runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-05-02:
Det er jo egentlig en meget interessant debat.
Jeg kan forstå det sådan, at der er principiel enighed blandt Folketingets partier om, at gruppevold bør straffes hårdere end vold begået af en enkelt person.
Så er der åbenbart uenighed om teknikaliteterne, og det kan vi jo have en lang diskussion om, men det her er stadig væk bare et beslutningsforslag, og så kan man jo tage teknikaliteterne senere.
I Liberal Alliance synes vi generelt, at vold bør straffes hårdere, end det bliver i dag, og derfor er vi sådan set friske på de fleste af de forslag, der måtte komme om netop det emne.
Og der er jo heller ingen tvivl om, at vold begået af flere personer på en gang er en værre forbrydelse og også en mere traumatiserende oplevelse for det offer, der måtte være.
I virkeligheden er det lidt mærkeligt, at vi ikke kan få regeringen og måske også SF med på det her.
Enhedslisten havde vi nok opgivet på forhånd.
Når man ser på accepten af vold i samfundet generelt, er vi jo heldigvis gået væk fra, at vi accepterer, at man slår sine børn, skoleelever, lærlinge og sin hustru, men af en eller anden grund kan vi ikke få lovgivningen med, når det handler om overfald af andre end sine nærmeste.
Altså, det med de nærmeste og de nære relationer har vi ligesom får taget et opgør med, men det med at overfalde alle os andre har vi ikke fået taget et opgør med.
Der er det her forslag jo sådan set bare et i en række for at sikre, at vi får mere tryghed for folk for ikke at blive overfaldet, og at vi sørger for, at kriminelle i større grad kommer til at være opbevaret bag tremmer i stedet for ude i samfundet, hvor de kan begå vold mod os andre.
Jeg undrer mig egentlig lidt over den modstand, der har været, fordi der netop var principiel enighed over hele linjen om, at vi skal straffe mere for gruppevold.
Så prøver ministeren lidt at sige, at tallet er blevet lidt højere eller lidt lavere, men det ved vi ikke rigtigt.
Men som hr. Peter Skaarup så rigtigt har sagt, er der jo blevet spurgt, og der kommer ikke noget svar.
Så ministeren ved det faktisk ikke, når det kommer til stykket.
Det, vi ved, er, at der straffes hårdere for gruppevold, men ikke så meget, at det gør noget, og det, vi gerne vil have, er, at straffen, når der er tale om vold i forening, bliver skærpet så meget, at det gør noget.
Liberal Alliance støtter jo åbenlyst forslaget.
Og vi håber, at vælgerne, hvis vi ikke kan overtale regeringen nu, vil give de fire partier, som har været positive, et flertal, og så må vi se, om vi ikke kan ændre det efter et folketingsvalg.
Pernille Skipper (EL), 2014-05-02:
Undskyld, jeg tror simpelt hen, at hr. Tom Behnke forsimpler forskellen på § 244 og § 245.
Det jo ikke kun våben, der er det afgørende kriterie for, om vi ryger fra § 244 over i § 245, altså fra simpel til grov vold.
Der kan sagtens være voldstilfælde, som er grov vold, og som ikke indebærer brug af våben, der ryger i den paragraf, der hedder § 245.
Og det, at man er flere i forening, kan i øvrigt også betyde, at man kommer deropad.
Det er der jo mange kriterier for.
Vi siger bare, at vi gerne vil have, at man rangerer den milde vold lavere end den grove vold.
Groft sagt er det sådan set det, der står, når vi har § 244 og § 245.
Tom Behnke (KF), 2014-05-02:
Jamen det er jo netop kriterierne, vi diskuterer, for der står bare her, at strafferammen kan stige med indtil det halve.
Det er stadig væk domstolene, der bestemmer, om det skal være 3 måneder eller 3 år.
Det blander vi os jo ikke i.
Vi har en strafferamme, men vi skubber til domstolene præcis på det her område og siger: Vi synes, der bliver straffet for mildt, når vi taler om gruppevold.
Ville Enhedslisten være mere indstillet på at støtte forslaget, hvis det var sådan, som vi har foreslået, nemlig at man i straffeloven indfører en § 245 a, hvori man specifikt beskriver gruppevold som en særlig skærpende omstændighed, ligesom vi har en § 245 i forhold til våben?
