runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2007-05-08:
Tak til fru Charlotte Fischer for, synes jeg, et på mange måder konstruktivt indlæg, som i hvert fald gør det muligt for os som forligspart at tage brugbare ideer op i arbejdet.
Det vil jeg gerne takke for.
Jeg har et konkret spørgsmål.
Den radikale ordfører gør opmærksom på, at det er vigtigt at inddrage erfaringer fra udlandet, hvilket jeg jo også i min ordførertale gav udtryk for kunne være en god idé.
Men der blev nævnt nogle konkrete universiteter i udlandet, hvor man har den her store frihed, og de universiteter er jo også kendetegnet ved, at der er brugerbetaling.
Der er altså meget store tuition fees.
Er det sådan, at den radikale ordfører forestiller sig, at det også skal være på den måde, at man på danske universiteter skal have friheden til at synes, at det kunne være en god idé at indføre brugerbetaling, sådan at de studerende skal betale for det her?
For det oplever jeg jo som socialdemokrat som en helt usædvanlig negativ side af den frihed.
Hvis det er, at man giver fuldstændig frihed og man så kan indføre brugerbetaling, så synes jeg, det ville være ødelæggende for det danske uddannelsessystem.
Hvor langt er Det Radikale Venstre med at give frihed på det her område?
Ønsker man indirekte at gennemføre brugerbetaling på den her måde?
Marie Fugl (SF), 2007-05-08:
SF støtter Det Radikale Venstres forslag om at afregulere universiteterne.
I SF mener vi, at det er helt essentielt, at den offentlige sektor sættes fri, at der sættes en stopper for den centralistiske statsstyring og detailregulering, der udøves, når det gælder plejesektoren, folkeskolen og altså universiteterne.
Universiteterne skal ikke snøres ind i regler, bekendtgørelser og krav om ministergodkendelser.
De skal have friheden til at forske, uddanne og tilrettelægge uddannelsesforløb uden denne kreativitetsdræbende kontrol og centralstyring.
Når vi i Danmark står så relativt stærkt forskningsmæssigt, er det jo, fordi vi har haft en lang tradition for en fri grundforskning, hvor forskere har haft tid til at fordybe sig i områder, de selv prioriterede.
Man dræber simpelt hen den faglige kreativitet ved hele tiden at skulle måle, veje, afrapportere, kontrollere og konkurrere om forskningsmidlerne.
Det er oven i købet også folk, der er udpeget af ministeren, som skal afgøre, hvem der vinder kampen om basismidlerne.
Reelt afskaffer man demokratiet på læreanstalterne og indfører et omfattende, tungt og dyrt administrativt styresystem.
Også de faglige forhold og mulighederne for tilrettelæggelse af undervisning og eksamen, som der ellers i årtier har været enighed om burde overlades til universiteterne, reguleres i stigende grad centralt.
Det er vel ikke særlig liberalt at ville detailstyre, hvor længe de studerende skal være om at skrive deres speciale, hvor mange minutter de må tale med deres vejleder, hvordan vejlederen skal rådgive dem, og hvordan de skal gå til eksamen.
Der bør sættes en stopper for denne centrale politiske styring af universiteterne, og derfor bakker SF op om forslaget.
Jens Jørgen Nygaard (KF), 2007-05-08:
Det er jo lidt skægt at blive kastet hovedkulds ind i denne her debat.
Jeg har normalt min hverdag i en kommune, og der har vi snakket meget om forenkling.
Der har vi også tit snakket om forenkling for alvor.
Jeg er meget glad for at kunne sige, at det, vi i øjeblikket ser fra regeringen, er, naturligvis med fuld støtte fra Det Konservative Folkeparti, at både eksisterende love og regler samt alle nye regler kommer igennem et nåleøje.
Som ministeren sagde, indeholder løftet fra universitetsreformen en målrettet indsats for færre regler på nogle helt bestemte konkrete regelområder.
At der virkelig er sket noget, at det ikke bare var tom snak, hvad der skete i 2003, vises bl.a. af, at taxametersystemet jo er blevet reduceret kraftigt fra 17 takster og helt ned til 3.
Det var noget, vi i KL og ude i kommunerne vil kalde forenkling for alvor.
Der er et enkelt sted, hvor der ikke er sket det store.
Det er på bygningsområdet.
