runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2009-05-27:
Jeg vil sige to ting til det.
Det ene er, at vi ikke er sikre på at komme i regering, for det forudsætter, at vi vinder et valg, og det er man jo aldrig sikker på.
Jeg synes, man skal være en smule ydmyg over for det, og det vil vi være.
Vi vil kaste vores kræfter ind og formidle de budskaber, vi synes er de rigtige.
Så er det rigtigt, at vores synspunkt er, at hvis vi skal forbedre velfærden på vores daginstitutioner og skoler og med hensyn til vores ældre og vores sygehuse, så er det klart, at det ikke lader sig gøre gratis.
Det, vi jo kan se under den nuværende regering, er, at det der benhårde greb, man har haft om kommunerne, har tvunget besparelser igennem år efter år, og lige nu står kommunerne over for en fantastisk vanskelig budgetlægning, hvor man igen sparer på ældre, børn, syge og udsatte grupper.
Hvis man ikke vil være med til det, så har man selvfølgelig en pligt til at finansiere det, og det er det, vi vil fremlægge et bud på, inden Folketinget skal have sin åbningsdebat.
Pia Kjærsgaard (DF), 2009-05-27:
Det er fuldstændig rigtigt, som fru Lone Dybkjær sagde, at det i forhold til sundhedsforsikringer var det Dansk Folkeparti, der var udslagsgivende.
Jeg hørte statsministeren sige i sin tale her i dag, at direktøren ved mahogniskrivebordet og arbejderen i lagerhallen skulle have de samme betingelser, og det er sund fornuft, naturligvis.
Så er der folk, der er uden for arbejdsmarkedet, og jeg mener faktisk stadig væk, at den kritik, der har været af sundhedsforsikringer, har været noget forfejlet.
Der er jo mange ting, som arbejdsgivere kan gå ind i for at sikre deres medarbejderes sundhed, rent ud sagt for at få mere tilfredshed, så man får et klima på arbejdspladsen, som gør, at de ansatte er tilfredse, og at de kan bruge deres arbejdsevne der, hvor det er vigtigt, netop på arbejdspladsen.
Det er jo faktisk en god ting, det synes jeg fortsat det er.
Det er på mange niveauer.
Hvad enten det er motion eller alkoholafvænning, eller hvad det er, så synes jeg, at det er rigtig godt.
Jeg tror da godt, at man, hvis man spørger ind til det fra fru Lone Dybkjærs side, kan få at vide, hvordan det ser ud med dem, der er uden for arbejdsmarkedet, hvis man gerne vil have det på det rene, altså have nogle tal for det.
Men under alle omstændigheder må princippet selvfølgelig være, at enhver borger i det her samfund har ret til behandling, uanset om man er på arbejdsmarkedet eller ej.
Martin Henriksen (DF), 2009-05-27:
Forleden dag, da der kom den her meningsmåling fra Gallup, som hr. Villy Søvndal jo også så tit har refereret til, var der en debat på Deadline om aftenen, hvor den socialdemokratiske finansordfører, hr. Morten Bødskov, var til stede, og hvor folk på forskellig vis forsøgte at redegøre for de tilfredshedsundersøgelser, som både fru Pia Kjærsgaard og hr. Peter Christensen har redegjort for, hvori man har spurgt dem, der bruger de offentlige servicer, og den viser rent faktisk en pæn tilfredshed – det kan selvfølgelig altid blive bedre.
Men i den forbindelse blev hr. Morten Bødskov spurgt, om han ville anerkende, at der rent faktisk var tilført flere midler til den offentlige sektor siden 2001.
Og der kunne jeg godt tænke mig at høre, om hr. Villy Søvndal er enig med sin politiske allierede, Socialdemokraterne, i, at VOK-flertallet rent faktisk har tilført flere midler til den offentlige sektor.
Kunne vi få den erkendelse?
Lone Dybkjær (RV), 2009-05-27:
Når vi er nogle, der interesserer os for det, er det jo, fordi vi i månedsvis har vidst, at den rapport lå der, og vi har bedt om at få tallene udleveret.
