runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2011-03-15:
Jamen så er vi da kommet et stykke, for nu siger fru Helle Sjelle, at det ikke altid kun handler om, hvilke beløb man har til rådighed.
Nej, for de her familier vil det ofte være mange andre problemer.
Men det er klart, at hvis man fjerner deres indtægtsgrundlag i højere grad, end man gør i dag – som forslaget lægger op til – og samtidig reducerer deres boligstøtte, så vil det uvægerlig bidrage til den tendens, der har været de senere år med flere udsættelser, fordi lejerne ikke kan betale deres regninger, fordi årsagerne netop skal findes i deres lave indkomst, deres lave rådighedsbeløb, deres store gæld, og at de bruger en relativt stor del af deres indkomst på husleje. Fru Helle Sjelle gjorde sig også skyldig i, synes jeg, en noget skæv ligestillingsmæssig vinkel på det her lovforslag.
Det fremgår klart af ligestillingsvurderingen, der ligger i vores bilag, at dem, der har mistet kontanthjælpen, i overvejende grad er kvinder.
Der vil jeg bare sige, at de i endnu højere grad bliver økonomisk afhængige af deres mænd og andre.
Det sætter ligestillingen tilbage.
De står ikke længere til rådighed for arbejdsmarkedet.
Vi kan ikke stille krav til dem.
Helle Sjelle (KF), 2011-03-15:
Jamen jeg tror bare, at det, der er pointen, vil jeg sige til hr. Morten Østergaard, er, at det altså ikke kun er det med, at man mister nogle ydelser, som gør, at man bliver sat ud af sin lejlighed.
Der er, som fru Louise Schack Elholm også var inde på, en række andre væsentlige faktorer til, at man bliver sat ud af sin lejlighed eller sin bolig.
Det er også derfor, at man fra Socialministeriets side netop går ind og siger, om man kan hjælpe de her mennesker på en eller anden måde med at få bedre styr på deres økonomi, således at de kan blive i deres bolig.
Det handler ikke altid kun om, hvad det er for et beløb, man har til rådighed.
Morten Østergaard (RV), 2011-03-15:
Jeg synes, at der er meget kreativ læsning af den viden, der ligger til grund for det her lovforslag, og de effekter, der har været af 300-timers-reglen.
Det har SFI undersøgt.
Nu har jeg fundet resumeet af den undersøgelse.
Og jeg vil bare spørge, om fru Helle Sjelle er enig med mig i, at når SFI slår fast, at årsagen til udsættelse er et resultat af, at de berørte lejere typisk har en lav indkomst, lavt rådighedsbeløb, stor gæld, og at de bruger en relativt stor del af deres indkomst på husleje, så er det i den grad noget, der bliver berørt af, at man mister sin kontanthjælp – som det lovforslag, vi har her, lægger op til.
Helle Sjelle (KF), 2011-03-15:
Jamen jeg vil ikke stå her og komme med noget konkret bud på, hvor mange der kommer i arbejde med det her forslag, men jeg vil sige, at man er nødt til at skabe nogle incitamenter, og at det tidligere har vist sig at virke, når man gør det på det her område.
Og derfor har jeg stor tiltro til, at det også vil virke, når vi nu laver en 225-timers-regel.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-03-15:
Jamen fint, så siger vi det.
Hvor mange personer mener ordføreren så der kommer i arbejde ved det her?
Altså, der er jo beregnet besparelser for staten og kommunerne på 13,8 mio. kr., og det kan jeg jo regne ud i hovedet må være besparelser på boligstøtte, kontanthjælp, og hvad det nu kan være.
Men hvor mange mennesker kommer der reelt i arbejde?
Hvis det er det, der er målet for Konservative, så må det vel også være noget, som den konservative ordfører på en eller anden måde har undersøgt for at finde ud af, om det i det hele taget kan lade sig gøre.
Jeg vil godt bede om et bud, et ret simpelt bud, på, hvor mange der kommer i arbejde, ved at man laver en 225-timers-regel.
Helle Sjelle (KF), 2011-03-15:
Nej, det kan jeg faktisk ikke se, vil jeg sige til hr. Lennart Damsbo-Andersen.
Jeg har tiltro til, at det her er med til at få flere mennesker i beskæftigelse.
Og jeg har tiltro til, at det også vil ske på det her område.
Inger Støjberg (V), 2011-03-15:
Det er jo fuldstændig klart, at hvis man modtager en offentlig ydelse, skal man også stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Derfor er det også selvsagt klart, at hvis man ikke modtager en offentlig ydelse, er man selvfølgelig ikke omfattet af de samme regler.
