runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2010-04-19:
Afbureaukratisering – det lyder jo smukt og dejligt.
Man kunne også komme med et forslag om at afbureaukratisere Folketinget.
Man ville kunne afskaffe en masse bureaukrati, hvis ministrene og ministerierne bare kunne sidde og træffe beslutningerne, uden at det skulle igennem tre besværlige behandlinger i Folketinget.
Og man ville kunne spare ufattelige mængder af embedsmandstid, hvis embedsmændene ikke skulle svare på en masse besværlige spørgsmål fra folketingsmedlemmer.
Så der ligger en stor afbureaukratiseringsgevinst i at afskaffe Folketinget.
På samme måde har vi det i forhold til ældres rettigheder.
Der mener vi altså også, der er behov for, at ældre har indflydelse på deres egen situation, og vi mener, at demokrati godt nok kan være besværligt, men at det ikke er der, man skal sætte ind med sin afbureaukratisering.
Der, hvor vi tværtimod mener man skal sætte ind med afbureaukratisering, er med hensyn til den enorme bureaukratimængde, man har påført de ansatte og kommunerne, fordi man har et ideologisk ønske om, at der skal tvangsprivatiseres.
Det har vi jo hørt igen og igen fra regeringen, og vi hørte sidste år fra Dansk Folkepartis kommunalordfører, at Dansk Folkeparti går ind for så meget privatisering som muligt.
Det er det, man ønsker.
Det kræver jo, når man ønsker det gennemført, at alting skal måles og vejes, så man kan sammenligne ydelser fra det private og det offentlige.
Det tager tid, og det er ikke til gavn for nogen som helst.
Det er ikke til gavn for de ældre og de ansatte, der meget hellere ville have, at de ansatte havde tid til at tage sig af de ældre, ligesom de handicappede hellere ville have, at deres ansatte havde tid til at tage sig af dem.
Der er godt nok nogle enkelte firmaer, der har været inde på området, men det er ikke meget, og vi har flere steder oplevet, at de er gået konkurs.
Spørgsmålet er derfor, hvorfor man fra regeringens og Dansk Folkepartis side så krampagtigt holder fast i denne tvangsprivatisering i stedet for at gå ind og sige, at der her virkelig er et kæmpe potentiale for at frigøre ressourcer, som kunne bruges til gavn for de ældre og de handicappede.
Det vil vi kraftigt opfordre regeringen til.
Som flere andre ordførere har været inde på, er der en række problemer i det forslag fra regeringen, der er fremlagt her, både i forhold til at man indskrænker demokrati og retssikkerhed, og på det punkt, der handler om godkendelse af private botilbud.
Der peger høringssvarene jo på, at det reelt vil give mere papirarbejde, mere bureaukrati i stedet for at være en afbureaukratisering.
Det er et eksempel på, at der nogle gange godt kan være noget, der på papiret ser ud, som om der ville kunne spares noget tid, men hvis man spørger dem, der faktisk arbejder med det, viser det sig, at det gøres på en enkel måde i dag.
Derfor skal man selvfølgelig ikke gå ind at ændre på det, når det vil give mere bureaukrati.
Enhedslisten foreslår altså, at regeringen og Dansk Folkeparti kigger et helt andet sted hen for at finde afbureaukratiseringsmidler på det her område.
Benedikte Kiær (KF), 2010-04-19:
Tak til alle for modtagelsen og kommentarerne til lovforslaget.
Forslaget skal være med til at give kommuner, regioner og de offentlige ledere og ansatte større frihed til selv at beslutte, hvordan opgaverne skal løses.
På den måde kan vi aflaste kommunerne for administrative opgaver, så de i stedet kan koncentrere sig om kerneopgaverne.
Det vil sige, at det er nogle af deres egne bud på, hvordan reglerne kan forenkles.
Jeg vil takke for en god debat, og jeg ser frem til behandling af forslaget i udvalget.
Mette Frederiksen (S), 2010-04-19:
Tak for det.
Nu har vi brugt en del af førstebehandlingen til at diskutere de ændringer, der vedrører ældre og mennesker med funktionsnedsættelse.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt om de ændringer, som regeringen lægger op til, hvad angår § 101- og § 107-tilbud, hvor der nu skal være tale om en generel egnethed.
Jeg vil gerne spørge ministeren om de høringssvar, der er kommet, hvor bl.a. KL og også andre frygter for kvaliteten af tilbuddene.
