runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Andreas Steenberg (RV), 2012-04-19:
300 milliarder danske kroner investeres fra udlandet.
Det vurderer Finansrådet.
Hvis de penge blev investeret fra Danmark, ville det kunne skabe 300 nye job og en værditilvækst på 450 mio. kr. Samtidig vil det betyde, at de her aktiviteter kommer under dansk lovgivning, og det vil sikre bedre beskyttelse for investorerne, fordi vores lovgivning sikrer forbrugerne mere end andre landes lovgivning.
Den her lov giver mulighed for at oprette nogle nye former for investeringsselskaber.
Loven følger anbefalingerne fra et enigt udvalg, hvor både aktionærer, forbrugere og banker var repræsenteret.
Loven vil sikre, at de her mange milliarder kan investeres fra Danmark, for problemet i dag er nemlig, at udlandet har de her former for selskaber.
Hvis vi kunne konkurrere ved at tillade de her nye former for selskaber, ville vi kunne trække de her penge hjem til Danmark.
Men det her handler ikke kun om, at bankerne skal kunne konkurrere.
Også Dansk Aktionærforening og Forbrugerrådet støtter op om den her lov.
For med konkurrencen får forbrugerne lavere priser, og da de her bankprodukter allerede udbydes i Danmark, bare af udenlandske banker, så er der også god forbrugerpolitik i at få den her slags selskaber i Danmark, fordi selskaberne så fungerer under dansk lov om investorbeskyttelse.
Der har været en diskussion om, om bankerne må have en repræsentant i de her selskabers bestyrelser, og her har Forbrugerrådet og Finansrådet i udvalgsarbejdet lavet et kompromis, der giver bankerne mulighed for at sidde i bestyrelsen, men også sikrer investorerne en plads og sikrer gennemskuelighed på markedet til gavn for forbrugerne.
Jeg vil rose, at man har lavet det her kompromis blandt organisationerne, og Det Radikale Venstre kan støtte op om kompromisset, og vi kan i det hele taget støtte op om lovforslaget.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-04-19:
Det lovforslag, som vi behandler nu, er et meget teknisk lovforslag, hvad også flere har omtalt.
Det omhandler investeringsforvaltningsbranchens mulighed for at udbyde andre produkter til investorer end investeringsforeninger.
Vi får med det her lovforslag implementeret EU's regulering og dermed muligheden for, at danske udbydere af investeringsordninger har samme mulighed som deres konkurrenter i andre EU-lande.
Skal konkurrencen foregå på et retfærdigt plan, skal udbyderne selvfølgelig have de samme vilkår for at handle.
Muligheden for oprettelse af to nye typer af institutter for kollektiv investering er derfor positiv.
Det aspekt, at danske investorer samtidig får mulighed for at investere og handle med flere institutter for kollektiv investering, smitter samtidig positivt af på forbrugerne, fordi de hermed også får en større valgfrihed, bedre produkter og ikke mindst billigere priser.
Vi sætter pris på, at lovforslaget indebærer, at de to nye institutter for kollektiv investering er underlagt regler om investorbeskyttelse, oplysningskrav, håndtering af interessekonflikter, årsrapport og revision, emission og indløsning af andele samt afvikling.
På samme tid vil vi opnå en øget gennemsigtighed i omkostningsstrukturen og omkostningsniveauet, der er et stort skridt i den rigtige retning.
Vi ser også positivt på, at lovforslaget bygger på en rapport fra en enig arbejdsgruppe med deltagelse af bl.a. Dansk Aktionærforening, Forbrugerrådet, Investeringsforeningsrådet og Finansrådet.
Vi er tilfredse med at kunne imødekomme deres anbefalinger.
På den baggrund stemmer vi i SF for forslaget.
Frank Aaen (EL), 2012-04-19:
Jeg synes, det er utroligt.
Vi er ikke færdige med en finansiel krise; vi er ikke færdige med at lave bankpakker for at rydde op efter krisen, nogle og tyve stykker allerede, og der kommer flere; vi ved, der er flere krak undervejs, og nogle af krakkene skyldes jo, at man har investeret i de mest besynderlige ting, som man ikke har kunnet finde ud af at oversætte til dansk, og at man – lad os bare tage en bank som Jyske Bank – jo har excelleret i de mest fantasifulde investeringsprodukter, som i øjeblikket så er genstand for en stribe af retssager, fordi man snød, om jeg så må sige, lokkede kunderne til at investere i noget, som de umuligt kunne gennemskue og så tabte store midler på.
