runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2013-01-16:
Ja, det er statsministeren bestemt, for det er også vores opfattelse.
Men jeg refererer sådan set blot til et svar, jeg har fået fra statsministerens egen minister, nemlig skatteministeren, som siger, at han går ud fra, at virksomhederne betaler og følger lovgivningen, men at han samtidig håber, at de så kommer til at betale mere i skat på grund af de åbne skattelister.
Derfor er det bare jeg undrer mig og vil spørge igen, om statsministeren er enig med skatteministeren i, at det ville være en god idé, hvis man som virksomhed skatteplanlagde noget mindre, selv om man stadig væk ville være inden for lovens rammer, og dermed kom til at betale noget mere i skat.
Hvordan harmonerer det med de meldinger, som statsministeren nu giver med ønsket om – som vi andre har ønsket længe – at virksomhederne kommer til at betale mindre i skat?
Man må jo ligesom vælge: Enten skal de betale mere i skat, eller også skal de betale mindre.
Så er statsministeren enig, når skatteministeren ønsker, at virksomhederne skal betale mere i skat på grund af de åbne skattelister?
Jacob Jensen (V), 2013-01-16:
Tak for det, og tak til statsministeren for at komme i spørgetimen.
Nu var statsministeren selv inde på, både ved sit pressemøde her forleden og også nu her i indledningen, det med, at der skal skabes gode betingelser for virksomhederne.
Det tror jeg at vi alle sammen er enige om.
Det er også noget, vi har arbejdet for igennem længere tid, og det håber jeg også vi kan finde nogle løsninger på, når ministrene her om et stykke tid – vi havde håbet, det kunne gå lidt hurtigere, men nuvel – kommer i gang.
Vi finder det fint og positivt.
Men når nu statsministeren taler for, der skal være nogle afgiftslettelser – det opfatter vi også som den rigtige vej at gå – så undrer jeg mig over et svar, jeg samtidig får fra skatteministeren på spørgsmål S 769, hvor jeg, i forbindelse med at regeringen lancerede de her åbne skattelister, spurgte, hvordan det kunne være, at skatteministeren så i den forbindelse bl.a. siger til radioavisen, at han håber, at virksomhederne vil skatteplanlægge noget mindre og dermed kommer til at betale mere i skat.
Hvordan hænger det sammen med, at man samtidig fra regeringens side siger, at man gerne ser, at virksomhederne kommer til betale mindre i skat og afgifter og dermed kommer til at få nogle bedre arbejdsbetingelser i Danmark?
For skatteministeren siger i samme anledning nemlig også, at han antager, at virksomhederne i dag følger lovgivningen.
Så når skatteministeren siger, at de følger lovgivningen, og samtidig håber på, at de kommer til at betale mere i skat på grund af de åbne skattelister, så må det vel betyde, at han anser det for at være en mulighed, at de så indbetaler frivillig skat, eller hvordan skal det forstås – altså at skatteministeren på den ene side ønsker, at virksomhederne betaler mere i skat ad frivillighedens vej, og at statsministeren på den anden side siger, at man gerne ser, at virksomhederne kommer til at betale mindre i skat?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-01-16:
Jeg går ud fra, at alle mener, at virksomhederne skal betale det, de skal efter lovgivningen.
Jeg er ikke helt sikker på, hvor Venstre vil hen med det her spørgsmål.
Skal jeg forstå spørgsmålet sådan, at Venstre sådan set ikke synes, at virksomhederne skal betale det, de skal efter lovgivningen?
Det her er jo meget enkelt: Vi har en lovgivning; den skal virksomhederne såmænd blot følge og betale det, de skal efter lovgivningen.
Og det går jeg da ud fra at jeg også er enig med Venstre i.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-01-16:
Er ministeren enig i, at kulturinstitutioner skal kunne lave formidling om historiske emner, uden at disse bliver ændrede eller påvirkede af pres fra aktørerne i konflikten, og mener ministeren, det er tilfældet med udstillingen om »det såkaldte armenske« folkedrab, som Det Kongelige Bibliotek vil lave sammen med den tyrkiske ambassade?
