runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Linda Kristiansen (RV), 2012-11-20:
Vi er klar over, at en del af problematikken opstår, fordi færdiguddannede har lov at blive boende i op til 3 måneder, efter at de har færdiggjort deres uddannelse.
Det betyder overlap i forhold til nye studerende.
Det er også velkendt, at mange unge vil bo i centrum af centrum, og det er bare ikke muligt.
Men som vi kunne høre ministeren sige, er der faktisk gang i rigtig meget, bl.a. er 4.000 nye boliger på vej.
Behovet for ungdomsboliger vurderes bedst lokalt i kommunerne, og vi forventer, at kommunerne giver tilsagn om yderligere godt 1.000 boliger næste år.
Nedsættelsen af den kommunale grundkapital kan forhåbentlig også være medvirkende til at afhjælpe noget af problemet.
Men selvfølgelig mener vi ikke, at det er optimalt, at nye studerende skal starte deres uddannelse med at være boligløse, og derfor er vi som sagt opmærksomme på den problematik, som Enhedslisten her påpeger.
Så kan jeg sige, at vi i Det Radikale Venstre bakker op om det forslag til vedtagelse, som hr. Jan Johansen fra Socialdemokratiet fremsatte.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-20:
Altså, jeg er helt enig i, at efterspørgslen på boliger vil stige i fremtiden, og der er igangsat nogle initiativer.
Men det der med at sige, at det er, fordi man har gjort noget, og at der ikke ville være sket noget, hvis man ikke have gjort noget, køber jeg så til gengæld sådan set ikke.
Jeg kan bare konstatere, at man har igangsat nogle initiativer, og det vil så medføre, at der bliver bygget nogle boliger.
Men jeg har en meget stærk tro på – og den kan jeg underbygge ved at kigge ud i verden – at markedet er ret dygtigt til at møde de efterspørgsler, der måtte være.
Og når det ikke sker, er det tit, fordi vi herinde står i vejen for det ved at gøre det for dyrt eller for lidt attraktivt for markedet at møde en efterspørgsel.
Det er jo meget dyrt at producere ting i Danmark, herunder også at bygge boliger – omkostningerne er meget høje ved det – og det kunne vi gøre noget ved.
Vi kunne gøre det mere attraktivt for virksomhederne at møde den efterspørgsel, der er for boliger.
Det ville være en anden og mindre omkostningstung og mere rentabel måde for samfundet som helhed at løse den problemstilling på, at møde den efterspørgsel på.
Rosa Lund (EL), 2012-11-20:
Det var, fordi hr. Joachim B. Olsen sagde noget, som jeg for en gangs skyld synes var ret interessant.
Hr. Joachim B. Olsen snakker om, at det er for dyrt at bygge, altså at det er for omkostningstungt for virksomhederne.
Kunne man så forestille sig, at Liberal Alliance kunne være med til at give kommunerne mulighed for at sælge grundene til under markedsprisen, hvis der skal bygges studie- eller ungdomsboliger?
Carsten Hansen (S), 2012-11-20:
Vi har nu, en række ministre, nedsat et udvalg, der kigger på, hvordan vi kan etablere billigere boliger.
Jeg skal ikke foregribe udvalgets tilbagemeldinger til mig, men jeg tror ikke, man skal udelukke forskellige muligheder.
Jeg har i øvrigt ligesom fru Rosa Lund været boligordfører for mit parti engang, og jeg var meget glad for den post, fordi jeg synes, det er et rigtig, rigtig vigtigt område, men jeg vil bare sige, at man ikke skal tro, at 50-årige lån sikrer meget billigere boliger.
Der er andre ting, der skal inddrages.
Der er en lang række parametre, vi skal have kigget på.
Rosa Lund (EL), 2012-11-20:
Nu er det jo ikke så lang tid siden, at jeg selv har været studerende, og jeg kan da garantere ministeren, at grunden til, at man går efter en lav husleje, er, at man ikke har så mange penge, fordi man er på SU.
Men jeg har bare et enkelt spørgsmål mere, som handler om noget lidt andet.
Jeg vil gerne vende tilbage til »En Fair Løsning«, som ministerens eget parti, Socialdemokraterne, jo var med til at præsentere i 2010.
Jeg er klar over, at der er tre partier i regeringen, så derfor vil jeg blot høre, om det er noget, ministeren stadig væk overvejer kan være en mulighed til at komme boligmangelen til livs.
