runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Kjer Hansen (V), 2007-10-09:
Som det er hr. Kristen Touborg bekendt, er vi jo i fuld gang med at analysere, hvilke konsekvenser det får, at vi nulstiller braklægningsordningen i 2008.
Det er jo rigtigt, at braklægningen har fået en miljømæssig betydning, og vi er ved at se på, hvordan vi kan sikre, at det ikke får en negativ effekt, at jorden kan tages i drift igen.
Det kommer vi med nogle meldinger om fra regeringens side her i løbet af efteråret.
Kristen Touborg (SF), 2007-10-09:
Det er lidt svært at se, at det er at gribe ind over for producenterne, i og med at man jo forud for ministerens beslutning ikke havde ret til at dyrke den jord.
Det ville vel være helt naturligt, at man, når man giver den ret, samtidig opstiller nogle præmisser, nogle betingelser for at dyrke jorden, og mit spørgsmål til ministeren er: Kan ministeren bekræfte, at vi får et væsentlig højere pesticidforbrug, efter at brakordningen er ophævet, end vi havde før?
Eva Kjer Hansen (V), 2007-10-09:
Jeg kan sige til hr. Kristen Touborg, at det at regeringspartierne er glade for hinanden ikke er noget nyt.
Det har vi faktisk været rigtig meget i forvejen, og det glæder mig, at det også er lykkedes os at fortælle omverdenen, at vi faktisk er ret glade for hinanden, og at vi agter at blive ved med at være det.
Som jeg sagde tidligere: Når vi har lavet den sondring i regelsættet med hensyn til, hvor man kan gå længere, og hvor vi ikke synes, det er rimeligt, er det ud fra, hvad det er, der har indflydelse på produkterne som sådan.
Jeg synes, at arbejdsmiljøreglerne skal gælde generelt, de skal gælde for alle, og de skal også gælde for økologer.
Men de andre eksempler, som hr. Kristen Touborg var inde på, har mere relation til selve det økologiske produkt, og det er her, der skelnes.
Så kan man selvfølgelig diskutere, hvorvidt man er enig i det eller ej, men det er det, der ligger bag den udformning af lovforslaget, som jeg har stået for.
Når vi laver om på braklægningsordningen, kan man selvfølgelig diskutere, hvad der skal ske, og hvilke kriterier der skal være.
Men som jeg var inde på tidligere, synes jeg, at det er en måde at gribe ind på over for landmanden, når det handler om dispositionsmulighederne for arealerne.
Kristen Touborg (SF), 2007-10-09:
Inden regeringspartierne nu bliver alt for glade for hinanden, vil jeg gerne have svar på et spørgsmål.
Når man nu vil have, at arbejdsmiljøreglerne skal være ens, hvad er det så lige, der gør, at der godt kan være forskellige repressalier ved henholdsvis traditionel produktion og økologiproduktion, altså at man med lovforslaget her vil indføre strengere straffe?
Så vil jeg gerne sige angående ministerens besvarelse om brakjorden og det at stille særlige betingelser her, at der vel ikke ville være noget, der var mere naturligt end at sige, at brakmarkerne må dyrkes uden pesticider og uden kunstgødning, når man tænker på, at man giver en åbning til landmanden, som er forpligtet til at have 10 pct. brakjord.
Det ville vel være det mest naturlige i verden, også under hensyntagen til at det rent faktisk betyder, at vi får et øget pesticidtryk.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-10-09:
Jeg synes egentlig, at hr. Allan Niebuhr formulerer det på fortræffelig vis, næsten bedre end jeg selv kan gøre det.
Jeg synes netop, at der skal være et regelsæt, der gælder for alle, uanset i hvilken sammenhæng, og så kan man fint sige, at det jo er lighed for loven.
Hr. Allan Niebuhr har selvfølgelig ret i, at der ikke er noget til hinder for, at man behandler sine medarbejdere ekstra godt.
Men som jeg var inde på tidligere, undrer jeg mig over, at der overhovedet er et forslag om en sådan opsplitning, for jeg har svært ved at se, hvorfor nogle grupper skal tilgodeses mere end andre på det felt.
Jeg synes, der skal gælde de samme regler, og at der skal være den samme hensyntagen.