Med hensyn til boligstøtten er det sådan, at vi har kunnet se en glidning hen imod, at hvis man har fået nedsat sin kontanthjælp, vil man omvendt få flere penge i boligstøtte.
Det er uhensigtsmæssigt, fordi sanktionen jo så ikke er der længere.
Det er årsagen til, at vi har lagt den her del ind.
Så er der delen omkring uddannelsesplanen og det, at man skal følge en uddannelsesplan, og at man skal samarbejde omkring det.
Om det må jeg sige, at jeg synes, det kun er rimeligt, for man skal se det her for, hvad det er, nemlig en tilskyndelse til netop, at unge kommer i gang med en uddannelse, så de bliver velintegreret, får sig et job og selvfølgelig også – det er hele kernen i 225-timers-reglen – tager reelt del i arbejdsmarkedet, hvis de har en arbejdsevne dertil.
Jeg vil altså sige, at 5 timers ugentlig arbejde, hvis man rent faktisk har en arbejdsevne, ikke er for højt sat.
Morten Østergaard (RV), 2011-03-15:
Det, jeg så kan konstatere vi er enige om, er, at ud af de 70 pct. af de berørte, som er kvinder, er der selvfølgelig nogle, der kommer i beskæftigelse – vi kan ikke vide hvor mange, men det kan vi så stille spørgsmål om og måske få afklaret – men dem, der ikke gør, har vi mistet kontakten til, fordi der ikke er nogen krav at stille til dem.
De skal ikke stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det er hjem til kødgryderne igen!
Det fremgår også af ligestillingsvurderingen, at det har negative ligestillingsmæssige konsekvenser, fordi 70 pct. af de berørte er kvinder.
Der må jeg bare sige, at det modarbejder ligestillingsarbejdet.
Nu er ministeren jo kun forhenværende ligestillingsminister, men alligevel burde man måske holde fast i nogle af tankerne, som har kendetegnet ligestillingspolitikken i Danmark i årtier, nemlig at det handler om at sikre kvinders økonomiske frihed.
Det gør man jo ikke ved at tage kontanthjælpen fra dem, som man altså har gjort for 70 pct. af de berørtes vedkommende med 300-timers-reglen og fortsat ifølge ligestillingsvurderingen vil gøre med de nye regler.
Line Barfod (EL), 2011-03-15:
Men ligesom Socialdemokraternes ordfører håber jeg, at vi under udvalgsarbejdet kan få en forklaring på, hvorfor i alverden det overhovedet er nødvendigt.
Det er jo ikke normalt, at vi, når der bliver indført ny teknologi, samtidig skal indsætte bestemmelser i loven om, hvad der skal ske, hvis teknologien ikke virker.
Selvfølgelig skal man have nogle dispensationsmuligheder, men her virker det, som om det nærmest er noget, man regner med vil kunne ske jævnligt.
Jeg håber meget, vi under udvalgsarbejdet kan få en forklaring fra ministeren på, hvad der er gået galt her.
Morten Østergaard (RV), 2011-03-15:
Jeg skal ikke trække debatten unødigt i langdrag.
Det synes helt rimeligt at give mulighed for at dispensere, hvis det, at eventuelle tidsfrister overskrides, skyldes anvendelsen af digitale indberetningsløsninger.
Så vi kan støtte forslaget.
Helle Sjelle (KF), 2011-03-15:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at det her forslag, som andre også har været inde på, gerne skulle være til gavn og glæde for både arbejdsgivere og lønmodtagere.
Og jeg skal ikke trætte andre med at forlænge debatten unødigt ved at gennemgå hele lovforslaget, men blot påpege, at vi synes, at det er et fornuftigt forslag, som gerne skulle medføre nogle administrative lettelser for både arbejdsgivere og lønmodtagere, og at det også gerne skulle fjerne en betydelig irritationsbyrde, hvilket der gentagne gange har været udtrykt ønske om fra begge parters side.
Forslaget skulle med andre ord gerne modernisere dispensationsbestemmelserne og skabe et grundlag for et mere fyldestgørende sagsforløb for alle parter.
Vi skulle gerne sikre, at der på den ene side skabes en mulighed for, at kommunerne fortsat kan iværksætte en hurtig og aktiv indsats, mens der på den anden side også gerne skulle være en højere grad af fleksibilitet ved håndteringen af sygedagpenge for både arbejdsgivere, selvstændige og lønmodtagere.