Midt i hele den proces, hvor vi burde diskutere, hvordan vi sørger for at få en sund finansiel sektor, som ikke, som det, vi lige har set, kan bringe samfundet helt ud på kanten, kommer der søreme et forslag om at indføre to nye typer af spekulationsobjekter, som om der ikke var nok i forvejen.
Og man siger: Jamen når alle de andre lande gør det, skal man også gøre det i Danmark.
Hvorfor det?
Lad da endelig dem, der vil spekulere, tage risikoen i udlandet, så er det ikke os, der skal bære byrden, når det går galt.
Hvis der er nogle, der er så hovedløse, at de ønsker at kaste sig ud i nye spekulationseventyr, så er det da en kæmpestor fordel, at det foregår uden for landets grænser, så vi ikke skal rydde op efter det her i Folketinget.
Det må folk jo selv tage ansvaret for.
Hvis der er en investor, der gør det, taber man jo bare pengene, men hvis det også bliver et dansk pengeinstitut, der gør det og kan tabe på det, jamen så ved vi også, hvor regningen ender.
Merete Riisager (LA), 2012-04-19:
Tak, og denne tale holder jeg på vegne af hr. Ole Birk Olesen.
Vi mener i Liberal Alliance, at det lovforslag, som vi behandler, er at betragte som en liberalisering af den danske finanssektor, hvorved to nye typer institutter for kollektiv investering indføres, nemlig selskaber for investering med variabel kapital og værdipapirfonde.
De to former for UCITS bliver karakteriseret ved bibeholdelse af den eksisterende opbygning af lov om investeringsforeninger, således at der stilles krav om investorbeskyttelse, oplysningskrav, krav til håndtering af interessekonflikter osv.
Liberal Alliance støtter ambitionen om at gøre markedet for kollektiv investering mere konkurrencedygtigt og etablere alternativer til investeringsforeninger.
Forslaget giver også mulighed for at tiltrække højproduktive arbejdspladser inden for finans og it ved at forbedre konkurrencevilkårene for kapitalforvaltning i Danmark.
Vi hæfter os således også ved vurderingen af, at forslaget vil skabe flere hundrede arbejdspladser og løfte finanssektorens værditilvækst med næsten 0,5 mia. kr. Vi noterer os Advokatrådets og Danske Advokaters bekymringer om advokaters position og tavshedspligt i forhold til deres klienter i forbindelse med uvildige undersøgelser og ser frem til at følge denne og andre problemstillinger i udvalgsarbejdet.
Med de overvejelser støtter Liberal Alliance forslaget.
Benny Engelbrecht (S), 2012-04-19:
Jeg synes, det er meget vigtigt, at der er åbenhed og klarhed på området.
Generelt er det min opfattelse, at det bedste, man kan gøre, er at sørge for tilstedeværelsen af muligheder for at investere via danske organisationer, via danske virksomheder, via danske foreninger.
Derfor kan vi vel også lige så godt konkludere, at selv hvis vi ikke valgte at give mulighed for, at man kunne lave disse produkter i Danmark, ville de stadig væk blive udbudt i Danmark, al den stund at direktivet jo åbner for, at det kan komme fra andre lande.
Vi bor jo i et åbent, indre marked, og derfor er der også på dette område et indre marked.
Så spørgsmålet er, om vi ønsker, at danskere skal investere i disse specialiserede områder via danske muligheder eller via udenlandske.
Vi synes, det er fornuftigt, at vi giver mulighed for, at man også kan investere via danske muligheder.
Frank Aaen (EL), 2012-04-19:
Det er i hvert fald ikke i virkelighedens verden.
Har vi ikke rigeligt i forvejen, og går det ikke allerede galt med dem, vi har?
Ole Sohn (SF), 2012-04-19:
Jo, jeg svarede på det.
Det vil fremgå af referatet, men jeg vil gerne gentage det: Færøerne er ikke omfattet af hovedloven, hvorfor de heller ikke er omfattet af ændringsforslaget.
Men det kan uddybes i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Lars Dohn (EL), 2012-04-19:
Jeg bemærkede under debatten her, at Liberal Alliance roste bankernes evne til kreditvurdering.
Jeg synes ikke, der er noget mærkeligt i, at de indtager det synspunkt.
