runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-01-20:
Når jeg brugte udtrykket jammer, handler det jo om, hvorvidt et omprioriteringsbidrag automatisk medfører dårligere service for borgerne.
Jeg er af den overbevisning, at man i kommunerne fortsat kan realisere store effektiviseringsgevinster ved at lære af hinanden.
Og efter min mening skaber omprioriteringsbidraget et positivt effektiviseringspres, som jo giver mulighed for at prioritere indsatser på tværs af sektorer – det er jo det, der er meningen med det – så vi kan styrke den borgernære service.
Det er efter min mening klart, at vi er nødt til at stille krav til hinanden om at kunne effektivisere, så vi får mest muligt ud af skattekronerne.
Inger Støjberg (V), 2016-01-20:
Og som det andet har det selvsagt heller ikke givet mulighed for at tage kontakt til Østrig, i og med at jeg er bundet til at sidde i Folketingssalen.
Peter Skaarup (DF), 2016-01-20:
Det har jeg hørt, det har vi hørt, og det ønsker Folketinget jo så også.
Men når det så er sagt, kan man jo grundlæggende vælge to veje her i forhold til det forslag, der er kommet i Østrig: Enten kan man sige, at det sikkert er i strid med konventionerne, så det gider vi ikke røre ved, eller man kan tage kontakt til Østrig og etablere et samarbejde med Østrig om at arbejde for en model som det.
For vi har jo – det har den her debat også vist – nogle gigantiske udfordringer med integration, asyltilstrømning og lignende.
Derfor synes jeg, det er oplagt, at ministeren på regeringens vegne må kunne sige ja til, at man vil arbejde positivt med den model, som Østrig åbenbart gør til en realitet nu.
Inger Støjberg (V), 2016-01-20:
Altså, der er åbenbart flere forskellige måder at se verden på, og jeg kan bare sige, at jeg slet ikke deler fru Lisbeth Bech Poulsens syn på den her sag.
Det her handler for mig at se om, at vi skal sikre, at vi kan følge med – at vi kan følge med både økonomisk, men også værdimæssigt.
Det betyder altså, at vi kommer til at gennemføre nogle opstramninger både på arbejdsmarkedsområdet, men jo i høj grad også på asyl- og udlændingeområdet – og det er noget af det, der allerede ligger i Folketingssalen nu.
Så der kan man jo sådan set melde sig positivt ind i den debat.
Når det er sagt, vil jeg sige til fru Lisbeth Bech Poulsen, at det er klart, at hvis man bare lader stå til, som Socialistisk Folkeparti vil, så bliver det her en dyr omgang, og så kan KL's regnestykke jo meget vel blive rigtigt.
Det kan også være, at det bliver endnu dyrere, men så skal man jo da i hvert fald nok have SF og Enhedslisten til roret.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-01-20:
Tak til ministeren for at slå fast, at det helt afgørende selvfølgelig er, at der kommer færre til Danmark – at det, som ministeren betegner som tilstrømningen, bringes ned.
Tidligere på dagen bragte Ritzaus Bureau et telegram, der fortæller, at Østrig har valgt en ny strategi i forhold til at bringe antallet ned.
Sidste år tog de vel en 90.000, og de har så vedtaget, at det maks. må være 127.500 frem til 2019 – altså årligt at bringe det betragtelig ned.
Hvis det at sætte sådan et maksimumantal er foreneligt med de internationale konventioner for Østrig, må det jo også være det for Danmark.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om ministeren vil overveje et lignende træk for Danmark, så vi simpelt hen laver et maksimumantal for, hvor mange asylansøgere vi mener det danske samfund kan klare hvert år.
Inger Støjberg (V), 2016-01-20:
Jeg kender faktisk ikke til det østrigske forslag eller initiativ endnu, men jeg vil selvfølgelig læse det med interesse.
Men jeg kan betvivle, om man holder sig inden for de internationale konventioner.
Det skal vi selvfølgelig først bruge tid på at se om man rent faktisk gør.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-01-20:
Men hvis Østrig kan, kan Danmark også.
Vi er bundet af de samme konventioner mig bekendt, og så er det jo afgørende, om ministeren har en positiv holdning til tankegangen.
Den østrigske regeringskoalition er nået frem til, at det er den eneste måde at håndtere det på.
