runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2012-11-29:
Til det første spørgsmål kan man sige, at i forhold til den fremskrivning, der lå den 1. januar, kommer vi til at opleve en ret kraftig udbygning af solceller, i stedet for 600 MW får vi nemlig 800 MW.
Men det er da korrekt, at hvis vi lod denne ordning køre, som den var, før vi lavede vores aftale, og ikke ændrede på den, ville vi sikkert have haft en endnu større udbygning på sandsynligvis 1.000-2.000 MW
– hvad ved jeg?
– for det er svært at vide, men der ville klart være en større udbygning.
Og en af grundene til, at vi laver den, er, at vi mener, at det er for dyr en pris at betale for noget, der er faldet så meget i pris, hvilket gør det let for mig at svare på det andet spørgsmål: Jo, der var ingen, der for 2 år siden forudså et fald på 50 pct. i solcelleprisen, heller ikke jeg, heller ikke Energistyrelsen, ikke særlig mange forudså det.
Det er jo, som jeg startede med at sige, faktisk en meget glædelig begivenhed.
Ovenikøbet er der mange eksperter, der mener, at den udvikling vil fortsætte, bl.a. fordi lande som Danmark, Tyskland og andre installerer rigtig mange solceller og derfor optimerer det.
Så yes, derfor skal vi da også følge den her udvikling meget, meget nøje, det er der ingen tvivl om.
Per Clausen (EL), 2012-11-29:
Jeg synes jo, at vi skal være præcise, i forhold til hvad vi vedtager.
Jeg vil bare spørge ministeren, om han ikke er enig med mig i, at den aftale, vi lavede om solceller, fører til to ting: at solcelleudbygningen reduceres i Danmark, og at vindmølleudbygningen udsættes, så der vil være mindre vedvarende energiproduktion i 2019 på baggrund af det, vi nu gør, end hvis vi intet havde gjort – og vi i øvrigt kunne få Finansministeriets og Skatteministeriets accept af ikke at gøre noget.
Det er det første spørgsmål, jeg godt vil have et svar på.
Det andet er dette: Er ministeren ikke enig i, at den situation, vi er i nu, viser, at de energifremskrivninger, som man lavede, var fuldstændig forkerte, at det var en fuldstændig fejlvurdering af solenergiens potentiale, man baserede energiaftalen på, og at vi derfor har al mulig grund til, når vi skal samle op på den samlede analyse, at overveje, om nogle af de beslutninger med fokus på bioenergi osv. i virkeligheden var fejlagtige, fordi vi har mulighed for langt tidligere, end vi troede, at få solenergien placeret centralt i vores energiforsyning?
Martin Lidegaard (RV), 2012-11-29:
Jeg har mange gange inviteret Liberal Alliance med ind i energiforliget, og der er plads, hvis man vil tilslutte sig den energipolitik, som energiforliget står for.
Men det, der er aftalt, er selvfølgelig, at vi evaluerer det her, når vi har en fair mulighed for at evaluere det.
Der er ingen tvivl i mit sind om, at vi vil se en afmatning af markedet for parcelhuse i de kommende måneder.
Det tror jeg vi må forvente.
Alt andet ville også være mærkeligt med den meget heftige aktivitet, der har været i de sidste måneder.
Så jeg mener ikke, at man kan vurdere effekten af det her lovforslag allerede om 4 eller 5 måneder.
Det giver ikke mening.
Så bare lige en bemærkning om det med fremtiden: Hvis jeg skal vælge i dag, om jeg vil bygge et kulkraftværk eller en vindmøllepark, så tager jeg jo en risiko, uanset hvad jeg vælger.
Men hvis jeg vælger kulkraftværket, har jeg bundet Danmark til kul i 40 år, og det er det, jeg ikke tror er klogt.
Jeg tror, det er bedre at lave vindmølleparken.
Villum Christensen (LA), 2012-11-29:
Jeg synes alligevel, at pointen med, at vi ikke kan forudsige, hvad der sker i fremtiden, er ret central.
Det er det, der er det vigtige, og det var også det, jeg hørte ministeren sige.
Diskussionen er så om, med hvilke midler man står bedst i sådan en situation, og når vi nu er ved det, synes jeg, vi skal tage og kigge på, hvad der sker i den nærmeste fremtid.
Hvad sker der med solcellerne?
Jeg var selv lidt inde på det i min ordførertale.
