runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2014-03-25:
Det her er jo en mærkelig debat, det må jeg godt nok sige.
Det er jo en over 4 år gammel sag, hvor der blev lavet en forhandling mellem forskellige partier i Folketinget og en forhandling med de kinesiske myndigheder om en såkaldt verbalnote vedrørende nogle uoverensstemmelser, der havde været mellem Kina og Danmark.
Det gik jo meget på, at vi havde modtaget Dalai Lama – det havde den daværende statsminister, hr. Lars Løkke Rasmussen – og der var blevet tvivl hos kineserne om vores stillingtagen til Tibet og spørgsmålet om, hvorvidt Tibet skulle være en del af Kina.
Det var altså om den danske Kinapolitik og Tibetpolitik.
Verbalnoten sparkede efter min mening en åben dør ind.
Det gjorde man med den her verbalnote, som vi kan sige er et diplomatisk instrument.
Hvad handler diplomati om?
Man bruger ofte sproglige uklarheder.
Det er jo sådan set et fantastisk middel.
Det er et fantastisk middel for at undgå, at mennesker ryger i totterne på hinanden.
Man laver en tekst, som bevidst er formuleret uklart, netop for at undgå, at folk ryger i kraven på hinanden.
Det er en ældgammel disciplin, som er blevet praktiseret gennem hundredvis af år, og som har forhindret adskillige konflikter – ikke tilstrækkelig mange konflikter og krige, for det er alligevel lykkedes at trænge igennem de der diplomatiske bestræbelser, men det er et fantastisk instrument for at undgå, at vi, om jeg så må sige, river hovedet af hinanden.
Det er det her jo også.
Det er jo derfor, man er nødt til at tage de her sproglige formuleringer meget alvorligt.
Når regeringen siger, at man er nødt til at læse den her tekst på det sprog, som den er forhandlet på – det er engelsk – er det sådan, den skal læses.
Man kan sige, at der er gået nogle år i mellemtiden, og han har måske også forsøgt i den mellemliggende periode, det tror jeg i og for sig han har, men jeg ser altså ikke det store politiske perspektiv i, at vi nu skal have en kæmpe diskussion og en kæmpe ballade over en tekst, der er over 4 år gammel.
Hr. Søren Espersen ved jo udmærket, hvorfor det er, som det er.
Hvis den skal oversættes, kan hr. Søren Espersen jo selv gøre det.
Hvis han ikke selv vil gøre det, kan han jo bede et eller andet oversættelsesburaeu om at gøre det.
Jeg har en datter, der læser engelsk.
Hun vil gerne gøre det for 200 kr. osv.
Hun kan gøre det udmærket.
Nej, nej, det er ikke sort.
Hun vil gerne gøre det.
Hvis det bare handler om at få en eller anden oversættelse, er det jo ikke så svært, men det er slet ikke det, der er pointen.
Hr. Søren Espersen vil have en eller anden officiel regeringsoversættelse, så han kan bruge det taktisk efterfølgende.
Det er det, der hele tiden har været hans formål, nemlig at underminere den her verbalnote.
Det skal hr. Søren Espersen have lov til, men han får ikke støtte fra SF til det.
Stine Brix (EL), 2014-03-25:
Jeg er for så vidt enig med ordføreren i, at der er nogle grundlæggende problemer i forhold til datasikkerhed og også i forhold til andre selskaber end Nets, og ordføreren har selv nævnt en række af dem.
Det er også derfor, jeg synes, at det forslag, som Forbrugerrådet har været fremme med i debatten om at lave en uafhængig undersøgelse af det her spørgsmål, er rigtig, rigtig interessant.
For det er jo meget kompliceret, hvordan amerikansk og dansk lovgivning spiller sammen på det her felt, og jeg tror ikke, det er lige til at gennemskue, hvad den her lidt særprægede konstruktion, som man har lavet nu omkring Nets, egentlig betyder for den problemstilling.
Så mit spørgsmål går egentlig på, om Radikale Venstre så vil være med til at kigge på det, som Dansk Folkepartis ordfører også var inde på, nemlig at man nedsætter en ekspertgruppe til at belyse det særlige forhold, at det er meget vanskeligt at gennemskue, hvad der egentlig er datasikkerhed, og hvordan det er reguleret i dag?
Søren Espersen (DF), 2014-03-25:
Det er jo helt vildt at høre hr. Holger K. Nielsen stå og rose sproglige uklarheder: at nu skal vi altså i gang i det her parlament, at nu drejer det sig om at være så uklar som overhovedet muligt.
