runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karl H. Bornhøft (SF), 2008-05-08:
Jeg vil godt starte med at sige sådan meget præcist, at den eneste fejl, jeg kan finde ved Enhedslistens forslag, er, at vi ikke selv har fremsat det, og den slags bagateller er altså ikke tilstrækkeligt til at få os til at gå imod.
Jeg vil sige, at det var der måske andre der kunne lære af, men det fortæller i hvert fald mig lidt om, at det her forslag jo er indlysende rigtigt.
Egentlig er det jo underfundigt og underligt, at vi overhovedet skal diskutere det, for der er hverken økonomiske eller praktiske årsager til, at man skal begrænse adgangen til sundhedspersonalet, i stedet for at vi alle kunne få disse oplysninger.
Jeg gætter også på, at det vil vise sig i løbet af selve udvalgsbehandlingen.
Derfor synes jeg, at vi alle sammen skal glæde os over, at Enhedslisten har fremsat et udgiftsneutralt forslag.
Det er i den her sammenhæng jo da værd at bemærke.
Jeg vil så også godt understrege, at det er sådan, at den her begrænsning, der er blevet indført omkring Cochrane-biblioteket, jo tværtimod går imod den almindelige udvikling i samfundet, og derfor er det jo så underfundigt.
For den udvikling går i retning af, at vi forsøger at skabe større og større åbenhed i forhold til sundhedsvæsenet, i forhold til journaler, i forhold til kriser og i ansættelse af patientvejledere, så hvorfor skal vi ikke sørge for, at alle får adgang til det?
Det er der jo simpelt hen ikke nogen god, menneskelig grund til.
Der er faktisk heller ikke nogen god, menneskelig grund til, at vi ikke skulle kunne gøre det i Danmark, når de nu stort set kan på resten af kloden.
Men man kunne såmænd også bare sige, at det her forslag er indlysende rigtigt, og der er ikke nogen yderligere udgifter forbundet med det, så hvorfor pokker gør vi det da ikke?
Vivi Kier (KF), 2008-05-08:
Det her kan jo gøres vældig kort.
Beslutningsforslaget, som vi i dag behandler, om den gratis adgang for alle borgere til at benytte Cochrane-biblioteket synes vi Konservative er et godt forslag.
Forslaget er dog allerede tænkt af andre, idet ønsket om gratis adgang for alle borgere er skrevet ind i regeringens kvalitetsreform, som der også ganske rigtigt står i bemærkningerne til forslaget.
Det er en kvalitetsreform med rigtig mange gode elementer, hvor alle naturligvis ikke bare kan gennemføres på en gang.
Fra konservativ side vil vi gerne vægte, at der på finansloven for 2009 findes de midler, om end det er ganske små midler, der skal til for at sikre denne adgang for alle til videnbiblioteket Cochrane.
Vi ønsker, at alle borgere skal have tilgængelige oplysningsmuligheder på hele forebyggelses- og sundhedsområdet, og Cochrane-biblioteket er blot et af mange gode steder, hvor man kan søge og indhente oplysning og viden.
Fra konservativ side støtter vi ikke beslutningsforslaget, da regeringen allerede arbejder for at indføre denne gratis adgang for alle borgere.
Lone Dybkjær (RV), 2008-05-08:
Jeg vil godt takke Enhedslisten for et meget gennemarbejdet forslag.
Hvis man skulle være lidt grov, kunne man sige, at det er groet uden for Christiansborg, men det synes jeg ikke gør det dårligere.
Det gør måske, at det har en højere kvalitet end meget af det, vi ser herinde.
Så min kompliment for det.
Så vil jeg også godt rose Enhedslisten for at have fremsat et udgiftsneutralt forslag, og jeg har allerede af hr. Per Clausen fået et løfte om, at det ikke vil gentage sig, for det kan jo ikke nytte noget, at vi bytter fuldstændig rundt på mønstrene herinde i Folketinget.
Jeg synes også, det er fint - det vil jeg gerne sige til Venstres og De Konservatives ordførere - at forslaget bliver fremsat, for vi har jo oplevet, at der står ting forskellige steder, som ligesom ikke bliver til noget.
Så jeg synes, det er o.k., at vi får den her debat.
Så vil jeg gerne mane en ting i jorden, hvilket jeg sådan set ikke syntes at ministeren gjorde, og det er, at det her ikke er udgiftsneutralt.