Derfor er min appel til fru Pia Kjærsgaard, om hun ikke kan sige til regeringen: Ved I hvad, den holder ikke længere, jeg vil ikke igennem sådan en spørgerunde, som jeg har været igennem her, bare fordi I ikke har udleveret tallene.
For det er jo det, fru Pia Kjærsgaard kunne have gjort, nemlig henvendt sig til regeringen og spurgt: Kan vi så ikke få dem på bordet?
Men dernæst vil jeg så spørge fru Pia Kjærsgaard om sygeforsikringerne.
Fru Pia Kjærsgaards parti var medvirkende årsag til, at der, hvor der var sygeforsikringer, fik alle sygeforsikringer på lige fod.
Der skulle ikke være forskel på høj og lav, og al ære og respekt for det.
Det har så betydet, at der nu er en million private forsikringer, som er skattefinansierede, altså for alle dem, der har arbejde.
Vil fru Pia Kjærsgaard være med til, at vi undersøger, hvordan det er gået for alle dem, der er udelukket fra sygehusforsikringer, eller hvad vi nu skal kalde det?
Det er jo f.eks. alle dem, der ikke er i arbejde.
Nogle af dem vil komme det senere hen, men lad os tage alle dem, der er pensionerede, som jo også er en gruppe, som fru Pia Kjærsgaards parti interesserer sig for.
De kan ikke få nogen forsikring.
Spørgsmålet er ikke, om man får en kræftbehandling eller ej.
Der tror jeg måske ikke at der er så stor forskel.
Spørgsmålet er, om man overhovedet får at vide, om man lider af en farlig sygdom.
Nick Hækkerup (S), 2009-05-27:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, hvilken betydning den skattereform, som er til behandling i øjeblikket og til tredje behandling i morgen, har for den hjemmeservice, som landets pensionister får.
Pia Kjærsgaard (DF), 2009-05-27:
Altså, oprigtig talt er jeg ikke helt sikker på, at jeg forstod spørgsmålet om den hjemmeservice, som pensionister får.
Det kan godt være, jeg burde forstå det, men jeg er ikke helt med.
Nick Hækkerup (S), 2009-05-27:
Spørgsmålet var sådan set bare i forbindelse med den skattereform, som formentlig bliver vedtaget i morgen af et flertal i Folketinget: Hvilken betydning har den for den mulighed for at få hjemmeservice, som landets ældre har til rådighed?
Pia Kjærsgaard (DF), 2009-05-27:
Ja, det tror jeg nok.
Jeg har ikke med hensyn til hjemmeservice nogen viden om, hvilken betydning den skattereform, som bliver vedtaget i morgen, vil få for pensionisterne.
Nick Hækkerup (S), 2009-05-27:
Jamen så skal jeg oplyse ordføreren om et af elementerne i den skattereform, som Dansk Folkeparti i morgen lægger stemmer til.
Jeg noterede mig i øvrigt, at de ældre ikke var blandt nogen af de vigtige emner, som ordføreren nævnte i sin indledning.
Det er det forhold i skattereformen, at hjemmeserviceordningen er med til at finansiere skattelettelserne, idet man de kommende år låser det beløb, der er sat af i finansloven til at støtte hjemmeservice.
Det vil sige, at år for år, i 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019 – år for år – bliver der lagt stemmer fra Dansk Folkepartis side til, at landets pensionister og efterlønsmodtagere får ringere mulighed for at få hjemmeservice.
Det er da beklageligt, at ordføreren og partiformanden, der normalt advokerer, forestiller at advokere de ældres sag, nu laver en skattereform, hvor pengene bliver taget fra de ældre og fra pensionisterne og givet til skattelettelser til den absolut mest vellønnede elite, Champagnedanmark.
