runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-02-28:
Altså, det, som vi gør her, og som jeg også gør som minister, er jo f.eks., at vi har – det havde vi jo ikke dengang, men det har vi nu – nedsat Virksomhedsforum for enklere regler.
Og jeg mener faktisk, det er en god måde, at man går ud og gør det her i dialog med det erhvervsliv, som også har den oplevede byrde.
Og det er det arbejde, som vi støtter, og som vi faktisk også forsøger at få implementeret.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-02-28:
Det er såmænd fint nok, at man har nedsat et forum, som skal kigge på administrative byrder, men det hindrer jo ikke, at vi som Folketing kan sætte en overordnet målsætning for, at vi vil have de administrative byrder ned med 10 pct.
For det her forslag er jo faktisk forholdsvis løst formuleret, det er jo ikke så konkret, at man siger, at det er de og de regler eller de og de byrder, der skal væk.
Det er jo en overordnet målsætning om, at vi skal sænke det med 10 pct., og jeg synes da, det var oplagt, at vi ligesom i 2011 med forslaget fra Dansk Folkeparti også nu kan blive enige om, at vi har den målsætning som indsats, så vi egentlig bare fortsætter det, det gamle Folketing sagde, og at vi også i det nye Folketing fortsætter med de her ambitioner.
Jeg synes da egentlig, det kunne være ret omkostningsfrit, at vi kunne enes om, at vi havde den ambition, at det skulle nedbringes med 10 pct.
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-02-28:
Men derfor har vi sat som mål, at de byrder, der måles med AMVAB skal være lettet i 2015 – vi har dog ikke sat procenter på.
Men det, der er det interessante ved det her, er, at en væsentlig del af det offentlige bureaukrati, som erhvervslivet oplever som mest udfordrende, ikke kan fanges af den her AMVAB-måling.
Så det, der er afgørende for regeringen, er, at vi får forenklet bureaukratiet på de områder, hvor udfordringerne for erhvervslivet er og opleves størst, ikke om forenklingerne kan tælle med i en målsætning på et afgrænset område.
Kim Andersen (V), 2013-02-28:
Det, der foregår i Virksomhedsforum, er jo glimrende tiltag.
Det er godt, at det er sat i gang, og det skal vi hjælpe hinanden med at få videreført, når vi i øvrigt ser, forslag for forslag, hvad det konkret indebærer.
Men det ene tiltag udelukker vel ikke det andet.
Derfor kunne man vel godt have en generel målsætning om en øget indsats med henblik på at nedbringe de administrative byrder.
Er den indsats, der foregår i Virksomhedsforum i øvrigt rettet fremad mod ny lovgivning og ny implementering fra EU, eller er det alene gamle regler, det drejer sig om?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-02-28:
Nu er det jo sådan, at tingene forhåbentlig hænger sammen, det er i hvert fald vores intention i regeringen, at de initiativer, vi tager, naturligvis skal hænge sammen.
Det, som er målet for regeringen, er, at reglerne og de administrative processer skal forenkles væsentligt på de områder, hvor det efterspørges mest af virksomhederne.
Det vil vi sikre ved at lade indsatsen foregå i et tæt samarbejde med f.eks. Virksomhedsforum for enklere regler.
Som et element i indsatsen skal de administrative byrder, som opgøres her ved AMVAB-metoden, samlet set være lettet i 2015.
Det, vi gør, er, at vi fortsætter med at følge udviklingen.
Der bliver spurgt til, om det kun drejer sig om det – hvad skal man sige? – der ligger bagud.
Men det drejer sig jo også om at kunne følge en udvikling i de administrative byrder med udgangspunkt i AMVAB-metoden og så anvende metoden i indsatsen for at forebygge, at nye byrder kommer til.
Vores mål er at reducere byrderne på væsentlig bredere områder end det, en målsætning på et afgrænset område vil kunne fange.
Og hvad det vil kunne betyde fremadrettet, skal det her arbejde jo selvfølgelig gerne følge op på.
Mette Bock (LA), 2013-02-28:
Jeg vil gerne understrege, at selv små administrative byrdelettelser går Liberal Alliance ind for.
Dertil kommer, at jeg ikke er enig i, at det er en meget lille byrde at skulle udarbejde de grønne regnskaber.
Det er ikke en lille byrde.
