runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2007-10-11:
Jeg mener egentlig ikke, at jeg har lagt skjul på, at alle de områder, hvor hr. Auken peger på at der er taget dele ud af forfatningen, er fremskridt.
Det vil jeg slet ikke lægge skjul på.
Det glæder mig.
Men det ændrer jo ikke på, at vi i lange perioder ikke vil have nogen dansk kommissær.
Det ændrer jo ikke på, at vi på et tocifret antal områder vil få afskaffet vetoretten, og at vi vil kunne blive stemt ned på helt centrale områder.
Det ændrer jo ikke på, at charteret stadig væk står der i sin fulde længde, bare med en henvisning.
Godt nok har man taget selve teksten ud, men henvisningen er der.
Det ændrer ikke på, at man har en række nye kompetenceområder, eller at hele retsområdet nu flyttes fra det mellemstatslige til det overstatslige, hvor Kommissionen, Europa-Parlamentet og EF-Domstolen er primære aktører.
Det ændrer alle de forhold, som hr. Auken nævner, jo ikke på, og derfor fastholder vi vores kritik, for der er jo faktisk også yderligere forringelser.
Det forhold, at man nu får en EU-anklagemyndighed, hvis kompetenceafgrænsning vi ikke engang kan få at vide hvor er, er jo klart et skridt i den gale retning.
Så selv om jeg da glæder mig over både selvrosen og den ros, som hr. Auken drister sig til at give, så har jeg altså stadig væk en del problemer med den foreliggende traktat.
Man kan da ikke først bede mig om at pege på nogle forskelle mellem reformtraktaten og forfatningen og så efterfølgende klandre mig for, at vi ikke tidligere i forbindelse med forfatningen er kommet med de anbringender, vi har i forhold til reformtraktaten, for de var der jo ganske enkelt ikke.
Altså, den cirkelslutning, som fru Ellen Trane Nørby forsøger, giver jo ikke mening.
Jeg peger på nogle problemer i reformtraktaten.
Det er bl.a. den nye EU-politimyndighed, og at man får kompetence til at rejse tiltaler.
Det var ikke i forfatningen.
Der er masser af ting i forfatningen, som vi dengang kritiserede for at ville gå videre, og som vi kritiserer i dag.
Det er bl.a. det forhold, at vi mister vores faste kommissær; det er, at vi på et meget stort antal områder afskaffer vetoretten og får flertalsafgørelser; det er, at vi får charteret, som åbner en Pandoras æske for især EF-Domstolen til at regulere; og det er, at hele retsområdet flyttes fra at være mellemstatsligt til at blive overstatsligt.
Hvis fru Ellen Trane Nørby ønsker yderligere eksempler på, hvor reformtraktaten viderefører dårlige elementer fra forfatningstraktaten, kan jeg levere et helt læs.
Svend Auken (S), 2007-10-11:
Jeg nævnte mange, mange flere punkter; jeg nævnte bestemmelser, som tidligere udgjorde hovedindholdet af hr. Messerschmidts indvendinger mod forfatningstraktaten.
De er nu pillet ud alle sammen.
Alle de argumenter, der tidligere var, er pillet væk, og så siger hr. Messerschmidt: Men det er stadig væk den samme traktat, og derfor er jeg stadig væk imod den.
Selv om han har fået opfyldt en række af sine helt centrale ønsker, er han stadig væk imod.
Så må hr. Messerschmidt for min skyld meget gerne kalde det et glansnummer.
Den eneste anerkendelse, vi mennesker kan være sikre på, er selvrosen.
Er det ikke sådan, det er?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-10-11:
Der er rigtig mange ting, jeg har lyst til at spørge hr. Messerschmidt om.
Den betyder vel, at hr. Messerschmidt egentlig gerne vil have - i hans og Dansk Folkepartis arbejde for at pille tingene væk igen - at charteret ikke bliver forpligtende.
