runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2008-04-10:
Jamen som loven er i dag, har man mulighed for at anlægge en civil sag, og derfor synes jeg da også, man kan få prøvet sin sag ved en domstol.
Jeg medgiver, at der har været forskellige betænkeligheder, med hensyn til hvordan lovgivningen virker.
Der er ikke nogen, der er blevet administrativt udvist, som har ønsket at anlægge en sådan sag, men det, der nu sker, når vi har stemt for dette forslag til vedtagelse, er jo netop, at der bliver nedsat en arbejdsgruppe, som skal se på, om der skal tages nye initiativer, der kan sikre, at de mennesker, som samfundet mener skal udvises, rent faktisk kan udvises, samtidig med at der ikke er nogen, der skal kunne sætte en finger på, om retssikkerheden er i orden.
Der er mange, der har nævnt, at en domstolsprøvelse skulle være en mulighed.
I det system, som vi tidligere har stemt for, og som fungerer i dag, er der jo indlagt mange forskellige kontrolmekanismer, så det er ikke rigtigt, at der ikke er kontrol med det, der foregår.
Vi kigger gerne på, om det kan gøres anderledes, og det er derfor, vi stemmer for forslaget.
Men jeg vil gerne understrege, at for os at se er der ingen grund til at have mistillid til den måde, det foregår på i dag.
Frank Aaen (EL), 2008-04-10:
Jeg tror nu, at de, der bliver idømt udvisning, vil opfatte det som en straf.
Den anden problemstilling, der bliver rodet rundt i i dag, er, at når noget er tildelt administrativt, kan det også fratages administrativt.
Er Socialdemokratiets ordfører ikke enig i, at selvfølgelig kan forskellige goder tildeles administrativt - vi får en masse goder tildelt administrativt - men hvis man skal fratages et gode, har man ret til at få fratagelsen afprøvet ved en domstol?
Det er jo en helt elementær beskyttelse af individet mod statsmagten.
Selvfølgelig kan man få noget af statsmagten, og så siger man tak, men fratages man noget af statsmagten, uanset hvad det er, har man mulighed for at få det afprøvet ved en uafhængig domstol.
Karen Hækkerup (S), 2008-04-10:
Jeg kan svare meget kort på begge spørgsmål: Nej, retssikkerhed kan ikke gradbøjes, og en udvisning er ikke en straf.
Sådan må det være.
Frank Aaen (EL), 2008-04-10:
Når man snakker om balance med hensyn til retssikkerhed, skal det så forstås sådan, at begrebet retssikkerhed kan gradbøjes, så man har lidt mere eller lidt mindre retssikkerhed?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Er Socialdemokratiets ordfører enig i, at ingen kan idømmes straf uden ved dom, og at der skal være mulighed for at anke dommen til en uvildig retsinstans?
Kim Andersen (V), 2008-04-10:
Det vil jeg meget gerne.
Jeg er glad for, at Socialdemokraterne er medforslagsstillere til dagens forslag til vedtagelse.
Socialdemokraterne vedstår sig deres ansvar fra 2002, hvor de jo også stemte for antiterrorpakken og de regler, vi har i dag.
Det er jeg glad for, og jeg synes, at Socialdemokraterne i de her sager og spørgsmål på fornem vis har levet op til at påtage sig et ansvar.
Jeg nævnte jo netop også kun i mit svar Det Radikale Venstre, som ikke er medforslagsstiller til dagens forslag til vedtagelse.
Det er Det Radikale Venstre, der bringer slinger ind i sagen, i forhold til hvad man tidligere selv har stået bag og har stemt for.
Det gør Socialdemokraterne derimod ikke, og det anerkender jeg i høj grad.
Karen Hækkerup (S), 2008-04-10:
Nu kan det jo skyldes, at ordføreren lige var blevet irettesat og havde fået at vide, at han skulle fatte sig i korthed, at han ikke nåede at svare hr. Peter Skaarup færdig, da hr. Peter Skaarup tidligere stillede sit spørgsmål.
Hr. Peter Skaarup bad ordføreren om at forholde sig til, at der var flere partier - i flertal - der nu rendte fra den lov, som man havde vedtaget, dengang man stemte for de tidligere terrorlove.
Vi står stadig væk vagt om terrorloven, vi står stadig væk vagt om, at det er borgernes sikkerhed, som vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at beskytte - selvfølgelig stadig væk under hensyntagen til retssikkerheden.