Og hvad angår de krav, der i dag er omkring indsamling og rapportering vedrørende miljø f.eks., vil vi meget gerne være med til at kigge på at få mildnet de krav også.
Så det er vores holdning.
Der er en substantiel uenighed, og det er sådan, som det er.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-02-28:
Nu har jeg selv drevet virksomhed i en del år, inden jeg kom herind, så jeg har selv siddet med regnskaber, og jeg har også siddet i bestyrelser i forskellige virksomheder, hvor jeg der har været med til at kigge på regnskaberne.
Det er rigtigt, at hvis man alene kigger på tallene, er sproget selvfølgelig ligegyldigt, men der står altså mange andre ting end rene tal i et regnskab.
Der kan være bemærkninger fra revisor, man er nødt til at kigge på, og der er mange andre ting, der står beskrevet.
Det er netop der, som jeg sagde, hvor der er lidt en selvmodsigelse i forbindelse med de grønne regnskaber.
Men jo, er det rene tal, er det ligegyldigt, men regnskabet er jo meget mere end rene tal.
Der er bemærkninger fra revisoren, hvis der er noget, der ikke er i orden.
Så er der anmærkninger i forhold til de ting, man ikke har styr på i virksomheden.
Det kan være vurdering af varelager osv., om det er retvisende eller ej, og om der har været nedskrivninger eller andre ting.
Så der står altså mange andre ting end rene tal i et regnskabssæt, som er rigtig vigtige, og der synes jeg bare det er vigtigt, at man også kan se det på dansk.
Hvad enten man sidder som investor og skal investere i et selskab, man er en kreditor, som skal give et lån, eller man skal sælge noget til en virksomhed, så synes jeg, det er utrolig vigtigt, at alle har lige adgang til information og mulighed for at få de informationer, som skal være i et årsregnskab.
Benny Engelbrecht (S), 2013-02-28:
Jeg har faktisk siddet og oversat årsregnskaber, den anden vej rundt i øvrigt, fra engelsk til dansk, for at være sikker på, at man havde tingene rigtigt registreret i den virksomhed, jeg arbejdede i tidligere.
Vi havde et internationalt perspektiv, og derfor var vi nødt til at have et internationalt regnskab, så vi gjorde det den anden vej rundt.
Det er meget interessant i øvrigt, det tror jeg mange virksomheder gør.
Og noget af det, der er den store udfordring, er lige præcis, at det jo ikke bare er nok, at man sidder og oversætter med sin lille kundskab i engelsk.
Det skal være certificerede oversættelser, vi taler om, fordi en oversættelse jo skal være hundrede procent nøjagtig.
Jeg skal bare være helt sikker på, at hr. Dennis Flydtkjær forstår konsekvenserne af det her princip om, at man så gerne vil holde fast i det danske.
Er hr. Dennis Flydtkjær ikke enig med mig i, at det faktisk er ret omkostningsbetonet, og er hr. Dennis Flydtkjær ikke også stødt på den holdning i erhvervslivet, at det her er en relativt tåbelig regel, som påfører dem ret store omkostninger i praksis?
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-02-28:
Som ved de fleste forslag i Folketinget er der jo for og imod, og det er klart, at kunne man lave alt om til engelsk, kunne man selvfølgelig spare, at det skal være på to sprog.
Men man kunne også vælge at lade være med at lave det om til engelsk, og så har man jo sparet oversættelsesomkostninger.
Det er jo en prioritering af, hvad der taler for og imod.
Og i Dansk Folkeparti prioriterer vi bare det danske sprog højt.
Vi værner meget om, at alle danskere, som ikke nødvendigvis kan fremmedsprog, også har mulighed for at læse regnskaberne og sætte sig ind i, hvis der f.eks. er kommet en anmærkning fra en revisor.
Det synes vi vægter højere, end at det selvfølgelig koster noget ekstra for en virksomhed, at man skal oversætte tingene.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-02-28:
Vi har, tror jeg, en fælles interesse med oppositionen i at sikre, at erhvervslivet har de rette rammer, at det er så enkelt som muligt, og at det er så administrativt lidt bøvlet som overhovedet muligt.
Vi er i regeringen rigtig optaget af det her spørgsmål, og i disse timer tror jeg også at der går nyheder ud om, at vi rent faktisk har sparet virksomhederne i omegnen af 370 mio. kr. ved simpelt hen at lave simple regler.
Det skal vi selvfølgelig gøre, hvor det giver mening, og hvor det er fornuftigt.