Det går jeg ud fra må være den logiske konsekvens.
Det er det ene.
Det andet er, at så må hr. Messerschmidt vel også synes, at det er glimrende, at Polen har fået sig en fodnote, hvor man kan holde sig uden for charteret med henvisning til familieret, og at England har fået sig en fodnote.
Betyder det, at det er Dansk Folkepartis holdning, at det er rigtig godt, at man får de her fodnoter, som i virkeligheden betyder, at landene får nogle muligheder for at holde sig uden for at skulle respektere grundlæggende menneskerettigheder?
Morten Messerschmidt (DF), 2007-10-11:
Nu ved jeg, at fru Holmsgaards parti tidligere i danmarkshistorien har stået for nogle fodnoter, som ingen af os rigtig kan være stolte af.
Men de her fodnoter vil jeg rent faktisk applaudere, for jeg synes, det er utrolig godt, at landene har mulighed for at tage undtagelser fra EU-traktaten.
Det er helt tydeligt, at de forskellige lande i EU-samarbejdet har forskellige interesser, og jeg synes, det er glimrende, at Polen og Storbritannien har taget de her undtagelser.
Jeg kunne ønske, at vi i Danmark også havde taget en undtagelse fra charteret, hvilket vi har gode traditioner for på andre områder.
Jeg skal kvittere for, at SF og Dansk Folkeparti står meget langt fra hinanden - heldigvis også i EU-politikken.
Med hensyn til spørgsmålet om charteret vil jeg sige, at problemet jo er, at man tømmer Europarådet for politisk og juridisk indflydelse ved at gøre EF, nu EU, til det organ, der for de 27 lande skal træffe den endelige afgørelse over menneskerettighederne.
Dermed overflødiggør man egentlig Menneskerettighedsdomstolen, og det tror vi ikke er i vores interesse på et kontinent, hvor 20 europæiske lande altså ikke er medlem eller har en rimelig chance for inden for nær fremtid at blive medlem af EU.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2007-10-11:
Det sidste om, at man tømmer Europarådet og Menneskerettighedsdomstolen, er jo det rene sludder.
Men jeg har et spørgsmål til hr. Messerschmidt, der handler om noget andet.
Hvad er perspektivet så for Dansk Folkeparti, hvis det skulle lykkes at få et nej - hvad jeg virkelig ikke vil håbe bliver resultatet, hvis der kommer en folkeafstemning?
Hvad er perspektivet så?
Er det en dansk udmeldelse?
Eller vil man bare falde ned og sige: Ja, vi var ganske vist også imod Nicetraktaten, men nu er den der jo, og så holder vi fast ved den?
Svend Auken (S), 2007-10-11:
Men kan man deraf udlede, at der så slet ikke er ændringer i reformtraktaten i forhold til forfatningstraktaten?
Der synes jeg at hr. Messerschmidt foretog et tvivlsomt spring uden nogen nævneværdig argumentation.
Gør det slet ikke nogen forskel, at det ikke længere er en forfatning, men en ændring af de eksisterende traktater?
Er det helt betydningsløst, at der ikke længere er en bestemmelse om forrang for EU-retten over for de nationale retsinstanser, der jo ellers plejer at være hr. Messerschmidts glansnummer, at man har fjernet charteret fra selve traktaten, at der ikke længere er den samme stramme koordinering af socialpolitikken, og endelig at den mellemstatslige karakter af det udenrigspolitiske samarbejde nu er helt anderledes understreget, end den var i forfatningstraktaten?
Er ændringerne på alle disse områder helt betydningsløse?
Morten Messerschmidt (DF), 2007-10-11:
Først skal jeg kvittere for, at hr. Auken mener, at jeg har et glansnummer.
Jeg synes, at det kaster glans over hr. Auken, at han kan se, at der er glans over noget af det, som jeg rent faktisk står og advokerer for.