Men jeg synes alligevel, hr. Kim Andersen skylder at nævne, at Socialdemokraterne under ingen omstændigheder er rendt nogen som helst steder hen.
Kim Andersen (V), 2008-04-10:
Jeg er meget glad for, at fru Pia Christmas-Møller er medforslagsstiller til dagens forslag til vedtagelse.
Vi er helt enige om, at vi i vores land har en virkelig tradition for retssikkerhed og for retsfølelse.
Det er ind i sin grundmarv en retsstat, vi har med at gøre, og det skal vi være glade for og stolte over, og vi skal værne om, at det også kan være sådan i fremtiden, ligesom vi skal værne om danske interesser og danske statsborgere i det hele taget og ikke lade os true eller presse eller udsætte for kriminalitet af fremmede mennesker, formodede terrorister, som ikke vil det her samfund, som ikke respekterer vores frihedsrettigheder, værdier og normer, men som vil omstyrte det og antaste det i en højere sags tjeneste.
Vi skal have apparater, der kan stå op imod det, sådan at vi netop kan fastholde en demokratisk retsstat, sådan som vi kender den.
Pia Christmas-Møller (UFG), 2008-04-10:
Det er jo hele opgaven for arbejdsgruppen.
Så der er vi ikke uenige, og jeg er meget glad for bekræftelsen af, at retsfølelsen hos befolkningen og retssikkerheden for de anklagede er lige vigtige størrelser i en retsstat, og det er selvfølgelig det, vi skal tage højde for, når vi skal finde nye løsninger på de udfordringer, som terrorismen har bragt vores retssamfund.
Vi skal ikke give køb på vores grundlæggende principper, herunder vores demokratiske åbenhed, men vi skal jo omvendt også tage truslen alvorligt.
Så jeg er meget glad for, at vi fik den præcisering fra Venstres ordfører.
Kim Andersen (V), 2008-04-10:
Jeg tror, det er vigtigt at slå fast, at der ikke her er tale om en domfældelse.
Her er tale om en administrativ udvisning af nogle mennesker, som ikke er danske statsborgere, nogle mennesker, som har fået en opholdstilladelse her i landet administrativt.
De kan naturligvis også udvises, når det kan godtgøres af de myndigheder, vi nu har indrettet os med til at holde den slags under observation, at de vil udrette skade mod danske statsborgere eller det danske samfund.
Det er det retssikkerhedsmæssige grundlag, som Folketinget har indrettet sig med her i landet.
Det varetager de retssikkerhedsmæssige hensyn, der er for den kategori af mennesker her i landet, og det er også i overensstemmelse med internationale konventioner.
Frank Aaen (EL), 2008-04-10:
Jamen det var jo i virkeligheden en lang snakken udenom.
Kan vi ikke få et helt enkelt svar: Gælder principperne om retssikkerhed ikke for ethvert menneske uanset statsborgerskab?
Er det ikke sådan, at ingen kan dømmes til en sanktion, uden at det sker ved en domstol, og uden at vedkommende har mulighed for at anke en straf til en domstol?
Kan vi ikke være enige om, at så enkle er retssikkerhedsprincipperne, nemlig at man skal have mulighed for at komme for en uafhængig dommer, og at man ellers ikke kan blive idømt en straf?
Naser Khader (NY), 2008-04-10:
Det er, fordi problemet er stigende, at vi kommer til at stå over for de der etiske dilemmaer rigtig mange gange i fremtiden.
Det Etiske Råd fungerer som et råd, der rådgiver Folketinget i forbindelse med de sundhedsetiske aspekter.
Og det samme kunne man gøre i forhold til de juridiske aspekter - især det, der handler om terrorbekæmpelse og terrorlovgivning.
Vil det ikke være på sin plads at have sådan et råd?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-10:
Jeg deler hr. Naser Khaders glæde over, at regeringen i dag har nedsat en arbejdsgruppe vedrørende de her problemer, for de er jo svære.
Det tror jeg vi er meget enige om.
Jeg kan ikke på nuværende tidspunkt give tilsagn eller det modsatte i forhold til Ny Alliances forslag om et juridisk-etisk råd.
Umiddelbart er jeg lidt skeptisk, men jeg vil meget gerne gå ind i en dialog om det, hvor vi kan tale om: Hvordan kan vi løbende få rejst og sikret de diskussioner, som der opstår i forbindelse med sager af den her karakter?