Vil ministeren være indstillet på det, som også er lidt i tråd med det, jeg hørte fra Enhedslistens side, at vi måske allerede i sommeren 2013 kigger på, om vi må tage en kold tyrker, hvis alt stopper på det her område?
Nu er det ikke sikkert, jeg bliver inviteret med, det gør jeg nok ikke, men jeg synes, det er godt for branchen, hvis den kan få det at vide.
Hvis man allerede er blevet klogere om et halvt år og alt er gået dødt – vi snakker jo meget om grønne arbejdspladser osv., men det kunne jo være, det gik lige modsat – vil ministeren så være indstillet på at fremrykke den evaluering?
Martin Lidegaard (RV), 2012-11-29:
Det er et spørgsmål, jeg er rigtig glad for at få, for det lægger op til en vigtig drøftelse af, hvad er egentlig det vigtigste i den energipolitik, som et folketing og en stat beslutter sig for at føre.
Ingen af os kan spå om fremtiden, ingen af os kan vide, præcis hvordan prisudviklingen bliver på sol, vind, gas, kul og olie.
Det, en god, stabil og ansvarlig energipolitik handler om, er at sikre sig mod de største risici.
Hvis jeg kigger ud i fremtiden, samtidig med at jeg kigger tilbage på de sidste 10 års udvikling, så er jeg ret sikker på at se to ting, uden at jeg kan sige, præcis hvordan og hvornår det vil ske.
Den ene er, at de begrænsede ressourcer, altså fossile brændstoffer, vil stige strukturelt i pris, også selv om man oplever et Shellgaseventyr i USA i en periode osv.
Jeg kan ikke sige hvor hurtigt og hvordan, men det er det overordnede perspektiv.
Så når vi skal udskifte vores elkapacitet og energikapacitet i Danmark, tror jeg det er mere fremtidssikkert at lægge det over i en grøn retning.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2012-11-29:
Nu taler vi jo altså om solcelleanlæg, der er koblet op på et elnet.
Jeg går ud fra, at ordføreren kan bekræfte, at det elnet ikke er husstandens eget, men et elnet, som ligger ud over hele Danmark.
Derfor bliver det en lille smule absurd at tale om at være herre i eget hus.
Jeg vil gerne bede ordføreren om at bekræfte, at hvis staten blandede sig fuldstændig uden om her, ville der ikke tilnærmelsesvis være 10 års tilbagebetaling på de solcelleanlæg.
Det er jo tilskudsordningerne, der har gjort, at solcellerne har gennemløbet det forløb, de har, hvor der er sket en eksplosion i antallet.
Kan ordføreren ikke bekræfte det?
Kan ordføreren ikke også bekræfte, at der er sket en halvering af markedsprisen?
Normalt synes jeg da at jeg hører Liberal Alliance sige, at vi skal være forsigtige med skatteyderkronerne.
Skatteyderne skal være med til at finansiere en grøn omstilling, men jo ikke på en måde, sådan at folk tjener titusinder af kroner ud over, hvad man kan synes er rimeligt for at få tingene til at løbe rundt.
Villum Christensen (LA), 2012-11-29:
Hvis man sparer 100.000 kr. op som privatperson eller måske får dem ud fra en efterlønskonto og helt uafhængigt af både finansminister og energi- og klimaminister sætter solceller op, får sin varme og måske piller dem ned igen 25 år efter, hvad er så problemet?
Jo, problemet er jo, at vi har lavet et så indviklet afgiftssystem, så vi nu går hen og kalder det tilskud.
Jeg forstår godt, hvis man skulle betale en pris for at lagre strømmen, hvis det skulle være tilfældet, men det kunne jo være et par øre, det har vi jo set beregninger på, og det er helt fint.
Men det er da at være herre i eget hus at sætte sin egen vindmølle op og sætte sine egne solceller op og så i øvrigt være uafhængig af statens lange fingre, som jeg forsøgte at forklare.
Henrik Høegh (V), 2012-11-29:
Jeg troede egentlig, hr. Per Clausen var enig med regeringen.
Det handler om at skabe vækst, det handler om at skabe konkurrenceevne, og det handler om at fastholde arbejdspladser, og det er det her et vigtigt led i.
Vi kan derfor sige, at det er sådan, at borgerne i Hjørring har fået den her ekstraregning.
Jeg er også ret overbevist om, at de, der i deres kommune har en virksomhed, der er så stor, har nogle vandregninger, der i dag er billige.
Det, som det handler om, er, at man er på niveau med de andre.