Jeg vil egentlig gerne spørge ministeren om indholdet af den her generelle egnethed.
Hvad er det, man fra kommunens side skal godkende, og hvorfor står det ikke direkte i lovforslaget?
Jesper Langballe (DF), 2010-04-19:
Jeg vil ikke forsøge på at overbevise fru Astrid Krag om, at det her ikke har spor med religionsfrihed at gøre.
Mod argumentresistens kæmper selv guderne forgæves.
Men jeg vil gerne snakke folkeafstemning med fru Astrid Krag.
Når jeg hører politikere tale imod folkeafstemninger, fordi det repræsentative demokrati nu er det eneste rigtige, fordi det er det, vi har, og det har vi altid haft, må jeg sige, at den der tale om det repræsentative demokrati minder mig lidt om enevoldskongen Frederik VI's berømte ord: »Vi alene vide«.
For det har de ingen forstand på, de derude i befolkningen, men vi politikere er så fantastisk kloge, at det kan vi meget bedre ordne, og så er det jo også en dansk tradition.
Jamen der kunne da være en dansk politisk tradition, som ikke var god, altså hvor der var grund til at kigge sig omkring og spørge: Gør man det bedre andre steder, og kunne det måske gøres bedre her?
Marianne Jelved (RV), 2010-04-19:
Jeg går ud fra, at når Dansk Folkeparti har accepteret den undtagelsesmulighed, som ligger i handicapkonventionen fra FN, så har man også gjort sig overvejelser om, om ikke det kan være for vidtgående, eller også har man måske også tænkt over, om det er for snæver en undtagelsesbestemmelse.
Har hr. Martin Henriksen gjort sig overvejelser om flygtninge med posttraumatisk stress-syndrom, altså mennesker, der er anerkendt som flygtninge og bor lovligt i Danmark, og som har stærke traumer.
Er det et handicap, som er omfattet af FN's handicapkonvention?
Og hvis nej: Vil hr. Martin Henriksen så bidrage til, at der i den slags tilfælde kan blive dispenseret?
Martin Henriksen (DF), 2010-04-19:
Jeg vil ikke stå her og give dispensationer fra Folketingets talerstol.
Jeg synes sådan set, at det er meget, meget rimeligt, at vi siger, at hvis man ellers ikke har begået kriminalitet og ikke har ligget det danske samfund urimeligt til last, og man nu er i det danske samfund, og man så er i en tilstand, der gør, at man f.eks. ikke er i stand til at være i beskæftigelse, så er der mulighed for, at man f.eks. kan blive undtaget fra det krav.
Men jeg vil ikke stå her og sige, at det lige præcis er det og det, der skal til, for at man kan blive undtaget.
Det vil jeg ikke gøre, for det ville også være at foregribe de sager, som kan opstå, og som ganske givet vil opstå.
Jeg vil bare sige, at der er en undtagelsesmulighed.
Men det skal jo heller ikke være sådan, som det er i dag, hvor man, hvis man f.eks. har fået tilkendt førtidspension, pr. definition er fritaget for nogle krav.
Der laver vi det jo lidt om, sådan at vi siger, at man ikke nødvendigvis kan regne med, at man bliver fritaget for nogle krav, fordi man har fået tilkendt førtidspension.
Det kan godt være, at man bliver fritaget for de krav, men man kan ikke altid regne med, at man bliver det.
Altså, det må være op til en vurdering i den konkrete sag, og jeg har tiltro til, at myndighederne nok kan tage sig af det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-04-19:
Gad vide, om hr. Martin Henriksen har læst lovforslagene, vi behandler i dag.
Jeg kan forstå på hr. Martin Henriksens ordførertale, at noget af det i lovforslaget, som hr. Martin Henriksen og Dansk Folkeparti er rigtig glade for, er modtagelsesfaciliteter for børn i Afghanistan.
Det er der ikke nogen af os andre der har kunnet finde i de lovforslag, vi behandler i dag.
Jeg vil gerne spørge hr. Martin Henriksen
: Hvad er dog pointen i, at man siger til unge mennesker, der kommer hertil, at de skal lade være med at tage en uddannelse, at de i stedet skal tage et ufaglært arbejde og bruge 2½ år på det?
Altså, hvad er dog pointen i at spænde ben for unge mennesker, som ellers ønsker at uddanne sig, og som man jo i alle andre sammenhænge er helt vilde med at få hurtigere igennem systemet?
