runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Gade (V), 2009-03-27:
Jeg kan sige i et svar til det, fru Line Barfod spurgte om før: Hvis Wamberg-udvalget i forbindelse med sit tilsyn med FE's personregistreringer bliver opmærksom på forhold, der giver udvalget anledning til bemærkninger, så forventer jeg selvfølgelig, at FE vil gøre det og også vil gøre ministeriet opmærksom på det.
Derfor tror jeg ikke, jeg har det anderledes end de to ordførere, med hensyn til at der selvfølgelig skal være en kontrol med det system, vi sætter i værk.
Men det må også være sådan, at systemerne er i stand til at beskytte samfundets interesser, herunder de borgere, der er i det her land.
Derfor vil jeg sige, at jeg er tryg ved det system, der er.
Beføjelsen er en gammel beføjelse, og vi har som regering en forpligtelse til at underrette Kontroludvalget.
Pernille Frahm (SF), 2009-03-27:
Men det ville ministeren jo også slippe for at gøre, altså at gå til Folketinget, hver gang man skulle bruge loven, ved nu at give et klart svar på, om loven er i kraft, og om vi er i krig i lovens forstand eller ikke er det.
Så det er jo meget enkelt: Giv svaret nu!
Søren Gade (V), 2009-03-27:
Det er således, at det fulde efterretningsbillede vil være at finde hos den til enhver tid siddende regering, og hvis den til enhver tid siddende regering skal gå i Folketingssalen og bede om en bemyndigelse til det ene eller det andet, kan det være, at toget så at sige er kørt; at det, man ville prøve at undgå, så er sket.
Derfor er det vigtigt at sige, at det her er en beføjelse, som man har som minister, som er sjældent brugt, og som der vil blive orienteret om i Kontroludvalget.
Line Barfod (EL), 2009-03-27:
Siger ministeren: Vi skal bare regne med, at Folketingets Kontroludvalg kan udøve den kontrol, som vi i forhold til Politiets Efterretningstjeneste og hele politiets virksomhed har domstolene til at stå for?
Den kontrol skal fem folketingsmedlemmer altså kunne udøve i forhold til forsvaret, og vi kan ikke få at vide demokratisk i befolkningen, hvorvidt man kan gå ind og lave aflytning på os alle sammen eller ej.
Jeg går ikke ud fra, at ministeren forelægger de enkelte konkrete sager om aflytning for Folketingets Kontroludvalg, og at det dermed kan modsvare de dommerkendelser, som man ville skulle have, hvis det var Politiets Efterretningstjeneste og politiet, der skulle foretage aflytninger.
Meta Fuglsang (SF), 2009-03-27:
Forslaget, der behandles her, er jo en forenkling af de gældende regler om persondata.
Efter de gældende regler foregår det efter to regelsæt, nemlig persondataloven og forvaltningsloven, alt efter om videregivelsen sker elektronisk eller manuelt, og forslaget er som bekendt, at kun persondataloven skal bruges for disse personoplysninger.
Formålet med lovforslaget er jo at gennemføre en forenkling af reglerne om adgang til at videregive oplysninger inden for den offentlige forvaltning.
Det forslag, der ligger her, er en tiltrængt ændring og en ensretning af reglerne for videregivelse af informationer mellem forvaltningsmyndighederne.
Når sådan en forenkling kan gennemføres, uden at det har konsekvenser for retssikkerheden, skal det hilses velkomment, og SF støtter som udgangspunkt det her forslag.
Det er klart, at de spørgsmål, der måtte være, skal afklares undervejs, men vi kan se, at næsten alle de indkomne høringssvar er positive over for selve forslaget, og det giver en bred opbakning hos dem, som skal arbejde mere konkret med de problemstillinger, det her lovforslag vedrører.
Så de bekymringer, der måtte være, må vi finde svar på undervejs.
SF er positive over for forslaget og glæder sig til at arbejde videre med det og også at se på de bekymringer, der måtte være.
Kim Andersen (V), 2009-03-27:
Jeg synes, det er et spørgsmål, vi skal få spurgt mere konkret ind til under udvalgsbehandlingen.
René Christensen (DF), 2009-03-27:
For ikke at skulle gentage det, der er blevet sagt her, vil jeg sige, at vi også synes, det er et ganske udmærket forslag.
