runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2013-03-20:
Lad mig først slå fast, at der var en underfinansiering på de offentlige finanser på over 70 mia. kr., da den her regering trådte til, og det er jo ikke holdbart, at man får 70 mia. kr. mindre ind i skatteindtægter end det, man forbruger.
Men jeg vil også sige, at det finanslovsforslag, som Venstre fremsatte efterfølgende, var finansieret af, at de nedslidte skulle have en dårligere indsats; man tog kort sagt midlerne fra den pulje, vi lavede i 2006, og sagde: Nu tager vi altså fra de nedslidte og giver til ruiner.
Det mener jeg er direkte usympatisk, så derfor afviste vi Venstres forslag om at tage fra forebyggelsespuljen på de 100 mio. kr.
Men når det er sagt, vil jeg sige, at det er min opfattelse, at den model, vi nu har lavet, er langt mere retfærdig og langt mere effektiv end den hidtidige.
De ekstra midler, som vi nu vil afsætte med »Vækstplan DK« i 2014 og 2015, bliver målrettet præcis til de aktiviteter, som er omfattet af ændringer i byfornyelsesloven.
Og det er i den forbindelse vigtigt at være opmærksom på, at beskæftigelsesindsatsen og effekten af de statslige midler gennem byfornyelsesrammen faktisk er væsentlig højere, end de var af den indsatspulje, som den tidligere regering havde.
Nick Hækkerup (S), 2013-03-20:
Jeg har i den seneste tid udtalt mig upræcist om de tolke, som forsvaret har anvendt i Afghanistan.
Det har jeg erkendt og beklaget.
Jeg har på ingen måde forsøgt at lægge skjul på noget, men har i stedet sørget for at korrigere mine udtalelser.
Louise Schack Elholm (V), 2013-03-20:
Jeg må godt nok undre mig over, at ministeren ikke kan finde ud af at svare på, om det, vi lagde frem før valget, også gjaldt efter valget, for der var ikke noget, der blev fejet ind under gulvtæppet.
Vi lagde det klart frem: Ja, vi havde brugt nogle flere penge, end der umiddelbart var i budgettet, men det havde vi råd til på det tidspunkt.
Det er simpelt hen at prøve at skubbe skylden over på os, for det var Socialdemokraterne, der var ude at love en hel masse, som er underfinansieret med 22 mia. kr., det var ikke Venstre, for vi holder, hvad vi lover.
I forhold til nedrivningspuljen har ministeren ikke formået at svare ja eller nej til, om ministeren og regeringen stemte ja eller nej til Venstres beslutningsforslag om nedrivningspuljen.
Troels Lund Poulsen (V), 2013-03-20:
Hvad er ministerens holdning til, at ministeren tre gange i uge 11 har givet Folketinget og offentligheden oplysninger, der senere har vist sig ikke at være korrekte, og kan ministeren garantere, at der i den pågældende sag om de afghanske tolke ikke er andre af de oplysninger, som ministeren har videregivet til offentligheden eller Folketinget, der ikke er korrekte?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2013-03-20:
Mange tak for svaret her.
Jeg vender lige tilbage til mit oprindelige spørgsmål, for det var så det, jeg muligvis havde formuleret kluntet.
Det lød i al sin enkelhed: Hvordan er problemstillingen anderledes i Afghanistan end i Irak, og her tænker jeg alene på sikkerhedssituationen?
Nick Hækkerup (S), 2013-03-20:
Jeg tror, at man skal se Talebans indsats på den måde, at det jo netop er et ønske om at underminere det samfund, som er under opbygning, og at det er derfor, man har valgt at rette sigtet ikke bare mod tolke, men også mod andre grupper af ansatte, som får samfundet til at hænge sammen.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2013-03-20:
Ja, igen sådan lidt polemik om: Æh-bæh, det er den tidligere regerings skyld.
Nu kan man jo håbe, at der snart kommer en ny regering, der kan rydde op i det.
Men hvordan hænger det her billede af, at trusselsbilledet skulle være markant mindre for de afghanske tolke, sammen med antallet af drab, det, man kalder targeted killings, på regeringsvenlige afghanske civile?
Det er jo altså fordoblet fra 2011 til 2012.
Hvordan hænger det sammen med, at risikoen er mindre for de afghanske tolke i forhold til de irakiske?
Nick Hækkerup (S), 2013-03-20:
Ja, så ville det være fristende for mig vende tilbage til det svar, som jeg gav på spørgsmålet i første omgang, da det blev stillet.