Ville det så være helt fremkommeligt og helt uproblematisk?
Jeg vil bare høre om noget, inden man svarer ja til det, for så er der jo sådan set ingen forskel til det her forslag.
Det kunne man gøre.
Og så er vi jo på Enhedslistens banehalvdel, eller hvad?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-05-02:
Der skal ikke herske tvivl om, at vi i SF tager afstand fra menneskehandel.
Forslaget her går bl.a. ud på at hæve strafferammen.
Den er næsten lige blevet hævet med yderligere 2 år, og jeg tror sådan set ikke, at det er strafferammen, der er problemet.
Problemet er at få knaldet bagmændene.
Problemet er at få ført nogle flere sager til doms.
Jeg tror, at det er der, udfordringerne på det her område ligger, snarere end at det er strafferammen.
Det synes jeg sådan set er vigtigt.
Hvis SF skulle være interesseret i at ændre noget i sagerne om menneskehandel, er det faktisk, fordi vi netop har set to meget grelle sager om tvangsarbejde.
De er blevet kaldt garagesagen og kældersagen.
I korte træk går de ud på, at der de to steder har boet en række rumænere under meget kummerlige forhold, de har arbejdet i de fleste af døgnets timer, de fik taget deres identitetspapirer, og nogle af dem var sultne, da de blev fundet, fordi de sådan set heller ikke havde haft penge til mad og måtte finde deres mad i skraldespande.
De har i det hele taget levet under forhold, der var så skrækkelige, at man næsten ikke kan forestille sig det.
I de sager kunne man faktisk ikke dømme dem for menneskehandel, fordi det ikke er bevisligt, at der har fundet tvang sted.
Men jeg mener sådan set, at man, hvis der er tale om enormt dårlige arbejdsvilkår, hvis der er tale om slavelignende vilkår, sådan set bør kunne dømme dem for menneskehandel, for de udnytter folks manglende viden om det samfund, de er i, og manglende viden om deres rettigheder.
Så hvis vi skulle ændre noget i paragraffen om menneskehandel, skulle det være det.
Jeg håber da egentlig – det er en åben invitation til alle, der sidder herinde – at vi kan lave en beretning om den del, for ministeren har sådan set afvist at se nærmere på det her.
Pernille Skipper (EL), 2014-05-02:
Jeg kunne ikke lade være med lige at tage ordet et kort øjeblik, for hr. Tom Behnke siger sådan polemisk, at vi jo alle sammen er enige om, at det her er et forfærdeligt problem – og det er vi – og så kommer der et konkret forslag, og så vil man ikke være med.
Altså, det er vel sådan set fair nok, at vi kan være uenige om, hvordan man løser problemet, selv om vi er enige om, at problemet er der.
Altså, bare fordi vi er enige om, at problemet eksisterer, behøver vi jo ikke være enige i hr. Tom Behnkes løsningsforslag.
Det kunne være meget fint lige at få den anerkendelse.
Så vil jeg gerne spørge, om hr. Tom Behnke og De Konservative ikke er enige i, at når det kommer til opklaring af sådan en form for organiseret kriminalitet som det her og ikke mindst domfældelse i sidste ende, er det rigtig vigtigt, at vi har en tillid fra ofrene, så de tør anmelde, så de tør vidne.
Er hr. Tom Behnke ikke enig i, at det er vigtigt?
Og mener hr. Tom Behnke i øvrigt ikke også, at vi har et problem her i dag?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-05-02:
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi også i Liberal Alliance selvfølgelig ser meget alvorligt på sager om menneskehandel.
Det er jo sådan set en af de mest basale opgaver for os som politikere at sikre mennesker imod tvang og overgreb, og det her med menneskehandel er jo desværre en eller anden form for snigende genindførelse af nogle karakteristika ved slaveriet.
Det er dog ikke formaliseret som noget, man gerne må, og det er jo i hvert fald positivt.
Men for den, der bliver udsat for det, kan det have nogle lignende konsekvenser.
Jeg tror, at vi alle sammen er enige om, at der skal gøres noget ved menneskehandel.
Man kan selvfølgelig have en lang diskussion om, hvorvidt der skal gøres andet end det, der står i forslaget fra Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti, men jeg vil først og fremmest forholde mig til det, som de to partier foreslår, som jeg sådan set synes kan være et ganske fint element, nemlig at hæve straffen.