Vi kan også se af høringssvarene, at langt de fleste er positive over for det.
Der er blevet rejst et enkelt punkt her, som kan være problematisk, og det vil vi selvfølgelig også gerne se på i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Så det ser vi frem til.
Line Barfod (EL), 2009-03-27:
Nu er det sådan set Byggefagenes Samvirke, der har rejst de her krav på baggrund af de helt konkrete erfaringer, de har, med de problemer, de står i.
De laver et kæmpe stykke arbejde, de yder en stor indsats, men de har altså behov for nogle flere værktøjer, og de har behov for, at man også gør noget fra politisk hold.
De Konservative er jo ellers meget optaget af at sige, at vi skal have hårdere straffe.
Det mener man er en mirakelkur på stort set alle områder - i hvert fald når det gælder de socialt udsatte i samfundet.
Vil De Konservative også være med til at sige, at hårdere straf også kan virke i forhold til virksomheder?
Vil De Konservative være med til at sige, at økonomiske sanktioner rent faktisk kan have en effekt på virksomheder, der sidder og laver økonomiske overvejelser?
Vil De Konservative være med til at sige, at der skal være en straf, der kan mærkes, for de virksomhedsejere, der ikke sørger for f.eks. at være registreret i RUT-registeret?
Knud Kristensen (KF), 2009-03-27:
Jeg har jo lige præcis understreget her, at det er kravene til dem, som kommer og arbejder i Danmark.
Det er lige præcis det, som vi har arbejdet for i forligskredsen: netop at sikre, at der skal være ordentlige arbejdsforhold og arbejdsvilkår, herunder også lønninger, sådan som det gælder for danske forhold.
Det har vi sikret, det er det, vi har arbejdet for, og det er det, hele aftalen indebærer.
Men på trods af at vi netop aftaler det, vil man altid kunne finde nogle situationer, hvor nogle arbejdspladser, arbejdsgivere, ikke lever op til de krav.
Derfor har vi også sikret det med, at Arbejdstilsynet, politiet, SKAT netop har det som indsatsområde her i år - jeg mener, at det er seks forskellige initiativer, man tager her hen over 2009.
Så jeg synes, der er meget fokus på det, og at vi er meget enige om det.
Men det er selvfølgelig her et spørgsmål om at fremsætte forslaget igen og igen for også at profilere sin egen politik, sådan som fru Line Barfod og Enhedslisten nu gør det.
Line Barfod (EL), 2009-03-27:
Det er fint, at den konservative ordfører siger, at arbejdet i Danmark skal ske på danske vilkår.
Det stemmer jo så ikke helt med, at man har vedtaget en lov om, at vi skal have A- og B-overenskomster i Danmark.
Men det, jeg sådan set gerne vil spørge den konservative ordfører om, er: Hvis man er enig i, at det skal være på danske vilkår, vil ordføreren så ikke også være med til at stille krav om det?
Det gælder især, når det offentlige sender sager i udbud, at det så skal være på danske vilkår, på overenskomstmæssige vilkår, så vi har lige vilkår i Danmark.
Vil ordføreren ikke også være med til, at vi gør en indsats for at sikre, at private bygherrer altså skal sikre sig, at der også bliver sikkerhed for, at medarbejderne får den løn, de har krav på, får løn på overenskomstmæssige vilkår, altså at man ikke bare tager det ene fupfirma ind efter det andet som stråmænd, så man kan slippe for at betale moms, skat og løn?
Knud Kristensen (KF), 2009-03-27:
Med hensyn til det spørgsmål, fru Line Barfod stiller her, er jeg meget bevidst om, at der skal være hårde straffe for netop den her slags omgåelse af de danske regler.
Når en virksomhed kommer i gyngen ved SKAT, har de de straffeinstrumenter, der skal til.
Når politiet er ude og finder forbrydere, voldsforbrydere, og også nogle, som ikke overholder det danske system inden for arbejdsmarkedet, altså ikke har de ordentlige arbejdsforhold, er der også i politivedtægten en bestemmelse om, at de giver dem netop den straf, de skal have.
