runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-05-13:
Jeg synes, det er en noget ubekymret omgang med de midler, de milliarder, vi alle sammen har brug for, at man ikke ser lidt nærmere på det her område.
Altså, syvende udbudsrunde, jamen fint nok, men det er jo kun en lille del af det.
Dengang forventede man en oliepris på under 30 dollar pr. tønde.
Og jeg kan bekræfte, at der blev lavet følsomhedsberegninger, for det var mig, der bad om, at de blev lavet.
Men de blev lavet, og nu, da vi faktisk er oppe på en mangedobling af olieprisen i forhold til det, der var grundlaget, burde vi sætte os ned og spørge: Er det en rimelig fordeling af værdierne mellem de selskaber, der er operatører i Nordsøen, og statskassen?
Efter min mening er det ikke nogen rimelig fordeling.
Lykke Friis (V), 2011-05-13:
Nej, men det er så bare her vores veje skilles.
Hvad angår den aftale, der er indgået, har jeg refereret til tallene og til, hvad den har givet til statskassen.
Den har også gjort kagen større, kan jeg sige, og det skal vi også forholde os til, for der er en risiko for, at hvis vi bare skruer og skruer på skatteskruen, ønsker man pludselig ikke at gennemføre sine investeringer i Danmark, og så kommer der altså ikke flere penge i vores kasse, for nu at tage en meget direkte udgave.
Vi har set, hvad der er sket i Storbritannien.
Der er betydelig usikkerhed om, om man skal fortsætte med investeringer.
Der er allerede nogle olieselskaber, der siger, at det vil de nu tage til efterretning, de vil tage det op og diskutere med sig selv, om de ønsker at fortsætte.
Så kan man også bare spørge: Hvordan skulle man skrue sådan et system sammen?
Skulle det være sådan, at når olieprisen faldt, skulle der være en ny forhandling her i Folketinget, en ny diskussion, og så skulle man begynde at sige, at nu skulle man vedtage så og så mange ekstra midler til de danske olieselskaber?
Det her område kræver altså om noget ekstremt stabile rammevilkår.
Derfor vil jeg ikke ændre på noget fra 2003, nej, det, jeg vil gøre, er at se på, hvordan vi kan få mere olie og gas op, ikke mindst i forbindelse med den syvende udbudsrunde.
Jørgen Poulsen (RV), 2011-05-13:
Jeg synes ikke, at vi fik noget svar på, hvad regeringen har i tankerne, når det gælder de grønne afgifter, som vi har aftalt i det grønne forlig i 2009.
Kan vi ikke komme det lidt nærmere?
Kommer der nogen initiativer, og agter man at føre det, som blev aftalt, ud i livet?
Lykke Friis (V), 2011-05-13:
Man kan sige, at det helt centrale initiativ, som jeg så har foreslået i vores energistrategi, er, at man nu skal gå i gang med et serviceeftersyn af vores afgifter, en egentlig kulegravning af vores afgiftssystem.
For vores afgiftssystem er ikke skruet sammen til den nye tidsalder, hvor vi skal være uafhængige af fossile brændsler, det er skruet sammen til den gamle.
Der forstår jeg på de kloge på det felt, og det er selvfølgelig embedsmændene, at det så tager ca. 2 år at lave den analyse.
Det er altså et betydeligt arbejde, ikke mindst fordi vores afgiftssystem – og det kan vi nok hurtigt blive enige om – er særdeles komplekst.
Jørgen Poulsen (RV), 2011-05-13:
Jeg ville naturligvis have fulgt op med at spørge om, hvornår det så kunne være færdigt.
Jeg forstår så, at det er om 2 år.
Vi ser frem til det.
Og tak for det.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-05-13:
Et gæt på, hvorfor der ikke er kommet noget konkret udspil, er jo, at de ikke er enige i Kommissionen, og det er der, at jeg synes, at Danmark kan spille en vigtig og proaktiv rolle, for der skal kæmpes for det her fra nu af og til efteråret, hvor det skal besluttes, for ellers får vi ikke det vedvarende energi-mål.
Vi får sikkert et eller andet CO2-mål, men det dækker jo over, at man så i virkeligheden kan lave a-kraft i stedet for vedvarende energi, og der synes jeg, det er meget positivt, at det ser ud til, at Tyskland er på vej til at lave et skift væk fra a-kraften over til vedvarende energi.
