runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tina Petersen (DF), 2011-03-18:
Jeg vil starte med lige at komme med en kommentar til de bemærkninger, der har været, hvor bl.a. ministeren og også lidt Venstre tordner imod bestemte metoder, mangel på dokumentation osv.
Jeg har ikke konkret her i salen i dag nævnt nogen specifikke metoder på hjemmetræningsfronten, altså hjemmetræning af handicappede børn, men derimod givet nogle eksempler på, hvordan Danmark har nydt godt af, at der er kommet andre metoder til, bl.a. fra dem, der hedder Anonyme Alkoholikere, og der er også Minnesota-modellen og mange andre.
Det forslag, som vi her skal behandle, er jo egentlig i sig selv et ganske interessant forslag.
Det bliver ikke mindre interessant, når man dykker ned i det, og det er ment positivt.
Jeg vil dog sige, at jeg set gennem mine briller måske nok i dag har en lidt anden holdning end den, venstrefløjen og måske også højrefløjen har her.
Siden 1979 har der her i Danmark eksisteret et videnskabeligt komitésystem.
Komiteen er uafhængig og består af syv medlemmer, hvoraf de tre er aktive inden for den sundhedsvidenskabelige forskning.
Der er læge medlemmer, som ikke har den her sundhedsvidenskabelige uddannelse og ikke har en aktuel tilknytning til det sundhedsfaglige, og de kan så blive udpeget som læge medlemmer.
Derved sikrer man, at det sundhedsfaglige ikke kommer til at dominere i de etablerede komiteer.
Den Centrale Videnskabsetiske Komité, CVK, er jo nedsat af sundhedsministeren.
Dens opgave er at koordinere arbejdet i de regionale komiteer, som følger op på de her sager.
Opstår der en uenighed i de her komiteer om en sag, overgår den til CVK, som så i sidste ende tager en beslutning om, hvordan den skal udredes og afgøres.
Der kommer jo ofte et nyt tilbud, fordi der er andre lande, der har gjort brug af noget nyt, noget alternativt, som så igen er opstået blandt nogle iværksættere, nogle helt private personer, som har iværksat et initiativ på lige netop deres personlige område.
De eksempler stammer fra USA.
Der er rigtig mange andre tiltag, der er forsøgt, og man forsøger desværre ofte at komme igennem i Danmark med dokumentation – altså udenlandske dokumentationer – men den får altså desværre aldrig et ben til jorden herhjemme og drukner ofte i snak og i den danske selvforherligelse, som ofte ses i videnskabelige og faglige kredse her i Danmark.
Hvorfor er man så bange for det, der er nyt og alternativt og for en ny tilgang, og som måske er det, der mangler for at redde folk?
Derfor efterlyser jeg også den her form for ny debat om dokumentationsdelen.
Dansk Folkeparti kan ikke tilslutte sig det fremsatte forslag.
Vi ønsker ikke flere komiteer eller det, der ligner.
Vi ønsker nok nærmere en åben debat om holdningen til dokumentationsdelen og om, hvordan vi dokumenterer, hvilke krav vi stiller til dokumentation, og en debat om frivillighed til som borger at kunne vælge, herunder ens rettigheder, en debat om mål og om politikernes vilje til at dokumentere nye, alternative tilbud med det ene formål at kvalitetssikre og dermed sikre vores borgere i fremtiden.
Dansk Folkeparti kan ikke tilslutte sig forslaget.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-03-18:
Jeg synes faktisk, at det beror på en mistillid til det eksisterende, en mistillid så ekstrem, at de medarbejdere, vi har siddende i jobcentrene og i socialforvaltningerne, faktisk bliver miskrediteret for det arbejde, de går og gør i dag.
Jeg synes, at det er ukønt, at vi overhovedet kan finde på at sige, at det, de gør i dag, er så dårligt, at vi er nødt til at have et etisk råd til at kontrollere, hvad de gør.
Så nej, jeg ikke enig i, at vi har behov.
Jeg mener virkelig, at vi tværtimod skal have forbedret den indsats, som vi har forhandlinger om på jobcentrene, og det er dér, de foregår, og så må vi ellers sige, at de faktisk har en udfordring hele tiden, og jeg synes, at de medarbejdere gør det rigtig, rigtig godt.
