runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2010-06-16:
Jeg vil meget gerne have mig frabedt det der meget smarte politiske kneb med at antyde, at jeg ikke skulle have forståelse for det.
Jeg har aldrig nogen sinde sagt, at jeg ikke har forståelse for det – aldrig.
Aldrig har jeg sagt, at det ikke er noget, der kan mærkes i den enkeltes økonomi.
Jeg vil gerne erkende, at selvfølgelig kan det det.
Men vi er nu i en situation, hvor vi skal sørge for, at økonomien hænger sammen, og der har vi jo så lagt frem, hvad vi vil gøre.
Jeg noterer bare, at man kan være uenig i det, vi gør, og jeg noterer også, at fru Pia Christmas-Møller kan være uenig i nogle af elementerne, men der er ikke kommet et eneste alternativ til, hvad der så skal gøres, ej heller fra fru Pia Christmas-Møller, på det her tidspunkt i debatten.
Margrethe Vestager (RV), 2010-06-22:
Det tror jeg ikke jeg kan, fordi det for mig ikke er et spørgsmål om at få nogle til at sende flere ansøgninger.
Det er i forvejen sådan i vores dagpengesystem, at man er forpligtet til at være aktivt søgende, så det er ikke et billede, som jeg kan genkende som en del af den radikale argumentation.
Jeg tror, at det, der sker, er det samme som det, vi har set ske før, nemlig at det påvirker alle i et system, uanset om man kommer som ledig og skal have hjælp til at finde et arbejde eller man er ansat i systemet og har det som opgave at sørge for, at ledige kommer ind på arbejdsmarkedet, og at der derfor også er flere, som siger: Nej, det skal sandelig ikke hedde sig, at vi ikke sørger for, at der bliver åbninger, så folk kan komme i arbejde, inden deres dagpengeperiode slutter.
Det, som jeg har undret mig lidt over, når jeg har lyttet til debatten i dag, er proportionerne i den.
Så vidt jeg husker, får 94 ud af 100 arbejde inden for de første 2 år, og det vil sige, at der i dag er 6 personer, som ikke har fået arbejde inden for de første 2 år af deres ledighedsperiode.
Jeg synes, det er et succeskriterium, at de har en uddannelse, så de kan gøre sig gældende på arbejdsmarkedet.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-22:
Det synes jeg ikke at jeg har set.
Nå, men jeg vil gerne takke for svaret.
Om et arbejdsmarked fungerer godt, må jo have noget at gøre med, om der er noget at rive i.
Nu har vi oplevet, at regeringen har aflyst vindmølleparker og forsømt at investere i nye arbejdspladser og renovering af skoler osv. osv., og det, der er problemet i den her sag, er jo, at der i den samme periode, som de borgerlige har haft magten, er forsvundet 200.000 arbejdspladser.
Rigtig mange af dem er job for ufaglærte, og det, det drejer sig om, er, at de kommer tilbage og får uddannelse.
Folk skal jo slet ikke falde ud af dagpengesystemet, folk skal have et tilbud, der opkvalificerer dem, omskoler dem, og det er derfor, jeg ikke kan forstå kortslutningen hos De Radikale.
Man siger ja til en forringelse, før den manglende uddannelse er på plads, før det er på plads, at folk kan blive i dagpengesystemet, og før fremskaffelse af arbejdspladser er på plads.
Det er vi ikke helt tilfredse med i Socialdemokratiet.
Margrethe Vestager (RV), 2010-06-22:
Min oplevelse af den måde, vores arbejdsmarked fungerer på, er ikke sådan.
Ministeren har flere gange fremhævet, at over 10.000 mennesker skifter job hver uge, og det vil sige, at der er en kolossal dynamik ind og ud af vores dagpengesystem, ind og ud af vores arbejdsmarked.
Det, jeg tror er meget afgørende, er, at en kortere dagpengeperiode og et harmoniseret optjeningskrav påvirker alles adfærd, både dem, der er ledige i kort tid, så de bliver ledige i lidt kortere tid, og dem, der er ledige i længere tid, så de bliver ledige i lidt kortere tid.
Derfor er det dynamikken, der er det interessante her.
Det er ikke sådan et snapshot af, at der nu er så mange ledige, og så skal der være så mange job, for der tror jeg, at man undervurderer, hvor dynamisk det danske arbejdsmarked er.