Det er jo ikke sådan, at det er gratis i dag for dem, der bruger det.
Der er bevilget nogle penge til nogle regioner og nogle forskningsinstitutioner, og hvad ved jeg, der så har kunnet trække på det her.
Og det er formentlig et dyrere system, end det ville være, hvis bare alle fik adgang.
Det er det ikke, der er en udgift i forvejen.
Ligesom man siger, at der ingen gratis frokost er, er der altså heller ingen gratis adgang til det her.
Han får nogle penge ind til at gøre adgangen gratis - og det er de penge, han i forvejen har givet ud.
Så enkelt er det.
Karen J. Klint (S), 2008-05-08:
Meget tyder på, at en lang dag slutter med en lidt sjov sag; der er fremsat et forslag, som er meget fornuftigt, og så kommer der nu regeringsrepræsentanter frem og siger, at man vil overholde det, der står i kvalitetsreformen.
Det ville sådan set være godt, hvis det var et generelt løfte og ikke kun et løfte om det, der står på side 57 om det register her.
Til ære for dem, der senere vil læse referatet her, synes jeg, at det er vigtigt at få slået fast, at formålet med det bibliotek og register, vi taler om her - det står faktisk stadig væk på nettet, jeg har printet det ud i dag - er, at man skal samarbejde om »at indsamle, kritisk vurdere, sammenfatte og formidle pålidelig information om virkninger af behandlinger og forebyggelse«.
Og - står der også - det skal kunne anvendes »af behandlere og forskere, men kan også være en hjælp til patienter og pårørende«.
Når det skal være til hjælp for patienter og pårørende, nytter det jo ikke noget, at man har nogle kringlede adgangsveje for at finde derind, at man skal igennem enten et universitet eller en eller anden netside eller kende nogen, som i forvejen betaler for det, og som kan hjælpe en til at slå op.
Nu vil vi holde godt øje med de løfter, der er kommet fra ministeren i dag.
Men for at være endnu mere sikker på, at vi holder regeringen fast på deres kvalitetsprogram, side 57, vil jeg love, at vi stemmer for beslutningsforslaget, når eller hvis det kommer til afstemning ved andenbehandlingen.
Lone Dybkjær (RV), 2008-05-08:
Det er rigtigt, at det før i tiden blev beskattet.
Det, fru Birgitte Josefsen siger, er, at det ikke blev det for direktører.
Hvor er det foregået, og efter hvilken lovhjemmel er det foregået, som fru Birgitte Josefsen står her og siger?
Altså, at det før i tiden kun var direktører, der kunne få de arbejdsgiverfinansierede ordninger, underforstået uden at betale skat
hvor er lovhjemmelen til det?
Birgitte Josefsen (V), 2008-05-08:
Jeg har ikke udtalt mig om, at direktøren ikke fik en skatteregning.
Jeg præciserede, at den, der fik en sundhedsydelse, der var betalt af arbejdsgiveren, fik en skatteregning.
Det omhandlede jo dem, der fik ydelsen.
Vivi Kier (KF), 2008-05-08:
Jeg må sige, for så vidt angår svaret, tror fru Vivi Kier ikke noget.
Så jeg tror ikke noget.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-05-08:
Jeg går da ud fra, at det er fuldstændig kendt, at der ikke mindst i provinsen er disse lange ventetider på speciallæger, og at man kan betale sig fra det og komme til omgående.
Det er da en skævvridning.
Hvis det var sådan, at man prioriterede patienterne efter deres sygdom, fuldstændig uanset om de kom med et forsikringskort eller kom med det gule sygesikringskort, ville de indgå i den samlede prioritering.
Det må da være den rigtige måde at gøre det på.
Men vi ved, at det er den anden måde, det sker på, og det er da kritisabelt.
Vivi Kier (KF), 2008-05-08:
Jeg vil igen henholde mig til, at der er indgået overenskomster med de her privatpraktiserende speciallæger.
Jeg forventer, at man lever op til det, der er aftalt i overenskomsten.
Karen J. Klint (S), 2008-05-08:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Vivi Kier, om det så ikke var interessant at se på klokkeslættene i den overenskomst, for hvis man har en overenskomst, vil man jo tro, at den hos en speciallæge ligger inden for den normale åbningstid - kl. 8-16 eller 17, eller hvordan det nu er.