Så jeg mener ikke, at vi har behov for det her.
Lise von Seelen (S), 2011-03-18:
Jamen hallo, hallo.
For mig at se handler det her forslag jo hverken om centralisering eller ensretning.
Det handler jo lige præcis om at få en vurdering af, hvordan de projekter, der fungerer ude i marken, etisk har betydning for mennesker, som skal agere i dem.
Det vil jo faktisk give større indflydelse og medbestemmelse for den enkelte borger.
Men jeg er dybt forbavset over, at ordføreren opfatter det her som både centralisering og ensretning.
Vil ordføreren ikke give mig ret i, at det her kunne være et redskab til, at den enkelte får et bedre vurderingsgrundlag, når man får et tilbud?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-03-18:
Vi har en stor mangfoldighed af frivillige organisationer, som kan tilbyde rigtig mange forskellige muligheder for hjælp til nogle, der har hjælp behov.
Og vi har også frit valg i visitation til bl.a., ja, lad os så tage børnehaver og ældreplejen, bare for at tage to dele, men det er noget andet.
Der er også frit valg, og det betyder faktisk, at vi når til en stor palet af ting.
Jeg vil gerne have endnu mere frit valg og endnu flere organisationer, der kunne komme og vise, hvad de er gode til og så være med til at gøre det allerbedste for os alle sammen.
Lise von Seelen (S), 2011-03-18:
Nu er fru Anne-Mette Winther Christiansen jo ny socialordfører, men har været med i satsforhandlingerne et stykke tid.
Jeg bliver simpelt hen forbavset over, at ordføreren siger, at man på det sociale område har et udpræget frit valg, og der er tilbud på alle hylder.
Det udsagn tror jeg ikke at folk, der skal modtage sociale tilbud ude i kommunerne, vil dele med ordføreren.
Er det sådan ordførerens virkelighed ser ud?
For så ser den godt nok anderledes ud end min – det må jeg sige.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-03-18:
Der er altid mulighed for at gøre ting bedre og mere interessante ved at udvide den faglige viden, men der er jeg jo altså også sådan, at jeg tit læner mig meget op ad fagkundskaben, som vi har valgt som dem, der rådgiver os.
Ud over det er der jo en mangfoldighed af hjemmetræningsmuligheder, og alt det synes vi er meget spændende.
Vi vil meget gerne se dokumentation for, hvor godt det går med at udvikle og få mere viden om det.
Men hvad angår lige de to dele, læner jeg mig altså ret meget op ad den fagekspertise, vi har i eksempelvis Sundhedsstyrelsen, som er udpeget til at være dem, der rådgiver os.
Jeg er ikke klogest på det område, når det foregår derhjemme privat.
Tina Petersen (DF), 2011-03-18:
Det er jeg rigtig glad for at høre, og jeg kunne så godt tænke mig at hoppe et skridt videre og stille
Venstres ordfører et spørgsmål til.
Kan vi ikke forbedre den på en eller anden måde, så den dækker bredere?
Nu ved ordføreren godt, hvor jeg vil hen, ellers kommer jeg ind på det i min tale lige om lidt.
Det her frie valg giver jo også nogle muligheder for at åbne op for noget, som kunne blive bedre end det, der er i dag.
Vil ordføreren give mig ret i det?
Nu ved ministeren jo godt, at der foregår en debat på socialområdet lige netop omkring dokumentationsdelen af bl.a. hjemmetræning af handicappede børn.
Derfor henviste jeg også før til Anonyme Alkoholikere osv., for det er jo ikke ukendt, at de kom til Danmark på samme måde, som hjemmetræningsprogrammerne i sin tid gjorde.
For mig lyder det, som om ministeren er klar til at åbne op for den debat, der handler om dokumentation, og hvordan vi skal forholde os til den.
Er ministeren villig til at kigge på måden, vi her i Danmark håndterer det med at dokumentere på, så man hører fagligt kompetente mennesker, men også dem, der er græsrødderne i det her og højst sandsynlig har været igennem mange af tingene selv, så det altså bliver en kombination, hvor alle parter bliver hørt og bliver ligestillet?