For hr. Naser Khader har jo fuldstændig ret i, at det her hverken er den første eller den sidste diskussion, vi får i forlængelse af de her ting.
Det er vi enige om.
Naser Khader (NY), 2008-04-10:
Vi står på nuværende tidspunkt over for et ægte etisk dilemma: Der er nogle personer, som PET vurderer udgør en sikkerhedsrisiko; de er potentielle terrorister; vi kan ikke udvise dem til lande, hvor de risikerer tortur og død; vi kan heller ikke fængsle dem på ubestemt tid.
Et virkelig ægte dilemma.
Fra Ny Alliances side er vi glade for, at man i dag har nedsat en arbejdsgruppe, som skal se på problemstillingen, men vi foreslår, at man på sigt opretter et juridisk råd a la Det Etiske Råd, der kan rådgive Folketinget i forbindelse med de der etiske dilemmaer på det juridiske område.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-10:
Jeg tror, det er åbenlyst for de fleste, at der er en helt grundlæggende forskel på et visum og på en opholdstilladelse.
Et visum har, som hr. Jesper Langballe jo selv var inde på, en udløbsdato fra starten, og dermed er der tale om en begrænset mulighed for at kunne være i Danmark som turist f.eks.
Derfor er der jo ikke nogen administrativ beslutning i, at visummet udløber på et tidspunkt, for det er en del af det, man har fået.
Det står i modsætning til en opholdstilladelse, hvor det ikke er sådan, at der eksempelvis står, at den 27. oktober 2009 er det meningen at man skal forlade landet.
Så jeg mener simpelt hen ikke, at de to ting kan sammenlignes, vil jeg sige til hr. Jesper Langballe.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-10:
Jeg beklager, at jeg ikke var så god til at administrere min tid.
Den midlertidige opholdstilladelse, som de mennesker har, er tildelt administrativt, og hvorfor i alverden skulle den så ikke kunne fratages administrativt?
Det er noget helt andet, når der er tale om sådan noget som indfødsret, men her er der jo tale om et rent administrativt spørgsmål.
Det er ikke sådan, at alt skal for en domstol.
Når et visum udløber f.eks., ja, så skal folk ud, det skal ikke for en domstol.
Jeg synes, der er en tilbøjelighed til, at man går ud fra som givet, at retssikkerheden kræver - uden nogen diskussion - at det skal for en domstol.
Det er i virkeligheden ikke nogen rimelig betragtning.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-10:
Jeg glæder mig så til at høre resten af spørgsmålet, men det går jeg ud fra at spørgeren vil komme ind på i anden runde.
Jeg vil gerne starte med at sige, at det jo ikke er min opfattelse, at det administrative udgangspunkt altid er vilkårligt; det ville jo være et mærkeligt udgangspunkt at have den tilgang til det.
Men man kan sige, at det modsatte synspunkt jo er, at en administrativ afgørelse næppe altid er korrekt; det tror jeg også at spørgeren vil anerkende.
Det er jo netop derfor, det er vigtigt, at der er en kontrol af de afgørelser, som der er inden for den offentlige forvaltning.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-10:
Jeg vil ikke forsøge på at rive hr. Simon Emil Ammitzbøll ud af den sejrsrus, han har på egne og forespørgernes vegne.
Men jeg vil spørge mere stilfærdigt til argumentationen om retssikkerheden.
Hr. Simon Emil Ammitzbøll vil gerne være sikker på, at de folk, der bliver udvist, også virkelig er terrorister, og det kan jeg godt forstå.
Jeg vil også sige, at det jo er helt klart, at en administrativ vurdering ikke behøver at være vilkårlig, men det er jo klart nok, at man må gå ud fra, at en domstolsprøvelse er lidt mere sikker.
Men hvis vi taler om sikkerhed, så er der er altså tale om en gradsforskel.
Nu er det, jeg vil spørge hr. Simon Emil Ammitzbøll, om han har overvejet, at der faktisk overhovedet ikke er nogen naturlov, der siger, at administrative afgørelser vedrørende udvisninger skal retsprøves.
Hvorfor skulle der lige i dette tilfælde være tale om en retsprøvelse?
Det er der f.eks. ikke, når…
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-10:
Integrationsministeren har selvfølgelig ret i, at vi er meget enige om, at det her skal gøres grundigt.