Troels Lund Poulsen (V), 2013-01-16:
Jeg kan så efter at have stillet spørgsmålet to gange konstatere, at ministeren ikke vil svare på spørgsmålet.
Det er jo ret trist.
Nu er det jo nogle relativt voldsomme anklager, hr. Villum Christensen fremsætter, og derfor synes jeg, at det havde tjent forsvarsministeren en gang for alle at sige helt klart, at forsvarsministeren af gode grunde selvfølgelig ikke sidder og refererer fra forhandlinger, som han har med V og K.
Det er punkt 1.
Det synes jeg at ministeren skulle være mand nok til at sige her i Folketingssalen i dag.
Nick Hækkerup (S), 2013-01-16:
Jeg bliver nødt til at svare det samme igen.
Hr. Villum Christensens udtalelser må stå for hans egen regning.
Jeg synes ikke, at man skal diskutere de forhandlinger, der har været, andre steder end i den lukkede kreds, hvor det er relevant.
Troels Lund Poulsen (V), 2013-01-16:
Jeg stiller det samme spørgsmål igen: Har forsvarsministeren talt med hr. Villum Christensen og fortalt, hvad V og K har sagt i de forhandlinger, som vi havde med forsvarsministeren?
Nick Hækkerup (S), 2013-01-16:
Hr. Villum Christensens udtalelser må stå for hr. Villum Christensens egen regning.
Det er min opfattelse, at drøftelserne i forligskredsen ikke skal føres i medierne.
Det er i øvrigt en opfattelse, som vi har delt i det her forløb, og som spørgeren jo i den grad har respekteret.
Troels Lund Poulsen (V), 2013-01-16:
Tak for svaret, som jo er det samme svar, som ministeren gav på spørgsmål 59.
Derfor er der bare et enkelt spørgsmål: Har ministeren under de forhandlinger, som ministeren har haft med hr. Villum Christensen fra Liberal Alliance, oplyst om, hvad Venstre og De Konservative har ytret i de forhandlinger?
Nick Hækkerup (S), 2013-01-16:
Jeg skal indledningsvis henvise til min besvarelse af Forsvarsudvalgets spørgsmål 59, hvori jeg den 20. december besvarede selv samme spørgsmål.
Som det fremgår af denne besvarelse, er det min holdning, at drøftelser i forsvarsforligskredsen ikke skal føres gennem medierne.
Det gælder selvsagt også forholdet til etablissementsområdet, hvor lukning af tjenestesteder jo har stor betydning for hverdagen for en række af forsvarets ansatte og ikke mindst for deres familier.
Som spørgeren er bekendt med, fremgår det af den nylig indgåede aftale på forsvarsområdet mellem regeringen og Venstre, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti, at forsvarschefen under inddragelse af chefen for hjemmeværnet og med udgangspunkt i den gennemførte etablissementsanalyse i første kvartal 2013 skal komme med indstilling vedrørende etablissementsmæssige ændringer på forsvaret og hjemmeværnets område.
Forligsparterne er enige om, at forsvarschefens indstilling skal lægges til grund for den politiske beslutning, der herefter skal tages på etablissementsområdet.
På baggrund af forsvarschefens indstilling står forsvarsforligskredsen om kort tid over for den svære, men jo også nødvendige beslutning, når der skal sætte navn på de etablissementer, som der ikke længere vil være behov for inden for forsvarets nye organisatoriske struktur og reducerede økonomiske ramme.
Indtil forsvarsforligskredsen har truffet denne beslutning om forsvarets fremadrettede etablissementsstruktur, ønsker jeg ikke for mit eget vedkommende at bidrage til at skabe yderligere bekymringer og utryghed for forsvarets ansatte.
Det er på den baggrund mit håb, at forsvarsordførerne uanset de store lokalpolitiske interesser, der jo er bundet til spørgsmålet om etablissementsstrukturen, ligeledes vil afstå fra at kommentere de spekulationer, der i den mellemliggende periode vil blive bragt til torvs i medierne.