Det er en fordel for alle i kommunen, at man bevarer sine arbejdspladser, og at man betaler nogenlunde det samme for vandet, som de gør i nabokommunen.
Per Clausen (EL), 2012-11-29:
Nu tror jeg, at vi alle sammen godt ved, hvor mange fødevarevirksomheder der lukkede, da hr. Henrik Høegh var fødevareminister.
Det var ikke få.
Dengang faldt beskæftigelsen i den sektor dramatisk.
Men jeg vil bare spørge hr. Henrik Høegh: Er det ikke sådan, at Venstre er gået til valg på – og har tænkt sig at gøre det igen næste gang – at det ikke må blive dyrere at være dansker?
Hr. Henrik Høegh står her og siger, at han vil arbejde for, at det bliver dyrere at være dansker.
Altså: Hvad er sammenhængen i Venstres politik?
Henrik Høegh (V), 2012-11-29:
Det er rigtigt, at hvis man laver en trappemodel, vil spildevandstaksten for den enkelte forbruger i den enkelte kommune blive dyrere.
I nogle kommunerne, måske i halvdelen af dem, vil den måske stige med 200-300 kr., og så er der 10-15 kommuner, hvor det vil stige med op i nærheden af 700-800 kr. om året.
Det er rigtigt.
Men som borgere i f.eks. Hjørring har oplevet, steg deres spildevandstakster med 15 pct., da mejeriet lukkede.
Jeg ville hellere have været borger i Hjørring og have beholdt arbejdspladserne og så have givet de ekstra 15 pct., for den stigning på 15 pct. ville under alle omstændigheder være kommet, da fødevarevirksomheden lukkede.
Og det kunne jo være, at man i de kommuner, hvor man har en stor virksomhed, som betaler en stor del af omkostningerne, har billigere vand i dag.
Jeg er helt sikker på, at de borgere hellere ville satse på at beholde deres arbejdspladser og så betale det samme som nabokommunen for deres vand.
Per Clausen (EL), 2012-11-29:
Jeg ville nu foretrække, hvis det kunne blive en kort bemærkning.
Jeg vil bare spørge hr. Henrik Høegh, om det ikke er rigtigt, at det, han lige har stået og talt for, er, at det skal være dyrere at være dansker, fordi erhvervslivet i hvert fald ikke skal betale for det her vand og for kloakafgiften.
Hvem skal så betale for det?
vil jeg spørge hr. Henrik Høegh.
Er det ikke den almindelige danske forbruger, som hr. Henrik Høegh er ved at udskrive en regning til?
Henrik Høegh (V), 2012-11-29:
Det har vi skrevet, fordi vi klart har fået det indtryk, at miljøministeren er lydhør over for de problemer, som virksomheder med stort vandforbrug lever med herhjemme, nemlig at der ikke er en trappemodel på spildevandstaksterne.
Der er masser af eksempler på virksomheder, hvor det gør ondt, at vi ikke har en trappemodel på disse spildevandstakster.
Det er jo sådan i det her land, at uanset man som familie bruger 100 m³ eller 110 m3 vand, betaler man samme kubikmeterpris som en virksomhed, som måske bruger mellem 10.000 m³ og 12.000 m³ vand.
For nogle virksomheder er det sådan, at den manglende trappemodel betyder en ekstra omkostning på 4.000 kr. pr. arbejdsplads.
NNF og slagterierne arbejder på at gøre disse virksomheder konkurrencedygtige.
En virksomhed har den omkostning på 4.000 kr.
Fødevareministeren har igangsat et arbejde for at gøre bl.a. slagterivirksomhederne i Danmark konkurrencedygtige for at sikre de arbejdspladser.
Hvis ministeren ville indføre en trappemodel, ville det her klare mellem 20 pct. og 25 pct. af den opgave, de har sat sig for at løse.
Derfor er vi glade for, at ministeren har udtrykt lydhørhed over for det her forslag.
Vi giver sådan set nu hermed ministeren en chance ved at være positive over for det her.
Vi har en klar forventning om, at der kommer et forslag til en trappemodel, og derfor er vi denne gang positive.
Men vi er nødt til at have en aftale om en trappemodel, inden vi går i gang med den store regning på 2,5 mia. kr. til klimatilpasninger, som kommer i løbet af 2013.