Det skal jeg huske, det skal jeg godt nok huske i mange, mange år fremover, altså at det er det, der er selve målet for hr. Holger K. Nielsen: at være så uklar som overhovedet muligt.
Det er fantastisk.
Når den er på engelsk, er det jo sådan, den skal læses.
Hvad så, hvis man ikke kan læse engelsk?
Altså, det, hr. Holger K. Nielsen siger, giver overhovedet ingen mening.
Må jeg godt lige sige en ting i øvrigt.
Hr. Holger K. Nielsen startede med at sige, at den note jo var som at sparke en åben dør ind – sådan husker jeg det blev sagt – for den skitserede jo bare, hvad der hidtil havde været dansk udenrigspolitik over for Kina.
Hvorfor ændrede alting sig så over natten – fra nat til dag?
Hvorfor var det, at der lige pludselig kom gang i hele processen med containere, der blev frigivet fra alle mulige mærkelige kinesiske havne, og folk, der fik licenser?
Det hele kørte på skinner.
Hvordan kan det være, hvis alt bare var som før?
Lad nu være med at svare på det, for jeg vil ikke ind i en debat om Kina og Tibet.
Men jeg vil have at vide af hr. Holger K. Nielsen: Er sproglige uklarheder det, vi nu skal satse på i Folketinget og diplomatiet?
Kim Andersen (V), 2014-03-25:
Fru Stine Brix overfortolker, men jeg er jo et demokratisk menneske, så jeg vil ikke fratage ordføreren muligheden for selv at foreslå noget sådant.
Frank Aaen (EL), 2014-03-25:
Ja, man kan jo altid afvise vigtige spørgsmål ved at gøre sig lidt munter, men sagen er jo, at Nets i dag giver et pænt overskud, og derfor kunne staten, Nationalbanken, sagtens overtage Nets aktiver og få det finansieret via det overskud, som Nets allerede i dag genererer.
Der var så bare noget andet, som jeg ville spørge om, og det drejer sig om det overskud, som de her kapitalfonde forventer, og som ATP forventer, og som jo er i størrelsesordenen 20 pct. årligt af købssummen, altså et stort milliardbeløb.
Hvem skal betale det?
Jamen det er jo forbrugerne, og det er jo in casu de samme, som ejer Nationalbanken.
Så derfor: Det er noget pjank at sige, at det her bare er at tage en masse penge op af kassen, som kan koste et eller andet et andet sted.
For det er en god forretning for danskerne at overtage Nets i stedet for at overlade det til nogle kapitalfonde, som vil score et milliardbeløb i overskud årligt og trække det ud af landet.
Det var den ene ting.
Den anden ting er, om det overhovedet ikke bekymrer Socialdemokratiet, at det er et amerikanskejet firma, der kommer til at overtage Nets, og at Nets dermed bliver underlagt amerikansk lovgivning i stedet for dansk lovgivning.
Benny Engelbrecht (S), 2014-03-25:
Det var jo et ret langt spørgsmål; nu skal jeg se, om jeg kan nå at svare på det på 1 minut.
Lad mig starte med det sidste: Ja, jeg har selvfølgelig noteret mig den debat, der har været, og det tror jeg sådan set også at de tidligere ejere har, altså herunder de danske banker.
Og grunden til, at jeg tror, at de har noteret sig det, er jo, at det fortsat er dem, der er de dataansvarlige, som jeg også redegjorde for i min tale.
Altså, det er i sidste ende de danske banker, der har dataansvaret.
For det er dem, der køber servicen igennem Nets, og derfor har de jo selvfølgelig en interesse i, at der er styr på datasikkerheden.
De har ikke nogen interesse i, at der flyder data rundt et eller andet tilfældigt sted, eller at andre kommer ind og får fat i dem.
Og derfor har jeg også noteret mig den ret interessante detalje, nemlig at man har stillet et krav til de nye ejere om, at de ikke indsætter amerikanske statsborgere i bestyrelsen, og det antager jeg at man har gjort ud fra nogle givne forudsætninger, bl.a. den forudsætning, som både de tidligere ejere og de nuværende ejere har indikeret, nemlig at dansk lovgivning gælder og at dansk lovgivning skal overholdes, og det synes jeg jo er yderst positivt.
Og nu kan jeg så ikke nå at svare på den anden del, fordi jeg kan se, at min taletid er udløbet, men det kan jeg jo sikkert få muligheden for i næste runde.
