runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-24:
Tak for spørgsmålet.
Det tror jeg også ville være uklogt af mig at sige, men jeg bliver jo nødt til at forholde mig til – det gør alle Folketingets partier – at man skal finde ud af, hvad der er behov for, hvad der er brug for.
, er det at flytte opgaver andre steder hen, er det at privatisere nogle opgaver?
Der er mange forskellige muligheder.
Det er slet ikke, fordi jeg vil gå ind i det rum, men jeg siger bare, at jeg synes, det er lidt snævert kun at se på, at det handler om at fjerne et rammefald og ansætte x antal medarbejdere.
Det forsimpler selvfølgelig den politiske debat.
Nu er det slet ikke, fordi jeg oplever, at hr. René Gade gør det, men sådan en argumentation forsimpler den politiske debat.
Årsagen til de problemer, der i SKAT, er ikke kun, at der har været effektiviseret og sparet i SKAT.
Det handler også om en række andre ting, der er gået galt.
Derfor ønsker jeg at drøfte med de partier, der er i den her forståelseskreds om »SKAT ud af krisen«, hvordan vi får løst den opgave.
Jeg vil selvfølgelig også gerne tage snakken med hele Folketingets Skatteudvalg og de partier, der står uden for.
René Gade (ALT), 2016-05-24:
Jeg vil vende tilbage til mit spørgsmål, som jeg kom ind med lidt sent: Er det skatteministerens opfattelse, at der lige nu er en plan for at få SKAT tilbage på sporet, som vi kalder det.
Jeg mener ikke en detaljeret plan.
Det, jeg tænker, når jeg ser en vision, er, at man tror på visionen, at der er det, der skal til, at man har identificeret problemet.
Lige nu oplever jeg, at det er velmente lappeløsninger, vi laver, fordi det er svært at finde ud af, hvad det overordnede problem er.
Men det, vi lægger op til her, er jo at få problemet identificeret.
Vi synes jo, vi har identificeret en meget, meget stor del af problemet, nemlig at der mangler ressourcer og tillid.
Vi hører det fra dem, der er kritikere af måden, det har været bearbejdet på indtil nu, og fra revisorer, at der mangler tillid til medarbejderne.
De har behov for tillid, og derfor må vi gå en anden vej end at fjerne midlerne.
Så er det skatteministerens opfattelse, at vi lige nu har planen parat?
For ellers synes jeg godt nok, man skulle vurdere igen, om det ikke godt kunne være medarbejdere, der netop var brug for.
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-24:
Det har hr. Jesper Petersen sagt mange gange, og jeg lytter til, hvad skatteordførerne siger, uanset om de er med i forståelseskredsen eller ej.
Så det kan jeg anerkende at jeg har hørt.
Men det er lidt for tidligt at tage hul på den diskussion i forbindelse med det her beslutningsforslag.
Jeg håber dog også, at hr. Jesper Petersen og Socialdemokratiet er enig med regeringen i, at det ikke er sodavandsafgiften eller øgede skatter og afgifter, der skal finansiere de investeringer, der er behov for i fremtidens skattevæsen.
Det må undergå en prioritering som en række andre kernevelfærdsopgaver i forbindelse med finansloven.
Rune Lund (EL), 2016-05-24:
Jeg vil starte med at sige, at det her forslag er overfinansieret, for afskaffer man sodavandsafgiften, får man i 2014-priser 600 mio. kr. ekstra om året.
Det svarer til mere end den besparelse, som SKAT ville skulle udsættes for i 2019, hvis planerne kører videre, som de ligger nu.
Det ville endda være en meget, meget stor overskudsforretning, hvis man f.eks. hører på de faglige organisationer på området.
Men det her forslag er jo en start, kan man kalde det, for det handler om at sætte en prop i.
Det handler om at stoppe blødningen.
Det handler om, at de allerede planlagte besparelser, der ligger for SKAT i årene frem, skal stoppes.
Fra Enhedslistens side er vores holdning, at når de så er blevet stoppet, skal vi se på, hvordan vi bagefter kan tilføre flere ressourcer.