Så det er ikke så mærkeligt, at de har den tilgang.
Jeg vil godt spørge ministeren, om den perlerække af krak, som der har været inden for den sektor, er udtryk for, at man har været i stand til at foretage en god kreditvurdering.
Ole Sohn (SF), 2012-04-19:
Til det vil jeg sige to ting: For det første siger det sig selv, når en række pengeinstitutter ikke er i stand til at klare sig igennem krisen.
I nogle sager, som har været genstand for offentlig debat, har vi set, at ikke alt er gået, som det burde være gået efter bogen.
Omvendt vil jeg sige som den anden del af min besvarelse, at siden krisen satte ind i 2008, har der været et bredt flertal i Folketinget, som har sat sig for at sige: Vi er simpelt hen nødt til at stille nogle skrappere krav til regulering af den finansielle sektor.
Det har vi faktisk gjort med de forskellige bankpakker.
Så kan vi diskutere, om vi har lavet tre bankpakker og efterfølgende regulering, eller om vi har lavet fem bankpakker, eller hvor meget vi nu har lavet.
Men vi har f.eks. givet Finanstilsynet øgede beføjelser, bedre redskaber til at holde styr på pengeinstitutterne og holde fokus på, at de ikke overeksponerer sig f.eks. på ejendomsmarkedet, men fører en fornuftig bankdrift, og at de får en bedre solvens.
Det er jo alt sammen et udtryk for, at tingene ikke er gået, sådan som de burde, hvorfor vi har skærpet reguleringen.
Jeg synes, det er al ære og respekt værd, at Folketinget har stået sammen om det.
Nu skal man jo ikke diskutere navne her, men der er sådan set sket udskiftninger også i Aarhus Lokalbank, så den ledelse, der sidder der, som i øvrigt også udgør bestyrelsesformandsposten i dag, er kommet ind, efter at det oprindelig gik galt i Aarhus Lokalbank.
Men lad det nu ligge.
Jeg synes, at man skal være opmærksom på, at den finansielle krise har haft udgangspunkt i den eksisterende verden, og på baggrund af den eksisterende verden og de vilkår, der var, har et bredt flertal i Folketinget løbende justeret, skærpet og reguleret den finansielle sektor netop med henblik på at minimere risikoen for, at en ny krise opstår.
Vi skal sørge for, at den finansielle sektor bliver mere robust, sådan at den er i stand til at modstå de kriser, der måtte komme, uden at man skal involvere garantinet af de enkelte lande og dermed skatteborgere.
Så der sker faktisk temmelig meget, og jeg er helt overbevist om, at hvis situationen havde været en anden, ville et bredt flertal, som også ville have været bredere end det, der er i dag bag bankpakkerne, også kunne være blevet etableret, fordi det er et udtryk for sund fornuft, at man foretager en sund regulering af den finansielle sektor, som gør, at den kommer til at konkurrere, men gøre det på et grundlag, som er mere reelt og fair.
Benny Engelbrecht (S), 2012-04-19:
Det er også for at spare tilhørerne for en gentagelse af mange af de tekniske elementer.
Jeg kan selvfølgelig lige så godt med det samme sige, at dette lovforslag er en implementering af et EU-direktiv i dansk lovgivning, og det er en hurtigere implementering, end direktivet kræver.
Det gør vi ikke bare for at være klassen duks i EU-sammenhæng, men også fordi det giver rigtig god mening at lade danske borgere få adgang til de danske investeringsmuligheder hurtigst muligt, og gerne før tilsvarende muligheder bliver udbudt af andre EU-lande.
Det er ikke mindst aftaler, arbejdsmarkedets parter har indgået, der betyder, at vi har meget store pensionsopsparinger i Danmark – det er godt, det er sundt.
Det betyder ikke blot, at arbejdstagerne gennem deres pensionsopsparinger kollektivt er med til at skabe en del af kapitalgrundlaget for de virksomheder, de måske endda selv arbejder for, og som udbetaler deres løn, det betyder også, at vi har en bred interesse i at skabe et velfungerende marked for investeringsforeningsbeviser, og med dette lovforslag forventes det da også, at vi får øget den danske investeringforvaltningsbranches konkurrenceevne, samtidig med at den investorbeskyttelse og åbenhed, som allerede kendes fra investeringsforeningerne, fastholdes.