Frank Aaen (EL), 2014-03-25:
For det er det jo dem, der ejer Nationalbanken der skal, nemlig forbrugerne i Danmark.
Det var den ene ting.
Den anden ting drejer sig om ejerne.
Ligegyldigt hvem de sætter ind som bestyrelsesmedlemmer i Norge, hvor selskabet åbenbart kommer til at ligge, så er det altså selskaber, der ligger i Boston, USA.
Hvilken lovgivning er de selskaber, der ligger i Boston, USA, mon underlagt?
Benny Engelbrecht (S), 2014-03-25:
Det, som vi i hvert fald skal tage højde for, er, hvad for en lovgivning Nets er underlagt.
Og der er både de tidligere og de nuværende ejere klare i mælet, altså at de er underlagt dansk lovgivning, og det er tilfredsstillende.
I forhold til den anden debat, altså den, der handler om overskuddet, kan jeg forstå, at det, da man før stillede et spørgsmål til hr. Kim Andersen fra Venstre om det, var nogle meget små beløb, som Nets gav i overskud, som ikke var tilstrækkelige til, at man kunne betale pengene tilbage til de nye ejere, men at det beløb i hvert fald er fuldt ud tilstrækkeligt, hvis det var sådan, at staten skulle overtage det.
Altså sandheden er jo den, at Nets' nye ejere er interesseret i at udvikle virksomheden, og at komme ind på nye markeder, for på den måde at øge indtjeningen.
Det ville altså forudsætte – hvis man følger Enhedslistens tankegang om at nationalisere det private selskab – at man skal ud i, at staten skal gøre det samme, altså at den danske stat skal til at drive operationer, ikke bare i de mange lande, som Nets opererer i nu, men at den også skal ind på nye markeder.
Det må jeg indrømme jeg har lidt svært ved at forestille mig
vil gå specielt godt, ikke mindst de manglende succeser, som staten hidtil har haft på it-området, taget i betragtning.
Frank Aaen (EL), 2014-03-25:
Det kan jeg starte med at sige ja til.
Altså, kan vi f.eks. lave en beretning i Erhvervs-, Vækst- og Eksportudvalget, der ligesom siger, at det her skal undersøges – no problem med os, tværtimod.
Det vil vi gerne.
Det, vi bare er bekymret over, er, at vi har spurgt ministeren nogle gange, om vi får den undersøgelse, før salget er sket, altså før staten sælger sine aktier.
Det synes jeg er et mægtig vigtigt problem, fordi staten faktisk kan blokere for, at salget sker, før vi har sikkerhed omkring de personfølsomme data.
Det, der undrer mig meget, er, at vi hverken i forbindelse med spørgsmål i Folketinget eller det her forslag kan få et tilsagn fra ministeren om, at staten ikke sælger sine aktier, før man ved, at der er sikkerhed for menneskers personfølsomme data.
Stine Brix (EL), 2014-03-25:
Så jeg hører det egentlig som en mulighed for, at Venstre gerne vil være med til at kigge på at kunne lave en undersøgelse af det her område, hvis det viser sig, at regeringen ikke kan give en garanti for datasikkerheden.
Er det rigtigt forstået?
Dennis Flydtkjær (DF), 2014-03-25:
Til det første om beretningen vil jeg sige, at det helt sikkert også kunne være en mulighed, altså enten ændringsforslag til forslaget eller en beretning.
Det er ikke det, der er afgørende for mig.
Det synes jeg fint vi kan tage en god diskussion af.
Der kom jo nogle svar i dag, og uden at have nået at nærlæse dem, mener jeg faktisk – det kan være, at hr. Frank Aaen måske også kan nævne noget, og det kan ministeren måske – at man har forpligtet sig i en forhåndsaftale til at sælge aktierne for det højeste bud, der kom.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-03-25:
Vi kan jo lade markedet fungere, og det fungerer egentlig ganske udmærket.
Men jeg er da enig i, at vi sagtens kan tage en debat om kapitalfonde og deres adfærd, og der kan være forskel.
Det er jeg helt med på, og det har jeg ingen problemer med at tage en diskussion om.
Jeg konstaterer bare, at de kapitalfonde, inklusive kapitalfonden ATP, som har købt sig ind i Nets, har tilkendegivet meget klart, at de ønsker at videreføre forretningen på de samme vilkår.
De har sagt, at de vil respektere den lovgivning, der gælder, og så er jeg tilfreds.
