runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Jamen det har jo overhovedet ikke noget at gøre med lønningerne.
Det har noget at gøre med det, der er de generelle rammevilkår for dansk produktion, det være sig vores udviklingsafdelinger, eller det være sig vores produktionsarbejdspladser.
Vi må bare sige, at det er sådan, at Sverige som vores naboland, når det nu er, at man i Sverige sænker selskabsskatten, så også får en mulighed for at kunne tiltrække nogle virksomheder eller får en mulighed for at kunne fastholde nogle virksomheder, hvilket vi forpasser muligheden for at kunne gøre i Danmark.
Der er det da dybt bekymrende, hvis vi i Danmark så bare lukker øjnene, sådan som regeringen gør, og vi fortsat sætter skatter og afgifter op.
Det er noget, der gør, at de danske arbejdspladser bliver presset.
Der er man jo, hvis man ikke vil se det i øjnene, bare med til at forværre krisen, og så er man med til at forlænge rækken af danskere, som mangler et arbejde.
Der havde vi fra Venstres side sådan set håbet, at der i forbindelse med den fremstrakte hånd, som vi er kommet med, i forhold til finanslovforhandlingerne, altså om, at vi i fællesskab kan lave reformer på nogle af de områder, der er nødvendige – på SU'en, så vi kan få flere unge igennem vores uddannelsessystem, på kontanthjælpsområdet – ville have været en opbakning til, at vi i fællesskab kunne have løst de problemer.
Ole Hækkerup (S), 2012-10-04:
Jeg har siddet og lyttet til Venstres ordfører, og jeg prøver at få lidt has på Venstres arbejdsmarkedspolitik.
Sådan som jeg nu kan forstå ordføreren, er det sådan, at Venstre siger: Løn, det ordner arbejdsmarkedets parter.
Så siger Venstre: Så vil vi gerne lave reglerne om for, hvordan man aftaler løn.
Så er mit spørgsmål til Venstres ordfører: Hvis man laver reglerne om for, hvordan man aftaler løn, tror Venstres ordfører så, at det vil betyde højere lønninger eller lavere lønninger?
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Det, vi har et beslutningsforslag om, er at sikre, at en lovlig virksomhed, som har indgået en lovlig overenskomst, ikke kan opleve, at de ikke kan få afhentet deres skrald, og at de ikke kan få leveret post, fordi man laver en blokade mod dem.
Det er jo ikke noget, der på nogen måde handler om at gå ind og regulere danskernes lønningerne, og det bliver det heller ikke, ligegyldig hvor mange socialdemokrater der stiller spørgsmålet i dag.
Nej, jeg mener ikke, at folk generelt får for meget i løn.
Nu er det jo sådan en abstrakt diskussion, for får hr. Ole Hækkerup for meget i løn?
Vi blander os ikke i lønningerne, det gør arbejdsmarkedets parter, det organiserer man sig ud af.
Det, vores beslutningsforslag handler om, er, at når en virksomhed har indgået en lovlig overenskomst, skal man så kunne gøre sådan, at de ikke kan få anvist folk fra jobcenteret, at de ikke kan få afhentet skrald, at de ikke kan få leveret post fra Post Danmark, eller skal vi respektere den frihed, der ligger i den danske arbejdsmarkedsmodel, der går ud på, at arbejdsgivere og arbejdstagere kan organisere sig frit og altså ikke er noget, vi blander os i herindefra?
Karsten Lauritzen (V), 2012-10-04:
Det var en spændende tale, som blev holdt af den socialdemokratiske politiske ordfører.
Man fik jo næsten det indtryk, at det kunne have været en tale, som hr. Magnus Heunicke kunne have holdt, hvis hr. Magnus Heunicke repræsenterede et oppositionsparti og ikke et regeringsparti.
Der var ikke så meget om, hvordan man vil skabe vækst, hvordan man vil skabe arbejdspladser.
Der var en masse angreb.
Men lad os lade polemikken ligge, og lad os i stedet for koncentrere os om det, som vi har en fælles interesse i, nemlig at skabe arbejdspladser, at skabe vækst i det her land.
Og der bliver jeg bare nødt til at fortælle hr. Magnus Heunicke, at ude i virkeligheden, i Nordjylland, hvor jeg kommer fra, og hvor jeg er valgt, bliver folk fyret.