Så vil jeg sige, at der selvfølgelig er forskel på forfatningen og reformtraktaten, og de ting, som hr. Auken nævner, er fuldstændig rigtigt refereret, men man kan jo stille det spørgsmål: Gør det forhold, at man tager hymnen ud af forfatningen, at man ikke vil indlede med Beethovens »Ode an die Freude«, næste gang der skal holdes møde i Europa-Parlamentet?
Næppe.
Man kan også sætte spørgsmålstegn ved, om det forhold, at man har taget flaget ud, vil betyde, at man ikke længere vil flage med EU-flaget.
Det gør det næppe.
Så vil jeg sige, at jeg ganske enkelt ikke køber det der argument med, at der er behov for bedre vedtægter.
Jo, der er behov for en bedre traktat, men at det skulle have noget som helst med EU-udvidelsen at gøre, køber jeg ganske enkelt ikke, for alene sidste år fremsatte Kommissionen mere end 400 forslag til beslutninger og vedtagelser, og det vidner jo altså om, at der ikke rigtig er tale om en forening heller ikke en grundejerforening - som er gået i stå.
Først tror jeg at jeg kan forklare for fru Anne Grete Holmsgaard, hvorfor hun ikke ser problemet med Europarådet og menneskerettighedsdelen.
I den tid, jeg har siddet i Europarådets parlamentariske forsamling, har jeg overhovedet ikke set en repræsentant fra SF til nogen af sessionerne.
Og det kan være, det er derfor, fru Anne Grete Holmsgaard ikke er vidende om, hvilken debat der foregår i Europarådet.
Når det drejer sig om spørgsmålet om, hvad der sker, hvis nu vi får et nej, vil jeg sige, at jeg først vil kvittere for, at SF også ønsker en folkeafstemning.
Det synes jeg er en god ting.
Vi vil gerne have et samarbejde blandt europæiske lande, men det skal være et samarbejde, som respekterer medlemsstaterne.
Derfor skal der for det første gøres op med princippet om en totalharmonisering på områder, der vedrører mennesker.
For det tredje skal alle nye kompetenceområder tages ud af traktaten.
Vi mener faktisk, at EU allerede i dag regulerer alt for meget.
Line Barfod (EL), 2007-10-12:
Det glæder mig meget at høre, og det kan jo være, når alle de gode kræfter nu vil arbejde for det, at det også faktisk kan lykkes at komme igennem med det.
Så vil jeg gerne spørge til noget helt andet, nemlig hvordan ordføreren mener vi skal arbejde for at komme igennem med nogle af de ting, som vi anbefaler.
Bl.a. sagde ordføreren, at man bør koordinere samarbejdet mellem de nordiske lande på sundhedsområdet langt bedre.
Vi har forsøgt flere gange fra velfærdsudvalgets side, og vi har også lavet rekommandationer osv., men det er utrolig svært at få ministrene til at følge de gode ideer og de visioner, vi har fra parlamentarikerside, op.
Hvad er ordførerens opfattelse af, hvordan vi kan komme videre, så vi ikke bare vedtager noget, og der så ikke sker noget, men der også bliver fulgt op på det?
Bente Dahl (RV), 2007-10-12:
Jeg mener, at forbrugerpolitik skal hvile på to vigtige ben.
Det ene er information, oplysning, og det andet er beskyttelse af forbrugeren.
Først og fremmest skal vi informere, så den myndige forbruger, det myndige menneske, som vi jo alle sammen er, kan tage stilling til, hvad det er for nogle varer, vi vil købe.
Derfor mener jeg også, som fru Line Barfod siger, at en udvikling af mærkningsordninger er en meget vigtig del af forbrugerpolitikken, også i det nordiske samarbejde, så jeg kan svare: Ja, jeg vil gerne i Mittengruppen arbejde for, at vi kan få en udredning og en yderligere belysning af det, der hedder mærkningsområdet.