Hvordan gavner det integrationen i Danmark, at man spænder ben for, at unge mennesker uddanner sig?
Hvorfor kan man ikke sidestille uddannelse med arbejde i det her famøse pointsystem?
Martin Henriksen (DF), 2010-04-19:
Til det første om modtagelsesfaciliteter vil jeg sige, at det er rigtigt, at det ikke er en del af de lovforslag, som er fremsat, men det er en del af den udlændingepakke, som Dansk Folkeparti har aftalt med regeringen, og derfor fandt jeg det relevant at nævne, fordi der var lejlighed til fra Folketingets talerstol at, ja, tænke lidt over de problemstillinger, som vi har.
Vi ser bl.a., at der kommer en del asylansøgere fra Afghanistan, og det har vi forsøgt at imødegå med den udlændingeaftale, som vi har lavet.
Om det andet vil jeg sige, at det jo er sådan, at hvis man er under 18 år og kommer fra folkeskolen og så efterfølgende går ud og tager et arbejde eller går i gang med en uddannelse og søger om at få permanent opholdstilladelse, inden man bliver 18 år, er der faktisk en mulighed for, at man kan blive fritaget for nogle krav, eksempelvis beskæftigelseskravet.
Det er netop for at imødegå den situation, som selvfølgelig kunne opstå, nemlig at man faktisk er færdig med grundskolen og så går i gang med at uddanne sig.
Men ellers er det fuldstændig rigtigt, at det vil være sådan, at hvis man tager en uddannelse i Danmark, er det i sig selv ikke nok til, at man kan leve op til de ufravigelige krav, som ligger i pointsystemet.
Så skal man, efter at man har taget en videregående uddannelse, også have været ude og have haft et arbejde i det danske samfund i 2½ år ud af 3 år, for at man kan få permanent opholdstilladelse.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-04-19:
Der var ikke noget svar på, hvad meningen med det er.
Altså, lad os forestille os en ung kvinde på 25 år, der bliver familiesammenført og kommer til Danmark.
Hvad er dog pointen i at sige til hende, at hun skal gå ud og tage et ufaglært job i 2½ år, i stedet for at sige til hende: Vi har sådan brug for dygtige lærere og pædagoger, hvor er det dejligt, hvis du gerne vil uddanne dig og gå i gang med det samme.
Det vil selvfølgelig blive sidestillet med at arbejde.
Det viser i den grad, at du er interesseret i det danske samfund, at du har lyst til at være en del af fællesskabet, lyst til at bidrage.
Altså, hvad er pointen?
Hvor er integrationspointen i at fastholde en gruppe mennesker i ufaglært beskæftigelse frem for at motivere mennesker til at uddanne sig?
Faktum er, at med det her forslag – som jeg godt kan forstå at Dansk Folkeparti er fuldstændig vilde med, det er på alle måder usympatisk – motiverer man simpelt hen mennesker til at blive fastholdt i ufaglært arbejde frem for at uddanne sig.
Hvor er integrationspointen?
Martin Henriksen (DF), 2010-04-19:
Man kan jo godt få ekstra point for at tage en uddannelse i Danmark på en erhvervsskole, på et erhvervsakademi, på en professionshøjskole eller på et universitet.
Der står faktisk i det lovforslag, som er til behandling i dag, at det kan give point.
Det er forkert, at der ikke er et incitament til, at man uddanner sig, for det giver rent faktisk ekstra point i det her system, hvis man uddanner sig.
Det, vi så bare siger, er, at når man har uddannet sig, skal man selvfølgelig også være ude og bidrage til samfundet, ved at man har taget et arbejde og på den måde viser, at man også konstruktivt bruger sin uddannelse i Danmark til gavn for Danmark.
Anne Baastrup (SF), 2010-04-19:
Jeg har to spørgsmål, og det første er: Hvordan definerer hr. Martin Henriksen lovgivning med tilbagevirkende kraft eller tilbagevirkende virkning, hvis det er det ord, han ønsker at bruge?
Så kan man godt høre, når hr. Martin Henriksen har det skidt, for så råber han rigtig, rigtig højt.
Et af de tidspunkter, hvor hr. Martin Henriksen fra talerstolen har råbt rigtig, rigtig højt, var i forbindelse med spørgsmålet om SOSU-medhjælperen, der har 28 timer og ikke kan få flere.
Og så kan hun bare, o.k., tage en avisrute eller hvad?