Hvis der kommer et eller andet scenarie, der viser, at man ikke gør det, har jeg også tilkendegivet, at vi gør noget, vi kigger på det, vi holder øje med tingene.
Der har så været eksempler på dårlige kapitalfonde, som er gået ind og har strippet eksempelvis velfungerende firmaer for værdier for at sælge dem hurtigst muligt ud og derved tjene nogle hurtige penge eller noget andet.
Det kan man jo sikre sig imod i forbindelse med salget, hvis man f.eks. ejer KMD.
Men nu ejer jeg jo ikke Nets, og der er ingen grund til at tro, at det er det, der sker i dette tilfælde, for her findes ikke den type værdier, som man lige pludselig kan gå ind at strippe firmaet for.
Man har interesse for én ting, og det er at videreføre firmaet, for ellers tjener man ikke nogen penge, så hvorfor i alverden skulle det være problemstillingen her?
Så det er jeg ikke bekymret for som sådan.
Stine Brix (EL), 2014-03-25:
Når nu erhvervsministeren kigger på en af de kapitalfonde, som er med i konsortiet, som nu køber Nets, nemlig Bain Capital, kunne der så ikke være grund til at overveje, om der alligevel var grund til bekymring?
Bain Capital har jo sådan set en historie, hvor man netop går ind og agerer meget aggressivt i forhold til de selskaber, som man køber sig ind i.
Konsekvensen har også været for en række af de selskaber, at de gik konkurs.
Andre blev efterladt i meget dårlig tilstand.
Altså, i den her sammenhæng er der jo sådan set ikke nogen garantier for, at der ikke kunne være alvorlige konsekvenser for Nets efterfølgende.
Det kunne f.eks. være, at man blev efterladt i en dårligere tilstand, end man var i før, selv om de selskaber, der har købt Nets, sådan set kommer godt ud på den anden side.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-03-25:
Altså, jeg er ikke bekymret i det her tilfælde, alene af den grund, at jeg jo har læst, hvad de kommende ejere faktisk agter at stille op med virksomheden.
Og det synes jeg virker meget betryggende.
En anden ting er, at det jo ikke er sådan, at der findes en stor skjult formue i form af anlægsaktiver eller andet, som man lige pludselig kan realisere i forbindelse med Nets.
Der er jo den mulighed, og det er den reelle, nemlig at man har videre drift for øje, fordi det er den måde, hvorpå man kan tjene sine penge.
I dag er Nets jo en overskudsgivende virksomhed, som genererer et ganske pænt overskud hvert eneste år, og derfor er det også noget, der selvfølgelig bliver dyrt at købe.
I længden tror jeg da også man vil kunne tjene penge på det.
Det har jeg ingen problemer med.
Så i den her forbindelse frygter jeg ikke, at man er gået ind med det mål for øje at nedlægge store dele af forretningen eller virksomheden.
Det ville jo være torskedumt, al den stund man har givet så mange penge for den.
Kim Andersen (V), 2014-03-25:
I Venstre kan vi ikke støtte de to beslutningsforslag fra Enhedslisten, som vi her har til behandling.
Vi er ikke tilhængere af nationalisering af en virksomhed som Nets, og vi mener heller ikke, at der er behov for at nedsætte en særlig ekspertgruppe, som skal vurdere konsekvenserne ved et salg.
Og i øvrigt synes vi, at der har været en overordentlig grundig og lang debat om salget af Nets i den danske offentlighed.
Det, som er statens opgave i forbindelse med en virksomhed som Nets og Nets' forretningsområde, er efter vores opfattelse at sørge for, at vi har en tidssvarende og administrerbar regulering; det er at sørge for, at den datasikkerhed, vi ønsker, og som vi lægger uhyre meget vægt på, har en lovgivning bag sig, som kan administreres, og at vi har et tilsyn med lovgivningen, som kan gennemføres effektivt og med de fornødne sanktionsmuligheder.
Det synes vi er vigtigt.
Det er rigtig, rigtig væsentligt, at en virksomhed som Nets lever op til den gældende lovgivning, og at lovgivningen tager højde for det, den skal i tiden og fremadrettet.
Det er rigtig vigtigt, at vi er omhyggelige og påpasselige med datasikkerheden vedrørende en virksomhed som Nets, som forvalter så mange oplysninger om os alle sammen på kryds og tværs døgnet rundt – ingen tvivl om det.