Vi er jo parlamentarikere, og selv om vi bringer gode intentioner på banen, og ministrene bør følge dem op med handling, kan vi i sagens natur ikke tvinge ministrene til at foretage sig det, som vi synes er det bedste, i hvert fald ikke så længe vi er i opposition.
Men vi kan argumentere sagligt, fagligt og ud fra sund fornuft for, at det er måden at gøre det på.
Nu har jeg nævnt nogle ting angående sundhedsområdet, jeg arbejder med et medlemsforslag, som jeg vil lægge frem for systemet, og jeg vil gøre mange små ting.
Kristen Touborg (SF), 2007-10-12:
Jeg kan bekræfte, at problemerne ligger i ministerrådet.
Og det er også fuldstændig korrekt, at den store problemstilling jo er, at der skal enstemmighed til, hvis man skal gå ind og ændre på Helsingforsaftalerne.
Allan Niebuhr (KF), 2007-10-12:
Nu bliver jeg seriøst bekymret.
Én ting er, at mit budskab ikke kunne trænge ind til hr. Ole Vagn Christensen.
Det er én ting.
Men nu forstår jeg, at fru Line Barfod heller ikke forstod mit budskab før.
Jeg sagde, at vi skal sætte meget fokus på, at arbejdsmiljø er en vigtig del af den måde, vi udbyder og videreudvikler på.
Jeg sagde, at jeg meget gerne ville være med til at se på, hvordan vi kan bedre og sikre vores arbejdsmiljø, men at jeg ikke umiddelbart forinden ville kaste det over som en del af svanemærket, fordi svanemærket har den troværdighed, det har.
Og det kunne jeg ikke være sikker på, før vi har fået det her undersøgt til bunds.
Jeg har ikke på noget tidspunkt i dag sagt, at vi skal have en anden mærkning for arbejdsmiljø.
Vil fru Line Barfod give mig ret i, at jeg ikke på noget tidspunkt har sagt, at vi skulle have et specielt mærke for arbejdsmiljø?
Line Barfod (EL), 2007-10-12:
Jeg er meget enig med ordføreren i, at forbrugersamarbejdet er utrolig vigtigt, og derfor vil jeg gerne høre ordførerens holdning til udvikling af svanemærket eller et andet mærke, hvis man finder ud af, at det er det bedste, så vi sikrer, at vi her i Norden ikke kun bliver kendt for at stå for godt miljø, men også for godt arbejdsmiljø.
Jeg vil gerne spørge, om ordføreren vil arbejde for, at også hendes gruppe, Mittengruppen, tilslutter sig det forslag, vi skal behandle på sessionen, om, at der skal igangsættes en sådan udredning af mærket, og vi derfor kan få en videreudvikling af, hvad Norden står for, og sikre, at vi også tager hensyn til mennesker og ikke kun til miljø.
Nu er det jo bare en kommentar, man skal komme med.
Jeg synes, det er helt fint, hvis vi kan være enige om, at det, vi skal have, er en udredning eller granskning eller undersøgelse - eller hvilke ord, der nu bliver sat på - af, hvordan vi bedst muligt sikrer, at vi har noget, der sikrer, at arbejdsmiljøforholdene også er i orden i forhold til de produkter, som folk køber.
Så må den udredning/undersøgelse/granskning vise, om det er svanemærket eller et andet mærke.
Hvis vi kan blive enige om det, synes jeg, vi er nået rigtig langt.
Ole Stavad (S), 2007-10-12:
Det var kun lige for at sikre, at der ikke er uklarhed om retstilstanden.
SF's ordfører sagde, at man skulle sikre de selvstyrende områder fuldt medlemskab af både Nordisk Ministerråd og Nordisk Råd, og der synes jeg jo, det er lidt vigtigt at få fastslået, at de selvstyrende områders medlemmer af Nordisk Råd, altså Færøernes, Grønlands og Ålands medlemmer, er fuldgyldige medlemmer og kan indtage en hvilken som helst position i Nordisk Råd.