Så jeg vil opfordre ministeren til at være meget aktiv med det her over for de andre lande, så vi får et stærkt mål for vedvarende energi også i 2030, for det vil vise sig, at det bliver vores vigtigste middel til rent faktisk at få udslippet nedad og ikke bare lave fortidens løsninger, men lave fremtidens løsninger.
Lykke Friis (V), 2011-05-13:
Jeg kan kun sige, at jeg så sandelig er meget optaget af, at vi får mere olie og gas op, fordi det jo selvfølgelig også kommer til at skæppe i den danske statskasse.
Det er jo også derfor, at det indgår i vores energistrategi, selv om man måske nok umiddelbart kunne spørge, hvorfor der står et afsnit om olie og gas, når vi skal have en strategi for at blive uafhængige af fossile brændsler.
Men jeg har jo lige redegjort for, hvorfor jeg synes, at det er vigtigt.
Det er jo også sådan, at jeg lige netop har samlet industrien i et nyt dialogforum for præcist at finde ud af, hvad det er, der skal til, for at vi kan udnytte de ressourcer, der er.
Jeg har bare den tilgang, at for at få mere olie og gas op og dermed få flere penge i statskassen skal vi ikke fokusere på at rulle noget tilbage eller ændre noget, nej, vi skal se på den syvende udbudsrunde.
Det er i den, også med hensyn til CO2-injektion, der vil være chance for, at vi for alvor kan udnytte de ressourcer, der er.
Det er det, jeg koncentrerer mig om.
Per Dalgaard (DF), 2011-05-13:
Den såkaldte forsyningssikkerhedssikkerhedsafgift tror jeg nok at vi har været lidt lunkne over for.
Og i forbindelse med andre afgifter er det vist ikke nogen hemmelighed, at den PSO-afgift, som hele tiden stiger, kunne vi forestille os en omlægning af til andre energiformer, sådan at den ikke hele tiden bare kommer på elforbruget, men måske også kommer på noget andet.
Så der er basis for i forbindelse med grundlovstaler at slå ørerne ud.
Om man lige på en grundlovsdag vil snakke så forfærdelig meget om kernekraft og kul, er jeg nu ikke sikker på.
Det er sikkert andre emner, der er oppe.
Ole Hækkerup (S), 2011-05-13:
Det er bare som en kommentar til hr. Per Dalgaards snak om afgifter osv. osv.
Det er jo fair nok, at Dansk Folkeparti kan mene, at hvis de havde 90 mandater alene, ville de gøre det ene og det andet og det tredje.
Jeg synes bare også, at det er vigtigt, at vi lige holder fødderne på jorden.
Dansk Folkeparti kan godt forestille sig at tage nogle forhandlinger om et nyt energiforlig på grundlag af det, der ligger her, inklusive de afgiftsstigninger, der ligger heri.
Er det ikke korrekt?
Per Dalgaard (DF), 2011-05-13:
Det er der slet ikke noget problem i, og hvis vi har lidt divergerende meninger om et bestemt emne, drøfter vi det, indtil vi finder en løsning.
Selvfølgelig gør vi det.
Om det så lige ender op med præcis det, der står i det hæfte, i den plan, kan man jo ikke vide på forhånd.
Det tror jeg heller ikke at hr. Ole Hækkerup tror vil ende præcis sådan der.
Per Clausen (EL), 2011-05-13:
Jeg håber, at vi er enige om, at hr. Per Dalgaard har stemt for alle de energiafgifter, vi har i Danmark i dag, både i form af at hans parti er med i energiforliget, og i og med at man jo laver finanslov sammen med regeringen.
Så de har vel den størrelse, som hr. Per Dalgaard mener de skal have, indtil de bliver forhøjet i forbindelse med et nyt forlig mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Per Dalgaard om noget andet: Hr. Per Dalgaard siger, så vidt jeg kan forstå, at det med den menneskeskabte klimaforandring faktuelt set er noget vrøvl, og at det faktuelt set også er sådan, at Danmarks CO2-udslip, selv hvis der var en menneskeskabt klimaforandring, ingen betydning har.
Det forstår jeg godt, men så forstår jeg slet ikke, hvorfor hr. Per Dalgaard vil bruge penge og energi på at oplagre CO2.
Hvad er det fornuftige formål med det?
Per Dalgaard (DF), 2011-05-13:
Det fornuftige er, at vi får mere olie og gas ud af de felter, vi har i Nordsøen.