Så jeg synes, at hele sikkerhedsnettet omkring de her omgåelser er sikret hele vejen igennem.
Deri skal man være registreret, og det er netop værktøjet for offentlige myndigheder til at finde de pågældende.
Vrangvillige konservative ordfører.
Jeg vil først og fremmest fastslå, at såvel østudvidelsen som østaftalen har været en succes, selv om mange - også af dem, der er til stede her i salen i dag - i sin tid var skeptiske og jo fortsat er det.
De fleste østarbejdere, der er kommet til Danmark, har bidraget positivt til det danske arbejdsmarked.
De har udfyldt tomme arbejdspladser, og det har været medvirkende til at sikre økonomisk vækst på et tidspunkt, hvor der i den grad har været mangel på arbejdskraft i nogle sektorer og brancher.
De har bevist, at der ikke er nogen grund til at frygte, at de vil udkonkurrere de danske arbejdstagere.
Men ligesom forholdene på arbejdsmarkedet ændrer sig, er østaftalen også på vej ud.
Den har heller aldrig været andet end en overgangsløsning en løsning, der har skullet modne det danske arbejdsmarked til nye vilkår, da østudvidelsen blev en realitet.
Senere i år, præcis den 1. maj, er det op til arbejdmarkedets parter at fastsætte løn- og arbejdsvilkår for de østeuropæiske arbejdstagere.
Det skal vi fra politisk side ikke blande os i, det har vi ikke gjort de seneste hundrede år, og det skal vi heller ikke medvirke til fremover.
Vi vil altså ikke fastsætte en mindstelønsordning ved lov, for det vil være et brud med den måde, som det danske arbejdsmarked har indrettet sig på.
Udenlandske som danske virksomheder vil blive mødt med krav om, at der skal tegnes overenskomst.
Indtil nu er det sket via interne regler og regulering blandt arbejdsmarkedets parter.
Nogle vil mene, at østaftalens ophør skaber et tomrum, hvor det bliver lettere at undgå de danske regler, at det bliver lettere at undlade at betale skat, og at det bliver lettere at benytte illegal arbejdskraft.
Hertil kan jeg kun sige, at kontrolmyndigheden i form af SKAT, Arbejdstilsyn og politi er indgået i et meget tæt samarbejde for at undgå netop disse scenarier.
Samtidig vil jeg også understrege, at vi skal sende et klart signal til dem, der forsøger at undgå de danske regler; de danske spilleregler skal tages alvorligt, arbejdet i Danmark skal ske på danske vilkår.
Line Barfod (EL), 2009-03-27:
Så vil jeg gerne høre, om SF med de værktøjer, man har peget på, og som jo er de samme forslag fra Byggefagenes Samvirke, som vi har med i vores forslag til vedtagelse, så også mener det så meget, at man vil stemme for dem.
Vil SF, også når vi får et nyt flertal, være med til at sikre, at de værktøjer faktisk bliver til noget, at vi faktisk får dem vedtaget og gennemført, uanset hvad V og K så måtte sige til det?
Vil SF også rent faktisk gennemføre den politik, man siger man vil føre, eller er man mere optaget af at sidde i en forligskreds med V og K, der siger, at der ikke er nogen problemer, og at alt går godt?
Karsten Hønge (SF), 2009-03-27:
Det er sikkert hverken første eller sidste gang, vi oplever en repræsentant for Venstre have benene solidt plantet i den blå luft.
Det forslag til vedtagelse, som hr. Thomas Adelskov fremlagde på vegne af Socialdemokraterne og SF, opridser netop en række værktøjer, som vi mener der er brug for, fordi der ikke er kontrol på området, og mit konkrete eksempel omkring arbejdsmiljøet viser jo med al tydelighed, at der ikke er kontrol på området.
Line Barfod (EL), 2009-03-27:
For lidt siden hørte vi Venstres ordfører sige, at det billede, som forligskredsen bliver præsenteret for, er, at der overhovedet ingen problemer er.
Det er jo et lidt andet billede, SF's ordfører tegner, og derfor vil jeg gerne høre SF's ordfører, om han er enig med Venstres ordfører, som han er i forligskreds med, om, at der ikke er nogen problemer, og at der ikke er nogen grund til at ændre på de værktøjer, der skal bruges.
