret nogen ind og har gjort sin have til en arbejdsplads, må SKAT ikke gå ind at kontrollere det.
Og så finder man på en eller anden større filosofisk argumentation for at kunne være imod det.
Man havde 10 år i regering til at gøre noget ved problemet.
Efter 9 år – man har undervejs lavet nogle kampagner – kom man på en boligjobordning, men hele vejen igennem har man accepteret, at der er gået så mange penge forbi vores fællesskab, og at mange almindelige håndværkere er blevet fyret.
Kan hr. Torsten Schack Pedersen ikke forklare en sidste gang, hvorfor det er så skrækkeligt, at skattemedarbejdere må gå ind i en have, der er blevet til en arbejdsplads, hvor man f.eks. er ved at få lavet en facaderenovering, sammen med de folk fra Arbejdstilsynet, som i dag har lov til det?
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvad det handler om.
Vi går jo netop ikke ind i folks boliger og kontrollerer.
Man må ikke gå ind ad døren, man må gå ind i haven, hvis den f.eks. er forvandlet til en arbejdsplads, og det er, fordi vi går meget konkret og håndgribeligt til værks og giver myndighederne de redskaber, der skal til, for at kunne lave en ordentlig kontrol – i respekt for den ret, der er, til at skattemyndighederne altså ikke kommer ind bag hjemmets fire vægge.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-06-13:
At påstå, at Venstre skulle forsvare retten til sort arbejde ved at afvise det her, er simpelt hen helt ude i hampen, og jeg tror, at hr. Jesper Petersen er udmærket klar over den stribe af initiativer, der blev lanceret under den tidligere regering i form af Fairplay I, II og III, med henblik på at gribe effektivt ind mod sort arbejde.
Noget af det, vi jo ser er virkelig effektivt, er bl.a. kravet om, at man skal have logbøger over, hvem der er ansat, så der ikke er nogen, der kan løbe rundt på en arbejdsplads, uden at man har styr på, hvem de er.
Og den undskyldning med, at det bare er første arbejdsdag, har man svært ved at bruge længere.
Men lad mig så sige til det manglende svar, som vi altså stadig væk ikke har fået – og nu siger hr. Jesper Petersen igen, at det her jo ikke giver ret til, at man må gå ind i huset, men kun på den private grund – at der jo ingen principfasthed er i det budskab.
Det er o.k., at myndighederne går ind, når det er haven, men ikke, når det er huset.
Jamen hvorfor?
Fordi det er en arbejdsplads, lyder argumentation.
Hvis det er udvendigt malerarbejde, er det o.k., at SKAT tjekker det, men alligevel vil SF ikke give mulighed for, at skattemyndighederne kan tjekke, om der males indendørs.
Det er da enormt inkonsekvent!
Det hænger ikke sammen, og det er, fordi SF er løbet fra grundlæggende principper om, hvad der kendetegner et retssamfund.
Man skulle bare tage at indrømme, at man har begivet sig ud i noget, som bryder med, hvad man plejer at mene i SF.
Vi konstaterer i hvert fald bare fra Venstres side, at der skiller vandene – vi bliver ikke enige.
Vi mener, at der må være grænser for, hvor let det skal være for myndighederne at gå på kompromis med grundlæggende og grundlovssikrede rettigheder her i landet.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2012-06-13:
Jeg takker for svaret.
Jeg synes, det var meget klart, og det er rart, at vi engang imellem får skillelinjerne trukket op her i Folketinget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-06-13:
Det kan jeg bekræfte, det synes jeg debatten har givet rigtig god anledning til, og det er jeg helt sikker på at den vil fortsætte med.
For det er selvfølgelig åbenbart, at vi mangler et svar fra venstrefløjen på, hvorfor det er o.k., hvis det er en arbejdsplads på privat grund, men at man, hvis det er en arbejdsplads inde i huset, alligevel trækker en grænse.