Det er en teknologi, som ikke er under udvikling, kan man sige, men i forbindelse med de danske oliefelter, hvor olien jo findes i nogle kridtlag, er det vanskeligere at få olie op end f.eks. i de norske felter – som nogle herinde har foræret til færingerne eller til nordmændene – hvor de ligger i nogle sandstenslag.
Så derfor skal man have lavet en model, hvor vi kan få den CO2 ud, som vi kan samle op, og som så til glæde for alle mulige andre ikke ryger ud i atmosfæren, men ned i undergrunden, og vi får mere olie og gas op.
Det er formålet med den der CCS-teknologi.
Per Clausen (EL), 2011-05-13:
Det vil sige, at det kun er, i den udstrækning man har brug for det CO2, man vil lagre, til at drive mere olie ud af Nordsøen, at man skal lagre det.
For ellers er hr. Per Dalgaard enig i, at det bare at lagre CO2 i undergrunden uden at bruge det til noget sådan set er en rigtig, rigtig dyr løsning, og at det også er en løsning, som faktisk øger energiforbruget med 20, 30 eller 40 pct. ifølge de tal, vi har.
Hr. Per Dalgaard må da være imod, at man bruger penge og energiressourcer på noget, som er fuldstændig unyttigt efter hans egen opfattelse af tingene.
Per Dalgaard (DF), 2011-05-13:
Det er jo netop ikke unyttigt, når vi kan få mere olie og gas op.
Det er en nyttig proces, det er en nyttig teknologi, som vi skal tage hånd om.
Jeg sagde lige før, at hvis vi nu f.eks. ville udstille, at vi har verdens mest effektive kulfyrede kraft-varme-værker, som kan opsamle CO2, og byggede et par stykker af dem her i landet, så skulle det selvfølgelig være sådan, at de også kunne samle CO2 op – det er klart – frem for at man nu i forbindelse med at få mere olie op skal købe CO2 i f.eks. Holland.
Det synes jeg da er vanvittigt.
Når vi selv har så meget fra de kraftværker, kan vi jo lige så godt selv samle den op og anvende den nyttigt.
Per Dalgaard (DF), 2011-05-13:
Danmark har verdens mest effektive energiproduktion overhovedet.
Vi udleder meget, meget lidt CO2 fra vores industri.
At vi så kun er det antal mennesker, vi er, gør, at vi pr. indbygger derfor har en vis procentsats, og det er jo en anden ting.
Men det er dog trods alt den nominelle værdi af det, der udledes, der betyder noget for klimaet.
Den mængde, vi udleder, er så minimal, som jeg har fremført tidligere, at den ingen betydning har.
Men det er jo ikke, fordi vi så ikke skal gøre noget.
Vi gør noget allerede nu, men det er bare ikke nok ifølge venstrefløjen.
Det skal være mere og mere og flere og flere afgifter.
Ja, ja, så forsvinder alle vores virksomheder til udlandet.
Det er resultatet.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-05-13:
Jeg vil lige først sige til hr. Lars Christian Lilleholt, at jeg ikke nævnte nogen anden procent heroppefra.
Hvordan skal det betales?
Det skal betales over det, der hedder PSO, som i dag udelukkende ligger som et ekstra tillæg på elregningen.
Vi synes jo, at det ville være godt, hvis man kunne udbrede den PSO, så den også lå på varmeregningen, så der var en bedre fordeling af den, for det her er jo også til gavn for varmeforbrugerne.
Nu vil hr. Lars Christian Lilleholt gerne have det her til at se ud, som om det bliver meget dyrt.
Men det bliver det faktisk ikke, for vi vil satse stærkere end regeringen på energibesparelser.
Det betyder faktisk, at det bliver lettere og relativt billigere at få en højere andel VE end det, regeringen har lagt op til.
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-05-13:
Hvor meget mere i PSO?
Hvor meget skal den stige for den enkelte husstand?
Hvad med vores erhvervslivs konkurrenceevne?
Hvor meget dyrere skal det være?
Skal der også statspenge ind i det her, og er det indregnet i S og SF's 2020-plan?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2011-05-13:
Det er forskningsindsatsen, der betales af statspenge.
Jeg kan høre på hr. Lars Christian Lilleholt, at han stadig væk hænger fast i, at det her først og fremmest er en udgift.
