runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2009-02-06:
Den danske arbejdsmarkedsmodel skal bevares og forsvares, og det bliver den, både nationalt og på EU-niveau.
Vi er godt tilfredse med den danske arbejdsmarkedsmodel, og det er en model, som de fleste andre lande misunder os.
Modellen sikrer os et konkurrencedygtigt og omstillingsparat arbejdsmarked.
I EU bliver den danske arbejdsmarkedsmodel brugt som det gode eksempel, og det fortæller noget om modellens leve- og bæredygtighed, og der er ikke grund til bekymring for, at Danmarks medlemskab af EU vil true den danske arbejdsmarkedsmodel.
Tværtimod viser vores partnere i EU-fællesskabet stor interesse for den.
Nogle gange betyder Danmarks medlemskab af Fællesskabet, at ikke alle Domstolens afgørelser falder sådan lige i vores smag, men så er det godt, at Danmark er i stand til at skabe nationale løsninger - senest med ændringerne i udstationeringsloven, der var en håndtering af Lavaldommen.
Ændringerne i udstationeringsloven er en praktisk løsning, der bevarer den danske arbejdsmarkedsmodel, som sikrer os mod social dumpning og unfair konkurrence.
Konfliktretten over for udenlandske tjenesteydere blev fastslået, således at man også over for udenlandske tjenesteydere kan anvende kollektive kampskridt til at opnå en kollektiv overenskomst.
Det er praktiske danske løsninger som denne, der er med til at fjerne tvivlen om, at den danske arbejdsmarkedsmodel skulle være i fare.
Ud over tiltag på det nationale niveau arbejder Danmark også på EU-plan for at fremme den danske arbejdsmarkedsmodel, og vi deltager aktivt i EU, præger samarbejdet og bidrager med danske synspunkter, eksempelvis i den high level-gruppe, der netop nu er blevet nedsat for at se på tingene og følge op på dem og drøfte lige præcis de problemstillinger, der knytter sig til det her område.
Danmarks engagement i EU er vigtigt, EU er et fællesskab, der er til stor gavn for Danmark, men samtidig et fællesskab, hvor mange forskellige hensyn skal varetages, og hvor afbalancering er en nødvendighed.
Danmark deltager aktivt i EU for at påvirke fællesskabet i den retning, vi mener er den rigtige, og samtidig er vi gode til at skabe praktiske løsninger, der er i overensstemmelse med både EU og den danske tradition og indstilling.
Jeg skal på vegne af Venstre, Socialdemokratiet, Det Konservative Folkeparti og Det Radikale Venstre fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget understreger behovet for at fastholde retten til at foretage kollektive kampskridt som en vigtig del af den danske arbejdsmarkedsmodel, og Folketinget opfordrer regeringen til aktivt at gøre danske synspunkter gældende i EU og løbende undersøge muligheden for tiltag på EU-niveau, der bekræfter retten til kollektive kampskridt, og som kan understøtte den danske arbejdsmarkedsmodel og arbejdstagernes rettigheder, herunder retten til at foretage kollektive kampskridt.«
Karsten Hønge (SF), 2009-02-06:
Altså, DF må simpelt hen finde sig i, at SF er et resultatorienteret parti, som først og fremmest er optaget af, hvor vi kan opnå ændringer ude i den virkelige verden for europæiske lønarbejdere, og ikke så optaget af, om vi her og nu kan komme med et trut i trompeten som DF, der har ladet sig inspirere til bare at tro, at det ændrer noget som helst, at man her i Folketinget vedtager, at regeringen nu skal gøre det, helt uden at se på, hvad de virkelige muligheder for at få ændret nogen som helst ting er.
Så i stedet for at trutte i trompeten er SF altså optaget af, hvordan vi i virkeligheden kan få de andre europæiske lande til at gå med til en bindende fælleseuropæisk aftale, der sikrer lønarbejdernes rettigheder over for det indre marked.
Bent Bøgsted (DF), 2009-02-06:
Jo, det er vi fuldstændig klar over.
Det er bare mærkværdigt, hvad hr. Karsten Hønge kommer med, for så kunne Socialistisk Folkeparti jo lige så godt have stemt for det forslag om en protokol, som Dansk Folkeparti og Enhedslisten kom med, og så ad den vej have bearbejdet EU til at støtte op om de ideer, vi kom med.
