runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Connie Hedegaard (KF), 2009-11-06:
Ministeren er altid til rådighed ved udvalgsbehandlingen, ligesom ministeren også altid er til rådighed for, at vi har – det tror jeg også spørgeren vil bekræfte – ganske grundige drøftelser i energiforligskredsen også om dette lovforslag.
Ministeren er ikke bare pr. definition, men også af temperament altid til rådighed.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-11-06:
Det er stadig væk en uafhængig bestyrelse, og det står også meget klart i lovforslaget, men vi sikrer, at der er en sammenhæng med de prioriteringer, vi har politisk, og med den informationsindsats, der er.
Så derfor er der uafhængighed.
Lad nu være med at foregøgle noget andet.
Det har været vigtigt for bl.a. Det Konservative Folkeparti, at der er den her sammenhæng, i stedet for have noget, som fungerer fuldstændig autonomt, og hvor der ikke er sammenhæng mellem den nationale indsats og oplysningskampagnen.
Så svaret er, at ja, vi har mødt hinanden på midten ud fra de ønsker, der var rundt omkring bordet, og derfor er det et fint kompromis, vi her har ramt.
Ole Hækkerup (S), 2009-11-06:
Lad os sige, at ordføreren er enig med mig i, og sådan forstår jeg svaret, at uafhængigheden er mindre.
Vi kan så diskutere graden.
Og lad os sige, at ordføreren er enig med mig i, at der ikke er kommet nye penge, selv om der er kommet flere opgaver, og at ordføreren er enig med mig i, at der trods alt er mindre uafhængighed.
Per Dalgaard (DF), 2009-11-06:
Jeg vil ikke påstå, at jeg ved hundrede procent, hvordan den gamle Elsparefonden har fungeret med hensyn til sekretariat osv.
Og er det det, synes jeg, det er fint, at det kommer til at foregå sådan.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-11-06:
Først vil jeg ønske hr. Per Dalgaard velkommen som ny energiordfører.
Jeg vil sige, at noget af det, hr. Per Dalgaard sagde, præcis er det, der bekymrer os her, nemlig sekretariatet for den nye konstruktion.
Altså, vi synes jo, det er fantastisk vigtigt, at man har en uafhængighed dér, altså at man har mulighed for at ansætte lige præcis de kompetencer eller købe de kompetencer, man har brug for, når man skal have sine øjne stift rettet mod markedet og lave aftaler med forskellige virksomheder, så vi får aktiveret hele markedet, altså også dem, der ikke har været aktiveret endnu.
Så jeg ser frem til, at vi kan samarbejde om det her og sikre, at den nye konstruktion også bliver en reelt uafhængig konstruktion, som vi har haft glæde af hidtil.
Per Dalgaard (DF), 2009-11-06:
Ja, og det kan så glæde mig, at Det Radikale Venstre også er med på den model, at vi ikke skal pålægge virksomhederne her i landet så store afgifter af den ene eller den anden art, at de faktisk flytter.
Det har jo også en anden effekt, nemlig at arbejdsløsheden stiger osv. osv. Med hensyn til at overføre det brand og at det er lidt ærgerligt med Elsparefonden osv., kan man sige, at nogle gange er det vel egentlig sådan her i samfundet, at en organisation måske har godt af ligesom at blive rystet lidt, blive sat sammen på en anden måde og blive flyttet over i et andet regi.
Det vil jeg tro egentlig er tilfældet med Elsparefonden, men jeg er ret sikker på, at det, som de har udøvet, også vil blive overført til den nye organisation.
Margrethe Vestager (RV), 2009-11-06:
Jeg har selv lige set deres mærker, da jeg ledte efter en ny vaskemaskine.
Jeg synes, det er en god vejledning at få, og hvordan vi kan føre det videre, samtidig med at indsatsen udvides på en fornuftig facon, håber jeg vi kan få et godt samarbejde om.
En anden ting er, at jeg tror, det er et meget vigtigt spørgsmål at forfølge, hvordan vores virksomheder kan blive ved med at være effektive, men ikke bliver mødt med ufin konkurrence.
Jeg håber meget, at der bliver lavet internationale aftaler, så der også er et hårdt pres for at være energieffektiv i udlandet, sådan som jeg oplever der er nogle steder, for det gør også, at de bliver i stand til at spare effektivt på energien.
Jeg går bare ikke ind for, at der er ufine konkurrenceforhold, så danske virksomheder føler sig tvunget til at flytte.