Det, der så er meget afgørende, er at finde ud af, hvilke brancher der for alvor kan gøre sig gældende.
Derfor er jeg jo glad for, at vi i dag har sagt ja til at bygge en vindmøllepark ved Anholt, som i løbet af det næste par år kunne give op til 8.000 job.
Det kommer til at gøre en forskel, også i det her lys.
Det er fuldstændig, som hr. Bjarne Laustsen siger, nemlig at vi har haft et udmærket samarbejde om spørgsmålet om de supplerende dagpenge.
Nogle gange tror jeg at man måske skal overveje, om menneskers problemer skal løses i et andet system.
Selv om det er snævre tider, og selv om der skal spares både her og der, vil Det Radikale Venstre gerne være med til at drøfte, om vi kan have flere kunstnerstipendier eller på anden måde kan bidrage til, at deres arbejdsvilkår bliver bedre, for det er klart, at en ting som kulturen er helt afgørende i et land som Danmark.
Der er dog ingen tvivl om, at Det Radikale Venstre meget gerne vender tilbage og drøfter forslaget.
Som jeg er sikker på hr. Bjarne Laustsen ved, er vi ikke aftalepart på det her.
Vi stemmer for det, fordi vi længe har talt for det, men ikke fordi vi er aftalepart.
Dertil er regeringen alt for lukket, den har ikke på nogen måde ønsket at drøfte det her med os.
Line Barfod (EL), 2010-06-22:
Jeg håber meget, at statsministeren snart tør udskrive valg.
Det synes jeg kunne være på tide – også, så vi kan komme i gang med at skabe nogle reelle arbejdspladser.
Det, jeg gerne vil have svar på fra den radikale ordfører, og som jeg efterhånden mange, mange gange forgæves har prøvet at få svar på fra både Venstre og Konservative, er, hvordan det skaber job, at der kommer flere ansøgninger.
Hvad er det, der skulle gøre, at murermesteren, der pludselig får mange flere ansøgninger, ansætter en svend mere, hvis han ikke har flere ting, han skal ud at bygge?
Hvad skulle det være, der gjorde, at slagteriet, der ellers får sendt svinene ned til Tyskland, pludselig ansatte nogle slagteriarbejdere til danske lønninger, bare fordi det får flere ansøgninger om jobbet til slagteriarbejder?
Hvad skulle det være, der gjorde, at man pludselig begyndte at have brug for flere grafikere eller folk alle mulige andre steder?
Hvad er det, der gør, at det, at der kommer flere ansøgninger, skulle føre til, at man opretter flere job?
Margrethe Vestager (RV), 2010-06-22:
Nej, det er ikke gået helt hen over hovedet på mig.
Vi betragter dog aftalen, som vi har lavet – for det er en aftale, vi har lavet med regeringen, for så vidt angår de langtidsledige – som et skridt på vejen.
Der skal meget mere til.
Men det er klart, at mennesker, som har været ledige i lang tid, bliver en meget udsat gruppe.
Det er ikke kun, fordi det kan være svært at have de færdigheder, som efterspørges på arbejdsmarkedet, det er også, fordi det går ud over ens selvværd og ens forståelse af, at man er en, som nemt kan få et arbejde og komme ind og gøre en forskel.
Det er en af grundene til, at vi har taget det skridt og været med i aftalen om de langtidsledige.
Den anden grund er, at der inden for en overskuelig tidshorisont kommer et folketingsvalg – jeg tror dog ikke, at regeringen, selv om man kan sige meget om den, vil gå så vidt som til at bryde grundloven i så fundamental forstand, at den vil aflyse folketingsvalget – og derfor håber jeg meget, at der er mulighed for sammen med andre partier, hvis der skulle komme et nyt flertal, at se på, hvordan man kan sørge for, at folk får det uddannelsesmæssige afsæt til at skifte branche.
For jeg synes ikke, det er nogen succes, at folk er ledige længe, jeg synes, det er en succes, at de kommer i arbejde, og at det system, vi har, hjælper dem til det.
Line Barfod (EL), 2010-06-22:
Jeg håber meget, at hr. Bent Bøgsted har ret i, at væksten er i gang.
Foreløbig viser de tal, vi har set, at beskæftigelsen falder – ikke at beskæftigelsen stiger, men at den falder.
Hvad er sammenhængen mellem at forringe dagpengene, og at der kommer 13.000 flere job?