Men dengang var det, som om Socialistisk Folkeparti var meget fastlåst i forbindelse med østforligskredsen.
Da kunne man ikke gøre noget, fordi man havde en aftale med regeringen - og det har Socialistisk Folkeparti for øvrigt stadig væk.
Den ophæves jo først her den 1. maj.
Men det er bare mærkværdigt, at Socialistisk Folkeparti ikke kunne sige: Jamen hvis vi skal gøre noget, kan vi lige så godt gøre det her fra Danmark.
Vi vil have en protokol.
For mig virker det, som om Socialistisk Folkeparti vil arbejde med i EU og se, om man kan få dem overbevist om, at vi skal have en protokol, og så først derefter stemme for, at vi skal have en protokol.
Karsten Hønge (SF), 2009-02-06:
Allerførst vil jeg da sige tak for den omsorg, som DF's ordfører viser for SF's udvikling og placering her i det politiske landskab.
Vi klarer os nok alligevel uden den.
Mit spørgsmål til ordføreren går på, at når nu ordføreren vælger at referere til et meget stort antal overenskomster inden for bygge- og anlægsbranchen, hvad er det så for nogle overenskomster, som ordføreren tænker på?
Jeg er ikke bekendt med, at der eksisterer et særlig stort antal overenskomster, som skriftligt indgår i andre lønforhold end dem, der er i hovedoverenskomsten.
Der findes faktisk meget, meget få, men det kan være, at jeg lige om lidt kan få at vide, at det er helt anderledes.
Det er det ene spørgsmål, og det andet er: Hvordan kan ordføreren mene, at et trut i trompeten, som det her forslag til vedtagelse er, skal flytte noget som helst for lønarbejdere i Europa?
Morten Messerschmidt (DF), 2009-02-06:
Først i forhold til SF's Lavallov, som det blev kaldt, vil jeg sige, at det altså er fuldstændig klart, at det kun er de nationalt bindende overenskomster, som gælder, og det er jo i sig selv et problem.
Jeg kan ikke stå her og sige, hvor mange lokalaftaler der er, som dækker lønområdet, men vi kan gå ind og slå det op.
Jeg er heller ikke i stand til at nævne, hvor mange love der er i Karnov.
Jeg mener, at det her jo ikke er en talkonkurrence.
Men det kan vi da slå op.
Men hvad værre er, er det kun lønafsnittet af hovedaftalen, som er omfattet af loven.
Det fremstår fuldstændig klart i den paragraf, som hr. Hønge har været med til at vedtage, at det kun handler om løn.
Det vil sige, at alt andet, der er vedtaget i overenskomsten, ikke er omfattet af udstationeringsloven.
Der kan frit konkurreres, og det vil ikke være overenskomststridigt.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-06:
Jeg synes selvfølgelig ikke, at det er i orden, hvis kommuner og regioner i overensstemmelse med konventionen får udført bygge- og anlægsopgaver under løn- og arbejdsvilkår, der ligger langt under, hvad der gælder i overenskomsterne for arbejde inden for tilsvarende områder og samme fag.
Det er jeg sådan set heller ikke tvivl om at fagbevægelsen heller ikke synes.
Og de relevante fagforbund vil i sådan nogle situationer hurtigt kunne iværksætte kollektive kampskridt, herunder sympatikonflikter, for at opnå overenskomst, og det plejer at være meget effektivt.
Jeg vil gerne tilføje, at hvis vi i Danmark har sådan nogen sager i et stort antal, og hvis fagbevægelsen tilkendegiver, at nu kan man ikke længere klare opgaven selv, ja, så står vi selvfølgelig i en anden situation, og regeringen må så løse det.
Den situation er vi ikke i i dag.
Bjarne Laustsen (S), 2009-02-06:
Jeg har også lidt svært ved at forstå beskæftigelsesministerens argumentation om, at der ikke er behov for det.
Staten gør det.
Der har man sagt, at der skal tingene være i orden.
Det næste spørgsmål er: Hvorfor skal de samme regler så ikke gælde for kommunerne og regionerne?
Det er sådan set det, jeg forstår der er her i SF's forslag; man siger, at det, der gælder på statens område, også skal gælde for de andre.
Jeg er helt sikker på, at der er masser af eksempler derude - vi har selv set dem - på, at folk ikke får den ordentlige aflønning, som de skal have.