Pia Kjærsgaard (DF), 2009-05-27:
Altså, det passer simpelt hen ikke, vil jeg sige til hr. Nick Hækkerup, men vi har jo hørt det til bevidstløshed fra Socialdemokratiet og også fra Socialistisk Folkeparti.
Det er ganske ulideligt at høre om en rødvinsreform – nu er det en champagnereform – osv. osv.
Det er rigtigt.
Det, jeg så bare må sige, er, at derudover er der jo givet nogle ganske gode lettelser til folkepensionisterne, som jeg egentlig tror at Socialdemokratiet ville have gjort på samme måde, hvis de altså var blevet ved forhandlingsbordet.
Der er udtrykt meget stor tilfredshed eksempelvis fra Ældre Sagen, som jeg også ved Socialdemokratiet mange gange – og det synes jeg er fornuftigt – læner sig op ad, når det er, der er indgået et eller andet forlig i forhold til de ældre.
Der er udtrykt tilfredshed.
Jeg har faktisk ikke hørt om den store utilfredshed i forhold til det, som hr. Nick Hækkerup rejser.
Men altså, det kan da godt være, jeg ved det ikke, jeg har bare ikke hørt om den store utilfredshed.
Selvfølgelig skal hr. Nick Hækkerup da rejse det, som han finder er utåleligt.
Det er da helt naturligt.
Jeg må så bare sige, at alt i alt i forhold til det, der skete omkring skatten her først på foråret med forårspakke 2.0, synes jeg, at Dansk Folkeparti netop varetog de interesser, som vi plejer at gøre i forhold til landets folkepensionister.
Det blev jo altså også gjort i forhold til skatteomlægninger.
Ole Sohn (SF), 2009-05-27:
Nu troede jeg ellers lige, at fru Pia Kjærsgaard var så glad, men da der blev snakket om skat, skal jeg da lige love for, at den sure mine kom på, den lidt aggressive svartone.
Jeg skal bare stilfærdigt spørge fru Pia Kjærsgaard, om hun kan bekræfte det, der står i Økonomisk Redegørelse.
Der står, at underfinansieringen af skattereformen vil forøge den offentlige gæld med 7 mia. kr., altså at staten skal ud og låne penge, for at man kan gennemføre rødvinsreformen.
Kan det bekræftes?
Pia Kjærsgaard (DF), 2009-05-27:
Jeg må så bare sige, at den skatteomlægning, som blev foretaget, er fuldt finansieret, når målet nås, altså når vi er ved enden af vejen.
Det har bl.a. LO kvitteret for.
Det synes jeg da også er rigtig godt.
Og både Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti burde være tilfredse med, at der selvfølgelig er fuld finansiering.
Det ville da aldrig nogen sinde ligne Dansk Folkeparti at gå med til en sag, der er underfinansieret.
Den er ikke underfinansieret, den er fuldt finansieret, når den bliver indfaset.
Det er i øvrigt noget, som Socialdemokratiet også har foretaget sig med hjælp fra SF, dengang man selv lavede skattereformer.
Ole Sohn (SF), 2009-05-27:
Det ændrer jo ikke ved, at Økonomisk Redegørelse godtgør, at underfinansiering betyder, at den offentlige gæld forøges med 7 mia. kr. i 2010.
Altså, den skattelettelse, fru Pia Kjærsgaard får, skal jo betales af nogen, og den bliver så betalt siden hen.
Jeg kan godt forstå, man er glad for at få skattelettelsen, vil jeg sige til fru Pia Kjærsgaard, men altså, hvis man skal holde fast i, at Dansk Folkeparti skulle være et økonomisk ansvarligt parti, som går ind for økonomisk holdbarhed, så er det da lidt fantastisk i en krisetid, hvor finansministeren siger, vi skal huske, at alt, hvad der kommer af udgifter, skal lånes.
Økonomisk Redegørelse skitserer så, at der er en underfinansiering, som forøger den offentlige gæld i 2010 med 7 mia. kr. Og det står på side 14, hvis det er sådan, at det skulle have interesse.