Forklaringen på og svaret på, hvorfor man har trukket den grænse, har vi i hvert fald endnu til gode at få.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2012-06-13:
Jeg er meget enig i, at der er en meget stor afstand til venstrefløjen, og derfor vil jeg også efterlyse lidt mere firkantede svar fra ordføreren og spørge, om jeg har forstået det ret: Er det, det drejer sig om, ikke, at venstrefløjen bare kalder tingene kontrol, og at man så kan skalte og valte også med lovlydige borgere og mistænkeliggøre enhver borger i Danmark på den måde, hvorimod politiets regler er sådan, at borgeren selv er ude om, at vedkommende på en eller anden måde har pådraget sig en konkret mistanke?
Er det ikke sådan, det er?
Så er der det, der jo er meget vigtigt, nemlig at når det drejer sig om skattemyndighederne, er der ikke rigtig nogen ordentlige procedureregler, der er heller ikke rigtig nogen opdragelse, og der er ikke nogen retsplejelov.
Når det er politiet, har man en sigtets rettigheder med det samme og ret til advokat og alt det der.
Er det ikke de to grundlæggende ting, der skiller Venstre og SF?
Jeg ved godt, at ordføreren kunne have sagt det på et tidspunkt, men nu får han jo nogle spørgsmål, der fuldstændig vender op og ned på det, så derfor vil jeg forsøge at vende det tilbage og spørge: Er det ikke det, det handler om, og er det ikke det, det altid handler om, når det er venstrefløjen?
Frank Aaen (EL), 2012-06-13:
Jamen det er jo ikke, fordi det er bøvlet, det er, fordi man, hvis man vil have en dommerkendelse, skal have en konkret mistanke.
Og der har vi sagt, at SKAT nogle gange er nødt til at kunne lave stikprøver for på den måde at kunne se, om tingene går ordentligt for sig inden for en bestemt branche f.eks.
Det forstår jeg vi er enige om, når det gælder hoteller.
Så er det bare, jeg ikke kan forstå, hvorfor den samme mulighed ikke skal gælde, når vi taler om kontrol af en byggeplads.
Det er for mig at se helt det samme, og det er det, jeg gerne have ordføreren forholder sig til.
Kan ordføreren ikke forstå, at hvis det gælder om at kontrollere en arbejdsplads, er det vigtigt, også af hensyn til de ansatte, at kunne lave en stikprøve, der ligesom er med til at sørge for, at forholdene i branchen er i orden?
Thomas Jensen (S), 2012-06-13:
Jeg synes, der er grund til at tage ordet her for en kort bemærkning for at afdramatisere det her lidt.
Det er jo sådan, at der i grundlovens § 72 klart og tydeligt står, at man kan hjemle ved lov, sådan at der er en undtagelse fra § 72.
Det har Folketinget jo gjort tidligere.
Og hvis der virkelig skulle være rygrad i det, Venstre siger i dag, nemlig at man synes, at det er så vidtgående, bør Venstre jo også gå ind og fremsætte forslag her i Folketingssalen om, at man afskaffer alle de der love, hvori man hjemler en undtagelse fra grundlovens § 72.
Tag f.eks. arbejdsmiljølovens § 76, hvor man giver Arbejdstilsynet mulighed for at gå ind på en arbejdsplads for at tjekke, om arbejdsmiljøet er godt nok.
Skal den afskaffes?
Det er sådan nogle helt konkrete ting, som vi skal have svar på fra Venstres ordfører, for ellers er der kun symbolpolitik og ingen rygrad i det, vi hører fra Venstres ordfører i dag.
Skal arbejdsmiljølovens § 76 afskaffes – ja eller nej?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-06-13:
Jamen det er en mærkelig tilgang til diskussioner om, hvornår der skal hjemles en særlig undtagelse, at det er alt eller intet.
Vi står her med et konkret forslag, som betyder, at SKAT får mere vidtgående beføjelser end politiet.
Det synes jeg er ekstremt voldsomt, og jeg synes, Socialdemokratiet burde tage principiel stilling til, om det er den måde, vi skal agere på, altså at når det gælder skattemyndighederne, skal de have mere fri adgang, det skal være lettere for dem, end det skal være for politiet.