Vi gør det bare på en – lad mig sige det sådan – lidt smartere og mere intelligent måde, og vi lægger vægt på, at vi skaber job.
Her er vi så tilbage ved det, vi diskuterede før, hvor hr. Lars Christian Lilleholt sådan set er temmelig ubekymret over, at energiteknologieksporten faldt sidste år.
Det er vi ikke.
Det er vi stærkt optaget af.
Jørgen Poulsen (RV), 2011-05-13:
Jeg skal også her gøre opmærksom på, at jeg er blevet kastet lidt hovedkulds ind i det her, da vores sædvanlige ordfører, fru Margrethe Vestager, har lidt andet at se til lige i de her minutter.
Men jeg har fået lov til i alt fald at rose regeringen for at have taget det første skridt mod at gøre Danmark fri for fossile brændstoffer i 2050.
Vi vil godt rose regeringen for at have taget nogle gode initiativer inden for vedvarende energi, men vi havde også gerne set nogle mere ambitiøse mål, når det gælder energibesparelser, transport og landbrug.
På CO2-området er det jo fint, at regeringen så godt og vel lever op til EU's mål for at reducere drivhusgasser, men hvorfor er det, at Danmark skal ligge i læ af EU?
Hvorfor ikke gå op og tage lidt lederskab?
Regeringen skriver jo selv, at det ville være en overopfyldelse af Danmarks reduktionsmål frem til 2016, så hvorfor ikke hæve målet til de der 30 pct., når det nu er muligt sådan uden at skade sig selv, og så tage et initiativ på det her område.
På transportsektorområdet savner Radikale Venstre også initiativer for at bremse CO2-udledningen fra biltrafikken.
Regeringen indgik en bred trafikaftale i 2009, hvor der var et klart løfte om at komme med forslag til grønne kørselsafgifter.
Løftet var, at der ville blive fremsat de nødvendige forslag i 2009 og 2010.
Vi vil egentlig gerne høre, hvad der er sket med disse forslag og med disse løfter, hvad der sker, og hvor den lovgivning bliver af.
Det virker lidt, som om regeringen her overlader det meste til markedet og til EU-reguleringer, og det synes vi ikke er godt nok.
Det er ikke nok bare at tale om elbiler og biobrændstoffer, vi bliver også nødt til at begrænse antallet af de kørte kilometer.
Så vi ser altså frem til, at regeringen kommer med et beslutningsforslag på det her område, ligesom vi har aftalt.
Per Dalgaard (DF), 2011-05-13:
Jeg fik bekræftet, at hele venstrefløjens energi- og klimapolitik er baseret på følelser i stedet for fakta.
I forbindelse med CO2-udledningen vil jeg spørge, om det virkelig er sådan, at også Enhedslisten synes, at den procentvise udledning er nemmere at forholde sig til og bedre for klimaet end den nominelle udledning.
Per Clausen (EL), 2011-05-13:
Nu begrunder hr. Per Dalgaard jo ikke yderligere, hvilke følelsesmæssige argumenter jeg har fremført, men det kan jo godt være, at der har været nogle.
Det må jeg indrømme at jeg ikke selv har opdaget.
Jeg troede faktisk, at jeg for en gangs skyld holdt et fuldstændig følelsesløst indlæg.
Men til hr. Per Dalgaards spørgsmål: Jeg tror, det bliver meget vanskeligt for Danmark at møde op til internationale forhandlinger med store lande, f.eks. Kina, og sige: I skal reducere, for I er så mange.
Vi behøver ikke, for vi er så få.
Jeg tror, hr. Per Dalgaard må erkende, at i den politiske virkelighed kommer han ikke ingen vegne med den slags argumenter.
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-05-13:
Ambitionerne skal op, tempoet skal op, lyder det fra SF's ordfører, hver gang SF's ordfører er på talerstolen i energisammenhænge.
Vi oplevede det senest, da ordføreren sagde, at vi skulle op på mindst 35 pct. vedvarende energi i 2020, så kom regeringen med et udspil om 33 pct., og så oplever vi i dag, at ordføreren lægger yderligere til.
Tænk på et tal, helst så højt som muligt!
Hvem skal betale for det her øgede ambitionsniveau?
Hvor meget højere skal el- og varmeregningerne være for de enkelte forbrugere?
Hvor skal pengene komme fra?
Og hvad koster det?