Pia Kjærsgaard (DF), 2009-05-27:
Jeg må bare gentage over for hr. Ole Sohn, at skatteomlægningen er fuldt finansieret, og at vi naturligvis ikke indgår aftale om en skattereform, hvor der mangler penge på bundlinjen.
Den skattereform, som Dansk Folkeparti vedtager sammen med regeringspartierne, ville Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti ganske givet have gennemført, hvis de havde siddet med ved forhandlingsbordet.
Jeg fatter jo ikke, at man kan være utilfreds med, at topskatteprocenten forbliver uændret.
Jeg forstår ikke, at man er utilfreds med, at den største lettelse i skatten faktisk er i mellemskatten – det er folk, der har et indkomstgrundlag på 340.000 til 420.000 kr. – at bundskatten reduceres, og at folkepensionstillægget bliver hævet.
Frem for alt er det, som hr. Ole Sohn kalder rødvinsreformen, finansieret på en måde, så det er dem, der får mest gavn af skattelettelserne, der også er med til at betale.
Det skal vi jo heller ikke glemme.
Mette Frederiksen (S), 2009-05-27:
I lighed med hr. Villy Søvndal noterede jeg mig også, at Dansk Folkepartis ordfører stort set ikke nævnte de ældre i en i øvrigt ret lang tale.
10 minutter er jo så lang tid, at det burde være muligt at kere sig om både de ældre, de udsatte grupper, et sundhedsvæsen, der ikke har det ret godt, men det var så ikke det, der var øverst på Dansk Folkepartis dagsorden i dag.
Det kan godt være, at hr. Villy Søvndal har ret i, at det er, fordi en undersøgelse lige har vist, at danskerne faktisk er ret utilfredse med, hvad der sker på ældreområdet.
Det kan måske skyldes sammenhængen med det, hr. Ole Sohn lige var inde på, nemlig at den skattereform, som Dansk Folkeparti vedtager i morgen sammen med V og K, måske er den skæveste skattereform
nogen sinde.
Pia Kjærsgaard (DF), 2009-05-27:
Nu har fru Mette Frederiksen det jo mange gange med at skrue tingene sådan lidt op i tonelejet; det er der mange der har påpeget, og det kan jeg tilslutte mig.
Men jeg kan bare bekræfte, at dem, fru Mette Frederiksen kalder de rigeste danskere, altså også er dem, der kommer til at betale for, at der er kompenseret i forhold til dem, som ved skatteomlægningerne umiddelbart ikke får så meget ud af det.
Det er dels folkepensionisterne, dels dem under en vis indtægt, som bliver kompenseret på anden måde.
Det er den måde, man gør det på.
Man kan jo ikke, som Socialdemokratiet hele formiddagen har forsøgt at sætte det op, sige, at dem, der ligger i den mest velhavende ende, får så og så meget ud af det, mens dem, der ligger her, næsten ikke får noget som helst ud af det.
Det er afmålt på en måde, sådan at dem, der får mest ud af det, også er dem, der kommer til at betale for det.
Punktum.
Mette Frederiksen (S), 2009-05-27:
Jeg hæver sådan set ikke stemmen, for tallene taler jo for sig selv.
Altså, de 10 pct. rigeste danskere får mere end 10 mia. kr. i skattelettelser, mens de 10 pct. fattigste danskere får en skattelettelse, der svarer til ca. 1 mia. kr. Det er da til at tage at føle på, for det betyder jo, at de danskere, der i forvejen har det bedst og har flest muligheder, altså har de bedste job, de bedste lønninger, også får de største skattelettelser, mens dem, som vi i Socialdemokratiet er optaget af – vores folkepensionister, vores førtidspensionister, den social- og sundhedsassistent eller -hjælper, der hver morgen går på arbejde og varetager et af de vigtigste hverv i det her land – får de mindste skattelettelser.