Som ansvarlig minister er det mit mål, at forsvarsforligskredsen, hurtigt efter at forsvarschefens indstilling foreligger, kan få sat navn på de etablissementer, der skal lukkes i indeværende forsvarsforligsperiode, således at de berørte medarbejdere og deres familier kan komme videre med deres hverdag.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-01-16:
Jamen altså, ordføreren må sende signaler til mig, for det er jo helt tydeligt, at Dansk Folkeparti i dag anerkender, at der ikke er ændret i reglerne for at opnå asyl i Danmark.
Det er jeg bare glad for, for der har kørt mange påstande – naturligvis udokumenterede – om, at vi skulle have ændret reglerne for at opnå asyl.
Og det har vi rent faktisk ikke.
Det er rigtigt, at Europa og også Danmark er presset af asylansøgere.
Vi har en meget voldsom krise og krig i Syrien, hvilket selvfølgelig også øger presset på Europa.
Så sådan er der jo af og til konflikter, hvor man kan mærke, at det øger presset.
Men vi har ikke ændret asylreglerne i Danmark, og det vil sige, at den person, der kom til Danmark i dag, er underlagt præcis de samme regler for at opnå asyl, som gjaldt for 2 år siden.
Jeg tror bare, det en rigtig vigtigt at huske på, at det forholder sig sådan.
Nick Hækkerup (S), 2013-01-16:
Det ønske kan jeg sådan set godt forstå.
Problemet er, at vi jo så præcis bevæger os ind i det, hvor vi begynder at sige, hvad hinanden har sagt under forhandlingerne, hvad nogle har gjort, og nogle har ment.
Under sådan nogle forhandlinger er der jo behov for, at man undervejs kan indtage synspunkter, som ikke bliver det endelige forhandlingsresultat, og som man nødig vil se refereret igen.
Derfor er princippet om ikke at fortælle, hvad der er foregået under forhandlingerne, vigtigere for mig end at kunne referere, hvad mine drøftelser med hr. Villum Christensen er gået ud på.
Men jeg synes, at jeg kommer det, spørgeren ønsker svar på, meget nært uden at passere den grænse, når jeg siger, at hr. Villum Christensens udtalelser må stå for hans egen regning.
Astrid Krag (S), 2013-01-16:
For det første vil jeg da godt sætte spørgsmålstegn ved, om man sådan pr. automatik kan sige, at en liberalisering i forhold til ejerskab eller i det hele taget vil øge tilgængeligheden.
Jeg håber da også, at spørgeren vil være enig med mig i, at vi, ligegyldigt hvad vi nu ellers vælger at gøre, hvad angår ejerskab, står med en udfordring i forhold til de egne af landet, hvor der er lidt langt mellem husene, og hvor der ikke bor så mange mennesker.
Men som sundhedsminister mener jeg i hvert fald også, at det er vigtigt, at de mennesker kan have et apotek i nærheden, fordi det ellers kan betyde, at de ikke får den medicin, de har brug for, og så står vi pludselig med et sundhedsproblem.
Hvis man bare lader den rene markedslogik råde, vil der ikke være meget forretning i at have et apotek derude, hvor der bor få folk, hvor der er langt mellem husene, og hvor der ikke er et særlig godt kundegrundlag.
Så jeg diskuterer gerne tilgængelighed, men vil sige, at det altså ikke er sådan, at liberalisering i sig selv er et columbusæg, der løser alle problemer.
Så vil jeg sige: Hvad er det med det her område, der gør, at det er noget særligt?
Jamen på mange forskellige områder er medicinområdet, apotekersektoren, jo ikke at sammenligne med andre områder, bl.a. af den grund – og det er jeg meget optaget af – at folk ikke betragter medicin som en vare på lige fod med alle mulige andre varer.
Det er farligt at tage for meget medicin.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-01-16:
Det tager sådan set også bare udgangspunkt i, at en liberalisering vil øge tilgængeligheden, for det kan vi konstatere at den gør i andre lande.
Så det er i hvert fald en meget, meget nem måde at gøre det på.
Så kan jeg jo spørge sådan set lidt ovenfra: Hvad er det, der gør, at ministeren og socialister generelt set skulle være af den opfattelse, at nogle private skulle have et monopol på at drive en bestemt virksomhed – sådan helt principielt?
Her taler vi så om en bestemt branche.