Der er tale om et utrolig kompliceret spørgsmål om, hvordan man sikrer hensynet til statens sikkerhed og hensynet til retssikkerhed for den enkelte, som selvfølgelig ikke bare er noget, man gør med et pennestrøg.
Og jeg vælger at betragte integrationsministerens besvarelse om, at det her ikke er en syltekrukke, som udtryk for, at det selvfølgelig er et grundigtarbejdende udvalg, men også et hurtigtarbejdende udvalg.
Så under den forudsætning er jeg tilfreds med besvarelsen fra integrationsministeren.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-04-10:
Her ved debattens begyndelse kan vi jo lige så godt undgå myter.
Der er jo flere, der stiller spørgsmål om, hvor lang tid der så vil gå.
Dertil er at svare et par ting: Det er ikke en PET-kommission.
Det er slet ikke en kommission.
Det er, som jeg sagde, et udvalg, der er bredt sammensat af de involverede ministerier og folk udefra, som kan fokusere både på de interesser, som specielt Justitsministeriet og Politiets Efterretningstjeneste nødvendigvis må have, og på Integrationsministeriets interesser, herunder selvfølgelig specielt retssikkerheden, som jo i øvrigt også er nævnt af justitsministeren.
Der er ikke nogen slutdato på, det skal ikke være en syltekrukke, men jeg tror, at ordføreren og jeg er helt enige om, at det selvfølgelig skal gøres grundigt.
Det er meget vigtigt at få alle aspekter frem, sådan at Folketinget også får et godt beslutningsgrundlag, for vi er jo inde i noget, der er vanskeligt, og vi er jo inde i interesser, som vi næsten kan sige er uforenelige, men som skal forenes, altså hensynet til den hemmelige tjeneste og hensynet til en forsvarlig retssikkerhed, så meget åbenhed som muligt.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-10:
Jo tak.
Det skal jeg nu ikke gøre en længere historie ud af.
Jeg tror, at alle, der har fulgt med i den offentlige debat i de seneste par måneder, vil være klar over de diskussioner, der har været om administrative udvisninger af udlændinge, som er mistænkt for enten at planlægge eller udøve terrorisme.
Fra forespørgernes side, altså Enhedslisten, SF og Det Radikale Venstre, er vi bekymrede over, at der ikke er tilstrækkelig domstolskontrol og dermed tilstrækkelige retsmæssige garantier i forhold til de administrative udvisninger.
På den baggrund har vi bedt justitsministeren og integrationsministeren om at gøre rede for de konsekvenser, der er, både i forhold til retssikkerheden, menneskerettighederne og princippet om tredeling af magten, når man har de regler for administrative udvisninger, som man har.
Men i den forbindelse må retssikkerheden også ind over.
Jeg glæder mig meget til at høre, hvad justitsministeren og integrationsministeren har at sige.
Naser Khader (NY), 2008-04-10:
Ny Alliance er tilhænger af, at Politiets Efterretningstjeneste får de optimale redskaber til at bekæmpe terror og herunder principielt også administrative udvisninger, for man får jo opholdstilladelse administrativt, og så skal der også være mulighed for at udvise administrativt, dog ikke til lande, hvor de pågældende kan risikere fængsling, dødsstraf m.v. Vores forslag om et juridisk-etisk råd har at gøre med, at vi jo står over for et virkelig etisk dilemma, og det er utrolig vigtigt at gøre noget.
På samme måde som vi har Det Etiske Råd på sundhedsområdet til at vurdere tingene - og det er ikke noget med at skubbe ansvaret fra sig - og vi så som lovgivere kan vurdere, hvad det er, vi skal bruge af dets vejledning, har vi brug for det i forhold til det juridiske og især i forhold til terrorlovgivningen, hvor vi lovgiver helt til grænselandet.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-10:
Som sagt er jeg ikke parat til at hoppe på ideen - så at sige - med det samme, men jeg synes, at hr. Naser Khader har en væsentlig pointe i, at når vi skal diskutere statens sikkerhed i forhold til den enkeltes retssikkerhed, er der nogle problemer, som nogle gange næsten kan have karakter af problemet ved at skulle løse cirklens kvadratur.
Det tror jeg vi alle sammen i den her debat må erkende.
Det er bare utrolig vigtigt for os at sige, at den enkeltes retssikkerhed og princippet om, at man er uskyldig, indtil det modsatte er bevist, for os er nogle meget grundlæggende principper i et retssamfund.