Men det her forslag handler jo udelukkende om at stoppe blødningen, og jeg kan simpelt hen ikke forstå det, når Socialdemokraterne siger, at det er nødvendigt at tilføre flere ressourcer, at de dog ikke som et minimum kan gå ind for at sætte en prop i og stoppe blødningen i SKAT.
Jesper Petersen (S), 2016-05-24:
Jeg mener, det er ukorrekt, at der er finansiering til forslaget.
Hvis man læser det, der bliver henvist til, er det alene en indtægt på 460 mio. kr., der vil kunne fås, og det er i øvrigt ved at genindføre en afgift, som vi ikke vil støtte bliver genindført.
Der vil altså ikke være tale om en fuld finansiering af det forslag, der er fremsat – slet ikke hvis man skal opretholde de udgifter, som der jo grundet de aktstykker, der er stemt igennem i Finansudvalget, skal lægges til den ramme, der bliver beskrevet i forslaget.
Så jeg mener ikke, at det er korrekt.
Så er hr. Rune Lund jo bekendt med, at hvis man egentlig skal lave om på de her ting, er det ikke noget med at vurdere, hvad enkelte medarbejdere er værd.
Det er vores samlede skattegab, der skal blive lavere.
Det er det, der egentlig kan udgøre en finansiering: at der er noget mere at gøre med, fordi SKAT fungerer bedre.
Jeg synes, der er en risiko for, at regeringen vil være nødt til at forhøje, hvad skattegabsmålet er, at det simpelt hen ikke er seriøst at have det mål, som man har nu, fordi der er så mange problemer der.
Men det dér med at sige, at en medarbejder er så meget værd, og derfor kan vi hyre så mange, er ikke en logik, der stemmer med den måde, vi laver finanslov på.
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-24:
Jeg vil sige, at skatteministeren – det er så mig selv – har en plan; Skatteministeriet har en plan; og SKAT har en plan.
Men det her er jo nogle problemer, der har hobet sig op over en årrække, og nogle af dem er der ikke nogen lette løsninger på.
Det er der bare ikke.
Altså, tag sådan noget som et nyt ejendomsvurderingssystem.
Og hvis der var nogle lette løsninger, tror jeg, den tidligere regering eller den forrige regering havde grebet til dem.
Så man bliver nødt til at anerkende, at det her også er rimelig komplekst.
Jeg anerkender i hvert fald, at det ikke kun handler om ressourcer, men at det også handler om, at vi har en kompliceret skattelovgivning.
Så derfor er det ikke kun ressourcer og rammefald, der er opskriften på at få løst SKATs problemer.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-05-24:
Lad mig lige starte med at korrigere.
Jeg deler simpelt hen ikke den opfattelse, at Enhedslisten støtter alle tiltag, som gør, at man får flere ressourcer i SKAT.
Altså, den socialdemokratiske ordfører kunne jo nævne tre eksempler på pakker eller aftaler, som Enhedslisten ikke er med i.
Den sidste var, var det 3 uger siden, retssikkerhedspakke II, og den ville Enhedslisten ikke være med til at indgå i.
Så der, hvor vi egentlig reelt sidder og flytter noget, er Enhedslisten ikke med, og det er jo sådan set lidt ærgerligt, for jeg har egentlig forståelse for og indtryk af, at vi bredt i Folketinget gerne vil løfte det her område.
Men det kræver jo også, at man er med i de aftaler, hvor man så skal slå nogle søm i, og hvor der kan være positive ting, men også negative ting, men forhåbentlig for hvert parti flere positive ting i vægtskålen.
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-24:
Jeg tager altid gerne en dialog med Folketingets Skatteudvalg, men man bliver også nødt til at se ting i en helhed.
Man kan godt udvælge enkelte områder og så komme frem til en business case dér, men hvis det så medfører nogle meget store omkostninger for de virksomheder, man kontrollerer, eller de borgere, man kontrollerer, så er det spørgsmålet, om det samfundsøkonomiske regnskab går op i den sidste ende.
Det er jo noget af det, DØR har peget på, og som jeg tidligere har svaret hr. Rune Lund skriftligt.