Vi har tidligere haft et medlem fra Åland, der også var præsident for Nordisk Råd.
Så derfor vil jeg godt høre hr. Kristen Touborg, om han ikke er enig i, at problemet ligger hos ministerrådet, og at vi som forudsætning for at komme længst muligt med den færøske ansøgning i forhold til ministerrådet er nødt til at prøve at få vore kolleger og regeringerne specielt i Sverige og Finland overbevist om, at de skal være parate til at åbne Helsingforsaftalen.
Allan Niebuhr (KF), 2007-10-12:
Jeg bliver efterhånden dybt bekymret, for det er jo ikke et spørgsmål om, hvorvidt hr. Ole Vagn Christensen forstår, hvad jeg siger.
Det er jo ikke hr. Ole Vagn Christensens skyld, det er mig, der sender signalet, så det er åbenbart mig, der har et problem med det signal, jeg sender.
Havde der været mulighed for det, havde jeg taget et ordentlig stort tilløb, for jeg kan da ikke sige tydeligere, at vi gerne vil være med til at undersøge, om der er et godt arbejdsmiljø de steder, hvor tingene fremstilles.
Jeg har bare sagt, at jeg ikke vil sige på forhånd, at vi vil arbejde for at få det lagt ind under svanemærket, før vi har lavet en god granskning, en undersøgelse, en gennemgang af, hvad der ligger bag.
Vi har stor respekt for, at ting produceres i et godt arbejdsmiljø, det tror jeg også virksomhederne har, og det vil vi gerne være med til at undersøge.
Men lad dog være med at koble det direkte på svanemærket; det er bare det, jeg beder om. Vi vil gerne være med til at undersøge, om arbejdsmiljøet er godt; det vil vi gerne.
Men jeg vil ikke love, at det skal ind under svanemærket, fordi jeg er bange for, at hvis det ikke er troværdigt, ødelægger vi svanemærkets troværdighed.
Tak for det, det er da i hvert fald noget.
Så er det næste, jeg spørger om, de selvstyrende områder: Vi har jo kæmpet side om side, arm i arm, for at sikre Færøerne og Grønland bedre forhold i Nordisk Råd.
Vi har vel også alle sammen været klar over, at det at få ændret Helsingforsaftalen, som krævede enighed, virkelig var, for at sige det mildt, op ad bakke.
Nu har vi nået nogle resultater, som betyder, at både Færøerne og Grønland får nogle væsentlige forbedringer i deres tilhørsforhold til Nordisk Råd, i og med at de jo stort set får en række muligheder, som de ikke har haft før.
Lad os glæde os over det, i stedet for at holde fast i at sige, at vi ville have haft Helsingforsaftalen.
For ellers bliver jeg nødt til at spørge: Var det Helsingforsaftalens ændring, eller var det slet ingenting, fru Line Barfod ønskede?
Kan man ikke glæde sig lidt over, at Færøerne og Grønland nu får nogle væsentlige forbedringer i Nordisk Råd?
Jeg vil starte med at sige, at Socialdemokraterne jo ikke er alene om at have interesse i den enkeltes ve og vel - det har vi også fra konservativ side, det har vi også i det daglige i arbejdet her i Folketinget, og det har vi selvfølgelig også, når det drejer sig om det nordiske samarbejde og Nordisk Råd.
Jeg vil sige, at selvfølgelig kan der bruges flere penge - det kan der på mange andre områder.
Det vil man også kunne på kulturområdet, på undervisningsområdet og alle mulige andre steder.
Vi lever nu op til en prioritering, men der er stadig væk fokus på områderne, bl.a. på forbrugerområdet.
Og så er jeg helt sikker på, at med eller uden en ekstra økonomisk donation er vi nok til at holde øje med, at der også udvikles forbrugerting i det nordiske samarbejde.