Når man nu absolut vil integrere dem, der kommer, i det danske samfund, er det helt afgørende, at der kommer så få, at det faktisk er muligt at integrere dem
, og da antallet har betydning og statsministeren jo også sagde i oktober i sin åbningstale, at antallet har betydning for, om integrationen kan lykkes, så er det afgørende, om vi rent praktisk får et redskab, så vi kan få bragt antallet ned.
Og man må jo bare sige, at de stramninger, vi i fællesskab har gennemført indtil nu, ikke har bragt antallet til Danmark ned.
Antallet af asylansøgere til Danmark er fortsat med at stige.
Inger Støjberg (V), 2016-01-20:
Ja, men vi mangler jo stadig væk svaret på, hvorvidt forslaget rent faktisk er indeholdt i de internationale konventioner, som Østrig har skrevet under på, og som vi har skrevet under på, og det må være en forudsætning.
Peter Skaarup (DF), 2016-01-20:
Jeg hæftede mig ved det, som ministeren sagde til hr. Finn Sørensen, nemlig at Enhedslisten måske ikke på alle måder havde bidraget med stramninger i forhold til den udlændingepolitik, vi har haft og har i øjeblikket, og det kan man jo kun være enig med ministeren i.
Men så vil jeg så sige til ministeren, at en god idé jo er at lytte til Folketinget.
Hr. Kristian Thulesen Dahl var inde på det forslag, der nu bliver en realitet i Østrig, nemlig at man der laver en kvote, kan vi kalde det, for, hvor mange asylansøgere man vil tage hvert år.
Vil det ikke være oplagt for regeringen, hvis man vil stramme mere, og det forstår jeg på ministeren at man gerne vil, at sige: Ja, det vil vi også gøre i Danmark, hvis Østrig kan.
Inger Støjberg (V), 2016-01-20:
Som sagt kender jeg ikke i detaljer til det østrigske forslag, og jeg tror alt andet lige, det er på sin plads, at vi får kigget forslaget godt og grundigt igennem, inden der bliver taget endelig stilling.
Men jeg må fastslå, at vi har skrevet under på en række konventioner, og dem agter vi selvfølgelig at overholde.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-01-20:
Det var en meget lang sang fra de varme lande.
Det var jo en måde at undgå at svare på et meget simpelt spørgsmål på: Svarer omprioriteringsbidraget – det, som kommunerne skal spare de kommende år – nogenlunde til det, KL selv vurderer at den her opgave kommer til at koste?
Siden ministeren ikke vil svare nej til det, må jeg jo regne med, at den lange forklaring var en bekræftelse.
Så kunne man løse opgaven ved at tilbagerulle besparelserne, altså omprioriteringsbidraget.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-01-20:
Altså, jeg er nødt til at gentage, og jeg ved godt, at Socialdemokraterne elsker gentagelser – de spørger om det samme hele tiden, og jeg svarer det samme hele tiden – at hvis man vil have svar på andre spørgsmål, så må man jo begynde at formulere nogle andre spørgsmål.
Sagen er, at vi har gennemført og er nødt til at gennemføre et omprioriteringsbidrag, og det har der været mange og lange diskussioner om.
Men vi kan ikke have en offentlig sektor, der er støbt i beton, sådan så vi ikke også kan flytte midler mellem de forskellige sektorer.
Det er jo sådan set det, der er indholdet i et omprioriteringsbidrag.
Og den offentlige sektor må altså også efter min mening lære, at der stilles krav om løbende effektiviseringer.
Jeg tænker tit på, hvor mange erhvervsvirksomheder der kunne overleve, hvis de sagde: Vi kan ikke effektivisere mere, vi har nået tingenes idealtilstand.
Jeg tror, at de ville gå en krank skæbne i møde, fordi der er et konstant pres.
Og det mener jeg også at vi skylder skatteyderne, nemlig at sørge for, at de hele tiden får mere for deres penge.
Jeg synes, at jeg har fornemmet, at der kører en diskussion om, at vi ligesom har nået et niveau, hvor vi har fundet den evige fuldstændig sande balance, og at der kan ikke gøres mere.
Og det er bare det, jeg sådan opponerer lidt imod.
Benny Engelbrecht (S), 2016-01-20:
Der ikke noget at sige til, at man stiller det samme spørgsmål igen og igen, når ministeren ikke svarer på spørgsmålet.
Men vi kan så ikke få svar på, om ministeren faktisk stadig væk mener, at kommunerne jamrer.
