Erling Bonnesen (V), 2011-02-01:
Tak for det.
Beslutningsforslaget, som vi behandler her i dag, indeholder tre elementer.
For det første foreslår man, at betingelserne for at kunne flokmedicinere dyr med antibiotika ændres, således at en dyrlæge skal have tilset en dyreflok, inden der kan flokmedicineres med antibiotika.
For det andet foreslås det at indføre hyppige og regelmæssige dyrlægebesøg på besætningerne.
Og for det tredje foreslås en udvidelse af gult kort-ordningen.
Formålet med disse tiltag er at reducere antibiotikaforbruget i landbruget.
Som forslagsstillerne selv gør opmærksom på, blev der i 2008 indgået et 4-årigt veterinærforlig.
En del af forliget blev udmøntet sidste år, da man indførte obligatorisk sundhedsrådgivning på større kvæg- og svinebesætninger.
Siden den 1. juli 2010 har 4.800 større kvæg- og svinebesætninger skullet have obligatoriske rådgivningsaftaler med en praktiserende dyrlæge.
Ligeledes blev gult kort-ordningen sat i gang for nylig, da Fødevarestyrelsen i december udsendte de første høringsbreve til svineproducenter, som så ud til at bruge for meget antibiotika i deres besætninger.
Ca. 1.100 høringsbreve blev sendt ud, og disse svineproducenter skal nu inden høringsprocessens afslutning få nedsat antibiotikaforbruget til under grænseværdierne, hvis ikke de skal have et gult kort.
Den anden runde af udpegning af eventuelle gult kort-besætninger gennemføres i denne måned.
Veterinærforligets elementer er altså efterhånden ved at være ført igennem, og vi kan se, at de virker.
Samlet set ser det ud til, at der er en faldende tendens i forbruget, og vi har også lige hørt, at vi måske oven i købet kan nå frem til en konklusion, der siger et pænt fald.
Det må vi så se, når tallene kommer.
Danske dyr får mindre end halvt så meget antibiotika som dyr i andre europæiske lande og dyr i USA.
Jeg mener derfor, at man bør lade de tiltag, som er sat i søen i forbindelse med veterinærforliget, få ordentlig vind i sejlene, inden vi vurderer behovet for yderligere tiltag. På det grundlag afviser Venstre beslutningsforslaget.
Jamen det glæder mig da at høre fra Socialdemokraternes fødevareordfører, at man også konstaterer, at landbrugserhvervet er i en særdeles vanskelig situation; det er vi så enige i.
Jeg kan jo så tydeligvis også høre på de ting, der i øvrigt foregår i debatten med hensyn til det punkt, at der synes at være langt fra ligesom at anerkende den vanskelighed, som erhvervet er i, til, hvilke initiativer man så vil sætte bag.
Det kerer vi os meget om i Venstre og forsøger selvfølgelig at hjælpe erhvervet med, også for at kunne skabe ny vækst.
Vi kan jo kort og godt ikke undvære landbruget, det er vi sådan set fuldstændig enige i; det manglede vi så lige at få konstateret fra fødevareordførerens side.
For så vidt angår sagen, som vi behandler nu, med antibiotikaforbruget, glæder det mig da også, at vi jo fra regeringens side og flertallets side, forligskredsens partier, har taget action på det her og har sat nogle initiativer i værk, som jeg også har markeret i ordførertalen.
Og når vi så oven i købet kan konstatere, at det rent faktisk også begynder at virke, synes jeg, at der er grund til at glæde sig over det.
Det ser ud til, at vi er på rette vej.
Selvfølgelig skal antibiotikaforbruget ikke være højere end nødvendigt, og når vi i forvejen ligger lavt, er det da godt, at vi får fat i nogle af de steder, hvor det ligger allerhøjest, og får dem til at reducere.