Er SF's ordfører enig med Venstres ordfører og mener ordføreren, at det fører til noget at blive ved med at sidde her og diskutere ud fra Venstres opfattelse af, at der ikke er nogen problemer, og at der ikke er behov for at ændre noget?
Line Barfod (EL), 2009-03-27:
Jeg synes, at for mennesker, der har ret til at bevæge sig rundt i verden, er der fordele, hvis man har det godt.
Og samtidig bliver vilkårene i de lande, de kommer fra, ofte endnu værre.
Hvis vi skulle have et europæisk samarbejde, der byggede på hensynet til mennesker, så ville vi i den grad sikre, at man har ret til at konkurrere på lige vilkår, vi ville sikre, at man har ret til at konflikte for lige vilkår for mennesker, og vi ville sikre, at man gjorde noget ved den kæmpestore ulighed, der er, både i de enkelte lande inden for EU og jo også på verdensplan, og som gør, at der er et kæmpe pres på, at mennesker bliver tvunget ud i dårligere og dårligere arbejdsvilkår.
I stedet for at vi laver en spiral, der går opad, så går den nedad i øjeblikket, fordi det bliver hensynet til at tjene penge, der står højest, i stedet for hensynet til mennesker.
Morten Østergaard (RV), 2009-03-27:
Jeg kender bare ikke et eneste folketingsmedlem, der synes, at virksomhederne skal kunne tjene penge på at konkurrere på dårligere vilkår - i hvert fald ikke inden for landets grænser.
Men det bliver sådan en ret fundamental debat.
Der sker da masser af ting fra EF-Domstolens side, som vi måske kunne tænke os anderledes.
Det er jo også derfor, vi har folkevalgte både på nationalt plan og på europæisk plan og har regeringer, der sidder sammen.
Jeg leder bare efter en eller anden form for anerkendelse af, at det da er en kæmpe fordel for de borgere, der er så heldige at bo i et EU-land, at der er regulering, og at der er mulighed for, at de østarbejdere, der kommer herop, rent faktisk har fået et arbejde i stedet for at leve i fattigdom og arbejdsløshed i Polen, eller hvor de nu er kommet fra.
Kan fru Line Barfod ikke alligevel på sådan en dag med en forespørgselsdebat mande sig op til at se, at der trods alt er visse fordele ved, at arbejdskraften kan bevæge sig frit i EU?
Morten Østergaard (RV), 2009-03-27:
Jeg synes, Enhedslistens ordfører mangler at anerkende, at det jo sådan set er det, som man i østforligskredsen har taget hånd om løbende.
Også i dag fra i hvert fald Venstres, Konservatives og Det Radikale Venstres side har man erklæret sig parat til at tage yderligere tiltag, hvis det er nødvendigt.
Jeg kunne bare godt tænke mig helt principielt, når nu der er en forespørgselsdebat, at få fru Line Barfods svar på: Er man ikke enig i fra Enhedslistens side, at det er til gavn for borgerne i Den Europæiske Union, at vi har arbejdskraftens frie bevægelighed, personernes frie bevægelighed og varernes frie bevægelighed?
Man får jo det indtryk, at det er til forsvar for nationalstaten.
Og det plejer vi bare ikke at høre fra venstrefløjen, det plejer man jo sådan set at høre fra højrefløjen.
Derfor er det bare, jeg vil spørge: I sidste ende, når regnskabet er gjort op, er det så ikke korrekt, at det er til gavn for borgerne i EU, at vi har både arbejdskraftens, varernes og personernes frie bevægelighed?
Line Barfod (EL), 2009-03-27:
Nu er det hr. Jens Vibjerg, der har gennemført en lovgivning omkring mindsteløn i forbindelse med Lavalsagen.
Det er ikke Enhedslisten, der er kommet med en lovgivning med hensyn til at lave A- og B-overenskomster.
Meldingen fra Bygge-, Jord- og Miljøarbejdernes Fagforening 3F i København, som havde den seneste sag ude i Rødovre, og som skrev tilbage til os, efter at det lykkedes dem at få overenskomst, er, at der er en række uløste problemer, som ligger hos politikerne.