Her synes jeg, det er vigtigt at vi har internationale aftaler, præcis som ordføreren angiver det.
Per Dalgaard (DF), 2009-11-06:
Til det første vil jeg sige, at det er glædeligt, at også Det Radikale Venstre synes, det er lidt tåbeligt at pålægge danske virksomheder en så stor afgift, at de flytter til udlandet, for igen: Klimaforureningen er jo ikke kun lige et lokalt problem, den er et globalt problem, og specielt når vi taler luftforurening, har det det jo med at flytte sig.
Som fru Margrethe Vestager sikkert ved, er der senere i dag et dagsordenspunkt om IRENA, som jo netop er en international organisation, der skal tage vare på samarbejdet om at fremme vedvarende energi i landene globalt set.
Med hensyn til det sidste, altså hvad vi egentlig kunne forestille os i forbindelse med det pågældende sekretariat, synes jeg, vi skal afvente, hvad vi får af yderligere information fra energiministeren.
Margrethe Vestager (RV), 2009-11-06:
Jeg vil gerne kvittere for ordførerens åbenhed over for en konstruktiv udvalgsbehandling.
De meget store perspektiver, som ordføreren trak frem om effektivitet i energiforbruget, og hvor virksomhederne så skal placere sig, afspejler jo nødvendigheden af at have et internationalt arbejde, så det netop ikke forholder sig sådan med det skrækscenarie, som ordføreren udmaler, og som jeg sådan set er helt enig i, nemlig at det ikke kan nytte noget, at der er lande, som bare tillader hvad som helst, for så ødelægges konkurrencen jo, og tingene hænger simpelt hen ikke sammen.
Jeg synes, det er en meget væsentlig problemstilling, som jo også er værd at påpege lige netop nu, hvor klimatopmødet kommer, og hvor det bliver meget afgørende, at landene forpligter sig, så der ikke er nogen, der slipper billigere og kan konkurrere på ufine vilkår.
Må jeg spørge lidt nærmere til, hvad det er for nogle overvejelser, Dansk Folkeparti har gjort sig med henblik på organisering af sekretariatet for energispareindsatsen?
Per Dalgaard (DF), 2009-11-06:
Det er vel ikke overraskende, at jeg er totalt uenig i det sidste omkring Lomborg.
Det er igen også et element, der går ud på, at vi vil lytte til de folk, som ved en hel masse om det, og har de nogle gode forslag, som vi kan tage ind i de yderligere forhandlinger, så gør vi da det.
Altså, vi er jo ikke interesseret i, at der bare skal svines, overhovedet ikke.
Vi tager virkelig hånd om klimaet der, hvor vi overhovedet kan komme til det.
Ole Hækkerup (S), 2009-11-06:
Vi kan diskutere hvor meget, men er ordføreren enig i, at den er mindre?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-11-06:
Der har jo fra flere partier været et klart ønske om en større koordinering af de statslige prioriteringer, som vi bl.a. her i Folketinget træffer beslutning om, og så den oplysningsindsats, der skal gøres.
Det har vi måske manglet med den tidligere konstruktion.
Den erkendelse må man jo så drage konsekvensen af.
Der har været et klart ønske om fra flere partier, herunder også Det Konservative Folkeparti, at vi fik en bedre samordning af de her ting.
Og det er jo ikke sådan, at man kaster de gode erfaringer fra Elsparefonden væk.
Det lyder, som om det nye Center for Energibesparelser slet ikke skal engagere sig i forhold til virksomheder og andre aktører, og det er jo ikke rigtigt; selvfølgelig vil det nye center også engagere sig ude i samfundet med de aktører, der er, og med de virksomheder, der er.
På den baggrund kan jeg simpelt hen ikke se den problemstilling, som fru Margrethe Vestager rejser her.
Margrethe Vestager (RV), 2009-11-06:
Jeg beder naturligvis om undskyldning, hvis ordføreren tog mine bemærkninger om slipset ilde op; det var kun for at finde et billede, som illustrerede, at ord nogle gange er taknemlige, og at det ikke altid er, som tingene beskrives at være.
Netop ordførerens svar leder jo hen til det meget besynderlige i, at regeringen her i lovforslaget har fravalgt at bruge de gode erfaringer fra Elsparefonden, for som ordføreren siger, er det helt naturligt at se på, hvad der fungerer godt, og så tage erfaringerne fra det.
