runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2009-09-08:
Det er jo indlysende, at Enhedslisten peger på en socialdemokratisk ledet regering.
Vi håber at kunne være med til at lave en finanslov sammen med en ny regering så hurtigt som muligt.
Vi håber at kunne være med til at lave en skattereform, der er mere retfærdig end det, vi ser gennemført i øjeblikket under VKO, ingen tvivl om det.
Men lad mig også sige, at hvis man kommer med en skattereform, hvor man lader alle dem, der tjener op til 1 mio. kr., beholde de skattelettelser, der så ensidigt er givet til de rigeste i samfundet, og man først begynder at røre ved den skattelettelse, som VKO har givet, når vi når ud over millionen, hvilket ligger i S’ og SF's skatteforslag, og man samtidig siger, at til den arbejdsløse er der ikke en krone, som vi hørte før – tværtimod skal den arbejdsløse stadig væk døje med satspuljen, som betyder, at der hvert eneste år tages lidt penge fra dagpengene, sådan at de sakker bagud efter lønningerne – så vil jeg bare som en ren forbrugeroplysning sige til Socialdemokratiet: En sådan ulighedsskabende ting bliver gennemført uden Enhedslistens stemmer.
Morten Bødskov (S), 2009-09-08:
Så vil jeg lige foreslå Enhedslisten at læse Socialdemokraternes finanslovforslag, for det, der bl.a. står deri, er jo, at vi vil gøre op med den ulighedsstrategi, som regeringen har ført de senere år, hvor man har tvunget kontanthjælpsmodtagere, flygtninge og indvandrere på starthjælp og andre ned i indkomst, ned på meget lave ydelser.
Det står sort på hvidt i vores finanslovoplæg, at når vi får flertallet til det, og det gør vi snart, ja, så bliver det ændret.
Det vil da være et stort spring i retning af at give grupper, som på grund af den her regering har fået det sværere, bedre chancer i hverdagen.
Det vil det her bidrage til.
Samtidig er der en række andre initiativer i vores finanslovudspil, som vil gøre, at ideen om at have et samfund, der er båret af lige muligheder, vil stå langt stærkere med et regeringsskifte.
Frank Aaen (EL), 2009-09-08:
Undskyld mig, vi har læst Socialdemokraternes forslag, oven i købet meget grundigt.
Vi har oven i købet drøftet det med Socialdemokraterne.
Så det er der ingen tvivl om.
Det er rigtigt, at kontanthjælpsloftet og andre af de ting, der er allermest fattigdomsskabende, bliver taget ud.
Men vi står altså i en situation, hvor vi er på vej mod 150.000 arbejdsløse, som ikke er ramt af de særregler, men som bare er ramt af, at de har almindelige, dårlige dagpenge, når de bliver arbejdsløse, hvor de typisk får halveret deres indkomst.
Det er en social katastrofe af rang, og det kan ikke passe.
Jeg kan simpelt hen overhovedet ikke få det til at passe ind i det billede, vi ellers prøver at skabe af oppositionen, altså at de, der i den grad rammes af en social katastrofe i den kommende tid, skal have en hjælpende hånd fra en ny regering.
Det er derfor, jeg heller ikke kan forstå det svar, der blev givet til fru Line Barfod før, om, at der er nul kroner til de arbejdsløse.
Det kommer man til at lave om.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-09-08:
Jeg er ikke enig i, at konklusionen i januar var, at alt gik godt.
Vi har den fordel her i salen, at tingene bliver referatført, og så kan vi jo se, om billedet var, at alt bare gik godt.
Jeg mener, at der, da vi fik budskabet om situationen omkring Roskilde Bank, var nogle alarmlamper, der lyste ud over det almindelige, og det markerede vi i hvert fald fra Dansk Folkepartis side at vi så på med dyb bekymring: at landets dengang ottende største bank var i store vanskeligheder og i virkeligheden måtte reddes af det offentlige.
Så det var en øjenåbner for os.
Siden har der jo været gennemført en krisestyring, må jeg bare minde om, også i januar i år, som var det tidspunkt, hvor vi lavede en fælles aftale om trafikinvesteringer, og hvor der var enighed om, at man skulle fremrykke trafikinvesteringer for 5 mia. kr. i år og næste år som et bidrag til krisestyringen.