Martin Henriksen (DF), 2011-03-18:
Det er efterhånden gået op for mig, at Liberal Alliance har et forslag om, at man skal kunne opholde sig 18 måneder i et asylcenter, og at man så skal kunne flytte uden for asylcenteret, og at venstrefløjen bakker op om det forslag.
Det er efterhånden gået op for mig, at det er det, der har været fremme i debatten.
Det kan man jo også læse i medierne.
Jeg kan bare gentage mit svar, som jeg efterhånden har gentaget et par gange, nemlig at Dansk Folkeparti ikke har nogen planer om at lempe asylpolitikken.
For selv om fru Astrid Krag synes, at det er irriterende, at jeg henviser til, hvad der skete, sidste gang venstrefløjen var ved magten, kan vi jo henvise til, hvor mange der rent faktisk kom ind i Danmark via asylsystemet.
Jeg ved godt, at det ikke er noget, der ligger Enhedslisten forfærdelig meget på sinde, men i Dansk Folkeparti synes vi, at det er meget relevant, at vi har en stram asylpolitik, og i det lægger vi også, at hvis man begynder at give en masse rettigheder og muligheder til folk, der opholder sig ulovligt i Danmark, så vanskeliggør vi også, at de bliver sendt hjem.
Jeg synes sagtens, at man kan godtgøre, at vi, i takt med at vi har fået flere hjemsendelsesaftaler og muligheder for at hjemsende nogle, kan se, at problemet rent faktisk er blevet mindre.
Vi står og diskuterer et problem med børn i asylcentrene, et problem, som er blevet mindre, men når man hører venstrefløjen, får man indtryk af, at problemet rent faktisk er vokset til helt enorme dimensioner, som aldrig nogen sinde før er set i danmarkshistorien.
Der synes jeg bare at der er et eller andet der ikke hænger sammen.
Benedikte Kiær (KF), 2011-03-18:
Jeg vil gerne begynde med at sige tak for alle de bemærkninger, der er kommet fra partierne til det her lovforslag, og jeg er glad for at kunne konstatere, at forslaget har en bred opbakning.
Dette gælder, uanset om barnet bor hos forældrene eller er anbragt uden for hjemmet.
Omkring tabt arbejdsfortjeneste har regeringen lagt vægt på, at det med dette forslag bliver sikret, at ikke kun forældre til hjemmeboende børn med funktionsnedsættelse, men også forældre til anbragte børn får mulighed for at modtage kompensation for tabt arbejdsfortjeneste ved barnets hospitalsbesøg.
Omkring handicapbiler har vi lagt vægt på, at adgangen til at bevare eller nybevilge en bil bliver forbedret med forslaget i de situationer, hvor en bil er nødvendig for befordring i forbindelse med barnets eller den unges besøg i hjemmet, under ferie eller i forbindelse med andre aktiviteter.
Ud over forholdene omkring anbringelse af børn med funktionsnedsættelse, som løses med dette lovforslag, har vi i satspuljeaftalen for 2011 afsat midler til at sikre, at Socialministeriets regelsæt tydeliggør kompensationsmulighederne i lovgivningen, f.eks. støtte til hjælpemidler, og afspejler de særlige problemstillinger og behov, som denne gruppe af børn og unge har.
Arbejdet er sat i gang, og jeg forventer, at det kan afsluttes hen over sommeren her i år.
Jeg ser frem til behandlingen af lovforslaget i udvalget.
Line Barfod (EL), 2011-03-18:
Det er jo lidt absurd at stå her med et forslag, som gør nogle rigtig gode ting for forældre med handicappede børn, når vi for ikke særlig lang tid siden stod med det forslag, hvor Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti skar ned på muligheden for at få kompensation for tabt arbejdsfortjeneste for forældre med handicappede børn.
Der er simpelt hen overhovedet ingen sammenhæng i den politik, man fører fra regeringen og Dansk Folkepartis side.
Men det her konkrete forslag synes vi er fornuftigt.
Vi er imod, at man finansierer det via satspuljen, vi kan ikke forstå, hvorfor det er kontanthjælpsmodtagere og førtidspensionister og dagpengemodtagere og folkepensionister, der skal betale for vores socialpolitik i Danmark.
Det burde være noget, der var på finansloven, det burde være noget, alle vi, der tjener rigeligt, var med til at betale for, frem for at det kun er dem med de allerlaveste indtægter, der skal betale.