Baggrunden for lovforslaget er som nævnt et EU-direktiv, der sætter rammerne for de såkaldte UCITS, og UCITS er en forkortelse for det engelske Undertakings for Collective Investments in Transferable Securities – ja, det gælder om at holde tungen lige i munden.
Forud for lovforslagets fremsættelse har der været nedsat en arbejdsgruppe med repræsentanter for bl.a. Forbrugerrådet, InvesteringsForeningsRådet og Finansrådet.
I »Rapport om fordele og ulemper ved at indføre alternativer til foreningsstrukturen på UCITS-området« – en rapport, der må være en sand sællert – er der en enig arbejdsgruppe, der kommer med de anbefalinger, som dette lovforslag bygger på.
Det er naturligvis væsentligt, at forslaget på ingen måde betyder forringelser af forbrugerbeskyttelsen – det er meget vigtigt for Socialdemokraterne – og det fremgår da også tydeligt af arbejdsgruppens rapport, at det ikke er tilfældet.
Alt i alt vil jeg konkludere, at Socialdemokraterne kan støtte forslaget.
Lars Dohn (EL), 2012-04-19:
Hvis man ville have lært noget af det, der er sket, skulle man jo netop have grebet ind.
Når staten går ind og understøtter nogle af de banker, der er i knibe, selvforskyldt knibe, f.eks. vestjyskBANK og Aarhus Lokalbank, er det jo kendetegnende, at man går ind og bliver hovedaktionær, og derefter indsætter man de to bankledelser, som har kørt begge banker i sænk ved valutaspekulation og ved at låne flere penge ud, end man har i kassen.
Det viser mig, at den omsorg, den rettidige omhu, som burde være i bankdriften, ikke er til stede.
Peter Juel Jensen (V), 2012-04-19:
Tak, formand.
L 128 er et lille, men ganske betydeligt forslag, som sikrer, at specialpædagogisk støtte kan ske digitalt.
Det fremgår af høringssvarene, at det vil være en fordel både for ansøgere og for institutioner, og det er ligeledes en del af den fælles offentlige digitaliseringsstrategi.
Lovforslaget tager højde for, at der er grupper i samfundet, der ikke umiddelbart har mulighed for at ansøge elektronisk, og det vil sige, at brug af den digitale selvbetjeningsløsning kan fraviges, hvor der er særlige forhold, der gør sig gældende, f.eks. for borgere, der ikke er fortrolige med brugen af de digitale medier eller ikke har en computer i hjemmet, samt for borgere uden et dansk cpr-nummer.
Kort sagt er dette et godt forslag, og derfor anbefaler Venstre forslaget.
Lotte Rod (RV), 2012-04-19:
Med det her lovforslag tilføjer vi et ekstra stykke til folkeskoleloven, som giver børne- og undervisningsministeren mulighed for at præcisere reglerne for børn og unge, der er i dagbehandlingstilbud eller er anbragt på et anbringelsessted i en anden kommune.
Fremover skal bopælskommunen inddrages i valget af det undervisningstilbud, som den unge får i skolekommunen, og godkende det.
Bopælskommunen skal også inddrages, hvis skolekommunen ønsker at ændre undervisningstilbuddet væsentligt som følge af, at barnets undervisningsbehov har ændret sig.
Tanken er, at der skal være en tættere sammenhæng mellem undervisningsog finansieringsansvaret, ved at skolekommunen, der fastsætter undervisningstilbuddet, taler tættere sammen med bopælskommunen, der betaler for det.
Lovforslaget er tænkt som en del af pakken for at skabe en mere inkluderende folkeskole, idet det præciseres, at børn skal gå i en almindelig klasse, specialklasse eller på specialskole, hvis det giver mening for dem.
Det er kun børn, der har så store vanskeligheder, at det i kortere eller længere tid er mest hensigtsmæssigt at undervise dem på deres anbringelsessted, der kan henvises til specialundervisning på anbringelsesstedet, og det samme gælder for børn, der er henvist til et dagbehandlingstilbud.
Lovforslaget ændrer ikke ved, at forældrene kan indbringe afgørelse om henvisning, afslag eller tilbagekaldelse af henvisning til specialundervisning i dagbehandlingstilbud og anbringelsessteder for Klagenævnet for vidtgående specialundervisning.
Lovforslaget er arvet fra den tidligere regerings aftale om kommunernes økonomi, og det står den nye regering ved.