Det her forslag handler jo om tre forskellige ting.
Den ene ting, nemlig at virksomhederne kan lave en årsrapport på engelsk alene, er et forslag, som virksomhederne selv er kommet med.
Det er jo sådan, at vi har nedsat et Virksomhedsforum for enklere regler, hvor vi rent faktisk spørger virksomhederne selv, hvad det er, der kan gøre en forskel i deres hverdag.
Det her er et af de forslag, som de selv har stillet, og som var en del af det, der blev lagt frem i december 2012, og som så rent faktisk også bliver gennemført.
Så er der et forslag om at ændre regnskabsreglerne, og som andre ordførere har nævnt, vil det nok være lidt omsonst, når der er nogle EU-regler på vej, for vi skal alligevel gennemgå det hele flere gange og eventuelt lave flere lovændringer.
Så det er smart, tror jeg, at vi laver en samlet vurdering af, hvad der skal ske i Danmark, når vi ved, hvad EU planlægger på det her område – og det er vist snart.
I det arbejde kan jeg forstå at Regnskabsrådet er inddraget.
Og så vil jeg bare sige, at kravene til årsregnskabet i 2013 jo også er blevet forenklet, og det er noget, som vedrører 100.000 virksomheder.
Så det er ikke, fordi regeringen ikke er lydhør på det her område.
I forhold til de grønne regnskaber, som er den sidste del af forslaget her, vil jeg bare som SF'er sige, at jeg synes, at vi i et demokratisk samfund skal have gennemsigtighed for borgerne.
Vi skal sikre, at der er oplysninger, som indberettes.
I det her tilfælde skal EU jo også have nogle af dem, så hvis vi skulle følge forslaget her, ville de stadig væk være tvunget til at indberette nogle ting.
Men jeg er sikker på, at de grønne regnskaber holder virksomhederne på tæerne på det her område, og det har vi internationalt set også brug for.
Jeg tror faktisk på, at det på sigt kan være med til at give konkurrenceevne, fordi danske virksomheder bliver rigtig gode til at håndtere den grønne dagsorden.
Så på den baggrund kan vi desværre ikke støtte beslutningsforslaget her, men jeg kan bare sige, at mange af intentionerne er gode, og vi kigger også på en hel del af tingene.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-02-28:
Det er et ganske simpelt spørgsmål.
Jeg kan forstå, at flere af regeringens ordførere synes, det er vigtigt med gennemsigtighed i forhold til de grønne regnskaber.
Men synes ordføreren, det skaber gennemsigtighed, hvis man fjerner kravet om, at regnskaberne skal være udarbejdet på dansk, og de så går over til at være på engelsk?
Der er jo åbenlyst nogle mennesker derude, som ikke kan engelsk, og så fjerner man vel noget gennemsigtighed.
Så efter min mening er det sådan en lidt modsat vægtet argumentation.
Jeg vil høre, hvad SF's holdning er til det, for man kan jo ikke på den ene side sige, at vi skal skabe gennemsigtighed, når det kommer til grønne regnskaber, og på den anden side sige, at det ikke behøver være på dansk, som er et sprog, vi er sikre på at alle mennesker i nationen kan.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-02-28:
Altså, selvfølgelig vil der være nogle, som har svært ved fremmedsprog, som vil have svært ved engelsk, og for hvem det så vil blive sværere at læse et årsregnskab.
Der er også danskere, som har rigtig, rigtig svært ved at læse dansk i almindelighed; jeg tror, der er danskere, der vil have svært ved at forstå et årsregnskab i sig selv og forstå, hvad de enkelte ting betyder.
Og jeg tror ikke, at det er en problemstilling, vi kommer helt til livs.
Jeg glæder mig ved, at danskerne rent faktisk bliver bedre og bedre til engelsk, og det er simpelt hen et markedsvilkår, at tingene også kan foregå på engelsk.
Det er et hensyn, som jeg synes vi bliver nødt til at tage til virksomhederne, sådan at de også får de bedste muligheder for at lave årsrapporter på et marked, som bliver mere og mere internationalt og globaliseret.
Jeg tror ikke, vi behøver at have den store bekymring her.
Brian Mikkelsen (KF), 2013-02-28:
99 pct. af de danske virksomheder har under 250 ansatte, 85 pct. af de danske virksomheder har under 10 ansatte.
