runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Manu Sareen (RV), 2012-10-03:
Jeg synes jo, at det er ganske alvorligt, hvis det er konsekvensen af et forbud, altså at der kommer mere prostitution i det skjulte, og at politiet ikke har mulighed for at hjælpe de prostituerede.
Det er jo rigtig, rigtig alvorligt, og derfor sagde jeg også – for lige at konkretisere det igen – at Straffelovrådet rent faktisk tager den her rapport med ind i sine overvejelser.
Jeg tror også, at spørgeren udmærket ved, at havde tingene været ligetil, havde vi taget en beslutning, som havde været nem, men det er den netop ikke.
Der jo også erfaringer fra Sverige, som stritter i hver sin retning.
Der er masser af, synes jeg, modstridende oplysninger, og netop derfor skal en beslutning, når vi skal hjælpe mennesker i nød – for jeg synes virkelig, at det her er mennesker i nød – tages på et oplyst grundlag.
Det sidste synes jeg at jeg har svaret på to gange.
Så sagde fru Fatma Øktem også, at der er nogle erfaringer fra Sverige, og det er fuldstændig rigtigt – det har jeg også nævnt.
Tingene er ikke ligetil, og man kan ikke bare tage de svenske erfaringer og konvertere dem til danske erfaringer, der er selvfølgelig forskelle.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at regeringen gerne vil gøre noget ved det her område, og det er også derfor, at vi har skrevet det ned, men vi har også skrevet ned – og det er næsten den anden del af det – at vi vil undersøge det, så vi kan tage en beslutning på det mest oplyste grundlag i forhold til dem, vi skal hjælpe.
Igen: Det handler om at lytte til nogen, som virkelig ved noget om det her, og som tager rapporter, som fru Fatma Øktem også har nævnt, med i deres overvejelser, som jeg har sagt en del gange, så vi kan tage nogle beslutninger på det mest oplyste grundlag.
Ole Sohn (SF), 2012-10-03:
Med hensyn til de initiativer, som Danmark har taget for ikke alene at rydde op i, men også få reguleret den finansielle sektor, sådan at vi undgår en ny finanskrise som den, vi så i kølvandet på den store internationale krise i 2008, er vi jo i Danmark kommet meget langt, også i forhold til andre lande.
Og det, at vi har et proaktivt Finanstilsyn, tror jeg sådan set vi skal være glade for, for jeg er ikke af den opfattelse, at internationale investorer eksempelvis i Spanien har tillid til det, hvis en bank siger, at de har haft besøg af Finanstilsynet, for det har jo åbenlyst ikke virket.
Så et aktivt Finanstilsyn er vigtigt. Det, der er opgaven, er, at vi får konsolideret bankerne, ikke alene i Danmark, men også i Europa – men lad os nu koncentrere os om Danmark her.
Og når vi har gjort det, er det min opfattelse, at vi skal tilbage til en situation, hvor man kan sige, at når det går godt i Danmark og økonomien måske er på vej ind i det røde felt, som den var i 2005, 2006 og 2007, skal man træde lidt på bremsen for ikke at få for meget aktivitet, overaktivitet, men til gengæld skal man, når økonomien er nede i en lavkonjunktur, gå længere.
Og det er muligt, at vi skal se på, om vi kan finde former, der gør, at vi også over for de danske pengeinstitutter kan spore mere ind på, at man – der, hvor der er mulighed for det – får lidt mere gang i lånefinansieringen af sunde projekter.
Det er aldrig og bliver aldrig Finanstilsynets ansvar.
Jeg vil gerne sige, at vi har sunde pengeinstitutter, som også har gode indlån, men vi har altså også pengeinstitutter, som er udfordret.
Vi ser, at pengeinstitutter er nødt til at lave meget markante nedskrivninger, og det er jo bl.a. noget, der er sket i kølvandet af, at de har foretaget nogle måske lidt letsindige investeringer i nogle ejendomsudviklingsprojekter eller lignende.
Det, vi i virkeligheden skal, er, at vi at vi skal tilbage til de klassiske dyder i bankverdenen, hvor man sætter fokus på: Hvordan kan vi servicere de virksomheder, som etablerer nogle arbejdspladser også for lokalsamfundene?
Vi skal se, om vi kan finde muligheder for at dreje på nogle knapper, som gør, at de sundeste banker får lidt bedre muligheder.