Hvis det ikke er tilfredsstillende for spørgeren, så tror jeg, at vi skal holde os til at konstatere, at jeg nu har foranlediget, at der bliver lavet en redegørelse vedrørende forsvarets anvendelse af tolke i Afghanistan, og jeg tror, at vi også i den her sammenhæng er bedst tjent med at sikre os det oplyste grundlag, før vi begynder at diskutere.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2013-03-20:
Det er jo interessant, at ministeren bruger den første halvdel af tiden på at tale om noget helt andet, som ikke rigtig har noget med mit spørgsmål at gøre.
Jeg skal beklage, hvis det er formuleret uklart, det var ikke hensigten.
Juristeriet i det er sådan set ligegyldigt for trusselsniveauet, kan man sige.
Det handler om vores moralske ansvar, og det er det, jeg sådan efterlyser lidt her.
Ministeren har jo tidligere udtalt, at der var en markant mindre risiko for, at de afghanske tolke kom til at lide overlast, end der var for de irakiske tolke.
Er det stadig væk ministerens opfattelse, at det er sådan, eller var det på grund af en lille fejlslutning om, at det ikke var lokalt ansatte tolke?
Nick Hækkerup (S), 2013-03-20:
Der er jo mange alvorlige problemstillinger forbundet med den tidligere regerings beslutning om at deltage i krigen i Irak.
Det er netop i de her dage 10 år siden, at krigen mod Irak startede, og det er en god anledning til at reflektere over den tidligere regerings beslutning om at følge USA ind i den krig.
Som man kunne se i en DR-dokumentar i går aftes, er der i hvert fald bred enighed blandt eksperter i folkeret om at problematisere grundlaget for Danmarks deltagelse i krigen i Irak.
For en nærmere udredning af problemstillingen specifikt vedrørende de irakiske tolke tror jeg at det i virkeligheden er mest fair at opfordre spørgeren til at spørge sine partifæller i den tidligere regering.
Det er således vurderingen, at der rent juridisk kan være visse ansættelsesretlige forskelle i situationen i Afghanistan og i Irak.
Når det er værd at pege på det, er det, fordi det skinner klart igennem i den aftale, som den tidligere regering indgik med Dansk Folkeparti i 2007, om håndtering af tolkene i Irak, at den tidligere regering var meget opsat på fremover at undgå at stå med ansvaret for lokalt ansatte tolke m.fl.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2013-03-20:
Vil ministeren gøre rede for, hvorledes problemstillingen omkring de tolke, forsvaret anvender i Afghanistan, er anderledes end problemstillingen omkring de tolke, forsvaret anvendte i Irak indtil 2007?
Nick Hækkerup (S), 2013-03-20:
Det, som er min forventning, vil fremgå af redegørelsen, og det er, hvordan den aftale, som jeg omtalte før, om håndtering af de irakiske tolke er blevet udmøntet, og så kan man jo vurdere, om den tidligere regering har gjort nok for at få aftalen implementeret, herunder i Afghanistan, for så vidt angår den del af aftalen, som adresserer, at man bør undgå at benytte tolke med nær tilknytning til det område, hvor danske styrker måtte operere, og som er en væsentlig del af den aftale, som den tidligere regering indgik med Dansk Folkeparti.
Troels Lund Poulsen (V), 2013-03-20:
Hvad forventer ministeren sig af den redegørelse om de afghanske tolke, som ministeren har iværksat, og hvad er ministerens vurdering med hensyn til, hvornår Folketinget kan forvente, at redegørelsen foreligger?
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Man kan jo godt som minister besvare et spørgsmål om, hvornår redegørelsen lander på ens bord.
Det ville jo være helt naturligt at kunne besvare det spørgsmål, når man i dag i Folketinget skal besvare spørgsmål om det tidsperspektiv, uden overhovedet at kende indholdet af det, der måtte stå i den redegørelse.
Vil det virkelig sige, at ministeren i dag ikke er i stand til at angive noget som helst tidsperspektiv, i forhold til hvornår redegørelsen bliver oversendt?
Ministeren har vel haft lejlighed til at forberede sig i forhold til de spørgsmål, der er stillet her i Folketingssalen.
Nick Hækkerup (S), 2013-03-20:
Problemet er bare, at hvis jeg skulle vide, hvad der er den præcise afslutningstermin for redegørelsen, så ville det i et eller andet omfang også præjudicere, at jeg skulle vide, hvad indholdet af redegørelsen er.