Kort sagt skulle det gerne være et forslag, som skaber en mere fornuftig balance.
Jeg vil dog her afslutningsvis også gerne understrege, at vi gerne så, at forslaget i højere grad havde taget hensyn til de administrative byrder, der pålægges arbejdsgiverne, og vi håber derfor, at beskæftigelsesministeren vil vende tilbage til det punkt på et senere tidspunkt.
Men samlet set støtter vi altså forslaget, da det mindsker de administrative byrder for både arbejdsgivere og arbejdstagere.
Bent Bøgsted (DF), 2011-03-15:
Jeg skal ikke gøre det helt store ud af det her.
Det handler jo om en dispensationsregel, hvis der sker noget i forbindelse med den digitale indberetning, så der ikke er nogen, der bliver ramt uhensigtsmæssigt.
Selvfølgelig skal man ikke straffes, fordi der er driftsforstyrrelser af det digitale system, og det her lovforslag sikrer så, at der dispenseres, så hverken lønmodtagere eller arbejdsgivere bliver straffet af den grund.
Det håber jeg at ministeren vil være villig til at se på.
Det kunne jo være, det skulle flettes ind i det her lovforslag.
Jeg regner med, ministeren giver svar på det, når ministeren kommer på talerstolen.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-03-15:
Efter at Venstres ordfører så glimrende har gennemgået, hvad det er, lovforslaget egentlig handler om, vil jeg sige, at efter at jeg selv har læst forslaget igennem adskillige gange, er jeg nået til det resultat, at jeg kan meddele, at Socialdemokratiet stemmer for forslaget, og jeg kan også på SF's vegne meddele, at SF stemmer for forslaget.
Der er jo ikke noget galt i, at de mennesker, som, i kraft af at der er et it-system, der ikke virker, kommer for sent, kan få en dispensation, det vil sige, at de har mulighed for at aflevere, selv om de kommer for sent.
Men det må da undre selv en minister, hvordan det kan gå så galt.
Er det lovsjusk, eller er det dårlige it-løsninger?
Altså, nogen må jo have et ansvar for det her, og det, jeg vil slutte af med at sige, er, at det bliver vi nødt til afdække under udvalgsarbejdet.
Louise Schack Elholm (V), 2011-03-15:
Da Venstres ordfører ikke kan være til stede, vil jeg læse talen op på Venstres vegne: Dette lovforslag har til formål at give kommunen mulighed for at dispensere fra en overskridelse af lønmodtagerens frist for at anmelde sygefravær til kommunen, hvis fristoverskridelsen skyldes, at lønmodtageren har afventet et underretningsbrev fra SDPI-løsningen.
Tilsvarende skal kommunen kunne dispensere for en fristoverskridelse fra en arbejdsgivers eller en selvstændig erhvervsdrivendes side, såfremt overskridelsen skyldes driftsforstyrrelser hos SDPI-løsningen.
Derudover foreslås det at ophæve bestemmelsen om, at der mindst skal være 1 måned mellem arbejdsgiverens anmodninger til kommunen om refusion.
Lovforslaget har været sendt i høring i Erhvervs- og Selskabsstyrelsens Center for Kvalitet i Erhvervsregulering.
Center for Kvalitet i Erhvervsregulering vurderer, at forslagets ophævelse af sygedagpengelovens § 59, stk. 5, 2. pkt. om, hvor ofte der kan anmodes om sygedagpengerefusion, medfører mindre administrative lettelser for arbejdsgiverne.
Flere forskellige arbejdsgivere har via regeringens byrdebrevkasse gentagne gange over for Center for Kvalitet i Erhvervsregulering udtrykt et ønske om mere fleksibilitet i forbindelse med refusion.
Jeg skal meddele, at Venstre kan støtte lovforslaget.
Inger Støjberg (V), 2011-03-15:
Altså, jeg vil gerne sige til fru Line Barfod, at jeg i høj grad svarede på hendes spørgsmål, men jeg svarede ikke det, fru Line Barfod gerne ville høre.
Og det er jo den type job, som dem, der er omfattet af den her lov, umiddelbart ville kunne gå ind og varetage.
Det er altså også sådan, at hvis man bevæger sig en lillebitte smule uden for Christiansborg, så vil man opdage, at dem, der gør en ekstraordinær indsats for at få et arbejde, også nogle gange får et arbejde.