Jeg har ikke flere kommentarer til det med arbejdsmiljøet.
Jeg tror, vi har fremført de synspunkter, der er, og vi bliver ikke enige nu.
I forhold til braklægning og den jord, der nu bliver taget ind i drift, vil jeg synes, at det er et meget stærkt indgreb i landmandens mulighed for at disponere over sine jordarealer at vælge produktionsform.
Jeg synes, det er et lidt voldsomt forslag, der nu kommer fra Socialdemokraternes side gående på, at man vil bestemme, at hvis, såfremt, ifald, skal det gå til en bestemt produktionsform.
Det er ikke den linje, jeg står for.
Jeg synes, vi skal sørge for, at det er attraktivt at være økologisk landmand.
Vi skal sørge for at understøtte muligheden for at gå over til økologisk produktion, men ikke gå ind og fastlægge bestemmelser for, hvordan man disponerer over sine arealer.
Bjarne Laustsen (S), 2007-10-09:
Jeg glæder mig til at smage på ministerens frugter ved given lejlighed.
Og så vil jeg sige, at det er meget muligt, at ministeren har økologiske produkter hjemme i sin baghave, men Venstre har jo ikke trukket store overskrifter på, hvad de har ment om selve den økologiske tanke.
Nu var der en kærkommen lejlighed til at udbygge ordningen, noget, som økologerne selv har foreslået.
Så mangler jeg jo argumentationen for, at arbejdsmiljø ikke skal være en del af økologien.
Jeg synes, det hænger sammen: ordentlig dyrevelfærd, lavt forbrug af pesticider, ekstraordinært god behandling af jorden, gode forhold til det osv.
Så jeg kan simpelt hen ikke forstå, at man ikke synes, det også er fint, at der er nogle ekstraordinære forhold omkring arbejdsmiljøet.
Så var der det der med braklægningen.
Hvorfor ikke sørge for, at den ekstra jord bliver dyrket økologisk?
Eva Kjer Hansen (V), 2007-10-09:
Jeg bliver nødt til at korrigere hr. Bjarne Laustsen og sige, at jeg skam har rigtig mange økologiske produkter i min baghave.
Lige nu er der både hindbær, nødder, gode æbler, og jeg ved ikke hvad.
Jeg skal gerne tage nogle smagsprøver med til hr. Bjarne Laustsen, hvis der er en særlig interesse for det.
Det, jeg har svært ved at følge hos Socialdemokraterne, er, hvorfor der skal være forskel på, hvordan man behandler sine ansatte i forhold til arbejdsmiljøet i den økologiske produktion og i den konventionelle produktion eller i alle mulige andre produktioner.
Jeg troede virkelig, at den interesse, den lidenskab, Socialdemokraterne har for arbejdsmiljøet, gælder alle medarbejdere som sådan.
Der er mulighed for under udvalgsbehandlingen at vende tilbage til, hvad det så mere konkret er, man synes der skal være gældende særlig omkring den økologiske produktion.
Jeg kan kun sige, at regeringens linje er, at vi synes, at de krav, vi stiller til, hvordan man behandler sine medarbejdere, faktisk skal gennemføres på alle arbejdspladser og ikke kun nogle steder.
Bjarne Laustsen (S), 2007-10-09:
Selv om økologien ikke er en tanke, der er født hjemme i ministerens baghave, synes jeg, at der er grund til at forfølge spørgsmålet omkring arbejdsmiljø.
Det har jo ikke noget at gøre med at stille nogen strengere krav eller noget.
Det har simpelt noget at gøre med, at der er bestemte områder, der gerne vil profilere sig højere end f.eks. konventionelt landbrug.
Det kunne være ved en miljøcertificering.
Hvad skulle argumentationen være for ikke at behandle sine ansatte godt, måske endda ekstraordinært godt inden for økologien?
Ligesom man tager sig kærligt af afgrøderne og tager sig kærligt af dyrene, hvorfor skulle man så ikke også tage sig kærligt af personalet i bedriften?
Det andet spørgsmål, jeg gerne vil følge op på, ligger i forlængelse af hr. Ole Vagn Christensens.
Nu skal vi dyrke mere landbrugsjord i Danmark.
Vi har taget braklægningsjorden ind.
