runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-12:
Jeg mangler simpelt hen at få at vide, hvilket grundlag det er, vi diskuterer på her, for nogle af de ting, hr. Jens Vibjerg siger her, ved jeg bare at han ikke har helt ret i - ellers er der i hvert fald noget, vi har overset.
For i forbindelse med at flytte jobcentrene fra den statslige over til den kommunale del skulle der foretages en evaluering, og jeg mener ikke, at vi har set en sådan evaluering, så derfor kan man jo ikke vide noget om, hvorvidt folk bliver bedre af at blive flyttet fra at være statslige over til at være kommunale.
Men jeg tror, at alle de rapporter, vi kender, siger, at der ingen fidus er ved at kommunalisere det her område, og at det var derfor, regeringen slog til.
Så derfor vil jeg selvfølgelig gerne høre, om hr. Eigil Andersen ved noget som helst om, om der er positive erfaringer med de jobcentre, der blev kommunaliseret i forbindelse med kommunalreformen.
Peter Juel Jensen (V), 2009-05-12:
Nu skal jeg jo ikke kunne afgøre, hvad der er svært at forstå.
Men i mine øjne er der stor logik i, at vi behandler dem, der er på dagpenge, ens og lige.
Og lovgrundlaget for dagpengene er, at man skal være aktivt jobsøgende, såfremt man modtager dagpenge.
Jeg ser ingen begrundelse for at ændre på det forhold.
Der er jobåbninger derude.
Jeg så et tal forleden dag, men jeg kan desværre ikke huske det godt nok til, at jeg tør stå og sige det fra den her talerstol.
Men der er jobåbninger, og der er folk, der kommer i arbejde.
Derfor skal vi ikke stække arbejdet på den måde, at vi piller nogle folk ud af arbejdsmarkedet, som vi fastholder i noget andet.
Er man på dagpenge, søger man også arbejde.
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-12:
Det her forslag vedrørende arbejdsfordeling kan man sige meget om, og det er også aktuelt at se på, hvad man kan gøre for at forbedre virksomhedernes muligheder for at beholde den arbejdskraft, de nu har og de er glade for.
Derfor er det også helt fint, som ministeren fortalte, at der er blevet lavet ændringer i arbejdsfordelingen, så den er blevet mere fleksibel.
Dansk Folkeparti er så af den opfattelse, at der stadig væk kan være behov for at se nærmere på, hvordan reglerne for arbejdsfordeling fungerer.
Vi vil ikke udelukke, at der med fordel kan ske nogle ændringer.
Der kan være behov for at lave reglerne mere fleksible, end de er i dag.
Nu har vi fået at vide, at nogle af reglerne kan være gode for nogle virksomheder, men for andre virksomheder er de måske ikke lige så højaktuelle og brugbare, som det var ønskeligt.
Vi vil som sagt ikke udelukke, at nogle af de regler, der er i dag, kan være utidssvarende, og derfor vil vi også opfordre ministeren til at holde et vågent øje med, hvad der sker på området, og lytte til, hvilke ønsker der er fra virksomhederne og arbejdsmarkedets parter til, hvordan man eventuelt kan forbedre reglerne om arbejdsfordeling.
Dansk Folkeparti kan som sådan ikke støtte forslaget, selv om der også er positive elementer i det.
Som sagt mener vi, at beskæftigelsesministeren skal holde et vågent øje med, hvad der sker udeomkring i virksomhederne, hvad der er behov for i virksomhederne, og være klar til at gribe ind, hvis der er nogle fornuftige begrundelser for, at der skal ske ændringer i loven om arbejdsfordeling.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-12:
Jeg vil gerne takke hr. Bent Bøgsted for en holdningspolitisk stærk tale, for ingen er jo perfekt, og der kan være behov for at ændre på nogle ting.
Det er sådan set et meget klart signal fra Dansk Folkeparti.
Det synes jeg er godt, men jeg vil godt stille det samme spørgsmål, som jeg forsøgte at stille til Venstre, nemlig om man vurderer det her som en slags arbejdspladsfastholdelse.
Jeg vil også høre, om ikke Dansk Folkeparti er enig i, at mange af dem, der bliver smidt ud af arbejdsmarkedet i dag, typisk er nogle af de svageste, der er kommet ind på arbejdsmarkedet, og at det ofte også er dem, der har meget lidt uddannelse.