Carsten Hansen (S), 2012-11-20:
I dag er det mit indtryk, at man faktisk inddrager de studerende.
Men jeg har også, efter at jeg har været ude at se en del af byggeriet af kollegieboliger og studieboliger, set, at der bygger man faktisk i dag, således at de både kan være med et eller to værelser.
Studerende har nogle helt andre behov i dag, og de er jo også voksne mennesker – det bliver man i hvert fald undervejs, når man studerer.
Så der er nogle andre vilkår.
Mit indtryk er faktisk, at man ved nye boliger og renoveringer inddrager brugerne og i forbindelse med de nye kollegier laver nogle spændende løsninger.
Jeg tænkte lidt på det, da jeg i går var oppe at se Grundfos Kollegiet i Aarhus, hvor der er over 1.200 forskellige målepunkter.
Man kan faktisk se, om man har glemt at slukke sin pc, inden man går, og jeg tænkte, at det er lige før, det bliver et big brother-samfund.
Men de studerende synes, det er rigtig spændende at være med i sådan en slags forsøg.
Så der sker rigtig meget på fronten, tror jeg, og fremadrettet behøver vi ikke være så bekymrede.
Jeg har tænkt mig, som jeg også nævnte – og har haft overvejelser om det allerede inden den her forespørgselsdebat – at revitalisere vores ungdomsboligråd og vil gerne bruge de input den vej rundt.
Det er det, vi kan gøre til de overordnede rammer.
Men selvfølgelig tror jeg, og det er jeg sikker på, at man både i Odense, Aalborg, Aarhus og København inddrager de studerende i de overvejelser, som nu er omkring den del af det.
Der findes jo rigtig mange boliger, toværelses lejligheder, som ikke er for gode, men som de studerende tager undervejs, og de lægger vægt på, kan jeg jo se, en billigere husleje frem for en høj komfort.
Det er klart, at når man skal ud med en SU og sikre sig, at man nu også kan studere, er det måske det, der er det bedste, og det, man går efter.
Rosa Lund (EL), 2012-11-20:
Og tak til ministeren for at, hvad skal man sige, imødekomme ikke bare debatten, men så sandelig også forslaget til vedtagelse.
Jeg har egentlig mange spørgsmål, men jeg skal nok begrænse mig.
Der står jo netop i regeringsgrundlaget på side 67, at man vil sikre ungdomsboliger – og ældreboliger for den sags skyld – og jeg har fuld forståelse for, at det skal være fleksibelt, sådan at de her boliger, når vi kommer ind i en periode, hvor der er færre unge, selvfølgelig ikke står tomme.
Men det, jeg egentlig gerne ville spørge til, kom ministeren mig lidt i forkøbet med, så jeg vil sådan set bare bede om en forsikring om, at når man bygger kollegier og ungdoms- og studieboliger, inddrager man de studerende og eleverne.
For jeg tror, at nogle af grundene til, at mange studerende vælger kollegierne fra, selvfølgelig dels er, at der ikke er så mange og huslejen tit er høj, dels at de måske kan være indrettet meget uhensigtsmæssigt som f.eks. Grønjordskollegiet på Amager.
Så jeg vil bare gerne bede ministeren om at bekræfte, at man i størst muligt omfang vil inddrage de studerendes organisationer.
Mikkel Dencker (DF), 2012-11-20:
Da Dansk Folkepartis boligordfører, fru Karina Adsbøl, ikke kunne være her i dag, har jeg fået lov til at fremføre, hvad hun ville have sagt.
Boliger til unge mennesker er et vigtigt emne.
Det er utrolig vigtigt, i forbindelse med at unge mennesker ofte flytter til større byer for at uddanne sig, at de byer, de flytter til, også har tilstrækkeligt med boliger at stille til rådighed, og derfor sætter vi pris på, at den her forespørgselsdebat er kommet frem i dag, så vi kan høre om regeringens planer på det her område.
Det er væsentligt, at offentligt støttede ungdomsboliger har høj kvalitet og i videst muligt omfang er tilpasset de unges behov.
Og det er samtidig kommunernes ansvar at sikre, at udbuddet af ungdomsboliger er tilstrækkeligt og tilpasses behovene.
Det må imidlertid ikke betyde, at vi fra Folketingets side så kan læne os tilbage og bare sige, at det er kommunerne, der har ansvaret.
Vi skal følge med udviklingen og sørge for, at rammerne er i orden.
Debatten er vigtig, og vi kan se af debatten hver sommer i medierne, at unge mennesker har svært ved at finde en bolig.