Der må jeg bare sige at Venstres stillingtagen er klar: Det synes vi ikke, og derfor kan vi ikke støtte det her forslag.
Thomas Jensen (S), 2012-06-13:
Det er jo netop det, der udstiller hulheden i det, som Venstre siger.
SKAT må ikke få beføjelserne, men Arbejdstilsynet må godt have beføjelserne i dag.
Det er ligesom det, jeg spørger om.
Skal Arbejdstilsynet have frataget sine muligheder for at gå ind uden en dommerkendelse og lave de undersøgelser?
Så det vil jeg jo godt bede om at Venstres ordfører svarer på.
Skal Arbejdstilsynet fratages sine muligheder – ja eller nej?
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-06-13:
Nu tror jeg nok, at det ville være passende, hvis ordføreren havde sagt, at det ikke er den samme hjemmel, der gives, og at der er forskel på elementerne, men det kan der laves en lang juridisk diskussion om.
Jeg synes, at der er forskel på, om det drejer sig om folks førlighed, uden at være ekspert i beføjelsen til Arbejdstilsynet, eller andet.
Der er en forskel.
Jamen SKAT har ikke engang forsøgt at få en retskendelse.
Og når skatteministeren så siger, at det ikke er noget principielt, men noget praktisk, så virker det, som om SKAT ikke har taget de muligheder, der ligger, ved at bede om at få en retskendelse for at komme ind, hvis man mente, at der var noget mistænkeligt.
Det synes jeg sådan set er ret ligetil.
Man har ikke forsøgt, som det er os oplyst, at få en retskendelse, hvis der har været noget, man har fundet mistænkeligt.
Og når man ikke har villet gøre det, ja, så må vi hellere bare give SKAT fuld adgang, og der må jeg bare sige klart, at der skiller vandene.
Christian Juhl (EL), 2012-06-13:
Jeg har lyttet til ordføreren, og det er jo lidt tankevækkende, at vi på samme dag også har diskuteret fixerum og den slags ting.
Nu skal det så være så helligt, hvis en privat hyrer en håndværker og dermed i en kortere periode ændrer det private grundstykke til at være en arbejdsplads.
Jeg er fuldstændig enig med hr. Thomas Jensen i, at der er en fuldstændig parallel til det her, når vi ved, hvordan udenlandske firmaer i øjeblikket arbejder.
Det er jo derfor, regeringen også har været med til at lave en aftale om, at vi på social dumping-området kan få de myndigheder, der har fælles interesser, til at arbejde sammen for både at gøre det effektivt og ordentligt.
Jeg synes, at Venstre med den her kommentar netop laver en helle for de folk, der vil snyde og svindle på arbejdspladserne i Danmark.
Er der ingen forskel på, om et grundstykke i en midlertidig periode er en arbejdsplads, eller om det er folks private hus, man går ind i?
Jeg forestiller mig ikke, at det er folks private hus, man skal ind i, det er jo den arbejdsplads, der ligger på grundstykket i det øjeblik, der bliver bygget om, man skal ind på.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-06-13:
Nu tror jeg, at det var godt, at ordføreren fik taget de sidste overvejelser med i sin argumentation.
Men i det øjeblik, der er nogen, der bor der, er det en bolig, er det et hjem.
Jeg forstår det ikke.
Altså, konsekvensen af den indledning, som ordføreren kom med, er jo, at hvis det er et arbejdssted, skal SKAT have adgang.
Så forstår jeg ikke, hvorfor man så ikke er konsekvent og siger, at så stopper man ikke ved hoveddøren, så er det alt, der er adgang til.
Der kan jeg så forstå, at Enhedslisten egentlig mener, at lovforslaget ikke er vidtgående nok, at SKAT også skulle have lov til at åbne hoveddøren, fordi det jo også kan være et arbejdssted, hvis der foregår noget indendørs.