Det er skatteforhold, momsindbetaling, ligegyldighed med registrering i RUT-registeret, overtrædelse af udstationeringslovens krav om opholdsgrundlag for de ansatte og så en lemfældig kontrol, og de henviser til de krav, som byggefagene har sendt til os for nylig, hvori de nævner en række af de værktøjer, som vi har peget på i vores forslag til vedtagelse.
Så det passer jo ikke, når hr. Jens Vibjerg siger, at fagbevægelsen har det, den skal bruge, og at den seneste konflikt viser, at det virker.
Den peger netop på, at den gør alt det, den kan, men at den altså også mangler noget fra vores side.
Jens Vibjerg (V), 2009-03-27:
De seneste eksempler, vi har,
viser jo netop, at den danske model virker.
Der har været nogle problemer, og dem har man fået løst gennem at bruge de kampmuligheder, man har.
Det viser bare, at den danske model altså virker.
Det synes jeg vi skal understøtte, og det er det, vi gør med de værktøjer, vi har lagt i værktøjskassen.
Vi er jo hele tiden i forligskredsen opmærksomme på udviklingen og har justeret, når der har været behov for at justere, og det vil vi selvfølgelig fortsat gøre.
Men til det, som Enhedslisten gør, nemlig helt at underkende den danske arbejdsmarkedsmodel, må jeg sige, at man får indtryk af, at det, Enhedslisten rent faktisk ønsker, er, at vi skal ind og lovgive om mindstelønninger og sådan noget på det danske arbejdsmarked, for det er jo det, der indirekte bliver sagt.
Og det ville da være en katastrofe i forhold til den danske model.
Line Barfod (EL), 2009-03-27:
Som jeg hørte hr. Jens Vibjergs ordførerindlæg, så gik det på, at man på det ene møde efter det andet fik besked om, at der ikke var problemer.
Det var det, hr. Jens Vibjerg sagde i sit ordførerindlæg, det kan vi jo tjekke bagefter.
Men det afgørende for os er jo, at fagbevægelsen er kommet til os adskillige gange, senest i henvendelsen fra Rødovre i går og før det med henvendelsen for et par uger siden fra Byggefagenes Samvirke og har peget på, at der er brug for flere værktøjer, at fagbevægelsen ikke kan løfte opgaven alene med de værktøjer, de har i dag, at der er brug for at gøre nogle flere ting.
Det undrer mig, at hr. Jens Vibjerg ikke tager det med i sit indlæg og ikke indrømmer, at ja, der er brug for nogle flere ting, for det er de meldinger, der kommer fra dem, der står midt ude i problemerne, dem, der i hverdagen rejser konflikterne, laver blokaderne og prøver at lave overenskomsterne med arbejdsgiverne.
Jens Vibjerg (V), 2009-03-27:
Jeg er lidt skuffet over fru Line Barfods indlæg her, for jeg kender jo egentlig fru Line Barfod som en meget reel ordfører, og derfor er jeg skuffet over, at jeg skal lægges nogle ord i munden, som jeg ikke har sagt.
Jeg har ikke sagt noget om, at alt er rosenrødt ude på arbejdspladserne.
Jeg understregede nemlig i min ordførertale, at der er problemer derude.
Det, vi bare har gjort i østforligskredsen, er, at vi har lavet en værktøjskasse til at tackle de problemer sammen med arbejdsmarkedets parter, sammen med fagbevægelsen, sammen med myndighederne, og derfor har vi styr på situationen derude.
Og det er jo altså en væsentlig anden situation end den, fru Line Barfod prøver at give indtryk af i forhold til mig.
Thomas Adelskov (S), 2009-03-27:
Men det, jeg alligevel også synes er lidt interessant, og som man kan uddrage af debatten i dag, er, at hvor Enhedslisten tidligere har stået og tordnet mod den Lavallov, vi har, og tordnet mod østaftalen og alt, hvad vi andre har lavet, må vi også bare konstatere, at det så sent som i går lykkedes fagbevægelsen - netop som en konsekvens af vores Lavallov - at tegne overenskomst ude i Rødovre.
Der skete ikke det modsatte, der skete tværtimod det, at man brugte de kampskridt, man har adgang til, og som Enhedslisten har påstået ikke længere eksisterede.