Det er der også blevet gjort i det seneste år, og jeg er helt sikker på, at man også vil fortsætte med at have fokus på forbrugerområdet.
Per Kaalund (S), 2007-10-12:
Også i forbindelse med politik er det utrolig vigtigt med tætte og gode kontakter.
Nu er vi jo i den - i denne sammenhæng heldige - situation her i landet, at vi har en konservativ forbrugerminister, og vi har en minister for nordiske anliggender, der også er konservativ - og jeg understreger »i denne sammenhæng heldige«.
Det vil sige, at ordføreren også har meget, meget tætte forbindelser og kontakter hele vejen op igennem.
Derfor vil jeg spørge: Den metode, man nu har anvendt for forbrugermidler, går på, at hvis man har et projekt, kan man søge en formandspulje.
Det kræver så, at der er 25 pct. medfinansiering af projekterne, og det kræver, at tre af de fem nordiske lande er enige om, at det skal ske.
Det vil sige, at man rent faktisk lægger yderligere forhindringer ind for at nå frem til denne pulje og nå frem til de i sig selv begrænsede midler.
Mener den konservative ordfører, at det er en rimelig mekanisme til at fremme forbrugerpolitikken i de nordiske lande?
Allan Niebuhr (KF), 2007-10-12:
Det synes den konservative ordfører helt bestemt det er.
Der er ikke noget, der er bedre end en medfinansiering, at man selv skal være med til at lægge penge i det for at gennemføre nogle ting, for der er ikke noget nemmere end at vedtage, at man vil gennemføre og køre nogle luftige projekter.
Det er altid nemt, hvis der er andre, der skal betale for den musik, der skal spilles.
Nej, man skal selv være med, for det viser, at man har engagement til at gennemføre de ting, man ønsker at gennemføre, fordi man selv skal være med til at betale.
Så jeg er helt sikker på, at det er en god vej at gå.
Og det der med, at der er tre nordiske lande, der skal være med i et projekt, synes jeg da er genialt.
Det er jo det nordiske samarbejde, vi snakker om, og så er det jo ikke nok med et enkelt lands ønske om at gennemføre et eller andet, for det kan man jo gøre i de nationale parlamenter.
Men at tre nordiske lande skal være sammen om et projekt, og at der skal kastes medfinansiering ind i det projekt, synes jeg er genialt, for det fastholder nemlig engagementet - både det nordiske engagement og engagementet for dem, der ønsker projektets gennemførelse.
Kristen Touborg (SF), 2007-10-12:
Mit spørgsmål vedrører et udvidet svanemærke.
Den konservative ordfører sagde i et svar til fru Line Barfod, at det ville man da se på.
Jeg synes måske, det ville være rart at få noget lidt mere konkret at vide om det, så mit spørgsmål er: Vil De Konservative støtte en udredning om et udvidet svanemærke?
Allan Niebuhr (KF), 2007-10-12:
Vi vil gerne støtte tanken om at se på, hvordan vi bedst muligt kan sætte symboler på det arbejdsmiljø og de ting, der ligger bag, men umiddelbart vil vi ikke være med til at lave noget, der kan tage fokus væk fra et i forvejen kendt, anerkendt og troværdigt mærke.
Det kan godt være, det slutter med, at det viser sig, at der kan passes noget ind i svanemærket, men jeg vil ikke give løfter herfra om, at vi nu vil begynde at lægge nogle nye ting ind som baggrund for svanemærket og dermed ødelægge noget, som i forvejen har en meget høj troværdighed.
Kristen Touborg (SF), 2007-10-12:
Jeg tror, den konservative ordfører har misforstået det, jeg spurgte om.
Jeg bad jo ikke om, at vi gennemfører det her - det synes jeg vi skal, men det var sådan set ikke det, jeg spurgte den konservative ordfører om.
Jeg spurgte, om man vil være med til at lave en udredning om det.