Det burde da bekymre alle danskere, at Dansk Folkeparti lægger stemmer til en skattereform, som man bare kunne have takket nej til at deltage i, når den er så skæv, at den favoriserer dem, der i forvejen har meget, mens den giver et ordentligt gok i nødden til dem, der i forvejen har for lidt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2009-05-27:
Det er jo altså fantastisk, at der kan bo millioner af irakere i Irak, det er jo helt utroligt!
Hvorfor i alverden skal 283 afviste asylsøgere have andre rettigheder end deres landsmænd, som bor i Irak?
Det er da ulogisk.
Og det er altså ikke min opgave eller andre politikeres opgave at give nogen som helst form for sikkerhed, det er de myndigheder, som Folketinget har besluttet indgår i den her sagsbehandling, der skal gøre det; det er ikke os, der som politikere individuelt skal gå ind og se på sagerne og give en sikkerhed.
Jeg må bare sige, at det dog er ufatteligt, at 283 personer skal undtages fra at bo som millioner af deres landsmænd.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-05-27:
Der kom ikke på noget tidspunkt et svar på det spørgsmål, jeg stillede, nemlig:
Det virker ikke sådan.
Jeg havde fornøjelsen af at diskutere med hr. Peter Skaarup forleden dag.
Det endte med, at han svarede: Jeg kan garantere en sikker flyvetur til Bagdad.
Er det, hvad fru Pia Kjærsgaard vil svare i dag?
Er det den sikkerhedsgaranti, man er villig til at stille sig tilfreds med, altså at man ikke kan give en sikkerhedsgaranti, at det eneste, man kan sige, er, at man sørger for, at de her mennesker kommer til Bagdad?
Jeg vil meget gerne have, at fru Pia Kjærsgaard svarer på spørgsmålet om sikkerhedsgarantier.
Så vil jeg slutte af med at sige, at jeg er glad for, at vi har syngende humanister i Danmark.
Henrik Sass Larsen (S), 2009-05-27:
Det vil sige, at landets kommuner derude, som nu er i gang med måske at kigge lidt på budgetter og kigge lidt ud i fremtiden, kan vide, at alle de udgifter, der måtte blive dem påført som led i den økonomiske krise på grund af stigende ledighed eller manglende erhvervsindtægter, nu automatisk dækkes af staten.
Det vil ikke bare være som i dag, hvor man får den almindelige regulering, men man får simpelt hen en budgetgaranti for, at den økonomiske krise ikke kommer til at ramme den offentlige sektor.
Jeg synes, at det i sandhed er et meget, meget vidtgående tilsagn, som man har givet her, men jeg tror da, at det vil vække glæde rundtomkring i kommunerne.
Pia Kjærsgaard (DF), 2009-05-27:
Jamen det er sådan set også derfor, at vi er her.
Det er jo sådan set for at tilfredsstille landets borgere.
Og det afhænger helt af, som hr. Kristian Thulesen Dahl også sagde, stigningen i ledigheden.
Men det er da klart, at vi står i en situation, hvor vi er nødt til at se på kommunernes budgetter, og det er jo meget velegnet i forhold til de årlige økonomiforhandlinger, som finder sted.
Villy Søvndal (SF), 2009-05-27:
Jeg syntes, at det i hvert fald på en måde var en meget bemærkelsesværdig tale, fru Pia Kjærsgaard holdt.
Jeg sad og lyttede grundigt efter, og der var ikke en lyd om det, man kunne kalde velfærd sådan i bred forstand.
Der var ikke en sætning om syge, om gamle, om børn, om handicappede, om førtidspensionister, om folk på sygedagpenge osv.
Hvad skyldtes det?
Var det en forglemmelse?
Det forsvandt fuldstændig i dag.
Skyldes det den måling, som helt oplagt siger fru Pia Kjærsgaard noget, fordi hun indledte med den?
Man spørger folk, hvordan velfærden har udviklet sig, mens fru Pia Kjærsgaard har kørt med klatten.
På f.eks. ældreområdet synes 41 pct. at det er blevet dårligere, og kun 1 pct. synes, at det er blevet bedre.
