runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-01-24:
Tak for talen, og også tak for citatet af Winston Churchill.
Det er jo fuldstændig rigtigt: Arkitekturen former også os.
Hvis vi ser på, hvilken arkitektur vi i de seneste år har fået opført mange steder, kan vi se, at det er glas, det er beton, det er stål, og det er store flader.
Der er ikke plads til de små tings skønhed; der er ikke plads til øjet og brydninger og brud, som egentlig er det, der gør, at vi mennesker føler os velkomme i en by.
Så jeg kan ikke være mere enig.
Og jeg kan ikke lade være med at tænke på, at Bauhausarkitekturen, Le Corbusier-arkitekturen, har formet os på godt og ondt – og især ondt.
Jeg håber jo på, at vi atter i arkitekturen ser, at arkitekturen bliver menneskets tjener i stedet for at tromle mennesket som følge af en eller anden hang til det kunstneriske.
Marianne Jelved (RV), 2013-01-24:
I den sammenhæng vil jeg bare anbefale at gå over og se den udstilling, som ikke ligger ret langt her fra Christiansborg – ovre på den anden side af havnen – og opleve et helt andet arkitekturbillede end det, som hr. Alex Ahrendtsen nævner som det, ordføreren ikke bryder sig så meget om.
Der sker faktisk nogle brydninger og nogle ændringer i arkitekturen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-01-24:
Det sidste var jeg også inde på i min tale.
Heldigvis er der arkitekter, der bevæger sig.
Og så har jeg selv modtaget bogen om udstillingen derovre og har kigget den igennem, og noget af det er interessant.
Og det er også de små tings skønhed, som man er begyndt at genopdage, hvilket jo er godt.
Jeg siger bare: Anskuer man arkitektur som kunst, har vi altså den fare for, at arkitekten glemmer mennesket.
Og det er det, vi har set i mange år.
Marianne Jelved (RV), 2013-01-24:
Jeg tror, man skal se det her lovforslag og de ændringer, der er sket, som et led i en helt naturlig udvikling.
Arkitektur vil i større udstrækning blive opfattet som kunst med alt, hvad det indebærer, men kunst er jo heller ikke i den forstand at kimse ad.
Lars Barfoed (KF), 2013-01-24:
Vi har jo et i virkeligheden ganske velfungerende kunststøttesystem i Danmark.
Det må man også sige er et historisk velforankret kunststøttesystem.
Det var faktisk Frederik V, som i 1754 oprettede Det Kongelige Akademi for de Skønne Kunster, og siden har vi haft en offentlig støtte til kunst i Danmark.
Det har så udviklet sig siden 1754 på mange måder og er også blevet ganske omfattende i forhold til dengang, men der er en historisk forankring i det.
Det er vigtigt, at vi støtter kunst og kultur.
Det er vigtigt for vores land og for vores folk og for vores selvforståelse, at vi har et velfungerende kulturliv, der både udvikler sig og bærer en arv videre til de kommende generationer.
Det, som så var baggrunden for det, vi drøfter i dag, nemlig et lovforslag om Statens Kunstfonds virksomhed, var jo egentlig ikke en utilfredshed med selve kunststøtten eller kunststøtteordningen, men i hvert fald i afsættet mere et udtryk for, at det havde vokset sig for uigennemskueligt og komplekst, og derfor var der behov for en forenkling.
Den daværende kulturminister, da udvalget, hvis arbejde ligger til grund for det her lovforslag, blev nedsat, hr. Per Stig Møller,
Nu får vi altså strømlinet det gamle hus.
Det er det, der ligger i det lovforslag, som vi har her.
Vi fik rapporten for godt et år siden, og jeg synes, det er på tide, at vi nu får ændret lovgivningen og kommer i gang med det nye system, som der er lagt op til – et enstrenget system med Statens Kunstfond som omdrejningspunkt.
Jeg har lige en enkelt bemærkning til hr. Flemming Møller Mortensens indlæg, som i hvert fald kunne misforstås for så vidt angår filmlegatudvalget.
Jeg vil bare understrege, at filmlegatudvalget altså bliver placeret i Statens Kunstfond og ikke, som det oprindelig var aftalt parterne imellem, i Det Danske Filminstitut.
Vi fik jo henvendelser fra filmbranchen, der gjorde, det lagde vi i hvert fald i Det Konservative Folkeparti vægt på, at vi så at sige flyttede filmlegatudvalget – eller jeg ved ikke, om man kan sige, at vi flyttede det, for loven var jo ikke vedtaget, men i hvert fald besluttede vi, at filmlegatudvalget skulle ligge i Statens Kunstfonds regi, og det fremgår også af lovforslaget.