Men kunne ministeren så ikke lige bekræfte, at det er sådan, at siden man lavede den aftale, som ministeren nævnte over for hr. Nicolai Wammen før om det ekstraordinære tilskud til kommunerne til integrationsindsatsen, har man rent faktisk opjusteret det antal, som kommunerne skal modtage i 2016, fra 12.000 til 17.000?
Det er det tal, der blev meldt ud i december 2015.
Morten Bødskov (S), 2016-01-20:
Tak for det.
Lidt godt er der da kommet ud af de her spørgsmål i dag.
Vi har fået finansministeren til at indrømme, at det er vigtigt at være opmærksom på, hvordan man fremtræder og optræder, når man taler for kommunerne.
Så lidt godt er der da kommet ud af det.
Men det, jeg simpelt hen ikke tror at kommunerne kan forstå, er, at man kan have en finansminister, som kan stå med sådan en kæmpe økonomisk udfordring, som der er tale om, på talerstolen på velsagtens det vigtigste økonomiske årsmøde i kommunerne op til kommuneøkonomiforhandlingerne og anklage folk for at jamre og sige til dem, at deres klagesang piner finansministeren.
Det gør den, og den bliver vendt flere gange.
Det er det, jeg tror kommunerne ikke forstår.
Det er bare det, de har svært ved at forklare fru Jensen eller hr. Hansen, hvad enten de skal på plejehjem, på sygehuset eller skal aflevere deres børn i daginstitution.
Det er derfor, de mener, at finansministeren photoshopper med virkeligheden.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-01-20:
Men jeg vil sige til hr. Morten Bødskov, at det er der, vi har en fælles udfordring.
Jeg går ud fra, at hr. Morten Bødskov er enig i, at vi stadig skal effektivisere og regelforenkle, afbureaukratisere og sikre, at vi får mest muligt for pengene.
Når jeg sidder og kigger på sådan nogle nøgletal for kommunerne, kan jeg jo se, at der er nogle kommuner, der bruger over 100.000 kr. pr. barn i folkeskolen hvert år, og der er andre kommuner, som bruger nogle og halvtreds tusinde kroner hvert år pr. folkeskoleelev.
Jeg tror, at man kan sige uden at komme i karambolage med noget, at man ikke kan påvise, at der er en sammenhæng, så dem, der bruger flest penge pr. elev, opnår de bedste resultater.
Vi kan se, når vi ser på administrationsudgifterne pr. 1.000 indbyggere, at der er store forskelle.
Sådan kunne jeg tage område for område og gennemgå og påvise, at der er et effektiviseringspotentiale.
Det er sådan set det, der er mit ærinde i hele den her situation.
Det er et vilkår, vi lever under, og derfor er det en mærkelig melodi, hr. Morten Bødskov er slået ind på ved at sige, at vi har fået idealtilstanden her.
Hvis nogen vil rokke ved det, har de misforstået alting.
Morten Bødskov (S), 2016-01-20:
Jeg føler næsten, at jeg er der, hvor jeg stod for 5-6 år siden, for finansministeren var også finansminister på daværende tidspunkt, og han siger fuldstændig det samme.
Der er jo ingen, der er uenige i, at hver krone skal vendes og også gerne en ekstra gang for at sikre, vi har fået det ud af den, vi kan få ud af den.
Men det, der ikke er enighed om, og det er det, finansministeren taler uden om, er, når der er så kæmpestore udfordringer for kommunerne, som der er, ikke bare i år, men nærmest så langt øjet rækker på det her område, at kommunerne har meget svært ved at forstå, hvorfor man kritiserer folk for jammer og klagesang, giver boligejere og bilejere og den rigeste del af erhvervslivet topskattelettelser og samtidig pålægger kommunerne endnu større problemer ved eksempelvis at spare på boligydelsen til vores udsatte pensionister. Når finansministeren kan stille sig op og sige, at det, man siger, og de bekymringer, man kommer med, er udtryk for jammer og klagesang, så forstår jeg da godt kommunerne, når de siger, at finansministeren må leve i en helt anden verden.
I de bøger, de sidder med, er der et stort minus, som ikke bare skyldes regeringens minusvækst og omprioriteringsbidrag og skattelettelser og alt muligt andet til de rigeste i vores samfund, men skyldes, at der er kæmpeproblemer med at få tingene til at hænge sammen.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-01-20:
Det er jeg helt enig i.
