runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johs. Poulsen (RV), 2006-12-12:
Der er jeg så sikker på, at jeg kan glæde fru Mette Gjerskov, for det er der jo fundet en løsning på.
Spørgsmålet er stillet på et forkert grundlag.
Spørgsmålet er stillet, som om det er en kendsgerning, at der ikke er en beskyttelse ud over de allerstørste § 3-områder.
Sådan er det ikke.
Det står direkte udtrykt i lovgivningen, at ligesom amterne i dag i deres afgørelser – når de skal lave en miljøgodkendelse og vurdere, om der er særlige naturområder, der skal beskyttes, uanset om de er store eller små – skal tage hensyn til, om der er helt særlige levevilkår for bestemte planter eller dyr i et givet område, skal kommunalbestyrelserne foretage sig nøjagtig det samme fremover og lave en sådan vurdering.
Det betyder, at alle § 3-områder, som eksisterer i dag, skal ind i en vurdering i kommunalbestyrelsen.
Jeg håber, at Socialdemokraterne har tillid til, at i alt fald de socialdemokratiske medlemmer af kommunalbestyrelserne fremover vil anlægge den rigtige holdning til det.
Det kan man selvfølgelig ikke være sikker på at en hel kommunalbestyrelse vil, men jeg håber da på, at der vil være alliancer både blandt socialdemokrater og radikale og andre gode folk, når de vurderinger skal foretages i kommunalbestyrelserne.
Men principielt er der ingen forskel i forhold til i dag ...
Mette Gjerskov (S), 2006-12-12:
Jeg vil starte med at sige, at jeg da synes, det er en fair udlægning, at De Radikale anerkender, at der kan være problemer i denne lov.
De har vurderet, at det her så var godt nok til at stemme ja, men der er vores vurdering væsentlig anderledes.
Et af de steder, hvor vores vurdering er anderledes, er i forbindelse med bufferzonerne.
Vi synes, det er fint, at der er nogle bufferzoner, hvor man tager nogle særlige hensyn, men de bufferzoner er alt for små.
Hvad med alle de små områder, som falder uden for bufferzonerne?
Det er 90 pct. af områderne på Fyn, og det er rigtig, rigtig mange områder på Bornholm.
Bornholms Regionskommune, som det jo hedder, har selv henvendt sig til os og sagt: Vi har et problem.
Her er der masser af naturområder, klitter og heder, som ikke bliver beskyttet med den her nye lov.
Det synes jeg er rigtig ærgerligt, og det synes jeg også at De Radikale skulle prøve at overveje om ikke man kunne finde en løsning på.
Johs. Poulsen (RV), 2006-12-12:
Jamen det er da godt, jeg får lov til at svare.
Det betyder først og fremmest, at Det Radikale Venstre har meldt sig ind i muligheden for at kunne være med til at stille skrappere krav, såfremt det er nødvendigt for at leve op til en række af de målsætninger, som er på området.
Målsætningerne er faktisk ret vidtgående, også på fosforområdet og mange andre steder, og derfor handler det jo først og fremmest om en vurdering af, om man kan komme så langt som nødvendigt i den sammenhæng, og skulle der være flere, der vil deltage i den debat, synes jeg, at man er yderst velkommen til det – og jeg er sikker på, at hr. Steen Gade nok også gør det til den tid.
Mette Gjerskov (S), 2006-12-12:
Jeg troede egentlig, vi havde debatteret færdigt med ordførerne, men når miljøministeren kommer med sådan et indigneret indlæg mod Socialdemokraterne, er jeg jo nødt til at svare.
Jeg troede, vi var færdige med historieskrivning om, hvad det var, Socialdemokraterne lavede i sin tid, og sjældent har jeg oplevet, at vi er blevet skældt ud for at være for lidt miljørigtige, som vi er blevet det i dag.
Det har jeg i de sidste 5 år overhovedet ikke hørt, men det er så det nye i dag.
Grunden til, at vi Socialdemokrater ikke er med i det her lovforslag, er, fordi det ganske enkelt er for ringe.
Det giver ikke de reelle miljøgodkendelser af landbrug som industri, som vi gerne ville have.
Det giver mere nitrat i miljøet i nitratfølsomme områder; bufferzonerne, der skulle sikre de ammoniakfølsomme områder, er ganske enkelt for små; beskyttelsesniveauet for fosfor er for ringe; og derudover er der for få landbrug, som overhovedet bliver omfattet af det – og de landbrug, der bliver omfattet, bliver fredet i en 8-årig periode, så man ikke kan stille yderligere krav.