Det er fint for mig; vi behøver ikke at have generelle regler, hvis man kan målrette dem.
Men overordnet set
tror jeg, at det tjener os bedst, at vi har et meget aktivt Finanstilsyn, hvilket også gør, at den måde, vi kan håndtere krisen på herhjemme og har gjort det indtil dato, har været, uden at skatteborgerne har været med til at betale det.
Det er faktisk sket ved en oprydning i sektoren selv, og det synes jeg også vi skal være glade for.
Fatma Øktem (V), 2012-10-03:
Det fremgår af rapporten »Farlige Forbindelser«, og også langt de fleste erfaringer med kriminalisering af købesex viser, at der er en tendens til, at volden stiger, og at kvindernes tillid til myndighederne er dalende.
Det glæder mig selvfølgelig at høre, at ministeren så siger her, at man er opmærksom på de her tal, og at de vil indgå i det, man beslutter sig til.
Nu har ministeren ikke selv læst rapporten, man har fået indholdet af rapporten fortalt.
Skal jeg forstå det sådan, at man tager de her betragtninger med i, hvad det er, man gerne vil på det her område?
Kim Andersen (V), 2012-10-03:
Et konjunkturforløb er jo netop kendetegnet ved ikke at være statisk, og derfor skal vi passe på, at vi ikke beder Finanstilsynet om at udøve sin virksomhed på nogle præmisser, som måske var fornuftige for 4 år siden ved finanskrisens indtræffen.
Finanstilsynet har selv sagt, og dets direktør har selv understreget, at man er meget proaktiv, som ministeren også kalder det, og at man er fremme i skoene i forhold til andre tilsyn i Europa.
Det er for så vidt udmærket, men der skal jo være proportionalitet mellem problemet og så, hvor langt fremme i skoen man er.
Og problemet her i Danmark er jo ikke det samme, som det er i Sydeuropa eller andre gældstyngede lande, her er der faktisk en grundlæggende sund økonomi.
Der er virksomheder og sektorer, som har brug for kapital til at udvide produktionen og få skabt nye arbejdspladser, og det må vi være enige om er det, det drejer sig om nu, altså at understøtte de vækstpotentialer, der er, og få skabt de arbejdspladser, som der overhovedet er mulighed for at skabe.
Og derfor er det jo meget, meget kreperligt, for at sige det rent ud, hvis vi har et Finanstilsyn, som er med til at understøtte en lavkonjunktur og ikke det modsatte.
Hvad vil ministeren konkret gøre for at få blødt op på den meget rigoristiske form, som Finanstilsynet har underlagt sin virksomhed de sidste par år?
Jeg er helt med på de initiativer, der er taget, og som er under yderligere overvejelser i forbindelse med eksportkreditordninger og vækstkautionsordninger, men ministeren siger jo også i sit svar her relativt direkte, at det i sig selv ikke gør det.
Altså, vi skal have gang i den finansielle sektor i sig selv, og den skal påtage sig mere risikovillighed, også fordi vi jo rent faktisk ved, at der er en lang række små og mellemstore finansielle virksomheder, som rent faktisk har et betragteligt indlånsoverskud.
Og der vil jeg gerne høre, hvad ministeren vil gøre, for at vi kan få udløst den reaktion fra den finansielle sektors side, så vi kan få det indlånsoverskud i spil, for det er simpelt hen for små beløb, vi taler om, med de ordninger, som ministeren her redegør for.
Og det i sig selv er med til at cementere en lavvækstsituation.
Hvad vil ministeren gøre for at bløde op på Finanstilsynets virksomhed?
Ole Sohn (SF), 2012-10-03:
Jeg er helt enig med spørgeren i, at vi har en meget, meget stor udfordring, specielt hvad angår finansiering af små og mellemstore virksomheders sunde projekter.
Virkeligheden er den, at vi har fået sådan en todelt situation i Danmark, hvor de store virksomheder i kraft af den sunde økonomi, som Danmark har, er i stand til at kunne lånefinansiere deres initiativer billigere end deres konkurrenter i OECD, og det er jo positivt, men de små og mellemstore virksomheder er for manges vedkommende i klemme eller ramt af skrappere finansieringsmuligheder.