Der er igennem de senere år gjort rigtig mange bestræbelser på at få mere for skattekronerne, og det er jo også naturligt i en situation, hvor pengene er knappe, at man har en forpligtelse til at se, hvordan man kan få mere for pengene.
Og det er jo ikke kun kommunerne, som har effektiviseret.
Regionerne har også foretaget nogle meget, meget store effektiviseringer og på den måde udnyttet ressourcerne bedre.
Så det skal der bare lyde en stor anerkendelse for.
Tilbage bliver bare, at processen ikke stopper her.
Vi er nødt til hele tiden at arbejde med effektiviseringer.
Hvis jeg skal genopfriske Benny Engelbrechts hukommelse, kan jeg sige, at den tidligere regering jo havde det mål, at den ville skaffe 12 mia. kr. ved effektiviseringer, og det var en bestræbelse, vi var fuldstændig enige i og bakkede op om.
Så den regering, hvor hr. Benny Engelbrecht var minister, havde altså den samme ambition om at effektivisere og derved frigøre ressourcer.
Benny Engelbrecht (S), 2016-01-20:
Jeg kan bekræfte, at den tidligere regering lavede nogle udmærkede skattereformer, som hang sammen.
Men jeg kan også bekræfte, at den nuværende opposition i form af Socialdemokratiet har sendt det meget klare budskab til regeringen, at man skal udskyde sine overvejelser over en skattereform, simpelt hen fordi der er så store ubekendte faktorer forbundet med de omkostninger, som er på flygtninge- og integrationsområdet ikke blot i kommunerne, men i det hele taget i samfundet.
Så hvis der ikke er kommet andet ud af denne spørgerunde, så er i hvert fald det budskab gentaget herfra: Udsæt den overvejelse på ubestemt tid.
Og så er jeg glad for, at det er statsministeren, der bestemmer i regeringen, og at vi har fået slået fast, at kommunerne ikke jamrer.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-01-20:
Så kan jeg jo også være glad.
Hvis hr. Benny Engelbrecht er glad, så er vi jo to, og muligvis er hr. Morten Bødskov det også, og så er vi tre, der er rigtig glade for den her meningsudveksling.
Men det fjerner ikke den opgave, vi står over for, nemlig at sørge for, at vi får pengene til at række, og at vi skal have mere for vores skattekroner, for der er ingen frie midler, og det er så den fælles opgave, vi har.
Ellen Trane Nørby (V), 2016-01-20:
Jamen som der også er blevet svaret til Folketinget, ligger den konkrete lovgivning jo ikke under Ministeriet for Børn, Undervisning og Ligestilling – den ligger under Kulturministeriet, hvor man også har opfølgning.
Det er jo ikke regeringen, eller for den sags skyld Folketinget, der er tilsynsmyndighed for kommunerne; det er jo i sidste ende statsforvaltningen, der skal tage sig af det, hvis der indkommer klager over kommunerne.
Jeg har den klare forventning, at kommunerne lever op til loven, og at de også sørger for, når man ansætter personale i daginstitutionerne eller knytter personale til daginstitutioner – det være sig i praktik eller på anden måde – at man så sætter børnenes trivsel og børnenes sikkerhed højest.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-01-20:
Jeg ved ikke rigtig, vil jeg sige til hr. Morten Bødskov, hvordan jeg skal forstå det der angreb på, at man laver skattelettelser.
Betyder det, at hr. Morten Bødskov synes, det var en fejl, da den tidligere regering gennemførte en stor skattereform, at man sænkede selskabsskatten?
Mener han, at man faktisk gjorde det danske samfund en bjørnetjeneste, og at man burde have undladt det?
Altså, jeg kan jo kun forstå hr. Morten Bødskovs intervention her som en kraftig underkendelse af den tidligere regerings politik.
Det er da mærkeligt at høre på.
Benny Engelbrecht (S), 2016-01-20:
Det er fuldstændig korrekt, at der ikke er 39 mia. kr. i råderum frem til 2020.
Det har finansministeren jo også svaret ganske klart på.
Der er 42,5 mia. kr. i råderum.
Men når ministeren taler om, at man måske faktisk prøver at gøre det modsatte, altså forværre billedet, så leder det mig til at citere Morten Andersen, som er Venstreborgmester på Nordfyn, og som siger: »Det er fint nok, at Claus Hjort« – altså finansministeren – »melder klart ud, men i det ligger også, at vi i kommunerne ikke har været gode nok til at effektivisere og hente penge den vej. Og det er ærligt talt lidt hult.