Og de bliver fyret som følge af den politik, som hr. Magnus Heunickes parti og regeringen fører – som følge af en sukkerafgift, som følge af at man pålægger erhvervslivet flere afgifter i stedet for at forbedre deres konkurrencevilkår.
Jeg vil gerne vide: Hvad ønsker Socialdemokratiet og hr. Magnus Heunicke helt præcis at gøre for at skabe arbejdspladser i f.eks. Nordjylland?
Magnus Heunicke (S), 2012-10-04:
Hvis man lægger al polemik til side og laver regnestykket, et ganske nøgternt regnestykke, om, hvordan det er gået med arbejdspladserne, og hvordan det ser ud med arbejdsløsheden efter regeringsskiftet, så tror jeg, at selv Venstres mest ihærdige og nidkære politikere vil indrømme, at det er lykkedes at stoppe blødningen – det er lykkedes at stoppe blødningen.
Lige før blev der stillet et spørgsmål til Venstres ordfører, som handlede om, hvor mange af de skatte- og afgiftsstigninger, som er sket fra 2010 til 2013, der skyldes VK-regeringen, og hvor mange af dem der skyldes den nye regering.
Og svaret var jo, at 95 pct. – 95 pct. – skyldes VK-regeringen.
Karsten Lauritzen (V), 2012-10-04:
Der var ikke noget, jeg kan tage med til de nordjyder, der er fyret på Siemens fabrik, til de nordjyder, som står til at blive fyret på Fynbo Foods på grund af en sukkerafgift, der træder i kraft den 1. januar, til de folk, der er blevet fyret på Aalborg Portland som følge af en NOx-afgift, som er indført.
Der var ingen svar.
Den socialdemokratiske ordfører giver ingen svar på, hvordan vi skaber arbejdspladser.
Jeg synes helt ærligt, det er på tide, at regeringen og Socialdemokratiet påtager sig det ansvar at skabe nogle arbejdspladser i det her land i stedet for at nedlægge dem.
Det er i hvert fald det budskab, som jeg tror nordjyderne, der står til at blive afskediget som følge af regeringens erhvervsskadelige afgifter, godt kunne tænke sig at komme med.
Jeg vil godt spørge hr. Magnus Heunicke, hvorfor man ikke ønsker at opretholde boligjobordningen.
I Nordjylland skaber den masser af arbejdspladser til håndværkere, men den ønsker man at nedlægge.
Hvorfor nedlægger man job?
Magnus Heunicke (S), 2012-10-04:
Når regeringen er en af de få regeringer i hele Europa, som formår kunsten på den ene side at holde en stærk, troværdig – i vores tilfælde dansk – økonomistyring, skabe en stærk troværdighed om dansk økonomi, og på den anden side lave målrettede sociale forbedringer og samtidig, for det tredje, formår at lave en kickstart, der næste år skaber 21.000 arbejdspladser fordelt i hele Danmark, så er det jo en præstation, som jeg er stolt af.
Hr. Karsten Lauritzen spørger konkret til boligjobordningen, og jeg vil sige, at når vi foreslår den omlagt og stoppet, betyder det, at den skal omlægges til disse nye muligheder, som der kommer i vores store energiaftale, som Venstre jo også efter mange krumspring endte med at ville lægge stemmer til, for der har vi jo netop mulighed for masser af energirenoveringer, både for så vidt angår offentlige og private husstande.
Og det synes vi faktisk er den bedste måde at bruge pengene på, altså at energirenovere.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-10-04:
Tak, formand.
Så kom der mikrofon på.
Jeg hørte ordføreren tale meget om arbejdsmarked og de ledige og mulighederne for løntrykkeri.
Vi har også tidligere i formiddag hørt ganske mange fra venstrefløjen bekymre sig om løndannelsen på det danske arbejdsmarked.
Det synes jeg selvfølgelig er en rigtig, rigtig god og nyttig diskussion.
Derfor vil jeg spørge Socialdemokratiets ordfører, om ikke en af de virkelige trusler mod danskernes lønninger kommer som følge af den meget, meget store andel af østeuropæere, der er på det danske arbejdsmarked.
Altså, der er over 60.000 østeuropæere, der fuldstændig legalt arbejder på det danske arbejdsmarked, men som jo dagligt trykker danskernes mulighed for at få de lønninger, danskerne gerne vil have.
Det siger jo sig selv, at når man kommer fra en baggrund, hvor selv små lønninger i Danmark kan være gode lønninger set i forhold til det niveau, man har i hjemlandet, så byder man sig jo til med en indsats på arbejdsområder, hvor danskerne i dag får en højere løn.