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-12:
Hvis jeg forstod hr. Bjarne Laustsen rigtigt, spurgte han, om arbejdsfordeling var en form for arbejdspladsfastholdelse.
Jo, det er derfor, reglerne er lavet.
Det er, for at virksomhederne i stedet for at afskedige kan beholde deres medarbejdere noget længere og måske få ordnede forhold, så man kan køre med fuld produktion igen.
Det er derfor, de er lavet.
Det kan jeg kun bekræfte.
Skal der så være tale om, at man kan få en form for uddannelse, mens man er på arbejdsfordeling eller ikke er på arbejdsfordeling?
Så har de benyttet muligheden for at sende deres medarbejdere på efteruddannelse i stedet for at afskedige dem eller sende dem på arbejdsfordeling.
Der er altså en del virksomheder, der har benyttet sig af de muligheder.
Så på den måde kan der være nogle muligheder, men om man direkte skal ind at sige, at den uge, hvor de går på arbejdsfordeling, kan de få uddannelse, skal jeg ikke tage stilling til her.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-12:
Nej, det kan jeg godt forstå, men derfor kan man godt forholde sig til, om det er en god idé, at medarbejdere, der ikke har trukket ret meget på uddannelseskontoen, får uddannelse i forbindelse med det.
Det er da bedre, synes jeg, at nogle får noget mellem ørerne i den periode, hvor der er lidt at lave, end at de får udbetalt passiv støtte.
I den forbindelse, hvis man konstruerer det på den måde, har Dansk Folkeparti så det synspunkt, at det er skjult erhvervsstøtte, hvis folk betales for at være med i en arbejdsfordelingsordning?
Det er vel ikke skjult erhvervsstøtte, hvis man betaler dagpenge til de medarbejdere, som virksomheden afskediger, hvis de ikke bruger arbejdsfordelingsredskabet?
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-12:
Dansk Folkeparti betragter det ikke som skjult erhvervsstøtte.
Jeg ved ikke, hvor den idé, at det skulle være det, kommer fra.
Det er i hvert fald ikke Dansk Folkeparti, der mener, at arbejdsfordeling skulle virke som skjult erhvervsstøtte.
Det er tværtimod en støtte til, at virksomhederne kan beholde arbejdskraften noget længere, end de ellers havde haft mulighed for.
Eigil Andersen (SF), 2009-05-12:
Ordføreren siger, at der skal holdes et vågent øje med tingene.
Det er jo altid klogt som politiker, at man er vågen og holder øje med tingene.
Der bliver også sagt, at man ikke vil udelukke, at der er nogle regler, der skal ændres.
Nej, man skal aldrig udelukke noget.
Men jeg må sige, at hvis der er et aftenskolelærerjob i at snakke udenom og i at træde vande, kan Dansk Folkepartis ordfører blive lærer på sådan et aftenskolekursus.
Måske kunne det være en erhvervsvej.
Det, jeg vil spørge om, er en artikel fra Altinget fra den 16. marts i år, som jeg står med, og hvor der står: Dansk Folkeparti vil fordoble perioden for arbejdsfordeling, så den kommer op på 26 uger.
Hvad mener Dansk Folkeparti om det i dag?
Bent Bøgsted (DF), 2009-05-12:
For først at tage det her med aftenskolejobbet, har hr. Eigil Andersen jo lige fundet et job til en af de 70.000, der er ledige.
Jeg er ikke ledig lige for tiden, så det var jo muligt, at hr. Eigil Andersen kunne oprette et job til en af de 70.000.
Jeg vil da ikke udelukke, at hr. Eigil Andersen kunne finde flere job på den måde, og det er kun positivt.
Hvad angår de 26 uger, sagde jeg jo, at der var nogle positive ting i forslaget her.
Jeg har tidligere været ude at sige, at det kunne være formålstjenligt at se på reglen om de 26 uger, om den skulle være så bureaukratisk, at det ikke bare skulle kunne køre, og det har jeg ikke ændret syn på.
Det er også derfor, at jeg siger, at der er nogle positive ting i forslaget.
Morten Østergaard (RV), 2009-05-12:
Vores idé er jo, at man sådan set fjerner den her 9-måneders-grænse, og det betyder i første omgang, at det er i dialog med jobcenteret - og efter sommerferien bliver det jo så det kommunale jobcenter alene - at man skal blive enig om at tilrettelægge det.