Vi har netop været gode til at effektivisere.
Også bedre end staten.«
Er ministeren enig i, at kommunerne faktisk har gjort rigtig meget for at gå ned ad den vej?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-01-20:
Det, jeg forsøger, er jo sådan set at tage tingene i den rigtige rækkefølge.
Og jeg vil nødig misforstås på det her punkt: Jeg synes også, det er en stor udfordring.
Det er en stor udfordring for kommunerne, det er en stor udfordring for staten, at asylansøgertallet og antallet af dem, der bevilges asyl, stiger så meget, som det gør.
Det skal der ikke være tvivl om.
Men vi er nødt til at tage tingene i den rigtige rækkefølge, og den rigtige rækkefølge er: punkt 1, først at begrænse tilstrømningen, og punkt 2, at se på, om vi kan lave indsatsen billigere, og om vi kan opbløde nogle af regelsættene, der gør, at man i kommunerne kan finde billigere løsninger, og punkt 3, at vi, når vi har gået ad den vej, ser på, hvordan økonomien så ser ud.
Nicolai Wammen (S), 2016-01-20:
Nu har finansministeren jo talt sort de tre-fire gange, han er blevet stillet et meget enkelt spørgsmål, nemlig: Står finansministeren ved sine udtalelser i Aalborg – ja eller nej?
Jeg vil give finansministeren en chance for at svare på det igen, og så vil jeg samtidig stille finansministeren et spørgsmål, nemlig om det er finansministerens udtalelser i Aalborg, der gælder, eller om det er statsministerens her i Folketingssalen i går.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-01-20:
Med den ministererfaring, som hr. Nicolai Wammen jo har og har haft igennem årene, vil jeg bare sige, at så ved hr. Nicolai Wammen jo godt, at statsministerens udsagn er det fuldstændig rigtige udsagn.
Så det skal hr. Nicolai Wammen ikke bekymre sig om.
Når jeg gav udtryk for det med jammer, handler det altså, som jeg sagde før, om, hvorvidt et omprioriteringsbidrag automatisk medfører dårligere service for borgerne, og der er jeg altså af den overbevisning, at der stadig er et potentiale i kommunerne og i den offentlige sektor for at få mere ud af skattekronerne.
Det er den diskussion, som jeg meget gerne vil have gang i.
Benny Engelbrecht (S), 2016-01-20:
Jeg læser spørgsmålet op: Er ministeren enig med KL's formand, Martin Damm, Venstre, når denne hos Ritzau den 14. januar 2016 er citeret for at sige, at finansministeren photoshopper med virkeligheden?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-01-20:
Nej, det er jeg ikke enig i.
For det første vil jeg gerne understrege, at der er lidt med tallene i det, som KL's formand siger.
Han henviser til antallet af asylansøgere i starten af 2015.
Det er det, han refererer til, og altså ikke skønnet for, hvor mange nytilkomne flygtninge kommunerne forventes at skulle modtage i 2016.
For det andet indgik regeringen og KL jo altså en økonomiaftale for 2016 på det grundlag, at kommunerne skulle modtage ekstraordinært mange flygtninge.
Det fremgår flere gange af kommuneaftalen, at den bygger på, at Danmark skulle modtage ekstraordinært mange.
Derfor justerede vi allerede dengang vores skøn for de kommende overførselsudgifter såsom udgifterne til integrationsydelsen, og der indgik derfor i økonomiaftalen et ekstraordinært højt skøn for antallet af nytilkomne flygtninge, et skøn, som – og det vil jeg gerne understrege – vi blev enige om med Kommunernes Landsforening.
Derudover blev regeringen og KL enige om at udmønte 125 mio. kr. i 2016 til investeringer i kommunerne, og nu citerer jeg fra aftalen, »som følge af et ekstraordinært højt antal flygtninge og familiesammenførte i kommunerne«, ligesom vi blev enige om, at kommunerne ydes et ekstraordinært integrationstilskud på 200 mio. kr. i 2016 til »at håndtere det ekstraordinært høje antal flygtninge«.
Så det indgik i vores drøftelser dengang, at der kom et ekstraordinært højt antal.
Benny Engelbrecht (S), 2016-01-20:
Det er jo vanskeligt at tale om et begreb som at photoshoppe, som – for at sige det ligeud – finansministeren selv har haft umådelig svært ved at definere.
