runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-04:
Jeg synes, det er andet og mere end kulturel udveksling.
Altså, det er en strategisk del af dansk udviklingspolitik, der er andet og mere end kulturel udveksling, som er sådan et eller andet lidt uforpligtende noget med nogle kunstnere, der møder hinanden osv.
Det er og skal også være en integreret del af den danske udviklingspolitik, at kultur og kulturelle aktiviteter kommer ind som en del af den – for netop at sikre demokratisering, sikre forsoning, sikre antiradikalisering, sikre vækst osv.
Danmark har været et foregangsland på det her område.
Det er jo et af de områder, hvor man har set op til Danmark, og hvor vi faktisk er gået foran og ikke mindst gennem CKU har opnået beundring udeomkring i verden.
Så er det måske ikke så klogt, at man lukker det her.
Kristian Jensen (V), 2015-11-04:
Danmark er ikke svækket.
Danmark er stadig væk et af kun fem lande i hele verden, der lever op til FN's mål om, at man skal bruge 0,7 pct. af BNI i udviklingsbistand.
Vi står stadig væk som en bistandspolitisk stormagt med rigtig mange rigtig gode aktiviteter i hele verden.
Derfor er det også, at vi, når vi prioriterer de 0,7 pct., bliver nødt til at prioritere ret skarpt, med hensyn til hvad de skal bruges til.
Og der har prioriteten så været hellere at bruge dem på konkrete nødhjælpsprojekter og udviklingsprojekter end på kulturel udveksling.
Til gengæld går jeg aktivt ind i dialogen med CKU's formand om at se på, om man kan finde et andet sted i forskningsverdenen eller et andet sted i organisationsverdenen, hvor CKU kan høre hjemme og fortsætte med at lave det, de har gjort og faktisk har gjort ganske godt, nemlig at lave kulturel udveksling mellem Danmark og en række udviklingslande.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-04:
Det er klart, at når man laver en så voldsom nedskæring, som regeringen har besluttet at gøre, og som vi selvfølgelig er voldsomt imod, fordi det svækker Danmark udeomkring i verden, så kommer man ud i nogle ubehagelige valg.
Det kan jeg godt se.
Men det er jo alligevel sigende, at ministeren ikke mener, at kulturel udveksling er en strategisk prioritet for Danmark.
Det, som er hele pointen i det her, er, at man er nødt til at gå til udenrigspolitik med forskellige instrumenter.
Jeg ved, at der er nogle her i Danmark, der er meget optaget af det militære instrument, mens andre mere af det diplomatiske og andre igen af det økonomiske.
Men også kulturel udveksling er et vigtigt instrument i forbindelse med antiradikalisering, forsoning, state building osv. osv.
Det, som jo har været hele pointen i forbindelse med CKU, er, at der her har været en strategisk ramme for at udvikle den form for udviklingspolitik og udenrigspolitik.
Derfor vil jeg godt lige spørge igen, om jeg ikke godt kan få noget lidt mere konkret at vide om, hvad man kan forvente af de samtaler, som jeg kan forstå at ministeren skal have med CKU's ledelse om de her ting.
Vil han bare skubbe det væk?
Eller vil han gå engageret og proaktivt ind i, at der kan ske en fortsættelse af CKU's arbejde?
Kristian Jensen (V), 2015-11-04:
Nej, jeg er ikke enig i, at det bliver fragmenteret og ukoordineret.
Det er sådan, at det bliver muligt for ambassaderne at søge via den pulje, der er.
Og vi vil selvfølgelig sørge for, at den bevilling, der bliver sat af, på de 10 mio. kr. bliver brugt på linje med det, som har været et godt initiativ indtil nu.
Men det er korrekt, at vi lægger op til at prioritere CKU væk.
For hvis jeg står over for valget mellem at give penge til World Food Programme, til UNHCR, til UN Women, til FN's familieplanlægningsorganisation eller at give penge til en dansk kulturudvekslingsinstitution, så vil jeg hellere prioritere kulturudvekslingen væk og sørge for, at der er penge til det andet.
Vi er stadig væk nødt til for at opnå den nødvendige besparelse at prioritere nogle af FN's organisationer lidt ned.
Men i stedet for at prioritere mere ned der og bevare CKU, har jeg valgt at prioritere CKU væk – altså for at bevare pengene inden for f.eks. FN-rammerne.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-04:
Er udenrigsministeren enig i, at konsekvensen af en lukning af CKU er, at en effektiv og strategisk udenrigspolitisk indsats bliver afløst af fragmenteret og ukoordineret støtte til kultur?