For Radikale Venstre er det helt afgørende, at inklusionen også i virkeligheden bliver oplevet som et pædagogisk projekt og ikke som en spareøvelse.
Annette Vilhelmsen (SF), 2012-04-19:
Børn, der er anbragt på institution eller i dagbehandlingstilbud, er ofte børn, der har eller har haft det svært.
De kan have problemer på hjemmefronten, mange har været udsat for svigt, utallige skoleskift, og mange er fagligt eller socialt bagud i forhold til deres jævnaldrende.
For os som for alle andre er det rigtig vigtigt, at disse børn reelt får en chance for en ny start.
Det er helt afgørende, at vi gør, hvad vi kan for at sikre, at det anbragte barn får den undervisning, der såvel fagligt som socialt bedst kan tilgodese dets behov.
I nogle tilfælde er det bedst for barnet at få undervisning på de interne skoler, og i andre tilfælde er det bedst for barnet at følge en undervisning på den lokale folkeskole.
Lovforslaget giver mulighed for en styrket faglig dialog mellem bopælskommunen og kommunen, hvor anbringelsesstedet ligger, om, hvordan barnet får det bedst mulige undervisningstilbud.
Vi er meget tilfredse med, at det nu sikres, at bopælskommunen inddrages bedre i forhold til beslutningen om, hvilken undervisning barnet skal følge.
Det er også vigtigt, at man sikrer, at barnet og forældrene inddrages ordentligt og reelt i beslutningen om dets undervisning.
Det er afgørende for os at understrege, at økonomiske overvejelser ikke må veje tungere end hensynet til at sikre barnet den mest passende undervisning.
Det er på ingen måde hensigten med dette lovforslag, at det er økonomien, der sætter overskriften.
Vi ser desuden frem til den undersøgelse af kvaliteten af undervisningen på de interne skoler, på anbringelsessteder og i dagbehandlingstilbud, som en tværministeriel arbejdsgruppe arbejder med.
Børn, der er anbragt og kan være i en svær livssituation, har stadig krav på en god undervisning og den bedst mulige fremtid.
For os er det helt afgørende, at vi fortsat indsamler viden, evaluerer indsatsen, så vi kan være sikre på, at børn i dagtilbud og på anbringelsessteder får de undervisningstilbud, der bedst muligt imødekommer deres sociale og faglige behov.
På den baggrund anbefaler vi lovforslaget.
Lars Dohn (EL), 2012-04-19:
Nej, det var meget, meget fint udtalt.
Og tak for velkomsten.
Det skyldes altså, at vi vurderer, at rammerne for en succesfuld inklusion ikke er til stede.
Så det er altså selve den proces, der er lagt op til, som vi ikke har tillid til vil blive vellykket. Vi er bekymrede for, at det vil blive økonomien og en bestemt politisk dagsorden, der afgør, hvilke tilbud børn og unge ender med at modtage, og det er ikke en risiko, vi ønsker at medvirke til.
I Enhedslisten vil vi meget gerne være med til at sikre, at alle elever får den undervisning, de har behov for, og vi vil også gerne se på, om det skal gøres anderledes end i dag.
Det er ikke sikkert, at vi i forbindelse med inklusion har løst alle spørgsmål på den allerbedste måde – det er jeg endda sikker på at vi ikke har.
Så det er ikke en afvisning af at ville medvirke i løsningen af det, men så skal vi altså påtage os det her virkelig store ansvar, som det er at sikre nogle langt bedre betingelser i folkeskolen.
Og det er faktisk det, det handler om, altså at sikre de nødvendige økonomiske rammer; det er at forbedre undervisningsmiljøet; det er at efteruddanne lærerne; det er at opprioritere PPR's rolle i stedet for at nedprioritere den; og det er at inddrage forældre og elever på en rigtig og tillidsfuld måde. Så vi kan ikke anbefale forslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-04-19:
Lovforslaget er en udløber af aftalen mellem den tidligere regering og Kommunernes Landsforening fra 2010, og sagen handler i sin enkelthed om de ca. 3.000 børn, der er anbragt uden for hjemmet, og som er henvist til specialundervisning i dagbehandlingstilbud eller anbringelsessteder.
Hvis et barn henvises til specialundervisning i en anden kommune, skal kommunen, hvor barnet bor, godkende tilbuddet, og det siger folkeskoleloven ikke noget om i dag.
Det er jo bopælskommunen, der betaler.