Og det, jeg synes ministeren kommer til at gøre, er, at han kommer til at gå de uorganiseredes ærinde.
Men vi har altså set en lang række tilfælde, hvor man ikke kommer efter dem.
Der var pyntegrøntsagen, hvor de forhold, man havde, var tvivlsomme og vist i strid med - mener jeg - gældende dansk lovgivning.
Det er ren og skær konkurrenceforvridning, der sker, når man lukker folk ind på arbejdsmarkedet, der ikke får det samme i løn, som de andre.
En ting er så, at lønmodtagerne ikke får det, de skal have, en anden ting er, at de firmaer, der gør tingene ordentligt, jo bliver udsat for en unfair konkurrence.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-06:
I tilfælde af at der er lovbrud, forfølger vi det ved domstolene.
I tilfælde af at der er overenskomstbrud, tager arbejdsmarkedets parter sig af det.
Karsten Hønge (SF), 2009-02-06:
Jeg sidder stadig væk tilbage med en fornemmelse af, at ministeren har fået udleveret et forkert talepapir, for det er simpelt hen ikke indholdet af overenskomsterne, vi har på dagsordenen i dag.
Så må jeg spørge: Kender ministeren virkelig ikke til byggerierne på Rigshospitalet, i Gladsaxe Kommune, i Københavns Kommune og i Skuespilhuset, hvor entrepriser blev solgt videre til uorganiserede virksomheder, der underbetalte deres arbejdere?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-06:
Jeg er enig med SF i bemærkningerne til beslutningsforslaget, herunder om fortolkningen af EU-retten og om de senest afsagte domme fra EF-Domstolen.
Det eneste, jeg ikke er enig med SF i, er, at vi ved lov skal forpligte kommuner og regioner til at leve op til de krav, der er i overensstemmelse med EU-retten.
Vi lever fuldt ud op til ILO-konvention nr. 94.
Efter konventionen har Danmark en forpligtelse til at sørge for, at staten opfylder sine forpligtelser og sørger for ordentlige arbejdsforhold i offentlige kontrakter, og den forpligtelse har vi pålagt statslige myndigheder.
Vi har en forpligtelse efter konventionen til at henstille til kommunerne, at de gør det samme, og den henstilling har regeringen givet.
Regeringen finder derfor ikke, at der på nuværende tidspunkt er behov for at lovgive på et område, der allerede er reguleret via interne regler, og hvor arbejdsmarkedets parter samtidig overvåger, at de pågældende lønmodtagere får ordentlige løn- og arbejdsvilkår.
Karsten Hønge (SF), 2009-02-06:
Jamen jeg skal da beklage, at vi gør livet jammerligt for beskæftigelsesministeren, men det virker nu også, som om vi er i to forskellige verdener i det her.
Jeg kan ikke se - så må nogen vise mig det - at der nogen steder i forslaget skulle være nogen som helst beslutning om, hvad indholdet i en overenskomst skulle være.
Altså, det eneste, der er tale om her, er jo, at der skal være en overenskomst.
Hvilken overenskomst og med hvem står der ikke noget om, og jeg har da endnu ikke hørt nogen faglige organisationer sige andet, end at de synes, at det er en god idé, at der skal være en overenskomst.
Så er det op til parterne bagefter at give den indhold, og det skal vi ikke blande os i.
Er det ikke også ministerens indtryk, at henstillinger ikke er, hvad de har været?
Er det virkelig rigtigt, at ministeren ikke kender eksempler på steder, hvor man i det offentlige har benyttet virksomheder, der underbetaler deres arbejdere?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er, om ministeren ikke ...
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-06:
På det her område er vi i fuld overensstemmelse med arbejdsmarkedets parter.
Som jeg sagde, spørger vi jo med mellemrum, når vi skal gøre status, om man synes, vi skal indføre minimumslovbestemmelser i Danmark, og fagbevægelsen siger nej, det synes de ikke.
Jeg synes, det på en måde er jammerligt, hver gang jeg er her i salen, at skulle høre på venstrefløjens manglende tiltro til den danske fagbevægelse.
Altså, når fagbevægelsen har styrke og muskler til at løse de her ting på den måde, vi gør det på i Danmark, så er det da jammerligt at sidde og høre på, at Enhedslisten og nu også SF, kan jeg forstå, ønsker, at vi skal til at lovgive om løn- og ansættelsesforhold.