Hvis det er sådan, at ministeren er meget optaget af at få braklægningen fjernet og få økologi i stedet for, hvorfor så ikke stille krav om, at de braklagte arealer skal dyrkes økologisk?
Allan Niebuhr (KF), 2007-10-09:
Selv om ministeren siger, at hun ikke vil sige mere om arbejdsmiljøet, vil jeg alligevel - ud fra det, der blev spurgt om af hr. Bjarne Laustsen - spørge ministeren, om der står noget i den ny økologilov om, at økologiske landmænd ikke må behandle deres medarbejdere ekstraordinært godt.
Jeg kan nemlig ikke finde det nogen steder.
Det næste er, at når vi har en arbejdsmiljølov, der gælder for alt landbrug, både det økologiske og det konventionelle, ville det så ikke være en god idé, at der er lighed for loven, og man ikke siger, at økologiske landmænd altså lige skal have et ekstra smæk oven i hovedet, hvis de ikke opfører sig ordentligt i sammenligning med de øvrige?
Jeg mener stadig, at lighed for loven er en fantastisk god forudsætning for den måde, man arbejder på, men det bliver jeg nødt til at spørge ministeren om.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-10-09:
Vi er jo så bare nogle partier, som mener, at man gør det lidt i den omvendte rækkefølge, at man måske burde have undersøgt de her ting på forhånd, sådan at man kunne fortælle os, hvordan man havde tænkt sig at sikre, at det ikke ville gå ud over miljøet.
Men lad det nu ligge.
Det, jeg egentlig vil spørge om, er de rekreative arealer.
Jeg skal bare være helt sikker på, at jeg forstår ministeren korrekt: Hvis jeg tolker ministerens svar sådan, at hun ikke er afvisende over for, at man godt kan åbne op for, at rekreative arealer kan drives økologisk, men at man så bare ikke lige synes, at det skal ind i lovgivningen nu, er det så korrekt tolket?
Eva Kjer Hansen (V), 2007-10-09:
Fru Kirsten Brosbøl kan selvfølgelig godt have det synspunkt, at det her med at nulstille braklægningsordningen i 2008 er den omvendte rækkefølge.
Men sagen er jo, at vi fra dansk side var nødt til at forholde os til det, i og med at det var til drøftelse på sidste rådsmøde.
Det, vi jo så sørger for, er med det samme at få fulgt op på, hvad det så har af konsekvenser.
Det, jeg jo stadig væk er forundret over i forhold til den diskussion, er, at Socialdemokraterne, der ellers har stået for en politik gående på, at man skulle fjerne braklægningsordningen igen, pludselig vender på en tallerken og alligevel ikke vil være med til at bakke op om det.
Så må man jo følge op på, at vi fra regeringens side har tilkendegivet, at vi selvfølgelig vil sørge for, at det ikke belaster miljø og natur.
I forhold til de rekreative arealer har jeg tilkendegivet, at vi jo med økologiloven regulerer det, der drejer sig om jordbrugsproduktionen.
Men jeg mener, det kræver et større arbejde i forhold til så at vurdere, efter hvilke kriterier og hvordan og hvorledes det så overhovedet kan foregå.
Det er da noget, jeg vil lytte til, især hvis man f.eks. fra de her golfbaners side synes, at det er meget påkrævet, at man får en ordning.
Jeg ved ikke, om tallene bliver blandet sammen.
Altså, det skal forstås i forhold til, om der fremover skal kræves denne bindingsperiode med de beløb, der så skal erlægges, hvis ikke man lever op til reglerne for bindingsperioden.
Men jeg synes, at vi skal komme nærmere ind på de tal under udvalgsarbejdet for at sikre, at vi alle sammen har overblik over, hvad det egentlig er, vi taler om, for det er teknisk meget kompliceret.
Bjarne Laustsen (S), 2007-10-09:
Så går jeg ud fra, at ministeren også synes, det er urimeligt, at de ni skal betale 480.000 kr.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-10-09:
Altså, vi vil jo altid under udvalgsarbejdet kunne konstruere nogle eksempler på, hvordan det kunne have set ud og i hvilke situationer.
Men det, vi jo tager stilling til med det her, er, om vi synes, det er rimeligt, at der skal være den her ekstra bindingsperiode for de personer, det vedrører.