Det skal selvfølgelig være hensigtsmæssigt, men hvis det er sådan, at man har en person, som man kan se - og er enig om - at uddannelse er vejen frem for, fordi vedkommende f.eks. vil opgradere sig eller måske skifte til et område, hvor der er mangel på arbejdskraft, synes jeg sådan set ikke, at der er gode argumenter for at udsætte det.
Men det skal som sagt være en konkret vurdering og ikke et spørgsmål om, at den pågældende bare, hvad skal man sige, kan beslutte sig for at uddanne sig.
Det skal være en del af en konkret handlingsplan.
Bjarne Laustsen (S), 2009-05-12:
Så skete det, om end det sker alt for sjældent, at et helt Folketing kan slutte op bag et socialdemokratisk ændringsforslag.
Man kan jo ikke andet end kvittere for det og sige, at det er godt, at der er nogle, der har tænkt sig godt og grundigt om, for ved førstebehandlingen foreslog vi, at man skulle dele det her lovforslag om dyrlæger.
Sagen er i al sin enkelhed, at da vi havde en sundhedsminister, der hed Lars Løkke Rasmussen, kom man til at vedtage en apotekerlov med forskellige sprogkrav og en forringelse af ægtefællers retsstilling og den slags ting, og det har man så forsøgt at ændre på lige siden.
Så har fødevareministeren nu fremsat dette forslag, og det er vi sådan set meget tilhængere af, og vi vil gerne stemme for den del af det.
Men fødevareministeren havde så samtidig et lovforslag omkring et veterinærforlig, som hun har indgået sammen med Dansk Folkeparti og De Radikale, på bedding.
Og vi noterede os også her i salen, at det af den radikale ordfører blev sagt, at det er en uskik at fremsætte lovforslag, når man stadig væk forhandler i forbindelse med et forlig, der ikke er færdigt.
Derfor var der jo kun én ting at gøre, og det var at sige, at de, der har lavet det her veterinærforlig, må selv om det, men vi vil gerne have lov til at stemme for den anden del.
Så vi kvitterer blot her for, at det er klogt, det man gør, når man deler lovforslaget op.
De, der synes, at det, der har med ændring af dyrlægeloven at gøre, er fornuftigt, kan så stemme for det, og den del af det, der handler om et forlig, må de partier, der har sagt ja til det, så stå for.
Det kan være, der kommer et spørgsmål om egenkontrol, som vi også har sagt ja til i Folketinget for par år siden, så vidt jeg husker, men det har jo intet som helst med det her at gøre.
Det er godt på alle områder, hvor vi har en kontrol - en statslig kontrol, eller hvad det er for en form for kontrol - at man også har virksomheder, der selv skal kontrollere og dokumentere, hvad det er, man har gjort for at opretholde en bestemt standard.
Med de bemærkninger vil jeg sige, at når vi engang kommer dertil, støtter vi selvfølgelig vores eget ændringsforslag, men jeg vil også gerne kvittere for, at Folketinget er enig i den sag om, at man skal lade være med at blande pærer og æbler, som man var i gang med.
Det noterer jeg bare med tilfredshed at man lader være med i den her sag.
Liselott Blixt (DF), 2009-05-12:
Dansk Folkeparti er kommet med et ændringsforslag til L 155, og det glæder os, at det får en bred tilslutning fra de andre partier.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2009-05-12:
Jeg skal bare på Socialdemokratiets vegne fortælle, at vi ligeledes støtter det ændringsforslag, som Dansk Folkeparti har stillet.
Vi opfatter overordnet set det her lovforslag som en form for lappeløsning på, at der årligt køres omkring 800 intensivpatienter rundt på de danske veje, fordi der er for lidt kapacitet på vores intensivafdelinger.
Det, der nu sker med dette lovforslag, er, at man i det mindste går ind og kompenserer de pårørende, der måtte være, hvis en patient som følge af at være blevet flyttet afgår ved døden.
Det er jo et skridt i den rigtige retning, men efter Socialdemokratiets mening er det stadig væk en lappeløsning på det faktum, at alt for mange patienter køres rundt på vores veje.
Dansk Folkeparti udvider nu lovforslaget til også at omhandle dem, der bliver flyttet af behandlingsmæssige årsager, og det er Socialdemokratiet ligeledes godt tilfreds med.
Man kan sige, at man hermed jo også medtager det perspektiv, at vi er ude i en udvikling, hvor specialer m.v. lægges sammen på færre hospitaler, og derfor må patienter også drage længere væk for at få den relevante behandling.