Det der med at give et billede af, at der var nogen, der i januar troede, at der slet ikke var behov for noget, står jo i dyb kontrast til, at man selv laver en aftale, der netop gør noget.
Så jeg tror, at hr. Ole Sohn lige skulle revurdere sin måde at omtale debatten fra januar på.
Jeg har hørt det komme et par gange her i dag, så det kan måske blive lidt trægt at få hr. Ole Sohn til at erkende, at han måske bruger et sådan lidt for negativ udtryk om debatten i januar.
Morten Bødskov (S), 2009-09-08:
Det, der ville gavne udkantsområderne i Danmark mest, var, at man fik en ny regering, som var klar til at sætte gang i en vækstpakke.
Det er i allerhøjeste grad yderområderne i Danmark, som taber på, at krisen bider sig så hårdt fast, som den gør lige i øjeblikket, fordi regeringen ikke vil sætte gang i en vækstplan.
Det er soleklart.
Det er yderområderne i Danmark, som taber på, at den her regering ikke i tilstrækkelig grad har prioriteret ungdomsuddannelserne.
Vi kan se, at unge forlader yderområderne, fordi der ikke er uddannelser, de kan gå på, af tilstrækkelig kvalitet.
Det er i høj grad det, der er behov for at få ændret.
Så derfor er et sats på vækst og et sats på uddannelse en stærk, hjælpende hånd til yderområderne i Danmark.
Dernæst vil jeg sige, at vi jo har fremlagt beregninger, som helt klart viser, at det, vi foretager os, er holdbart.
Finansministeriet har jo selv dokumenteret det, og man har selv sendt et svar rundt – og jeg tror også, at hele Venstres folketingsgruppe har fået det i dag – til dagens debat gående på, at der ikke er det milliardhul i kassen, som man forsøgte at få frem på forsiden af aviserne i sidste uge.
Det er der ikke, der er et overskud, og det står sort på hvidt i det svar, som finansministeren har givet hr. Kristian Thulesen Dahl på et spørgsmål fra Finansudvalget, og som jeg er helt overbevist om at Venstres folketingsgruppe har fået til dagens debat.
Ole Sohn (SF), 2009-09-08:
Nu har jeg bestræbt mig meget på at efterleve hr. Kristian Thulesen Dahls anmodning om, at man forholder sig til referatet af det, der blev sagt.
Det er sådan set et citat fra den vedtagelse, som regeringen fik Dansk Folkeparti med på, og den må jo bygge på tillid til regeringen og regeringens analyse- og vurderingsevne.
Jeg medgiver, at oppositionen – De Radikale, Socialdemokraterne og SF – allerede i januar sagde, at der skulle gøres noget for at imødegå faldet i dansk økonomi med en vækstpakke, men det blev skøjtet til side.
Men jeg forstår og anerkender jo, at Dansk Folkeparti siden hen har erkendt, at der faktisk er en krise i Danmark, og at tingene går værre og værre; regeringen har i sin økonomiske redegørelse været nødt til stort set hvert kvartal at opjustere arbejdsløsheden og nedjustere finanserne.
Spørgsmålet er bare, hvornår Dansk Folkeparti er klar til at medvirke til at hindre, at alt for mange kommer ud i arbejdsløshed og dermed bliver ramt af krisen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-09-08:
Svaret til det sidste er et ja, for det er selvfølgelig altid den nyeste anbefaling fra vismændene, vi lytter mest til.
Så må jeg i øvrigt også anerkende og kvittere modsat for fru Margrethe Vestagers forsøg på at komme hr. Morten Østergaard til undsætning, for det, hr. Morten Østergaard og jeg duellerede om for et øjeblik siden, var, om man i januar, altså først på året, kunne have sagt, hvad der ville være god medicin for dansk økonomi i 2010, altså ved at lave en stor, forkromet vækstplan, hvor man sagde: Hvad er der behov for også i 2010?
Og jeg sagde, at udviklingen har vist, at den måde at håndtere krisen på, som regeringen og Dansk Folkeparti har været enige om – nemlig at man hele tiden sørger for at være klar med initiativer, ikke en stor plan, men mange mindre planer, der så bedre kan målrettes der, hvor de gør gavn i det danske samfund – har været rigtig.