Det er jo netop det, der er kernen i den her sag.
Hvorfor nedlægge Elsparefonden i stedet for at tage det, der fungerer godt, og se på, på hvilken måde man kan udbrede det til at dække hele energispareområdet?
For det er jo det, der vil være logikken i ordførerens svar, nemlig at man må se på det, der fungerer godt, og lade sig inspirere af det i stedet for at kaste smuds på det og så finde noget i en anden ressort, der har en anden opgave.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-11-06:
Nu skal jeg nok let og elegant forbigå kommentarerne til mit slips.
Jeg vil sige i forhold til præmissen, om det er underligt at drage en sammenligning med en institution, som vi har etableret for ganske få år siden – med en anden opgave, for det er jo selvfølgelig forskningsrelaterede projekter – og om det er underligt at drage de gode erfaringer med ind i hele spørgsmålet omkring uafhængighed: Næh, jeg synes, det ville være underligt, hvis vi ikke gjorde det, for der har vi faktisk et eksempel på, at man godt kan have en national strategi, som skal implementeres via et uafhængigt organ; det kan man faktisk godt, ved at man har nogle retningslinjer og man får en sammenhængende indsats.
Så det ville faktisk være underligt, hvis man ikke inddrog de erfaringer.
Margrethe Vestager (RV), 2009-11-06:
Det er jo fuldstændig rigtigt, som ordføreren siger, at der står i lovforslaget, at det er en uafhængig bestyrelse, men ord er jo som bekendt taknemlige, og ordførerens slips bliver jo ikke grønt af, at jeg kalder det grønt; det er stadig væk, tror jeg, et lidt grumset antal blå farver.
Men fred nu med det.
I hvert fald må man sige, at det jo afhænger af, hvad der er indeni: Hvad er sagens kerne?
Og jeg vil medgive, at EUDP fungerer på den måde, EUDP fungerer på, men de har én opgave, og det, der jo er kernen her, er, at Elsparefonden har løst en anden opgave og løst den med den grundlæggende metodik at være tæt i clinch med markedet, at være meget tæt på markedets aktører for at få markedet til at virke og også for at få elspare og energispare sat i vejret.
Det er jo det, der er kernen.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren, om ordføreren ikke synes, det er en lidt underlig argumentation at sige, at fordi en ting fungerer på én måde, så vil den måde også være rigtig, rigtig god, selv om det er en helt anden opgave, der skal løses.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-11-06:
Hvis man læser lovforslaget, vil man se, at det specifikt er nævnt, at det er en uafhængig bestyrelse.
Jeg er også nødt til at sige, at vi har lavet lignende konstruktioner før, uden at det har givet anledning til bemærkninger fra oppositionen om netop spørgsmålet om uafhængighed.
Jeg nævnte forskningsprogrammet EUDP, hvor vi har akkurat den samme konstruktion, og som der var bred tilslutning til dengang.
Fra konservativ side er vi i hvert fald tilfredse med den økonomiske ramme, de 90 mio. kr., til det her.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-11-06:
Når nu det var sådan, at oppositionen havde to krav, uafhængighed og flere penge – vi fik ikke flere penge, vi fik heller ikke uafhængighed –
hvor er det så, vi egentlig har fået noget?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-11-06:
Det er jeg sådan set enig i, og det er også derfor, hvis man tager det ene udgangspunkt, som jo netop er, at det her skulle etableres under Energistyrelsen, og det andet udgangspunkt, hvor man vil have en fuldstændig uafhængig institution, at det egentlig er en god konstruktion, vi netop har fundet, hvor der er en tilknytning til Energistyrelsen, men det er en uafhængig bestyrelse.
Og kompromiset er jeg sikker på vi vil opleve vil styrke den her indsats og vil være med til at sikre en mere sammenhængende indsats i Danmark.
Så det synes jeg faktisk er positivt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2009-11-06:
Med den gode vilje, der er på Grønland og Færøerne, tvivler jeg stærkt på, at vi kommer til at strides om det her.
Jeg fornemmer en meget, meget massiv opbakning både fra Grønland og fra Færøerne om det her, og derfor er jeg sikker på, at der efter klimaaftalen kan laves en aftale mellem Grønland og Færøerne og Danmark om reduktioner i CO2.