Den udvikling skal jo give en større behandlingsmæssig kvalitet for patienterne, men somme tider er patienter jo alligevel så svage, at de ender med at afgå ved døden, og lovforslaget hjælper nu de pårørende.
Det ændrer dog ikke ved, at vi hele tiden skal udvikle kvaliteten i vores sundhedsvæsen og hele tiden sikre, at patienter kan få behandling så tæt på deres eget hjem som overhovedet muligt.
Tak for ordet.
Jørn Dohrmann (DF), 2009-05-12:
Nu tror jeg faktisk, at vi kommer ind til sagens kerne.
Den er, at hr. Johs. Poulsen ligesom vil sige, at alle de her handler, vi skal indgå, skal være skattefri.
Alle de handler, kommunen skal indgå, skal være på skattefri vilkår.
Derimod skal den, der sælger jord til den almindelige virksomhed, der skal konkurrere med kommunen, betale fuld skat.
Så må man bare spørge: Er det virkelig den rigtige måde at bruge det her skattefrie instrument ekspropriation på i fremtiden?
Er det virkelig i borgernes interesser, at man har en skævvridning i forholdet mellem kommunerne og det private
Jeg tror nok, at det gælder om at få de her skævheder rettet op.
Så jeg må bare sige til hr. Johs. Poulsen, at jeg ikke deler den opfattelse, at man nu bare skal køre videre og sige til kommunen: Det kan I selv styre.
Det tror jeg ikke på, og jeg håber, at hr. Johs. Poulsen også bliver klogere på det her område.
Johs. Poulsen (RV), 2009-05-12:
Når hr. Jørn Dohrmann nu gør det til en trossag, begynder det selvfølgelig at blive sværere at debattere, for nu er han derhenne i sin argumentation, at han siger: Det tror jeg ikke på.
Sagen er jo den, at det, der sker nu, er, at man fortsat kan ekspropriere til nøjagtig de samme formål som hidtil, men nu meget sent i fasen.
Det er jo det, der vil komme til at ske.
Forskellen er jo lige nøjagtig, som vi har sagt hele tiden, at nu kommer det så i den meget sene fase.
Lige nøjagtig de borgere, som gerne vil have, at man overtages tidligere, for at man kan komme videre med sit liv og måske etablere sig et andet sted end der, hvor man alligevel om nogle år må se i øjnene at her skal det anvendes til et eller andet andet, kan så komme ud på fornuftige vilkår.
Det er det, der nu forhindres.
Det er jo meget interessant, at dem, der i den her debat slår sig op som en slags borgernes beskyttere, i virkeligheden kommer til at blive det modsatte.
Men det, der først og fremmest er interessant i forhold til den argumentation, der har været, er jo, at vi fra alle tre VKO-ordførere har hørt argumentet om, at hvis man vil ekspropriere til skydebaner eller golfbaner, er det nu forhindret med det her lovforslag.
Der er overhovedet ingen ændring i det spørgsmål i det her lovforslag ingen!
Eyvind Vesselbo (V), 2009-05-12:
Det er jo nemt nok for hr. Johs. Poulsen at stå her på talerstolen og være sådan lidt halvmopset og sur over ikke at være med til at kunne støtte det her lovforslag.
Men det, der undrer lidt, er, at det jo ganske klart fremgår, at hr. Johs. Poulsen ikke i samme grad som regeringspartierne vil være med til at sikre den private ejendomsret.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Johs. Poulsen
: Hvor er det, hr. Johs. Poulsen vil lave nogle stramninger, sådan at man er på borgernes side, og sikre, at de ikke bliver eksproprieret på nogle urimelige vilkår, altså hvor det ikke er til gavn for almenvellet?
Hvor er det, hr. Johs. Poulsen vil gøre en indsats i forbindelse med det her lovforslag på det område?
Johs. Poulsen (RV), 2009-05-12:
Nu bliver det jo altid særlig sjovt, når man, hvis der er en indholdsmæssig debat og en uenighed, falder til argumentet om, at han nok er halvmopset og sur.
Det interessante i den her sag er jo, som det er dokumenteret i alle papirerne, at kammeradvokaten har gennemgået ekspropriationspraksis i kommunerne fuldstændig detaljeret og - med sådan et udtryk, der er kendt fra den tidligere statsminister - har konstateret, at der ikke er noget at komme efter; det foregår på en ordentlig måde.