Line Barfod (EL), 2009-02-06:
Det kunne det jo være et væsentligt signal at sende, at regeringen og Folketinget altså mener, at det er afgørende at sikre ordentlige løn- og arbejdsvilkår og ikke at acceptere social dumping, for regeringen gør det jo ellers meget i signalværdilovgivning på alle mulige andre områder.
Men det andet er, at der jo indimellem også har været sager med f.eks. skovarbejdere, der blev underbetalt, og det er jo ikke særlig usandsynligt, at der ved nogle af de store offentlige udbud igen kommer sager med underleverandører, som benytter udenlandsk arbejdskraft, og som ikke sikrer ordentlige løn- og arbejdsvilkår der.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-06:
Vi har implementeret ILO-konvention nr. 94 fuldt ud.
Og da vi ikke kan konstatere, at der er nogen sager, og da vi i det danske Folketing i øvrigt ikke har tradition for at lovgive om løn- og ansættelsesforhold, synes jeg ikke, der er behov for det.
Line Barfod (EL), 2009-02-06:
Jeg forstod ikke helt den lange indledning, ministeren havde, om, at man ikke skulle blande sig i overenskomsterne, for det er slet ikke det, vi snakker om her.
Det er jo ikke noget forslag om, at man skal gå ind og begynde at fastsætte mindsteløn eller andet, det er kun et spørgsmål om at ophøje det cirkulære, som ministeren taler om, til lov.
Jeg går ud fra, at ministeren ikke mener, at cirkulæret er en indblanding i løn- og arbejdsvilkår, og vel derfor heller ikke mener, at en lov vil være en indblanding i løn- og arbejdsvilkår.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvad mener ministeren skulle være problemet ved at ophøje det gældende cirkulære til lov?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Bjarne Laustsen (S), 2009-02-06:
Jeg synes, at der er behov for, at beskæftigelsesministeren kommer ud i virkeligheden.
Næste gang der er en konflikt eller et kampskridt, vil jeg gerne se beskæftigelsesministeren stå ude på barrikaderne og kæmpe sammen med dem, som mister deres arbejde, og sige: Her i Danmark vil vi have, at reglerne bliver overholdt.
Jeg synes, at vi skal gøre det, at vi skal belønne dem, der gør det godt, dem, der sørger for, at arbejdsforholdene er i orden, og som også betaler moms og skatter og afgifter, og hvad der ellers er.
Og så skal vi komme efter dem, der ikke gør det godt.
Altså, i stedet for, at man hylder princippet om, at det fint, at der er nogle, der er uorganiserede og betaler folk for lidt i løn osv. osv., synes jeg, at man skulle præmiere dem, der gør det godt.
Det kan vi jo netop gøre gennem det her forslag, ved at vi tilgodeser dem, der har orden i sagerne, dem, der har dokumentation for, at når de afgiver et tilbud, jamen så skal de også dokumentere, at de har orden i de forhold, som det her lovforslag handler om.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-06:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Bjarne Laustsen.
Vi skal selvfølgelig sørge for, at mennesker opfører sig ordentligt, betaler deres skat, betaler en ordentlig løn og sørger for ordentlige arbejdsvilkår.
Det eneste sted, jeg kan konstatere, at hr. Bjarne Laustsens og mine holdninger ikke stemmer overens, er i forbindelse med hr. Bjarne Laustsens mistro over for den danske fagbevægelse.
Og der må jeg sige, at der skilles vores vande.
Skulle fagbevægelsen komme og sige, at man ikke magter situationen,
jamen så må vi jo her i Folketinget træffe beslutning om, om vi vil have en anden arbejdsmarkedsmodel end den, vi har.
Det kan jeg så forstå at hr. Bjarne Laustsen er voldsomt interesseret i.
Det er jeg ikke.
For så vidt angår østaftalens regler, er det jo sådan i dag, at hvis en lønmodtager bliver ansat på overenskomstmæssige løn- og ansættelsesvilkår, får vedkommende arbejds- og opholdstilladelse automatisk.
Vi har altså 10 pct. tilbage, som ikke får arbejde på overenskomstdækkede virksomheder, og der skal man jo så angive, hvilken løn den pågældende har, og det skal så svare til lønnen i faget og lønnen på egnen osv. - den sædvanlige løn.