Det er jo illustreret af den udvikling, vi har set, at det har været en rigtig strategi, og det bliver jo også illustreret af, at vismændene hele tiden vurderer, hvad der er det rigtige, og at de har valgt at fremrykke deres næste store konjunkturvurdering for at kunne komme med deres anbefaling så tæt på en finanslovaftale som muligt og dermed påvirke den.
Margrethe Vestager (RV), 2009-09-08:
Jamen igen må jeg sige, at hr. Thulesen Dahls afledningsmanøvrer sådan set er udmærkede, men jeg skal bare slå fast, at vi nu er enige om, både i Det Radikale Venstre og hos Dansk Folkeparti, at vismændenes seneste anbefalinger, der er en uge gamle, anbefaler, at man sætter i gang for 10 mia. kr. Bekymrer det så hr. Kristian Thulesen Dahl, at Venstres ordfører siger, at vi er ved toppen af, hvad vi kan mestre, altså at den politik, som hr. Kristian Thulesen Dahl har lagt stemmer til, den meget, meget store og tilsyneladende ikke særlig effektive check, som finansministeren har udskrevet med hr. Kristian Thulesen Dahl som garant og som dækning, ikke har virket og vi derfor står i en situation, hvor vi er på toppen af, hvad vi kan mestre – efter Venstres ordførers udsagn – samtidig med at vismændene siger, at der faktisk skal 10 mia. kr. til, for at vi kommer nogenlunde mildt igennem den krise, som regeringen gang på gang på gang har undervurderet?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-09-08:
Nej, det er ikke en stor bekymring, jeg har, for jeg synes, det er naturligt, at Venstres folk bakker regeringen op i det finanslovforslag, som regeringen selv har fremlagt.
Så indtil der måtte være kommet bud om andet fra regeringen, eller indtil vi igennem forhandlingerne får overbevist regeringen om noget andet, synes jeg egentlig ikke, at det er underligt, at Venstres folk har det synspunkt, at det, regeringen gør, nok er klogt.
Det skal jo så ikke forhindre mig i som ordfører for Dansk Folkeparti at komme med vores synspunkter, og det har jo været, at der er mulighed for, behov for en fremrykning af offentlige investeringer ud over det, der ligger i finanslovforslaget.
Det har jeg jo så redegjort for, og der kan jeg så forstå, at jeg bliver bakket op af fru Margrethe Vestager i, at det er der mulighed for, og det kan jeg jo ikke være misfornøjet med.
Det kan jeg kun være glad for.
Rasmus Prehn (S), 2009-09-08:
Man har virkelig svært ved at erkende, at der simpelt hen er nogle af de ting, man har lagt ud som sin politik, som har været fejlslagne, men man åbner alligevel for det, vi kan kalde selvkritisk refleksion og siger altså: Hvis vi kunne have gjort det forfra, så havde vi nok gjort det på en lidt anden måde.
Det er jo sådan, at hr. Kristian Thulesen Dahl også er viceborgmester i Vejle Kommune, og med det kendskab til kommunernes økonomi kan det jo undre, at Dansk Folkepartis ordfører ikke synes, at der skal bruges mere tid på at fortælle, hvad man rent faktisk vil gøre for at sikre kommunerne imod det voldsomme angreb, der er på den kommunale økonomi i øjeblikket, hvor kommunerne simpelt hen har svært ved at få enderne til at nå sammen.
Alene i Vejle, hvor Dansk Folkepartis ordfører altså er viceborgmester, mangler man 130 mio. kr.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-09-08:
Det er fuldstændig rigtigt, at når jeg finder tid for folketingsarbejdet, sidder jeg og nørkler med et kommunalt budget også, og det tror jeg faktisk egentlig er meget godt.
Nu er hr. Prehn jo blandt de ufejlbarlige, og det må være skønt at have det sådan; det håber jeg ikke breder sig, sådan at vi alle sammen går rundt og tror, at vi er ufejlbarlige.
Jeg tror faktisk, at vi alle sammen både som mennesker og politikere gør gode ting, og så tror jeg også, at vi en gang imellem gør nogle ting, hvor vi tænker, at der kunne vi godt gøre det lidt bedre.
Og så prøver man at gøre det bedre.
Det skal da ikke være nogen skam, at man har det sådan; det kan det somme tider lyde som om, når man hører socialdemokrater tale.