Der har vi taget en række initiativer i den forligskreds, der var bag bankpakkerne i foråret, og der ligger jo også nye initiativer her, hvor vi sætter fokus på, om vi via Vækstfonden kan være med til at skabe et grundlag for, at små og mellemstore virksomheder, som har nogle lånebehov på over 2 mio. kr., kan få mulighed for at få det, der hedder efterstillede lån, sådan at de kan komme i gang med at realisere deres sunde projekter.
Det er det ene.
Det andet er, at vi via Eksport Kredit Fonden giver mulighed for, at Eksport Kredit Fonden ikke alene kan lånefinansiere eller garantere eksportordrer, men også finansiere i eksportvirksomhedernes produktionsanlæg, sådan at man etablerer nye og flere danske arbejdspladser.
Det er nogle af de konkrete initiativer, der ligger.
Jeg er meget opmærksom på, at det gerne skulle være en afhjælpning, men det er muligvis ikke nok eller tilstrækkeligt, og derfor er jeg også meget glad for det tilsagn, der kommer fra Venstre, om, at vi i fællesskab hele tiden har fokus på, hvordan vi kan sikre, at den finansielle sektor kommer så meget på fode, at markedet via de finansielle virksomheder bliver mere tunet ind på at servicere, lånefinansiere virksomhedernes sunde projekter, og at vi, så længe der er finansieringsklemmer, også finder supplerende muligheder enten via Vækstfonden, via Eksport Kredit Fonden eller via nogle af de nye initiativer, der er undervejs, til at sikre, at vi får flere pensionsmidler i spil til skabelse af arbejdspladser.
Det udvalg, som jeg har nedsat, barsler med en rapport eller nogle indstillinger inden udgangen af oktober måned.
Kim Andersen (V), 2012-10-03:
Jeg vil gerne spørge erhvervsministeren om den situation, der er inden for erhvervslivet i forhold til at fremskaffe risikovillig kapital.
På den vækstkonference, som både ministeren og jeg deltog i i Skanderborg i mandags, fremgik det klart fra både erhvervslivet og fra repræsentanter for den finansielle sektor, at der rent faktisk er noget om den megen snak om kreditklemmer.
Særlig tre kategorier af virksomheder er berørt af kreditklemmer, nemlig små og mellemstore virksomheder og virksomheder, som beskæftiger sig med landbrug og med ejendomme.
Jeg ved, at ministeren i flere omgange og også aktuelt gør sig nogle overvejelser omkring nogle eksportkreditordninger og nogle vækstkautionsordninger, men jeg tror, ministeren efter mandagens møde må være enig med mig i, at det i sig selv ikke løser det problem, der er omkring kreditklemmer.
Derfor vil jeg gerne høre, hvad ministeren aktuelt har af overvejelser og initiativer for at afbøde kreditklemmeproblematikken, for for mig at se er det jo nøglen til at få skabt udvikling og vækst i nogle sektorer, som har et stort potentiale i sig.
Særlig de små og mellemstore virksomheder har et betydeligt potentiale i vores land, både for at skabe værditilvækst og for at øge antallet af arbejdspladser.
Derfor er det her en ganske alvorlig og seriøs problemstilling, som jeg meget gerne vil høre ministeren om.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg meget håber, at ministeren er indstillet på at tage nogle initiativer for at få det her problem løst, og jeg kan også tilsige, at Venstre vil være parat til at samarbejde om det.
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-10-03:
Undskyld, men jeg kender hr. Lars Christian Lilleholt som en ansvarlig politiker.
Det, der blev sagt her, var dybt uansvarligt.
Påstanden om, at vi nu tvinger nogen til at køre bil, påstanden om, at vi nu lukker stationer, er der ingen belæg for.
Ansvarlige politikere vil jo netop, når de kan se, at der er et problem, og at problemet bliver uoverskueligt, hvis de ikke gør noget, gøre det, at de sætter sig ned og får undersøgt, hvad de kan gøre ved det her problem.
Jeg vil gerne inderligt bede hr. Lars Christian Lilleholt med det engagement og den viden, han har i forhold til Fyn, om at lade være med at bringe nogle påstande til torvs, som der ikke er belæg for.
Hjælp med at få løst det her problem til gavn for beboerne på Fyn og for landsdelstrafikken.
Lars Christian Lilleholt (V), 2012-10-03:
Har man foretaget beregninger af, hvad det kommer til at koste for vores miljø og vores klima?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-10-03:
Jeg ved ikke, om hr. Lars Christian Lilleholt har meldt ud, at der skal lukkes nogle stationer.