Det er altså ekstra 10 år, og hvis ikke man kan håndtere det, er det, der skal erlægges en særlig betaling.
Og jeg synes, det er urimeligt, at man skal betale så meget for at blive frigjort fra en stavnsbinding til huset.
Bjarne Laustsen (S), 2007-10-09:
Jeg synes, det er en rigtig god ting, at vi får kigget på det sidste, ministeren er inde på her.
Jeg har også nogle projekter vedrørende boligdelen, som ikke er ministeren helt ubekendte som tidligere minister på det område.
Der ligger jo en meget stor kulturarv i livet ude på landet, og der er forskellige former for arbejderboliger, og nogle af dem er virkelig bevaringsværdige.
Desværre er der også nogle, der ligesom vores herregårde står og forfalder.
Men det synes jeg vi skal kigge på.
Grunden til, at jeg spurgte, var præcis, at der jo er nogle, der har indfriet deres lån, og de ni, der direkte er nævnt her, skal af med 480.000 kr.
Det er jo svært at lave lovgivning med tilbagevirkende kraft, men for dem har det jo sådan set været lige så rigtigt, at de ikke skulle betale, selv om de har indfriet deres lån i bindingsperioden, sammenlignet med de 18, der nu kommer efterfølgende, og som bliver fri for at betale noget.
Det er vel sådan, det er.
Vi kender ikke den eksakte størrelse på det beløb, de familier eventuelt skulle have betalt, hvis de havde indløst lånet i bindingsperioden.
Det ved vi jo ikke noget om.
Men jeg siger det bare for, at der ikke opstår en stor forskelsbehandling.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-10-09:
Også denne gang vil jeg takke ordførerne for deres venlige opbakning til lovforslaget.
Hr. Bjarne Laustsen fandt jo egentlig den rette benævnelse ved at kalde det et levn fra fortiden.
Det synes jeg faktisk er en god måde at beskrive regelsættet på det her område på.
Hr. Bjarne Laustsen ville gerne have sikkerhed for, at der ikke er nogen, der bliver urimeligt begunstiget med den her lovændring, og det kan jeg altså, synes jeg, roligt sige der ikke er.
Boligdriftslånet er egentlig en tilbagebetaling af tilskud, som man har modtaget igennem 20 år til at betale ydelserne på et realkreditlån.
Det lån skal så betales tilbage over 30 år, og så er der gået i alt 50 år.
Hvis låntageren så venter yderligere 10 år med at sælge boligen, er det, at lånet er rentefrit.
Hvis låntagerne sælger, inden de der 60 år er gået, så er det, at der skal betales rente og renters rente af lånet tilbage fra tilskuddenes udbetaling at regne.
Og det er der, det beløb, som hr. Bjarne Laustsen nævner, kommer ind.
Så det er reelt en stavnsbindingsperiode på ekstra 10 år, som jeg faktisk synes er urimelig set ud fra, at det er en meget lang periode.
Og det er der, vi imødekommer de få, der er i den her situation, og det synes jeg faktisk er fuldt ud rimeligt ud fra gældende regelsæt.
Det er rigtig positivt at høre, at det også er ordførernes synspunkt, men jeg vil også godt nævne for ordførerne her under debatten, at jeg, efter at jeg nu har været godt og grundigt omkring det her regelsæt, så synes, at der er basis for, at vi i det hele taget får tjekket op på arbejderboligloven, som den hedder, for at se på, om der på lignende vis er nogle uhensigtsmæssige ordninger.
Der kan være tale om andre eksempler, som vi i dag vil synes er lidt forældede, og der kan være tale om, at vi måske kan ændre på noget eller afvikle noget på lignende vis, som vi gør på det her område.
Det arbejde sætter vi nu i gang i ministeriet, så det kommer Fødevareudvalget sikkert til at høre mere om, og det kan jo så være, at det resulterer i yderligere initiativer på det her område.
Kristen Touborg (SF), 2007-10-09:
I SF mener vi, at tiden er løbet fra gældende betingelser på de her områder, så vi er positivt indstillet over for lovforslaget.
Jeg skal hilse fra De Radikale og Enhedslisten og sige, at det er de to partier også.