Ikke desto mindre lægger man så nu op til en lovgivning, hvor man i virkeligheden, kan vi sige, blot vil spænde ben for en fornuftig planlægningshorisont.
Det, hr. Eyvind Vesselbo så spørger om, er om det med den private ejendomsret.
Men der er jo ingenting, der ændres, heller ikke i den sammenhæng her.
Der er ingen, der har forskellige opfattelser, i hvert fald ikke hos Venstre og Det Radikale Venstre, af den private ejendomsret i den her sammenhæng.
Så der er ikke noget problem på det felt, overhovedet ikke.
Og derfor står der tilbage en diskussion om: Skal man kunne ekspropriere til almenvellet eller ej?
Ja, det skal man vel, også ifølge Venstres opfattelse.
Og hvem skal definere, hvornår noget er i almenvellets interesse; hvem skal det?
Eyvind Vesselbo (V), 2009-05-12:
Nu kom der ikke noget svar på det spørgsmål, jeg stillede, og det er jo selvfølgelig nok, fordi hr. Johs. Poulsen ikke kender sin egen opfattelse af den her ting.
For jeg spurgte: Hvordan vil Det Radikale Venstre og hr. Johs. Poulsen hjælpe de mennesker, som kommer i klemme ved ekspropriationer, mennesker, som ikke ønsker, at deres ejendom skal eksproprieres?
Hvor er det, hr. Johs. Poulsen vil gå ind og hjælpe dem, sådan at man kan forhindre, at der kommer en ekspropriation til nogle forhold, som ikke er til almenvellets gavn?
Johs. Poulsen (RV), 2009-05-12:
Sagen er jo den, at når der sker en ekspropriation mod folks ønske, så er det en ekspropriation, og det er sjældent noget, folk er glade for uanset hvad.
Men pointen er jo, at den her lovgivning ikke ændrer en tøddel, ikke en millimeter, på det forhold; man vil fortsat kunne ekspropriere til nøjagtig de samme formål, nu blot i en så sen planlægningsfase, at det ødelægger en hel masse andre ting.
Det er jo det, der er hele pointen i den her sag.
Så det er sådan set meget nemt at svare på: Man skal selvfølgelig så vidt muligt undgå ekspropriationssager, hvis det er sådan, at man kan det.
Men den her lovgivning ændrer ikke ved det.
Hr. Eyvind Vesselbo forsøger hele tiden at give et billede af, at man med den her lovgivning nu fremover forhindrer ekspropriation i en række tilfælde, hvor borgerne ikke måtte ønske at blive eksproprieret.
Nej, man gør ej; den ændrer ikke noget som helst for den enkelte borger på det felt, men den stiller borgerne ringere, hvis de ønsker at komme ud af en ejendom, hvor de ved, at de alligevel inden for en planlægningshorisont vil skulle flytte.
De stilles helt konkret ringere.
Meta Fuglsang (SF), 2009-05-12:
SF har rejst denne forespørgsel, på baggrund af at vi er meget optaget af udviklingen af kvalitet inden for ældreområdet.
Det er et område, der jo er arbejdet med af regeringen, men hvor det kan være svært at gennemskue status, og hvor det er svært at gennemskue, hvor det skal føre hen.
Vi er bekymrede for, om kommunerne inden for ældreområdet har den handlefrihed og de udviklingsmuligheder, der er brug for for at løse opgaven med de udfordringer, som vi står overfor.
En egentlig afbureaukratisering vil være et vigtigt skridt i retning af at give kommunerne flere handlemuligheder.
Desværre er der tegn på, at afbureaukratiseringen ikke fylder meget i det nye lovforslag, der vedtages, og vi ser derfor frem til en redegørelse for arbejdet.
Besvarelse
Jeg vil gerne vende tilbage til weekendens udtalelser fra økonomi- og erhvervsminister fru Lene Espersen omkring det med valgfrihed, for det, hun også siger i den sammenhæng, er, at vi skal være parate til at starte på en frisk og se på, hvor vi kan gøre det bedre og afprøve nye metoder.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren er enig i, at man skal starte forfra og kigge på det hele på en frisk og se, hvad man kan gøre bedre, og om man eventuelt også i den sammenhæng skal kigge på, om man kan gøre noget omkring valgfriheden, sådan at kommunerne får valgfrihed i forbindelse med, hvad de vil måle og dokumentere, og hvordan de vil administrere den service, borgerne skal have.
Erling Bonnesen (V), 2009-05-12:
Jeg noterer med stor tilfredshed, at der er mange, der interesserer sig for at bruge det frie valg.