Så længe vi holder fast i en høj patientsikkerhed, at det er uddannet personale, at vi ikke ændrer på det auktionssystem, der sikrer patienterne billige priser i Danmark, hvorfor skulle man så, også fra sådan en socialistisk vinkel, holde fast i, at det kun er nogle bestemte mennesker, der må eje et apotek.
Astrid Krag (S), 2013-01-16:
Det er sjovt med sådan nogle diskussioner, for man kan jo komme hen til det samme mål ad mange forskellige veje.
Jeg vil sige, at jeg rigtig gerne ser, at der kommer flere apoteker.
Jeg ser rigtig gerne, at der kommer flere apoteksenheder.
Men det er jo en diskussion, der kan foregå uafhængigt af diskussionen om ejerskab.
Den kan laves, hvis man har en primær interesse i at diskutere ejerskab, men der er mange gode måder at sikre tilgængelighed over hele landet, sikre, at apotekerne har åbent, når folk har brug for det, sikre, at det bliver bedre og nemmere at bruge apoteket på internettet, og at der er udleveringsbokse.
Alle de muligheder, der ligger, er jo ikke betinget af, hvad der sker med ejerskabet.
Så jeg vil sige, at svaret til hr. Joachim B. Olsen her er, at jeg sådan set er meget optaget af at få øge tilgængeligheden.
Marie Krarup (DF), 2013-01-16:
Ønsker ministeren at sende et signal til skoleverdenen om, at politik er vigtigere end undervisning, ved at tillade, at elever pjækker fra undervisningen for at deltage i elevrådsarbejde?
Joachim B. Olsen (LA), 2013-01-16:
Det tror jeg sådan set alle er enige i.
Når man så kigger på de erfaringer, der er med liberaliseringen af den her sektor i andre lande, også lande, som vi normalt sammenligner os med, som f.eks. Sverige og Norge, kan man jo se, at de helt entydigt viser, at hvad angår tilgængeligheden for borgerne til apoteker, er liberalisering en rigtig, rigtig god ting.
Den har øget tilgængeligheden markant, og det kunne måske være noget, som en liberalisering også ville gøre i Danmark, specielt set i lyset af, at vi er det land med den laveste tilgængelighed til apoteker.
Så hvad skulle problemet være, hvis man øger tilgængeligheden og man holder fast i, at det er veluddannet personale, der står bag disken?
Hvorfor skulle private aktører ikke kunne løfte den opgave lige så godt som mennesker, som har et monopol?
Astrid Krag (S), 2013-01-16:
Jeg havde jo nok på fornemmelsen, at spørgeren ikke ville være tilfreds med bare en henvisning til, at den diskussion får vi rig lejlighed til at tage, når arbejdsgruppen har afrapporteret til regeringen.
Derfor er det også bare vigtigt for mig at understrege, at nu vil jeg så sige noget om, hvordan jeg ser på sagen fra en sundhedsministerstol.
Men det er klart, at vi jo ikke har sat den arbejdsgruppe til at arbejde for sjov.
Men som sundhedsminister mener jeg, at der er fire fokusområder for hele den diskussion, vi har om apotekersektoren.
Det første er, at vi skal være fuldstændig skarpe på faglighed og uvildighed.
Der må ikke være nogen som helst tvivl om, at apotekerne har og skal have en stærk faglighed, at de skal sælge det lægemiddel til borgeren, som borgeren har brug for, og ikke det lægemiddel, der er bedst for bundlinjen.
Vi skal sikre, at samfundets ressourcer bliver anvendt mest effektivt.
Der er et fokusområde omkring tilgængelighed, om at sikre, at alle borgere i det her land har adgang til apoteker.
Det bliver et sundhedsproblem, hvis folk ikke får den medicin, de skal have.
Endelig er der også et fokusområde, der handler om sammenhængen med det øvrige sundhedsvæsen.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-01-16:
Det er vel et eller andet sted fair nok, at der er en rapport på vej, og at ministeren ikke vil gå ind i, hvad den kommer til at indeholde.
Men derfor kan man jo godt i dag have en eller anden principiel diskussion om, hvad problemet skulle være.