Og det er jo ellers ikke noget, man gør i industrien.
I industrien er det sådan, at hvis man finder ud af nye ting, så kan man også stille nye krav.
Det synes ministeren ikke skal gælde for landbruget.
Ministeren synes, at landbruget skal fredes i den her sag.
Så nej, der er rigtig mange gode grunde til, at vi ikke har været med i det her lovforslag.
Det er faktisk også derfor, vi allerede sidste år røg ud af forhandlingerne, fordi vi ikke er enige med ministeren i den måde at regulere på, fordi vi ikke mener, at ministeren beskytter miljøet i Danmark mod landbruget.
Hvis vi skal snakke om historieskrivning, var vandmiljøplan I jo en, som vi sørgede for skulle gælde for alle.
Det er ikke det, man gør i dag.
Vi vil gerne have et generelt bedre beskyttelsesniveau for miljøet i Danmark, og det giver miljøministeren os ikke.
Johs. Poulsen (RV), 2006-12-12:
De lov- og aftalemæssige tekniske forhold omkring mange ting debatteres tit og ofte her i Folketingssalen på rigtig mange lovområder, og rigtig mange gange beskylder man hinanden for, afhængigt af, hvad situationen er, og på hvilket tidspunkt det er, at man ikke lever op til det, som er aftalt frem og tilbage.
Det, der er interessant for os, er jo først og fremmest, at vi i evalueringen af vandmiljøplan III får en stemme med – en stemme, som vi tror hr. Steen Gade også synes er en ganske fornuftig stemme, hvad angår at trække i den miljømæssigt rigtige retning.
Naturligvis.
Og det betyder, at man i hvert fald har en stemme mere med omkring bordet, når man skal vurdere, om der sker tilstrækkelige fremskridt i forhold til det, der er målsætningerne der.
Den historiske kendsgerning, hvordan man stemte i sin tid om vandmiljøplan III, er der jo ikke ændret noget som helst omkring.
Men det, der er situationen nu, er altså, at vi som parti er inde i evalueringsfasen og er med til at bedømme, hvordan udviklingen har været, og vi er dermed også med til til den tid at bedømme, hvad der skal gøres for eventuelt i højere grad at leve op til de målsætninger, som ligger der.
Vi kan jo ikke vide noget endnu om, hvordan det ser ud, men når vi får datagrundlaget for det, får vi helt sikkert nogle spændende diskussioner, som vi jo så har meldt os ind i.
Steen Gade (SF), 2006-12-12:
Jeg vil gerne sige til hr. Johs. Poulsen, at det da er befriende, at det også blandt nogle af dem, der går ind for det her, bliver sagt, at der er en risiko for forringelser.
Vi kan så diskutere, hvor stor den risiko er osv.
Det er en anden sag, det kan jeg komme ind på senere.
Men mit spørgsmål til hr. Johs. Poulsen er: Det Radikale Venstre var, så vidt jeg forstod det, ganske meget imod vandmiljøplan III, og jeg har lige hørt på hr. Christian Wedell-Neergaard, at det her sådan set bygger på vandmiljøplan III.
Betyder det, at Det Radikale Venstre nu har stillet sig tilfreds med det indhold, der ligger i vandmiljøplan III, og ikke vil stille yderligere krav om indgreb i den periode, hvor vandmiljøplan III virker?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-12:
Hr. Torben Hansen ved jo, at beskyttelsesniveauet bliver bedre, og at ammoniakudslippet fra landbrugene bliver mindre.
Og det er sådan, at kommunerne, som håndterer det her, også skal tage hensyn til § 3-områder, og det gøres jo i vid udstrækning i dag, når man giver en miljøgodkendelse, hvor man sikrer, at de små biotoper, som § 3-områderne jo ofte er, også beskyttes mod ammoniakudslip.
Derudover er det jo sådan, som jeg siger, at der for de store naturområder skabes disse bufferzoner, som bliver større, og dermed er der i høj grad taget højde for naturens tålegrænser.
Det ligger dybt i det her lovforslag at beskytte naturen og sikre, at det er teknologidrivende, altså, at det er teknologi, der skal til.
Torben Hansen (S), 2006-12-12:
Jeg skal forsøge at leve op til det den her gang.
Det var sådan set bare ikke et svar på det spørgsmål, som jeg stillede.