Men jeg anerkender, at der på nogle områder sådan en til en kunne tilføres flere ressourcer, men det er ikke det samme, som at man 1 til 100 eller 1 til 1.000 eller 1 til 10.000 kan gøre det samme.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-24:
Det er måske lidt urimeligt, at vi hiver skatteministeren i salen på det her forslag, for det har ikke været sådan i flere årtier, at det har været skatteministre, der kunne hive penge op af statskassen, når man syntes, at der skulle bruges nogle ekstra penge på skat.
Det er jo finansministeren og statsministeren, og sådan har det jo været i mange, mange år.
Men rettede vi henvendelsen til finansministeren, ville han nok henvise til skatteministeren.
Så det er vi jo nødsaget til.
Men nu vil jeg gå over til mit spørgsmål.
Og det, vi står med lige nu, er jo et kæmpeproblem med finansieringen af vores velfærdssamfund.
For ikke nok med, at vi har en sag om svindel med udbytteskatten for mindst 10 mia. kr., nu bliver hele området med negativ moms også kulegravet, fordi der er sket en enorm stigning.
Jeg er desværre bange for, at der ligger den ene skandale efter den anden og lurer, som tømmer statskassen, men som også er rigtig farlig for den fælles moral, man skal have for at betale den skat, man nu skal i et land, der er skattefinansieret på den måde, uanset hvad man så mener om skatteniveauet.
SF er jo ikke med i den her såkaldte borgfred, som de andre partier er.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge ministeren igen, nu hvor der også lyder nye toner fra DF og Socialdemokratiet: Bliver vi ikke nødt til at investere her?
Bliver det ikke alt, alt for dyrt, hvis vi ikke gør det?
Jesper Petersen (S), 2016-05-24:
Vi har jo i nogle omgange på forskellige samråd og i offentlige diskussioner diskuteret det her spørgsmål om mandskab, at vi ser, der er en række problemområder, hvor vi synes vi kan se at der er behov for at øge mandskabet.
Det er sket på nogle områder, men der udestår stadig væk noget.
Og for at det så bliver taget til referat her i Folketingssalen, vil jeg bare gerne bede ministeren om at bekræfte, at han har hørt og forstået, at der er et tilbud fra os om at lægge stemmer til en øget bevilling.
Det kan handle om momsområdet, det kan handle om skattely, om social dumping eller om andre af de problemområder, der er fremme i debatten.
Og der ligger dermed implicit i det, at regeringen påtager sig ansvaret for de problemer, der måtte komme, hvis ikke man benytter sig af det tilbud.
Jeg vil bare have ministeren til at bekræfte, at det er man bekendt med, og dermed også, at der er en opbakning, hvis det er det, regeringen spiller ud med, når finanslovsforslaget kommer.
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-24:
Det er fornuftigt at investere i SKAT, og der kommer til at være en række områder, der skal investeres i.
Hvis man læser »SKAT ud af krisen«, som jeg præsenterede i efteråret, kan man se, at der er nogle områder, der er nødlidende.
Det er jo også derfor, at regeringen i 2015 tilførte 267 mio. kr. til SKAT – ud over det, der var besluttet på finansloven for 2015, som jo altså ikke var vores finanslov, men den tidligere regerings finanslov, og den tidligere regering var støttet af SF.
I 2016 har vi bl.a. via aktstykker i Finansudvalget – og de fleste har der jo været bred tilslutning til – har tilført 313 mio. kr. ud over den fastsatte bevilling på 4,9 mia. kr.
Jeg tror, at vi kommer til at se, at der kommer til at være flere bevillinger til SKAT med henblik på at investere i SKAT, som er det, fru Lisbeth Bech Poulsen spørger ind til.
Og så vil jeg gerne kvittere for, at SF jo også vedkender sig sit ansvar.
Man havde tre skatteministre i den tidligere regering, og det er en fælles opgave at prøve at få løst nogle af de her problemer.
Men vi skal finde en finansieringskilde, der er mere holdbar end en sodavandsafgift, som vil føre til grænsehandel og tab af arbejdspladser i Danmark.
Det kan regeringen i hvert fald ikke være med til.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-24:
Det her med, at skattestoppet skal fastholdes, er egentlig en meget – nu skal jeg finde et ord, der ikke er et bandeord – mærkelig konstruktion, for det skattestop er jo ikke længere noget som helst værd, og det gør også, at vi overhovedet ikke har nogen dynamiske muligheder for at ændre på vores samfunds finansiering.