Derudover er der et problem.
Vi går jo ud fra, at det her er noget, som man mener skal være permanent, og satspuljen er jo beregnet til initiativer, som man skal prøve af i en kortere tid, så derfor vil vi klart arbejde for, at det her kommer over på finansloven og bliver finansieret der, men vi støtter forslaget.
Nadeem Farooq (RV), 2011-03-18:
Lovforslaget er reelt en udmøntning af satspuljeaftalen, som de andre partier også har været inde på.
I Det Radikale Venstre er vi naturligvis tilfredse med, at også børn med funktionsnedsættelse anbragt uden for hjemmet nu får mulighed for at leve et så normalt liv som muligt.
Det skønnes, at ca. 1.000 familier vil blive omfattet af den foreslåede ændring.
Med denne ændring gør vi reelt en forskel for rigtig mange udsatte børn, og det er vi rigtig glade for i Det Radikale Venstre.
Vi støtter naturligvis forslaget, men vi ønsker i den videre behandling, at kommunernes behov for præciseringer bliver nøje overvejet, jævnfør høringssvaret fra KL.
Line Barfod (EL), 2011-03-18:
Der er ingen, der kan være uenig i, at vi skal have mere forskning.
Men på sundhedsområdet vil man jo ikke gå ind og sige: Vi tillader bare piller; hvis der kommer nogen, som har en ny god pille, så lad os prøve den, og så ser vi samtidig løbende på at have mere forskning.
Nej, der har vi en række kvalitetskrav, før man får lov til at sælge en pille til mennesker i Danmark, fordi den kunne give bivirkninger.
Det er det tilsvarende, vi ønsker at have på socialområdet.
Vi mener, at det kan have mindst lige så store konsekvenser for mennesker at blive udsat for et socialt forsøg som for et forsøg med piller.
Men jeg kan forstå – og det er det, jeg gerne vil høre – at ministeren ikke mener, at man skal gribe ind, før det er konstateret, at der er nogle problemer med en eller anden behandlingsform.
Først der skal vi gribe ind, ikke før vi udsætter mennesker for det.
Özlem Sara Cekic (SF), 2011-03-18:
Jeg er faktisk ikke ordfører på det, men fru Anne Baastrup er forsinket, så derfor læser jeg hendes tale op.
Lovforslaget giver forældre til børn med funktionsnedsættelse bedre muligheder for støtte, selv om deres børn er anbragt uden for hjemmet.
Forslaget gør det dels muligt, at forældre til børn med funktionsnedsættelser anbragt uden for hjemmet kan få refunderet tabt arbejdsfortjeneste, hvis der er brug for det, og de kan tage med deres børn på hospitalet, dels giver det denne gruppe af forældre lettere mulighed for at få støtte til køb af handicapbil, selv om deres barn med funktionsnedsættelse anbringes eller er anbragt uden for hjemmet.
Alle høringssvarene er positive, og vi støtter også selv lovforslaget.
Det vil gøre det en lille smule lettere for den her gruppe forældre i deres hverdag, hvor de har mange udfordringer at slås med.
Jeg lovede også fru Anne Baastrup lige at understrege, at det her, som ordføreren fra Socialdemokratiet også understregede tidligere, er et lille plaster på såret.
Det er et lille skridt i den rigtige retning, men med de nedskæringer, der har været på handicapområdet, trænger vi til et langt større løft af den her gruppe forældre og deres børn.
Tina Petersen (DF), 2011-03-18:
Forslaget her er et forslag, som er fremsat af ministeren og er en del af udmøntningen af satspuljen for år 2011.
Det forelagte forslag indeholder to ret vigtige elementer og er en klar forbedring af de nuværende regler.
Den første del af forslaget handler om ændringer af regler om hjælp til dækning af tabt arbejdsfortjeneste ved pasning af børn med en funktionsnedsættelse eller en indgribende lidelse.
Med forslaget her ønsker man at fravige de gældende regler, som de eksisterer i dag, nemlig at barnet i forbindelse med indlæggelse på hospital skal være forsørget i hjemmet, hvis forældrene skal kunne ansøge om kompensation for tabt arbejdsfortjeneste m.v.