Jeg synes godt, jeg vil have et svar på, hvad der ligger af integrationselementer i det her: Vi har en kvinde med fast arbejde, som er så dygtig til sit arbejde, at hun bliver opfordret til at tage en SOSU-assistentuddannelse – og vi mangler velkvalificerede SOSU-assistenter.
Konsekvensen af hendes beslutning i begyndelsen af 2010 er, at hun ikke med den forventning, hun oprindelig havde efter de gældende regler, kan få sin varige opholdstilladelse i 2011.
Kan jeg høre hr. Martin Henriksen råbe igen?
Martin Henriksen (DF), 2010-04-19:
Det vil jeg ikke udelukke.
Nu har fru Anne Baastrup og jeg selvfølgelig tilbragt nogle timer sammen i forskellige forhandlingssammenhænge, men nogle gange råber jeg også en lille smule, når jeg har det rigtig godt.
Det med tilbagevirkende kraft var vist det reelle spørgsmål.
Der er ikke tilbagevirkende kraft, for sagen er jo den, at hvis det her bliver vedtaget inden sommeren – hvilket vi i Dansk Folkeparti meget håber at det bliver, for vi synes, det er et rigtig fornuftigt initiativ – vil det gælde fremadrettet.
Så vil det være dem, som søger om at få permanent opholdstilladelse i Danmark, der skal søge efter de her regler.
Anne Baastrup (SF), 2010-04-19:
En af grundene til, at hr. Martin Henriksen undgik at råbe, var, at han ikke kom ind på det her konkrete menneske, som har fået en opfordring til at tage en uddannelse og har valgt at gøre det, arbejdsgiveren sagde hun skulle.
Hun kan se frem til ikke at få en varig opholdstilladelse i de næste mange år.
Hun var omfattet af de gamle regler, og der kunne hun have fået den.
Synes hr. Martin Henriksen, det er en god konklusion?
Synes hr. Martin Henriksen, at dette giver fremdrift for folk, der ønsker at integrere sig?
Mener hr. Martin Henriksen, at denne kvinde modarbejder integrationen?
Havde det være en skatteyder, havde jeg set hr. Martin Henriksen stå helt oppe på tæerne for at forhindre, at dette skete, men nu er det jo bare en udlænding.
Martin Henriksen (DF), 2010-04-19:
Jeg vil ikke stå og sagsbehandle fra Folketingets talerstol og sige, at i sådan og sådan en sag vil en sådan og sådan person kunne lade være med at leve op til nogle af de krav, som der stilles i lovforslaget.
Men jeg kan jo sige, at det helt generelt vil være sådan, at der er mulighed for at blive fritaget for eksempelvis fra beskæftigelseskravet, hvis man kan godtgøre, at man ikke i stand til at tage et ordinært arbejde.
Der vil også være andre krav, som der vil være mulighed for at man kan blive fritaget for, hvis det er sådan, at man kan godtgøre, at man ikke er i stand til at leve op til dem.
Jeg har svært ved at forestille mig, at vi kommer ud i en situation, hvor nogle vil blive fritaget for alle krav, men nogle af dem vil man kunne blive fritaget for, hvis man f.eks. har et handicap, der gør, at man ikke er i stand til at indgå på arbejdsmarkedet.
Det kan være – jeg siger ikke skal være – en grund til det, men jeg kan ikke stå og sige, at det lige præcis skal være det, for det vil jo altid være en konkret vurdering i den enkelte sag.
Marianne Jelved (RV), 2010-04-19:
Det fremgår af lovforslagene, at regeringen og Dansk Folkeparti har tænkt sig at overholde FN's handicapkonvention.
Det synes jeg er meget betryggende.
Men jeg kunne måske få Dansk Folkepartis ordfører til at uddybe, hvem der i givet fald skal afgøre, om en person er omfattet af FN's handicapkonvention, og måske kunne hr. Martin Henriksen komme med et par eksempler på, hvad det er for tilstande, personer kan være i, som gør, at de er omfattet af konventionen, og at man derfor f.eks. ikke kan kræve, at de har været i fast beskæftigelse i 2½ år.
Astrid Krag (SF), 2010-04-19:
Jamen det er jo en fantastisk sang, der bliver sunget fra Dansk Folkepartis side, om, at man ikke kan få lov til at forholde sig positivt til pointsystemet som idé, men negativt til den konkrete måde, Dansk Folkeparti så har fået regeringen til at skrue det sammen på, for det er jo det, der er tilfældet.