Men når hr. Prehn taler om et voldsomt angreb på kommunernes økonomi, må hr. Prehn jo også bare gøre sig umage med at huske den aftale, der blev lavet i sommer, og som kommunernes repræsentanter selv lavede med staten, og hvor kommunernes repræsentanter sagde, at den aftale isoleret set gav anledning til, at man kunne holde et uændret serviceniveau fra i år til næste år, og at man derudover kunne lave et stort løft i anlægsinvesteringerne, lige præcis de offentlige investeringer i børnehaver, i skoler, i ældreboliger, som jo har været efterspurgt – og som vi også har efterspurgt.
Det giver jo bare et lidt mere, skal vi kalde det nuanceret billede af den kommunale økonomi, som jeg også synes vi skal have med i billedet.
Vi skal altid kigge på, om ressourcerne er de rigtige; vi skal altid have fokus på, om der er bestemte steder, hvor vi skal sørge for at der kommer flere penge.
Jeg nævnte i mit ordførerindlæg helt specifikt ældreområdet, og det var meget, meget bevidst, for lige præcis her ved man jo, at Dansk Folkeparti har et særligt fokus.
Altså: Er der de ressourcer, der skal være, for at vi har en ordentlig ældrepleje, får de ældre nogle ordentlige vilkår eksempelvis i forhold til, hvad det koster at få mad, når man er afhængig af en kommunal madleverance osv.?
Det skal vi altid have fokus på.
Jeg tror bare også, man må sige, at uanset hvad man gør, vil der være kommuner, der i det system, vi har, synes, at de er trængt.
Vi har i Vejle, som hr. Prehn spørger specifikt til, vel en omsætning, altså et budget, på mellem 4 og 5 mia. kr., og der har vi så en udfordring i at prøve at få enderne til at nå sammen.
Andre kommuner havde sidste år en større udfordring, end vi havde sidste år.
For 2 år siden kunne vi lave en plan for at bruge et trecifret millionbeløb ekstra, fordi vi havde luft i vores økonomi.
Det viser jo også noget om, at sådan kan det bølge frem og tilbage.
Det er jo ikke det samme, som at staten, det år, hvor vi så skal gøre en ekstra indsats for at få enderne til at nå sammen, nødvendigvis skal komme med flere penge.
Det er jo den afvejning, vi hele tiden skal foretage.
Jesper Petersen (SF), 2009-09-08:
Tak for det.
Dansk Folkeparti støtter jo regeringens kurs.
Man prøver sådan at lade, som om det er lidt anderledes, men i bund og grund støtter man regeringens kurs og laver finanslovaftale år efter år.
Man støtter også den kurs, der hedder, at man for at modarbejde krisen laver skattelettelser i stedet for flere offentlige investeringer, selv om man godt ved, at de investeringer ville være langt mere effektive til at bekæmpe ledigheden.
Den kurs bliver der fortsat bakket op om, man svigter altså de ledige.
Der er ellers blevet lavet et udspil nu, et alternativ på skatteområdet, fra Socialdemokraterne og SF, hvor vi ligesom tager skeen i den anden hånd, efter at vi har haft 7-8 år med skæve skattelettelser, og hvor almindelige lønmodtagere og pensionister kommer til at få mere i stedet for de velstillede, og der bliver råd til at investere mere i skoler og sygehuse.
Hvorfor vil Dansk Folkeparti ikke være med til at tage fra dem, der tjener allermest – over 1 mio. kr. om året – og give til vores fattige ældre?
Margrethe Vestager (RV), 2009-09-08:
Jeg er en stor beundrer af hr. Kristian Thulesen Dahls evne til afledningsmanøvrer, men kan dog forstå, at hr. Thulesen Dahl har haft for travlt på det sidste, for det er fra den 1. september, at vismændene advarer og siger følgende
: »Vores anbefalinger fra foråret svarer til, at de offentlige investeringer i 2010 bør øges med omkring 10 mia. kr. i forhold til det, der er igangsat eller foreslået frem til og med regeringens finanslovsforslag.«
Det er altså den 1. september.
Vi har i dag den 8. september, og derfor synes jeg, at det måske er en lille smule friskt at sige, at de, der forholder sig til vismændenes anbefalinger, gør sig deres helt egne forestillinger.
Så derfor vil jeg gerne spørge hr. Kristian Thulesen Dahl: Er det den her vismandsanbefaling, som hr. Kristian Thulesen Dahl lægger til grund for at gå ind i finanslovforhandlingerne, eller hvad er det for et økonomisk grundlag, hr. Kristian Thulesen Dahl bruger?