Per Clausen (EL), 2012-11-29:
Jeg synes jo bare, at hr. Henrik Høegh bør stå ved det, han siger, nemlig at når det handler om at varetage hr. Henrik Høghs vælgeres og baglands økonomiske interesser, er hr. Henrik Høegh villig til at udskrive ekstraregninger til borgerne i det her land; det er det, det handler om.
Den megen snak om trappemodeller og om virksomheder, der lukker, osv., kan jo ikke dække over den kendsgerning, at hr. Henrik Høegh er villig til at stemme for forslag, som påfører danskerne ekstra udgifter, hvis bare han kan frede sine egne.
Jeg kan så bare notere mig med en vis tilfredshed, at indtil nu har miljøministeren ikke givet noget løfte om at indføre nogen trapppemodel; miljøministeren har ikke afgivet noget løfte om, at hun vil påføre almindelige danskere en ekstraudgift, fordi hr. Henrik Høeghs særlige venner i landbruget skal friholdes.
Men det ændrer jo ikke ved den kendsgerning, at det, vi her ser, er, at Venstres politik ikke handler om, at det ikke må blive dyrere at være dansker.
Det må det nemlig gerne.
Hvis pengene kan bruges til at gøre det nemmere at drive landbrug og nemmere at drive fødevarevirksomhed i det her land, må det gerne blive dyrere at være dansker.
Så Venstre har jo hermed givet et soleklart eksempel på, at man overhovedet ikke kan regne med det, som Venstre siger.
Det må gerne blive dyrere at være dansker, bare pengene går til de rigtige.
Andreas Steenberg (RV), 2012-11-29:
For det første indfører vi nu et offentligt tilsyn med den såkaldte CIBOR-rente, som især har været meget debatteret i sommeren.
Det korte af det lange med CIBOR-renten er, at den har indflydelse på helt almindelige lån, fordi det er en referencerente, og derfor er det meget vigtigt for almindelige låntagere og virksomheder og boligejere, hvad den her CIBOR-rente er.
Der har hen over sommeren været sået tvivl om, om CIBOR-renten bliver fastsat korrekt af bankerne, og derfor er det rigtig godt, at vi indfører et offentligt tilsyn, så vi kan kontrollere, om renten er korrekt fastsat.
Det er selvfølgelig vigtigt for samfundet og den danske økonomi, og derfor er vi glade for at kunne sende det her lovforslag videre i udvalg i dag, så vi får lavet det her tilsyn.
For det andet indfører loven også en ny praksis over for banker, som er nødlidende.
Finanstilsynet vil være mere tålmodige, så banken får mulighed for at rette op på sin økonomi.
Det er selvfølgelig noget, som en række små banker er tilfredse med, fordi det giver dem en ekstra mulighed, inden de bliver nedlagt eller bliver lagt sammen med andre banker.
Jeg skal selvfølgelig understrege, at det stadig er sådan, at hvis en bank er nødlidende og ikke kan rette op på sin økonomi, vil den stadig væk blive afviklet eller blive lagt sammen med en anden bank, hvis den ønsker det.
For det tredje indfører loven også et systemisk risikoråd, som skal rådgive os herinde i Folketinget om grundlæggende udfordringer på det finansielle område.
Vi håber, at det kan være med til at undgå boligbobler og andre finansielle kriser, fordi det her råd kan råbe vagt i gevær, inden noget løber løbsk.
For det fjerde sammenlægger vi to finansielle råd på det her område, og det bliver så ét samlet finansielt råd.
Det har været vigtigt for Det Radikale Venstre, at Realkreditrådet får plads i det her nye råd, og det står nu i bemærkningerne, at det får de, og det er vi rigtig glade for.
Realkreditrådet repræsenterer realkreditforeningerne, og vi synes, at de skulle med i dette råd, for at den del af sektoren også bliver repræsenteret.
Med de ord kan vi støtte lovforslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2012-11-29:
Det her er da simpelt hen topmålet af populisme: Herre i eget hus, bliver der sagt.
Jamen på hvis regning?
Det er jo hver eneste skatteborger i Danmark, der har været med til at betale for et guldrandet papir, efter at markedsprisen faldt med 50 pct.
Det, vi gør med den her ordning, er jo at følge markedet og sige, at når der sker et knæk i prisen på markedet, skal man selvfølgelig gå ind og kigge på tilskudsordningerne, i stedet for at skatteyderne skal betale for, at nogle så bliver, undskyld, »herre i eget hus«.
Det tror jeg vist ikke er sådan den normale definition på det med at være herre i eget hus.