Det er regeringens og ministerens opgave at sørge for, at det regelgrundlag er til stede, og at tilsynet har ressourcer og hjemmel til at påse, at reglerne overholdes
Det har ministeren redegjort for her og nu, og der vil givet under udvalgsbehandlingen blive flere spørgsmål til ministeren, som der skal svares på, ligesom der jo stadig væk fra samrådet med ministeren er spørgsmål, der ikke er blevet besvaret.
Dem forventer vi at få en udførlig besvarelse af.
Men for os er det, der er interessant, ikke, om det er A eller B, der ejer Nets, men om love og regler bliver overholdt, og at tilsynet kan skride ind og give Nets de nødvendige påbud i forhold til håndtering af data, herunder hvor en server er placeret.
Så har vi i øvrigt den opfattelse, at det er altafgørende med en moderne og effektiv infrastruktur på det her område, som har den fornødne kapacitet.
Det vil jo kræve, at der er et ejerskab, som vil virksomheden, og som vil tilvejebringe den fornødne kapital til investeringer i udvikling og teknologi.
Det er private virksomheder, og de har altså besluttet i fællesskab at gå sammen om at sælge Nets, som jo i øvrigt også er et privat selskab.
Vores rolle er via lovgivning at regulere, hvad der foregår i selskabet.
Det er ministerens ansvar at påse, at den lovgivning er tidssvarende, og at der, som jeg nævnte før, er et ordentligt tilsyn med den.
Med den opgave tilsiger vi vores kollegaer her i Folketinget og regeringen al mulig støtte i altid at være samarbejdsvillige i at indrette de regler, så de er tidssvarende og kan fungere fremadrettet, men vi ser ingen grund til at begynde at nationalisere endsige ekspropriere.
Det er alle jo velkomne til, og vi vil da også forbeholde os retten til at deltage i den debat.
Frank Aaen (EL), 2014-03-25:
Det vil jeg da straks give ordføreren mulighed for, for det spørgsmål, der ikke blev berørt i ordførertalen, var jo, at der er en modsætning mellem dansk lovgivning om datasikkerhed og amerikansk lovgivning om datasikkerhed, og om det selskab, der nu køber Nets, er underlagt amerikansk lovgivning.
Er det ikke et problem for Venstre?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Når man køber noget for 17 mia. kr., skal man jo også have købet forrentet med 20 pct. i profit.
Hvem kommer til at betale regningen for de virksomheder, der nu køber Nets?
Kim Andersen (V), 2014-03-25:
Jamen jeg vil gerne give hr. Frank Aaen ret i, at datasikkerheden er et væsentligt spørgsmål, selvfølgelig er det det.
Og der er jo, som jeg også nævnte, nogle spørgsmål på det her område, som ikke er besvaret endnu fra ministerens side.
Det forventer vi at de bliver, og vi forventer, at de bliver besvaret på en måde, så de lever op til, at danske datainteresser er varetaget.
Ellers er der selvfølgelig noget, vi skal forholde os til.
Men vi ved jo allerede med hensyn til de svar, vi har modtaget, at det er dansk lovgivning, der gælder for Nets og servere placeret her i landet, og vi ved også, at tilsynet kan nedlægge forbud mod, at en server placeres uden for EU-området, og man kan gøre det uden begrundelse.
Men i øvrigt er det ministerens og regeringens ansvar at redegøre for, at sikkerheden er i orden, for det skal den selvfølgelig være.
Sådan er det.
Og der skal sikkert også investeres noget i Nets, for at man fortsat har tidssvarende produkter, som er konkurrencedygtige og prisbillige.
Det vil være tilfældet, uanset hvilket ejerskab der er tale om, men det, der først og fremmest er afgørende, er, at der er en ejerkreds, som er villig til at foretage de investeringer, der er nødvendige.
Frank Aaen (EL), 2014-03-25:
Bare til det sidste: I dag giver Nets 700 mio. kr. i overskud om året, og det synes vi i virkeligheden er alt for meget.
Hvis man skal forrente 17 mia. kr., er 700 mio. kr. jo ingenting, så skal man jo op på et milliardbeløb.
Nets skal jo simpelt hen generere et stort milliardbeløb hvert eneste år for at kunne imødekomme købernes interesser.
Hvem skal betale det?
Og så til det med datasikkerheden: Det er jo altså stadig væk sådan, at hvis virksomheden bliver underlagt amerikansk lovgivning, kan vi så ikke være enige om, at staten ikke sælger sine aktier, før vi helt til bunds kender konsekvenserne i forhold til sikkerhed for danskernes personfølsomme oplysninger?