Med disse ord skal jeg bare sige, at Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-01-24:
Tak for talen.
Jeg skal bare høre ministeren om, hvad baggrunden er for, at man ikke har delt forslaget, sådan som de to aftaler jo egentlig lagde op til.
Pernille Boye Koch (RV), 2013-01-24:
Som det også er blevet nævnt, ligger det her lovforslag i forlængelse af det, vi lige har behandlet.
Vi udmønter hermed en meget vigtig del af den kunststøttereform, som samtlige Folketingets partier har indgået aftale om.
Som det også allerede er blevet sagt, er hovedformålet med lovforslaget at skabe større ligestilling mellem kunstarterne, så de kunstneriske dimensioner af arkitektur, kunsthåndværk og design dels bliver skrevet ind i lovgivningen med navns nævnelse, dels får bedre mulighed for at opnå projektstøtte.
I Radikale Venstre er vi glade for lovforslaget, og vi er meget glade for det grundige forarbejde, der ligger bag reformen.
Således er de skitserede ændringer anbefalet af både Statens Kunstfonds bestyrelse og af kunststøtteudvalget i rapporten om det statslige kunststøttesystem fra september 2011.
Også kunstledets reaktioner har været inddraget som basis for den politiske aftale, der ligger til grund for lovforslaget.
På den baggrund kan Det Radikale Venstre støtte det fremsatte lovforslag.
Marianne Jelved (RV), 2013-01-24:
Jeg har ikke selv deltaget i den vurdering; jeg har jo ikke været i ministeriet så længe, at jeg har fulgt hele processen med det her lovforslag fra starten af.
Og det er også derfor, jeg gerne vil drøfte det med hr. Alex Ahrendtsen efter førstebehandlingen her i salen.
For man kan jo gøre tingene på andre måder, og det kan være kompliceret at dele et lovforslag af den karakter.
Men lad os vende tilbage til det, så vi kan få belyst det i fællesskab og så drøfte, hvordan der kunne findes en løsning.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-01-24:
Tak for den udstrakte hånd.
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at det følgende lovforslag, L 118, jo er udtryk for en ny lovgivning, som er en udløber af de to aftaler.
Så vi vil jo foretrække, at vi får delt lovforslaget, så vi også kan stemme i henhold til vores overbevisning.
Det ville da være dejligt.
Men tak for den udstrakte hånd.
Vi ser frem til samarbejdet.
Eyvind Vesselbo (V), 2013-01-24:
Nu kunne jeg jo indlede den her diskussion om det her lovforslag på samme måde, som jeg gjorde med det forrige, nemlig med at vi trænger til en kulturdebat, og at der er brug for nogle perspektiver og en åben politisk debat om de her ting.
Men det skal jeg undlade.
For jeg vil gerne takke for ministerens positive tilkendegivelse over for denne ærlige henvendelse i den her debat om at få en debat.
Jeg synes, at det er alle tiders, og som ministeren sagde: Det her er et område, som vi kan samarbejde på, og vi vil meget gerne samarbejde.
Vi kan lige så godt tage initiativ, ministeren kan også tage initiativ, men vi kan også gøre det sammen og også med andre partier.
Der er ikke noget, der forhindrer den frie debat, men det er, som om systemet gør, at det er svært ligesom at få en ordentlig, seriøs debat om alle de forskellige kulturemner.
Men det ser jeg frem til at vi kan få.
Jeg synes, det er rigtig positivt, når man sådan her i Folketingssalen kan nå frem til også at tilkendegive, at man gerne vil arbejde sammen, selv om den ene part er i regering, og den anden er i det, man kalder opposition.
Det er jeg så ikke i den her sammenhæng.
Der er jo ikke så meget at sige om det her konkrete lovforslag.
Statens Kunstfond.
Men det, der vel er det helt centrale i det her, er, at der er nogle kulturformer, som kommer ind i billedet i et stærkere fokus, nemlig det, der står i lovforslaget om at fremme kunst og de kunstneriske dimensioner af arkitektur, kunsthåndværk og design i Danmark og i udlandet.
Det er jo fantastisk positivt, at man netop på den måde kan imødekomme denne forøgelse af kulturelementerne, kulturområderne, så de på lige fod med andre på kulturområdet kan få den støtte og det fokus, som de fortjener.
