Ole Hækkerup (S), 2013-04-11:
Jeg kan jo med det samme sige, at Socialdemokraterne selvsagt støtter det her lovforslag.
Jeg håber da, at Venstre, når de har haft tid til at arbejde sig igennem det i udvalgsbehandlingen, også vil kunne støtte lovforslaget.
Jeg håber også, at de kan få afklaring på de spørgsmål, de måtte have, undervejs i udvalgsbehandlingen.
I hvert fald kan jeg levende forestille mig ud fra hr. Jan E. Jørgensens indledende bemærkninger, at den eneste til stede, der kunne have fundet på undervejs i sin valgkamp at nævne eksekvaturproceduren, måske netop var hr. Jan E. Jørgensen.
Men lad det nu ligge.
Det, som det her lovforslag handler om, hvad hr. Jan E. Jørgensen jo også allerede har været inde på, er, at hvis man har en afgørelse, der er truffet ved én domstol i ét EU-land, hvad betyder den så i et andet EU-land?
Skal den omkring en dansk domstol, der så skal sige, at ja, nu må den her person gerne blive arresteret, eller at ja, nu må man gerne inddrage den her virksomheds værdier?
Skal det omkring en dansk domstol, eller skal det bare umiddelbart virke i Danmark?
Der vil så være en lang række andre områder – det er også nævnt i lovforslaget – der handler om æreskrænkelser, der handler om alt mulig andet, som lige skal omkring landets egen domstol, inden de virker.
Det vil sige, at vi altså opnår en, hvad man kunne kalde fri bevægelighed for retsafgørelser, altså at en retsafgørelse mod en virksomhed truffet ved én domstol i ét EU-land, umiddelbart vil virke i et andet EU-land.
Det er jo i virkeligheden smart, når man har besluttet sig for at have det som ét indre marked.
Når man gør det, betyder det selvfølgelig også, at man skal kunne være helt sikker på, hvis der er truffet en afgørelse ved en tysk domstol, at alle de proceskrav, der er til en domsforhandling, altså at den tiltalte skal have en række rettigheder osv., skal være overholdt ved den domstol.
Så kunne man spørge: Er det ikke bekymrende?
Det tror jeg i virkeligheden ikke det er, for hvis man ser på, hvad det er, der sikrer borgerne i Danmark mange af deres grundlæggende rettigheder, så er det i virkeligheden den europæiske menneskerettighedskonvention.
Sådan er det også ved danske domstole.
Meget af den retssikkerhed, vi har som borgere, er også garanteret i den europæiske menneskerettighedskonvention .
Og det er jo fuldstændig parallelt i de andre EU-lande.
Så det er de krav, der handler om, at så skal man jo sørge for, at retssagen er ordentlig, hvis det umiddelbart også skal kunne virke i et andet land.
Alle procedurerne og de formelle regler skal være overholdt.
Men da de er sikret i den europæiske menneskerettighedskonvention, har jeg ikke den der bekymring, der handler om: Gud, holder det her så?
Så er der en anden vigtig detalje i den her forbindelse.
Det er, at det her jo selvfølgelig er omfattet af Danmarks retsforbehold.
Det betyder, at vi ikke automatisk er bundet af den her aftale.
Men så har Danmark lavet en aftale med resten af EU-landene om, at vi, når man har indgået en aftale i EU, skal tage stilling til, om vi så vil gennemføre det i dansk ret eller ej.
Og hvis vi ikke vil, så synes de andre EU-lande selvfølgelig, at der er et problem, og det er alvorligt, så det må man snakke med os om.
Med det her lovforslag følger vi, når EU reviderer sine regler, og så siger vi, at vi følger med helt i overensstemmelse med parallelaftalen.
Man kan sige, at vi befinder os i den situation, at de andre EU-lande har sagt, at det her vil de gerne lave noget mere af, men vi har sagt, at vi ikke er sikre på, at vi altid vil være med i det.
Men igen står vi i den situation, at når de andre laver noget om, siger vi: O.k., jamen så er vi da også med.
På den baggrund kan Socialdemokraterne støtte forslaget.