Ole Stavad (S), 2007-02-01:
Det er i dag, den 1. februar, lige nøjagtig en måned siden, at den nye reform skulle føres ud i livet, og derfor skal vi selvfølgelig heller ikke i dag begynde at give en hel masse karakterer og en hel masse bedømmelser; det er alt, alt for tidligt.
Men jeg vil godt allerede nu sige, at jeg synes, der er grund til også herfra at sende en meget stor ros til vore mange, mange ansatte rundtomkring i kommunerne.
En gang imellem har der sådan været en opfattelse af, at offentligt ansatte var nogle, der ikke var særlig forandringsparate.
Jeg må sige, at det, vi har oplevet her i de foregående par år, hvor hele den her proces har kørt, faktisk har vist et helt formidabelt, flot medspil fra medarbejdernes side, som der er al mulig grund til at rose, også selv om vilkårene har været svære, og også selv om vi kan konstatere, at der helt forståeligt er meget pres på, hvilket også giver nogle stressproblemer nogle steder.
Tilsvarende synes jeg også, at vi kan kvittere på ordentlig vis i forhold til vore folkevalgte ude i kommuner og amter/regioner for hele den proces, de har stået i spidsen for, og når vi ser på de problemer, vi har oplevet her den første måneds tid, ja, så vil jeg da godt sige, at der selvfølgelig, når man laver en så voldsom omlægning, også vil være nogle problemer.
Jeg kan ikke på nuværende tidspunkt konstatere, at de har været voldsomt meget større, end man måtte forvente med det, der er vedtaget herinde i huset, og som skal føres ud i livet ude i landet.
Jeg ved ikke, hvor hr. Erling Bonnesen har det fra.
Jeg har givet et enkelt interview, der har givet en overskrift, som jeg jo altså ikke har nogen indflydelse på, og som siger, at vi vil lave reformen om.
Men hvis hr. Erling Bonnesen læser artiklen, vil han se, at jeg siger, at de ændringer, vi har brug for, er, at vi skal have styrket regionerne, så de kan spille en stærkere regionalpolitisk rolle, så det her land ikke skrævvrides.
Og tilsvarende har jeg sagt, at vi skal sikre en økonomi, så de nye kommuner, der skal løse opgaverne for borgerne, også har reel mulighed for det.
Der er ikke belæg for at finde flytning af en eneste medarbejder med de udtalelser, jeg er kommet med, og hvis hr. Erling Bonnesen gerne vil citere, hvor han mener, han har belæg for den tale, han holdt her for et øjeblik siden, så vil jeg gerne høre det.
Så vil jeg sige, at jeg ikke synes, det var nogen stor oplevelse at læse ministerens redegørelse.
Den er på det, som nogle kalder nysprog; jeg vil fTTM050.fm Page 3659
Tuesday, May 29, 2007 1:23 PM
tillade mig at kalde det for spindoktordansk.
Og hvis jeg bare må give et par eksempler på det.
I redegørelsen hedder det bl.a., at med reformen sikres, at de nye kommuner i alle dele af landet får mere lige muligheder for ved rimelig beskatning at tilvejebringe et serviceniveau, der imødekommer borgernes behov.
Hvad dækker det over?
Ja, det dækker over de budgetlægninger med de reaktioner, vi så fra borgerne og fra byrådene, hvor der er folkevalgte ude i kommunerne, der mener, at de har fået meget, meget sværere vilkår.
Et andet eksempel: Kommunalreformen har betydet en omlægning og forenkling af skatteregler.
Fremover er der kun to skatteudskrivende niveauer mod hidtil tre.
Det er ikke noget, der betyder nogen forenkling.
Der kommer en sundhedsskat i stedet for amtsskatten.
Så det er igen et eksempel.
Hvis jeg må nævne et tredje eksempel.
I forbindelse med regionerne hedder det: Regionernes styrelse er efter reglerne i regionsloven tilrettelagt inden for rammerne af en særlig styreform – og så kommer det – et fleksibelt forretningsudvalgsstyre, som adskiller sig fra de gældende styreformer i kommuner og amtskommuner.
Hvad dækker et fleksibelt forretningsudvalgsstyre over?
Det dækker over, at indenrigsministeren har fastsat snævre rammer for, hvad de folkevalgte i regionerne overhovedet kan foretage sig, selv så langt ud, at rammerne gælder for, hvordan de skal tilrettelægge deres arbejde; forbud mod at oprette stående udvalg osv.
Det har intet med fleksibilitet at gøre, det har at gøre med, at man har lavet en spændetrøje til vore regioner, der betyder, at de ikke har nogen mulighed for end at tilrettelægge deres eget arbejde som folkevalgte.