For ifølge regeringen er der ikke noget, der kan blive sat op – så vi har ikke nogen muligheder for at finde nye indtægter ved så måske at kunne sætte det ned på andre områder.
Det er det, der gør det så ufleksibelt.
Det er jo ikke kun noget, vi siger; det siger samtlige økonomiske eksperter i det her land.
Men lad det nu være.
Skatteministeren bliver ved med at sige, at der bliver tilført flere midler på det her område, men det er jo ikke rigtigt.
Man graver et hul på 10 m, og så hælder man igen noget jord derned, så det bliver fyldt en lillebitte smule op.
Er det ikke rigtigt – nu bliver jeg nødt til at gentage Rune Lunds spørgsmål – at der på trods af de ekstra midler, der er tilført, er færre penge til SKAT om få år, i 2019, end der ellers ville have været?
Jesper Petersen (S), 2016-05-24:
Debatten her er jo en meget god anledning til at få diskuteret de her ret alvorlige ting.
Ministeren siger nu selv, at det er relevant at se på, om der er behov for øgede ressourcer til forskellige delområder, og at det egentlig er ministerens forventning, at der vil ske en ændring af den ramme, der er lagt frem for årene, der kommer.
Sådan hørte jeg det sidste udsagn her fra ministeren.
Men hvis man kan sige så meget nu, kan vi så få besked om, om der vil ske en forøgelse af SKATs ramme med den kommende finanslov?
Vil det være regeringens udspil?
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-24:
Men jeg kan sige, at formålet med den her forståelseskreds om SKAT ikke er, at der skal være borgfred, men at der er en række partier, der anerkender, at de har et ansvar for de problemer, der er i skattevæsenet, og for den oprydningsopgave, jeg har som skatteminister.
Jeg anerkender, at der er behov for at investere, og regeringen ønsker med den kreds af partier at diskutere, hvordan vi så gør det, og i øvrigt også at finde finansiering til de forskellige ting.
Det er f.eks. den samme kreds, der står bag den her aftale om en retssikkerhedspakke II, som vi har indgået, og hvor man har sagt, at man gerne ville tilføre nogle flere penge til Skatteankestyrelsens område.
Det er der behov for, men vi anerkender også, at vi lige skal finde dem i forbindelse med finansloven.
Det er det jo nogle gange i politik, men det er nogle partier, som efter min opfattelse tager de her problemer dybt, dybt alvorligt og også er villige til at påtage sig et ansvar.
Så vi får den drøftelse, det vil jeg godt give tilsagn om.
Men jeg kan ikke på nuværende tidspunkt sige noget om den, og jeg kan slet ikke sige noget om finansloven.
Det er alt for tidligt.
Rune Lund (EL), 2016-05-24:
Det viser beregninger, som Dansk Told & Skatteforbund f.eks. har fremlagt, og det viser beregninger, som FTF har fremlagt.
Så alene det at ansætte medarbejdere vil give en økonomisk gevinst.
Vi har jo også kunnet se, hvordan det har kostet kassen, at SKAT er blevet sparet i stykker igennem de sidste 10 år.
Så alene den del af forslaget her gør jo faktisk, at det er finansieret.
Så snakker vi så ved siden af om sodavandsafgiften, men det er sådan set bare for at sige, at der er penge til det her til en start, hvis det er det, man vil.
Men forslaget er klart finansieret.
Jeg bliver nødt til at gentage mit spørgsmål: Hvis det er sådan, at Socialdemokraterne mener, at der skal tilføres flere ressourcer, hvorfor kan man så ikke stemme for, at der som et minimum ikke skal ske yderligere besparelser i SKAT?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Karsten Lauritzen (V), 2016-05-24:
Det er fuldstændig rigtigt, men det afspejler jo en beslutning, der blev truffet under den tidligere regering, og SF støttede den tidligere regering, sidst jeg tjekkede det.
Da lavede man en administrativ flerårsaftale, der løb fra 2014 til 2017, og det rammefald afspejler jo den administrative aftale, der lå som led i en finanslovsforhandling eller noget andet.