Og det ved jeg jo af gode grunde ikke, da den er under udarbejdelse.
Jeg har som tidligere nævnt foranlediget, at der udarbejdes en redegørelse for forsvarets anvendelse af tolke i Afghanistan.
Jeg forventer, at redegørelsen vil foreligge, inden jeg den 2. april skal deltage i et samråd om emnet.
Jeg forventer også, at denne redegørelse vil bidrage til at belyse en række af de spørgsmål, der har været rejst i den seneste tid.
Troels Lund Poulsen (V), 2013-03-20:
Tak for det.
Men det svar, der kom, var jo ikke særlig konkret.
Nu er det sådan, at samrådet bliver holdt tirsdag den 2. april, og der er en påske, der starter om ikke så lang tid.
Vil ministeren sikre, at Folketinget får den fornødne tid til at læse redegørelsen og dermed også sætte sig ind i problemstillingen, inden samrådet holdes, eller kan vi forvente den samme behandling af Folketinget, som vi jo har set gentagne gange fra forsvarsministerens side, nemlig at det vil blive oversendt til Folketinget natten mellem mandag og tirsdag, altså, om man så må sige, nogle få timer før samrådet bliver afholdt?
Nick Hækkerup (S), 2013-03-20:
Jeg kan jo ikke forstå tingene for spørgeren.
Jeg kan bare sige, hvad svaret er, nemlig at redegørelsen vil foreligge, inden jeg den 2. april skal deltage i samrådet om emnet.
Jamen jeg har ikke nogen intention om, når redegørelsen ligger færdig, ikke at oversende den til Folketinget.
Jeg vil bestræbe mig på, at redegørelsen foreligger inden den 2. april op til samrådet, som jeg sagde før.
Marianne Jelved (RV), 2013-04-02:
Det har jeg ingen officielle holdninger til.
Jeg anerkender Enhedslistens suveræne ret til at afgøre, hvordan de stemmer i Folketingssalen.
Rosa Lund (EL), 2013-04-02:
Jeg er meget enig i, at det er vigtigt, at vi har en forskellighed og en diversitet i vores pasningstilbud, og det er uanset, om det er for børn i 0-3-årsalderen, fra 3 til 6 eller fra 6 til 9 år – og vi kan blive ved hele vejen op til 18 år.
Men det, jeg sådan set er interesseret i, er, hvorfor det skal være dyrere at have sit barn i det ene pasningstilbud end i det andet.
Der kan jo sådan set stadig væk godt være en forskel i at have et fritidshjem eller en SFO.
Men vi laver bare herinde en aftale om, at der altså er et loft på forældrebetalingen, så vi sikrer os, at priserne ikke bare stiger i vejret – altså ligesom det er på fritidshjemmene.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-04-02:
Mit spørgsmål gik egentlig mere på de nuværende bestemmelser, om de på en eller anden måde bliver influeret, så man kan lægge en fortolkning ned over de eksisterende, der gør, at ytringsfriheden bliver begrænset, og ikke så meget på de ændringer, der er lagt ind i lovforslaget.
Men jeg stiller da gerne et spørgsmål til udvalget.
Mit næste spørgsmål er, hvad ministerens holdning er til, at regeringens støtteparti, Enhedslisten, umiddelbart ikke vil være med til at begrænse fremme af terrorisme.
Rosa Lund (EL), 2013-04-02:
Jeg kunne stille rigtig mange spørgsmål, for som ministeren nævner, er det jo en vigtig debat om, hvor landets børn opholder sig, og hvad de laver, også når de ikke er i skole, netop fordi vi ved, at fritiden har enormt stor betydning.
Men jeg vil bare stille et enkelt spørgsmål til ministeren, som jo påpeger, at i dag er forældrebetalingen i SFO'erne et kommunalt anliggende.
Men hvordan opfatter regeringen, at forskellen er mellem forældrebetalingen i en SFO og et fritidshjem?
Der er jo tale om et meget, meget enslydende pasningstilbud til børn i præcis den samme aldersgruppe, men der er et loft på prisen på fritidshjemmet, men ikke på SFO'en.
Hvorfor vil regeringen ikke være med til at harmonisere de to ting?
For begge ting ligger økonomien i kommunerne, men hvorfor skal der kun være loft på forældrebetalingen på den ene del?
Marianne Jelved (RV), 2013-04-02:
Jeg vil ikke gå ind i den diskussion, for jeg er ikke nok inde i, hvad der er sagt på det tidspunkt.