Så jeg synes, at det er et meget fint lovforslag, som jo viser, at selv om vi, som jeg sagde, har brug for en åben debat, og at vi skal videre og skal have nogle perspektiver, er det her jo i hvert fald et led i det, nemlig at åbne op, at se tingene på en ny måde.
Alt i alt vil jeg derfor sige, at Venstre støtter det her forslag, og jeg regner med, at jeg ganske snart vil sidde sammen med ministeren og får lagt nogle perspektiver for kulturlivet fremover.
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-01-24:
Mange tak.
Det ligger jo i klar og lige forlængelse af det foregående lovforslag, som blev debatteret, hvor netop indholdet bl.a. var nedlæggelsen af Statens Kunstråd.
Det, der jo er det helt primære indhold i lovforslaget her, er, at der sker en styrkelse af ligestillingen mellem de kunstneriske genrer, og at man her tager kunsthåndværk, design og arkitektur ind i lige linje med de andre kunstneriske genrer, sådan at også de her tre genrer får mulighed for legatstøtte og projektstøtte via Statens Kunstfond.
Det er alt sammen fornuftspræget, fordi det foregående lovforslag gav rigtig meget mening.
Socialdemokraterne og SF støtter lovforslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-01-24:
I Dansk Folkeparti er vi meget tilfredse med, at dansk kunsthåndværk og design med dette lovforslag bliver ligestillet med øvrige kunstarter.
I udlandet er vi kendt for frembringelser inden for kunsthåndværk og design, og derfor kan det virkelig undre, at de to kunstarter har levet så stedmoderligt inden for kunststøttesystemet.
Når det så er sagt, og hvis det er mig tilladt, vil jeg også knytte et par ord om arkitektur, som i lovforslaget anses for kunst, og hvis hr. Eyvind Vesselbo ønsker en kulturdebat, skal jeg for anden gang i dag opfordre til, at han deltager.
Der har været en tendens, som har været undervejs de sidste små 100 år med større og større styrke, til at anse arkitektur for kunst.
Det har haft store følger for menneskets forhold til bygninger.
Tidligere var arkitekten menneskets tjener, men med f.eks. Bauhaus og arkitekter som Le Corbusier blev mennesket pludselig bygningernes tjener eller snarere slave.
Jeg er ikke sikker på, at det tjener arkitekturen godt at blive anset for at være udført af en kunstner eller at være kunst.
Ordet betyder den første bygmester, ikke kunstner.
Da arkitekten stadig opfattede sig som bygmester, fik vi byer og bygninger, vi kunne lide, og som flugtede med tiden, men da arkitekten blev kunstner, blev han pludselig avantgarde, dvs. forud for sin tid og væk fra menneskene.
I de senere år har vi dog set en besindelse hos nogle arkitekter.
De har så at sige genfundet mennesket, og det kan kun betyde smukkere og mere imødekommende arkitektur.
Så jeg er ikke sikker på, at loven hjælper med at skubbe på i den retning.
Det vil kun tiden vise.
Med disse bemærkninger kan Dansk Folkeparti dog støtte lovforslaget.
Torben Hansen (S), 2013-01-24:
Helt overordnet set har trappemodellen i princippet ikke noget som helst med det her lovforslag at gøre.
Lovforslaget er en udmøntning af kommuneaftalen for 2012, hvor man siger, at nu skal man give spildevandsselskaber og kommuner nogle nye redskaber.
Der, hvor det kan være en fordel for alle, at man måske bruger veje, at man bruger idrætsanlæg og alle mulige andre ting til afledning af vandet, kan det her lovforslag så bruges, fordi det giver spildevandsselskaberne mulighed for at deltage i betalingen af det.
Så de to ting har simpelt hen ikke noget med hinanden at gøre.
Anni Matthiesen (V), 2013-01-24:
Jeg vil gerne tilbage til trappemodellen igen, for jeg kan simpelt hen ikke forstå, at hvis regeringen gerne vil lave en trappemodel, som ordføreren netop har omtalt fra talerstolen, hvorfor har vi så ikke set forslag til en trappemodel?
Torben Hansen (S), 2013-01-24:
Jeg tror, at Venstres spørger er klar over, at indtil 2011 havde der i 10 år siddet en borgerlig regering.
Jeg kan konstatere, at der ikke kom noget forslag om en trappemodel i de 10 år.