Fremover skal den altså godkende tilbuddet.
Det er for at undgå, at der bliver henvist til dyrere tilbud, der ikke nødvendigvis er bedre.
Bopælskommunen kan ud fra faglige grunde henvise til et tilbud i folkeskolen, og kan de ikke blive enige om, hvor tilbuddet skal ligge, må de henvise eleven til et tilbud i en folkeskole.
Det giver alt sammen god mening, og derfor kan Dansk Folkeparti støtte forslaget.
Merete Riisager (LA), 2012-04-19:
I Liberal Alliance støtter vi en bedre koordinering på dette område.
Liberal Alliance støtter generelt bestræbelserne på at skabe en inkluderende grundskole, hvor vi i stedet for at stigmatisere børn og dræne almenområdet for ressourcer reserverer specialundervisning til et mindre antal børn med behov, som den almindelige klasse ikke formår at løfte.
Det gør vi bl.a. ved at forbedre værktøjerne til differentieret undervisning og udvise respekt for de forskelle, der eksisterer blandt børn.
Men nu handler L 129 jo om mere end den inkluderende skole.
Det handler om væsentligheden i at styrke samarbejdet mellem bopælskommunen og den kommune, hvor barnets anbringelsessted ligger.
Jeg mener ganske enkelt, at der er god fornuft i at inddrage bopælskommunen, sådan som det her er beskrevet, og vi kan derfor støtte en vedtagelse af lovforslag nr. L 129.
Mike Legarth (KF), 2012-04-19:
Tak, hr. formand.
Et af de temaer, der fylder rigtig meget i debatten ude i kommunerne i øjeblikket, er, hvordan folkeskolen kan rumme flere elever, også elever med specielle behov.
Specialundervisning og vidtgående specialundervisning fylder stadig mere i budgetterne, og vi Konservative har faktisk flere gange påpeget, at det ikke er en hensigtsmæssig balance, der forefindes.
For midlerne kan bruges mere hensigtsmæssigt til bedre gavn for eleverne, ved at man undlader at udskille så mange elever til specialundervisning og i stedet integrerer de elever i normalklasserne.
Så det giver god mening at holde igen med at udskille børn til specialundervisning og altså at inkludere flere børn, men samtidig er det vigtigt for os Konservative at tilkendegive, at ikke alle børn kan inkluderes.
Der er børn, der har så specielle behov, at de ikke kan rummes.
Hensigten er nemlig at få en større koordinering mellem de to, hvor barnets hjemkommune altså er med til at godkende det anbragte barns uddannelsestilbud.
Mange af høringssvarene peger på, at det fortsat skal sikres, at undervisningstilbuddet fagligt og socialt kan tilgodese barnets behov, og det er hovedmålsætningen for os Konservative.
Og med de betragtninger støtter Det Konservative Folkeparti lovforslaget.
Troels Ravn (S), 2012-04-19:
Jeg skal indledningsvis gøre opmærksom på, at jeg med min ordførertale også dækker SF og fru Lisbeth Bech Poulsen.
Det her lovforslag er en del af opfølgningen på den fælles offentlige digitaliseringsstrategi, der bl.a. skal sikre hurtigere kommunikation mellem borgerne og myndighederne, og der skal stilles krav om, at uddannelsesinstitutioner, elever og kursister på ungdomsuddannelser og videregående uddannelser skal anvende digitale selvbetjeningsløsninger i forbindelse med ansøgninger om specialpædagogisk støtte, og at der skal modtages afgørelser og meddelelser herom digitalt.
Det foreslås endvidere, at praksis vedrørende digital selvbetjening og kommunikation kan fraviges, hvis særlige forhold gør sig gældende, f.eks. for borgere, der ikke er fortrolige med brugen af digitale medier eller ikke har en computer i hjemmet, samt for borgere uden et dansk cpr-nummer.
Socialdemokraterne støtter forslaget om digital kommunikation.
Det er vigtigt med afbureaukratisering i den offentlige sektor, og det er vigtigt med en hurtig, smidig, enkel og effektiv kommunikation mellem borger og myndighed.
Der er dog stadig mange borgere, for hvem digital kommunikation ikke er muligt og ikke er en indarbejdet del af dagligdagen, og det er derfor meget vigtigt, at lovforslaget også sikrer, at kravet om digital kommunikation og selvbetjening mellem borger og offentlige myndigheder kan fraviges.