Men det, der bare er vigtigt at understrege her, sådan som jeg har opfattet sagen, er, at der jo er forskel på, om man – nu kan jeg ikke huske formuleringen, jeg skal lige se her – tilskynder til had på grund af race, køn, religion, nationalitet eller seksuel observans.
Det er jo ikke sikkert, at en redaktionel linje eller et program, der er defineret som fremmende terrorisme, kan komme ind under den beskrivelse af de regler, der gælder i dag med den nugældende lovgivning.
Det er jo derfor, vi ændrer loven, altså for at få terrorisme ind under Radio- og tv-nævnets beføjelser.
Det er et lidt vanskeligt spørgsmål at svare på, så det vil jeg også gerne bede om skriftligt.
Jeg vil gerne begrunde det.
Og så er det jo et definitionsspørgsmål, om man vil sige, at ytringsfriheden, fordi der kommer endnu et hjemmelsgrundlag, indskrænkes, eller om man vil sige, at det under alle omstændigheder ikke er lovligt at fremme terrorisme, og derfor er der ikke nogen ændring i forhold til den gældende ytringsfrihed.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-04-02:
Mit spørgsmål går på ytringsfriheden, som jeg også kom ind på i min tale.
Kunne ministeren forsikre os om, at ytringsfriheden ikke på nogen måde begrænses mere, end den gør i den nuværende lovgivning, med det nuværende ændringsforslag?
Pernille Skipper (EL), 2013-04-02:
Det er jeg glad for ministeren præciserer, for det leder lidt hen til mit næste spørgsmål.
Den tv-station, der bliver henvist til direkte i lovforslaget, altså Roj TV, har jo været vurderet af Radio- og tv-nævnet fire gange, hvor Radio- og tv-nævnet vurderer den fulde sendeflade.
Derimod har den byretsdom, som har dømt Roj TV, vurderet 0,03 pct., mener jeg, det er, af den samlede sendeflade.
Derfor er det jo klart, at Radio- og tv-nævnet kigger på en fuld redaktionel linje.
Er det ikke rigtigt, det kunne jeg godt tænke mig ministerens svar på, at Radio- og tv-nævnet netop har afvist at fratage sendetilladelsen hos Roj TV – ikke fordi de mente, at de ikke kunne fratage sendetilladelsen med henvisning til opfordring til terrorisme, men fordi, sagde de, at der ikke er tale om en redaktionel linje?
Marianne Jelved (RV), 2013-04-02:
Skal jeg uddybe nejet?
Det kunne jo godt være, at det var en enkeltstående begivenhed, og at det ikke var en redaktionel linje, og så er den jo ikke omfattet af Radio- og tv-nævnets kompetence.
Pernille Skipper (EL), 2013-04-02:
Jeg kunne godt tænke mig at holde lidt fast i det, som hr. Per Clausen spurgte om før og fik henvisning til at skulle spørge om skriftligt – men jeg må altså formode, at ministeren kan svare.
Ministeren siger, at det her lovforslag handler om, at hvis man er blevet dømt for at støtte terror, skal man ikke kunne få lov til at sende fortsat.
Det var det, ministeren sagde: Når man dømmes, skal man ikke kunne fortsætte sin radio-tv-virksomhed.
Betyder det helt nøgternt, at en dom ved domstolene automatisk skal føre til, at Radio- og tv-nævnet fratager sendetilladelsen?
Christine Antorini (S), 2013-04-02:
Jamen det synes jeg lige præcis er argumentet, nemlig at det jo giver kommunalbestyrelserne en mulighed for, at de kan prioritere forskelligt.
Det betyder jo også, at en kommunalbestyrelse, hvis den ønsker det, kan vælge at have fritidstilbud med et loft over forældrebetalingen.
Det er jo en samlet vifte af forskellige udgifter, man skal forholde sig til.
Det handler om, hvordan man ønsker at prioritere inden for ældreområdet, hvordan man ønsker at prioritere inden for folkeskoleområdet osv.
Det er jo det, som er en del af det kommunale politiske beslutningsgrundlag: Hvordan ønsker man at prioritere?
Og her er der altså i loven en mulighed for, at man kan vælge enten fritidshjem over dagtilbudsloven eller SFO, som er en del af folkeskoleloven.
Det synes vi i regeringen giver en god mulighed for, at en kommunalbestyrelse selv kan tage den diskussion med sine borgere og dermed også prioritere inden for de forskellige velfærdsområder.