Rasmus Prehn (S), 2009-09-08:
Jeg indrømmer såmænd gerne fejl, men vil gøre opmærksom på, at i forhold til den aftale, der blev indgået i sommer, gav Socialdemokratiet udtryk for, at det altså var begrænset, hvordan det her kunne hænge sammen, og at der var for få ressourcer i forhold til den opgave, der skulle løftes.
Er det, fordi hr. Kristian Thulesen Dahl selv som viceborgmester har administreret forkert, eller hvad er årsagen?
Morten Østergaard (RV), 2009-09-08:
Jeg vil gerne takke for det klare svar.
Det, hr. Kristian Thulesen Dahl sagde med mange efterfølgende besværgelser, var jo, at den vedtagelse ville man ikke stemme for i dag, fordi man tog fejl i januar.
Grunden til, at det er så interessant, er jo, at det betyder noget for den troværdighed, man kan tillægge hr. Kristian Thulesen Dahls evne til at vurdere, hvad der så er den rigtige dosering nu, og ikke mindst regeringens evne til det.
Hr. Kristian Thulesen Dahl var selv inde på de økonomiske vismænd i sin ordførertale.
De økonomiske vismænd har sagt, at selv med regeringens finanslovforslag, dens aftaler med kommuner og regioner, dens trafikaftale og de initiativer, der er taget, er der behov for og fornuft i en vækstpakke med fremrykkede offentlige investeringer på omkring 10 mia. kr.
Det er uldent, hvad vi får at vide, for det, vi har behov for at få at vide, er, om hr. Kristian Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti er enige i det og villige til at gå ind i forhandlinger om en sådan vækstpakke, eller om man gør som regeringen og ser tiden an og håber, at det går bedre i november.
Jeg synes, hr. Kristian Thulesen Dahl slipper lidt let om ved det.
Det er jo sådan, at når man lægger stemmer til en vedtagelse i Folketinget, må det antages, at det sker, fordi det er det, man mener.
Derfor vil jeg gerne spørge: Hvis det var sådan, at vi i dag havde en debat, som skulle afsluttes med en vedtagelse, kunne hr. Kristian Thulesen Dahl så forestille sig, at man fra Dansk Folkepartis side ville stemme for en vedtagelse, som konstaterede, at der er et solidt fundament for fortsat sund udvikling i dansk økonomi med høj og stabil beskæftigelse, gode rammevilkår for vækst og en holdbar udvikling i de offentlige finanser?
Ville hr. Kristian Thulesen Dahl stemme for den vedtagelse, hvis den blev fremsat i dag – ja eller nej?
Frank Aaen (EL), 2009-09-08:
Tak for det, og tak for erkendelsen af, at regeringen og Dansk Folkeparti tog fejl af udviklingen i januar.
Nogle få måneder efter, nemlig i maj, vedtager man en skattereform, der næste år giver skattelettelser for 55 mia. kr., som ikke er finansieret, og som gør, at råderummet for at bekæmpe krisen og råderummet for at øge velfærden bliver mindre, og at uligheden i samfundet vokser.
Det er jo det, vi kalder rødvinsreformen, og synes Dansk Folkeparti stadig væk, at vedtagelsen af rødvinsreformen var det helt rigtige?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2009-09-08:
To ting: For det første har jeg ikke sagt, at vi tog fejl i forhold til vedtagelsen fra januar.
Det påstår både hr. Morten Østergaard og nu også hr. Frank Aaen, men det har jeg ikke sagt, og det er væsentligt.
Jeg sagde, at jeg ville have foreslået, den var skrevet anderledes, for hvis jeg havde vidst, at ledigheden ville stige så voldsomt, som den er steget, ville jeg selvfølgelig i højere grad have taget højde for det i teksten.
Men at sige, at vi tog fejl, mener jeg er noget helt andet. For det andet: Med hensyn til spørgsmålet om skat mener jeg faktisk, at den skatteomlægning, vi laver nu, er blevet mere aktuel med den krise, vi står i.
Det ligger i aftalen, at man de første år har en underfinansiering, som så bliver hentet ind årene efter, og hvis vi ser foran os, at det er i år og næste år, vi for alvor har krisen inde over os, er der faktisk meget fornuft i at køre den politik igennem, som den er vedtaget.