Det, vi siger og bruger tiden på lige nu, er at se, hvordan kan vi finde en balanceret løsning, så vi både styrker konkurrenceevnen og også sikrer, at der er balance for den almindelige husholdning, for vi skal hele tiden være klar over, at der jo er en regning, der skal samles op, at der er en regning, der skal betales, og den skal vi så have fordelt bedst muligt.
Det er det, vi har sagt at vi gør, og det er det, som vi arbejder med nu.
Anni Matthiesen (V), 2013-01-24:
Jeg er faktisk enig med ordføreren i, at det er vigtigt, at de ting, man laver, bliver gjort godt og grundigt, men hvorfor skal det her lovforslag så hastes igennem?
Hvorfor kan man ikke vente, så man får trappemodellen på bordet, inden man tager beslutning?
Torben Hansen (S), 2013-01-24:
Jeg kan konstatere blandt mange af de høringssvar, som åbenbart ser ud til at være udsprunget hos Landbrug & Fødevarer, at der har bredt sig den falske opfattelse, at som resultat af den kommuneaftale fra juni 2012, der betyder et løft i klimainvesteringer på 2,5 mia. kr. i 2013, skal alle pengene betales i 2013.
Det passer jo ikke, for i den kommuneaftale har vi også lagt ind, at det er en afskrivningsperiode på 40 år.
Det er jo så også en falsk melodi fra Dansk Folkeparti.
Det her er et bidrag, i hvert fald i kommuneaftalen.
De 2,5 mia. kr. er et bidrag, der skal sikre, at vi får vandet ledt væk, at vi ikke står med vand på fabriksgulvene, ikke står med vand i kældrene.
Det her lovforslag skal så sikre, at spildevandsselskaberne rent faktisk kan være medfinansierende, når man skal til at i gang med den øvelse.
Hvad angår den model, som oppositionen flere gange har nævnt, har jeg før læst op og sagt, at vi kigger på det.
Vi er ved at se på, hvordan vi kan finde en balance, der både sikrer erhvervslivets konkurrenceevne og en balance for de almindelige private husholdninger.
Bent Bøgsted (DF), 2013-01-24:
Skal det forstås sådan, at bare man kalder det noget andet, betyder det ingenting?
Så kan man lægge bidrag, eller hvad ordføreren nu vil kalde det, på virksomheder.
Det er ikke en afgift, og så kan man godt sige, at de skal betale noget mere.
Så er det ikke med i den pakke, der gør, at det belaster deres konkurrenceevne.
Det er uanset, om virksomhederne har problemer eller ej.
Det belaster alligevel produktionen, og dermed kan det være med til at belaste deres konkurrenceevne.
Jeg kan forstå, at ordføreren overhovedet ikke er enig med mig i, at det her belaster konkurrenceevnen på noget som helst punkt.
Torben Hansen (S), 2013-01-24:
Jeg tror, at noget af det, der belaster konkurrenceevnen mest, hvis vi tænker på vand, er de tilfælde, hvor der står vand på fabriksgulvet eller der står vand i kældrene.
I kommuneaftalen for 2012 kan man rent faktisk hæve investeringsrammen med 2,5 mia. kr. fra kommunernes side.
Det går jo netop ud på, at man kan få bortledt noget af det vand, der ellers ville løbe nogle rigtig trælse steder hen.
Det her lovforslag åbner jo for, at man kan gøre det på en mere begavet og intelligent måde, end man har kunnet gøre tidligere.
Det er sådan set det, der er humlen i alt det her.
Bent Bøgsted (DF), 2013-01-24:
Tak, hr. formand.
Ordføreren taler om, at det her lovforslag skaber arbejdspladser, hvis jeg har forstået ordføreren korrekt.
Statsministeren siger, at man skal kigge på en pakke, der lemper afgifterne for virksomheder, så de kan skabe arbejdspladser.
Hvordan hænger det sammen med, at man nu går ud og lægger afgifter på virksomheder, der har et stort vandforbrug?
Det er bl.a. slagterier og fiskeindustrien.
De har et stort vandforbrug og bliver så pålagt en stor afgift, så deres produktion og konkurrenceevne dermed bliver yderligere belastet.
Hvordan hænger det sammen med, at statsministeren har været ude at sige, at man vil komme med en pakke, der lemper det?
Er man egentlig ligeglad med de virksomheder, når man siger, at det godt kan være, det koster arbejdspladser?
Det koster arbejdspladser på slagterierne, vi har et i Nordjylland, vi har et i Horsens, det koster arbejdspladser i fiskeindustrien.
Man forøger deres udgifter.