Og for dem betyder hver eneste lille flig af administrative lettelser, vi giver dem, rigtig markante ændringer i deres hverdag.
Det her er ikke et stort beslutningsforslag, men det er ting, som betyder noget for virksomhederne.
Jeg kunne forstå på erhvervs- og vækstministeren, at to ud af de tre forslag, som vi fremkommer med her i dag, er rimelig fremkommelige.
Det ene af dem – spørgsmålet om at udarbejde årsrapporter på engelsk – har man tænkt sig at gennemføre, og det synes jeg er positivt og godt; det vil gøre det meget mere fleksibelt og mere muligt for virksomhederne at foretage afrapportering.
Hvad angår tilpasning af årsregnskabsloven til International Financing Reporting Standards, altså IFRS, så kan det allerede lade sig gøre i dag.
Men jeg vil godt tilslutte mig spørgsmålene fra Liberal Alliances ordfører om, hvorvidt det gælder alt, som handler om IFRS.
For det, det handler om her, er, at når vi snakker med virksomhederne, så siger de, at hvis de får mulighed for at implementere den standard og den tilpasning, vil det gøre det meget nemmere i forhold til de revisionsmekanismer, der er, når de snakker med revisorerne, men også i forhold til de dataprogrammer, der er.
Så det skal selvfølgelig gælde i hele strukturen og ikke kun i nogle enkelte dele af det.
Det tredje element, som jo har været mest diskuteret her i dag, er spørgsmålet om udarbejdelse af grønne regnskaber.
Det er rigtigt, som den socialdemokratiske ordfører, hr. Benny Engelbrecht, siger, at man som virksomhed i forvejen skal indsamle mange oplysninger til brug for forskellige former for myndigheder.
Men hver eneste mulighed, der er, for at slippe for at indberette endnu flere ting, er altså en hjælp for virksomhederne.
Vi skal forestille os en lille virksomhed, hvor et ægtepar sidder og laver regnskaberne, og der betyder det altså noget i hverdagen, at man slipper for endnu en forpligtelse.
Derfor vil de forslag, V og K kommer med her, kunne leve op til alle de krav, der er til økonomisk afrapportering, det vil give en transparens, og det vil gøre livet lettere for så godt som alle danske virksomheder.
Derfor håber jeg selvfølgelig på, at Folketingets partier vil tage vel og konstruktivt imod forslaget her, som kun har ét formål, nemlig at gøre det lettere at være virksomhed i Danmark.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-02-28:
Jamen jeg synes, at Dansk Folkepartis ordfører overser en ting, og det er jo, at hvis de grønne regnskaber forsvinder, så forsvinder der også nogle oplysninger, som derved ikke bliver tilgængelige for borgerne, som ikke skal lægges frem.
Et årsregnskab bliver jo trods alt lagt frem og kan læses – selvfølgelig hvis man kan engelsk.
Så jeg synes altså, der er en nuanceforskel her.
Og heldigvis er det sådan, at danskerne bliver bedre og bedre til engelsk.
Frank Aaen (EL), 2013-02-28:
Reglerne for regnskaber og revision af regnskaber er gennem tiderne blevet lempet ganske betragteligt for alle virksomheder, men i særdeleshed for små og mellemstore virksomheder.
Der har sikkert være meget fornuft i på i hvert fald nogle punkter at gøre det, men når vi ikke kan anbefale, at man går videre ad den vej, skyldes det, at vi som samfund har behov for at kunne stole på de regnskaber, som bliver fremlagt.
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at samfundet jo har vedtaget, at virksomheder, også meget små og også helt nyetablerede virksomheder, kan få lov til at administrere meget væsentlige offentlige midler, ved at vi f.eks. har givet dem ret til at opkræve moms og beholde momsen i en periode.
Vi har givet virksomhederne ret til at opkræve personskat og beholde personskatten i en periode.
Og der kan gå ganske lang tid, inden man overhovedet opdager, at f.eks. hverken moms eller skatteopkrævning bliver videresendt til de offentlige kasser.
Derfor er det vigtigt, at vi kan regne med, at man, når man går ud og laver en kontrol, så også kan regne med de regnskaber, der ligger, altså at de er dækkende.
Vi ser jo faktisk allerede i dag meget store problemer i forhold til f.eks. skatteoplysninger, fordi virksomhederne ikke indberetter korrekt.
Det andet er hensynet til andre virksomheder.