Høgni Hoydal (T), 2009-11-06:
Jeg må sige, at vores interesse jo egentlig er meget klar, og jeg kunne forestille mig, at det også ville være i Danmarks interesse, at man får det her afklaret med Færøerne og Grønland, som jo har sine egne mål og specielle forudsætninger for at deltage, før en aftale laves.
Jeg synes, det ville være meget uheldigt, hvis man efter en aftale, der forhåbentlig indgås i december, så skal til at strides mellem Danmark, Grønland og Færøerne om, hvordan man skal fordele den her pulje, som åbenbart bliver – kan man sige – det danske riges pulje.
Så ville det ikke også være i Danmarks interesse at få det her afklaret, så Danmark ikke skulle strides med vores synspunkter, men det var afklaret og stod i aftalen, og så kunne Danmark ligesom frit røgte sine egne interesser uden at blive involveret i nogle stridigheder?
Lars Christian Lilleholt (V), 2009-11-06:
Det synspunkt forstår vi godt, men det er nødvendigt at kende den samlede aftale, før der kan indgås en aftale med Grønland og Færøerne om deres indsats.
Det bliver jo en del af rigsfællesskabets samlede indsats.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-11-06:
Jeg synes, at hr. Lilleholt virker unødig skarp.
Færøerne har besluttet et klimamål, som er minus 20 pct. inden 2020.
Og når hr. Lilleholt så henviser til, at vi jo ikke kender den endelige klimaaftale i København i december, ligger der så i det, at det er Venstres holdning, at det mål skulle ændres?
Skulle det sættes op, eller respekterer Venstre, at det faktisk er et flot mål, som Færøerne har sat sig?
Høgni Hoydal (T), 2009-11-06:
Tak til Venstres ordfører for et positivt indlæg.
Jeg forstår godt, at det kan være problematisk – også med Danmarks rolle som ledende i forhandlingerne – at indgå en aftale med Færøerne og Grønland; det kan måske lidt virke som et forstyrrende element i den sammenhæng.
Men jeg vil spørge Venstres ordfører, og nu taler jeg på Færøernes vegne: Ønsket er jo, at vores klimamål kommer til at være med i en ny aftale, og hvordan skal de mål kunne komme med i en ny aftale, hvis aftalen ikke indgås mellem Danmark og Færøerne før topmødet?
Det er derfor, der er lagt vægt på fra færøsk side – og her taler jeg også for den færøske regering – at man får det her afklaret før, så det kan komme med i de forhandlinger, der kommer til at foregå i december, og dermed kan komme med i aftalen på en eller anden måde.
Så jeg vil spørge Venstres ordfører: Forstår han det synspunkt, at hvis man ikke får aftalen før, bliver det svært at få noget synligt i den kommende globale aftale?
Lars Christian Lilleholt (V), 2009-11-06:
Tak for det.
Tak til klima- og energiministeren for redegørelsen, som vi bakker et hundrede procent op.
Vi glæder os også meget over den interesse, der er på både Grønland og Færøerne for klimaforandringerne og for den debat, der er i begge områder for at gøre noget ved klimaforandringerne.
Det er også en ganske naturlig interesse, for det er jo områder, som er stærkt berørt af klimaforandringerne, og derfor er der også en naturlig interesse i at gøre noget for at forhindre dem.
Det ændrer på leveforholdene, og det er en meget alvorlig sag.
Jeg forstår ganske udmærket, at der er en stor interesse her.
Der er også i begge lande interesse for at indgå en aftale med Danmark om indsatsen for at reducere udledningerne inden COP15, men det er jo ikke muligt at lave en aftale, før vi kender resultatet af klimatopmødet og resultatet af, hvad der sker i de forhandlinger, der er her.
Der er også særlige interesser om det her.
På Grønland er der spørgsmålet om erhvervsudvikling, olieudvinding og -indvinding, minedrift osv., som jo også skal være en del af en aftale, således at grønlænderne får mulighed for at udvikle sig erhvervsmæssigt i de kommende mange år.
De færøske partier har som før omtalt indgået en meget ambitiøs klimaaftale: 20 pct.s reduktion i 2020 og en opfølgning hvert andet år for at følge med i, hvordan det går med at nå indsatsen.
Det er et meget, meget flot stykke arbejde, der er lavet på Færøerne, og det venter vi os ganske meget af.
Der er en positiv vilje både på Grønland og på Færøerne, og det skal ikke skorte på en dansk indsats i forhold til at følge op på det.