Var det derfor, at fru Pia Kjærsgaard helt undlod at tale om velfærd i sin tale?
Pia Kjærsgaard (DF), 2009-05-27:
Nej, det var det sådan set ikke.
Det var først og fremmest, fordi jeg syntes, at det var vigtigt at bruge i hvert fald en god del af min taletid på at henlede opmærksomheden på europaparlamentsvalget den 7. juni.
Det forventer jeg såmænd også at hr. Villy Søvndal vil, hvis altså ikke hr. Villy Søvndal har noget at skjule i den anledning.
Det kunne jeg godt forestille mig.
Men lad os se, når vi kommer til hr. Villy Søvndals ordførertale.
Vi gør faktisk noget ved det, når vi sidder ved forhandlingsbordet.
Det er det, der er den store forskel på Socialistisk Folkeparti og Dansk Folkeparti.
Villy Søvndal (SF), 2009-05-27:
Jeg forstår, at den store forskel er, at Dansk Folkeparti gør noget ved det.
41 pct. af dem, som vurderer ældreplejen, synes, at den er blevet dårligere.
Det er altså Dansk Folkepartis indsats at have forringet ældreområdet så dramatisk, at 41 pct. synes, at den er blevet dårligere, og at kun 1 pct. synes, at den er blevet bedre.
Lignende tal er der på ældreområdet, i forhold til syge osv.
Det er altså bemærkelsesværdigt, men man forstår det vel godt, når man så samtidig hører talen.
En afslutningsdebat er jo en fantastisk mulighed for at sige, hvordan det er gået i det sidste stykke tid.
Der må jeg sige, at jeg personligt godt forstår, at fru Pia Kjærsgaard vælger at dreje helt uden om velfærdsområdet, for sandheden er jo, at det virkelig ser skidt ud, at man dumper til eksamen, ligesom regeringen gør det, på velfærdsområdet.
Det synes jeg er ærgerligt, og hvad er fru Pia Kjærsgaards kommentar til, at det er gået så skidt?
Er hun blevet snydt af regeringen?
Er det derfor, det er endt så dårligt, eller er det de der danskere, der tager fuldstændig fejl?
Forstår de ikke, hvad det er, fru Pia Kjærsgaard laver?
Pia Kjærsgaard (DF), 2009-05-27:
Nu har jeg altid fundet hr. Villy Søvndals omsorg for Dansk Folkepartis gøren og laden – og for, hvordan vi bliver behandlet – meget, meget rørende.
Jeg tillægger den ikke særlig stor betydning.
Men jeg må bare svare på lige fod med hr. Peter Christensen, som jeg egentlig syntes svarede ganske udmærket på talrige spørgsmål om den her gallupundersøgelse, som man jo altså lægger meget vægt på.
Jeg har henvist til en anden i dag, som jeg så kan lægge lige så meget vægt på.
Og jeg kan sige, at det jo ikke er brugerne, man har spurgt.
Det er helt andre mennesker.
Mange undersøgelser – og det ved hr. Villy Søvndal også udmærket godt – bliver listet op på sådan en måde, at de mange gange giver de svar, man gerne vil have.
Sådan er det jo også.
Der er i hvert fald lavet mange undersøgelser på den måde.
Men jeg kan jo bare henvise til, at der er brugt milliarder siden 2001, langt, langt mere end på det tidspunkt, hvor Socialistisk Folkeparti burde have haft indflydelse på en socialdemokratisk ledet regering, men hvor man ifølge egne partifæller, som hr. Villy Søvndal udtrykker det, dumpede til eksamen, fordi man slet ikke fik så meget igennem, som Dansk Folkeparti har fået i forhold til den borgerlige regering.
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-27:
Jeg forstår jeg, at fru Pia Kjærsgaards grundtone i dag skal være positiv – positiv, positiv.
Det synes jeg sådan set er udmærket, fordi så behøver man hverken at forholde sig til den overpris, man har betalt for sundhed, eller for de målinger, der måtte være, og som viser, at danskerne er kede af velfærden, eller for alt det, der er foregået i regi af TV 2, så pyt med det.