Andre virksomheder skal jo kunne være sikre på, at de, når de går ind og kigger på en virksomheds regnskaber, så vil se det, der nogenlunde dækker tingene.
Så kan de se, at virksomheden kan man godt investere i; man kan godt give dem en varekredit eller på anden måde jo i virkeligheden risikere penge.
Så også af hensyn til andre virksomheder synes vi, det er vigtigt, at man ikke slækker for meget på regnskabs- og revisionsforpligtelsen.
Så vi kan ikke støtte det her.
Vi må selvfølgelig se, hvad der kommer, og vi tager stilling til det, som ministeren bebudede vil komme.
Så til sidst bare noget om de grønne regnskaber.
Jeg synes, at der er to aspekter i det.
Det ene aspekt er, at man, i og med at man har en pligt til at udarbejde et grønt regnskab, også bliver mere fokuseret på problemet, altså det at sørge for, at man gør, hvad man kan, for at opføre sig korrekt miljømæssigt og klimamæssigt.
Det andet er, at vi som samfund kan bruge de regnskaber til at se, hvor det er, der er brug for at gøre en ekstra indsats.
Hvor er det, der er problemer?
Hvor er det, man kan forbedre klimaet ved f.eks. regelændringer eller ved anden form for indsats?
Så derfor synes vi absolut, at man skal opretholde kravet om et grønt regnskab.
Så vi kan altså ikke støtte beslutningsforslaget.
Mette Bock (LA), 2013-02-28:
Tak for det.
Først vil jeg gerne i forhold til erhvervsministerens indlæg sige, at jeg faktisk synes, at det er en meget fornuftig tilgang, at man ser på tingene i en bred sammenhæng, så man ikke hele tiden ændrer kurs og gør det anderledes.
Men jeg synes faktisk ikke, at det er relevant i den her sammenhæng, for det, der ligger i beslutningsforslaget, er tre konkrete forslag, som i virkeligheden giver nogle friheder, som man ikke har haft før.
Derfor er der sådan set for mig at se ingen grund til at vente på, at vi får den samlede gennemgang.
Punkt 1 er, at årsregnskabsloven skal tilpasses International Financial Reporting Standards, altså IFRS.
Der siger erhvervsministeren, at det allerede er tilfældet i dag.
Mit spørgsmål til erhvervsministeren er: Gælder det også noterne?
Det vil jeg faktisk gerne have et svar på i opsamlingen.
Det håber jeg erhvervsministeren hørte, ellers gentager jeg det lige om lidt.
Punkt 2 er et forslag om, at man skal have mulighed for kun at udarbejde årsrapporter på engelsk.
Det er der, sådan som jeg hører det, en meget bred enighed om.
Hvorfor skulle vi ikke lige så godt kunne gennemføre det nu i stedet for at vente?
Punkt 3 handler om at gøre det frivilligt for de små og mellemstore virksomheder at udarbejde grønne regnskaber.
Der tror jeg så til gengæld, og det kan vi jo også forstå på debatten her, at der er en substantiel uenighed.
Men så meget desto gladere bliver jeg jo ved at lytte til Socialdemokraternes ordfører, som siger, at det er meget vigtigt, at man spørger patienten om, hvad det er, der opleves som en byrde.
Jeg tror, at også Socialdemokraterne, hvis de spørger virksomhederne om, hvorvidt det er en byrde eller ikke en byrde at skulle udarbejde de grønne regnskaber, uden tvivl vil høre, at de siger, at det faktisk er en ekstra belastning.
Så der har vi jo en substantiel uenighed.
Men hvis Socialdemokraterne vil være med til at spørge virksomhederne derude nu, synes jeg faktisk, at det er en rigtig god idé.
Jeg gentager lige mit spørgsmål til erhvervsministeren omkring punkt 1, nemlig årsregnskabsloven i forhold til internationale standarder.
Det, at man kan bruge det allerede i dag, gælder det også noterne, eller gælder det ikke noterne?
Vi synes alt i alt, at der her er tale om, at man giver nogle frihedsrettigheder i forhold til udarbejdelse af regnskaber, som er rigtig fornuftige.
Der er ingen grund til at vente på den samlede gennemgang, som vi hilser velkommen.
Vi synes også, det er dejligt at se, at der er gennemført en række lettelser.
Man vi er positive over for forslaget, som det ligger her, og vi er i øvrigt også positive i forhold til det arbejde, som regeringen agter at sætte i gang.