Vi er i den situation, at der ligger et ændringsforslag, der netop i højere grad tager hensyn til naturens tålegrænser, og hvor man får heder, som er omfattet af naturbeskyttelseslovens § 3, overdrev, som er omfattet af naturbeskyttelseslovens § 3, næringsfattige moser, som er omfattet af naturbeskyttelseslovens § 3, ammoniakføl somme søer osv. med ind i beskyttelsen – ganske simpelt.
Hvorfor vil man ikke være med til det?
Det, der jo vil ske med det her, er, at de danske heder vil forsvinde, og de næringsfattige søer, som vi også har, vil blive færre og færre.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2006-12-12:
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at SF synes, at regeringen hidtil har gjort alt for lidt ved den side af sagen, der hedder efterspørgsel.
Nu kunne jeg høre ordføreren stå og sige, at man synes, at rigtig mange mænd havde ringet ind til den her telefonlinje.
Er 65 opringninger ud af 300.000 mænd, der køber sex i Danmark hvert år, ud af 1½ million sexhandler om året i Danmark, ikke frygtelig lidt? vil jeg gerne spørge ordføreren.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-12:
Det er jo ikke sådan, at bedrifter under 75 dyreenheder er uregulerede.
Lovforslaget beskriver regulering af bedrifter helt ned til 15 dyreenheder.
Derudover skabes der nu udvidede bufferzoner omkring sårbare naturarealer helt op til 1 km fra det sårbare område, og dermed reducerer man ammoniakemissionen fra staldene i det område ved brug af moderne teknologi.
Steen Gade (SF), 2006-12-12:
Formanden har altid ret, så jeg tager ordet.
Jeg synes, hr. Johs. Poulsen slap for billigt.
Betyder det, at Det Radikale Venstre har frasagt sig muligheden for at stille skrappere krav til forhold, der vedrører vandmiljøplanen, inden for vandmiljøplan III's periode?
Det er jo lidt interessant for os andre, som heller ikke var med i vandmiljøplan III.
Først en lidt drilsk bemærkning: Jeg troede, det her var et Folketing, så vi alle sammen var med i evalueringen af vandmiljøplan III.
Jeg forstod godt, at det her måske betød, at Det Radikale Venstre nu faktisk har taget den beslutning, at man ikke, før vandmiljøplan IIIperioden udløber, har tænkt sig at udnytte eventuelt kommende flertal til anden side på at få bedre beskyttelse på det her område.
Er det rigtigt forstået?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-12-12:
Det er naturligvis vigtigt, at vi har tryghed omkring hjemsendelsen, og det er jo egentlig også derfor, at det om de 100 dage er beskrevet så tydeligt.
Det drejer sig om forberedelse til hjemsendelse; det drejer sig om, at der er kontakter i hjemlandet; det drejer sig om, at når man kommer hjem, er der forbindelser til hjælp.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2006-12-12:
Ja, det er lige ud af landevejen: Vigsø, mange tak.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-12-12:
Det er jo netop lige det, som jeg synes vi fik meget tydeligt præciseret på dette samråd af integrationsministeren, der netop præciserede, hvordan det efterfølgende ville komme.
Samtidig er vi jo altså i satspuljeforhandlinger lige netop om det her tema, så det indgår jo naturligvis.
Så jeg kan altså ikke se, at vi skal gøre det til en utryg sag.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-12-12:
Nu kan man godt sige, at tryghed jo ikke nødvendigvis gør, at der så også er det tilstrækkelige lovgrundlag.
Jeg håber, vi får sikret med den nye handlingsplan, at der kommer et klart lovgrundlag, der sørger for, at der er fuldstændig klarhed over, hvad det er for nogle procedurer, der gælder, når man har med børn at gøre.
Det mener jeg er fuldstændig afgørende for, at man kan sikre, at den situation, vi så med det, som fru Anne-Mette Winther Christiansen også henviste til med de fire nigerianske piger, ikke gentager sig, altså at vi får en klar procedure for, hvad man gør vedrørende børnene.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-12-12:
Jamen for børnene gælder der tryghed, det sagde jeg lige før, og nu kan jeg sige det igen.
Der er ikke ændret i, at naturligvis gælder der tryghed, naturligvis gælder det, at der er kontakt til hjemlandet, naturligvis gælder det, at der er lavet forbindelser, når de børn kommer hjem.
Så jeg forstår altså ikke, hvorfor det skal gøres til en utryg sag, når der er tryghed omkring det.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-12-12:
Det er lidt overraskende.