Er udenrigsministeren enig i, at konsekvensen af en lukning af CKU er, at en effektiv og strategisk udenrigspolitisk indsats bliver afløst af fragmenteret og ukoordineret støtte til kultur?
Skriftlig begrundelse
CKU udfører kultur- og udviklingsprogrammer i tæt samarbejde med ambassader i Danidas prioritetslande.
Programmerne fokuserer blandt andet på unge, jobskabelse i kulturelle og kreative industrier og ytringsfrihed for kunstnere, og ydermere benyttes kunst og kultur som redskab i antiradikaliserings-, forsonings- og demokratiseringsprocesser.
CKU har skabt gode resultater, og den danske strategi har vundet stor anerkendelse, hvorfor mange europæiske lande lader sig inspirere af den danske indsats på området.
Konsekvensen af en lukning af CKU er kort sagt, at en effektiv og strategisk udenrigspolitisk indsats bliver afløst af fragmenteret og ukoordineret støtte til kultur.
Kristian Jensen (V), 2015-11-04:
Det vil jeg også gerne høre noget mere om, men sagen er den, at det ikke er mit forslag.
Mit forslag er, som det fremgår af finanslovsudspillet, at CKU nedlægges ved udgangen af 2016.
Så er formanden for bestyrelsen kommet til mig og har sagt: Er det muligt, at vi kan få lov til at køre aktiviteterne videre og overtage ejerskabet af de aktiviteter, der har været i gang, hvis vi kan finde et andet sted at høre hjemme og en anden finansiering?
Til det har jeg i dag svaret formanden for bestyrelsen: Jo, det vil jeg gerne være med til at facilitere.
Men det afhænger jo af, hvilken proces formanden ser fremadrettet, og derfor er bolden spillet tilbage til formanden for bestyrelsen.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-04:
På hvilket grundlag har udenrigsministeren besluttet at nedlægge CKU, og har ministeren tænkt sig at igangsætte andre initiativer, der kan kompensere for den udenrigspolitiske indsats, der går tabt med nedlæggelsen af CKU?
Skriftlig begrundelse
CKU udfører kultur- og udviklingsprogrammer i tæt samarbejde med ambassader i Danidas prioritetslande.
Programmerne fokuserer blandt andet på unge, jobskabelse i kulturelle og kreative industrier og ytringsfrihed for kunstnere, og ydermere benyttes kunst og kultur som redskab i antiradikaliserings-, forsonings- og demokratiseringsprocesser.
CKU har skabt gode resultater, og den danske strategi har vundet stor anerkendelse, hvorfor mange europæiske lande lader sig inspirere af den danske indsats på området.
Konsekvensen af en lukning af CKU er kort sagt, at en effektiv og strategisk udenrigspolitisk indsats bliver afløst af fragmenteret og ukoordineret støtte til kultur.
Kristian Jensen (V), 2015-11-04:
CKU har gjort et stort og godt stykke arbejde i forhold til at lave kulturel udveksling mellem en række udviklingslande og Danmark.
De har understøttet det, som på moderne dansk kaldes people to people eller menneske til menneske-dimensionen af vores udenrigspolitik, og de har lavet et godt stykke arbejde.
Jeg står bare i den situation, at med regeringens udspil til finanslov, som jeg er enig i, skærer vi udviklingsbistanden til i forhold til FN's anbefaling på 0,7 pct. af BNI, og det betyder, at jeg skal finde en række konkrete besparelser.
I forhold til at prioritere, hvorvidt vi skal reducere støtten til danske ngo'er, der laver konkret udviklingsarbejde, hvorvidt vi skal spare yderligere i forhold til FN's organisationer, eller hvorvidt vi skal spare yderligere i forhold til det bilaterale samarbejde, vi har, har jeg valgt at prioritere støtten til CKU væk.
Derfor er det alene en økonomisk prioritering og ikke en værdimæssig vurdering af, at kulturel udveksling ikke kan være godt.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-04:
Ja, ja, det har jeg så forstået.
Så er det bare, at jeg siger, at der selvfølgelig skal prioriteres – selvfølgelig skal der det – men at der da også er muligheder andre steder, hvis ministeren virkelig ville det.
Hvis ministeren virkelig anså det her for at være strategisk vigtigt, ville han også kunne finde penge til at beholde CKU.