Hr. Martin Henriksen nævner selv mange gode citater fra socialdemokrater og SF'ere, som siger, at pointsystemet kan være en rigtig god idé.
Det at give incitament til at gøre en ekstra indsats, til at få arbejde, til at integrere sig og så tidligere kunne opnå permanent opholdstilladelse synes vi er en rigtig god idé.
Men når vi så kigger på det konkrete pointsystem, man har fået skruet sammen – og her tror jeg gerne, at Dansk Folkeparti har presset regeringen til det yderste – må vi altså bare stå af, for det er et system, som straffer nogle af de mennesker, vi egentlig burde belønne her i samfundet.
Derfor vil jeg egentlig bare spørge helt konkret: Mener hr. Martin Henriksen, at Hanna på 30 år, som arbejder 28 timer om ugen i hjemmeplejen i Ringsted, aldrig nogen sinde skal kunne gøre sig fortjent til permanent ophold i Danmark?
Martin Henriksen (DF), 2010-04-19:
Hvis man laver en ordning, hvor man siger god for, at man belønner nogle, må det vel også betyde, at der så er nogle, som ikke bliver belønnet, for ellers er der ikke nogen logik i det.
At det kan komme bag på SF, at det er sådan, man indretter en pointsystemsordning, forstår jeg simpelt hen ikke.
Med hensyn til spørgsmålet vil jeg sige, at reglerne jo er ens for alle.
Det er de samme regler, der gælder for alle, uanset om man er ansat i ældreplejen, som folkeskolelærer eller som ingeniør.
Astrid Krag (SF), 2010-04-19:
Nu er det ikke at belønne jo ikke det samme som at straffe, og det er jo det, man gør med det her lovforslag.
Når jeg nævner Hanna fra ældreplejen i Ringsted som eksempel, er det ikke helt tilfældigt.
Det er et meget godt eksempel, fordi rigtig mange mennesker, der arbejder i ældreplejen i Danmark i dag, arbejder på tvungen deltid.
Det ved regeringen godt, og det ved Dansk Folkeparti også godt.
Derfor er det jo meget reelt at sige, at det altså er med åbne øjne og fuldt bevidst, at Dansk Folkeparti nu siger til alle de mennesker, der arbejder på tvungen deltid i hjemmeplejen, at de aldrig må få permanent ophold i Danmark.
Jeg synes bare, at hr. Martin Henriksen skylder at sige det helt åben til dem, der følger med i den her debat, så vi kan få det på det rene.
Martin Henriksen (DF), 2010-04-19:
Så kan jeg orientere om, at der ikke noget sted i det her lovforslag er et forbud mod, at man eksempelvis tager et ekstra arbejde ved siden af og på den måde får de point, der er nødvendige, for at man kan få permanent opholdstilladelse.
Det er der jo ikke noget til hinder for.
Reglerne er fuldstændig de samme for alle.
Før var der mange, der rent faktisk kunne sidde her i 7 år og så leve op til nogle krav og selvfølgelig også nogle beskæftigelseskrav, og så vidste de, at når der var gået de 7 år, fik de permanent opholdstilladelse.
I modsætning til det er det nye sådan set: Hvis du arbejder, hvis du f.eks. begår så lidt kriminalitet som overhovedet muligt og du bliver god til dansk og f.eks. også tager en uddannelse, for det kan faktisk også give point at bestå et kursus, der handler om, hvordan det danske samfund er indrettet, eller hvis du tager en videregående uddannelse, tager en tømreruddannelse, kan alle de her ting faktisk give point, så du hurtigere kan få permanent opholdstilladelse, end du kan i dag, hvis du virkelig gør en indsats.
Ja, det kræver, at der er nogle, der skal tage ekstra timer, og det kræver, at der er nogle, der skal tage et ekstra deltidsarbejde ved siden af det andet deltidsarbejde, men reglerne er ens for alle.
Jamen informer gerne vidt og bredt om, at vi nu indfører nogle regler, som går ud på, at den, der virkelig gør en indsats, den, der virkelig så at sige tager skeen i den anden hånd og bidrager til samfundet på forskellig vis – som lærer dansk, som får en viden om dansk kultur, som måske er aktiv i foreningslivet, som tager en videregående uddannelse osv. osv. – hurtigere vil kunne få permanent opholdstilladelse i Danmark.