Derfor får danskerne det pres, at de enten må acceptere lavere løn for at fastholde arbejdet eller se sig udkonkurreret af østeuropæere.
Jeg vil sige til hr. Magnus Heunicke: Er det ikke et af de problemer, Socialdemokratiet burde tage sig af og burde diskutere her i dag, hvis man virkelig i hjertet er ægte bekymret for, hvordan danskerne kan fastholde fornuftige lønninger?
Ole Hækkerup (S), 2012-10-04:
Svaret gjorde det ikke lettere at få has på Venstres arbejdsmarkedspolitik, og det er måske næsten lettere at forestille sig nogle af dem, der har været omtalt her, i stiletter, end det var at forstå, hvad Venstres arbejdsmarkedspolitik egentlig går ud på, om end jeg så tror, vi måske skal finde nogle lidt andre forsøgspersoner end dem, der har været fremhævet indtil videre.
Men lad mig så spørge på en anden måde: Mener Venstre, at folk får for meget i løn?
Marianne Jelved (RV), 2012-10-04:
Hr. Thulesen Dahl må prøve at forstå, at det er regeringen, der forhandler finanslov, og at det er regeringen, der afgør, hvor kompromiserne skal ligge henne, og hvordan de i givet fald skal se ud.
Sådan er det.
Det er regeringen, jeg går ind for.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-10-04:
Ja, det sidste lærer jeg nok aldrig at forstå, men sådan er det.
Fru Marianne Jelved gør lidt det samme, som statsministeren gjorde i forgårs, nemlig gemmer sig bag folkeskolen i stedet for at tale om mange af de problemer og udfordringer, som Danmark står over for.
Det er folkeskolen, der ligesom bliver skubbet frem, og det er i virkeligheden et område, hvor vi sikkert bredt i Folketinget kan blive enige om at det ikke er godt nok.
Og jeg står her med nogle tal fra fru Marianne Jelveds tidligere ministerium, Økonomi- og Erhvervsministeriet, fra perioden 1985-2007, der faktisk viser, at en ændring i niveauet for formel uddannelse ikke betyder særlig meget for den økonomiske vækst.
Men der er andre faktorer, som har haft stor betydning: vækst i arbejdsproduktivitet, investering af produktionskapital.
Men et højere uddannelsesniveau, som man godt kan synes kan blive bedre, har bare ikke haft særlig stor effekt i den lange periode, heller ikke da fru Marianne Jelved selv sad i regering.
Det sidste skal jeg nok lade være med at kommentere, også i forhold til ordføreren.
Vi vil altid stå på mål for vores synspunkter.
Det kan godt være, at andre har det anderledes, men vi er altid parate til at forsvare de synspunkter, vi har, for vi synes faktisk, de er rigtig gode.
I forhold til det her med at skabe arbejdspladser, kan man selvfølgelig sige, at vi er nået et stykke af vejen, når man påstår – eller siger – at man har en erkendelse af, at det er bedre at have et arbejde end ikke at have et arbejde.
Det er jo dejligt.
Men når ordføreren siger, at vi skal investere i arbejdspladser, er det jo bare en anden måde at sige, at det offentlige skal betale for nogle kunstige arbejdspladser.
Det, der gør det svært for folk at få et job i Danmark i dag, er to ting – nej, det er én ting.
Det er det med vores konkurrenceevne, som er præget af, at vores skatteog afgiftstryk er så højt, at der er alt for mange virksomheder, der enten vælger at lægge deres virksomheder i andre lande end Danmark eller vælger at flytte arbejdspladser ud af Danmark.
Samtidig kombinerer Enhedslisten det så med højere afgifter på forbrugsvarer, så det rammer de dårligst stillede mest.
Vil Enhedslisten virkelig ikke være med til at se på, at det, der skal til for at skabe rigtige arbejdspladser – ikke bare sådan nogle statsopfundne beskæftigelsesprojekter, som vindmølleindustrien og andet – er, at man sørger for bedre konkurrencevilkår for danske virksomheder og dansk erhvervsliv.
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Måske taler det lidt for sig selv, at hr. Simon Emil Ammitzbøll nu udråber vindmølleindustrien til at være kunstige, statsoprettede arbejdspladser.