Jeg har også været inde og undersøge det, og da Dansk Folkeparti tidligere stillede et ændringsforslag, som det også blev bemærket her, støttede Liberal Alliance det.
Derfor er det også naturligt, at vi støtter forslaget her.
Det undrer jo både tidligere og nu, at man hævede strafferammen og samtidig besluttede, at det ikke skulle have nogen betydning.
Derfor må jeg også sige, at jeg synes, det klinger noget hult, når både den socialdemokratiske ordfører og SF's ordfører gør så meget ud af, at man netop lige har hævet strafferammen, for når man samtidig sagde, at det ikke skulle have nogen betydning, så kunne man lige så godt sige, at man ikke havde gjort noget.
Det er jo en helt absurd situation.
Så har jeg mere respekt for den radikale ordfører, der dog sagde, at han godt var opmærksom på, at man havde sørget for, da man gjorde det, at det ikke skulle have nogen betydning.
Han sagde dog alligevel, at han ikke synes, at der er behov for yderligere skærpelser.
Det er jo lidt mærkeligt, når han lige havde indrømmet, at der ikke havde været nogen skærpelse.
Men sådan er det. Så er der en ting omkring bemærkningerne, som jeg er faldet lidt over, og det er, at man henviser til Center mod Menneskehandel og deres statistik over menneskehandel fra august 2007 til juni 2013, og der er meget tale om prostitution og kvinder.
Der er ingen tvivl om, at det er et alvorligt område, men jeg tror, at man skal passe meget på med at tro, at menneskehandel alene og først og fremmest handler om prostitution.
Så fylder menneskehandel til private hjem, til landbruget, til tricktyveri, til organiseret tiggeri mindst lige så meget som prostitution.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at Liberal Alliance støtter forslaget.
Vi kunne vel i virkeligheden lige så godt have været medforslagsstillere.
Tom Behnke (KF), 2014-05-02:
Jo, men altså, hvis man synes, at den straf, der bliver udmålt i dag, er helt fin, så skal man ikke støtte forslaget her, for forslaget går ud på, at vi vil skærpe straffen.
Det er jo fair nok.
Hvis man synes, at det er helt fint, som vi straffer i dag, og at det ikke skal være anderledes, skal man ikke støtte beslutningsforslaget.
Det er vi så ikke enige i, vi mener, at straffen skal skærpes.
For det er et element, men det er selvfølgelig kun et element af flere, for det handler også om, at risikoen for at blive opdaget skal være til stede.
Det handler også om, at politi og anklagemyndighed rent faktisk har nogle muligheder for at komme efter de her bagmænd.
Der var der tre konkrete tiltag, hvor vi forbedrede vilkårene for ofrene og sørgede for, at de rent faktisk har mulighed for at henvende sig til myndighederne og få sagerne opklaret.
Det gjorde vi ad hele tre omgange, kan jeg huske.
Der blev i øvrigt også afsat et hav af penge til det her område, nemlig til at prøve på at tage hånd om ofrene, også de potentielle ofre, og i det hele taget til, at man kan gå ind i de her miljøer og så få dem, som er der mod deres vilje, ud af miljøerne.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-05-02:
Der er jeg jo fuldstændig enig med hr. Peter Skaarup.
Det er der, indsatsen skal ligge.
Vi har sådan set mulighed for at bruge meget, meget hårde straffe i de her sager, og det synes jeg sådan set også at man skal, fordi der er tale om meget grov udnyttelse af andre mennesker, men det, der er vores helt store udfordring, er at få ført nogle flere sager til doms, få dem opklaret, få dem bevist, så her kunne vi godt lægge noget fokus.
Så håber jeg også, at hr. Peter Skaarup ligesom jeg er interesseret i at gøre noget ved de her meget slavelignende forhold, de her meget grelle eksempler, som kommer frem, og som jeg mener må sidestilles med tvangsarbejde og dermed være omfattet af menneskehandelsparagraffen.
Så det håber jeg at vi kan arbejde videre med.
Peter Skaarup (DF), 2014-05-02:
Nu har vi faktisk gjort os den ulejlighed netop at kigge på sagerne, fordi vi har spurgt justitsministeren helt præcis, hvad det er for nogle sager, der har været på det her område.