Lad mig forstå det korrekt.
Ordføreren siger for børnene.
Hidtil har der ikke været nogen begrænsning for, hvor længe børnene kunne være her, og det håber jeg heller ikke der kommer i den nye handlingsplan.
For det, der jo har været tilfældet, har været, at der skulle være en individuel handlingsplan for barnet, og at der skulle være en enighed om, hvornår man forsvarligt kunne sende et barn hjem, før man gjorde det.
Så der er for mig at se stor forskel på, om man har med et barn at gøre, som efter de internationale konventioner har nogle helt særlige rettigheder og derfor også har krav på en helt særlig beskyttelse, eller med kvinder at gøre, hvor vi jo nu heldigvis har kunnet presse på, sådan at der er kommet en udvidelse også af den beskyttelsesperiode, der gælder for personer over 18 år.
Line Barfod (EL), 2006-12-12:
At man har en person til at varetage barnets interesser her i landet, er jo ikke det samme, som hvad regelgrundlaget er for, hvad der skal til for at sende et barn hjem.
Og hvis regelgrundlaget hidtil i handlingsplanen har været, at der skal være en ansvarlig modtagelse i hjemlandet, og det ikke står i den nye handlingsplan, som jeg jo altså kun kender fra pressen, så er det jo en væsentlig forringelse af regelgrundlaget for de børn.
Der vil jeg høre Venstre, om det er Venstres holdning, at man skal gøre som i den hidtidige handlingsplan, hvor der skal være sikkerhed for en ansvarlig modtagelse i hjemlandet, eller om det ikke længere er nødvendigt efter den nye handlingsplan.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-12-12:
Der var jo et samråd for ikke så længe siden, hvor vi netop havde en aktuel sag om fire personer under 18 år, og der blev det jo netop lagt frem fra integrationsministeren, at der nu ville der være mulighed for, at man havde en person, som fik opgaven at varetage disse børns sag, mens de var i landet.
Og det gør jo, at der er tryghed omkring det, der er tryghed om, hvordan de kommer hjem.
Line Barfod (EL), 2006-12-12:
Det er jo godt, at der efterhånden er bred opbakning til at gøre en stor og en øget indsats mod menneskehandel.
Der er både folk inde på Christiansborg, også i regeringspartierne, og uden for, der har presset på, men der er en ting, der undrer mig.
Det har været en lukket kreds, der forhandlede en ny handlingsplan, og derfor er det i pressen, jeg har set, at der med hensyn til børn skulle være tale om en forringelse i forhold til den tidligere handlingsplan.
Jeg vil gerne høre Venstres ordfører, om det er korrekt, at det i den hidtidige handlingsplan har været sådan, at man kun kunne hjemsende børn, der er ofre for menneskehandel, hvis man var sikker på, at det var ansvarligt at sende dem tilbage, mens der i den nye handlingsplan ikke er en sådan beskyttelse af børnene mod hjemsendelse.
Er det korrekt forstået?
Connie Hedegaard (KF), 2006-12-12:
Jeg vil bare sige om det med, at det er for få landbrug, at det, der jo er omdrejningspunktet her, er, at det er over for de landbrug, der rører på sig, og det er der, hvor de reelle miljøproblemer er, vi sætter ind med det her lovforslag.
Så kan vi jo diskutere, om det skal være 42 dyreenheder eller 75 dyreenheder.
Men det står altså fast ifølge al sagkundskab, at når den første 8-års-periode er gået, står mindst 90 pct. af de danske husdyrbrug i miljøgodkendte stalde, og så er det ikke rigtigt at sige, at de, der får miljøgodkendelsen, bliver fredet.
Mette Gjerskov (S), 2006-12-12:
Det er første gang, jeg hører ministeren sige, at vi rent faktisk skal gå ind og diskutere, om der skal være en grænse på 42 eller 75 dyreenheder.
Ministeren ryster på hovedet – jeg var også meget overrasket, for det var det, jeg hørte.
Vi vil gerne have, at det skal være 42 dyreenheder.
Vi mener også, at de mellemstore brug skal med i en regulering, at de også skal miljøgodkendes.
Det har ministeren i hvert fald hidtil ikke ment.
Det synes vi er for ringe.
Ministeren siger også, at 90 pct. af bedrifterne bliver omfattet af miljøgodkendelser.
For det første vil jeg sige, at vi under udvalgsarbejdet har fået sat et stort spørgsmålstegn ved den påstand.