»På baggrund af klima- og energiministerens besvarelse af forespørgsel F 5 konstaterer Folketinget, at det er positivt, at Grønland og Færøerne ønsker at indgå i en kommende klimaaftale og dermed yde en aktiv indsats for at bekæmpe de menneskeskabte klimaforandringer.
Folketinget opfordrer regeringen til fortsat at sikre aktiv inddragelse af det grønlandske landsstyre og det færøske landsstyre i forhandlingerne om en klimaaftale og til hurtigst muligt at indgå en aftale med Færøerne og Grønland om deres respektive klimamål i forbindelse med en international klimaaftale.«
Høgni Hoydal (T), 2009-11-06:
Der er 5 uger, til den her by fyldes med toppolitikere fra både regeringsside og parlamentarikerside, ngo'er, gæster, presse osv. til COP15-klimatopmødet i København.
Vi ønsker Danmark, den danske regering og ikke mindst klimaministeren meget held og lykke med den store opgave at få en ny fremtidsafgørende global klimaaftale i hus.
Men langt fra København, midt i orkanens øje, midt i isens færden og nedsmeltning, på vejrgudernes tumleplads og midt i klimaændringernes levende virkelighed, bor der to folk, som lever i moderne samfund, men samtidig i og med naturen og klimaet, som jo har alt mulig indflydelse på al virksomhed, erhverv, transport og fremtidsmuligheder i både Færøerne og Grønland.
Disse to folks repræsentanter sidder ikke med ved bordet i København til december og har ikke hidtil haft nogen reel plads på dagsordenen.
Vi ønsker ikke at stå som tilskuere til forhandlinger og afgørelser om vores egen fremtid.
Vi ønsker selv at tage et bindende ansvar, sætte vores egne mål ud fra egne forudsætninger og deltage synligt og bindende i de internationale aftaler.
Nu hvor der altså kun resterer 5 uger til topmødet,
har vi stillet denne forespørgsel til klima- og energiministeren om, hvordan forhandlingerne går med det færøske og det grønlandske landsstyre, og med Færøernes og Grønlands deltagelse i en ny global klimaaftale.
Hvor langt er man kommet?
Vores ønske med forespørgslen er samtidig, at vi ønsker Folketingets partiers støtte til to enkle meget enkle principper, som der er bred enighed om i Færøerne og Grønland, nemlig at man mellem den danske regering og de to landsstyrer forhandler en aftale på plads før COP15-mødet med det formål, at der i en ny aftale synligt kan indsættes de færøske og grønlandske klimamål, så vi selv har en forpligtelse, og så det klart fremgår af aftalen, hvilke bindinger Færøerne og Grønland hver især påtager sig.
Lars Christian Lilleholt (V), 2009-11-06:
Vi respekterer i allerhøjeste grad Færøernes mål, som er meget visionært, og det takker vi mange gange for.
Og vi takker også for de indmeldinger, der er kommet fra Grønland.
Der er en god og en positiv vilje.
Jeg har ikke forsøgt på at være skarp i dag, men derimod har jeg vist god vilje i forhold til både Færøerne og Grønland.
Mette Gjerskov (S), 2009-11-06:
Man kan sige, at jeg udmærket godt kan forstå, at Færøerne har et ønske om at få vist verden den store indsats, som jo faktisk gøres på Færøerne, og at få vist det færøske ambitionsniveau, som jo virkelig er højt.
På samme måde kan man sige, at vi jo skal gøre alt, hvad vi kan, for at understrege, at netop Færøerne gør en kæmpe indsats på klimaområdet og skal have mulighed for at fremføre det ved alle lejligheder.
Men selve aftalen er jo en, som kongeriget indgår.
Høgni Hoydal (T), 2009-11-06:
Tak til fru Mette Gjerskov fra Socialdemokraterne for en meget positiv tale også.
Jeg vil vende lidt tilbage til det her med, hvordan vi kan sikre det mål, som også fru Mette Gjerskov har fremlagt her, altså at vi i fællesskab er med til at tage det ansvar, som der er.
Er fru Mette Gjerskov med på den tanke, at hvis ikke vi får det her afklaret før COP15, er det meget svært at se, hvordan Færøerne og Grønland kan indgå i en global aftale?
Det lyder lidt, som om man laver en aftale på vegne af hele kongeriget, og bagefter finder man så ud af fordelingen.