Jeg ved, at ministeren har mange holdninger og også på det her område, går jeg i hvert fald ud fra, og derfor kunne man jo godt svare på, hvad problemet skulle være i at afskaffe det her århundrede gamle monopol, som nogle bestemte mennesker har på at drive en bestemt type virksomhed, så længe det stadig væk reguleres sådan, at patientsikkerheden fortsat vil være i fokus.
Astrid Krag (S), 2013-01-16:
Næh, det har vi droppet.
Det er nye tider.
Vi skal spare på alt, også på tiden her i salen, så spørgeren skal ikke læse noget højt.
Jeg skal bare sige, at jeg jo er blevet spurgt, om jeg kan oplyse, hvorfor det skulle være problematisk at udvide kredsen af folk, der kan eje apoteker, så længe den faglighed, medicinkunderne møder, ikke svækkes, al den stund regeringen jo ikke har gjort sin holdning op i forlængelse af det udvalgsarbejde, der er gang i, om apotekervæsenets fremtid.
Svaret er ret kort.
Det tror jeg heller ikke overrasker spørgeren.
Det er nemlig, at vi jo netop har nedsat en arbejdsgruppe, som kigger på mulige modeller for, hvordan vi kan modernisere apotekersektoren, og at den arbejdsgruppe om meget kort tid afrapporterer til regeringen.
Det kan vi så begge se frem til.
Men jeg vil også bare sige helt klart her i dag, at jeg selvfølgelig vil afvente rapporten, før jeg begynder at forholde mig til konkrete spørgsmål om apotekervæsenets fremtid.
Det mener jeg er rigtigst, og det gælder dermed også diskussionen om ejerskab af apotekerne.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-01-16:
Vi syntes, det var en god idé, da man her i sommer i en skatteaftale valgte at forhøje pensionisternes ældretillæg.
Det syntes vi var en god idé, og det sagde vi også dengang.
Vi ønskede at finde disse penge på en anden måde, end regeringen ønskede; det ved statsministeren udmærket godt.
Det har jo så bare ikke noget at gøre med det, der står i den finanslovaftale, der blev lavet i efteråret, og som der blev stemt om i Folketinget i december, hvor man pr. 1. januar 2013 – det er altså for 16 dage siden – afskaffede hjemmeserviceordningen.
Det var jo en helt anden politisk aftale, hvormed man afskaffede hjemmeserviceordningen.
Må jeg ikke bare minde om, hvad regeringen med statsministeren i spidsen skriver, da man laver finanslovaftalen for 2012; det var altså efter at man var blevet regering?
Der skriver man, at der parallelt med nedlæggelsen af boligjobfradragsordningen vil blive genåbnet for tilgangen til den tidligere hjemmeserviceordning, som giver pensionister mulighed for tilskud til rengøring i hjemmet.
Det skriver man i forbindelse med den finanslovaftale, som man laver for 2012.
Så laver man en ny aftale, en aftale for 2013, og her frasiger man sig dette løfte.
Altså, man kan ikke engang finde ud af at overholde et løfte om hjemmeserviceordningen, som man har afgivet efter valget, og derfor er mit spørgsmål til statsministeren igen: Hvis man vil det med jobskabelsen, hvorfor afskaffer man så – det er 16 dage siden – en hjemmeserviceordning til pensionisterne, som faktisk skabte nogle job?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-01-16:
Jamen det er jo igen det her med, hvordan pengene rækker.
Hr. Kristian Thulesen Dahl har jo ganske enkelt ikke ret i, at tingene ikke hænger sammen, og det tror jeg også godt at han inderst inde ved.
Selvfølgelig er det sådan, at en skatteaftale, som rækker mange år frem, hænger sammen med vores generelle økonomiske politik.
Selvfølgelig er det sådan, at man inden for de forskellige områder kan vælge, hvad man prioriterer.
Vi har ikke nogen principiel modstand mod hjemmeserviceordningen – det kan være en ganske fin ordning – men den koster jo noget.
Det ville jo også klæde hr. Kristian Thulesen Dahl at anerkende, at den selvfølgelig koster noget.
Vi har, når det gælder en lang række andre udfordringer, prioriteret pengene anderledes.