Og det må de partier, der sad i regering dengang, jo stå på mål for, altså dem, der støttede regeringen og støttede den pågældende finanslov.
Så når der er det der rammefald, er det et udtryk for, at der ikke politisk er besluttet, hvad man skal gøre.
Jeg tror ikke, at det kommer til at være realistisk rammefald, når man ser på de udfordringer, som skattevæsenet står over for.
Men det ændrer heller ikke ved, at vi skal finde pengene – og jeg mener ikke, at vi skal finde pengene ved at hæve skatten.
Jesper Petersen (S), 2016-05-24:
For det første er det ikke korrekt, at det er finansieret efter den måde, som vi arbejder med en finanslov på i Danmark, og det er hr. Rune Lund bekendt med?
Han fremstiller det på en anden måde her, men det er simpelt hen ikke korrekt.
For det andet vil jeg sige, at vi jo faktisk i kraft af det politiske pres, vi lægger, og gennem det, at vi går ind og laver aftaler med regeringen, på forskellige områder tilfører flere midler.
Det er bare ikke aftaler, som Enhedslisten er en del af.
Man har de gange, hvor det har kunnet lade sig gøre, valgt at stå udenfor.
Det er i politiforliget, i retssikkerhedsaftalen og i forståelsen af »SKAT ud af krisen«, der kom oven på udbytteskandalen og kollapset af EFI.
Alle de steder bliver der tilført flere midler.
Sådan vil vi blive ved med at gå ind de steder, hvor vi kan se, at der er problemer.
Det er f.eks. på momsområdet; det er problemer med skattely og social dumping.
Her vil vi sige, at der er et behov.
Men vi kan ikke sagligt som oppositionsparti sidde og udpege, hvor mange der er behov for på forskellige områder, og samtidig fritage alle de områder i SKAT, hvor der kan være mulighed for stadig væk at effektivisere.
Hvis man kan lave nye it-systemer eller it-systemer bliver billigere, er det så et problem?
Det er det jo ikke.
Man skal selvfølgelig også i SKAT bruge pengene klogest muligt.
Derfor er den måde at lave forslaget på, som forslagsstillerne gør her, simpelt hen for snæversynet.
René Gade (ALT), 2016-05-24:
Jeg forstår faktisk godt, når hr. Jesper Petersen lige vil markere, at der rent faktisk er forbedringer og ekstra tilførsel af midler, og at Socialdemokraterne var med til at tilføre dem gennem de her aftaler og aktstykker, der bl.a. er blevet godkendt, og den historik, der har været.
I Alternativet og de andre partier, der er med her, er vi jo enige om, at det er godt, at man går ind og tager det ansvar.
Problemet for os i Alternativet ved at gå med er jo simpelt hen bare, at vi ikke føler, at det er det rigtige at gøre.
Vi kan ikke se, at vi ved at gøre det skaber en løsning i fremtiden.
Men hvis vi nu lige kort glemmer det, så er det, det handler om her, jo faktisk, at vi skal gå ind at finde et eller andet, så vi på en måde – i særdeleshed med Socialdemokraterne – kan finde de rigtige løsninger for SKAT fremover; for der er jo ikke ret meget i det, hr. Jesper Petersen siger, vi er uenige i.
Det kan være, at timingen og måden, vi har formuleret det på, med de 1.000 årsværk, afmonterer og gør det umuligt at sige ja til.
Det kan jeg faktisk også godt forstå, for vi kan jo virkelig ikke vide præcis, hvor mange det er, der skal til.
Det er jo eller andet, vi må ind at se på, men det her er et bud. Så kan vi på en eller anden måde samles om at presse den siddende regering til at fokusere på netop at tilføre ressourcer?
Det er måske lige så meget det, vi kan komme videre med her herfra,
tænker jeg.
Det er ikke hele løsningen, helt enig, men kan ordføreren måske komme os lidt i møde, hvis vi glemmer lidt af ordlyden i vores forslag, når der er elementer, vi godt kan være fælles om at presse på for?
Jesper Petersen (S), 2016-05-24:
Absolut.
Og jeg synes jo, at det er det, der fremgår, når man følger det arbejde, som sker i Skatteudvalget.