Skal man forstå det mål sådan, at vi ønsker, det her bliver afklaret før, så det direkte kan stå nævnt i en aftale, f.eks. hvilke mål Færøerne har?
Mette Gjerskov (S), 2009-11-06:
Jeg vil gerne begynde med at sige tak til fru Juliane Henningsen og hr. Høgni Hoydal for, at vi nu får lejlighed til at få den her debat under forespørgslen netop om en aftale med Færøerne og Grønland om klima.
Når vi taler om klimaet, er det jo afgørende vigtigt, at vi ikke kun taler om Danmark, men om hele riget.
Klimaforandringerne rammer alle verdens lande, men både Færøerne og Grønland er jo særlig udsat.
Jeg tror næsten, at hr. Høgni Hoydal selv sagde det, jeg har stående på mit talepapir, nemlig at det jo er to folk, som om nogen på den her klode lever med, i og af naturen.
Færøerne og især Grønland spiller samtidig en kæmpe rolle i bevidstheden hos mennesker i hele verden – mennesker, der kæmper for klimaet.
Jeg tror, at de fleste verden over har et billede på nethinden af en isbjørn på en smeltende isflage, det er i høj grad blevet et symbol på hele klimakampen.
Jeg har selv stået på indlandsisen og tog et billede af mine fødder.
At stå der på den kæmpe isterning og lytte, først kan man kun høre vinden, så kan man høre en lille rislen, det kunne jeg i hvert fald, af isen, der smeltede, så får man lidt en fornemmelse af, hvad det er for nogle kræfter, der er på spil.
Derfor er det jo også vigtigt at sige, at det er hele kongeriget Danmarks troværdighed, der er på spil, når vi til december inviterer verden på besøg i København til det vigtigste internationale møde, der vel nogen sinde har været afholdt i Danmark.
Derfor er det også vigtigt, at vi i samarbejde og fordragelighed kan nå frem til en holdbar løsning på vores internationale forpligtelser i forbindelse med COP15 – forpligtelser, der er ambitiøse, og som samtidig tager udgangspunkt i vores forskellige udviklingsbehov.
Det er vigtigt, at vi alle opstiller klimamål, at vi arbejder vedholdende og aktivt for at opfylde målene, og at vi holder hinanden fast på vores løfter.
Vi Socialdemokrater står bag forslaget til vedtagelse, og vi ser frem til en snarlig ambitiøs klimaaftale, både for verden og inden for vores eget rige.
Lars Christian Lilleholt (V), 2009-11-06:
Vi respekterer til fulde Færøernes indstilling og bakker meget kraftigt op bag det.
Jeg ved også, at der er en god dialog mellem klima- og energiministeren og både Grønland og Færøerne om at sikre en ambitiøs aftale.
Per Clausen (EL), 2009-11-06:
Så synes jeg jo bare, at det stadig væk er helt uklart, om hr. Lars Christian Lilleholt mener, at man fra dansk side vil respektere de beslutninger, der er truffet på Færøerne, eller om det godt kan blive lavet om efter topmødet, hvis de når frem til nogle andre resultater på topmødet end dem, hr. Lars Christian Lilleholt måske kan forestille sig.
Jeg tror, at det vel nok er en af grundene til, at der kommer den her forespørgselsdebat og det forslag fra Den Nordatlantiske Gruppe.
Det er vel, at man lige præcis føler den usikkerhed.
Lars Christian Lilleholt (V), 2009-11-06:
Fordi vi afventer den samlede klimaaftale til december, og før da mener vi ikke, at det vil være fornuftigt at indgå en aftale med Grønland og Færøerne.
Vi noterer selvfølgelig med tilfredshed de meldinger, der ikke mindst er kommet fra Færøerne, om en politisk vilje til at ville noget på det her område.
Per Clausen (EL), 2009-11-06:
Det er, fordi jeg synes, at det bliver en smule forvirrende.
Men samtidig med det siger hr. Lars Christian Lilleholt, at man vil respektere de beslutninger, Færøerne allerede har truffet, og at man ikke har tænkt sig at lave om på dem.
Hvis man har lagt sig fast på, at Færøernes beslutninger er gode nok, hvorfor kan man så ikke indgå en aftale om det?
Lars Christian Lilleholt (V), 2009-11-06:
Det ligger ikke umiddelbart for.
Vi er meget positive over for den målsætning, der er kommet fra Færøerne, og det kommer til at indgå i den samlede danske indsats.