Her har man fastholdt de 50 mio. kr.
Det er jo igen spørgsmål om afvejning af en større fleksibilitet for universiteterne og et politisk ansvar for at forvalte skatteydernes midler på bedst mulig måde.
Med de nævnte 50 mio. kr. er det De Konservatives opfattelse, at vi har fundet en fornuftig balance.
Vi står hele tiden mellem politiske visioner og ønsker om afregulering, sådan at det enkelte decentrale sted kan få friest mulig ret til at forvalte sin dagligdag.
Men der er til stadighed behov for centrale krav til mange dele af uddannelsesområdet.
En af vores væsentligste opgaver herinde er jo, at vi skal skabe sammenhæng i uddannelsessystemet.
Bl.a. skal vi sørge for, at der er den bedst mulige sammenhæng mellem det at være delta ger på en ungdomsuddannelse og det at komme ind på en bacheloruddannelse.
Regler skal løbende gennemses og være genstand for en dialog.
Det er f.eks. vigtigt for Det Konservative Folkeparti, at der arbejdes på at forkorte de lange studietider og begrænse det meget høje frafald for uddannelserne.
Og her kan man jo se, at der er behov for markante forbedringer.
Derfor skal regelsanering konstant være en dynamisk proces, og derfor anser Det Konservative Folkeparti ministerens initiativ til at føre dialog med brugerne, som vi vil kalde det ude i kommunerne, for et rigtig godt initiativ.
Det er jo i den dialog, at vi kan fornemme, hvor skoen trykker.
I første omgang håber vi på, at det vil skabe en fælles forståelse for de områder, vi snakker om, ikke mindst for en reduktion af frafald og de lange studietider.
Det Konservative Folkeparti kan ikke på denne baggrund støtte beslutningsforslag nr. B 135.
Per Clausen (EL), 2007-05-08:
Det er da sådan helt almindeligt, synes jeg, i en internationaliseret og globaliseret verden, at man henter inspiration i udlandet, også selv om det kan være, der ikke er nogen, der kan lære noget af Danmark.
Jeg forstår ikke, hvorfor det ikke bare kan indgå som et led i det arbejde, man laver, når man nu må erkende – tidligere i hvert fald har måttet erkende – at man ikke rigtig har noget overblik over det.
Så var det måske en idé at få et sådant overblik?
Helge Sander (V), 2007-05-08:
Først og fremmest tak til hr. Per Clausen for anerkendelsen af den gode idé med at nedsætte en arbejdsgruppe.
Det er mange gange en god idé, når man skal forsøge ligesom at finde frem til, hvad hovedproblemet er i den her sag.
Og det er i for sig også det, der er hovedformålet, nemlig at vi prøver at identificere de ting, vi diskuterer.
Hr. Per Clausen ved udmærket godt, at en del af tingene jo er ganske vanskelige at håndtere, da det er skattemidler, vi arbejder med, og der er så andre ting, som jeg mener vi let kan finde en løsning på.
Men jeg er ikke sikker på, at vi kan bruge modellen, som hr. Per Clausen nævner, nemlig at se til udlandet, for jeg må fastholde det, som jeg også har svaret tidligere, at når vi taler om den måde, vi styrer universiteterne på, er der altså ganske stor forskel.
Bare finansieringsgrundlaget alene er jo forskelligt, når vi f.eks. mange gange sammenligner med forholdene i USA.
Så vi kigger til udlandet, men jeg kan forsikre hr. Per Clausen om, at der også er mange, der kigger til Danmark, oven i købet rigtig mange, efter at vi har foretaget de seneste justeringer.
Per Clausen (EL), 2007-05-08:
Jeg vil ønske videnskabsministeren tillykke med, at han nåede at få nedsat en arbejdsgruppe.
Det var godt fundet på.
Jeg vil så spørge ministeren, om han måske kunne tænke sig i det videre arbejde også at inddrage, hvordan man gør de her ting i udlandet.
Vi forsøgte jo på et tidspunkt at stille et spørgsmål til ministeren om, hvorvidt der kunne siges noget om, hvordan det var med universiteternes uafhængighed i Danmark sammenlignet med andre lande, og fik det svar, at det kunne der ikke rigtig siges noget om, fordi det var så forskelligt.