Jeg har ikke gjort det.
Jeg synes, at lige det spørgsmål, der kommer her sådan lidt en passant, om krydsningsspor og bedre udnyttelse af kapaciteten, er et fantastisk relevant spørgsmål.
Jeg kan ikke svare på det i dag, og det er lige præcis derfor, jeg har bedt eksperterne lokalt, regionalt og på landsplan om at sætte sig sammen og så give os politikere bedre svar på, hvordan vi kan gøre det her på en bedre og en smartere måde til gavn for beboerne på Vestfyn og for landsdelstrafikken.
Lars Christian Lilleholt (V), 2012-10-03:
Der er andre alternativer f.eks. krydsningsspor og bedre udnyttelse af kapaciteten på strækningen.
Har man ikke gjort sig sådanne overvejelser frem for at melde ud, at der skal til at lukkes stationer?
Henrik Dam Kristensen (S), 2012-10-03:
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at hr. Lars Christian Lilleholt nu bidrager til måske at skabe usikkerhed med lige præcis den sidste bemærkning om at flytte folk fra kollektiv trafik over i biler.
Det er jo slet ikke det, der er tale om.
Må jeg sige til hr. Lars Christian Lilleholt, at det nemmeste i denne verden nogle gange er bare at læne sig tilbage og sige: Det går nok.
Det ville være uansvarligt.
Det ville være uansvarligt over for de personer, der bor på Vestfyn og har brug for at blive transporteret.
Det ville være uansvarligt over for landsdelstrafikken.
Når man som minister, og det gælder i øvrigt også som et folketingsmedlem, kan se, at nu har vi et problem, der bare ser ud til at vokse og blive større og større, og at det består i den kapacitet, vi har, når det gælder togskinner hen over Fyn, og man kan se, at der er problemer, der bare trænger sig mere og mere på, er det så ikke bedre – altså både som ansvarlig og oven i købet lokalt valgt folketingsmedlem, og når det gælder en minister – at sige: Skal vi ikke sætte os ned og kigge på det problem?
Skal vi ikke sætte os ned og se på, hvordan vi kan løse det her problem, både så landsdeletrafikken fungerer, og så den lever op til de målsætninger, som vores parti er enige om, nemlig en fordobling af den kollektive trafik, men også så man kan betjene de beboere, som har behov for at blive betjent i forbindelse med at komme fra hjemmet og til arbejdet?
Hvordan kan vi gøre det på den bedste måde?
Når det er sket, er det jo så efterfølgende politikerne, der træffer beslutningen.
Nu tager vi fat om det her og får løst det her, og målet er, vil jeg gerne understrege, for alle parter helt klart en bedre betjening.
Anni Matthiesen (V), 2012-10-03:
Jamen jeg kan jo så sige, hvis jeg skal give et svar, at Venstre rigtig gerne så, at vi kunne have bevaret nedrivningspuljen, for det har på rigtig mange områder for rigtig mange kommuner netop betydet, at man har kunnet gøre en forskel i forhold til at få fjernet nogle af de usle huse, der stod rundtomkring.
Dermed har det måske også været med til at sikre, at der var folk, der flyttede til også de mindre landsbyer.
En ting mere, jeg gerne vil lidt ind på, er, at jeg havde glædet mig til at se lovprogrammet, som vi nu har fået udleveret af regeringen, og der har jeg jo selvfølgelig også slået op på de områder, der vedrører landdistrikterne.
Jeg vil sige, at jeg er skuffet over, at der ikke er blevet afsat flere midler i forhold til også at sikre en bedre balance i landet, og jeg vil gerne spørge ministeren om, om det er, fordi vi kan forvente, at der kommer noget lidt senere, som bare ikke lige er nået at komme med i lovprogrammet.
Carsten Hansen (S), 2012-10-03:
Nu er jeg noget usikker på, hvad fru Anni Matthiesen sigter til.
Det er lidt svært at vide, om det er nedrivningspuljen, eller hvad det er, der sigtes til.
Den viser faktisk, at kommunerne har brugt den her pulje rigtig ordentligt.
Derfor har jeg også taget konsekvensen af det.
Det var jo en engangsbevilling, som der ikke var finansiering til.
Bevillingen kørte jo videre i 2012, altså kunne midlerne fra 2011, de 100 mio. kr., køre ind i 2012, så det ikke gik i stå.