Allan Niebuhr (KF), 2007-10-09:
Stavnsbåndets ophævelse er jo en ting, der hører fortiden til, og jeg synes, det er en rigtig god idé, at man nu frigør de mennesker, der har de her huse, fra dette stavnsbånd, der let kan skyldes denne låneoptagelse.
Vi støtter fuldt ud det her forslag.
Vi synes, at det er en meget fornuftig og moderne måde at tænke på, nemlig at frigøre de her mennesker fra det bånd, de er bundet af.
Så vi støtter forslaget.
Mia Falkenberg (DF), 2007-10-09:
Da mit partis ordfører ikke kan være til stede, skal jeg hermed fremføre Dansk Folkepartis synspunkter på det fremsatte forslag.
Dansk Folkeparti støtter forslaget om at ophæve den 10-årige bindingsperiode, efter at boligdriftslånet er tilbagebetalt eller førtidigt indfriet.
Dansk Folkeparti så gerne, at dette havde været ændret noget før, men er glad for at se, at det sker nu, og at vi kan se fremad.
Boligdriftslånene har i mange år været et incitament til at binde folk til deres ejendomme, men vi mener i Dansk Folkeparti, at denne lov er dybt forældet, og det er godt, at lovgivningen på området nu bliver tidssvarende.
Dertil skal nævnes, at det er et tilbud, og at låntagerne fortsat kan vælge at betale afdragene.
Vi er også villige til at kigge på resten af området og få afviklet resterne af lov om arbejderboliger på landet.
Dansk Folkeparti støtter derfor forslaget og ser frem til udvalgsarbejdet.
Bjarne Laustsen (S), 2007-10-09:
Vi er i Socialdemokratiet positive over for det her forslag.
Jeg tror, at en række af de her beslutninger i hvert fald går noget længere tilbage end min tid.
Jeg tror, de går helt tilbage til Staunings tid, nemlig det at bygge arbejderboliger og give nogle specielle lånevilkår.
Der har været et helt bestemt regelsæt omkring det, og nu står vi i den situation, at der for nogles vedkommende faktisk er tale om, at de kan blive stavnsbundet.
Vi har det sådan i Socialdemokratiet, at vi ikke ønsker det.
Der kan være behov for dynamik, der kan være behov for, at man skifter bolig, og det behøver ikke være, fordi det er i spekulationsøjemed osv. Så vi er positivt stemt over for de ændringer, der ligger i lovforslaget her, men vil dog godt rejse en række spørgsmål - eller i hvert fald et centralt spørgsmål - fordi vi vil have sikkerhed for, at det ikke er sådan, at der er nogle, der bliver urimeligt begunstiget ved, at vi siger, at de ikke behøver at betale den der rente på 6,5 pct.
For det er jo sådan, at lånet er givet rentefrit i den periode, hvis låntageren fulgte det stipulerede afdragsforløb, og derfor går man jo sådan set ind og ændrer på forudsætningerne i det.
Så er der en ting, der står i de almindelige bemærkninger, og det er, at der jo er ni, der allerede har indfriet deres boligdriftslån, og der er der en efterbetaling på vistnok 480.000 kr.
Ministeren siger, at der ikke er nogen økonomiske konsekvenser i det her.
Hvis man sælger de 18 boliger, der her er tale om, hvad ville beløbet så skønnes at være?
Jeg kender ikke prisen på dem, og hvordan det kan komme til at se ud, men de 480.000 kr., der skyldes, må jo være nogle, der skal indbetales til statskassen eller hvad?
Det kunne jo risikere at være det dobbelte.
Samtidig siger man så, at det ingen økonomiske konsekvenser har, men det er måske inden for bagatelgrænsen, det skal jeg ikke kunne sige.
Men jeg synes, det ville være interessant, hvis ministeren allerede her i dag kunne sige lidt om det eller måske i forbindelse med udvalgsarbejdet kunne sige, at der er styr på det her.
Ellers vil jeg sige, at når det er et levn fra fortiden, er det jo noget, der, som jeg ser det, løber ud af sig selv, for det er mange år siden, der blev givet nogen lån, og man kan sige, at med de nye lånemuligheder osv., der er, er det måske også et spørgsmål om, om man fra statens side skal have et system, der regulerer de her ting, der har været igennem tiderne.
Men det er noget, der har været der, og det er fint nok, at der bliver taget hånd om det.