Vil det så være sådan, at de patienter, der har en forsikringsaftale og dermed kan komme hurtigt til, så alle sammen skal komme uden for den traditionelle åbningstid, eller kan de også komme ind mellem de offentlige patienter, som ellers kommer mellem kl. 8 og 16?
Fru Vivi Kier siger, at det skal være ud over overenskomsten, så skal det vel også være ud over den arbejdstid, der normalt er ifølge overenskomsten.
Vivi Kier (KF), 2008-05-08:
Ja tak.
Ordføreren, fru Vivi Kier, vil gerne svare.
Jeg forhandler altså desværre ikke lige overenskomsterne og skal gerne vedgå, at jeg ikke kender overenskomsterne ned i detaljen, men jeg vil sige, hvis man mener, at der foregår noget, som ikke er en del af overenskomsten, så kan det påklages.
Karen J. Klint (S), 2008-05-08:
Jeg efterlyste mere holdninger end overenskomstforhandlinger, for det ved jeg godt vi ikke beskæftiger os med herinde.
Det var mere holdningen.
Hvis en speciallæge annoncerer sin åbningstid i telefonbogen, så vil man jo tro, det er den offentlige åbningstid, der står der.
Hvis der derudover er privatpatienter, vil jeg synes, at de så måtte komme efter åbningstiden.
Så det var bare holdningen til det, jeg spurgte om.
Vivi Kier (KF), 2008-05-08:
Jamen det kan jeg jo have mange holdninger til.
Jeg kan fortælle, at jeg engang for egen regning sammen med min søn har besøgt en privatpraktiserende læge, og vi havde fået en tid kl. 20.50 om aftenen.
Det var i hvert fald uden for, hvad man kunne forvente var den almindelige åbningstid.
Per Clausen (EL), 2008-05-08:
Der er jo i hvert fald én ting, som jeg tror den ene regering har overtaget fra den anden regering, og det er viljen til altid at inddrage den økonomiske vækst, som er i samfundet, som et eksempel på, hvordan man har tilført forskellige områder massevis af penge.
Det er jo derfor, at vi i dag igen kan få historien om, om der er nogen, der vil tilbage til 2001.
Havde man sagt tilbage til Schlüter, havde der sikkert heller ikke været nogen, der havde meldt sig.
Så meget for det.
Realiteten er jo, at den regering, vi har, systematisk har forsøgt at sikre en vækst i den offentlige sektor, som var lavere end den vækst, der er i det private forbrug og i samfundsøkonomien som helhed, og det spiller selvfølgelig ind, i forhold til hvordan den offentlige sektor udvikler sig.
Det er også rigtigt, at regeringen systematisk har ført en politik, som har handlet om at give bedre vilkår for private hospitaler inden for det her område.
Det har været bærende for regeringen, og af samme grund har man været villig til at føre en sundhedspolitik, som har betydet en opprioritering igennem den såkaldte behandlingsgaranti af en række mindre alvorlige sygdomme på bekostning af mere alvorlige sygdomme.
Det er jo noget, som er vokset eksplosivt, og det er der ikke nogen grund til at undre sig over.
Det er alle de ordninger, som regeringen har indført, som handler om, at man kan få forskellige ting af arbejdsgiveren, hvor arbejdsgiveren kan trække udgiften fra i skat, uden at lønmodtagerne skal betale skat af dem.
Man kan lave undersøgelser af, hvem der har fået adgang til ordningerne, og ikke bare forholde sig til, at der står i lovgivningen, at alle på en virksomhed - godt nok med nogle få begrænsninger, som hr. Jens Peter Vernersen var inde på tidligere i dag - skal have adgang til dem, for der sker naturligvis det, at nogle virksomheder udbyder disse ordninger i langt, langt større omfang end andre virksomheder, og det er jo derfor, at, tror jeg, 73 pct. af virksomhederne inden for medicinalindustrien har sundhedsforsikringer, hvorimod man er nede på 26 pct., når vi snakker om beklædningsindustrien.
Når Arbejderbevægelsens Erhvervsråd så går ind og ser på, hvordan det nu er med sandsynligheden for, at man har en sundhedsforsikring, hvis man er lavtlønnet og har en kort uddannelse, er det sådan, at sandsynligheden er meget lille; er man højtuddannet og har en høj løn, er sandsynligheden meget stor.
Det, der sker her, er altså, at man bruger skatteydermidler til at sikre ikke de bedst stillede, men de bedre stillede i vores samfund, at de får mulighed for at gå foran i køen - ikke fordi de selv har betalt, men fordi samfundet har betalt.