Jeg mener, at mere taler for at gennemføre det, der er vedtaget i foråret, nu end tidligere.
Tiden har faktisk bestyrket vores opfattelse af, at det er den rigtige måde at gøre tingene på.
Det er altså fantastisk, at man skal høre sådan en tale fra et medlem af Det Radikale Venstre, der normalt sætter eksempelvis de økonomiske vismænd meget højt.
De økonomiske vismænd har fremrykket offentliggørelsen af deres næste rapport for at kunne komme med deres seneste vurdering af, hvad der vil være klogt at gøre, umiddelbart før finanslovforhandlingerne skal afsluttes.
Det gør de da, fordi de godt er klar over, at virkeligheden hele tiden ændrer sig, og at man da ikke kan sidde med den rapport, de sidst lavede, og vide, nøjagtig hvad der vil være klogt at gøre i 2010.
Men hr. Morten Østergaard foregøgler os, at han ved det.
Han er altså klogere end de økonomiske vismænd tilsammen, for han ved allerede nu, hvad doseringen skal være i 2010.
Vi andre, der prøver at befinde os lidt i virkelighedens verden, ved altså godt, at tingene ændrer sig.
Som jeg sagde i mit ordførerindlæg, er der da et lyspunkt i, at vi nu får at vide af Danmarks Statistik, at for anden måned i træk er vareeksporten steget.
Alt andet ville være meget uklogt og ville være at forsøge at styre det her land igennem krisen uden at kigge på, hvordan virkeligheden hele tiden ændrer sig.
Frank Aaen (EL), 2009-09-08:
Der er mindre råderum til at bekæmpe krisen, for på grund af de 55 mia. kr., som Dansk Folkeparti er med til at forære først og fremmest de rigeste, har vi næste år et underskud på 86 mia. kr. i statskassen.
Man har simpelt hen tømt statskassen, øget uligheden og mindsket mulighederne for mere velfærd, og alligevel står man i dag og siger, at det søreme er rigtig godt, og at det er det, der er brug for.
Man kan vel bare sige, at det siger alt om Dansk Folkeparti.
Man holder festtaler om mere velfærd og mere lighed, og når det kommer til virkeligheden, fjerner man det materielle grundlag for velfærden, lader krisen buldre derudad og øger uligheden.
Troels Lund Poulsen (V), 2009-10-07:
Jamen jeg synes jo, at det er en god idé, at man får set på den her sag i sammenhæng.
Det er jo ikke en sag, der er kommet fra den ene dag til den anden, det er en sag, der starter tilbage i 2005 og strækker sig over mange år.
Det er selvfølgelig fuldt op til SF og fru Ida Auken at gøre det, men som jeg har sagt flere gange, synes jeg, at det er mest rigtigt, at jeg afventer den redegørelse, som jeg har bedt om, og som fru Ida Auken faktisk også har været ude at sige var en god idé, lige indtil jeg selv sagde, at jeg ville have en redegørelse – så var det en dårlig idé.
Men lad det være.
Jeg synes, at fru Ida Auken skulle styre sin utålmodighed, til vi kan diskutere redegørelsen.
Så kan man også se det i sammenhæng.
Eva Kjer Hansen (V), 2009-10-07:
Jeg synes, at det sidste, der blev sagt fra hr. Bjarne Laustsens side, var interessant: hvordan vi sammen kunne finde ud af at skabe nogle løsninger.
Jeg må jo bare konstatere, at indtil videre har Socialdemokraterne valgt ikke at ville deltage i noget, at melde sig ud af de politiske prioriteringer, fordi man ikke vil gå ind og tage ansvar.
Så det er jo helt nye toner, der kommer fra hr. Bjarne Laustsens side i dag.
Og som sagt her i første runde vil jeg kun hilse det velkommen, hvis det er udtryk for, at Socialdemokraterne nu går ind i et nyt spor og siger: Vi vil faktisk godt tage det alvorligt, at vi står i den her krisesituation, hvor især fiskeriet har nogle voldsomme udfordringer og er meget presset.
Men det ændrer bare ikke ved, at det kræver, at man vil gå ind at tage et ansvar i forhold til at anvise den medfinansiering, der er behov for - og det mangler jo stadig væk fra hr. Bjarne Laustsens side.