Der tænker jeg selvfølgelig på, hvis man også søger uopfordret, hvis man går rundt til virksomheder og banker på døren og spørger, om de ikke kan bruge en til nogle få timers arbejde.
Gør man det, er muligheden der altså også.
Det er jo rent faktisk derfor, at vi har en den aktive beskæftigelsespolitik, vi har, hvor der også bliver stillet krav om, at man skal søge arbejde.
Lad mig så også lige erindre om, at det er sådan, at der hver eneste uge er omkring 10.000 danskere, der får et nyt arbejde i Danmark.
Line Barfod (EL), 2011-03-15:
Det sidste er jeg fuldstændig enig i, og derfor skal vi da også sørge for, at folk kommer ud på arbejdsmarkedet, og vi skal sørge for, at folk reelt har mulighed for at deltage i fritidslivet, i stedet for at tage pengene fra dem, så de ikke kan deltage i fritidslivet.
Men ministeren svarede ikke på mit spørgsmål: Hvis folk siger nej til at få et arbejde, når der er et arbejde at få, så mister de hele kontanthjælpen, men hvis de reelt ikke får tilbudt noget arbejde – de søger og søger, men får ikke noget, de står i køen sammen med de 170.000 andre og kan ikke få noget arbejde – hvorfor er det så, at de skal straffes yderligere?
Hvorfor er det så, at de skal straffes yderligere?
Det er det, jeg simpelt hen ikke forstår argumentationen for.
De risikerer i forvejen at miste hele kontanthjælpen, så hvorfor skal de så have den her straf?
Inger Støjberg (V), 2011-03-15:
Nu har det her egentlig været diskuteret en del i eftermiddag.
Man kunne jo også vende hele bøtten om og se på den AKF-rapport, som der er kommet, som også flere ordførere, bl.a. Venstres ordfører og i øvrigt også den konservative ordfører, har bragt frem.
Den viser, at det her er et rigtig godt argument for mange kvinder for, at de netop skal deltage på arbejdsmarkedet – mange kvinder, som ikke selv har valgt at gå hjemme, vil jeg sige til hr. Morten Østergaard.
Det synes jeg jo er et rigtig positivt tegn og et rigtig positivt element i det her.
Derfor er jeg også meget glad for den AKF-rapport, der ligger, for den underbygger fuldstændig den tilgang, som jeg og regeringen har.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-03-15:
Det fremgår af materialet til lovforslaget, at man regner med, at der skal være en besparelse hos staten og kommunerne på 13,8 mio. kr.
Jeg går ud fra – og det kan ministeren så bekræfte – at det er penge, der stammer fra, at man sparer penge på boligydelse og sparer penge på kontanthjælp.
Er det ikke korrekt?
Inger Støjberg (V), 2011-03-15:
Jo, det er den samlede besparelse, man har regnet sig frem til at der vil ligge.
Men jeg vil gerne sige, at det her sådan set ikke er et spørgsmål om penge; det her er et spørgsmål om mennesker.
Det er et spørgsmål om at give flere indvandrere en mulighed for at komme ud på arbejdsmarkedet, og det er jo det, vi har kunnet se at 300-timers-reglen netop har kunnet hjælpe med til.
Det er underbygget af den SFI-rapport, som er blevet nævnt ved flere lejligheder.
Vi har jo så kunnet se det yderligere underbygget ved AKF-rapporten, der viser, at mange indvandrerkvinder netop har kunnet bruge det her som et godt argument.
Så jeg vil gerne sige til hr. Lennart Damsbo-Andersen, at det her ikke så meget er et spørgsmål om penge, som det er et spørgsmål om netop at give flere indvandrere en tilknytning til arbejdsmarkedet.
Vi ved alle, at kimen til god integration simpelt hen er, at man deltager på arbejdsmarkedet, at man deltager i fritidslivet, i kulturlivet, og at unge får sig en uddannelse.
Men vi ved jo nogle ting ud fra den SFI-rapport, der allerede ligger.
Og hvis man viderefører det, kan vi i hvert fald se, at det her vil bidrage positivt.
Men hvis nu det var sådan, at hr. Lennart Damsbo-Andersen rent faktisk mente noget med alt det, han står og siger her i Folketingssalen om, at vi alle har en fælles holdning om og interesse i, at flere indvandrere skal deltage på arbejdsmarkedet, at vi alle har en fælles interesse i og holdning om, at man skal deltage i kulturlivet, i fritidslivet, og at man skal få sig en uddannelse, og i højere grad, hvis man er ung indvandrer, jamen så er muligheden jo sådan set netop her for at være med til at skubbe til den positive udvikling, fordi vi har kunnet se, at 300-timers-reglen har virket. Så jeg vil sige til hr. Lennart Damsbo-Andersen: Tomme tønder buldrer jo nogle gange mest, og man må sige, at det måske i virkeligheden er det, vi er vidne til i dag.