I øvrigt har der jo ikke været ret mange sager, og det er så også en del af problemet, men de sager er faktisk relativt grelle, og man må sige, at det også er relativt lave domme, der gives.
Men jeg håber da, at SF er med på, at vi fortsat skal have et syn på de sager, og at vi også skal animere myndighederne til at rejse flere sager.
Det er jo faktisk ud fra de opgørelser, vi har fra forskellige frivillige organisationer, der arbejder med det her, alt for få sager, der bliver rejst, og alt for få sager, der bliver dømt i.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-05-02:
Jeg mener sådan set, at vi har rigelig mulighed for at straffe menneskehandlere.
Vi har sådan set også mulighed for at levere nogle meget, meget markante domme.
Når hr. Peter Skaarup så kan stille op med nogle domme, hvor straffen er lavere, må jeg bare sige, at her fra Folketingets talerstol har jeg altså ikke mulighed for at vurdere dem nærmere.
Jeg tror, at hr. Peter Skaarup ved lige så meget om retspolitik som mig, og at man skal være meget påpasselig med at udtale sig i konkrete sager, fordi selve strafudmålingen beror på mange forskellige forhold, og jeg går ud fra, at der med den vurdering må være tale om noget, som ligger i den lave ende, uden at jeg sådan helt kan vurdere det.
Peter Skaarup (DF), 2014-05-02:
SF's ordfører nævner, at det ikke er så længe siden, vi forhøjede strafferammen, men jeg tror da måske så også, at SF's ordfører er klar over – det kan SF's ordfører lige sige – at regeringen faktisk i forbindelse med bemærkningerne til den forhøjelse af strafferammen sagde sådan lidt paradoksalt: Ja, vi forhøjer strafferammen, men det er ikke noget, vi skal bruge, det er ikke noget, domstolene skal bruge i den faktiske strafudmåling.
Så er det jo ikke ret meget værd, fordi domstolene kigger efter, hvad det er, der bliver sagt i bemærkningerne til regeringens forslag.
Jeg kunne godt tænke mig at høre SF's ordfører, om SF virkelig mener, at det er fornuftigt, at man kun straffer med mellem ½ års fængsel og op til 3 år og 9 måneders fængsel for menneskehandel, når strafferammen jo er, som det bliver sagt, væsentlig højere.
Det her handler jo ikke kun om prostitution, det handler også om udnyttelse i form af folks arbejde, i form af fuldstændig groteske forhold, som de pågældende bliver tvunget til at leve under.
Så ser SF ikke et problem i den manglende afskrækkende effekt, vi har i dag?
Karen Hækkerup (S), 2014-05-06:
Jeg tror også, det nogle gange kan være svært at forudse, hvad det f.eks. er for spørgsmål, som forskellige ordførere vil synes der er behov for at få oplyst, inden at de synes, at det er overordentlig beskrevet.
Det får vi jo lejlighed til, ikke kun gennem at behandle lovforslaget, men også ved at stille spørgsmål, og man er selvfølgelig velkommen til at stille de spørgsmål, man lyster, til man synes, at man har fået svar på sine spørgsmål, så man er blevet fuldt oplyst.
Det, vi her drøfter, er en særlig ordning for meddelelse af opholdstilladelse til arbejdstagere fra EU, hvor man på Færøerne ønsker at udvide den ordning.
Der er lagt nogle ord med om, hvorfor man gør det, bl.a. fordi man gerne vil kunne sikre kvalificeret faglært arbejdskraft inden for bygge- og anlægssektoren.
Det vil man meget gerne have kan gå hurtigt, og derfor har man bedt om, at lovforslaget bliver vedtaget inden sommerferien.
Hvis der er yderligere spørgsmål til, hvordan det er fremkommet, så synes jeg, at det må være rigtigt at stille dem skriftligt i udvalget.
Karen Hækkerup (S), 2014-05-06:
Ikke, hvis det er mig, der vil være den minister, som i givet fald skal fremsætte sådan et lovforslag, for jeg ville synes, at det ville være upassende.
Jeg har dybest set den holdning, at vi har et færøsk selvstyre, og der må man definere, hvad det er, man gerne vil.
Nogle gange er der behov for, at vi gennem rigsfællesskabet også i det danske Folketing vedtager nogle af lovene, men jeg synes sådan set, at når der er et ønske fra det færøske Lagting, som et flertal der bakker op om, så må det være sådan, at vi selvfølgelig behandler det i Folketinget.