Jeg vil godt spørge hr. Allan Niebuhr, om det, han siger, skal forstås på den måde, at hvis man ikke får den her ejendom udlejet inden for de tidsfrister, der er opstillet, så vil det være sådan, at loven skal administreres på en sådan måde, der betyder, at man enten fortaber retten til at eje den her ejendom, eller at man selv må flytte ind, altså, at det er en konsekvent overholdelse af lovgivningen, der bliver tale om.
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-08:
Nu er jeg ret overbevist om, at hvis hr. Kristen Touborg går ind og ser referatet af, hvad jeg sagde, vil han kunne se, at jeg var meget klar og tydelig; det synes jeg at jeg var.
Jeg var endda måske mere klar og tydelig, end jeg egentlig talt har behov for at være.
Det er selvfølgelig klart, at det ikke er jordbrugskommissionen, der laver lovgivningen.
Det gør vi.
Det er også derfor, jeg siger, at når lovgivningen her er lavet, så er det min mening, at vi skal give jordbrugskommissionen klare signaler om, at vi ønsker, at den her lov skal håndhæves meget restriktivt; kontrollen af, at det virkelig sker, skal håndhæves meget restriktivt.
Det ønsker vi faktisk, og det vil vi bede jordbrugskommissionen om at gøre.
Og hvis hr. Kristen Touborg har den opfattelse, at det indtil nu ikke er sket i særlig stort omfang, eller at man har været meget langmodig, så er det, jeg siger, at jeg ikke ønsker, at den langmodighed skal være til stede, for det er meget vigtigt også for fremtiden, at vi får sendt et klart signal om, at vi altså mener noget med den lovgivning, som vi her er på vej til at vedtage.
Kristen Touborg (SF), 2007-05-08:
Nu mener SF jo sådan set ikke, det er jordbrugskommissionen, der hverken skal lave loven eller udstikke retningslinjerne for, hvordan loven skal administreres.
Vil De Konservative gøre noget ved det reelt, eller er det bare sådan mest noget, man snakker om?
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-08:
Nu er det jo jordbrugskommissionen, der skal håndhæve, at den her udlejning finder sted, hvis man ikke ønsker at bo der.
Jeg mener da, at vi skal lægge meget vægt på at fortælle jordbrugskommissionen, at vi ønsker en meget restriktiv kontrol med, at udlejning også virkelig finder sted, og at prisniveauet for den udlejning, som kræves, er i overensstemmelse med det, der er kendt for området – altså, hvor meget man kan få – således at man selvfølgelig ikke fastsætter en vanvittig høj pris, som gør, at det er umuligt at udleje den, fordi man bevidst ikke ønsker at udleje den.
Så vi ønsker en meget restriktiv kontrol fra jordbrugskommissionens side med hensyn til at håndhæve det her.
Kristen Touborg (SF), 2007-05-08:
I modsætning til den konservative ordfører tror jeg sagtens, det kunne tænkes, at man, f.eks. i store områder ude ved Vesterhavet, ud mod fjorde og sunde, vil foretrække at købe ejendomme – og det behøver jo ikke at være ejendomme over 30 ha, det kan sådan set godt være ejendomme på 5 eller 10 ha – hvor man godt kunne tænke sig at bruge et par millioner på den som en dejlig sommerbolig.
Derfor er mit spørgsmål til den konservative ordfører: I vor høj grad vil man administrere loven, sådan at det er en strikt administration?
Christian H. Hansen (DF), 2007-05-08:
I dag er vi jo så samlet i den danske afdeling af EU’s ekspeditionskontor, hvor vi viderefører det, som EU har fortalt at vi skal gøre.
Vi synes i Dansk Folkeparti, det er meget beklageligt.
Vi synes stadig væk, vi har haft en forespørgselsdebat for ikke ret lang tid siden, hvor vi tilkendegav, at vi synes, det var meget beklageligt, at man fra regeringens side ikke rigtig har været ude at beklage det her, men har lagt sig på knæ og har sagt, at så måtte man finde ud af, hvordan man måske kunne lukke nogle huller.
Vi sagde også under den forespørgselsdebat, at nu måtte regeringen jo komme med et forslag, og så ville vi kigge lidt på, om vi troede, at det, som regeringen kom med, holdt stik, at det virkelig var noget, der kunne være med til at sikre selvejet i fremtiden.