Jeg vil sige, at en sundhedspolitik, som har det formål at stille de bedre stillede endnu bedre i konkurrencen, end de i forvejen er, er efter min mening en asocial sundhedspolitik.
Mit udgangspunkt er, at når den slags også bliver refereret i seriøse medier, er der i hvert fald grund til at undersøge det grundigt.
Så vi støtter Socialdemokraternes forslag.
Birgitte Josefsen (V), 2008-05-08:
Hr. Jens Peter Vernersen får det jo til at lyde, som om alt, hvad der er offentligt, er godt, og alt, hvad der er privat, er skidt.
Det svarer måske også til den aftale, Region Midt har indgået.
Virksomheden kan gøre det for det halve af det, som det koster at udføre de screeninger i det offentlige, og mener hr. Jens Peter Vernersen slet ikke, at det offentlige skal være ansvarlig i forhold til borgernes skattekroner og søge billige løsninger af god kvalitet?
Jens Peter Vernersen (S), 2008-05-08:
Jeg ved ikke, hvorfra spørgeren har, at vi mener, at alt, hvad der er privat, ikke duer, også i forhold til sundhedsvæsenet, for det har jeg ikke tilkendegivet.
Jeg har bare tilkendegivet, at på forsikringsområdet skal man ikke have fradrag, og i forhold til betaling skal der være en lige konkurrence.
Det er afgørende, at det bliver etableret, og jeg forudsætter, at regeringen ikke vil lægge hindringer i vejen.
Når man taler om lige konkurrence, drejer det sig jo også om, hvilke operationer og hvilke opgaver man udfører.
Hvis det er sådan, at et privathospital har taksten 100 på et område og tager den letteste del af opgaverne inden for området og udfører dem og får taksten 100, har man jo allerede gjort en bedre forretning.
Birgitte Josefsen (V), 2008-05-08:
Er det ikke korrekt, at det er Danske Regioner, der indgår aftaler med privathospitalerne, og at det derfor også er Danske Regioner, der kan stille krav om, hvilke opgaver der skal løses på de private hospitaler?
Det er jo den, der bestiller varen, der også kan sætte dagsordenen.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-05-08:
Jeg gik faktisk ud fra, at Venstres ordfører var helt klar over, at sidste gang, priserne blev fastsat, kunne der ikke opnås enighed i forhold til privathospitalerne, og at det var daværende sundhedsminister, Lars Løkke Rasmussen, der fastsatte den endelige pris.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-05-08:
Hvis vi tager disse speciallæger, som har overenskomst, og som har en ventetid på f.eks. 3 måneder - det kan være en hudlæge eller en hals-, næse- og ørelæge - og man så kommer med sit forsikringskort og spørger, om man kan blive behandlet i overmorgen, hvad tror fru Vivi Kier så svaret er fra speciallægen?
Vivi Kier (KF), 2008-05-08:
Så står vi med tre konkrete initiativer til at fremme adgangen til sundhedsvæsenet.
Afskaffelse af fradraget for arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer har vi efterhånden debatteret mange gange, senest i tirsdags.
Vi Konservative finder stadig væk, at denne ordning, hvor alle på en arbejdsplads kan være med, er et vigtigt socialt ansvar, der udvises fra virksomhedens side.
Virksomheden undgår en lang sygeperiode for den ansatte, og staten undgår at skulle betale for en lang sygeperiode.
Når det gælder den anden del, de privatpraktiserende speciallæger, ja, så har de jo indgået en overenskomst med det offentlige, en overenskomst, der klart udtrykker, at den enkelte læge ikke må dele patienterne op i et A- og et B-hold.
Altså må et eventuelt arbejde ved siden af eller ud over overenskomstdelen ikke have konsekvenser for det arbejde, der hører under overenskomsten.
Og hvis der forekommer brud på overenskomsten, ja, så kan det påklages.
Den sidste del omhandler prisfastsættelsen på de private sygehuse.
Det er jo et relevant emne og også et emne, der optager os Konservative.
Derfor fremgår det også tydeligt af regeringsgrundlaget, at der skal sikres størst mulig grad af fair konkurrence mellem offentlige og private sygehuse.
En arbejdsgruppe sidder nu og arbejder for at vurdere taksterne for afregning, og gruppens arbejde skal bruges i de kommende drøftelser i forbindelse med regionernes økonomiforhandlinger for 2009.