Man kan altid diskutere, hvorvidt kommunerne kan leve op til det her.
Nogle er meget kreative og får gode ideer – al respekt for det – og de udnytter f.eks. gamle plejehjem til at lave multihuse, hvor der kan være ungdomsboliger, sociale mødesteder m.m.
Det har man bl.a. gjort i Vanløse med Hyltebjerggård.
Ministeren har oplyst i et svar til Folketinget, at inden for de seneste 20 år har omkring halvdelen af det samlede almene boligbyggeri været ældre- og handicapboliger, dvs. boliger med særlige indretningskriterier. I forbindelse med satspuljen blev der afsat midler til startboliger, som er en særlig type ungdomsboliger, hvor udsatte unge kan få en god start i egen bolig, og hvor der er tilknyttet særlig voksenkontakt i form af en social vicevært.
Boligerne skal således sikre, at de unge kommer i gang med et arbejde eller en uddannelse.
For perioden 2012-2015 er der afsat 132 mio. kr. til etablering af startboliger, hvoraf 42,9 mio. kr. fordeles til udvalgte projekter allerede her i 2012.
Dansk Folkeparti vil gerne være med til at samarbejde samt harmonisere og modernisere reglerne på ungdomsboligområdet og sikre, at vi har et så bredt boligmarked som overhovedet muligt.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-20:
Jeg ved simpelt hen ikke nok om den specifikke politik, der bliver henvist til.
Jeg ved til gengæld noget om de statsstøttede boligprojekter, der har været i USA.
Man har i øvrigt revet mange af dem ned.
Da man gik over til at statsstøtte sociale boligbyggerier i USA osv., var det ikke nogen god idé.
Det medførte, at folk ikke passede på boligerne, de var i en ufattelig dårlig stand, og det medførte massive sociale problemer osv.
Så jeg kan i hvert fald nævne eksempler på det modsatte, men jeg kender ikke lige det konkrete eksempel, men jeg vil selvfølgelig gerne undersøge det.
Lars Dohn (EL), 2012-11-20:
Det er til ordførerens bemærkning om, at markedet løser boligproblemet.
Ordføreren har også skuet ud i verden og konstateret, at sådan er den mekanik.
Jeg har også interesseret mig for problemstillingen og tænker tilbage på en amerikansk præsident, som hed Hoover.
Han gennemførte en hård markedspolitik i slutningen af 1920'erne, og den medførte, at tusindvis af familier skulle bo under bliktage i bydele, der kom til at hedde Hoovervilles.
Vi havde samtidig en statsminister her, der hed Madsen-Mygdal, der førte en lignende politik.
Giver det anledning til at finde en sammenhæng mellem markedets løsning af boligspørgsmålet og de såkaldte Hoovervilles?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-20:
Der er mange ting, der bliver billigere, hvis politikere sælger tingene til mindre end det, de er værd.
Det betyder bare, at der mangler nogle penge.
Som ansvarlig politiker ude i en kommune synes jeg det ville være et spild af skatteborgernes penge hvis man solgte kommunens værdier til mindre, end markedsprisen var.
Det er generelt set en dårlig strategi, synes jeg.
Men man kunne jo se på, hvorfor det er så dyrt at bygge i Danmark.
Og så kunne man jo se på bl.a., om det ikke ville være en god idé i stedet for hele tiden at tale om social dumping og holde billig arbejdskraft ude så at sørge for at få nogle mennesker herop, som faktisk ville gøre, at vi ville kunne bygge boliger billigere i Danmark.
Dem vil man gerne holde ude.
Det gør, at boligpriserne stiger, og at det er dyrt at bygge, også for kommunerne.
Det er bare for ligesom at pointere, at tingene hænger sammen.
Man kan godt gøre noget for at holde billig arbejdskraft ude.
Det har så nogle konsekvenser nogle andre steder, bl.a. også at det generelt bliver dyrere at bygge boliger.
Så tingene hænger sammen, og jo mere man prøver at forvride det, jo dyrere bliver det.
Rosa Lund (EL), 2012-11-20:
Men nu er det jo ikke alle mulige andre ting, vil jeg sige til hr. Joachim B. Olsen, på de kommunale budgetter, vi diskuterer,
selv om jeg bestemt synes, det kunne være interessant at diskutere, hvor mange flere penge Liberal Alliance gerne vil bruge på f.eks. at sikre en bedre folkeskole eller f.eks. at sikre bedre daginstitutioner.