Vi har bl.a. prioriteret, at vi ønsker, at de dårligst stillede pensionister skal have en ældrecheck, der er højere.
Så selvfølgelig hænger det sammen, altså når det gælder alle de penge, der er i vores samfund.
For det er jo én stor kasse.
Det kan godt være, at det ene bliver aftalt i juni, og at det andet bliver aftalt i november eller i december, men det ændrer jo ikke ved, at vores samlede økonomi hænger sammen, og det tror jeg også godt at hr. Kristian Thulesen Dahl er klar over.
Nu roder hr. Claus Hjort Frederiksen igen rundt i tingene.
Jeg har ikke givet en garanti for, at vi ikke har set storskalaloven, men jeg blev spurgt om, hvorvidt regeringen har været involveret – eller det blev taget som en selvfølge, at regeringen har været involveret i storskalaloven, og det er ganske enkelt ikke rigtigt.
Det er noget, der foregår i Grønland.
Det er grønlandske politikere, der har truffet den beslutning, og jeg vil egentlig anmode om, at de diskussioner om løn- og arbejdsvilkår, som i øvrigt også er et grønlandsk anliggende, tager man med grønlænderne.
Hvem er vi, som kan tillade os, efter vi har en selvstyrelov, som Venstre selv har stemt for, at stå med pegefingeren oppe og sige, at vi ikke synes, at det er en ordentlig behandling, og at vi ikke synes, at det er rimeligt?
Jeg synes ikke, at det er rimeligt.
Jeg synes, vi er nødt til at acceptere den selvstyrelov, for dengang skortede det ikke på skåltaler.
Jeg har selv genlæst hr. Lars Løkke Rasmussens skåltale i den anledning.
Det skortede ikke på skåltaler, og det ville klæde Venstre nu at bakke op om, at når der er et område, der er taget hjem til Grønland, så accepterer vi sådan set den lovgivning.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2013-01-16:
Jeg er da glad for statsministerens garanti for, at den her storskalalov ikke har passeret et kontor i centraladministrationen her, hvor man har set den igennem og bistået.
Men synes statsministeren helt ærligt ikke, at det lyder mærkeligt, at der skulle være en forhåndsformodning om, at en kinesisk såkaldt overenskomst skulle være mere acceptabel end en polsk eller litauisk overenskomst, som nogle arbejdere her i landet har?
Jeg vil gerne høre statsministerens kommentar til det, fordi for mig er det verdensfjernt, at man har en forhåndsformodning om, at kinesiske løn- og arbejdsvilkår er acceptable, hvorimod vi hører en hulens masse vrøvl fra socialdemokrater og fagbevægelse, når der kommer en polak op med en polsk overenskomst.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-01-16:
Jeg er her simpelt hen nødt til at rette en ret stor fejl, som hr. Claus Hjort Frederiksen gør sig skyldig i.
Han siger, at regeringen har været involveret i den såkaldte storskalalov.
Nej, det har regeringen ikke.
Det er en lov, som man har debatteret i Grønland, ud fra mange forskellige vinkler; det er en lov, som har været debatteret i Grønland igennem lang tid, og den har været igennem en stor behandling i Grønland.
Så nej: Hverken regeringen eller det danske Folketing har været involveret i denne storskalalov.
Den fejl tror jeg det er rigtig vigtigt at få rettet.
Det kan godt være, at hr. Claus Hjort Frederiksen allerede ved det i forvejen, men jeg synes, man skal afholde sig fra at sige den slags ting i Folketinget.
For det giver jo indtryk af, at vi har siddet deroppe sammen med nogen og har lavet storskalalov.
Nej, det har vi ikke.
Det er grønlænderne, der har lavet deres storskalalov.
Og det har de gjort, fordi det er et område, som grønlænderne har ansvaret for.
Hvorfor er det et område, som grønlænderne har ansvar for?
Det er det, fordi vi har en selvstyrelov.
Der er tale om en selvstyrelov, som Venstre selv har stemt for, for de sad jo i regering, dengang den blev vedtaget.
Det er altså, fordi vi har en selvstyrelov, som nu viser sig i praksis.
Det ville egentlig også klæde Venstre at anerkende det.