Og nu er der så kommet det her forslag med personlig bopælspligt, som bliver lavet om til en upersonlig bopælspligt, og jeg vil bare sige, at vi i Dansk Folkeparti ikke er sikre på, at det her holder stik.
Vi tror på, at det her ikke får lov til at glide igennem nåleøjet.
Vi tror på, at det her er glidebanen på vej til, at vi fuldstændig mister det, der hedder bopælspligten i Danmark.
Det er vores tro.
Den havde vi også lidt under forespørgselsdebatten, og nu vil jeg bare sige, at vi er blevet bestyrket i, at det er sådan, det kommer til at gå.
Vi tror egentlig ikke, at regeringen og de, som man har fået med på det her forslag, ønsker at værne så meget om bopælspligten Så alt, hvad der er sket i den her sag, er beklageligt.
Vi tror nemlig på i Dansk Folkeparti, at det her kommer til at betyde affolkning.
Vi har det skidt med, at vi for nylig har været med til at indgå en landdistriktsaftale, som jo egentlig gik ud på at styrke landdistrikterne, og lige pludselig kommer man fra EU’s side og er med til at affolke landdistrikterne.
Vi synes, det er meget beklageligt.
Vi tror også, at det bliver meget, meget svært at kontrollere det her.
Hvordan vil man egentlig kontrollere at der så bor nogen der?
Vil man lave ekstra kontrol?
Jeg ved godt, at man så kan gøre et eller andet med folkeregisteret.
Men jeg har allerede fået besked på, hvordan man kan omgå det, og det vil sige, at der altså allerede er et hul.
Så ved vi godt, at situationen er sådan, at vi så nu skal gøre noget, og at der ikke er nogen lovgivning på det her område, og det er, ligesom om jeg også kan forstå på dem, som forsvarer forslaget, og især regeringen, men vi har også lige hørt Socialdemokratiet forsvare forslaget, at man sådan mener, at så gør vi bare det, for så har vi tilfredsstillet nogen i EU.
Det mener vi i Dansk Folkeparti ikke at man skal.
Vi mener, at man skal tage en kamp.
Man skal gøre op med, at der er nogen, der kommer og fortæller, hvordan mange års tradition om bopælspligt i Danmark skal overholdes, og den skal vi kæmpe for herhjemme.
Og der mener vi, at regeringen har lagt sig fuldstændig ned, ja, jeg vil ikke engang sige på knæ, man er helt nede, hvor man ligger på maven.
Det synes vi er beklageligt i Dansk Folkeparti.
Dette være mine ord.
Kirsten Brosbøl (S), 2007-05-08:
Vi har sagt til ministeren i de diskussioner, der har været på det her område, at vi synes, det er vigtigt, at man også i den her forbindelse rejser den principielle diskussion, og vi har også spurgt ind til, om Kommissionen f.eks. er gået ind og har taget diskussionen på Danmarks vegne i den her sag.
Det er jo noget, vi må tage op, når de her sager opstår.
Vores udgangspunkt for de kommende forhandlinger er fortsat forfatningstraktaten, men hvis der opstår en lejlighed til at tage denne diskussion i den forbindelse, så gør vi det meget gerne.
Vi mener, at vi principielt bør tage den, hver gang der opstår en situation, hvor vi kan se, at det overskrider de grænser, som vi synes der er for forholdet mellem domstolen og landes selvbestemmelsesret.
Men jeg vil gerne understrege, at det, der er væsentligt her i dag, er, at vi står i en situation, hvor vi ikke har nogen gældende retstilstand på det her område, og at vi synes, det er helt afgørende, at vi får lukket hullet på en måde, så vi sikrer, at der også fremover bor folk på de mindre ejendomme i vores landdistrikter.
Det mener jeg at vi kan med det forslag, der ligger her.
Per Clausen (EL), 2007-05-08:
Jeg er enig med fru Kirsten Brosbøl i, at det er meget svært at leve med den EF-dom, der er kommet her.
Men når nu diskussionen om kompetencen mellem EF-Domstolen og nationalstaterne ikke skal tages i forbindelse med de kommende traktatforhandlinger, må man stille spørgsmålet: Hvornår skal den så tages?