Marianne Jelved (RV), 2013-04-02:
Det synes jeg også er et ganske relevant spørgsmål at stille til udvalget.
Rosa Lund (EL), 2013-04-02:
Opfordrede den radikale ordfører lige der til at stemme på Enhedslisten til kommunalvalget?
Det synes jeg da er dejligt.
Jeg vil gerne spørge fru Lotte Rod til noget af det, som forslaget handler om.
For det her forslag handler ikke om folkeskolereformen eller om efteruddannelse af lærere, hvilket vi gerne vil diskutere i Enhedslisten, men det, vi diskuterer i dag, er bl.a., hvorfor der skal være forskel på fritidshjem, som ligger i dagtilbudsloven, og SFO'er, som ligger i folkeskoleloven.
Så jeg vil gerne spørge fru Lotte Rod: Hvad mener Det Radikale Venstre er begrundelsen for, at de to ting ligger forskellige steder?
Er det ikke præcis det samme pasningstilbud til præcis den samme målgruppe?
Lotte Rod (RV), 2013-04-02:
Enhedslisten har fremsat forslag om, at vi skal lægge SFO'erne over i den samme lovgivning som fritidshjemmene, så der kan komme et loft over forældrebetalingen, og så man kan oprette en selvstændig forældrebestyrelse.
Hvis vi tager det her med forældrebestyrelsen først, er vi i Radikale Venstre meget optagede af at sikre bedre overgange i børnenes liv og også sikre en mere sammenhængende skoledag.
Derfor vil jeg egentlig foreslå, at vi i stedet for arbejder videre med at sikre, at SFO-lederen har en plads i skolebestyrelsen, i stedet for at vi får det delt endnu mere op. Hvad den anden del om loftet for forældrebetalingen angår, er det er en sympatisk idé, som flere af de andre ordførere også har nævnt.
Man skal bare gøre sig klart, at det koster 1,2 mia. kr., og 1,2 mia. kr. er altså rigtig mange penge.
Til sammenligning sætter vi 1 mia. kr. af til hele det massive løft, vi laver af efteruddannelsesindsatsen i folkeskolereformen, hvor vi nu går ind og sætter handling bag ordene om, at alle lærere skal efteruddannes i de fag, som de underviser i.
Det her forslag koster 1,2 mia. kr.
I regeringen har det været vores projekt fra dag et, at med den økonomiske situation, vi står i, må vi vende hver en øre.
Og i Radikale Venstre kan vi ikke støtte forslag, som ikke er finansierede.
Jeg tror mere på den model, der ligger i folkeskolereformen, hvor vi jo går ind og siger, at børnene får en lidt længere sammenhængende skoledag.
Det er jo gratis for børnene at gå i skole; det tror jeg at selv Enhedslistens synes er rigtig godt.
Til gengæld har kommunerne så mulighed for, når nu børnene skal gå lidt kortere tid i SFO, at sætte forældrebetalingen ned, men det er jo op til kommunerne, for det dejlige med den måde, som vores kommunale selvstyre fungerer på, er, at det jo ikke er noget, der sker af sig selv, at taksterne bare stiger.
Det er jo noget, de tager stilling til ude i den enkelte kommunalbestyrelse.
Og vi har lige om lidt et kommunalvalg, hvor man har chance for at stemme på det parti, som vil gøre noget rigtig godt, også på SFO-området.
Radikale Venstre kan ikke støtte Enhedslistens forslag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-04-02:
Det synes jeg da at Enhedslistens skulle, for ellers kan vi jo ikke rigtig gøre noget.
Det er jo sådan, at for at man skal få det her loft, skal kommunerne jo have tilført nogle midler.
Det kaldes populært at DUT'e, altså det udvidede totalbalanceprincip.
I det her tilfælde har Enhedslisten ikke DUT'et, men ruttet med pengene, og det er selvfølgelig lidt ærgerligt.
Jeg håber, at Enhedslisten kan gøre det lidt bedre næste gang, men vi skal nok hjælpe så langt, vi kan.
Rosa Lund (EL), 2013-04-02:
Og tak for tilsagnet om at tage det med videre i folkeskoleforhandlingerne, som Enhedslisten som bekendt ikke er en del af.
Jeg vil bare for mit eget partis skyld understrege, at Enhedslisten ikke er en del af regeringen, og at vi derfor ikke har samme serveret eller samme holdninger, som regeringen har, hvilket jo også desværre kommer til udtryk i den her debat og i forhandlingerne om folkeskolen generelt.