Dette ændres nu til, at for børn med en funktionsnedsættelse anbragt uden for hjemmet anses det for mest hensigtsmæssigt for barnet, når moderens eller faderens tilstedeværelse på et hospital er nødvendigt for barnet på grund af bl.a. barnets handicap og omfanget af dette.
Anden del er vedrørende handicapbiler.
Der er det ønsket, at man i forslaget udvider målgruppen for støtte til køb af handicapbil, således at der i et vist omfang i forhold til i dag vil være adgang til at bevare en bevilget handicapbil eller få bevilget en handicapbil, når barnet med funktionsnedsættelse anbringes eller er anbragt uden for hjemmet.
Dansk Folkeparti ser det forelagte som en ganske, ganske god forbedring på området og kan derfor tilslutte sig det forelagte.
René Skau Björnsson (S), 2011-03-18:
Det her lovforslag er jo en del af udmøntningen af satspuljeaftalen for 2011, som vi fra socialdemokratisk side var med til at forhandle på plads i efteråret.
Og selv om der var langt færre midler at gøre godt med i år, lykkedes det alligevel at finde penge til forbedringer af handicappedes vilkår, hvilket jeg synes er meget positivt.
Det er godt, at det her lovforslag lægger op til, at forældre fremover kan få kompensation for tabt arbejdsfortjeneste, når deres anbragte barn indlægges på hospital og forældrenes tilstedeværelse er en nødvendig konsekvens af den funktionsnedsættelse, barnet har, og det mest hensigtsmæssige for barnet.
Vi synes også, det er rigtigt, at lovforslaget nu udvider målgruppen for, hvornår man kan få støtte til køb af handicapbil, så kommunerne får mulighed for at bevilge en handicapbil, når et barn med funktionsnedsættelse anbringes eller er anbragt uden for hjemmet.
Alle høringsberettigede har også taget godt imod forslaget, så det er rigtig gode forbedringer, der er lagt op til.
Det er jo besparelser, der løber op i nærheden af 300 mio. kr., og der er de små 4 mio. kr., vi bruger her, en meget lille dråbe og en meget lille forbedring.
Men fra Socialdemokraternes side er vi glade for, at vi nu kan trække lidt i den rigtige retning igen, og af den grund støtter vi forslaget.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-03-18:
Forslaget her er jo en udmøntning af satspuljeaftalen og handler om, at familier med børn med funktionsnedsættelse skal kunne leve et familieliv, der ligger så tæt på det normale som overhovedet muligt, på trods af barnets funktionsnedsættelse.
Vi går her ind og er med til at støtte op om, at der skal være en mulighed for, at der kan søges hjælp til dækning af tabt arbejdsfortjeneste til personer, der i hjemmet forsørger et barn under 18 år med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller indgribende kronisk eller langvarig lidelse.
En anden del af lovforslaget handler så om, at vi kigger på muligheden for at få støtte til køb af handicapbil, for vi skal også gøre hverdagen så nem som overhovedet muligt for personer med en varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, og der skal være mulighed for, at man kan hjælpe de unge under 18 år i de familier.
I satspuljeforligskredsen er vi enige om, at børn og unge under 18 år også skal have ret til at få bilstøtte i videre omfang end efter de gældende regler, så alt i alt er det et rigtig flot lovforslag, og Venstre støtter det.
Vivi Kier (KF), 2011-03-18:
Fra konservativ side vil jeg også tilslutte mig koret af positive stemmer omkring det her lovforslag, fordi vi jo netop nu sikrer, at de familier, der har et handicappet barn og som følge af dette handicap og deraf følgende funktionsnedsættelse har barnet anbragt uden for hjemmet, nu også får en mulighed for både at kunne modtage kompensation for tabt arbejdsfortjeneste og mulighed for at få en handicapbil, så det stadig væk er muligt, at man kan tage sit barn med hjem osv. Forslaget i dag udspringer, som mange før mig har sagt, af et stort politisk ønske og skal ses i forbindelse med udmøntningen af satspuljen for 2011.
Forslaget er en klar forbedring af de eksisterende regler, så fra konservativ side kan vi varmt tilslutte os forslaget.
Benedikte Kiær (KF), 2011-03-18:
Jeg tror, at fru Line Barfod blander tingene lidt sammen.