Eller mener hr. Bent Bøgsted, at det ikke passer, når regeringen siger, at der kommer 13.000 flere job ud af, at man forringer dagpengene?
Kan hr. Bent Bøgsted svare på, om han mener, regeringen tager fejl?
Eller mener hr. Bent Bøgsted, regeringen har ret i, at der kommer 13.000 flere job, og hvordan går det så til?
Hvorfor kommer der flere job, fordi de arbejdsløse skal sende flere ansøgninger?
Leif Lahn Jensen (S), 2010-06-22:
Vi hørte jo hr. Bent Bøgsted stå og tale om »En Fair Løsning«, 12 minutter, en kommende regering, hvad den tidligere regering lavede og sågar om Europa.
Men der var ikke et ord om det, vi står her for, nemlig L 224, ikke et ord.
Der var ikke et ord om, hvem der bliver ramt.
Der var ikke et ord om, hvor hårdt de bliver ramt.
Der var ikke et ord om konsekvenserne af det her forslag.
Der var ikke et ord om det, men masser af ord om alt muligt andet.
Er det, fordi hr. Bent Bøgsted ikke kan give svar?
Det sagde hr. Bent Bøgsted jo selv.
Han sagde: Jeg har ikke mulighed for at give svar.
Jeg vil spørge hr. Bent Bøgsted: Vil det sige, at man stemmer for noget, man ikke aner noget som helst om?
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-22:
Nej, det vil det ikke, for selvfølgelig ved vi, hvad det drejer sig om.
Jeg er ret overbevist om, at hr. Leif Lahn Jensen heller ikke kan give et svar på, hvem man kan forudse falder ud, altså hvem det er, der falder ud af systemet i dag og mister dagpengeretten med de regler, vi har i dag.
Man kan selvfølgelig gå ind og se på, hvem det er, der står lige for at falde for den 4-års-grænse, som reglerne er i dag, men man kan da ikke spå ud i fremtiden og sige, hvem det er.
Jeg synes ikke, at man kan begynde at sætte navn på dem, altså sige som hr. Bjarne Laustsen sagde: Det er de her bestemte grupper, der falder ud.
Det kan man da ikke sige på forhånd.
Der er en ting, jeg vil give fru Line Barfod ret i: Det giver ikke flere job, bare fordi man sender 100 ansøgninger ekstra.
Det giver job, fordi der sker en stigning i væksten i samfundet og der bliver behov for flere ude på arbejdsmarkedet.
Det er da rigtigt, at der har været et fald i beskæftigelsen, men der har også været et fald i ledigheden.
Tallene viser også, at der er store årgange, der går ud af arbejdsmarkedet.
Jeg har tidligere sagt om det her med forringelser af dagpengene, at det ikke betyder så meget, om det er 2 eller 4 år, hvis man lavede den rigtige indsats over for de ledige, og det mener jeg absolut vi gør med den pakke for de langtidsledige, som vi har lagt frem.
Det er bl.a. den vækst, der er i samfundet, og den indsats, der bliver lavet for at lave flere job.
Så sent som her i morges, da jeg sad og læste aviserne, kunne jeg se en prognose om, at der var en stigning i væksten.
Det ville give flere job, og det hele var på vej op igen.
Så vi har været nede i en bølgedal, og vi er på vej op igen, og så kommer der selvfølgelig flere job.
Så kan jeg i den forbindelse ikke lade være med at nævne, at fru Line Barfod jo støtter SF's politik, og hr. Eigil Andersen har sagt, at vi ikke har flere arbejdsløse om 3-4 år.
Så jeg ser frem til, at det kommer til at gå på den måde.
Line Barfod (EL), 2010-06-22:
Nu har jeg adskillige gange forgæves forsøgt at få svar på, hvordan der kommer flere job, fordi der bliver sendt flere ansøgninger, og jeg håber meget, at hr. Bent Bøgsted kan forklare det.
Dansk Folkeparti må jo også have stillet nogle spørgsmål, før man sagde ja til de her forringelser af dagpengene.
Hvad er det, der gør, at mureren, uden at han har flere ordrer, ansætter en svend mere, fordi han får 100 ansøgninger i stedet for 20 ansøgninger?
Hvad er det helt konkret, der gør, at der bliver skabt flere job, fordi de arbejdsløse skal sende flere ansøgninger?