Stadig væk synes jeg, det er i modstrid med, hvad ministeren selv går rundt i verden og siger.
Når ministeren f.eks. tager til Kina og siger, at vi der skal forsvare menneskerettigheder, ved at åbne et kulturinstitut eller inden for den sidste måned er taget til Indonesien og simpelt hen har indledt et program for kulturudveksling, så synes jeg, det er mærkeligt, at man lukker det her.
Det synes jeg ikke helt holder.
For der ligger jo altid en politisk prioritering i den måde, man udmønter besparelser på.
Nu har ministeren lige været i Kina og ville godt have en tilgang til menneskerettighedsspørgsmål ved at åbne et kulturcenter derude, og det må være et udtryk for, at ministeren i hvert fald i sin retorik lægger stor vægt på, at kulturpolitik og kultur er et vigtigt udenrigspolitisk instrument.
I Indonesien har ministeren også åbnet et kulturinitiativ, som CKU, Center for Kultur og Udvikling, som det jo hedder, står bag.
Derfor synes jeg i og for sig, at det er rimeligt, at ministeren gør sig lidt flere overvejelser over, hvad konsekvenserne er af, at man skærer den del af dansk udenrigspolitik væk.
Hvad får det af betydning, at man skærer CKU væk, også strategisk set, for at vi kan bruge andre instrumenter end de traditionelle i dansk udviklings- og udenrigspolitik?
Kristian Jensen (V), 2015-11-04:
Jeg tror sådan set ikke, at hr. Holger K. Nielsen og jeg er så uenige.
Jeg synes, kultur er en god måde at møde mennesker og komme til at forstå hinandens hverdag noget bedre på og også en god måde at påvirke andres hverdag på.
Ved den måde, man bringer sin kultur frem på, fortæller man noget om sine værdier, livsstil og andet.
Derfor kan kultur være et supergodt middel til at starte en dialog, som vi har brug for at have med en lang række lande.
Jeg er bare nødt til at finde en ret stor besparelse på det budget, der hidtil har været i Udenrigsministeriet under udviklingsbistand.
Og i forhold til at prioritere andre områder væk har jeg valgt at prioritere CKU væk, fordi jeg mente, at det var det, der var mindst svært at undvære.
Til gengæld har vi reserveret en pulje på 10 mio. kr. til at kunne videreføre nogle enkelte af de mest værdifulde aktiviteter på området.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-04:
For jovist, man kan godt lave kulturaktiviteter ude omkring på ambassaderne.
Javist, javist.
Men der er jo forskel på det og så at have den der strategiske tilgang til det, som CKU har, hvor det ikke bare bliver noget, man gør sådan lidt ved siden af, men hvor det bliver en integreret og proaktiv og offensiv del af dansk udenrigspolitik.
Der er man altså nødt til at have et institut som det her, også fordi det jo med hensyn til økonomi kan søge fondsmidler udefra og få samfinansiering af forskellige ting.
Det er jo meget, meget vanskeligere at gøre direkte i ministeriet frem for her, hvor du har en selvejende institution.
Kristian Jensen (V), 2015-11-04:
Igen er jeg helt enig med hr. Holger K. Nielsen.
Men når man skal spare over 2 mia. kr., kan man ikke beholde alt, hvad der er rart.
Så er man nødt til først at prioritere, hvad der er nødvendigt.
Men jeg har i dag haft en samtale med formanden for bestyrelsen i CKU, der har et ønske om at prøve at se, om CKU kan leve videre i en anden form, og søge finansiering via andre midler.
Og jeg har aftalt med formanden for bestyrelsen, at vi i fællesskab går i gang med at undersøge, hvorledes man kan lave en platform, sådan at CKU kan fortsætte det arbejde, de har gjort – og har gjort godt – men at det samtidig ikke prioriteres i det budget, som jeg er nødt til at overholde i henhold til finanslovsudspillet.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-04:
Man har været meget afhængig af det statslige budgettilskud, selvfølgelig har man været det, også fordi det jo giver en form for statslig anerkendelse.
Derfor vil jeg da godt høre lidt mere om, hvad det er, regeringen har tænkt sig af yderligere tiltag, i forhold til at CKU kan fortsætte.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-11-04:
Fordi kursen er helt uholdbar.