Det, jeg spørger om, er: Når ordføreren siger, at det er for omkostningstungt for virksomhederne at bygge ungdoms- og kollegieboliger, tror ordføreren så ikke tror, det bliver nemmere at få virksomhederne til at bygge ungdomsog studieboliger, hvis de kan købe grundene til under markedspris?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-11-20:
Jeg synes, det ville være en rigtig dårlig idé, hvis kommunerne gjorde det.
Så mangler der penge, som kunne bruges på bedre skoler og andre ting.
Så det er jo bare en måde at bruge penge på på et område, så der mangler penge på et andet område, hvis man sælger til under markedsprisen.
Der er så nogle andre borgere, der skal betale for det.
Så det er ikke en fornuftig løsning, vil i hvert fald jeg vurdere, generelt at sælge ting til under markedsprisen.
Rosa Lund (EL), 2012-11-20:
Enhedslisten har indkaldt til den her forespørgselsdebat om boliger til unge, især elever og studerende, fordi vi jo i år har sat rekord, med hensyn til hvor mange der er kommet ind på en videregående uddannelse.
Og her synes Enhedslisten altså, at det er interessant, om de her 61.300 unge mennesker, som kom ind på en videregående uddannelse i år, kun havde held med deres uddannelsesplan, da de kom ind på deres drømmeuddannelse, eller om de kan få heldet med sig, også når de skal finde et sted at bo.
Analyser viser, at der kommer op mod 100.000 flere unge frem mod 2020, og samtidig begynder flere og flere på en uddannelse.
Det er noget, som vi i Enhedslisten synes er rigtig positivt, altså at flere starter på en uddannelse.
Men samtidig viser fremskrivninger også, at vi i landets store kommuner vil opleve en massiv boligmangel blandt unge og studerende, fordi der simpelt hen kommer flere unge, samtidig med at vi, i hvert fald som det ser ud indtil videre, fastholder det antal ungdomsboliger og kollegier, som vi har i dag.
Enhedslisten ønsker en debat om, hvad vi herinde på Christiansborg kan gøre for at løse problemet og hjælpe de mange unge med at finde en bolig.
Vi har et ønske om, at der fra Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter tages ansvar for situationen, og at man i samarbejde med uddannelsesministrene kortlægger behovet for ungdoms- og studieboliger; udarbejder en handleplan for, hvordan vi får sikret de nødvendige ungdomsboliger ikke bare i dag, men også om 10 år.
Det er en debat, som vi som sagt gerne vil have herinde i Folketinget, fordi vi mener, at når regeringen har en målsætning om, at 60 pct. af en ungdomsårgang skal starte på en videregående uddannelse, 25 pct. på en højere uddannelse, så har man også et ansvar for at sikre, at rammerne omkring det at tage en uddannelse er i orden.
Og en ret stor del af rammerne for elever og studerende er altså det sted, hvor de bor.
Derfor ønsker vi at have den her debat, og jeg håber på en god og konstruktiv debat, hvor vi forhåbentlig kan blive enige om nogle initiativer, vi kan tage for at sikre, at flere elever og studerende både gennemfører en uddannelse og også har de bedste rammer, altså den bedste boligsituation, for det.
Birgitte Josefsen (V), 2012-11-20:
Nu er jeg jo glad for, at jeg i en årrække sad sammen med hr. Leif Mikkelsen i Venstres folketingsgruppe.
Så jeg tror, at vi sådan rent holdningsmæssigt ikke ligger særlig langt fra hinanden.
Det skal det jo være, uanset om man har en nulvækst, eller man har en vækst på 0,8 pct.
Derfor er det, jeg kan sige til hr. Leif Mikkelsen, at hvis vi står næste år og skal fremsætte et finanslovudspil med en nulvækst – og det er jo det, vi gør – så vil der også være plads til at tilgodese landdistrikterne.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-11-20:
Der er et finanslovforslag, som Venstre har klar, hvis man skulle overtage regeringsmagten i morgen.
Det er meget trygt, og jeg er jo meget begejstret for Venstres meldinger, så det her er bestemt ikke for at genere Venstre.
Jeg har bare brug for at teste, om der stadig væk er den melding, som vi har set i 10 år, hvor vi har fået verdens største offentlige sektor, som også Venstre er enig i er alt for stor, med Venstre ved roret.
Er der en reel ændring bag?