Jeg tror faktisk, at rigtig mange mennesker, der arbejder i vindmølleindustrien – måske også nogle, der er blevet fyret fra vindmølleindustrien – sådan set er lidt ligeglade med, om hr. Simon Emil Ammitzbøll betragter deres arbejdsplads og deres arbejde som kunstigt, men i stedet lægger vægt på, at der er arbejde, hvor man laver nyttige ting, som sælges og skaber overskud til virksomhederne.
Det tror jeg faktisk er langt mere afgørende for folk.
Men ellers er kernen i det her vel bare, at hr. Simon Emil Ammitzbøll bag ved det, han siger, mener, at lønnen i Danmark skal ned, ikke for, at man skal kunne tjene penge på at producere varer i Danmark og sælge dem, men fordi det skal blive endnu mere attraktivt at investere i Danmark – helst lige så attraktivt, som hvis det var et land med et lønniveau, som er meget, meget lavere end i Danmark.
Lars Barfoed (KF), 2012-10-04:
Man sidder og lytter med interesse, for det er jo altid interessant med en marxistisk analyse af hele den samfundsøkonomiske problemstilling, som vi har.
Men på den anden side er det, der ligger Enhedslisten fjernest overhovedet, at skabe gode vilkår for danske privatejede virksomheder, som vi allesammen lever af, og som skaber arbejdspladserne.
Derfor vil jeg spørge, om det overhovedet indgår i sådan en marxistisk analyse, som hr. Per Clausen lægger for dagen her i dag, at danske virksomheders konkurrenceevne er et problem, når der skal skabes arbejdspladser, og at det, at man pålægger virksomheder omkostninger fra det offentlige, betyder, at arbejdspladser flytter til udlandet.
Er det overhovedet noget, der indgår som et moment for Enhedslisten?
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Nu er jeg bange for, at nogle, der er lidt mere stive i den marxistiske teori end jeg, vil blive lidt bekymrede, hvis det, jeg siger i dag, bliver karakteriseret som en marxistisk analyse.
Men tak for den formentlig rosende mente bemærkning fra hr. Lars Barfoed.
Jeg vil sige til hr. Lars Barfoed bare som eksempel på, hvor optaget vi er af danske virksomheders muligheder for at tjene penge og konkurrere, at jeg her i sommer jo forsøgte at erklære min støtte til et konservativt forslag om, at man skulle lave statsgaranti for lån fra pensionskasserne til mindre og mellemstore private virksomheder, fordi jeg syntes, det var rigtig god idé, at Det Konservative Folkeparti nu gik ind for en slags statsbank.
Det var jeg rigtig glad for, for så kunne vi nemlig løse det, som er langt det største problem for rigtig mange små og mellemstore virksomheder i Danmark i dag, nemlig at de ikke kan få finansieret de initiativer, de gerne vil tage.
Det er sådan set det allerstørste problem, de har.
Der var et kort øjeblik, hvor Det Konservative Folkeparti ville medvirke til at gøre noget ved det, men så blev det vidst lidt bange for sin egen skygge.
Lars Barfoed (KF), 2012-10-04:
Det er jo interessant at høre, men midt i talestrømmen glemte hr. Per Clausen helt at svare på mit spørgsmål: Indgår det overhovedet for hr. Per Clausen og Enhedslisten, at når man øger skatter og afgifter især for virksomhederne, betyder det større produktionsomkostninger, og at man skubber private arbejdspladser til udlandet?
Altså, det at ramme virksomheder med afgifter, betyder i virkeligheden, at danskere mister deres job, og at vi øger utrygheden i forbindelse med almindelige danskeres jobsituation.
Er hr. Per Clausen enig i det, eller er hr. Per Clausen uenig i dag?
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Jeg tror, at jeg er en af dem, der mest grundigt læser Dansk Industris analyser af, hvordan den danske industris konkurrenceevne er.
Og jeg kan bare konstatere, at der som regel er tre grunde til, at der er problemer.
Den første er, at der ikke er nogen gang i produktivitetsudviklingen.
Det opfatter i virkeligheden, hvis jeg skal være helt ærlig, som et virksomhedsanliggende, som virksomhedernes ledelser må klare sammen med medarbejderne.
Den anden er, at man har en kurs, der ofte er for høj, fordi den danske kronekurs er bundet til euroen.
Af en eller anden grund snakker man kun om lønnen og om, at det er lønnen, vi hele tiden skal gøre noget ved.