Så må man jo efterfølgende tage stilling til, om det er klogt eller mindre klogt at gennemføre det, men det er sådan set kun det første skridt, jeg bad den konservative ordfører tage stilling til, og det vil jeg godt bede om en gang til.
Allan Niebuhr (KF), 2007-10-12:
Så gentager jeg: Man kan kalde det udredning, at se på eller at lave en undersøgelse, man kan bruge det ordvalg, der passer den enkelte bedst, men vi vil gerne være med til at se på, hvordan vi bedst muligt får sikret, at der er troværdighed bag de undersøgelser, der bliver lavet, også når det f.eks. gælder arbejdsmiljø, som fru Line Barfod var inde på før.
Men jeg har et forbehold.
Jeg vil ikke sige herfra, om det skal vedrøre svanemærket, netop fordi svanemærket har en så stor troværdighed.
Det er ikke sikkert, det skal være det, det kan godt være, det skal være det, og vi vil gerne være med til at undersøge, hvordan vi bedst muligt får synliggjort, at arbejdsmiljø også betyder noget.
Man kan bruge det ordvalg, man vil, men jeg har ikke givet noget løfte om, at vi vil arbejde for at få det her lagt ind under svanemærket, uden at det er blevet undersøgt meget nøje.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-10-12:
Hr. Allan Niebuhr talte om, at søsætningsklare projekter er gode og vigtige, og han kom også ind på svanemærket og arbejdsmiljøet.
Nu står hr. Allan Niebuhr så på talerstolen og siger, at det at lægge arbejdsmiljøet ind under svanemærket vil betyde, at fokus tages fra svanemærket.
Allan Niebuhr (KF), 2007-10-12:
Jeg vil starte med at sige, at når vi sætter et skib i søen, skal vi passe på, at vi ikke sejler svanen over.
Det, jeg sagde om svanemærket, er, at vi ikke skal tage fokus væk fra svanemærket, men vi skal lade være med at lægge nogle ting ind under svanemærket, hvis de ikke er troværdige og ikke kan leve op til det, der ligger bag.
Det, der i øjeblikket er kendetegnende for svanemærket, er nemlig en høj troværdighed, og den troværdighed må vi under ingen omstændigheder og ikke på nogen måde ødelægge.
Men lad mig så gentage, at vi meget gerne vil være med til at se på, hvordan vi bedst muligt kan synliggøre, at der også er tænkt på et godt arbejdsmiljø.
Som jeg sagde til hr. Kristen Touborg, vil vi meget gerne være med til at lave en udredning, en granskning, en undersøgelse eller se på det, alt efter hvilket ordvalg den enkelte ønsker skal bruges.
Men jeg vil bare ikke være med til, at vi laver noget, der forringer svanemærkets troværdighed, som allerede er meget, meget høj i Norden.
Ole Vagn Christensen (S), 2007-10-12:
Det kan der jo ikke være, når det er sådan, at hvis man indfører et regelsæt for svanemærket, nedsætter det mærkets troværdighed.
Jeg håber, hr. Allan Niebuhr selv kan høre, hvad det er, han fortæller os alle sammen, nemlig at der er ingen, der sådan set skal regne med, at arbejdsmiljøet er i orden, og fordi vi gerne vil føre den praksis videre, kan vi sådan set ikke se, at det er fornuftigt at få arbejdsmiljøet lagt ind under svanemærket.
Line Barfod (EL), 2007-10-12:
Jeg har svært ved at forestille mig, at de andre nordiske landes regeringer ville turde gå ind og sige, at man skulle ændre Nordisk Råds forretningsorden og gå tilbage.
Nu har jeg ikke siddet med i forhandlingerne, det har ministeren, men det, jeg appellerer til, er, at ministeren og den danske regering på sessionen går ud og siger meget klart til de andre nordiske lande, at det her er et problem.
Hvis vi vil opretholde vores internationale omdømme, er vi nødt til at få bragt lovmedholdeligheden i orden.