Altså, spred gerne det budskab, for det er sådan set det budskab, som vi i Dansk Folkeparti gerne vil have spredt.
Vi synes, det er et rigtig godt budskab.
Og lad mig bare endnu en gang sige: Reglerne er ens for alle.
Henrik Dam Kristensen (S), 2010-04-19:
Det var virkelig tale, der var til at forstå
Men der kom jo ikke svar på det spørgsmål, jeg stillede.
SOSU-assistenten, som kun kan få 28 timer om ugen, bliver straffet.
Det samme gør en, som måske får brug for medicintilskud, eller en, der er i et job, og som får at vide: Vi har faktisk brug for, at du tager et truckførerkursus, fordi det er det, der kan være med til, at du kan fastholde dit job her.
Vedkommende bliver også straffet derved, at det varer længere tid, før vedkommende kan få permanent opholdstilladelse. Så det er jo ikke rigtigt, at dem, der vil noget, bliver belønnet.
Jo, det er der nogle der gør, og tillykke med det.
Det er udmærket.
Det har vi ikke nogen problemer med.
Men for andre, som også gerne vil gøre en indsats, som vil være en del af det danske samfund, har man indrettet den her lovgivning på en sådan måde, at den hverken er fast eller fair.
Den er urimelig og skadelig for den enkelte person, den er skadelig for integrationen, og den er skadelig for Danmark.
Det er sådan set det, der er det store problem.
Erkend det nu, vil jeg sige til hr. Martin Henriksen.
Der har været tendenser til, at ordføreren undervejs har erkendt det.
Erkend nu fuldt ud, at det er noget makværk, at man på den måde straffer mennesker, som gerne vil være en del af det danske samfund.
Martin Henriksen (DF), 2010-04-19:
Det er noget sludder, og det er helt i orden, at det er noget sludder, men det er jo sådan, det er.
Jeg ved ikke, hvad det er, jeg skal stå og erkende.
Jeg har sådan set
et par gange svaret på, hvad det er, lovforslaget går ud på.
Reglerne er ens for alle.
De her regler gælder for såvel dem, som er ansat i ældreplejen, som dem, der er ved at uddanne sig til ingeniør.
Reglerne er ens for alle, og man ved, hvordan reglerne er.
Man vil kunne gå ind på forskellige offentlige myndigheders hjemmesider, og hvis man ønsker permanent opholdstilladelse i Danmark, vil man kunne se, hvad reglerne går ud på, og så vil man vide, hvad det er, man skal gøre for at få permanent opholdstilladelse i Danmark.
Så ved folk, at det er det, de har med at gøre.
Men det er jo rigtig nok, at hvis man f.eks. har begået kriminalitet, hvis man ikke har været i beskæftigelse, hvis man ikke er i stand til at lære det danske sprog, så kan det godt være, at man aldrig får permanent opholdstilladelse i Danmark.
Det kan godt være, og jeg ved ikke, om det er så skidt, at det kan være, at det ender sådan.
Det vil jo så også betyde, at man heller ikke kan få statsborgerskab i Danmark.
Men alle dem, der gør en aktiv indsats for det danske samfund og på arbejdsmarkedet osv., vil få mulighed for at få permanent opholdstilladelse.
Reglerne bliver lagt frem, og så kan man se, hvad det er, man skal leve op til.
Henrik Dam Kristensen (S), 2010-04-19:
Jeg kan et eller andet sted ikke undlade at være en lille smule imponeret over hr. Martin Henriksen.
Altså, set fra hr. Martin Henriksens synspunkt er måden at argumentere på jo sådan set ganske glimrende.
Man bruger sådan to tredjedele af talen til at komme med urimelige og urigtige oplysninger og postulater om, hvad S og SF står for, og så vender man sig lige til allersidst ind mod lovforslaget.
Der er altså point for den der retorik, men det betyder sådan set ikke, at indholdet bliver mere klart og tydeligt.
Det var jo lige præcis det, hr. Martin Henriksen klart tilkendegav, for han sagde: Jeg synes, det er i orden, at en hjemmehjælper, som kun kan få 28 timers beskæftigelse i X kommune, ikke kan få permanent opholdstilladelse.
Det var dog trods alt noget af en indrømmelse, og det skal jeg sådan set bare takke for; det skal vi nok sørge for at så mange som muligt får information om er hr. Martin Henriksens og Dansk Folkepartis synspunkt.