Der er i de sidste år sket en stigning på 20 pct. i antallet af kontanthjælpsmodtagere og en stigning på 50 pct. i antallet af familier, der modtager kontanthjælp.
Det er helt uholdbart.
Det er det, der er det allerbedste for børnene.
Det viser alle undersøgelser om gennemslaget af den sociale arv.
Jeg håber, at der kommer det ud af det, at en del flere fra kontanthjælpsfamilierne kommer i job.
Det vil stille deres børn i en langt bedre situation end den, at begge deres forældre i en længere periode bliver forsørget gennem kontanthjælp.
Leif Lahn Jensen (S), 2015-11-04:
Men alt andet lige får de her børn og familier mindre til sig selv, end de rent faktisk havde under den borgerlige regering i 00'erne.
Og alt andet lige kunne vi også se, at der blev flere fattige børn i 00'erne.
Hvorfor er det egentlig, at ministeren ikke bare kan anerkende, at hvis man går så meget ned, som man gjorde i 00'erne, bare endnu mere, så gør det selvfølgelig også, at børnefamilierne får det langt værre?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-11-04:
Den logik, der er i det kontanthjælpsloft, vi fra regeringens side har foreslået nu, er en lidt anden end den logik, der var i det oprindelige, som blev afviklet af den tidligere regering.
Den logik, der ligger i vort forslag nu, er en logik, der tager afsæt i, hvad man har tilbage til sig selv, når man i Danmark arbejder til overenskomstmæssige lønninger, og der laver vi en tilbageregning for at sikre, at man har lidt mindre, når man er på kontanthjælp, men at man har nok til en ordentlig forsørgelse – som midlertidig forsørgelse i kontanthjælpssystemet, uanset hvor mange børn man har.
Vi reducerer ikke nogen børneydelser, og vi skal være opmærksomme på, at når man taler om familier med børn, som det var fremme i valgkampen, så taler vi om samlede indkomster for disse familier på måske over 400.000 kr. om året.
Så vil jeg ikke anerkende, at der er tale om fattigdom.
Leif Lahn Jensen (S), 2015-11-04:
Kontanthjælpsloftet, som regeringen vil have gennemført og sikkert får forhandlet på plads med Dansk Folkeparti, vil især ramme børnefamilierne ret hårdt.
Forskellen på det loft, man laver nu, og så det, man gjorde under den tidligere borgerlige regering, er, at det især vil ramme de enlige med børn og uden.
Dengang var den maksimale nedsættelse af ydelserne 1.713 kr. for enlige, og nu vil den komme helt op på 3.500 kr.
Dengang gjaldt loftet også først efter 6 måneder på kontanthjælp, nu er det så fra dag et.
Dengang var det så også, at en rapport fra FN's børneorganisation, UNICEF, konkluderede, at der var kommet 13.000 flere fattige børn i Danmark fra 2008 til 2012, altså dengang den tidligere regering lavede det samme, som man gør nu, som dengang bare ikke var så slemt.
Der kom altså flere fattige børn i Danmark.
Så i lyset af de her ting har jeg så ikke bare ret i, at børnefamilierne netop bliver ramt hårdt på pengepungen og endnu hårdere end med det sidste loft, som den forrige regering, altså VK-regeringen, lavede i 00'erne?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-11-04:
Og lige nu går det på trods af spirende opsving den gale vej.
Over de seneste 4 år har vi set, at antallet af ægtepar, hvor begge modtager kontanthjælp, er steget med 50 pct., og det, på trods af at vi har haft otte kvartaler i træk med stigende beskæftigelse.
Jobreformen skal sikre, at det kan betale sig at arbejde for kontanthjælpsmodtagere, også når det er til en løn i den lave ende af skalaen på f.eks. 18.500 kr. om måneden.
Herefter skal vi med jobreformen lette skatten på arbejde for helt almindelige hårdtarbejdende lønmodtagere.
Vi har med vores forslag til et kontanthjælpsloft fundet en balance mellem at sikre, at det altid kan betale sig at arbejde, og at kontanthjælpen udgør et fornuftigt midlertidigt forsørgelsesgrundlag.
Den balance har vi fundet ved ikke at reducere selve kontanthjælpen og ved, at de udsatte kontanthjælpsmodtagere, der ikke har nogen mulighed for at leve op til arbejdskravet på 225 timer, bliver undtaget.
Hvis der er tale om personer, som mere permanent ikke kan arbejde, skal de slet ikke være i kontanthjælpssystemet.