De har store udgifter til vandafledning i forvejen.
Jacob Jensen (V), 2013-01-24:
Det var sådan set bare angående ordførerens svar eller bemærkning til bl.a. fru Jane Heitmann og nu også her i næste omgang til hr. Bent Bøgsted om, at forslaget her skulle gavne beskæftigelsen, at der skulle skabes arbejdspladser.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren, om ordføreren så kunne sige, hvor mange ekstra arbejdspladser det her lovforslag vil medføre, og i givet fald inden for hvilke områder.
Jane Heitmann (V), 2013-01-24:
Nu spurgte jeg sådan set i al mindelighed til, om det vil betyde flere eller færre arbejdspladser på danske slagterier.
Det er jo svært at være uenig i, at vi har brug for forskellige former for klimatilpasning.
Så langt er jeg fuldstændig enig med ordføreren.
Men kan ordføreren så ikke lige oplyse os om, hvorvidt NNF kan regne eller NNF ikke kan regne, hvis ordføreren nu tænker tilbage på det høringssvar, der foreligger.
Torben Hansen (S), 2013-01-24:
Det her vil skabe flere arbejdspladser i Danmark.
Det er klart.
Det, der koster arbejdspladser lige nu, er de gange, hvor man har vand i kældrene, har produktionsstop og andre ting.
Det her lovforslag betyder, at spildevandsselskaberne kan være medfinansierende ved de nødvendige klimatilpasninger, når det er ting, der er mere omkostningseffektive end at grave kloakker ned.
Undskyld, vil jeg sige til fru Jane Heitmann, jeg har svært ved at se, at det skulle betyde tab af arbejdspladser.
Tværtimod gør man det mere omkostningseffektivt.
Jeg ved også godt, at nogle rejser rundt med de 25 pct. osv.
Undskyld udtrykket, når man tager emnet i betragtning, men det holder altså ikke vand, vil jeg sige til fru Jane Heitmann.
Henrik Høegh (V), 2013-01-24:
Tak for det.
Jeg må meddele, at Venstre stemmer imod L 98, og jeg vil gerne forklare hvorfor.
Vi synes, vi har givet regeringen lang tid til at komme med et forslag til en trappemodel på vores spildevandsafgifter.
I december havde vi nogle oversvømmelseskort på bordet her, der var vi venlige og sagde: O.k., det her er en lille udgift, en lille omkostning.
Regeringen sagde, at man var lydhør og gerne ville arbejde med den her sag, men vi har stadig væk ikke set noget forslag til en trappemodel fra regeringen.
Miljøministeren har jo vist forståelse og sagt, at hun er lydhør over for problemet.
Fødevareministeren har på et tidspunkt udtalt, at vandforbrugende virksomheder skulle betale den kostægte pris, og det er faktisk 1,4 mia. kr. mindre, end de betaler i dag.
De to ministre, som sidder tæt på, har forstået problematikken, og at den koster arbejdspladser og konkurrenceevne og eksportindtjening hver eneste dag.
Nærings- og Nydelsesmiddelarbejder-Forbundet, som organiserer slagteriarbejderne, siger klart: Gennemfør trappemodellen, den nuværende koster konkurrenceevne.
DANVA, som er de offentlige vandselskaber, har været i høring i udvalget og foreslået en trappemodel, men regeringen kan stadig væk ikke blive enig med sig selv.
I går fik vi en tekst, der sagde, at regeringen vil se på omkostningerne og vil arbejde i retning af det, og derfor foreslog vi at udsætte den her afstemning 14 dage, så regeringen har mulighed for at komme med et forslag.
Det kan jeg se at regeringen ikke har ønsket.
Der er intet argument for, at regeringen ikke kommer med den her trappemodel, og jeg må bare sige, at nu er vores tålmodighed slut.
Det her forslag er jo et af de rigtig store omkostningstunge forslag til 2½ mia. kr., derfor er vi desværre nødt til at stemme imod i dag, fordi det her koster arbejdspladser og konkurrenceevne for mange danske virksomheder.
Torben Hansen (S), 2013-01-24:
Jeg må sige, at hr. Henrik Høegh fuldstændig har misforstået det her lovforslag.
Det her lovforslag gør jo sådan set klimatilpasning billigere.