Hvis man følger den måde, vi driver det skattepolitiske område på, kan man se, at vi løbende adresserer de steder, hvor der er problemer i SKAT, og også går kritisk til hele den måde, som man, synes jeg, har flyttet vægtningen for langt på i forhold til på den ene side ligning, kontrol, korrekt myndighedshåndhævelse og på den anden side den blinde tro på, at servicering og borgeroplysning kan løse det hele.
Der er en række områder, hvor der har været behov for at øge mandskabet, og hvor der givetvis er behov for mere.
Momsområdet er et af de seneste eksempler.
Vi har foreslået skatteministeren det samme omkring skattely, social dumping og andre tiltag, og det vil vi blive ved med.
Og vi er glade for, at vi kan være enige med Alternativet om det.
Jeg vil håbe, at vi også er det den dag, vi forhåbentlig skal forhandle en finanslovsaftale, og at det så er noget, Alternativet vil tillægge så meget vægt, at man faktisk vil bruge noget af sin politiske kapital og de midler, der måtte være til rådighed, på at styrke det.
Så kan jeg ikke lade være med at bemærke, at jeg ville ønske, at Alternativet så også tog medansvar de gange, hvor det faktisk, mens vi jo er i opposition, lykkes at få nogle ting igennem; det har det skortet lidt på.
René Gade (ALT), 2016-05-24:
Det sidste, der blev sagt, faldt lige ud, så det må ordføreren gerne gentage, altså det om, hvad det lige har skortet på.
Jeg ser virkelig Socialdemokraterne som nogle, der vil give midler til den dynamo for velfærdssamfundet, som vi kalder det, altså SKAT i Danmark.
Vi mangler det bare i de løsninger, der bliver skabt.
Det er små skridt, Socialdemokraterne er med til at tage.
Hvis vi for vores vedkommende skal sige ja til at gå ind og tage det ansvar og sige ja til de skridt, så mangler vi at kunne se, at der rent faktisk er vilje til og flertal for, at vi gør det rigtige, som vi så mener den her store investering er.
Jesper Petersen (S), 2016-05-24:
Jeg kan jo også mærke, at vi ser ret ens på det at ville have et effektivt og retfærdigt og velfungerende skattevæsen, og at vi ser ens på, at der er en række problemområder i SKAT, som det er nu.
Så på den måde er den her diskussion en god lejlighed til at få sat fokus på det, også på nogle af de steder, hvor vi er enige.
Det, jeg sagde, var, at også når vi er i opposition, synes vi jo, man skal forsøge at skabe nogle resultater.
Det er vel det, det handler om i virkeligheden, altså at der faktisk sker noget.
Og f.eks. da det kom til at få opprioriteret Skatteankestyrelsen og hele klagesystemet og nedbragt sagsbehandlingstider, sprang Alternativet fra, ligesom man ikke er med i politiaftalen, der styrker toldindsatsen, og ikke er med i forståelseskredsen bag aftalen om bedre rammer for SKAT, som jo betyder, at der skal afsættes mere mandskab til inddrivelse og udbyttekontrol.
Rune Lund (EL), 2016-05-24:
Jeg har noteret mig, at hr. Dennis Flydtkjær her i weekenden, i søndags, var ude at sige, at man må indrømme, at der er blevet effektiviseret for hårdt i SKAT.
Men jeg må så også sige, at jeg ikke helt forstår, hvis det er sådan, ordføreren har det, hvorfor ordføreren så ikke vil være med til at annullere de planlagte besparelser, som der ligger i SKAT ud i fremtiden.
Når vi har set, hvor ødelæggende det har været at spare på SKAT de sidste 10 år, hvorfor skal de ødelæggende besparelser så bare fortsætte i det uendelige?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Jeg synes, det er meget vigtigt at sige i forhold til det beslutningsforslag, at det er dobbeltfinansieret, overfinansieret, fordi medarbejderne kan tjene deres egen løn.
Det viser beregninger fra de faglige organisationer.
Det handler simpelt hen om, at det er økonomisk fornuftigt at ansætte flere folk i SKAT; det er økonomisk fornuftigt at annullere de planlagte besparelser i SKAT.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor ordføreren ikke kan se det eller ikke kan være med på det her beslutningsforslag.