Alt i alt er der i dette forslag mange negative ord om det nuværende sundhedssystem, en negativitet, vi Konservative ikke kan følge.
Siden regeringens tiltrædelse i 2001 er der tilført sundhedsområdet mere end 17 mia. kr., og heraf står sygehusvæsenet alene for de 12 mia. kr.
Det kommer derfor næppe som en overraskelse, at vi Konservative ikke kan støtte dette beslutningsforslag.
Per Clausen (EL), 2008-05-08:
Vi er altså gået fra et system, hvor der blev betalt skat af de her sundhedsforsikringer, til et system, hvor der ikke bliver betalt skat.
Man kan så sige, at hvis det havde fået den konsekvens, som fru Birgitte Josefsen ligesom antyder, nemlig at alle havde fået adgang til dem, så kunne man måske sige: O.k., det er bare en anden måde at pøse statens midler ud på.
Men kan fru Birgitte Josefsen ikke bekræfte, at de grupper, der er uden for arbejdsmarkedet, pensionister, kontanthjælpsmodtagere og dagpengemodtagere, jo ikke kommer i betragtning til det her.
Birgitte Josefsen (V), 2008-05-08:
Jeg vil meget gerne præcisere, at en virksomhed i dag skal tilbyde sundhedsforsikringer til alle i virksomheden, høj som lav, så de opgørelser, der bliver henvist til, viser jo alene, hvor mange der så gør brug af sundhedsforsikringen.
Det er en anden diskussion.
Men en virksomhed skal levere forsikringen til samtlige ansatte i virksomheden, såfremt man vælger at bruge ordningen.
Så er det korrekt, at de, der er uden for arbejdsmarkedet, jo ikke kan få den arbejdsgiverbetalte forsikring, men jeg påpegede jo så i min ordførertale, at vi alle i dag har en sundhedsforsikring netop via det udvidede frie sygehusvalg.
Vi har alle retten til at bevæge os væk fra det offentlige, hvis ikke de kan levere ydelsen, og ud på det private marked.
Jeg har ikke selv en sundhedsforsikring, og jeg synes overhovedet ikke, at der er grund til at have en sundhedsforsikring med den ordning, vi har i sundhedssektoren i dag.
Per Clausen (EL), 2008-05-08:
Der er to ting at sige til det.
Det første er jo, og det ved fru Birgitte Josefsen selvfølgelig også godt, at virksomheder, som beskæftiger mennesker med høje indkomster, er langt mere tilbøjelige til at etablere de her ordninger end virksomheder, der beskæftiger folk med lave indkomster.
Man kan se på, hvilke brancher det er; hvor de er meget omfattet, og hvor de er meget lidt omfattet.
Det er det første, som jeg synes er vigtigt at holde fast i.
Det andet er, at vi jo også godt ved, at hvis man har en sundhedsforsikring, kommer man foran i køen, og man kommer også foran i køen, fordi bl.a. de sundhedsforsikringsfinansierede patienter i hvert fald i nogle tilfælde betaler betydeligt mere for at blive behandlet på et privathospital end dem, der bliver henvist fra det offentlige.
Birgitte Josefsen (V), 2008-05-08:
Jeg tror ikke, at social- og sundhedshjælperen ude i Rødovre Kommune betragter sig som højindkomstmedarbejder, og det er jo et meget tydeligt billede på, at netop sundhedsforsikringerne også tilflyder den med den ikke så høje indkomst.
Sådan er det også ude på arbejdspladsen.
Hvis vi kigger på, hvem der har tegnet flest sundhedsforsikringer, ser vi, at det bl.a. er 3F's medlemmer.
Jeg synes også, vi skulle gå ud at spørge dem, om de føler sig meget som højindkomstmedarbejdere.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-05-08:
Det bliver sagt meget præcist af Venstres ordfører, at alle har ret til en sundhedsforsikring, hvis den bliver tegnet på en arbejdsplads.
Jeg har taget betænkningsbidraget med, fra da vi forhandlede L 97 i 2002.
Der står, at tilbuddet dog kan begrænses efter generelle kriterier om anciennitet og antal arbejdstimer.
Jeg vil godt spørge fru Birgitte Josefsen: Når man fik det ind på den måde, at det skulle gøres til firmaets personalepolitik, var det vel ene og alene, fordi regeringen ikke kunne skaffe sig flertal for sit oprindelige forslag?