Jeg vil gerne vide, om man skal regne med, at det er den måde, vi finansierer det på i fremtiden.
Jeg håber det, for så kan vi nemlig finde sammen om rigtig mange forslag her i Folketingssalen.
Men det kræver selvfølgelig, at Venstre også herinde lever op til det, man siger på landsmødet.
Det synes jeg vi skal have testet, så det er sådan set derfor, at jeg er meget interesseret i det, altså om jeg i min gruppe kan sige, at det er fuldt finansieret inden for en nulløsning, eller om jeg ikke kan.
Det skal vi så have afklaret.
Og det er ikke helt det samme som at have de samme penge til rådighed, som man havde før.
Det er ikke helt det samme.
Det er et spørgsmål om nulløsning for de offentlige udgifter.
Men vi kan eventuelt afklare det inden andenbehandlingen.
Birgitte Josefsen (V), 2012-11-20:
Nu er der mange, der har brugt ordet nulvækst.
Jeg vil meget gerne kalde det et udgiftsstop.
Det betyder jo, at man, når man laver et udgiftsstop, har de samme penge til rådighed næste år, som man har i år.
Så derfor vil vi jo også kunne fremsætte et forslag, når vi kommer frem til næste år, hvori vi vil kunne afsætte 100 mio. kr. til landdistrikterne.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-11-20:
Tak for det.
Som fru Birgitte Josefsen kunne forstå, er vi i Liberal Alliance ikke helt afklaret.
hvad angår, om vi nu kan støtte det forslag eller ej.
Det forsøger vi at få klarhed over gennem visse svar.
Derfor er jeg meget interesseret i, om det, Venstre sagde på sit landsmøde, også finder vej til Folketingssalen.
Det er muligt, at man ikke har kunnet nå det, men så må vi have afklaret, om man når det.
Mit spørgsmål er derfor: Er det finanslovforslag, som jeg bestemt tror det her er fuldt finansieret inden for, et finanslovforslag, der har en nulløsning i de offentlige udgifter, som Venstres formand proklamerede, eller er det et finanslovforslag, der giver en stigning i de offentlige udgifter?
Det er afgørende, for så er det jo stigningens størrelse, der afgør, om der er råd til et eller andet.
Det er ikke givet, at fru Birgitte Josefsen lige er opmærksom på det og kan svare her og nu, men så kan vi jo få det afklaret, inden vi eventuelt skal færdigbehandle det her forslag.
Birgitte Josefsen (V), 2012-11-20:
Som jeg har været inde på i min ordførertale, synes jeg, at vi skal sikre, at vi har et Danmark i balance, hvor vi har fokus på både de store byer og landdistrikterne.
Derfor vil vi gøre vores ypperste for, at man får en ligelig fordeling af de midler, der er til rådighed i vores samfund.
Og ud af de mange, mange milliarder kroner skulle det vel også være muligt fremadrettet at kunne finde 100 mio. kr. til landdistrikterne.
Annette Lind (S), 2012-11-20:
Der var ikke ét svar på, hvor vi skulle spare.
Så vil jeg spørge igen: Handler det her om, at man vil lave en midlertidig løsning, som man gjorde sidste gang, eller vil man give gaver og sige, at nu vil man lave en permanent løsning i al evighed?
Birgitte Josefsen (V), 2012-11-20:
Og det finanslovudspil, vi har fremlagt, er fuldt ud finansieret.
Hvis vi stod i den situation, at vi skulle overtage regeringsmagten i morgen, så ville vi kunne tage det finanslovudspil og udarbejde vores egen finanslov, altså ud fra det udspil, der ligger.
Annette Lind (S), 2012-11-20:
Jamen jeg skal igen bare bemærke, at det jo er let at se, at det er blevet lettere at finde 100 mio. kr., når man ikke sidder med regeringsmagten.
Jeg tror, at den her debat har vist meget fint, at Venstres finansiering her er noget diffus og udtryk for fugle på taget, i forhold til hvad det er.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, hvor Venstre den her gang vil finde pengene.
Skal de igen tages fra de nedslidte lønmodtagere og Forebyggelsesfonden, eller skal vi bruge grønthøstermetoden og måske nedlægge statslige arbejdspladser?
Nævn mig bare et eller to steder, hvor der skal spares, sådan at vi kan få en nedrivningspulje.
Rosa Lund (EL), 2012-11-20:
Tak, og tak for talen til fru Louise Schack Elholm.
Jeg har bare et enkelt spørgsmål.