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-22:
Nu er det sådan, at de regler, der gælder i dag, hvor der også er nogle, der falder ud, er nogle regler, hr. Bjarne Laustsen selv har været med til at lave.
Det er måske skidt nok, at der er nogle, der falder ud under de regler, som hr. Bjarne Laustsen har været med til at lave.
Det kan man så altid diskutere og kritisere, om man vil.
Men vi har i Dansk Folkeparti sikret, at der fremover bliver lavet en indsats over for de langtidsledige.
Det var den pakke, hr. Bjarne Laustsens parti sprang fra, fordi de ikke måtte gøre det for LO.
Der kommer snart et valg, sagde de, og vi skal ikke have noget gennemført på den her side af et valg, og derfor siger vi nej, selv om det egentlig var aftalestof med LO og DA.
Så må vi bare se frem til, hvordan det ser ud efter et valg – om det bliver hr. Bjarne Laustsen, der skal til at forhandle med LO og DA, eller om de kan komme frem til en løsning og så sige til hr. Bjarne Laustsen: Her er en løsning, du behøver ikke lave noget selv.
Vi lægger det frem her, og så skal det bare gennemføres.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-22:
Jeg vil godt hjælpe ordføreren på vej, fordi det jo er for ringe, hvis Dansk Folkepartis ordfører ikke har spurgt regeringen, hvilke konsekvenser det ville have, hvis man kom med sådan et forslag.
Der vil jeg godt garantere for, at det her rammer nøjagtig den samme gruppe, som da man forringede de supplerende dagpenge og satte dem ned til 30 uger.
Det er folk, der kommer fra yderområderne – det ved vi fra både Bornholm og Nordjylland – som bliver aldeles hårdt ramt.
Det er hr. Bøgsteds egne vælgere.
Det er sæsonarbejdere, der har svært ved at få fuldtidsarbejde.
Hovedparten vil være kvinder og ufaglærte.
Alle dem, der har trukket mindst på uddannelseskontoen, vil blive ramt af det her forslag.
Det er ikke nok, at de ligger ned, man skal også træde på dem.
Det er virkelig en knytnæve til et blåt øje.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at hr. Bøgsted i udvalgsarbejdet og i forhandlingerne, som jo måske er mere vigtige, ikke har sikret sig, at de svageste i samfundet, også i forhold til en følgelovgivning, ville få uddannelse osv., der gjorde, at de ikke faldt ud af dagpengesystemet.
Det mangler jo helt eklatant.
Derfor kan man ikke sammenligne situationen midt i 1990'erne med situationen i dag.
Bent Bøgsted (DF), 2010-06-22:
Til hr. Bjarne Laustsen: Under de gældende regler, som Socialdemokratiet har indført, er der også nogle, der mister deres dagpengeret.
Det sker under de regler, der er i dag.
Jeg har ikke mulighed for at sige, hvem det er, der mister dagpengeretten i dag, og det tror jeg heller ikke hr. Bjarne Laustsen har, lige så lidt som jeg har mulighed for at sige, hvem der kan miste dagpengeretten fremover.
Bjarne Laustsen (S), 2010-06-22:
Tak, formand.
Så skal jeg nok tage ordet, så skal jeg nok levere.
Det, der er fantastisk ved Dansk Folkepartis arbejdsmarkedsordfører, er, at han får gennemført noget, han aldrig nogen sinde har ment der var behov for.
For jeg har aldrig nogen sinde hørt hr. Bent Bøgsted sige, at dagpengeperioden skulle afkortes, at der skulle være en fordobling af genoptjeningskravet, og at der senere på året ville komme en firedobling af beregningsgrundlaget.
Men hvis vi ser bort fra det løftebrud, som det er, hvem er det så, Dansk Folkeparti tror mister dagpengeretten?
Regeringen har sagt, at der er 2.200.
Hvem er det?
Er det fiskepigerne i Skagen?
Vi ved, at deltidsbrandmændene er trykket.
Er det sæsonarbejderne?
Er det bygningsarbejderne i Danmark, der har svært ved at have fuldtidsarbejde?
Hvem er det, Dansk Folkeparti tror kan risikere at miste dagpengeretten, og hvad vil man gøre ved det, hvis der så er nogen, der falder ud – også flere end dem, regeringen selv skønner?
Selv om fru Margrethe Vestager har klare synspunkter på De Radikales vegne, kan et parti jo godt være uenig i dem, og det er jeg på Socialdemokratiets vegne.