Benny Engelbrecht (S), 2013-02-28:
Et helt simpelt spørgsmål til fru Mette Bock: Er det ikke korrekt, at selv hvis man fjernede kravet om at lave de grønne regnskaber, ville virksomhederne stadig væk skulle indsamle alle de informationer, som de i dag indsamler, og ville stadig væk skulle rapportere alle de informationer, som de i dag rapporterer, jævnfør lovgivningen?
Mette Bock (LA), 2013-02-28:
Det kan jeg ikke svare præcist på, men det er muligt, at det er tilfældet.
Men det forhindrer jo ikke, at det er fornuftigt at sige, at man ikke skal udarbejde de grønne regnskaber.
Hvis vi så efterfølgende også kan kigge på, hvad det egentlig er for informationer, virksomhederne skal indsamle og rapportere, om der er fornuft der, eller der også her er et potentiale for at forenkle de administrative byrder for virksomhederne, så vil vi meget gerne tage det ekstra skridt også.
Men det forhindrer jo ikke, at det er en god idé.
Det er trods alt et ekstraarbejde at skulle udarbejde de grønne regnskaber.
Vi synes ikke, man får værdi i forhold til den byrde, det er for erhvervslivet, og derfor synes vi, det er en god idé at fjerne det som et krav.
Benny Engelbrecht (S), 2013-02-28:
Jeg kan så bekræfte, at man netop stadig væk ville skulle indsamle alle de informationer og indrapportere dem til myndighederne på grund af de miljøkrav, der i øvrigt er.
Det er bare lige, så vi i hvert fald ikke skal have den diskussion.
Og medmindre man går på kompromis med international lovgivning, hvilket jeg heller ikke tror Liberal Alliance har en interesse i, så vil det stadig væk være en administrativ byrde, der påhviler virksomhederne.
Så bare sådan helt grundlæggende: Jeg går ud fra, at vi godt kan blive enige om, at det ville være en relativt lille byrdelettelse, hvis det, som ville være følgen af, at man ikke skulle lave grønne regnskaber, alene var et spørgsmål om, at man ikke skulle skrive det ned på et stykke papir, som man skulle offentliggøre.
Altså, det ville ikke være et spørgsmål om selve dataindsamlingen, og det er jo den, der er den byrdefulde for virksomheden.
Det ville være en meget lille administrativ lettelse, ikke?
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-02-28:
Jamen jeg kan forstå, at det er svært for danskerne at læse et årsregnskab, men det er åbenbart ikke svært at læse den grønne del af klimaregnskabet, når det er på engelsk.
Altså, det hænger da overhovedet ikke sammen.
Så kan man være for eller imod, at der skal være det grønne regnskab, men man kan da ikke have den holdning, at man siger: Nu skal det være åbent og transparent, så borgerne kan se, hvordan virksomheden gør det, men det behøver ikke lige være på det sprog, som vi trods alt har i Danmark.
Det giver da absolut ingen mening.
Benny Engelbrecht (S), 2013-02-28:
Jeg tillader mig lige at stille et supplerende spørgsmål til den her diskussion om engelske årsregnskaber eller danske årsregnskaber.
Altså, hvis man er investor og har en interesse i at investere i en virksomhed, har man en interesse i at kigge på de nøgletal, der ligger i virksomheden.
Kan vi ikke godt blive enige om, vil jeg spørge hr. Dennis Flydtkjær, at det er fuldstændig ligegyldigt, om et årsregnskab er engelsk eller dansk – eller norsk eller svensk, for den sags skyld, hvis man skal se de nøgletal, fordi nøgletallene jo er tal og ikke ord?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-02-28:
De forslag, der ligger i Virksomhedsforum, forholder sig til den lovgivning, som vi har nu.
Og det Virksomhedsforum lytter vi til, det er også et dialogforum.
Peger de på noget, der også er fremadrettet, vil vi selvfølgelig også lytte til det.
Mette Bock (LA), 2013-02-28:
Jeg kan forstå på ministeren, at ministeren faktisk mener, at AMVAB-metoden ikke er dækkende i den forstand, at der er mange flere byrder end dem, som AMVAB-metoden faktisk kan registrere og måle.
Eller fungerer den, som den skal, hvis ikke den, om jeg så må sige, omfatter det, den egentlig er sat til at måle?