Tina Nedergaard (V), 2012-10-04:
Helt i forlængelse af hr. Lars Barfoeds spørgsmål vil jeg bare spørge, om Enhedslisten er enig med statsministeren i det løfte, hun nu har afgivet over for dansk erhvervsliv og danskerne i øvrigt om, at der ikke skal komme flere skatter og afgifter.
Det synes jeg jo er meget relevant for debatten i dag og for finanslovforhandlingerne fremadrettet.
Kan Enhedslisten kan give en håndsrækning til regeringen i det her tilfælde og sige: Det er helt i orden, for det skader vores konkurrenceevne og reducerer antallet af arbejdspladser; vi prøvede nye skatter og afgifter sidste år, og det har vi gjort alt for meget i rød blok – nu prøver vi noget nyt, nu prøver vi simpelt hen at sige, at der ikke kommer nye skatter og afgifter.
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Det er et rigtig dårligt udgangspunkt for at lave en aftale med os om, at vi ikke skal snakke om skatter og afgifter, at man laver en aftale med Venstre om at finansiere skattelettelser ved at forringe forholdene for kontanthjælpsmodtagere, arbejdsløse og førtidspensionister.
Så udgangspunktet for at diskutere det her er rigtig dårligt for regeringen, men det har den selv valgt ved at lave den skatteaftale, den har lavet med Venstre her i foråret.
Tina Nedergaard (V), 2012-10-04:
Man kan jo så allerede høre nu, at det bliver meget vanskelige forhandlinger mellem Enhedslisten og regeringen, for statsministeren har lovet, at der ikke kommer yderligere skatter og afgifter, og nu hører jeg Enhedslistens ordfører sige, at det er et rigtigt dårligt udgangspunkt, man har skabt for sig selv.
Så det bliver jo interessant.
Man kan bare håbe på, at det betyder, at regeringen vil tage imod Venstres imødekommenhed over for at lave en fælles aftale.
Men jeg kan konkludere, at regeringen på den ene side siger, at der ikke kommer nogen nye skatter og afgifter i forbindelse med finansloven, og at Enhedslisten siger det modsatte.
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Det er spændende, at Venstre mener, at det at stille krav om, at man skal fravige regeringsgrundlaget og bruge penge fra en kontanthjælpsreform på en helt anden måde, end der står i regeringsgrundlaget, skulle være en fremstrakt hånd.
Altså, jeg tror, at man skal overveje, hvordan det går, hvis man alt for mange gange tager imod et dårligt håndværkertilbud.
Så ender man med at gå fallit, og det håber jeg på at regeringen tænker over.
Så vil jeg bare sige, at vi jo altid er forhandlingsvillige i forhold til regeringen.
Hvis der findes måder at finansiere de beskedne ønsker, som vi har til finanslovforhandlingerne, på, uden at man behøver at ændre på nogle skatter, så kan vi sagtens lave en sådan aftale.
Men hvis man sådan ser tilbage, har regeringen i sit regeringsgrundlag lovet at lave en skattereform, som var socialt afbalanceret og kun handlede om at flytte rundt på pengene og ikke om at give skattelettelser.
Og nu har regeringen lavet en reform, hvor der er skattelettelser, og reformen er ikke socialt afbalanceret.
Så vi synes da, at der sådan set også inden for regeringsgrundlaget i hvert fald er plads til forbedringer.
Merete Riisager (LA), 2012-10-04:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at Liberal Alliance og Enhedslisten ligger uendelig langt fra hinanden i det ideologiske spektrum, så jeg vil tillade mig lige at grave et spadestik dybere og spørge ordføreren, hvad han egentlig mener, at mennesker er drevet af.
Der er jo alt muligt på spil, hvis man er marxist – vi kan komme ud i noget med falsk bevidsthed.
Jeg har grundlæggende den holdning, at mennesker er rationelle og agerer rationelt.
Men jeg undrer mig, når jeg hører f.eks. fru Johanne Schmidt-Nielsen sige, at folk altid gerne vil arbejde, når man nu ved, at der er 58.000 mennesker i Danmark, som får mindre end 1.000 kr. ud af at gå på arbejde.
Der synes jeg sådan set, at det er meget rationelt, når folk som Mette og Robert vælger ikke at arbejde, altså vælger at sige nej tak til de jobtilbud, der kommer til dem, og siger, at de hellere vil blive hjemme og stifte et parti eller være sammen med deres børn.