For det første er det jo ikke den første dom, som har afgørende negativ betydning for Danmark, og vi kan heller ikke sige, at det er den sidste, for hvad er det i grunden, der får os til at tro på, at bopælspligten kan bevares for større landbrug, hvad er det, der får os til at tro på, at andre områder, hvor der er restriktioner på landbrugsdriften, ikke også vil blive ramt af EF-Domstolens afgørelse? Mit spørgsmål skal såmænd bare være: Hvis der kom noget igennem, som også efter Socialdemokraternes opfattelse ville have afgørende katastrofal betydning for det liv, der i dag er på landet, og for den måde, vi driver landbrug på i Danmark, vil man så sige, at nu er det slut, nu må man her og nu få gjort noget ved EF-Domstolens hærgen, eller er det bare sådan, at det i sidste instans er noget, der skal ske engang om mange, mange år, uanset hvad der sker?
Kirsten Brosbøl (S), 2007-05-08:
Til det første kan jeg sige, at i forhold til selvejet har det heller ikke været sådan, at man for ejendomme under 30 ha har haft pligt til f.eks. at drive landbrug på ejendommen.
Det, der sker her, er, at det ikke nødvendigvis er den, der ejer, der skal bo der.
Men vi sikrer, at der bor nogen på ejendommen, og det synes jeg sådan set er meget væsentligt, også i forhold til at sikre liv på landet.
I forhold til debatten om de mere principielle ting i EU vil vi sådan set godt tage diskussionen, hvis vi får lejlighed til det i den kommende diskussion om en traktat.
Det, jeg bare siger her, er, at for os er det vigtigt i forhold til dette lovforslag, at vi får lukket det hul.
Derfor støtter vi forslaget, for vi mener ikke, at vi kan leve med, og det mener jeg heller ikke at Enhedslisten burde kunne leve med, at vi ikke har en retstilstand på området.
Christian H. Hansen (DF), 2007-05-08:
Det kan jeg jo svare meget enkelt på, for jeg tror aldrig, en hr. Allan Niebuhr har oplevet en hr. Christian H. Hansen være til hinder for en saglig og god udvalgsbehandling – aldrig nogen sinde – og det vil hr. Allan Niebuhr heller ikke opleve i den her sag.
Per Clausen (EL), 2007-05-08:
Det betyder så også, at det, hr. Allan Niebuhr mener, er, at undskyldningen om, at man ikke kan få ejendommen lejet ud, fordi der ikke er nogen, der ønsker at leje den, ikke er tilfredsstillende.
Det er bare det, jeg vil være helt sikker på, altså, at det her bliver overholdt fuldstændig bogstavtro.
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-08:
For at jeg ikke skal få noget skudt i skoene om, at jeg prøver at tale i tåger, så vil jeg svare: Ja.
Lone Dybkjær (RV), 2007-05-08:
Jeg vil godt sige til hr. Allan Niebuhr, at jeg ikke tror, at vi aner noget som helst om, hvordan Domstolen vil reagere.
Vi troede jo heller ikke, at vi ville få denne dom.
Hr. Allan Niebuhrs tale til os var, at han ikke tror, det får så stor betydning for bosætningen på landet.
Jeg tror, det influerer på bosætningen på landet.
Det, der jo ville være rart, var, hvis vi kunne få noget faktuel viden.
Jeg siger ikke, vi ikke skal lukke det hul nu.
Men jeg føler mig ikke ved at læse dommen overbevist om – men det kan man jo have forskellige opfattelser af – at man ikke kunne ændre på grænserne, vel?
Det siger f.eks. ministeriets embedsfolk at man nok ikke kan.
Men jeg synes f.eks. ikke, vi har været inde og drøfte de her 2 ha.
Vi har da lov til at sige: O.k., der er en udvikling nu i det europæiske samarbejde sådan og sådan, og derfor må vi også skæve lidt mere til, hvordan den her Domstol er.
Og hvad så?
Så vil vi måske få en prøvesag til, og så måtte vi jo tage det derfra.
Sandheden er jo også, at der ikke er nogen af os, der ved, hvad det vil sige, hvis vi ændrer ved de 30 ha.
Der står meget fint i lovforslaget, at det har Domstolen ikke udtalt sig om.
Nej, heldigvis ikke, men vi kan jo ikke afvise, at den, hvis der kommer en og anlægger en sag, vil blive nødt til at tage det op, ikke?