For det andet vil jeg sige, at ministeren jo selv har svaret os, at det kun gælder for mellem 40 og 50 pct. af dyrene.
Det vil sige, at det jo kun er halvdelen eller under halvdelen af dyrene, som bliver omfattet.
Det synes vi også er for ringe.
Connie Hedegaard (KF), 2006-12-12:
Selv om det er på falderebet, må jeg nu altså alligevel sige, at fru Mette Gjerskov roder tingene noget sammen.
Der er ingen, der har sagt, at det drejer sig om 90 pct. af bedrifterne.
Det, der står fast, er, at det er mindst 90 pct. af dyrene, og det forstod jeg var den procentsats, der interesserede fru Mette Gjerskov, men den er altså ikke 40-50 pct., som fru Mette Gjerskov lige fejlagtigt sagde.
Det er ifølge eksperterne, der har analyseret det grundigt, minimum 90 pct. af dyrene, der i den første godkendelsesperiode på 8 år forventes at stå i miljøgodkendte stalde, så vi får altså fat i langt, langt de fleste dyr.
Hvis det går op for fru Mette Gjerskov nu, at det ikke er 40-50 pct. af dyrene, men 90 pct. af dyrene, vil det så påvirke Socialdemokratiet inden tredje behandling?
Steen Gade (SF), 2006-12-12:
Når jeg tager ordet igen, er det egentlig, fordi jeg synes, det var lidt for billigt, at miljøministeren klarede den her diskussion ved at sige, at andre regeringer før hendes heller ikke havde gjort det for godt.
Det var det, jeg fik ud af det.
Hvorfor?
Fordi der er en enormt stærk lobby i det her land omkring landbruget; den er enormt stærk, den har enormt stærke styrker i Venstre og i De Konservative og også i Dansk Folkeparti osv., og det har da gjort, at det har været meget svært for skiftende regeringer, både borgerlige og socialdemokratiske og også for den nuværende, at lave en tilfredsstillende regulering, vil jeg sige til ministeren.
Problemet er, at ministeren ikke erkender, at det også lige præcis er derfor, at hun i dag ikke har et forslag, der er så godt, som det burde være.
Hermed sluttede forhandlingen.
Ændringsforslag nr. 2 vedtoges uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 3 forkastedes, idet 40 stemte for, 75 imod.
Ændringsforslag nr. 5 forkastedes uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 4 vedtoges uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 7 forkastedes, idet 40 stemte for, 74 imod.
Ændringsforslag nr. 10 forkastedes uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 8 forkastedes, idet 40 stemte for, 72 imod.
Ændringsforslag nr. 9 forkastedes, idet 39 stemte for, 74 imod.
Ændringsforslag nr. 11 forkastedes, idet 40 stemte for, 74 imod.
Ændringsforslag nr. 12 forkastedes, idet 40 stemte for, 74 imod.
Ændringsforslag nr. 13 forkastedes uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 15-18 vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-12-12:
Kvindehandel har med god grund været højt på den politiske dagsorden de seneste år.
Alt for ofte hører vi gruopvækkende historier om kvinder og endda børn, som bliver handlet til en slavelignende tilværelse som oftest i prostitution her i Danmark.
Det er en kendsgerning, at prostitutionen findes overalt i landet, og at den organiserede kriminalitet trives i bedste velgående i prostitutionsmiljøet.
Menneskehandel er en af de mest fundamentale krænkelser af menneskerettighederne, vi kan forestille os.
Frihedsberøvelse, ydmygelser, vold, tvang og trusler er en del af hverdagen for de mennesker, der ender i kløerne på de internationale kriminelle netværk, som tjener styrtende med penge på den moderne slavehandel.
Menneskehandel er i dag den hurtigst voksende form for organiseret kriminalitet, den tredjestørste i verden efter våben og narkohandel.
Kvindehandel er desværre en lukrativ forretning.
Der er høj fortjeneste på grund af den store efterspørgsel og den lave risiko for straf.
Siden 2003 har initiativerne i handlingsplanen for bekæmpelse af kvindehandel været i gang, og med 2006 udløber bevillingen på 30 mio. kr., som var afsat via satspuljen til handlingsplanen.
Nu har partierne bag satspuljen så afsat 70 mio. kr. over de næste 4 år til en ny handlingsplan.
