Inger Støjberg (V), 2016-05-31:
Jeg vil gerne takke for de indlæg, der har været indtil nu.
Der er behov for, at vi hurtigst muligt får lukket det hul i udlændingeloven, som er opstået, efter at EU-Domstolens dom i Gencsagen er blevet afsagt.
Med lovforslaget gør vi det muligt igen at stille krav om vellykket integration i sager om familiesammenføring med børn, og det er helt nødvendigt at stille krav som disse.
Samtidig får vi med lovforslaget rettet op på, at der ikke blev taget stilling til retten til optjent ferie for de personer, der snart skal overgå fra f.eks. kontanthjælp til integrationsydelse som led i, at vi i foråret udvidede personkredsen for modtagere af integrationsydelsen.
Med lovforslaget får vi mulighed for at rette op på de to elementer.
Med lovforslaget får vi altså mulighed for igen at stille krav om vellykket integration i sager om familiesammenføring med børn.
Indtil EU-Domstolens afgørelse i Gencsagen har det jo været sådan, at familiesammenføring med et barn, hvis barnet og den anden forælder bor i udlandet og barnet er mere end 6 år, som udgangspunkt har været betinget af, at der er grundlag for vellykket integration i Danmark.
Kravet er dog bl.a. ikke blevet stillet, hvis ansøgningen blev indgivet, senest 2 år efter at den herboende forælder opfyldte betingelserne for at få familiesammenføring med barnet.
EU-Domstolen har for nylig afsagt dom i den såkaldte Gencsag, som netop omhandlede 2-årskravet.
Dommen konkluderer, at fordi kravet kun stilles for ansøgninger indgivet efter 2-årsfristen, er kravet om proportionalitet ikke opfyldt, og kravet kan derfor ikke begrundes.
EU-dommen betyder, at den grundlæggende regel om vellykket integration ikke kan anvendes, og vi kan således ikke uden en lovændring stille krav om en vellykket integration.
Regeringen mener, det er vigtigt, at vi kan stille krav om vellykket integration i disse sager.
Lovforslaget handler om at ophæve 2-årsfristen, samtidig med at vi fastholder kravet om vellykket integration.
Det vil bringe reglen i overensstemmelse med Danmarks forpligtelser.
Lovforslaget betyder, at alle børn over 6 år fremover som udgangspunkt skal integrationsvurderes, hvis en forælder bor i hjemlandet.
Det gælder, uanset hvornår ansøgningen om familiesammenføring indgives.
2-årsfristen har betydet, at det i praksis kun har været børn, der er mindst 8 år, som er blevet integrationsvurderet.
Ophævelsen af 2-årsfristen betyder også, at børn i alderen fra 6 til 8 år ligeledes skal integrationsvurderes.
Baggrunden for det andet element i lovforslaget er, at vi ikke fik taget højde for den overgangsproblematik, som der er tale om, da vi i marts fik vedtaget lovforslaget, der udvider personkredsen for integrationsydelse.
Lovforslaget får virkning fra den 1. juli, så det haster selvsagt med at finde en løsning på lige præcis den her problemstilling.
Sagen er, at kontanthjælpsmodtagere optjener ret til at afholde ferie, sådan at man under ferien modtager kontanthjælp eller uddannelseshjælp.
Det gælder ikke modtagere af integrationsydelse.
Personer på integrationsydelse optjener altså ikke ret til ferie og dermed integrationsydelse under ferie.
Med lovforslaget sikrer vi, at dem, der har optjent ret til ferie i kontanthjælpssystemet, også får ret til at afholde den, selv om de overgår til en ny ydelse.
Vi skal huske på, at der jo er tale om en overgangsbestemmelse her.
Lovforslaget skal behandles så hurtigt som muligt.
Det skyldes, at det hul, der er i udlændingeloven, og som er opstået efter EU-dommen, hurtigst muligt skal lukkes.
På den måde sikrer vi, at integrationskravet vil gælde for flest mulige udlændinge.
Et flertal i Folketinget har jo ønsket, at der skal stilles et integrationskrav i disse sager, og det er derfor den retstilstand, som vi nu foreslår genoprettet i videst muligt omfang.
Samtidig skal vi have styr på rettighederne i overgangen fra kontanthjælp til uddannelseshjælp og fra uddannelseshjælp til integrationsydelse.
Udvidelsen af personkredsen for integrationsydelse får som nævnt virkning fra den 1. juli, så det haster selvsagt med at få fastlagt overgangsreglen.
På den baggrund har regeringen anmodet Folketinget om en hastebehandling af lovforslaget, og jeg er meget glad for at kunne konstatere, at der er et flertal for netop en hastebehandling her i dag.
Derfor sendes lovforslaget i høring samtidig med fremsættelsen, og vi foreslår, at loven træder i kraft hurtigt.
I forhold til familiesammenføringsdelen foreslår vi, at reglerne skal gælde for ansøgninger, der indgives fra tidspunktet for lovforslagets fremsættelse.
Jeg vil gerne afslutningsvis takke for den opbakning, der har været til lovforslaget her i dag, om end jeg selvfølgelig også har hørt de kritikpunkter, der har været.
Jeg ser selvfølgelig meget frem til den videre behandling af lovforslaget her i Folketinget og står selvfølgelig også til rådighed for besvarelse af spørgsmål, hvis der skulle være samråd eller andet.