Line Barfod (EL), 2011-03-15:
Jeg forstår simpelt hen ikke ministerens argumentation vedrørende kvinder.
Hvis man modtager kontanthjælp og er i stand til at arbejde, og man så får tilbudt et arbejde, men afviser det, så mister man hele sin kontanthjælp.
Det har ikke noget som helst med ens ægtefælle at gøre, det har ikke noget at gøre med, hvor mange timer man tidligere har arbejdet eller noget som helst – hvis man får tilbudt et arbejde, men nægter og altså ikke længere står til rådighed for arbejdsmarkedet, så mister man kontanthjælpen, hvis man er i stand til at arbejde.
Så hvorfor er det, ministeren mener, at man ud over det krav har behov for at straffe dem, som ikke får tilbudt et arbejde, dem, der ikke er nogen job til, dem, der står i køen sammen med de 170.000 andre arbejdsløse og ikke kan få et arbejde?
Hvorfor er det, de skal straffes ekstra?
Inger Støjberg (V), 2011-03-15:
Nu kan man jo nogle gange godt blive lidt i tvivl om, hvorvidt fru Line Barfod egentlig er en del af den virkelige verden, eller om fru Line Barfod primært er en del af sådan en Christiansborglogik.
Ude i den virkelige verden er det rent faktisk sådan, at indvandrerne har holdt rigtig godt ved arbejdsmarkedet også her i krisetiderne.
Det er helt sikkert, fordi rigtig mange indvandrere gerne har villet det og har gjort en ekstraordinær indsats, fordi de har kæmpet en kamp for at komme ind på arbejdsmarkedet.
Det er job af en karakter, der betyder, at man umiddelbart kan gå ind og tage dem, og det er jo i virkeligheden sådan nogle job, som er med til på en ret nem måde at opfylde lige præcis de krav, som ligger i det her lovforslag.
Så vil jeg blot en gang mere erindre om, at vejen til at få integrationen til at virke allerbedst altså går igennem arbejdsmarkedet, igennem fritidslivet og igennem uddannelsessystemet.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2011-03-15:
I forhold til alt det, som ministeren her har nævnt, kan vi jo netop kun være fuldstændig enige i, at hvis man kan komme til at være en del af arbejdsmarkedet, at hvis de unge kan få sig en uddannelse, at hvis man kan blive en del af samfundet, er det kun godt for os alle sammen.
Og der er også mulighed for, at staten kan komme til både at tjene og spare nogle penge.
Det er derfor, jeg spørger lidt ind til det her med de 13,8 mio. kr., for ministeren må jo så vide noget om, hvor de penge stammer fra, altså hvad der ligger bag det tal.
Er der en eneste af de millioner, der stammer fra, at der er nogle, der er kommet i arbejde?
Eller handler det kun om besparelser på henholdsvis kontanthjælp og boligstøtte?
Jeg kunne da godt tænke mig at vide, hvor mange ministeren regner med at der kommer i arbejde med baggrund i det her, og hvor meget bedre integrationen i forhold til arbejdsmarkedet bliver.
Det ville da være meget interessant at vide.
Erling Bonnesen (V), 2011-03-15:
Tak for det.
Med dette lovforslag gennemfører vi en del af aftalen om »Grøn Vækst«.
Det foreslås at etablere randzoner langs vandløb og søer, hvor der hverken må dyrkes almindelige afgrøder, gødskes eller sprøjtes, og etableringen af disse randzoner vil bidrage til en reduktion af kvælstof- og fosforudledningen og være med til at sikre, at Danmark lever op til sine forpligtelser i henhold til EU's vandrammedirektiv og Natura 2000-direktiverne.
Samtidig giver lovforslaget mulighed for, at der i randzonerne kan dyrkes vedvarende græs eller energiafgrøder i sammenhæng med de tilstødende marker.
Det kan f.eks. være pil, poppel eller præriegræs, og det vil supplere de nye muligheder, der ligger inden for biomasseområdet.
Der vil blive udbetalt kompensation til de landmænd, der som følge af loven skal udlægge randzoner på landbrugsarealer, og kompensationssatserne vil blive endeligt fastsat senere i forbindelse med Kommissionens samlede godkendelse af forordningen.