For så vidt angår udstationerede virksomheder
, bygger den lov, vi vedtog her i forbindelse med Lavalsagen, jo på, at udenlandske virksomheder skal kunne få oplysninger om, hvad lønniveauet i Danmark er.
Det er jo ofte kompliceret at oplyse, hvad den faktiske løn egentlig er, fordi der er mange tillæg og betalinger osv., og det er jo her Lavalafgørelsen betyder, at vi nu i fællesskab med fagbevægelsen skal oplyse om, hvad de normale betingelser i Danmark er.
Bent Bøgsted (DF), 2009-02-06:
Det er sådan et lidt opklarende spørgsmål, for jeg havde egentlig forstået det sådan, at da regeringen sammen med partierne, der støtter op om østaftalen, vedtog lovforslag nr. L 36 vedrørende udstationeringsdirektivet, blev der også fastsat regler om, at man skal overholde gældende overenskomster i Danmark.
Jeg troede egentlig, det var sådan, at man ikke kunne lovgive der mere.
Det blev sagt ved den høring, vi havde, at man ikke mere kunne lovgive om overenskomster, og det var så langt, man kunne komme dengang.
Men er det ikke allerede ved L 36 vedtaget ved lov, at udenlandske arbejdstagere skal overholde gældende overenskomster?
For ellers er der givet hjemmel til kampskridt og konfliktret imod udenlandske virksomheder, hvis ikke de overholder gældende overenskomster og arbejder til gældende overenskomster.
Og dermed er det også sagt, at staten, regionerne og kommunerne ikke kan udbyde arbejde til under de gældende overenskomster, for de skal også overholde de regler, der blev vedtaget med L 36.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-06:
Det tror jeg gerne jeg vil besvare under udvalgsbehandlingen, for der kan vi give en redegørelse for, hvad det er for nogle regler, der gælder på de forskellige områder, og så synes jeg også, at vi i fællesskab skal prøve at få en liste frem med sager og se, hvordan det gik i de sager, hvordan de blev løst.
Jeg kan jo høre, at hr. Karsten Hønge har nogle sager, og de ville da egne sig til, at vi gennemgik dem i udvalgsbehandlingen.
Lone Dybkjær (RV), 2009-02-06:
Det er sådan set heller ikke mit indtryk, vil jeg lige sige.
Så det vil jeg lade stå, og det er jeg enig i.
Men det, jeg så vil spørge om, er, om ministeren i forbindelse med udvalgsarbejdet vil prøve at se, om man kan finde nogle af de problemer frem, der har været, sådan at vi kan se, hvor voldsomt problemet er, for det tror jeg ville være meget rart, når vi behandlede det.
Så har jeg et spørgsmål, hvor jeg burde vide bedre, men da nu ministeren er her, så kan jeg lige spørge om det.
Der er masser af offentlige kontrakter, og hvad er egentlig de gældende regler for dem?
Er der nogen cirkulærer eller henstillinger med hensyn til det?
Jeg mener, at det jo er andet end bygge- og anlægsarbejder, som det offentlige får udført.
Hvad er cirkulærebetingelserne for det?
Jeg ved godt, at det er uden for det her dagsordenspunkt, som jeg under alle omstændigheder synes er temmelig snævert.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-06:
Jeg kan sige til fru Lone Dybkjær, at det normalt ikke foregår på den måde, at fagbevægelsen er tilbageholdende med at rejse problemstillinger over for beskæftigelsesministeren, hvis de konstaterer, at der er et problem.
Så jeg er ret sikker på, at hvis det havde været et stort problem, hvis der havde været ønsker om, at der skulle lovgives på det her område, så havde jeg nok hørt det, men jeg skal naturligvis gerne ved lejlighed spørge, om der er nogle problemer.
Men så sky er fagbevægelsen ikke, at de ikke af sig selv retter henvendelse til ministeren.
Lone Dybkjær (RV), 2009-02-06:
Har ministeren aktivt snakket med arbejdsmarkedets parter om det her forslag, eller vil ministeren gøre det ved næste lejlighed, hvor ministeren alligevel snakker med arbejdsmarkedets parter?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-06:
Jeg vil bare igen understrege, at vi fuldt ud lever op til ILO-konvention nr. 94.