Hvis staten skulle blande sig udenom – og det vil jeg gerne bede ordføreren om at bekræfte – altså, hvis staten skulle blande sig udenom, sådan som ordføreren står og siger heroppe, er det så ikke rigtigt, at det ville betyde, at det ikke kunne betale sig for ét eneste menneske at sætte solceller op på taget?
For virkeligheden er jo, at den eneste årsag til, at der er solceller på tagene, og at den eneste årsag til, at der bliver ved med at være det, i øvrigt også i den almennyttige sektor, er, at vi ønsker en grøn omstilling, og at vi derfor laver tilskudsordninger.
Steen Gade (SF), 2012-11-29:
Jeg tror, jeg må sige, at analysen er den, der ligger bag det forslags fremsættelse og dermed de overvejelser, som på rigtig mange sider fremgår af netop lovforslaget.
Villum Christensen (LA), 2012-11-29:
Jeg har bare et enkelt spørgsmål.
Det er rigtigt, at vi meget let kan risikere at komme ind i en situation, som udgjorde det helt store problem ved Anholtparken, nemlig at en meget kort byggeperiode gjorde, at vi fik en meget, meget dyr aftale med 1,05 kr. for 1 kWh, og jeg kan forstå, at det er sådan, man netop har valgt at finansiere det.
Det synes jeg selvfølgelig er bekymrende.
Men det væsentlige eller det overraskende, som jeg hører i hr. Steen Gades tale, handler egentlig om den analyse, som ordføreren er inde på, omkring en solcellestrategi.
Jeg har læst mange steder, at der skulle laves en analyse, og det her blev jo betragtet som en strategi på baggrund af en analyse.
Jeg har ikke kunnet finde den analyse.
Er det sådan, at jeg kunne få lidt hjælp til at finde frem til den analyse?
Jeg synes, det er spændende stof.
Mikkel Dencker (DF), 2012-11-29:
I Dansk Folkeparti er vi rigtig godt tilfredse med den aftale om en ny ordning for solceller, vi indgik med regeringspartierne og en række andre partier for 14 dage siden.
Der er ingen tvivl om, at den ordning, som eksisterede indtil for 14 dage siden, og som selvfølgelig også løber videre for dem, som har installeret et anlæg under den ordning, var blevet for lukrativ for brugerne.
Selv om der kan være alle mulige gode grunde, f.eks. miljømæssige, til at sætte solcelleanlæg op, var ordningen efterhånden blevet så god, at det var en majoritet af danskerne, der betalte for, at en minoritet kunne få lavere elregninger.
Det mener vi grundlæggende ikke er rimeligt.
Nu har vi så aftalt en ny ordning med regeringspartierne og de fleste andre partier i Folketinget.
Det er stadig væk attraktivt at investere under den ordning, men den er nok ikke helt så attraktiv, som den gamle ordning var.
Men jeg er da helt sikker på, at der fortsat vil være folk, som vil investere deres sparepenge i et solcelleanlæg.
Det var en vigtig prioritet for Dansk Folkeparti i løbet af forhandlingerne, at vi fik sikret en rigtig god overgangsordning for de mennesker, som allerede havde købt et anlæg under den gamle ordning.
Så det er meget tilfredsstillende, at vi landede på 20 år, hvor man kan fortsætte under de gamle regler.
En anden vigtig prioritet for Dansk Folkeparti var, at der skal være gode rammevilkår for kollektive solcelleanlæg.
Det er tilfældet, når f.eks en andelsboligforening, en ejerforening, et landsbysamfund, et øsamfund, eller hvad man kan finde på, investerer i et kollektivt solcelleanlæg.
Det har været vigtigt for os at sikre, at der også er gode rammevilkår for en sådan investering.
Jeg vil sige, at det har vi også fået med i den her aftale.
Alt i alt synes vi, det er en rigtig god aftale, som stadig væk sikrer, at der er gode investeringsvilkår, hvis man vil investere i solcelleanlæg.
Vi tror også, at når der er de her gode rammevilkår, som både den nye og gamle ordning er og var, frigiver et enormt potentiale af folks egne sparepenge til investeringer i grønne teknologier og investeringer i elproduktionsanlæg.
Vi tror simpelt hen, det er nogle investeringspotentialer, som aldrig havde været til stede, hvis der ikke havde været en ordning som den her.
Derfor er vi rigtig godt tilfredse med aftalen.