Man kunne lave konflikt, man kunne lave blokade, og man kunne tvinge en udenlandsk arbejdsgiver til at tegne overenskomst.
Så det synes jeg bare lige jeg ville notere her i slutningen af debatten.
Jeg håber også, at Enhedslisten er glad for, at vi andre trods alt har gennemført en lovgivning, der betyder, at vi på trods af nogle rigtig kedelige domme i EU rent faktisk herhjemme har en god lovgivning, der sikrer, at fagbevægelsen kan tegne overenskomst.
Bent Bøgsted (DF), 2009-03-27:
Man kan sagtens finde en løsning, hvis hr. Thomas Adelskov også vil være med til at sikre, at det bliver lidt som Dansk Folkeparti vil have, netop at den arbejdskraft, der kommer til Danmark, er kontrolleret, men så skal vi jo ind og se på EU-reglerne om den frie adgang til det danske arbejdsmarked, og det ved jeg at hr. Thomas Adelskov ikke vil være med til.
Jens Vibjerg (V), 2009-03-27:
Det er et noget fortegnet billede, fru Line Barfod her beskriver af virkeligheden.
Det er i hvert fald ikke de signaler, jeg får fra aktørerne fra fagbevægelsen.
Som jeg sagde, er der selvfølgelig brodne kar, dem kommer man efter.
Og det er jo ikke kun overladt til fagbevægelsen, det er jo et samarbejde mellem fagbevægelsen og myndighederne.
Vi havde jo så sent som onsdag formiddag statusmøde, og vi må sige, at de meldinger, vi får hele vejen rundt, er meget positive.
Tingene fungerer meget, meget godt derude.
Man får fat i de fleste af dem, der ikke overholder reglerne.
Der vil altid være nogle brodne kar, og det er dem, vi skal efter, for vi vil ikke acceptere, at de er der, og det kommer vi.
Line Barfod (EL), 2009-03-27:
Det er jo altså ikke det indtryk, fagbevægelsen har, og det er trods alt dem, der står med problemerne i hverdagen.
Er hr. Jens Vibjerg åben over for at se på de krav, som fagbevægelsen kommer med, og som giver dem muligheden for at løfte den kæmpestore del af ansvaret, som hr. Jens Vibjerg lægger over på dem ved at sige, at det er fagbevægelsen, der skal sikre ordentlige vilkår i Danmark, og som jeg kan forstå at hr. Jens Vibjerg synes at det er helt fint det bare er dem der tager sig af? Vil hr. Jens Vibjerg være med til at sikre, at der f.eks. kommer en bødestraf for virksomheder, der ikke lader sig registrere, at fagbevægelsen får adgang til registrene, at man går ind og siger, at hovedentreprenøren skal hæfte for underentreprenørerne, og at det offentlige sikrer, at der er overenskomstmæssige vilkår, når det er det offentlige, der er ude at få lavet opgaver?
Vil hr. Jens Vibjerg være med til at se på de krav, som fagbevægelsen rejser, i stedet for bare at sige, at alt er godt?
Jens Vibjerg (V), 2009-03-27:
Vi har selvfølgelig brodne kar både blandt danske virksomheder og udenlandske, der kommer her til landet.
Men vi har jo set, at de gang på gang bliver taget.
Hvad enten det nu er organisationerne, der er ude at få hanket op i dem og lavet en overenskomst, eller det er myndighederne, SKAT, politi eller Arbejdstilsynet, der nu får fat i dem, så viser det, at man får hanket op i de her sager og får dem løst, og det synes jeg er meget tilfredsstillende.
Det viser, at det system, vi har bygget op, virker.
Line Barfod (EL), 2009-03-27:
Jeg skal bare stille et spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører.
Hvorfor bliver Socialdemokraterne så ved med ikke at ville lave noget, hvor vi sammen prøver at presse regeringen og viser, at der faktisk er partier i Folketinget, der ønsker at få det her gennemført, frem for at man bliver ved med at sige, at man ønsker at sidde sammen med en regering, som ikke ønsker, at vi får de effektive værktøjer, der skal til, for at sikre imod social dumping?
Vil Socialdemokraterne være med til at love, at vi, når vi får et andet flertal, vil kunne gennemføre de her krav?