Kim Andersen (V), 2014-03-25:
Jeg kan jo ikke vide, hvilke overvejelser køberne har omkring udviklingen af Nets, men jeg går ud fra, at det, når man investerer 17 mia. kr. i Nets, som er en nordisk virksomhed, er for at udvikle forretningen inden for den geografi og på det forretningsområde.
Til spørgsmålet om datasikkerhed vil jeg bare gentage, at det er vi lige så optaget af som hr. Frank Aaen, og det er ministerens ansvar at sørge for, at regelgrundlaget er tilstrækkeligt, og jeg vil med glæde se frem til at få besvarelserne på de stillede spørgsmål desangående.
Med hensyn til forrentning vil jeg sige, at det jo er rigtigt, at den skal svares, men som jeg sagde lige før, er det jo lige så vigtigt, at der er en ejerkreds, som er parat til at foretage de investeringer, som er nødvendige for at udvikle et selskab og dets produkter, for ellers er vores infrastruktur ikke så meget værd, og så kommer vi i en svær kattepine.
For hvis ikke vi foretager investeringer og udvikler, kommer vi jo bagefter, uanset hvem der i øvrigt ejer det.
Stine Brix (EL), 2014-03-25:
I går sagde Venstres it-ordfører, at Venstre stadig mangler en garanti i forhold til datasikkerheden.
Det er sådan set lidt uklart for mig, hvad Venstre egentlig vil på det her område.
På et tidspunkt i debatten sagde man, at man gerne ville være med til, at der blev lavet en uafhængig undersøgelse, men nu venter man bare på et svar fra ministeren.
Jeg vil egentlig gerne give muligheden til Venstre for, at vi kunne lave en fælles beretning, som samlede op på Forbrugerrådets forslag om at lave en uafhængig undersøgelse på det her område.
Der er jo tale om en temmelig kompliceret sag, hvor der kan være en konflikt mellem dansk lovgivning og amerikansk lovgivning.
Kim Andersen (V), 2014-03-25:
Som jeg har nævnt nogle gange, er vores adkomst til den her problemstilling jo lovgivning på området, som regulerer Nets' virksomhed – hverken mere eller mindre.
Nu ser jeg frem til, at ministeren besvarer de stillede spørgsmål fra Erhvervsudvalget, og så går de her to beslutningsforslag deres gang i Erhvervsudvalget, og det kommer de til at gøre uden Venstres støtte.
Men hvad der undervejs kan blive behov for i forhold til spørgsmål og andre parlamentariske håndtag, står jo altid enhver frit for.
Frank Aaen (EL), 2014-03-25:
Tak for, at vi så igen får tilsagn om, at man vil kigge på datasikkerheden.
Vi er så lidt optaget af, at det ikke er for sent, at den undersøgelse kommer.
Men den kommer i tide, hvis vi kan forhindre, at datasikkerheden undermineres.
Men det må vi jo tage op med ministeren og se, om ikke vi kan få et flertal, måske også i udvalget, for, at det her sker, før Nets er solgt.
For jeg vil bare lige gøre opmærksom på, at Nets ikke er solgt endnu.
Der er lavet en aftale mellem ejerne om at sælge til nogen, men det skal jo først godkendes af staten og myndighederne, og det er ikke sket endnu.
Det var bare det.
Men så bare lidt hovedregning: Hvis nu vi siger, at staten låner til at købe Nets og betaler 1 pct. om året i renter af det og så i øvrigt får mere end 1 pct. i afkast på Nets – sådan er det allerede i dag – og kapitalfonde køber Nets og vil have 20 pct. i rente af summen og begge beløb skal betales af danskerne på enten den ene eller den anden måde, hvad er så billigst for danskerne, 1 pct. eller 20 pct.?
Steen Gade (SF), 2014-03-25:
Når man gerne vil have kapital tilført en virksomhed, er det jo ikke for at få driften til at køre, så er det for at udvikle virksomheden.
Derfor tror jeg ikke man kan regne det ud på den måde.
Det handler jo om, at man, når man vil have noget ekstra kapital ind i virksomheden, vil udvikle de produkter, man har, man vil ekspandere, eller hvad man nu vil.
Det giver ikke i min optik noget argument for, at staten skulle gå ind.
Det giver et argument for, at de steder, hvor vi synes det er fornuftigt at staten går ind, kunne vi også skaffe billige lån.
Det er det, hr. Frank Aaen fortæller mig, og det ved jeg godt.
Vi er bare ikke enige om, at det her område er et sådant.