Et element i aftalen, som ikke direkte er med i lovforslaget her, men som jeg alligevel vil berøre, er det, der står nævnt om, at vi skal have en nærmere analyse af vilkårene for husstandsvindmøller.
Det ser vi også frem til at vi får.
Målet er, at vi skal kunne se, om der skal være nogle særlige vilkår, der skal gælde for den type vedvarende energianlæg.
Jeg håber, at ministeren i sin fremlæggelse vil komme ind på, hvornår vi kan vente en sådan analyse af de forhold.
Ellers vil jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti, som jeg har sagt, er godt tilfredse med aftalens indhold og med det her lovforslag, så vi støtter lovforslaget.
Lars Christian Lilleholt (V), 2012-11-29:
På energiområdet har vi tradition for, at der er brede energiaftaler.
Det giver sikkerhed for, at de virksomheder og privatpersoner, der skal investere på området, også kan have tillid til beslutningerne her i Folketinget, og også at de virker langt ud i fremtiden.
Det gælder, hvad enten det er DONG Energy, E.ON eller andre, der skal investere i et havvindmølleprojekt til 10-15 mia. kr., eller det er en privat husstand, der måske har investeret 125.000 kr. i et nyt solcelleanlæg.
Derfor var det helt afgørende for Venstre i de forhandlinger, der var før det her lovforslag, at vi sikrede, at der ikke blev lovgivning med tilbagevirkende kraft, således at de mere end 40.000 familier, der har investeret i solcelleanlæg, også kan have tillid til den lovgivning, der gjaldt, da de købte anlægget, og dermed de rammevilkår, der var gældende for deres køb af anlæg.
Derfor er vi også meget tilfredse med, at det lykkedes at komme igennem med det krav for Venstre og en række andre partier.
Det er helt afgørende for os, at borgere, der investerer på det her område, også kan være sikre på, at der også, hvad angår de politiske rammer, er sikkerhed for den investering, de har bevæget sig ud i.
Regeringen spillede ud med, at man kunne bevare støttereglerne 10 år.
Vi krævede, at de skulle gælde i hele anlæggets levetid.
Det lykkedes os at komme igennem med det, og det er vi ganske godt tilfredse med.
Vi er også tilfredse med, at det er sket på en måde, så den samlede regning for det her går i nul, således at vi har fundet finansiering til de ekstra omkostninger, der er kommet, på Klima- og Energiministeriets område.
Det har også været meget, meget vigtigt for Venstre.
Endelig er det også godt, at vi har fået skruet en ordning sammen, som nok er mindre lukrativ, men som forhåbentlig betyder, at der også fremadrettet opstilles solcelleanlæg i Danmark.
Det håber og tror vi på.
Selvfølgelig var det sådan, at den gældende ordning var blevet en anelse for lukrativ – ingen tvivl om det.
Men det afgørende for os er, at vi nu får skruet en ordning sammen, som sikrer, at der også i fremtiden opstilles solcelleanlæg i Danmark.
Om hele forløbet i den her sag kan man vel nok sige, at det ikke er noget skønmaleri, der har malet sig op.
I første omgang sagde han, at der ikke kommer nogen lovgivning med tilbagevirkende kraft, men at der kommer til at ske et eller andet.
Det sagde klima- og energiministeren i juni måned, og så gik der rent faktisk tid frem til nu, før der overhovedet skete noget.
Det har skabt en kolossal usikkerhed for rigtig mange mennesker.
Det er ikke tilfredsstillende.
Det arbejde er ikke gjort godt nok.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Per Clausen (EL), 2012-11-29:
Jeg tror da godt, at hvis man spørger de mennesker rundtomkring i landet, som har set deres arbejdspladser lukke, mens hr. Henrik Høegh var fødevareminister, mens de borgerlige partier havde regeringsmagten, ville de have foretrukket, at arbejdspladserne ikke lukkede.
Men det er en underlig teoretisk diskussion.
Kendsgerningen er jo, at de arbejdspladser er lukket under den tidligere regering og delvis på grund af den tidligere regerings politik, men det, der står tilbage, er, at Venstre fører sig frem som et parti, der siger, at det ikke må blive dyrere at være dansker, og så siger hr. Henrik Høegh i dag: Betingelsen for, at vi kan stemme for det her lovforslag, er, at det bliver dyrere at være dansker.
Det er dog alligevel bemærkelsesværdigt.
Henrik Høegh (V), 2012-11-29:
Det ser ud, som om det her måske kunne have fortsat længe.