I disse tilfælde vil bredden på randzonen blive reduceret.
I lovforslaget er der undtagelser fra bl.a. de særlige grøblerender i marsken m.v.
Lovforslaget er resultatet af en lang proces med fokus på, hvordan vi bedst tager hensyn til både miljø, natur og biodiversitet og rammevilkårene for landbruget.
Begge hensyn er helt nødvendige i denne sammenhæng, og jeg ser frem til udvalgsbehandlingen med henblik på en afklaring og en indkøring.
Venstre støtter forslaget.
Nej, overhovedet ikke.
Jeg er også helt sikker på, at spørgeren faktisk godt selv næsten kender svaret på det, som der bliver spurgt om.
Jeg er da som ordfører glad for, at man her, kan vi sige, præsenterer et værktøj, så der er kompensation.
Der vil komme kompensation.
Jeg har da også hørt en række tal nævnt, og nogle af dem, som jeg er i hvert fald er bekendt med ligger på bordet og arbejdes med, ligger på i omegnen af 2.500 kr. pr. hektar.
Så må vi se, om det så bliver det endelige tal.
Når vi så henser til, at det jo er arealer, der ligger tæt ved vandløb – mange af dem er lavereliggende arealer – så ligger det jo lige for med konklusionen, som også en lang række landmænd sådan set kvitterer for nu, nemlig at det ikke er så tosset endda, når vi ser på, hvad man sædvanligvis gennemsnitligt set kan have af dækningsbidrag på de her arealer.
Kristen Touborg (SF), 2011-03-15:
Det forekommer mig måske at være lidt flot, at Venstre melder ud, at det vil blive fastsat, når EU godkender det.
Har regeringen ingen holdning til, hvad det er, der skal gives af kompensation, og er det ikke lidt overordnet at sige til de landmænd, som her skal lægge jord til, at det må man jo finde ud af, engang når loven er vedtaget?
Er det på en måde ikke ligesom at købe katten i sækken?
Erling Bonnesen (V), 2011-03-15:
Som jeg også markerede i min ordførertale, vil det selvfølgelig ske endeligt i forbindelse med Kommissionens endelige godkendelse.
Men det er klart, at det selvfølgelig skal være på plads, inden det skal iværksættes i praksis.
Kristen Touborg (SF), 2011-03-15:
Venstres ordfører sagde i sin ordførertale ganske kort, at der vil blive udbetalt kompensation til de landmænd, som skal lægge jord til det her, og at den vil blive fastsat senere.
Det er måske en smule overordnet at sige, at den vil blive fastsat senere.
Kunne Venstre ikke præcisere det lidt nærmere?
Skal det forstås sådan, at den bliver fastsat om en uge eller om en måned?
Jeg går i hvert fald ud fra, at den er fastsat, inden loven bliver tredjebehandlet.
Villum Christensen (LA), 2011-03-15:
Tak for det.
Liberal Alliance kan ikke gå ind for mere offentlig overvågning og kontrol af nogen art.
Generelt mener vi, at vi befinder os på en glidebane, hvor statsmagten bid for bid indsnævrer den personlige frihed, som det så ganske rigtigt blev nævnt for lidt siden.
Omvendt synes vi også, at kommunerne i så vid udstrækning som muligt selv skal have lov at vælge de løsninger på deres egne konkrete problemstillinger, som de finder relevante, og dermed står til ansvar over for de borgere, der har valgt dem.
Vi noterer os, at optagelserne som udgangspunkt kun må videregives til politiet og kun i forbindelse med kriminalitetsopklaring, og at man kun må gennemse optagelserne med henblik på at fremme trygheden, som der står, for de personer, der færdes på de overvågede områder.
Jeg tror desværre, at rigtig meget kan fortolkes som tryghedsskabende – i gåseøjne.
Vi er bekymret for håndteringen af disse film.
Med andre ord er vi bekymret for disse billedoptagelser med personoplysninger, akkurat som da taxavognmanden også skulle håndtere de film, som kunne optages på bagsædet i bilen.
Vi synes, det er en skidt retning at gå.
Men som sagt vil vi ikke udelukke, at en kommune i enkelte tilfælde kan have nytte af en sådan ordning.
Så jeg forestiller mig, at vi formentlig stemmer blankt i den her sag, men vil selvfølgelig gerne kigge på lovforslagets skæbne igennem systemet.