Hvis jeg så må tage det sidste eksempel, som er ovre i afsnittet for det kommunale selvstyres vilkår, hvor det hedder: Efteråret 2006 har budt på en intens offentlig debat om kommunernes økonomi og vilkårene for det kommunale selvstyre i forbindelse med kommunernes færdiggørelse af budgetterne for 2007.
Debatten er et demokratisk sundhedstegn.
Det er jeg sådan set enig med ministeren i, men det er det, som statsministeren for en to, tre måneder siden betegnede som socialistisk ballademageri, som nu er blevet til et demokratisk sundhedstegn.
Jeg synes ikke, at der er meget sammenhæng imellem den redegørelse, vi har fået, og den virkelighed, der er ude i det åbne land.
Jeg vil også sige til det, at ministeren kalder debatten for et demokratisk sundhedstegn, at vi jo, når vi ser på budgetterne for 2007, her på Ritzau for et par dage siden kunne se, at et flertal i Hørsholm Kommunalbestyrelse, der vel at mærke er borgerlig og med en konservativ borgmester, har besluttet at undersøge mulighederne for et søgsmål mod indenrigs- og sundhedsministeren, fordi man mener at kunne dokumentere, at man er blevet snydt godt og grundigt for 34 mio. kr., og at det har været grundlag for at fastlægge skatteprocenten ved lov også i Hørsholm Kommune.
Tilsvarende har vi fået masser af henvendelser fra andre kommuner, der aldrig har fået de penge, som indenrigsministeren har stillet de pågældende kommuner i udsigt, og nogle, der er tvunget til at nedsætte skatterne, har aldrig fået pengene til at nedsætte skatterne for og har derfor måttet ud i massive og dramatiske besparelser.
Jeg bor selv i en af de pågældende kommuner.
Så derfor synes jeg jo, at det ville have været dejligt, hvis indenrigsministeren havde forholdt sig til virkeligheden i stedet for at bruge spindoktordansk, der skøjter hen over en virkelighed med nogle ord, der ikke fortæller noget om, hvad det er, der opleves ude hos borgerne.
Derfor må vi desværre sige, at reformen har haft og tilsyneladende fortsat har meget, meget store problemer.
Det er der, hvor staten og dermed regeringen har ansvaret.
Der har forberedelserne, så vidt vi kan se med alt det, der sker, været dårlige.
Der har ikke været taget hånd om problemerne på ordentlig måde, og man har haft nogle andre dagsordener.
Som eksempel skal jeg nævne det samråd, vi havde med finansministeren i går omkring overenskomster, hvor han sender dekreter ud, når han ikke kan blive enig med fagbevægelsen om en overenskomst, han selv strikker sammen.
Og de små gymnasier, hvor undervisningsministeren ikke har levet op til løftet om, at de skal have ekstra midler, så de kan sørge for, at de også har en fremtid.
Og endelig SKAT, som er det, vi bedst kan vurdere, fordi det blev overført til staten fuldstændigt pr. 1. november 2005, og hvor der er nu ligger en rigsrevisionsrapport, som jeg ikke har tid til at citere fra.
Men hvis nogen vil stille spørgsmål til det, vil jeg gerne vende tilbage med citaterne fra RigsrefTTM050.fm Page 3660 Tuesday, May 29, 2007 1:23 PM
visionen, der viser, at den måde, staten har håndteret det på, kommer til at koste et milliardbeløb.
Vi kan se, at hvis man havde gjort det ordentligt fra statens side, givet sig tid til en ordentlig overgang og overført de midler, som man nu ikke får ind på grund af manglende ligning og manglende inddrivelse, og sendt dem ud til kommunerne, så kunne de også i kommunerne få et ordentligt serviceniveau.
Endelig må vi sige om det kommunale selvstyre, som vi jo vender tilbage til senere, at det først og fremmest er en økonomisk spændetrøje, og når man vil lave rammestyringer, er de ofte ideologiske, som det er om konkurrenceudsættelse, der ofte medfører yderligere bureaukrati, stopure osv., fordi alting skal måles på noget, man skal være sikker på ikke giver konkurrenceforvridning.
Og man vil ikke reelt konkurrenceudsætte, da man er modstander af, at kommunerne må konkurrere på lige fod med de private ved at sikre tilkøb, fordi kommunerne ikke må konkurrere med hinanden på lige vilkår.
Endelig vil jeg sige med hensyn til vore regioner, at man jo, når man ser på deres muligheder som kommunalt selvstyre, har skrevet sig ud af det, ved at man overhovedet ikke betragter regionerne som en del af det kommunale styre i dag.
Derfor har man sat dem i en spændetrøje, hvor de er blevet bestyrelser med det samlede regionsråd som et repræsentantskab.
Jeg mener, at ministeren har nogle problemer der, og at vi der er nødt til at få set på, hvordan vi kan få rettet op på tingene.