Leif Lahn Jensen (S), 2015-11-04:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at en genindførelse af kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen først og fremmest vil ramme børnefamilierne?
Hvad er ministerens holdning til, at en genindførelse af kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen først og fremmest vil ramme børnefamilier?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-11-04:
Jeg påstår ikke, at økonomiske arbejdsincitamenter virker for mennesker, som ikke har en arbejdsevne.
De skal hjælpes på anden vis.
Men den logik, der er i vores forslag her, er, at mennesker, som har en arbejdsevne, skal have økonomiske incitamenter til at drage nytte af den arbejdsevne, og at mennesker, som arbejder til overenskomstmæssige lønninger, skal have mere ud af det end dem, der bliver forsørget af det offentlige i det laveste offentlige forsørgelsessystem, som kontanthjælpssystemet er som midlertidigt system.
Leif Lahn Jensen (S), 2015-11-04:
Det er jeg ikke et sekund i tvivl om, og jeg har også kæmpe stor respekt for alle dem, som gerne vil arbejde.
Nu ved jeg godt, at ministeren jo ikke svarer på det, men det er rent faktisk det, man gør.
Mener ministeren, at arbejdsløse med andre problemer end ledighed kommer tættere på arbejdsmarkedet, når deres ydelser sænkes?
Tak for det.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-11-04:
Regeringen mener, at vi skal have et kontanthjælpssystem, hvormed det kan betale sig at arbejde.
Med det nye loft sætter vi nu en overligger for de ydelser, som en kontanthjælpsmodtager kan modtage.
Det betyder ikke, at vi sænker selve kontanthjælpsydelsen eller de børnerelaterede ydelser – det vil jeg gerne understrege – men derimod vil loftet have betydning for boligstøtten og den særlige støtte, som kontanthjælpsmodtagere kan modtage.
Med regeringens forslag til et kontanthjælpsloft vil man i en kontanthjælpsfamilie efter de standardiserede familietypeberegninger, vi anvender, have mellem ca. 70 og 90 pct. af den indkomst efter skat, som man alternativt ville have ved at tage et job til en overenskomstmæssig løn på 18.500 kr. om måneden eller svarende til 115 kr. i timen.
Vores forslag til nyt kontanthjælpsloft betyder f.eks., at gevinsten for et ægtepar med tre børn vil stige fra i dag 1.400 kr. efter skat til 3.700 kr. efter skat om måneden.
Vi har med vores forslag fundet en balance mellem på den ene side at sikre, at det altid kan betale sig at arbejde, og på den anden side at kontanthjælpen skal udgøre et midlertidigt forsørgelsesgrundlag.
Det betyder, at et typisk kontanthjælpsægtepar med tre børn fortsat har ca. 15.000 kr. om måneden, når skat, husleje, institutionspladser osv. er betalt, og det står jeg gerne på mål for.
Jeg kan forstå, at Socialdemokraterne ikke ønsker at indføre et kontanthjælpsloft og åbenbart vil fastholde, at det nuværende system er godt nok.
At det ikke er godt nok, fremgår af udviklingen i antallet af kontanthjælpsmodtagere, hvor det her i de sidste år er steget med 20 pct., mens det for ægtepar er steget med 50 pct.
Kristian Jensen (V), 2015-11-04:
Jeg har intet ideologisk, holdningsmæssigt imod kulturudveksling.
Jeg synes, det er glimrende.
Jeg har selv som ung været en del af kulturudveksling rundt i Norden og i de engelske og tyske ungdomsorganisationer.
Jeg synes, det er glimrende, fantastisk.
Men spørgsmålet er, hvad det er, vi skal prioritere i en tid, hvor vi skal prioritere statens økonomi skarpt.
Nu har jeg igennem den dialog, jeg har haft med formanden for bestyrelsen, skabt en mulighed, ved at CKU her året ud får en periode til at se, om de kan finde et andet hjemsted så sige til at kunne fortsætte deres arbejde.
Det vil jeg gerne understøtte, og jeg arbejder positivt for, at det sker.
Men hvis ikke det er muligt at få det til at ske, vil jeg altså hellere prioritere den så at sige klassiske, traditionelle nødhjælps- og udviklingspolitik, end jeg vil prioritere kulturudveksling i Udenrigsministeriet.
Leif Lahn Jensen (S), 2015-11-04:
Jeg vil godt sige tak for svaret.