Men jeg er helt enig i nogle betragtninger om, at lønmodtagerne ved de seneste overenskomstforhandlinger var mere ansvarlige over for samfundsøkonomien, end bankdirektøren var, så det er jo kun godt.
Jeg fik under førstebehandlingen af det her forslag opbakning til synspunktet om, at der kan være grupper, der bliver særlig hårdt ramt, når man lovgiver.
Det Radikale Venstre støttede reglerne om at forringe vilkårene for dem, der er på supplerende dagpenge, men hvis der var nogen grupper, der blev særlig hårdt ramt, ville man kigge på det.
Det er så det tilsagn, vi har fået i forbindelse med deltidsbrandmændene.
Det Radikale Venstre giver opbakning til det her, og viser det sig, at nogle af de grupper, vi har nævnt fra oppositionens side, bliver særlig hårdt ramt, vil Det Radikale Venstre så være med til at gå ind og lave nogle særlige foranstaltninger?
Jeg spørger, fordi jeg jo deler den bekymring, som Det Radikale Venstre har, om, at det, at der ikke er uddannelse i det, kan være med til, at det bliver svært at komme ind i dagpengesystemet igen.
Helle Sjelle (KF), 2010-06-22:
Jeg vil gerne gøre det klart for hr. Eigil Andersen, at det, vi støtter, er, at vi også fremover har et samfund, hvor vi har råd til at tage hånd om de allersvageste.
Det er derfor, at vi synes, at det er en god idé at lave den her dagpengereform.
Jeg vil godt gentage en gang til, at det viser sig, at når arbejdsudbuddet stiger, følger beskæftigelsen med.
Det er både, hvad empiriske undersøgelser tilbage fra 1990'erne viser, og det er altså også, hvad undersøgelser fra OECD viser.
Eigil Andersen (SF), 2010-06-22:
I dag er der ingen ubesatte job i det danske samfund.
Det går jeg ud fra at vi er enige om.
Lovforslaget her opererer med, at der vil komme 2.000 flere i beskæftigelse, fordi man fordobler genoptjeningskravet med hensyn til arbejdstimer.
Er den konservative ordfører enig i, at den eneste måde, hvorpå det kan ske, er ved en meget usmagelig lønsænkning, og at det er det eneste, der kan skabe de her job?
Er den konservative ordfører enig i, at Arbejdsgiverforeningen har en stor interesse i, at man får lavet nogle systemer, der gør, at folk bliver presset til at tage lavtlønnet arbejde?
Og er den konservative ordfører enig i, at alt det her støtter De Konservative, ved at de stemmer for det her lovforslag?
Helle Sjelle (KF), 2010-06-22:
Uanset hvor mange gange man prøver på at spørge, om vores regeringspartner har begået løftebrud eller ej, får man altså ikke Det Konservative Folkeparti til her fra talerstolen at stå og sige, at det er det, der er sket.
Det, jeg forholder mig til, er, at vi fra konservativ side gang på gang har sagt, at vi meget gerne vil have nogle arbejdsmarkedsreformer, og derfor er vi også rigtig, rigtig glade for, at vi nu er gået i gang med arbejdsmarkedsreformerne.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-06-22:
Det vil sige, at fru Helle Sjelle ikke mener, at Konservative har gjort noget galt, og at galt ifølge fru Helle Sjelle er løftebrud, og løftebrud er også ifølge fru Helle Sjelle, når man siger det ene før valget og gør det andet efter valget.
Det er det, jeg hører fru Helle Sjelle sige.
Kan fru Helle Sjelle så give mig ret i, at da hr. Claus Hjort Frederiksen den 31. maj 2007 sagde, at man ikke ville forringe dagpengene, og senere har gjort det, har Venstre ifølge Konservatives definition af løftebrud begået løftebrud?
Helle Sjelle (KF), 2010-06-22:
Så vi mener ikke, at vi gør noget her, som vi ikke tidligere har proklameret, at vi meget gerne ville gøre.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-06-22:
Det, der fik mig herop, var egentlig, at ordføreren, fru Helle Sjelle, under sin tale sagde, at De Konservative ikke har begået løftebrud.
Så har jeg et meget enkelt spørgsmål: Vil fru Helle Sjelle venligst definere ordet løftebrud for os alle?