Og jeg synes da, at det er rart at få klarhed over, at Enhedslisten mener, at beføjelserne til SKAT her ikke er vidtgående nok.
Og der kvitterer jeg for, at det synspunkt kommer frem.
Jeg konstaterer bare, at vi ikke er enige.
Christian Juhl (EL), 2012-06-13:
Hvis en privatperson inviterer en håndværker ind og den privatperson ikke på forhånd har sikret sig, at det ikke er en halv- eller helkriminel, man har til at lave sit arbejde, synes jeg, at det er helt o.k., at der også er myndigheder, der kan tjekke den slags ting.
Jeg tror, at jeg har lavet mellem 2.000 og 3.000 arbejdspladsbesøg i mit voksne arbejdsliv via mit arbejde i fagforeningen.
Jeg tror ikke, at jeg har mødt én privat, der har bedt mig blive ude – jeg har mødt landmænd, indrømmet, der har sagt: Her er porten, du bliver bare ude.
Alle andre synes da, at det er helt o.k., hvis der er en arbejdsplads på ens område, at fagforeningen og andre kommer ind og kigger, for tingene skal jo være i orden.
Der findes – og jeg har forstået, at det især er i Nordsjælland – problemer med folk, der synes, at det skal ingen blande sig i.
Der synes jeg, at det er helt o.k., at man med den her meget nænsomme måde at gøre det på blander sig.
Ellers er Venstre med til at holde hånden over de hel- og halvkriminelle bander, der er på arbejdsmarkedet i øjeblikket.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-06-13:
Jamen det helt centrale i det, som Enhedslistens ordfører siger, er, at der er nogle, der så frivilligt vælger at lade fagforeninger og andre komme ind.
Jamen det er så folks egen beslutning.
Og hvis folk giver tilladelse til nogle, der vil ind, skal jeg da ikke blande mig i det, det står jo folk frit for.
Det, der er afgørende her, er, at SKAT uden at skulle ulejlige sig forbi en domstol, for det er bøvlet, kan jeg forstå, bare kan få lov at vade ind.
Jeg anerkender, at Enhedslisten så har det synspunkt, at der skal være endnu friere adgang til private grunde og private boliger.
Og hvis SKAT så ser noget ind ad vinduerne, hvad så?
Altså, det skal nok blive en køn situation ude i virkeligheden.
Det er bare voldsomt at lade SKAT gøre det her med en undtagelse fra den grundlæggende beskyttelse i vores grundlov.
At nogle gør det frivilligt er fint, ja, men lad dem om det.
Der er en voldsom forskel på, om det er folk selv, der træffer beslutningen, eller om det er Folketinget, der giver SKAT bemyndigelsen.
Frank Aaen (EL), 2012-06-13:
I dag må skattemyndighederne f.eks. gå ind på et hotel og sikre sig, at der er ordentlige arbejsdforhold, hvad angår f.eks. betaling af skat og andre afgifter.
Jeg går ud fra, at Venstre synes, at det er en god idé, at myndighederne skal have den mulighed for med en stikprøve lige at undersøge, om tingene går rigtigt for sig, og hvis de gør det, er det slut med det, og gør de ikke, kan man træffe videre foranstaltninger.
Jeg går ud fra, at Venstre er enig i, at den mulighed skal myndighederne have for at kunne komme sort arbejde og socialt snyderi til livs f.eks. i hotelsektoren.
Bør den samme mulighed ikke også være der, hvis arbejdspladsen midlertidigt er etableret i en have, der tilfældigvis er privat?
Jane Heitmann (V), 2012-06-13:
Tak til den radikale ordfører.
Jeg undrer mig en lille smule over – hvad skal man sige – ordførerens tilgang til hele problematikken omkring børn og unge.
Jeg synes, at jeg bliver nødt til at spørge, om det overhovedet ikke gør noget indtryk på ordføreren, at Gymnasieskolernes Rektorforening i deres høringssvar faktisk direkte skriver, at de godt mener, at skolerne inden for de nuværende lovgivningsmæssige rammer kan sikre restriktive rygeregler.