Hvis der ikke er nogen, der bliver særlig begunstiget i det her, og vi kan få det svar fra ministeren, så har vi ingen problemer med at støtte det her lovforslag.
Inger Beinov Støjberg (V), 2007-10-09:
Da Venstres ordfører desværre ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende: L 16 retter sig mod de 18 ejere af arbejderboliger på landet, som har et boligdriftslån, eller som har indfriet dette boligdriftslån før tiden.
Lovforslaget fremsættes med henblik på at ophæve den 10-årige bindingsperiode, efter at boligdriftslånet er tilbagebetalt til udløb eller førtidigt indfriet.
De foreslåede lovændringer skal ses i lyset af, at det er blevet meget omkostningstungt at indfri disse boligdriftslån, der ikke længere kan overtages af den nye ejer ved salg af boligen.
Loven skal ændres, fordi reglerne og vilkårene har sin baggrund i en helt anden tid og reelt virker som en stavnsbinding.
Konsekvensen af lovforslaget vil være, at de 18 boligejere, det drejer sig om, kan komme ud af en gældssituation, der ellers umiddelbart kan være svær at afvikle.
Med disse få ord anbefaler Venstre lovforslaget.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-10-09:
Det er rigtigt, at det er en åbning og en lydhørhed i forhold til det.
Så lad os se på det.
Men det, jeg synes udestår, er, hvorvidt det overhovedet er hensigtsmæssigt.
Der udestår også en diskussion af, efter hvilke kriterier det skulle være, og hvordan det i praksis ville kunne lade sig gøre.
Hele det arbejde vil vi først skulle igennem for at kunne vurdere, hvorvidt de rekreative arealer skal inddrages.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-10-09:
Nu er det jo faktisk sådan, at det af nogle af høringssvarene fremgår, at der er nogle projekter i gang om det her, og derfor synes jeg bare, at regeringen er nødt til at forholde sig til, hvordan man vil stille sig, hvis der kommer et ønske om f.eks. at drive en golfbane eller en sportsplads, eller hvad det måtte være, efter de økologiske principper.
Jeg synes bare, at man må have svar på rede hånd, for det kan jo ikke være meningen, at vi så skal sige: Nej, det kan desværre ikke lade sig gøre, for det er der ikke hjemmel til i lovgivningen.
Vi vil i hvert fald gerne være med til at sikre, at den situation ikke opstår.
Vi synes, det ville være fantastisk godt, hvis også man kunne bruge de økologiske principper på andre områder end på jordbrug.
Så jeg hører det her som en åbning fra ministerens side, nemlig at man gerne vil være med til at diskutere det.
Vi synes, det er ærgerligt, at man ikke griber muligheden for at gøre det nu, men vi vil så selvfølgelig også presse på for, at vi får taget den her diskussion, sådan at vi sikrer, at de her glimrende økologiske principper også kan anvendes på andre områder.
Eva Kjer Hansen (V), 2007-10-09:
Jeg ikke sikker på, at det vil lykkes hr. Ole Vagn Christensen at overbevise mig om, at det skal være anderledes end den måde, jeg har valgt at gribe det an på i lovforslaget.
Det er en opsplitning, som jeg har svært ved at følge.
Og som jeg siger, er ræsonnementet jo, at dér, hvor der er en mere direkte relation til selve produktet, er regeringens synspunkt altså, at vel kan vi diskutere arbejdsmiljøreglerne, men vi synes bare, at de regler, der er omkring arbejdsmiljø, skal gælde for alle, og at vi ikke skal til at lave forskel på det, afhængigt af hvad det er for et område, vi taler om.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-10-09:
Jeg vil gerne sige tak til ministeren for svaret om, at det selvfølgelig vil være en skærpelse, også over for dem, der producerer, at det er indskrevet i lovens formålsparagraf.
Det samme gælder de rekreative områder.
Så har jeg lige et lille tillægsspørgsmål om braklægninger.
Er de ikke velegnede til økologisk jordbrug?
Hr. Allan Niebuhr har lige holdt en god tale.
Når jeg alligevel beder om ordet, er det for at få svar på spørgsmålet: Hvordan ser De Konservative på den arbejdsmiljødiskussion, som også føres i den offentlige debat?