Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-03-11:
Jo tak.
Forslagets sigte er gensidig anerkendelse og fuldbyrdelse af medlemsstaternes strafferetslige afgørelser på et par punkter.
Det handler om to rammeafgørelser, først og fremmest rammeafgørelsen om den europæiske bevissikringskendelse, hvor det vil blive muligt for landene på en nemmere måde at kunne sikre sig adgang til beviser i strafferetslige sager.
Det støtter vi sådan set fra radikal side.
Og som hovedregel kan der heller ikke foretages afhøringer, hvilket vi også er meget tilfredse med.
Den anden del af forslaget handler om rammeafgørelsen om anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse på domme i straffesager om idømmelse af frihedsstraf m.v.
Her vil jeg sige, at jeg set ud fra et borgermæssigt synspunkt, også hvis der må tages visse hensyn til de dømte, faktisk synes, at det er en stor fordel, at det vil blive muligt at afsone i det land, som man enten er statsborger i eller har fast ophold i.
Det synes jeg faktisk er et utrolig stort fremskridt i forhold til de regler, som gælder i dag.
Det tror jeg vil have en positiv effekt.
Sluttelig vil jeg sige, at hr. Morten Messerschmidt jo kom til at glemme princippet æres den, der æres bør, i sin ordførertale tidligere, da han anklagede ordførerne fra Venstre og Socialdemokratiet for at være hyklere, fordi de to ordførere ifølge hr. Morten Messerschmidt skulle have været interesserede i retssikkerheden for to tunesere, som bliver administrativt udvist på grund af mistanke om terror.
Jeg vil bare oplyse om, at ingen af de to partier sådan set var fremme med, at der skulle indføres en form for domstolskontrol i forbindelse med administrative udvisninger.
Sigtet er først og fremmest at bekæmpe kriminalitet og terror.
Metoden er øget udveksling af oplysninger mellem myndighederne i de forskellige EU-lande.
Det er vigtige opgaver for de demokratiske retssamfund, så vi kan skabe tryghed og sikkerhed for borgerne.
De internationale kriminelle og terrorister er jo allerede blevet globale og grænseoverskridende, og derfor er det vigtigt, at vi som nationer er med til at sikre, at politiet også får grænseoverskridende redskaber, så vi kan komme efter forbryderne.
Det er alment kendt, at vi er Folketingets forsigtigper, når det kommer til brug af personfølsomme oplysninger om borgerne.
Det er ikke noget, man skal gøre i flæng.
Den enkelte borger skal også beskyttes mod statens - i det her tilfælde staternes - og myndighedernes eventuelle misbrug af sådanne oplysninger.
Det er helt basalt.
Personfølsomme oplysninger skal behandles med omtanke.
Der er altså en adgang til at få at vide, om der er et sammenfald, eller om der ikke er et sammenfald.
Der er ikke mulighed for, at den forespørgende part kan gå ind og lede i eksempelvis de danske registre.
Jeg synes også, det er værd at bemærke to af de høringssvar, der er kommet.
For det første det svar fra Retssikkerhedsfonden, der godt nok er meget skeptisk over for forslaget, men dog anerkender, at den diskussion, der har været, har ført til et bedre forslag end det, der oprindelig forelå.
Faktisk roses det, at de begrænsninger, der er kommet i pligten til at udveksle oplysninger, efter Retssikkerhedsfondens opfattelse gør Prümaftalen mindre betænkelig, end den tidligere ville have været.
For det andet synes jeg, at også høringssvaret fra Amnesty International er værd at bemærke sig.
Amnesty International bemærker i den forbindelse, at det afgørende er, at yderligere oplysninger om personerne bag de hits, der er tilvejebragt, kræver en konkret henvendelse til danske myndigheder, som derefter tager stilling til, om de pågældende oplysninger skal videregives.
Og det er jo lige præcis sådan forslaget er udmøntet.
På den baggrund skal jeg bekræfte det tilsagn, som Det Radikale Venstre allerede har givet i Folketingets Europaudvalg.
Vi støtter forslaget fra justitsministeren.