Der er 40.000 borgere, som nu benytter det frie valg af hjemmehjælp.
Det synes jeg er overordentlig glædeligt, og det sætter en tyk streg under, at det frie valg er kommet for at blive.
Selvfølgelig skal det så videreudvikles på en afbalanceret og fornuftig måde.
Det er det, jeg tror der ligger i spørgsmålet, og det må man naturligvis spørge om, når ordføreren fra partiet kommer på talerstolen, spørge, hvordan ordføreren kan redegøre for det.
Men jeg ser det som en ganske naturlig videreudvikling af det, som nu vi har opnået af gode resultater, og synes, at vi skal bruge det som afsæt til at komme videre.
Og der glæder jeg mig da meget over, at det nu er sat tydeligt på dagsordenen, at vi skal have gjort noget ved det i forhold til afbureaukratisering og regelforenkling.
Kan det så også kombineres med en rationaliseringsgevinst, så vi får endnu flere ressourcer ført over til den helt tætte borgerservice til de enkelte ældre, vil jeg sige, at vi er kommet godt i mål.
Mette Frederiksen (S), 2009-05-12:
Der er jo mange flotte og sikkert også velmenende ord fra Venstres ordfører, men de ældre i Danmark, der har behov for en ordentlig ældrepleje, har jo mere behov for politisk handling, end de har for politiske ord.
Derfor vil jeg gerne spørge Venstres ordfører helt konkret: Er der kommet mere bureaukrati i ældreplejen eller mindre bureaukrati i ældreplejen siden 2001?
Er der kommet mere bureaukrati eller mindre bureaukrati?
Erling Bonnesen (V), 2009-05-12:
Jeg tror, der er mange ældre, der modtager hjemmehjælp, og medarbejdere, som arbejder i hjemmeplejen, der glæder sig over de tiltag, der på forskellig vis er gennemført i VK-regeringens tid, også i samarbejde med Dansk Folkeparti.
Så er det helt naturligt, at man kommer til et punkt, hvor man så siger: Kunne vi prøve at finde nogle af de overflødige regler?
Det er en ganske naturlig videreudvikling.
Det kan så opfattes som værende for mange eller for få regler, det kan man finde mange forskellige svar på.
Så har jeg også markeret, at der kan være nogle enkelte eksempler, som vi skal tage fat på og bruge som afsæt til at spørge: Hvordan kan vi så få gjort det endnu bedre, sådan at vi også, om jeg så må sige, kan få hævet procenterne endnu mere?
Kan vi så nå til at få fjernet nogle overflødige regler, ville det jo bare være fint.
Mette Frederiksen (S), 2009-05-12:
Når vi er optaget af bureaukratispørgsmålet, er det jo, fordi vi kan se, at for meget bureaukrati ødelægger vores ældresektor.
Det ødelægger hverdagen for den enkelte ældre, fordi tiden hos vores medarbejdere i dag bliver brugt på at lave papirarbejde i stedet for på at give støttestrømper på, i stedet for på at lave mad, i stedet for på at gå ture, i stedet for på at holde hånden, i stedet for på at yde den pleje og omsorg, som ældre mennesker kan have behov for.
Men ordføreren glemte at besvare mit spørgsmål lidt tidligere, og derfor gentager jeg det.
Er der kommet mere bureaukrati i ældreplejen siden 2001 eller mindre?
Er der kommet mere bureaukrati eller mindre bureaukrati?
Erling Bonnesen (V), 2009-05-12:
Det tror jeg ikke kan besvares sådan fuldstændig sort eller hvidt, for det tror jeg afhænger meget af øjnene, der ser det.
Tag f.eks. det såkaldte minuttyranni.
Der er mange, der gerne vil have fjernet alt omkring stopure, men man kan jo også, når man kommer rundt i den virkelige verden, opleve masser af tilfælde og situationer, hvor også medarbejderne siger: Nej, vi vil have lov til at beholde det, fordi det faktisk er et godt arbejdsredskab.
Det er faktisk godt til at dokumentere, at man har ydet dagens indsats, og til at følge op på det.
Derfor, og det er jeg som Venstremand glad for, handler det om at skabe nogle rammer, noget frihed og noget mere råderum, sådan at man får nogle bedre planlægningsmuligheder.
Det er lige præcis også det, vi på fin vis har hørt ministeren har sat sig i spidsen for.