Helle Sjelle (KF), 2010-06-22:
Ud over de empiriske erfaringer fra 1990’erne, da bl.a. den socialdemokratisk ledede regering forkortede dagpengeperioden, viser også undersøgelser fra bl.a. OECD, at beskæftigelsen følger med, når arbejdsudbuddet stiger.
De to ting følges nogenlunde ad, også selv om tilpasningen ikke sker dag til dag.
Sådan er det.
Line Barfod (EL), 2010-06-22:
Jeg spurgte ikke til, hvorfor regeringen mener at der bliver sendt flere ansøgninger.
Jeg spurgte til, hvordan det fører til flere job.
Hvis en murermester får 20 ansøgninger i dag og 100 ansøgninger, efter denne reform er vedtaget, hvad er det så, der gør, at murermesteren ansætter en murersvend mere?
Hvad er det, der gør, at man på et slagteri – i stedet for at sende svinene ned til rumænske kolonnearbejdere i Tyskland til 20-30 kr. i timen – pludselig begynder at ansætte danske slagteriarbejdere til almindelig dansk løn?
Hvordan er det helt konkret, at det, at der kommer flere ansøgninger, fører til, at der bliver flere job?
Det er det, jeg gerne vil have et svar på, og som jeg synes er væsentligt at oplyse de mange mennesker, som bliver ramt af disse forringelser, om.
Helle Sjelle (KF), 2010-06-22:
Jeg kan ikke forklare, hvorfor det sker på den måde, at man, når man nærmer sig afslutningen på dagpengeperioden, altså åbenbart har et større incitament til at søge et job.
Det er, hvad der sker, og derfor finder man også et job.
Eigil Andersen (SF), 2010-06-22:
Vi er helt enige om, at der skal være råd til den velfærd, der skal være til stede i samfundet.
Det er vi helt enige om.
Men når det så er sagt, må jeg sige, at det her minder mig meget om professor Tribini, der, så vidt jeg husker, var tryllekunstner.
Det her er altså rent trylleri.
Det bliver simpelt hen påstået, at der er 2.000 nye job, der vil blive skabt, ved at man fordobler det her arbejdskrav.
Og hvordan skulle det gå til, hvis det ikke skulle være med en usmagelig lønnedgang, sådan som jeg var inde på før?
Der bliver intet forklaret om det.
Jeg synes, at det er meget, meget fattigt, at man fra en borgerlig regerings side ikke er i stand til at forklare, hvordan de her job dog skulle fremkomme.
Sandheden er, at de ikke fremkommer, hvis folk ikke vil acceptere lønnedgang, og det håber jeg ikke at de vil.
Helle Sjelle (KF), 2010-06-22:
Der er absolut ikke noget trylleri med det her – slet, slet ikke.
Det her handler om, at vi sørger for at geare vores arbejdsmarked til, at vi også fremover er i stand til at skabe noget vækst og noget beskæftigelse, således at vi har råd til at have den velfærd, som vi har på nuværende tidspunkt.
Vi har syntes, at det har været rigtig at gå i gang med de her dagpengereformer, fordi det jo altså også tager noget tid, før de begynder at virke, og det her forslag træder altså først i kraft om et par år.
Det vil sige, at der går noget tid, så det er ikke sådan noget med, at vi med et fingerknips skal fremtrylle nogle job.
Det er ikke det, der er tale om.
Hold da op, sikken en svada fra hr. Karsten Hønge!
Jeg vil gerne sige det én gang for alle: Vi er altså ikke fjendtligt stillet over for lønmodtagere eller ledige.
Vi synes faktisk, at det er en pligt, og at det er ansvarligt at sørge for, at de mennesker, der har mistet et arbejde, kommer i arbejde igen.
Vi synes også, det er fornuftigt at gå ind og sørge for, at vi fremover har den vækst og velstand, der skal til, for at vi kan opretholde det velfærdssamfund, som vi har i dag.
Det synes jeg egentlig er soleklart, og det er også derfor, vi synes, det er en god idé at gennemføre den her dagpengereform.
Det vil jeg sige til hr. Karsten Hønge.
Nej, pickuppen er ikke faldet ned i noget hul, men jeg kan forstå, at der er nogle, der har rigtig, rigtig svært ved at høre herinde i salen, og så bliver jeg jo nødt til gang på gang at gentage det, som jeg har sagt en gang, og som jeg egentlig synes er meget nemt at forstå.