Så har jeg foretaget en prioritering, og det er her, at jeg synes, det er lidt underligt, og det kunne jeg da godt tænke mig at spørge Venstre om
, selv om det ikke er mig, der skal stille spørgsmål: Hvad siger Venstre siger til, at jeg synes, at det nu er landsbyernes tur til at få byfornyelse, og at jeg har prioriteret at give områdefornyelsen og bygningsfornyelsen 75 mio. kr. om året?
Det er jo en blivende bevilling og ikke en stop and go-politik, som vi tidligere har set.
Jeg håber, at Venstre har fået tænkt sig grundigt om og nu vil være med til den del af det, samtidig med at vi tager fat i de her Låsby Svendsen-typer og får dem dømt i huslejenævnene.
Anni Matthiesen (V), 2012-10-03:
Ja tak.
Jeg må sige, at da jeg læste artiklen i Berlingske, syntes jeg jo, at der var rigtig mange flotte ord.
Jeg tror faktisk ikke, at der var noget af det, der stod, som jeg kunne være uenig i.
Det, der bare skurrer lidt i mine ører, er, at vi hører, at regeringen tager nogle andre initiativer på andre områder, som jeg synes netop skader yderområderne.
Derfor vil jeg gerne høre ministeren, som jo har ansvaret for landdistrikterne, om han ikke også mener, at der sker noget skævvridning, når vi risikerer, at arbejdspladser flytter ud af landet, og når det især er yderområderne, der bliver ramt.
Det sidste spørgsmål, som jeg gerne vil stille ministeren, drejer sig om annoncen, artiklen, eller hvad man nu kan kalde den.
Er det en, som er udgivet af ministeriet, eller hvem har egentlig betalt den?
Er det kommunerne, der har været inde over i forhold til at udgive annoncen?
Vil ministeren forklare overskriften »landet skal hænge sammen«, som blev bragt i annoncetillægget »Flyt ud« i Berlingske Tidende?
Jan E. Jørgensen (V), 2012-10-03:
Finder statsministeren, at hun i sine besvarelser til Folketinget i sagen vedrørende Henrik Sass Larsen har redegjort fyldestgørende for sondringen mellem sikkerhedsgodkendelse og sikkerhedstjek af kommende ministre, jf. regeringsgrundlagets afsnit om god regeringsførelse, hvoraf det fremgår, at »regeringen vil bestræbe sig på at besvare spørgsmål fra Folketinget fyldestgørende ...«?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-10-03:
Jeg vil ikke gå ind i den konkrete sag og skal bare minde om, at Folketingets Ombudsmand har udtalt sig om sagen, og det er der også reageret på fra Justitsministeriets og Statsministeriets side.
Der pågår stadig en klage, og i den situation er det vores pligt ikke at gå ind i sagen.
Der er jo en sag, der må køre.
Men det har intet at gøre med det, som har optaget rigtig mange: Altså, skal en minister sikkerhedsgodkendes eller ej?
Det skal en minister ikke, det tror jeg at jeg har sagt efterhånden rigtig mange gange.
Hvem er det, der er ansvarlig for, hvem der bliver minister i dette land?
Det er den til enhver tid siddende statsminister eller den kommende statsminister.
Sådan er det.
Karsten Lauritzen (V), 2012-10-03:
Det er jo et svar, statsministeren er kommet med før på tidligere spørgsmål.
Man kan følge statsministerens argumentation lidt videre: Statsministeren siger, at der er nogle, der kan have mistillid til Politiets Efterretningstjeneste, at der er nogle, der kan sætte spørgsmålstegn ved departementschefers og embedsværkets uvildighed, og at det må vi have ryddet af vejen.
Det er helt fair, det kan man forstå.
Men der, hvor det bliver uforståeligt, vil jeg sige til statsministeren, er, når statsministeren så ikke vil fortælle om eller ikke vil forholde sig til den klage, der ligger hos Ombudsmanden, den sag, Ombudsmanden behandler i øjeblikket, og ikke vil forholde sig til det påståede møde, som har fundet sted i Statsministeriet med tilstedeværelse af to departementschefer, hvor hr. Henrik Sass Larsen var til stede og – ifølge hr. Henrik Sass Larsens advokat – en bisidder, den nuværende finansminister, der ikke sidder så langt fra statsministeren her.