Lykke Friis (V), 2011-05-13:
Ja, men det var jeg jo inde på i mit indlæg, nemlig at jeg naturligvis har været i dialog med Socialministeriet om det her.
Som jeg sagde i mit indlæg, kan de også tilslutte sig intentionerne bag forslaget, men gør altså opmærksom på, at forslaget indebærer en uforholdsmæssig mængde af administrative opgaver.
Vi kan jo godt tage en stor debat om det sociale sikkerhedsnet og socialpolitik generelt, men det, jeg forholdt mig til konkret her, var jo altså forslaget som sådan, hvor jeg redegjorde for, at vi har et system, som er skruet sådan sammen, at det tager hånd om det, der er det allermest prekære, nemlig børnene.
Line Barfod (EL), 2011-05-13:
Det er jo fint at høre ministeren tale så pænt om det sociale sikkerhedsnet i Danmark.
Jeg tror, ministeren måske har behov for at komme på et virkelighedstjek og se, hvordan det egentlig fungerer, for der er desværre rigtig, rigtig mange, der falder igennem de meget store huller, som regeringen har klippet i sikkerhedsnettet.
Derfor forstår jeg ikke helt ministerens afvisning af at sikre, at der kunne komme i hvert fald lidt masker tilbage i sikkerhedsnettet her, ved at sikre, at man ikke pludselig kommer til at stå uden strøm.
Hvis man har små børn, er det et kæmpe problem, og hvis man er enlig og udsat på forskellig vis, er det også et problem, og en del af de mennesker, vi snakker om her, er altså ikke i stand til at sætte sig ned og lave en lang ansøgning til kommunen eller skrive en klage til elselskabet eller andet.
Derfor forstår jeg ikke helt ministerens afvisning.
Jeg vil også gerne høre: Har ministeren talt med sin kollega, socialministeren, om det her problem?
Det er meget muligt, at ministrene i regeringen mener, det fungerer, men det gør det bare ikke ude i virkeligheden.
Der er altså også voksne, der har behov for at have f.eks. et køleskab, der fungerer, eller som bor i en af de boliger, hvor der stadig væk er elvarme, som de er afhængige af.
Der kan være handicappede, der har behov for at have strøm, der fungerer.
Det kunne jo tværtimod være, at hvis man blev opmærksom på, at her var der et problem med nogle, der ikke fik betalt elregningen, så var det anledning til, at man fik kigget på deres økonomi generelt og hjulpet med at få det ordnet, så de fik betalt elregningen automatisk, og fik set på, hvad der kunne være årsagen til, at den ikke var betalt.
Så jeg forstår ikke, hvorfor man prioriterer højere ikke at pålægge elselskaberne at sende et brev til kommunerne end at sikre, at vi ikke har borgere, der kommer til at stå uden strøm.
Lykke Friis (V), 2011-05-13:
Som jeg oplyste før, er det altså sådan, at det her forslag vil medføre udgifter på ca. 50 mio. kr. om året, hvis det skal være sådan, at kommunerne skal inddrages i de 30.000 lukninger.
Og det vil også være sådan, og det hænger jo sammen med bureaukratiet i det, at de så skal undersøge samtlige sager, også der, hvor man er lige ved at betale sin regning.
Så jeg kan simpelt hen ikke se, hvorfor det skal være via elselskaberne, som det foreslås her, og at det er den måde, hvorpå man så skal håndtere de – og det vedkender jeg mig selvfølgelig – beklagelige tilfælde, der er.
Det er i høj grad via kommunerne og via serviceloven som sådan.
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-13:
Som jeg husker de sager, der har været oppe, handler de ikke kun om børnefamilier, de handler faktisk også om en del ældre mennesker, som har haft problemer, fordi man har slukket for strømmen.
Og ældre er jo også en ret sårbar gruppe i den sammenhæng, hvis de f.eks. ikke kan få strøm til varme.
Og det har der været nogle beretninger om, beretninger, som lyder forholdsvis barske.
Så hvordan ser ministeren på, at det sikkerhedsnet kan udvides, altså at man kan sige, at der er nogle andre sårbare grupper, som måske kunne have glæde af, at vi tager fat på det her, så man ikke kun snakker om børnefamilier, men siger: Der er andre sårbare grupper, som vi er nødt til at kunne passe på, og dem, der må reagere på det, er jo dem, som står over for faktisk at kunne slukke for den strøm?