Og jeg synes, det er utrolig vigtigt, også i kampen imod terroristerne, at vi ikke giver køb på vores egne retsprincipper for at bekæmpe terroristerne.
Vi skal selvfølgelig finde metoder til at bekæmpe dem - det tror jeg vi alle sammen er enige om - men vi bliver nødt til at gøre det på en måde, der også sikrer, at retsstaten kommer helskindet igennem.
Martin Henriksen (DF), 2008-04-10:
Jeg skal gøre det ganske kort, også for at finde ud af, hvordan retningslinjerne er for den her diskussion, så også folk ude foran skærmene ligesom kan få en fornemmelse af, hvor Det Radikale Venstre står.
Jeg skal høre hr. Simon Emil Ammitzbøll: Hvad kommer først, statens sikkerhed eller de her højtflyvende radikale principper?
Kim Andersen (V), 2008-04-10:
I de sager, vi her taler om, er der jo tale om personer, som ikke er danske statsborgere.
Vi har jo også med personer at gøre, som ikke er dømt.
Vi har med personer at gøre, som har været under observation fra PET’s side, og som er mistænkt for at ville udrette skade mod danske statsborgere eller det danske samfund.
De er her som gæster, de er her på en administrativ bevilling, og de kan administrativt udvises.
Det er klart, at i det omfang der er tale om, at en person skal dømmes her i landet med en egentlig dom, er det noget, der skal foregå for en dommer og i en retssal.
Frank Aaen (EL), 2008-04-10:
Jeg kan forstå, at Venstre støtter, at der skal være retssikkerhed, og derfor det her helt enkle spørgsmål: Er Venstres ordfører enig i, at intet menneske kan idømmes en straf, uden at det sker i en retssag ved en uafhængig domstol, og uden at vedkommende har mulighed for at anke og få dommen afprøvet?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-10:
Lad mig endnu en gang understrege, at det for Det Radikale Venstre er utrolig vigtigt, at vi bekæmper terrorismen og terroristerne.
Derfor er det vigtigt for os, at vi ser på de her ting, og at vi tager hensyn til, hvordan vi kan sikre statens sikkerhed, samtidig med at vi tager hensyn til, hvordan vi kan sikre retssikkerheden for den enkelte.
Derfor har vi også tidligere her i Folketinget - vist flere gange endda - foreslået, at der skal nedsættes en terrorkommission.
En terrorkommission kunne både se på, hvilke forslag vi yderligere kunne gennemføre for at bekæmpe terrorisme, og hvor vi måske er kommet til at gå for langt i forhold til retssikkerheden.
Peter Skaarup (DF), 2008-04-10:
Jeg kan sige, at vores eftertanke og overvejelse i Dansk Folkeparti går på, at vi i sidste uge kunne se, at Flygtningenævnet accepterede, at to personer bliver i Danmark, selv om de rent faktisk bør udvises i forhold til det, som Politiets Efterretningstjeneste siger, og at Flygtningenævnet åbenbart ikke offensivt beder om flere oplysninger fra Politiets Efterretningstjeneste.
Det betyder så, at de to personer kan blive her.
Den situation er vi nervøse ved, og derfor synes vi, det en god idé, at man nedsætter en arbejdsgruppe, der kan se på, hvad man så gøre, hvordan de kan blive udvist, hvordan man sørger for, at de to bliver frihedsberøvet, og andre med dem.
Det er så den ene ting.
Den anden ting, jeg vil sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, er: Hvad er det lige, der er sket siden 2001?
Jo, Det Radikale Venstre er blevet klogere og har skiftet holdning, men hvad angår kampen mod terrorisme er der vel ikke sket de store ændringer i den retning, som Det Radikale Venstre har et ønske om.
Nej, faktisk er der jo siden 2001 sket det, at terrorismen er rykket tæt på Danmark, at vi har en række terrorsager på dansk grund, og at vi har fundet ud af, at der er undergravende elementer med sympatier i retning af Al-Qaeda, der ønsker terrorisme, og som vil udføre terrorisme.
Hvad er det så, der begrunder, at man har skiftet holdning, når nu tingene er rykket så tæt på Danmark?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-10:
På grund af lidt snakken her på min venstre side hørte jeg desværre ikke den første del af spørgsmålet, så hvis det kommer til at få indflydelse på besvarelsen, beklager jeg.