Er der ikke noget, der strider mod, at vi kan vedtage det, ja, så medtager vi det, fordi det er et ønske fra det færøske Lagting.
Sådan ser jeg fuldstændig fundamentalt på det, og derfor synes jeg ikke, at jeg har behov for at lave en eller anden substansvurdering.
Jeg ser, at der er et ønske, det respekterer jeg, jeg vil gerne imødekomme det, og derfor har jeg fremsat lovforslaget.
Finn Thranum (V), 2014-05-06:
Tak for ordet.
Færøernes landsstyre har anmodet om, at den færøske retsplejelov ajourføres.
Med lovforslaget L 185 indføres der i den færøske retsplejelov et nyt samlet kapitel 70 a om indgreb i meddelelseshemmeligheden, observation, dataaflæsning og forstyrrelse eller afbrydelse af radio- eller telekommunikation, der i det væsentligste svarer til den danske retsplejelovs kapitel 71, dog med undtagelse af reglerne om telenet- og teletjenesteudbyderens pligt til at foretage registrering og opbevaring af oplysninger om teletrafik til brug for efterforskning og retsforfølgning af strafbare forhold, også benævnt som logning.
Med lovforslaget indføres der i den færøske retsplejelov også regler om videoafhøring af børn.
Med lovforslaget får det færøske landsstyre som ønsket opdateret sin retsplejelov, der i dag indeholder regler svarende til de regler, der før 1985 fandtes i den danske retsplejelov.
I forhold til videoafhøring af børn er det allerede normal praksis på Færøerne i dag.
Loven opdateres nu, idet en sagkyndig arbejdsgruppe i 2002 fandt, at videoafhøring fremover bør anvendes, men anbefalede en særlig regulering heraf.
På vegne af Venstre vil jeg gerne anbefale og støtte lovforslaget, som hermed videresendes til anden og tredje behandling, med henblik på at loven træder i kraft den 1. juli 2014.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-06:
Det var fristende at fortsætte diskussionen om den fri bevægelighed, men jeg vil prøve at beherske mig og spørge, da ministeren jo ikke, i modsætning til mit tidligere indlæg, inviterede til den debat i sit indlæg: Er ministeren enig i den kritik, jeg gav udtryk for, nemlig at det faktisk er på et noget tyndt grundlag, vi skal tage stilling til den her lov på?
Altså, der bliver sagt, at der er mangel på arbejdskraft, eller at der bliver forfærdelig mangel på arbejdskraft – det er ikke lige med de ord, men det er jo tankegangen i det – og derfor er man nødt til at ændre den her regel, sådan at man kan importere arbejdskraft nemmere, hvis man kommer under de her 6 pct.s arbejdsløshed.
Er ministeren enig i, at det ikke er særlig grundigt beskrevet, for nu at sige det høfligt, at der skulle være det her problem?
Det er heller ikke beskrevet, om man har hørt de færøske fagforeninger om, hvad de mener om situationen.
Og hvis ministeren er enig i det, kunne man så tænke sig, at man, næste gang man forbereder et lovforslag, da fra dansk side kunne tage sig den frihed at spørge ind til sådan nogle ting, sådan at det ligesom er beskrevet i bemærkningerne til lovforslaget?
Nu bad jeg sådan set ikke om en substansvurdering, for jeg anerkender, at ministeren har den tilgang til det.
Vi er vel enige om en ting, og det er, at det er Folketinget og regeringen, der påtager sig et politisk medansvar for den lovgivning, vi gennemfører her.
Det går jeg ud fra ministeren er enig med mig i.
Så bør ministeren vel også være enig i, at det skal foregå på så oplyst et grundlag som overhovedet muligt.
Så det var det, spørgsmålet gik på, nemlig om ministeren fremover vil arbejde for, at når vi skal behandle sådan et lovforslag, så er den problemstilling, som lovforslaget skal løse, fyldestgørende beskrevet, hvilket jeg ikke synes den er i det her tilfælde.
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-06:
Tak for det.
Vi støtter bestemt også lovforslaget, som jo skal sikre, at tele- og teletjenesteudbydere på Færøerne får pligt til at bistå politiet ved gennemførelse af indgreb i meddelelseshemmelighed og teleobservation.