Derfor har alle partierne i Folketinget ønsket, at vi får en grundig debat om erfaringerne med den hidtidige handlingsplan, så vi på det bedst mulige grundlag kan styrke indsatsen i en kommende handlingsplan.
Vi har stillet forespørgslen både til social- og ligestillingsministeren og til justitsministeren for at få debatten om både den sociale indsats og den retslige indsats på området.
Vi ser frem til at få løftet sløret for, hvordan regeringen vil styrke og forankre indsatsen fremover.
Besvarelse
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-13:
Det Radikale Venstre vil en høj ulandsbistand, vi vil tilbage på 1 pct. af bruttonationalindkomsten.
Det er en vigtig del af vores politik og har været det i rigtig mange år.
Lad mig så sige til hr. Rune Lund, at vi ikke for vores vedkommende har forelsket os i et bestemt type kampfly, og det er ligegyldigt, om det er det ene eller det andet eller det tredje, om det er rødt, gult eller grønt, eller hvad det måtte være.
Af samme grund har vi lagt vægt på, senest i forbindelse med den forespørgselsdebat, der var i Folketingssalen om netop JSF, at regeringen blev pålagt at lave en uvildig analyse af behovet for kampfly i fremtiden, og vi er utrolig glade for, at det forslag til vedtagelse rent faktisk blev vedtaget.
Folketinget får nu et uvildigt grundlag at forholde sig til, og dermed kan man også på et ordentligt grundlag begynde at diskutere den problemstilling, som hr. Rune Lund rejser, og som er helt rigtig, nemlig at det lader til, at der er nogle enorme fordyrelser i en type af de her projekter.
Så hr. Rune Lund burde jo egentlig have stemt for det forslag til vedtagelse, som vi andre vedtog, nemlig at nu kommer der et uvildigt beslutningsgrundlag.
Det er der meget fornuft i.
Rune Lund (EL), 2006-12-13:
Nej, det skulle jeg ikke, for så skulle jeg også have bakket op om den holdning, at det er en god idé at bruge yderligere 2 mia. danske kroner på videreudvikling af Joint Strike Fighter.
Det var jo det, som stod meget tydeligt og klart efter den debat, vi havde i Folketingssalen.
Derfor vil jeg holde fast i, at jeg ikke synes, vi skal begynde at købe nyt militært isenkram, som vi kan bruge til at skabe os flere fjender omme på den anden side af jordkloden.
Jeg mener ikke, Danmark har nogen fjender i dag.
Jeg vil hellere have nogle flere venner, og de venner er jeg ret sikker på jeg godt kan få ved at sætte ulandsbistanden op.
Men det kan jeg forstå at De Radikale ikke er enige i.
Mit spørgsmål ligger lidt i forlængelse af det, som jeg også spurgte ordføreren om i torsdags, nemlig hvordan vi kan prioritere nogle flere penge til ulandsbistand.
Jeg stillede spørgsmål om det, som hedder Joint Strike Fighter, som er det jagerfly, som forsvarsforligspartierne her i Folketinget, som er alle partier minus SF og Enhedslisten, tydeligvis har forelsket sig mest i, og det er et fly, som vil komme til at koste mange penge.
Det synes jeg er problematisk, for vi opererer med et beløb, som nok ikke bliver under 40 mia. danske kroner.
Med et årligt beløb på ulandsbistanden i øjeblikket, som er 0,8 pct. af bruttonationalindkomsten, giver vi ulandsbistand for ca. 13,5 mia. kr.
Det vil sige, at hvis de 40 mia. kr. holder stik, ville vi kunne give tre gange så meget i ulandsbistand, hvis ikke vi købte de jagerfly.
Er det ikke noget, som kan virke tiltrækkende på hr. Morten Helveg Petersen?
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-13:
Jeg vil sige, at jeg bestemt heller ikke føler mig tryg ved VK-samarbejdet med Dansk Folkeparti.
Så hvis vi bliver ved med de der former for bogstavkombinationer, kan vi sagtens bruge en hel dag på det, og det kan da være underholdende nok i sig selv.
Det er det, der er vores politik, og det er det, vi lægger åbent og ærligt frem.
Jacob Jensen (V), 2006-12-13:
Man er fundamentalt i modstrid med sig selv i det firkløver, hvis vi også kan tage Enhedslisten med.
Så jeg vil godt spørge, om den radikale ordfører føler sig tryg ved et sådant samarbejde, når der er så store modsætninger i de helt centrale holdninger og grundlaget for en finansiering af det danske velfærdssystem.