Lykke Friis (V), 2011-05-13:
Men nu er det altså sådan – og det går jeg ud fra at vi enige om – at socialpolitik jo ikke skal føres via elselskaberne.
Det vigtige er, at vi har en lovgivning med hensyn til serviceloven, som vi har været inde på, der tager hånd om det overordnede.
Og selvfølgelig skal det så være sådan, og det gør jeg meget gerne, at jeg indskærper over for Dansk Energi, at de naturligvis skal være opmærksomme på, at reglerne i den vejledning, som de har, bliver overholdt.
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-13:
Det, vi siger, er, at de, der skal tage sig af de sociale opgaver, skal have en mulighed for at opdage, at der er en social opgave.
Og hvis man skal have mulighed for at opdage, at der er en social udfordring, en social opgave, der skal løses, skal man jo have det at vide – gerne på et tidspunkt, hvor der ikke er sket noget negativt endnu i forbindelse med en social sag.
Det er sådan set det, vi beder om, når vi siger, at elselskaberne skal have understreget, at de har en forpligtelse til faktisk at sige til, inden der bliver lukket for strømmen.
Så det er sådan set pointen i det.
Men jeg vil egentlig gerne spørge lidt mere til det med de 50 mio. kr. og den store, bureaukratiske byrde.
Jeg vil gerne spørge lidt mere til, hvor vi ved det fra.
Det er muligt, at det er for omfattende at få et svar her, men jeg vil i hvert fald gerne have en lidt nærmere redegørelse fra ministeren om, hvordan pokker man kommer frem til 50 mio. kr.
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-05-13:
Jeg har egentlig meget sympati for det her forslag, for det er jo meget, meget kedeligt, når et selskab er tvunget til at lukke for strømmen til en husstand, uanset hvad det er for en husstand, også uanset om det skyldes sløseri eller manglende evne til at betale regningen.
Vi lever heldigvis i et land, hvor der er et sikkerhedsnet ude i kommunerne, som gerne skal sikre, at sådanne familier bliver håndteret på en fornuftig måde.
Heldigvis er det også sådan, at der arbejdes meget i forhold til mennesker, der ikke er i stand til at betale deres husleje, så de også håndteres på en måde, således at de sikres at kunne komme videre.
Og kan man ikke betale huslejen, er der også en risiko for, at man heller ikke kan betale for sin strøm og sit vand og sin fjernvarme.
Det synes vi er en meget fornuftig måde at håndtere det her på.
Men der er nok også behov for, som klimaministeren redegjorde for, at det præciseres over for selskaberne og over for Dansk Energi, at den vejledning, der er, også skal efterleves.
Og med de signaler, som ministeren i dag har givet, kan jeg høre, at det har ministeren til hensigt at gøre.
På den baggrund må Venstre afvise beslutningsforslaget.
Ole Hækkerup (S), 2011-05-13:
Jeg kan nu forstå Venstre sådan, at man i virkeligheden synes, at vi skal holde fast i den frivillige aftale hos Dansk Energi, men at man i virkeligheden deler intentionen, som fandtes, da man lavede om i måden at kunne sætte folk ud af deres lejlighed på, altså at man altid skal tage fat i kommunen, inden man sender sagen til fogedretten, og inden man går ud og klipper forbindelsen, så der ikke er strøm.
Hvis nu det viser sig, at vejledningen fra Dansk Energi og elselskaberne til trods for deres bedste ønsker alligevel fører til, at der er nogle, der får lukket for strømmen, så man ikke opnår det samme, som man gør, når folk skal sættes ud, hvor kommunen altid skal orienteres, som det er vedtaget i lovgivningen, inden sagen kommer til fogedretten, hvilke konsekvenser synes Venstre at man skal drage af den situation?
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-05-13:
Vi er i Venstre helt overbeviste om, at selskaberne selvfølgelig efterlever de regler, og er der brug for at præcisere det, har klima- og energiministeren jo i dag lovet at gøre det, og det er vi helt tilfredse med.
Ole Hækkerup (S), 2011-05-13:
Men tror ordføreren ikke, at vi alt i alt ville stå stærkere, hvis man sagde til selskaberne: De her regler skal efterleves, for ellers bliver vi nødt til at lave lovgivning om det?
Kan jeg få Venstre så langt, at det kunne blive Venstres svar?
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-05-13:
Vi har fuld tillid til, at selskaberne selvfølgelig håndterer det her efter den vejledning, der kommer ud.