Det ene er, at jeg fremhæver, at skal man levere en ydelse på det sociale område og skal man levere en indsats, så er der et grundigt tilsynssystem i Danmark fra kommunernes side, både i forhold til driften, det pædagogiske og det personrettede.
Det andet er, at jeg netop fremhævede, at hvis man skal gennemføre noget forskning på det sociale område, skal det selvfølgelig være etisk forsvarligt, fagligt velbegrundet og veludført, og det vil sige, at når forskning på det sociale område udbydes via Det Strategiske Forskningsråd, sker der netop også en vurdering af etiske hensyn.
Det, som jeg umiddelbart hører, er, at det er et meget, meget bureaukratisk system, som Enhedslisten vil indføre, hvor vi faktisk i dag har et system, som kan gå ind og samle ting op og fjerne ting, som ikke er forsvarlige.
Tina Petersen (DF), 2011-03-18:
Langt hen ad vejen synes jeg, ministeren er inde på noget meget interessant, noget, som jeg godt kunne tænke mig at man måske dykkede længere ned i.
Jeg kan også høre på debatten, at vi er ude i en snak om det her med dokumenteringen af de forskellige ting.
Nu vil jeg gerne have, hvis ministeren kunne komme helt ned på jorden og forholde sig til nogle faktuelle ting i vores samfund.
Vi har hørt ministeren sige – og den samme holdning har jeg – at man ikke rigtig kan sammenligne sundhedsområdet med socialområdet.
Det drejer sig om, om et tilbud er et forsøg, eller om det virkelig er et tilbud på socialområdet.
Det er jo sådan, at i Danmark har man i dag mulighed for at gå til det, der hedder Anonyme Alkoholikere, hvis man er alkoholiker, og man har søreme også mulighed for at deltage i noget, der hedder Minnesotamodellen, hvis man har brug for at komme i døgnbehandling.
Det er jo noget, der er foregået i Danmark i rigtig mange år med stor succes.
Metoderne stammer fra USA, er stadig væk ikke dokumenterede, men anerkendte.
Og jeg vil bare gerne have ministeren til at svare på: Hvad er det, der gør, at man er så bange for nye tiltag og for det, der hedder dokumentationsdelen og anerkendelsen af udenlandske dokumentationer?
Benedikte Kiær (KF), 2011-03-18:
I så fald kan jeg høre, at Socialdemokraterne og den socialdemokratiske ordfører virkelig taler for et stort bureaukratisk system, hvis det, ordføreren siger, er, at alle de botilbud, alle de sociale projekter, vi har rundt om i landet, også skal igennem en etisk kontrolforanstaltning.
Ellers kan jeg ikke helt forstå, hvad det er, ordføreren fremfører.
Vi har det sådan i dag, at kommunerne skal gå ind og foretage en vurdering af, hvorvidt et sted er generelt egnet.
De går ind og kigger på, hvad det er for nogle metoder, der bruges, og hvilke tiltag, der sættes i gang det enkelte sted.
Og jeg har da tiltro til, at kommunerne selvfølgelig ikke vil godkende noget, der er hullabulla, eller hvor man sidder og laver nogle ting, som er fuldstændig hen i vejret, men at de vil sikre, at det faktisk er nogle ting, som er i orden og forsvarlige.
På samme måde skal kommunen gå ind det enkelte sted og føre tilsyn med, om borgeren også får det bedre.
Det er jo pædagogik, det er en socialfaglig indsats, som borgerne har brug for, og det er jo også det, kommunerne skal kigge på.
Men jeg kan ikke forestille mig, at kommunerne vil gå ind og godkende steder og sociale tiltag, som bunder i mytologi eller noget hokuspokus.
Lise von Seelen (S), 2011-03-18:
Det kan være tilbud forankret i kristendommen, men det kan også dreje sig om folk, der – set fra mit perspektiv – laver underlige tilbud, der er forankret i den nordiske mytologi, og hvor der sker rigtig mange spændende ting.
Jeg skal ikke skal stille mig til dommer over forankringen, men der, hvor jeg vil hen, er, at jeg gerne vil give borgerne den retssikkerhed, at de, hvis de får et tilbud, der har en forankring, der ikke matcher deres livssyn, så har retten til at sige nej.
Der kunne det jo være rigtig nyttigt at få de her projekter etisk vurderet.