Jeg synes sådan set, at det er et rationelt valg, da det ikke kan betale sig for dem.
Vi har også hørt, at fru Stine Brix beder de danske virksomheder om at blive i landet, selv om det ikke kan betale sig, og selv om de må udfase deres virksomhed, ved at appellere til deres moral; hellere blive her og gå til grunde på baggrund af moral end agere rationelt og sige, at så må man flytte, for at man kan redde virksomheden.
Hvordan ser ordføreren egentlig på det?
Drives mennesker af rationalitet eller af noget helt andet?
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Jeg tror, at mennesker er rationelle.
Derfor handler mennesker ikke ud fra Liberal Alliances opfattelse af, hvad det er, der driver mennesket.
For vi mennesker vil gerne leve i fællesskab med andre mennesker.
Vi vil gerne opnå anerkendelse for det, vi gør.
Jeg tror sådan set, at det er det, der driver mennesket, og ikke nødvendigvis om man tjener en krone mere eller mindre.
Her taler jeg om almindelige mennesker.
Det kan være anderledes med virksomheder, det vil jeg ikke se bort fra, selv om vi ikke bare i tv-serier, men også i det virkelige liv, f.eks. med Lego, har set eksempler, hvor en ejer af virksomheden nægter at lytte til rådene fra de kloge, professionelle bestyrelsesfolk, der siger, at virksomheden er nødt til at flytte, for ellers kan der ikke tjenes penge – men ejeren siger: Nej, vi vil være her, fordi vi vil drive virksomheden her og faktisk har succes med det.
Jeg tror sådan set, at Liberal Alliance måske har en afgørende brist, og den er, at de tror, at alle mennesker tænker ligesom de selv.
Jeg vil gerne advare imod det.
Det er farligt at have det udgangspunkt.
Merete Riisager (LA), 2012-10-04:
Jamen det er jo ret pudsigt, at ordføreren lige præcis nævner Lego, som jo er en virksomhed, hvor jeg har arbejdet.
Jeg kan fortælle ordføreren, at det er rigtigt nok, at hovedkvarteret stadig væk ligger i Billund, men det er altså ikke i Danmark, de fleste arbejdspladser bliver oprettet.
Og årsagen til det er jo, at det langt bedre kan betale sig at oprette arbejdspladser i f.eks. Tyrkiet.
Nu er det jo ikke alle virksomheder, der lige som Lego har et rigtig gammelt, dansk dna, der gør, at man måske også nogle gange gør noget for et lokalsamfund og ikke kun for at overleve.
Desuden er det heller ikke alle virksomheder, der har en så afsindig dygtig ledelse som Lego.
Så siger ordføreren det her med anerkendelse og fællesskab.
Men betyder det, at vi kan beholde virksomheder i Danmark bare ved at bede dem om at give mere anerkendelse og skabe mere fællesskab?
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Jeg tror, at mine betragtninger har rimelig stor gyldighed, når det handler om almindelige mennesker, f.eks. de 58.000, der faktisk, for 57.500's vedkommende, enormt gerne vil arbejde, selv om de måske kun tjener 1.000 kr. ekstra.
Jeg vil bare sige, at hvis man nu har prøvet at leve for lidt færre penge, end man gør som folketingsmedlem, vil man vide, at 1.000 kr. somme tider betyder ganske meget.
Men jeg tror, at der er mennesker, der gerne vil det.
Med virksomheder kan det godt stille sig anderledes, og det er jo også derfor, vi siger, at det er af afgørende betydning, at vi f.eks. får vores danske pensionskasser, hvori det faktisk er vores penge, der ligger, på banen, for at investere i produktion i Danmark, som kan sælges og give overskud, men ikke nødvendigvis – ikke nødvendigvis – giver det samme overskud, som hvis man valgte at producere det et andet sted.
Karina Adsbøl (DF), 2012-10-04:
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren om, hvilke krav ordførerens parti tager med til finanslovforhandlingerne.
Vil ordførerens parti stille det krav, at de ikke kan stemme for en finanslov, hvis regeringen ikke finder en holdbar løsning for dem, der ryger ud af dagpengesystemet?
Nu får jeg nok en eller anden grim kommentar fra Enhedslistens ordfører, for dem giver han jo tit, når han slår på ordføreren for Dansk Folkeparti.
Undskyld, men det må jeg sige.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren om, hvilke krav Enhedslisten tager med til forhandlingerne.