Allan Niebuhr (KF), 2007-05-08:
Jeg har et enkelt spørgsmål.
Vi er jo fuldstændig opmærksomme på, at man har de forskellige grænser på de 30 ha og de 2 ha, men kan fru Lone Dybkjær ikke give mig ret i, at det kunne være farligt at begynde at ændre vores grænseværdier midt i det her, altså at det kunne virke som en udfordring over for EF-Domstolen at sige, at det her ikke er velbegrundet, for nu ændrer man pludselig på nogle grænser, som man ikke har haft i forvejen?
Altså, det er vores begrundelse for det, og jeg vil gerne spørge fru Lone Dybkjær, om hun ikke er opmærksom på, at der er en risiko, hvis vi begynder at ændre på vores grænser for ligesom at håndhæve det, som vi jo alle sammen gerne ville.
Når vi ikke har gjort det, er det, fordi vi føler en vis frygt for, at det vil blive taget, om jeg så må sige, ilde op i forhold til den domstolsafgørelse, der er truffet.
Lone Dybkjær (RV), 2007-05-08:
Ja, vi har haft en eller anden høring om EF-Domstolen, og jeg synes i virkeligheden vi må gå videre med det arbejde også for at få præciseret vores egne målsætninger.
Nu har jeg jo den opfattelse, som hr. Per Clausen godt ved, at det ville være gavnligt at få så meget af forfatningstraktaten igennem som overhovedet muligt.
Men hvis vi alligevel kommer ind på, at der er en række elementer i forfatningstraktaten, som vi skal til at drøfte mere grundlæggende, så mener jeg også, at det her kan være et af de elementer, vi tager med.
Per Clausen (EL), 2007-05-08:
Jeg skal sådan set bare sige, at jeg er meget tilfreds med, at fru Lone Dybkjær også på det område udviser den rette alvor i forhold til det, jeg vil sige.
For jeg forstår det, fru Lone Dybkjær siger, sådan, at hun og Det Radikale Venstre sådan set er indstillet på også at diskutere det her element i forhold til den kommende forfatningstraktat med henblik på at få klargjort forholdet mellem EF-Domstolen og de øvrige instanser, der træffer afgørelser i EU.
Det synes jeg selv kunne være et ganske stort fremskridt.
Lone Dybkjær (RV), 2007-05-08:
Jamen vi er jo tilhængere af, at man har en EFDomstol, og vi er også tilhængere af, at man adlyder EF-Domstolen, når man har den.
Så er vi tilhængere af, at vi ser på, hvordan EF-Domstolens praksis har været.
Jeg føler mig ret overbevist om – og det synes jeg vi skal undersøge nærmere i forbindelse med forfatningstraktaten – at hvis den kommende traktat ligesom forfatningstraktatudkastet ikke indeholder noget om et stadig tættere samarbejde mellem befolkningerne, eller hvad det nu er, der står i den eksisterende Nicetraktat, så må det også få indflydelse på domstolen.
Det er nogle af de ting, som jeg meget appellerer til at vi arbejder med.
Derudover tror jeg, som også andre ordførere tidligere har været inde på, at vi skal gøre os meget mere umage, når vi vedtager love, direktiver og forordninger, og hvad ved jeg, i det europæiske samarbejde, for det er de der underlige kompromisagtige tekster, hvor man ligesom skriver sig ud af en uenighed, der også gør, at Domstolen kan gå ind.
Jeg synes, vi skal diskutere det, men jeg synes, det hører hjemme i forbindelse med en forfatningstraktat.
Per Clausen (EL), 2007-05-08:
Jeg vil sige, jeg er meget glad for, at fru Lone Dybkjær fastholder, at det her er en alvorlig sag, og jeg synes sådan set også, det er meget fornuftigt at begynde at se på hele landbrugsloven i den her sammenhæng; det kunne der også være andre grunde til.
Men der er én ting, jeg ikke helt kan forstå, som er forsvundet helt ud af debatten, og det var det, der var fremme i januar måned, da vi første gang snakkede om det her.
Jeg vil gerne stille fru Lone Dybkjær et spørgsmål.
Én ting er jo ligesom at stikke proppen i nu og forsøge at forhindre større ulykker, men er Det Radikale Venstre stadig indstillet på, at man også med udgangspunkt i den her sag skal gøre noget for at begrænse EF-Domstolens magt?