Men som jeg hørte spørgsmålet, handlede det om, hvorfor vi var med til at vedtage terrorpakken tilbage i 2002 og så nu har skiftet holdning til det her. Der vil jeg sige, at jeg har været ude at forklare det et utal af gange.
Bl.a. har jeg sammen med min gruppeformand, fru Margrethe Vestager, også skrevet et indlæg i Politiken den 21. februar i år, hvor vi indrømmer, at vi faktisk tror, at der efter den 11. september opstod en særlig situation, en særlig stemning, måske nærmest et anslag af panik i den vestlige verden, hvor man ikke kunne overskue konsekvenserne af, hvad det var for en tidsalder, vi gik ind i.
Vi indrømmer, at vi er blevet klogere, og synes sådan set ikke, at der er noget galt i det.
Vi synes her 6 år efter, at det er tid til eftertanke og til at stille spørgsmålet: Er man kommet til at gå for langt?
Jeg kan også forstå på det, som integrationsministeren og justitsministeren nu har sat i værk, at der i hvert fald også er andre end os, der synes, at det er tid til eftertanke og overvejelse.
Det sidste med terrorister, som vi ved har gjort eller planlagt et eller andet, synes jeg stadig er en mærkelig formulering, eftersom hele diskussionen jo netop handler om, at vi åbenbart ikke ved det, siden vi ikke kan dømme dem.
Men det var slet ikke det, der var mit spørgsmål.
Mit spørgsmål handler om det forslag til vedtagelse, som Socialdemokraterne står bag her i dag, og den del, der handler om at sikre mere effektivitet i forbindelse med udvisninger.
Hvad ligger der egentlig i det?
Det har jeg sådan lidt svært ved at forstå, for jeg går ud fra, at Socialdemokraterne selvfølgelig - det tager jeg som en helt sikker forudsætning - ikke udviser til dødsstraf, tortur og umenneskelig behandling.
Selvfølgelig gør man ikke det, men hvad er det så, man vil effektivisere?
Peter Skaarup (DF), 2008-04-10:
Jeg synes, man skal interessere sig for lidt for forhistorien i den her sag.
Forhistorien er jo, at FN den 28. september 2001 med resolution 1373 vedtog vigtige initiativer på det her område, fordi man ikke ville finde sig i, at landene havnede terrorister, at terrorister brugte landene som udgangspunkt for udøvelse af deres forfærdelige gerninger.
Det medførte så, at regeringen i Folketinget dengang fremsatte forslaget L 32, som blev vedtaget med Det Radikale Venstres stemmer.
Der blev det nemlig vedtaget, at udlændinge, som udgør en fare for den danske befolknings sikkerhed eller sundhed, kan udvises, uanset hvor længe de har opholdt sig i Danmark, og uanset om de måtte være meddelt opholdstilladelse som flygtninge.
Så er det jo, jeg spørger Det Radikale Venstre her i 2008: Hvad er det lige, der er sket, siden De Radikale dengang støttede et vigtigt forslag til bekæmpelse af terrorisme og nu ikke længere vil støtte forslaget?
Det hænger ikke sammen.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2008-04-10:
To ting: Først og fremmest vil jeg sige, at hr. Søren Krarup, da hr. Søren Krarup sidder i Indfødsretsudvalget sammen med mig, jo så også ved, at Det Radikale Venstre har været bekymret over netop de retssikkerhedsmæssige aspekter i forhold til PET-vurderinger, når der er tale om indfødsretssager, og at vi faktisk har stillet forslag om, at Danmark efter svensk forbillede skulle indføre en model, hvor man kan indklage beslutningen om, at man bliver taget af et forslag om indfødsret på grund af en PET-vurdering.
Så det er jo en falsk betingelse, som hr. Søren Krarup lægger til grund for sin argumentation.
Det andet var det, jeg ikke nåede at svare på i forbindelse med det første spørgsmål, og som jeg selvfølgelig skal nå.
Det drejer sig om spørgsmålet vedrørende tilliden til Politiets Efterretningstjeneste.
Jeg tror, at vi har nogle utrolig dygtige medarbejdere i Politiets Efterretningstjeneste.
Men man skal aldrig have blind tillid til noget så alvorligt som en efterretningstjeneste.
Det ville dog være et opgør med hele den måde, som systemet fungerer på i en retsstat.