Når statsministeren ikke vil kommentere det møde, er der jo en masse påstande derude, en masse mistanker, der desværre falder tilbage på embedsværket og på Politiets Efterretningstjeneste.
Og hvis statsministeren ønsker, at de skal fjernes, så skal statsministeren jo forklare, hvad der er foregået på det pågældende møde.
Kan statsministeren ikke se det?
Anni Matthiesen (V), 2012-10-03:
Vil ministeren forklare overskriften, »Landet skal hænge sammen«, som blev bragt i annoncetillægget »Flyt ud« i Berlingske Tidende?
Carsten Hansen (S), 2012-10-03:
Jeg er blevet bedt om at skrive en leder om det, der er mine og regeringens prioriteter, og det har jeg gjort.
Sådan er det blevet oplyst over for mig, og skal der uddybes på spørgsmålet, er fru Anni Matthiesen velkommen til at stille et skriftligt spørgsmål.
Men mig bekendt er det ikke sådan, at vi har betalt noget for det.
Efter hvad jeg ved, er vi blevet bedt om at skrive en leder, og det har jeg sagt ja til.
Jeg gør alt, hvad jeg kan, for at underbygge, at vi nu får sat vores landdistrikters og yderområders udfordringer på dagsordenen, og det gør jeg gerne – også i Berlingske Tidende.
Fatma Øktem (V), 2012-10-03:
Hvordan forholder ministeren set i lyset af ministerens »Redegørelse/Perspektiv- og handlingsplan 2012« sig til den norske rapport »Farlige Forbindelser«, der omhandler konsekvenserne af forbuddet mod køb af sex i Norge, hvoraf det fremgår, at et forbud bl.a. har medført mere vold og mindre tillid til politiet?
Hvordan forholder ministeren set i lyset af ministerens »Redegørelse/Perspektiv- og handlingsplan 2012« sig til den norske rapport »Farlige Forbindelser«, der omhandler konsekvenserne af forbuddet mod køb af sex i Norge, hvoraf det fremgår, at et forbud bl.a. har medført mere vold og mindre tillid til politiet?
Skriftlig begrundelse
Spørgsmålet stilles til ministerens bl.a. på baggrund af ministerens redegørelse »Perspektiv- og handlingsplan 2012«, hvoraf fremgår, at regeringen som et led i indsatsen med menneskehandel vil begrænse købesex.
Manu Sareen (RV), 2012-10-03:
Det er, fordi præmissen i fru Fatma Øktems spørgsmål er en kriminalisering af sex.
Jeg tror, at det måske er derfor, at vi blander tingene lidt for meget sammen.
Fatma Øktem (V), 2012-10-03:
Vi er ikke uenige om, at de kvinder, der gerne vil ud af erhvervet, selvfølgelig skal have en hjælpende hånd.
Jeg kan bare ikke forstå det ud fra det, ministeren siger.
Ministeren bliver ved med at tale om udbuddet.
Vil det sige, at man vil prøve at begrænse efterspørgslen ved at begrænse udbuddet?
For ellers lyder det i mine ører som en mulig kriminalisering af købesex, når det er sådan, at man siger, at man gerne vil begrænse efterspørgslen.
Manu Sareen (RV), 2012-10-03:
Ja, man kan have den holdning, at det er helt fint med prostitution og også med de skadevirkninger, der er.
Der er de tal, som jeg har nævnt, og der er også andre tal, som kommer fra SFI, som viser, at det er et område, som er problematisk, og hvor der følger en masse problemer, også sociale problemer, i kølvandet af det.
Det siger kvinderne i øvrigt også, og det er jo i det her tilfælde mest kvinder.
Jeg var selv tidligere her i år ude med det om menneskehandel og gøre opmærksom på, at man selvfølgelig som mand har et ansvar, og at man, for at koge det fuldstændig ned, rent faktisk holder et andet menneskes skæbne i sine hænder.
Det er det, vi mener med at begrænse det, og det er også i det lys, at det skal læses.
Fatma Øktem (V), 2012-10-03:
Ja, det er ikke, fordi jeg har lyst til at vade rundt i det, men ministeren har selv været inde på det, og jeg har også noget fra »Redegørelse/Perspektiv- og handlingsplan 2012«, hvor der står, at vi i Danmark ikke bare har ansvar for at hjælpe ofrene, men også for at begrænse efterspørgslen efter f.eks. købesex