Man skal selvfølgelig altid tage det arbejde, der er, og det skal altid kunne betale sig at arbejde.
Men alle, der har lidt forstand på det her, og som kender mange af de her kontanthjælpsmodtagere, ved også udmærket godt, at de har forskellige muligheder og forskellige forhindringer, og her er der bare nogle, som har andre problemer end arbejdsløshed.
Der er nogle, som af forskellige årsager ikke kan arbejde.
Det kan være, fordi de har en eller anden sygdom, det kan være noget psykisk, det kan være manglende uddannelse eller noget andet, altså mennesker, som simpelt hen gerne vil i arbejde, men som bare ikke kan komme i arbejde, fordi de har nogle problemer at slås med.
Hvordan er det så, ministeren mener at man kan få de her mennesker, som er syge, og som har nogle problemer, og som ikke kan komme i arbejde, i arbejde ved at tage penge fra dem?
Det er det, jeg simpelt hen ikke forstår.
Hvor man burde give dem en aktiv indsats, tager man i stedet penge fra dem.
Hvordan får det de her mennesker i arbejde?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-11-04:
Det er jo et både og
I det omfang at mennesker har en restarbejdsevne, har vi en forpligtelse til at gøre, hvad der kan gøres, for at denne arbejdsevne kan aktiveres gennem et aktivt liv på arbejdsmarkedet med den indkomst og den velstandsstigning, det har til følge.
Men vi skal i samme åndedrag sikre, at der også er et klart økonomisk incitament til at tage arbejde, og det er det, vi sikrer.
Leif Lahn Jensen (S), 2015-11-04:
Det vil sige, at det, man foreslår i dag, er, at alle, også de aktivitetsparate, altså dem, som har andre problemer end ledighed, jo rent faktisk skal optjene 225 timer på et år.
Sagt med andre ord: Er vi så ikke enige om, at man tager penge fra folk, tvinger dem i arbejde, selv om de har andre problemer?
De her aktivitetsparates problem er jo ikke, at de ikke vil, deres problem er, at de ikke kan.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2015-11-04:
Vores afsæt er, at der er rigtig mange mennesker, der står op hver morgen, passer deres job til måske 18.500 kr. om måneden, betaler deres skat, passer deres familie og børn og dermed med deres skat bidrager til at holde vores velfærdssamfund sammen.
De mennesker skal have mere ud af det til sig selv end mennesker, der bliver forsørget af det offentlige.
Derfor har vi indlagt dette bånd, som i dette tilfælde indebærer, at kontanthjælpsfamilier i samme situation vil få nogle procent mindre tilbage til sig selv.
Pernille Schnoor (S), 2015-11-04:
Jeg synes ikke, ministeren svarede på spørgsmålet: Vil ministeren tage skraldet for, at der bliver skåret ned på den borgernære velfærd i forbindelse med omprioriteringsbidraget?
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-04:
Tak for det.
På hvilket grundlag har udenrigsministeren besluttet at nedlægge CKU, og har ministeren tænkt sig at igangsætte andre initiativer, der kan kompensere for den udenrigspolitiske indsats, der går tabt med nedlæggelsen af CKU?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-11-04:
Jeg vil tage ansvaret for, at der sker en omprioritering.
Men jeg anerkender ikke den præmis, at når der skal ske en omprioritering, er det lige præcis de syge, de gamle, børnene og børnefamilierne, hvilket vi ellers må høre hele tiden, det rammer.
Jeg har jo dokumenteret her, at der kan hentes ressourcer på mange andre områder inden for det kommunale område, og vi har da en fælles forpligtelse til at sørge for, at skattekronerne bliver brugt bedst muligt.
For der er masser af andre muligheder.
Sophie Løhde (V), 2015-11-04:
Det er sådan set det, vi lægger for dagen med vores forslag til finanslov, hvor vi foreslår en prioritering på sundheds- og ældreområdet, som ligger ud over den, som Socialdemokraterne foreslog.
Er det så kun et spørgsmål om penge?
Nej, det mener jeg ikke det er.
Det var det, jeg prøvede at illustrere før med mit eksempel med de markante forskelle, der er på udgifterne imellem kommunerne.
Men jeg kan jo kun tale på vegne af regeringen.
I Venstre har vi udstedt nogle valgløfter; dem er vi i fuld gang med at indfri i modsætning til Socialdemokraterne, der havde travlt med at løbe fra dem alle sammen, da de overtog regeringsansvaret.