Det, der ligger i lovforslaget, og det, som der også står i bemærkningerne, og som også står i svarene på alle de spørgsmål, der er stillet, er jo rent faktisk, at nu når man skal til at i gang med den aftalte indsats med kommunerne, åbner man muligheden for, at spildevandsselskaberne kan være medfinansierende i forbindelse med bortledning af overfladevand og tagvand i de tilfælde, hvor det er billigere for spildevandsselskaberne at være medfinansierende i forbindelse med en vej, et grønt område eller andre ting, der kan aflede vandet, i stedet for at lave store kloakker hele vejen rundtomkring.
Så det her lovforslag er altså udtryk for, at det bliver billigere og nemmere.
Det står også klart, at lovforslaget ikke er nogen åben port til store vidtløftige projekter, for det fremgår jo også, at det skal sandsynliggøres, at det er mere omkostningseffektivt.
Og man skal også fra spildevandsselskabernes og kommunernes side dokumentere, at alle de udgifter, der er i forbindelse med det her, går til håndtering af tagog overfladevand.
Det her er rettidig omhu, hvor vi rent faktisk sammen med spildevandsselskaberne og kommunerne gør en indsats for at undgå, at vandet lige pludselig står ind på fabriksgulvet, for at undgå, at vandet kommer ned i folks kældre.
Så derfor vil jeg opfordre Venstre til at tænke sig om og være med til at sige, at det her rent faktisk bærer den rigtige vej og gør tingene billigere og nemmere ude i kommunerne.
Henrik Høegh (V), 2013-01-24:
Jeg skal blot spørge hr. Torben Hansen, om han er bekendt med de organisationer, jeg nævnte, som anbefaler den her trappemodel ...
Nå, mikrofonen virker ikke.
Jeg vil spørge hr. Torben Hansen, om han har bemærket, at en række organisationer op til den her lovbehandling har fremført det store behov, der er for en trappemodel.
Det er bl.a. NNF, DANVA og Landbrug & Fødevarer, hvoraf en række af dem har været i foretræde for udvalget.
Så vil jeg sige til hr. Torben Hansen, at jeg enig i, at det er rigtige og fornuftige klimatiltag.
De er billigere og samfundsøkonomisk bedre, men da jeg gik i skole, var det ikke ensbetydende med, at man samtidig skulle opkræve 25 pct. mere i spildevandsafgifter.
Der står jo i bemærkningerne til lovforslaget, at det her er en måde at implementere den aftale, som regeringen har lavet med kommunerne, på.
Vi har igennem 2 måneder lagt pres både i udvalget og i Folketingssalen, så jeg vil blot spørge: Kan hr. Torben Hansen forklare, hvorfor regeringen ikke kan blive enig med sig selv om at komme med et forslag til en trappemodel?
Da hr. Torben Hansen åbenbart ikke vil svare på det, kan det være, at der er en af ministrene, der vil svare på, hvorfor regeringen ikke kan blive enig med sig selv om den her trappemodel.
Fødevareministeren har endda sagt, at der kun skal betales de kostægte priser.
Hvorfor er det så, at der ikke kommer et forslag fra regeringen på det her område?
Det er blevet beregnet, at en trappemodel for de vandforbrugende virksomheder kunne give 700 arbejdspladser i det her land.
Regeringens eget vækstteam, som afrapporterede i november, anbefaler, at man laver en trappemodel.
Kan hr. Torben Hansen forklare, hvorfor vi ikke ser et forslag fra regeringen?
Torben Hansen (S), 2013-01-24:
Nu er det jo indtil nu lykkedes meget godt for hr. Henrik Høegh at blande pærer og æbler sammen, nemlig en trappemodel versus det her, hvor vi rent faktisk gør det billigere og nemmere for spildevandsselskaberne.
Men hr. Henrik Høegh fik jo også svaret på spørgsmål 169 i Folketingets Miljøudvalg i går, og jeg vil gerne citere, hvad der står i det, for jeg kan forstå, at hr. Henrik Høegh ikke har læst det: »Regeringen vil forbedre konkurrenceevnen for danske virksomheder og skabe flere job i den private sektor.
Regeringen vil derfor arbejde i retning mod at reducere erhvervslivets omkostninger til håndtering af spildevand gennem en trappemodel.
Regeringen lægger vægt på at finde en balanceret løsning, der sikrer klare forbedringer af virksomhedernes konkurrenceevne og samtidig tager hensyn til husholdningerne.«
Så hr. Henrik Høeghs spørgsmål er besvaret.
Jane Heitmann (V), 2013-01-24:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren vil fortælle fra Folketingets talerstol, om det her skaber flere eller færre arbejdspladser på de danske slagterier.