Det er fornuftigt, at bestemmelserne om logning er taget ud, al den stund EU-Domstolen har erklæret logningsdirektivet for ugyldigt.
Derfor er det en helt fornuftig tilpasning af lovforslaget, og det kan vi bestemt også støtte.
Det imødekommer også en del af den kritik, der er fremført i høringssvaret fra den færøske teleindustri.
Kravene til den færøske telekommunikationslovgivning bliver jo så et færøsk anliggende, og det skal de færøske myndigheder finde løsninger på, altså hvilke krav der skal stilles til det tekniske og til teleselskaberne i øvrigt.
Og jeg kan forstå, at der er fundet gode løsninger herpå, også i forhold til finansieringen, og det gør det jo kun endnu bedre.
Så er der bestemmelser om videoafhøring af børn i den færøske retsplejelov, og det er et forslag, vi bestemt også støtter.
Og jeg skal hilse fra 7. b på Værløse Skole, som jeg forelagde forslaget for i morges, og sige, at de også støtter det her forslag.
Så med de ord vil jeg gerne støtte lovforslaget.
Finn Thranum (V), 2014-05-06:
Venstre mener det samme, som vi mener herhjemme i Danmark; der har man jo også i visse tilfælde givet de rettigheder i forbindelse med noget efterforskning.
Så derfor støtter vi forslaget, og vi er enige i det, der står i lovforslaget om det emne.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-05-06:
Tak for ordet og tak til Venstres ordfører, hr. Finn Thranum, for en god gennemgang af det, der er lovteksten og lovindholdet.
Jeg skal sige fra socialdemokratisk side, at vi støtter lovforslaget, som her er rejst af det færøske landsstyre, om at få lavet en ajourføring af den færøske retsplejelov i forhold til de emner, der netop er nævnt.
Det vil sige, det er meddelelseshemmelighed, det er observation, det er dataaflæsning og dataforstyrrelse og afbrydelse af radio- og telekommunikation og det helt særlige afsnit i forhold til videoafhøring af børn.
Det vil sige, at den færøske lov på området i høj grad kommer til at svare til den danske retsplejelov – det er i høj grad ændringer, som blev ændret i den danske lovgivning tilbage i 1985.
Socialdemokraterne støtter det her lovforslag.
Christian Friis Bach (RV), 2014-05-06:
Vi ser jo hele tiden kritisk på de bestemmelser, der er omkring logning og overvågning også i Danmark og er med til at udvikle den lovgivning, vi har, og i lyset af EU-Domstolens afgørelse om logningsdirektivet er der nu overvejelser i gang for at se, om det skal tilpasses.
Men ja, vi støtter den lovgivning, der er, men ser jo kritisk på, hvordan den skal tilpasses i lyset af udviklingen og EU-Domstolens afgørelse.
Villum Christensen (LA), 2014-05-06:
Liberal Alliance kan støtte dette lovforslag om at sidestille retsplejen på Færøerne med den danske, således at f.eks. børn kan videoafhøres af politiet og give forklaring, uden at dette skal foregå i retten, for at tage et eksempel.
Sådan en afhøring kan jo foretages af særlig uddannede politifolk og er en metode, som af fagfolk anses for at skåne børnene, og som er egnet til at få en så detaljeret og uforbeholden forklaring fra barnet som muligt.
Vi ved alle sammen, at der kan være tale om følsomme sager, og det er som nævnt en procedure, vi har haft i Danmark siden 2003 – i øvrigt en retspleje, der løbende er blevet justeret.
Så vi støtter lovforslaget.
Karen Hækkerup (S), 2014-05-06:
Det var en mystisk omgang.
Man må jo bare sige, når man sådan kigger på Europa generelt i dag, at for rigtig mange millioner menneskers vedkommende kan de rejse anderledes frit i dag, end de kunne eksempelvis før murens fald, og før det Europa, som vi er en del af i dag, blev født og kom til.
Så jeg vil sige, at man ikke kun i østeuropæiske lande har fået bedre muligheder.
Den anden del af spørgsmål handler så om Færøerne, om der er nogen på Færøerne, som kommer til at lide overlast, ved at vi laver de her regler om.
Der vil jeg sige, at vi jo laver dem om efter ønske fra det færøske Lagting, og det respekterer jeg fuldt ud.