Vi skal sørge for, at staten opfylder sine forpligtelser, vi skal sørge for ordentlige arbejdsforhold i offentlige kontrakter, og den forpligtelse har vi pålagt statslige myndigheder.
Vi har en forpligtelse efter konventionen til at henstille til kommunerne, at de gør det samme, og den henstilling har regeringen fulgt, og den fulgte vi i 1990, da konventionen blev indført.
Så vi lever altså fuldt ud op til konventionen.
Eigil Andersen (SF), 2009-02-06:
Det her handler om det offentlige som arbejdsgiver - det offentlige i arbejdsgiverrollen.
Staten udbyder arbejde og sørger for, at det sker til overenskomstmæssig løn m.v.
Fagbevægelsen vil selvfølgelig betragte det som et rygstød, hvis det bliver slået fast også lovgivningsmæssigt, at også kommuner og regioner skal udbyde arbejde til overenskomstmæssig løn.
Det har intet med overenskomstforhandlinger at gøre, det har noget at gøre med regioner og kommuner som arbejdsgiver, og på hvilke betingelser de udbyder et arbejde.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2009-02-06:
Jeg vil sige til hr. Eigil Andersen, at jeg har truffet det valg at støtte den danske arbejdsmarkedsmodel, og det er sådan set det, jeg bare giver udtryk for her.
Skulle det være sådan, at fagbevægelsen ikke tror på den model mere, og at der er et flertal i Folketinget, som ikke tror på, at problemerne bedst løses af arbejdsmarkedets parter - vi har konfliktret, vi har et system til at bilægge stridigheder -
jamen så er situationen jo en anden.
Men jeg hører ikke de signaler, dem hører jeg desværre kun fra venstrefløjen; jeg hører dem ikke fra fagbevægelsen.
Det er da en meget besynderlig tilgang til det og udtryk for en eller anden afmagt fra hr. Eigil Andersens side.
Vi har et regelsæt.
Eigil Andersen (SF), 2009-02-06:
Hvis ministerens tale var en dansk stil og den var blevet afleveret til mig, og hvis jeg var dansklærer, ville jeg give den en meget lav karakter, for halvdelen af talen handlede ikke om det emne, som er til debat - alt det om overenskomster og lovgivning om mindsteløn har intet med sagen at gøre.
Vi har en situation, hvor staten overholder reglerne om, at skattekroner ikke skal bruges til underbetaling.
Vedrørende kommunerne og regionerne er der så lavet en henstilling.
Min kollega hr. Karsten Hønge er kommet med eksempler på, at det ikke er blevet overholdt.
Ministeren mener så, at det altid bliver overholdt.
Hvorom alting er, vil jeg sige, at når ministeren ønsker, at det skal overholdes, kan ministeren så ikke sætte sig ind i en tankegang om, at det så er klogt at lave lovgivningen, mens alle er enige om det, for at forebygge, at der senere opstår nogle problemer?
Knud Kristensen (KF), 2009-02-06:
Arbejdskraftens frie bevægelighed er selvfølgelig på mange måder en svær størrelse.
Den er en opgave, den er en udfordring, men ikke desto mindre er den noget, der er fremmende for arbejdsmarkedet som sådan i hele Europa.
Vi kan jo bare se på de seneste par års tid, hvor vi her i Danmark har haft et usædvanlig stort behov for netop at importere meget arbejdskraft for at kunne løse de opgaver, vi har haft.
Det er klart, at en sådan ny situation vil rejse mange spørgsmål vedrørende arbejdsmarkedet, og derfor synes jeg, vi er meget heldige her i Danmark, fordi vi har en fleksibel model, der tilgodeser det danske arbejdsmarked.
Det ligger netop i forslaget til vedtagelse, der er fremsat af Venstre, Socialdemokratiet, Det Konservative Folkeparti og Det Radikale Venstre, at vi skal arbejde frem imod, at den model bliver det bærende element i hele EU, og jeg har tillid til, at vores statsminister sætter netop det på dagsordenen og forhandler på Danmarks vegne, med henblik på at vi får gennemført en model, der ligner den danske, i hele EU.
Jeg tror ikke på, det er et spørgsmål om, hvorvidt vi kan fremtvinge noget.
Jeg tror på, at vi kommer frem til det ad forhandlingens vej, så jeg støtter det forslag til vedtagelse, hr. Erling Bonnesen har fremsat her i dag, fuldt og helt.