Det lægger vi bag os.
Vi ser glade fremad.
Det, vi så glade kan se frem til, er jo en velfærdskrise, og der vil jeg gerne høre, hvad der er Dansk Folkepartis bud på, hvad det er, der skal til.
For den mangel på f.eks. SOSU-assistenter, som vi kan se foran os i plejesektoren, er jo en egentlig trussel for de mange ældre mennesker, der har brug for omsorg.
Det gælder mangelen på lærere i vores folkeskoler, det gælder mangelen på sygeplejersker.
Når man mangler sygeplejersker, er det jo ikke kun et spørgsmål om, om der bliver delt piller ud.
Det er også et spørgsmål om den omsorg, der er brug for hos patienter, for at de bliver raske.
Der savner jeg, når vi nu ser fremad i den konstruktive tone, som fru Pia Kjærsgaard selv har lagt, hvad det er, Dansk Folkeparti kommer med, som kan sikre borgerne, at den truende velfærdskrise afværges.
Pia Kjærsgaard (DF), 2009-05-27:
Jeg synes da ikke, at der skal gøres nar af, at man forsøger at lægge en positiv tone an.
Jeg har læst et eller andet sted, at man bruger 47 muskler i ansigtet på at se sur ud, men man bruger kun tre på at se glad ud.
Jeg kan anbefale fru Margrethe Vestager at gøre det sidste, og med den alder, som fru Margrethe Vestager har i forhold til mig, ville det være godt, altså lige netop på det her tidspunkt.
Det ville være rigtig godt i stedet for altid at gå og være så sur.
Jeg synes simpelthen, at det er ærgerligt, at hver evig eneste gang man hører fru Margrethe Vestager – også mange gange fru Helle Thorning-Schmidt – så er det simpelt hen så surt og så negativt, så det næsten ikke er til at holde ud.
Og hvorfor i alverden skal vi ikke have en mere positiv tilgang til tilværelsen og gøre det allerbedste for borgerne?
Lad mig så komme tilbage til det, som fru Margrethe Vestager rejste.
Hvad gør vi så for at få en større tilgang?
Hvad gør vi for at få folk ind på SOSU-uddannelserne?
Jeg skal hilse og sige, at der faktisk er en større tilgang, end der nogen sinde før har været, og det tror jeg så kan tilskrives den debat, der har været om social- og sundhedsassistentuddannelsen, nemlig at der trods alt, uanset hvordan det hele gik med overenskomstforhandlingerne osv., blev meget større opmærksomhed omkring det, og det syntes jeg var godt.
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-27:
Jamen jeg håber ikke, at fru Pia Kjærsgaard vil tage mig det ilde op.
Jeg glæder mig til, at jeg på et tidspunkt kan få belæringen, og til, at fru Pia Kjærsgaard svinger spanskrøret på grund af den sure mine, men også til at få et smil fra fru Pia Kjærsgaard på et tidspunkt.
For jeg har lagt den samme strategi for min tale, nemlig den konstruktive, og selvfølgelig med stor vægt på EU, fordi det kommer til at fylde meget.
Men lad nu det være.
Jeg synes, at fru Pia Kjærsgaard savnede det fremadrettede.
Jeg glæder mig ligesom fru Pia Kjærsgaard over, at der er unge, der gerne vil tage de uddannelser, der er fundamentet for noget helt centralt for mange borgere i Danmark, nemlig omsorgen i ældreplejen og omsorgen for børn, mens de bliver passet.
Der er bare det ved det, at der kommer til at mangle folk.
Der kommer stadig til at mangle folk.
Det er ikke et spørgsmål om, om de bliver uddannet eller ej, der kommer til at mangle folk.
Hvad er Dansk Folkepartis bud på, hvad der skal til for at afværge den velfærdskrise, det er, at der ikke er engagerede og professionelle medarbejdere?