Jeg synes, ordføreren sagde noget, der var meget interessant.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at studerende bor på mange forskellige måder og i mange forskellige typer boliger.
Derfor fik ordførerens tale mig til at tænke på, om det kunne være en idé, at vi sikrede studerende bedre lånemuligheder, så man som studerende havde nemmere ved at gå ned i banken og låne nogle penge til at købe en bolig for – også hvis man ikke har forældre, som kunne stille en eller anden form for garanti.
Ser Venstre det som en mulighed?
Så vil jeg da sige, at det er godt, at hr. Jan Johansen er stensikker på, at de får det, for det er jeg ikke.
Så derfor vil jeg gerne gå videre og spørge til det her med, at mange studerende bor i forskellige boligformer.
Tænker man i Socialdemokratiet, at det kunne have noget at gøre med, at der faktisk ikke er så mange muligheder for at bo på kollegium, og at mange af de kollegier, som bliver bygget i dag, i hvert fald i Københavnsområdet, er for dyre at betale, når man er på SU?
Jeg tænker især på det nye Tietgenkollegiet, som ligger ude ved siden af KUA.
Jan Johansen (S), 2012-11-20:
Jeg er sikker på, at regeringen vil brede det ud i kommunerne, at det er en rigtig god idé for dem, der i dag ikke har en ungdomsboligpolitik, at få en ungdomsboligpolitik.
Jeg tror også, at de fleste kommuner i Danmark er interesseret i at stå forberedt, hvis de har unge, som gerne vil bo i deres by.
Vi ved jo, at de store byer har en ungdomsboligpolitik, og vi ved, at de mindre byer jo gerne vil have de unge til at blive boende.
Så derfor er jeg stensikker på, at hvis de ikke har det, så får de det fremadrettet, for de vil jo gerne beholde deres unge mennesker i byen.
Rosa Lund (EL), 2012-11-20:
Og tak for talen.
Jeg synes, at vi allerede har nærmet os hinanden lidt her.
Men hvad, hvis de ikke gør det?
Altså, tænker man i Socialdemokratiet, at vi kan gøre et eller andet for at sikre, at alle kommuner udarbejder en ungdomsboligpolitik, sådan at uanset hvor man læser henne i landet, har man mulighed for at få et sted at bo?
Louise Schack Elholm (V), 2012-11-20:
Derfor er der rigtig vigtigt, at vi stadig væk har forældrekøbte lejligheder, og de er en del af løsningen på at få fundet boliger til de her unge mennesker.
Vi skal da ikke gå og tro, at vi kan få 6.000 unge mennesker til at bo inden for voldene i København.
Det skal vi nok ikke forvente.
Det er nok svært at proppe 6.000 ekstra boliger ind der.
Men at de skal finde et sted at bo, er jo åbenlyst, og derfor synes jeg, at det er positivt, at vi har forældrekøbte lejligheder, der kan bidrage til at løse de her problemer.
Jan Johansen (S), 2012-11-20:
Først vil jeg sige om f.eks. specielt København, at jeg godt er klar over, at der er rigtig mange unge mennesker, der gerne vil bo inde i bymidten, inde i kernen, og det kan jo ikke lade sig gøre, når man f.eks. studerer i Roskilde.
Så der er nogle, der må bo uden for byerne, ude i oplandet.
Det er der jo rigtig mange mennesker der må, der er også mange mennesker, der må pendle, og det må de studerende også. Hvad angår forskellige boligtyper, synes jeg, det er godt, at man har forskellige boligtyper, forskellige behov, og jeg synes også, hvad angår de familier, som vælger det ene eller det andet – altså de unge mennesker sammen med familien, sammen med forældrene, der er med til at beslutte det – at det er en rigtig god ting, at man har en valgfrihed på det her område.
Lars Dohn (EL), 2012-11-20:
Det får mig så til at tænke på, at vi jo netop som politikere for hele landet skal tage det fælles ansvar, det, at de, der har mulighed for det, tager ansvar for deres eget barn.
Nu fik vi tidligere at vide, at der var en plan for bygning af 1.500 boliger, men bare i København kommer der 6.000 nye beboere til.
Så det siger også lidt om proportionerne i, at antallet af mulige betalelige boliger ikke er til stede, og hvordan løser vi det?
Det kan jo ikke løses individuelt.
Det skal løses, ved at man, netop som fru Rosa Lund har foreslået, skal lave en plan for, hvordan man sikrer nok boliger fremover.