Men jeg vil meget gerne kvittere for, at Dansk Folkeparti gerne vil tage vores intention om at få et loft på forældrebetalingen med til forligskredsen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2013-04-02:
Forældrebetalingen for SFO for de 6-9-årige er steget i perioden 2007-2012, mens den for de 10-13-årige i samme periode er faldet – og det har ministeren jo allerede redegjort for.
Enhedslistens beslutningsforslag giver altså god mening.
Vi vil fra Dansk Folkepartis side gerne tage forslaget om et loft over forældrebetalingen med til forhandlingerne om folkeskolen, som Enhedslisten som bekendt ikke deltager i.
Forslaget i sin nuværende form kan vi dog ikke støtte, da der ikke er tilvejebragt finansiering for loftet, men da Enhedslisten sidder i regering, kan man jo passende tage en snak med de øvrige regeringspartier om denne del af forslaget.
Julie Skovsby (S), 2013-04-02:
Nu er der jo ikke fra regeringens side lagt op til, at der skal gennemføres nogen heldagsskole.
Vi taler derimod om en helhedsskole og en sammenhængende og aktiv skoledag.
Det er altså – for lige at rette den misforståelse – for eleverne i de mindste klasser sådan, at de får fri kl. 14.00, for eleverne i de mellemste klasser er det kl. 15.00, og for de ældste elever er det kl. 15.30.
Så der er altså ikke tale om, at børnene skal være i skole hele dagen.
Det er bare for at slå det fast.
Med hensyn til de udfordringer, som vi står med i forhold til skolen, er det jo sådan, at vi i dag har en rigtig god skole, men der er udfordringer, og en af udfordringerne er, at det ikke er lykkedes at bryde med den negative sociale arv.
Derfor er det med at gå ind og se på lektiehjælp en rigtig vigtig del.
Det er det, jeg vil sige om lektiehjælp.
Vivi Kier (KF), 2013-04-02:
Det, der fik mig til at reagere, var faktisk ordførerens tale, som ud over at omhandle betalingen i skolefritidsordningerne pludselig også kom til at omhandle den kommende folkeskolereform, og at der er en lille gruppe børn, som ikke benytter sig af skolefritidsordningen.
Derfor var det rigtig godt med den her heldagsskole, for nu kom de der, og så fik de lektiehjælp og sådan noget.
Derfor vil jeg bare spørge ordføreren: Er ordføreren enig med mig i, at hvis vi gennemfører den heldagsskole, der er lagt op til fra regeringens side, gennemfører vi faktisk verdens dyreste lektiecafé?
Julie Skovsby (S), 2013-04-02:
Som jeg sagde i min ordførertale, og som jeg sådan set også sagde for 3 år siden, da vi også havde behandlingen af det selv samme forslag her i Folketingssalen, mener vi også, at det er uhensigtsmæssigt, at man har de to forskellige regler i to forskellige lovgivninger.
Så derfor ønsker vi jo også en harmonisering, og det er også det, vi lægger op til.
Igen i forhold til finansieringen vil jeg sige, at der ikke står et ord i det her beslutningsforslag om finansieringen, og det gjorde der jo heller ikke for 3 år siden.
Og vi var mange, der påpegede det under debatten.
Så det er bare for at sige, at den del altså skal med, og som ministeren sagde, er det vistnok 1,2 mia. kr., som det skønnes at ville koste.
Det er rigtig, rigtig mange penge, og den del er meget, meget vigtig.
Rosa Lund (EL), 2013-04-02:
Jamen så langt, så godt.
Så er vi da enige om, at der også skal være børnemiljøvurderinger i SFO'erne.
Jeg vil bare gerne lige knytte en kommentar til det med finansieringen.
Altså, hvis SFO'erne er et kommunalt anliggende, må det jo også være et kommunalt anliggende at finde pengene, når man laver et loft over forældrebetalingen, præcis ligesom det er på fritidshjemmene.
Jeg har stadig væk – og der skal ordføreren måske skære det lidt ud i pap for mig – svært ved at forstå, hvorfor vi har to ens pasningstilbud, fritidshjem og SFO, men fritidshjemmene hører under dagtilbudsloven med anderledes pladskrav, med krav om loft over forældrebetalingen, krav om børnemiljøvurderinger, og SFO'erne hører under folkeskoleloven.
Hvorfor er der i Socialdemokraternes øjne så stor forskel på to ens pasningstilbud?