Der var det jo ikke en del af firmaets personalepolitik.
Birgitte Josefsen (V), 2008-05-08:
Så vidt jeg ved, har regeringen da stemt for det, der er stemt igennem, så derfor betragter jeg det som regeringens politik.
Jeg kan konstatere, at den regering, der sad på det tidspunkt, da forslaget blev stemt igennem, har stemt for forslaget, så derfor betragter jeg det også som regeringens politik.
Liselott Blixt (DF), 2008-05-08:
Forslaget omhandler fire punkter, hvoraf vi behandlede det første i tirsdags, bare foreslået fra anden kant.
For ikke at gentage mig selv vil jeg blot nævne, at Dansk Folkeparti er glade for, at vi i dag har arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer, der dækker alle ansatte i virksomheden.
Dette er nemlig med til at udligne forskellen på, hvem der har og ikke har en sundhedsforsikring.
Med hensyn til det andet punkt i forslaget kan vi da fuldt ud støtte op om, at speciallæger, som har en overenskomst med det offentlige, skal prioritere patienterne efter sygdom og ikke efter, hvad betalingen er.
Det tredje punkt i forslaget omhandler fair konkurrence og afregningspriser for offentlige samt private hospitaler.
Jeg stillede i sidste måned netop spørgsmål til ministeren om emnet, da vi var enige om, at man bør undersøge taksterne grundigt for bedre at kunne gennemskue priserne og få en fair konkurrence.
DRG-systemet er således et omfattende og komplekst system, som har betydning for sygehusenes økonomi.
Ændringer i systemet, herunder ændringer af taksterne, kan derfor have væsentlige styringsmæssige konsekvenser for både regioner og sygehuse.
Svaret var derfor, at det er ganske kompliceret at ændre i DRG-systemet, og at det kræver nøje forberedelse, men at DRG-systemet på den anden side løbende skal tilpasses, så det understøtter den udvikling, der hele tiden sker i sundhedsvæsenet, og som vi ønsker at fremme, herunder at der udvikles mere optimale behandlingsforløb.
Jeg har derefter fået oplyst, at ministeren planlægger at nedsætte en arbejdsgruppe, der får til opgave at analysere mulighederne for at forbedre konkurrencen mellem det offentlige og det private.
Det sidste punkt, som forslaget omhandler, er provenuet, som så skal bruges til livstruende sygdomme.
Her vil jeg da gerne spørge Socialdemokraterne, hvordan de kommer frem til dette regnestykke.
Når Socialdemokraterne fremkommer med disse forslag, lyder det, som om man ikke handler på disse sygdomme.
Dansk Folkeparti har siden 2001 og op gennem årene netop kæmpet for, at der via finansloven kom flere penge til f.eks. kræftområdet, hvor vi netop er i fuld gang med de snart kendte kræftpakker.
I mange år har kræftområdet stået stille i Danmark, og det gjorde det også i Socialdemokraternes tid.
I denne finanslovaftale var det igen Dansk Folkeparti, der fik afsat midler til igangsættelse af hjertepakker for at komme ventelisterne til livs.
I Dansk Folkeparti ønsker vi et godt offentligt sygehusvæsen, og vi glæder os til den opprioritering, som sygehusene får i fremtiden, hvor ny teknologi indtænkes, så vi netop får den kapacitet, som vi har brug for.
Vi er ikke bange for det private sygehusvæsen og ønsker os et godt samarbejde med det private.
Jens Peter Vernersen (S), 2008-05-08:
Der mangler nu rigtig, rigtig meget.
Jeg går ud fra, at fru Liselott Blixt er helt bekendt med, at de første kræftplaner blev gennemført under den socialdemokratisk ledede regering, og at de første hjerteplaner blev indført under den socialdemokratisk ledede regering.
Men inden for de sidste 2 år, når man ser på ventetidsoversigten, er der sket en eksplosion i ventetiden for hjertepatienter, sådan at hjertepatienter faktisk venter helt op til 38-40 uger på en forundersøgelse og lige så lang tid på en behandling.
Det er det, vi har fået ud af regeringens sundhedspolitik.
Samtidig har vi jo aldrig før set så mange ældre mennesker ligge på gangene, som vi ser på de medicinske afdelinger i dag.
Det er bestemt ikke noget, jeg synes regeringen og Dansk Folkeparti skal være stolte af.