Vi kan forstå, at photoshopping i hvert fald ikke er at fifle med nogle tal, for det har vi jo haft et langt – ja, faktisk flere – samråd om med finansministeren, hvor det klart blev gjort gældende, at når finansministeren beskyldte den tidligere regering for at photoshoppe, var det i hvert fald ikke, fordi den tidligere regering på nogen som helst måde havde fiflet med nogle af tallene.
Så hvis der er nogle, der sidder og tænker: Gad vide, hvad det egentlig betyder, når Martin Damm, Kommunernes Landsforenings formand, beskylder finansministeren for at photoshoppe, så kan jeg egentlig godt forstå, at der hersker almindelige misforståelser desangående.
Men der må finansministeren jo være den første til at kunne definere det, al den stund det var finansministeren, som fandt på udtrykket.
Nå, mit spørgsmål er sådan set af lidt mere alvorlig karakter.
Vi ved jo fra finanslovsaftalens indgåelse, at der, forud for at den endelige finanslovsaftale blev indgået, rent faktisk stod et meget eksplicit tal i finanslovsaftalen på 25.000, som vi i Danmark måtte forvente at skulle modtage af flygtninge i 2016.
Det blev som bekendt pillet ud.
Det er klart beskrevet i bl.a. Jyllands-Posten.
Og jeg tænker meget over, om der er sådan en tilgang fra regeringens side om at prøve at skjule de relativt store omkostninger, som vi må forvente der kommer over de kommende år, eksempelvis 48 mia. kr., som jeg tidligere sagde, som de totale udgifter må forventes at være i perioden fra 2016 til 2019.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-01-20:
Når jeg brugte udtrykket photoshoppe, handlede det om den tidligere regerings prognoser, hvor man havde 39 gode milliarder, som man kunne bruge i valgkampen, hvor man kunne rejse rundt og love det ene og det andet og det senere viste sig, at der ikke var de penge.
Jeg synes ikke, det er det samme, jeg præsterer, for det, jeg går rundt og siger, må jo nærmest være det modsatte af photoshopping.
Altså, jeg opfatter det jo heller ikke sådan, at jeg tegner billedet grimmere, end det er.
Jeg prøver bare at være objektiv.
Men jeg synes, at sammenligningen med photoshopping er lidt ved siden af, for jeg synes ikke, jeg gør meget for at forskønne billedet.
Jeg prøver tværtimod også at få Socialdemokraterne til at forstå, at der altså er nogle økonomiske realiteter, som vi er nødt til at se i øjnene.
Inger Støjberg (V), 2016-01-20:
Det kommer fuldstændig an på, hvordan vi håndterer den opgave, vi står over for.
Altså, hvis vi får bremset tilstrømningen – og der skal da igen lyde en invitation til Socialistisk Folkeparti om også at melde sig ind i den kamp – så vil den danske økonomi da ændre sig.
Hvis vi så ydermere rent faktisk sikrer, at de her mennesker kommer ud på arbejdsmarkedet, og det kan man jo gøre bl.a. ved integrationsydelsen, 225-timersreglen og kontanthjælpsloftet, så er SF også velkommen til at melde sig ind i den kamp.
Det er jo noget af det, der vil ændre økonomien, altså hvis vi både kan bremse tilstrømningen og samtidig stille rette og rimelige krav, så vi rent faktisk får de her mennesker presset ud på arbejdsmarkedet.
Det ville ændre noget, vil jeg sige til fru Lisbeth Bech Poulsen.
Ulla Sandbæk (ALT), 2016-01-20:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, hvordan han forestiller sig at man skal hjælpe i nærområderne.
Er det i form af lejre, eller er det i form af, at man giver en meget stærkere udviklingsbistand, så også det omliggende samfund, altså de folk, som bor der i forvejen, får en hjælp?
Vi havde besøg af UNHCR i går.
De sagde, at man slet ikke kan fastholde folk i lejrene.
Vi får et mere og mere urbaniseret samfund, og folk vil simpelt hen ikke acceptere, at de skal bo i lejre.
Men lad os så endelig sige, at der er nogle, som bliver tvunget til at blive, fordi de er for svage til at forlade området: Så vil de typisk være i en lejr i 20 år.
Og at opretholde livet for et menneske i en lejr i 20 år bliver alt andet lige, sagde UNHCR, meget dyrere, end det vil være at få et menneske til Danmark, få det integreret og få det ud på arbejdsmarkedet.