runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Kirk (V), 2011-05-06:
Jeg vil gerne sige til hr. Rasmus Prehn, at jeg siger det samme, som ministeren sagde, men at der er meget, der tyder på, at de i øjeblikket er i fuld gang frem igen.
Der bliver ansat folk, og jeg kan sige, at der er endda nogle steder, hvor der er begrænsninger for det, bl.a. fordi planloven har sat begrænsninger for nogle i forhold til at udvikle deres egen iværksættervirksomhed.
Rasmus Prehn (S), 2011-05-06:
Det er desværre symptomatisk, at Venstre er ret lange i spyttet, men meget begrænset i det politiske indhold.
Så der tror jeg at det her forslag til vedtagelse passer meget godt ind.
Ordføreren giver udtryk for, at arbejdsløsheden i yderområderne ikke er større end i resten af landet, og ordføreren refererer til, at det har ministeren sagt, men det, jeg hørte ministeren sige, var, at i den nuværende krise er de ikke blevet ramt hårdere i Yderdanmark end i resten af landet.
Jeg skal høre, om ordføreren holder fast i, at der ikke er en højere arbejdsløshed i Yderdanmark end i resten af landet?
Eller var det, ordføreren mente, det samme som ministeren mente, nemlig at der ikke er noget, der tyder på, at yderområderne ikke er ramt ekstra hårdt på ledighedstallet på grund af krisen?
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-06:
Ordføreren ved godt, at jeg ikke kan stå og blande mig i, hvad andre SF’ere på andre niveauer end det, jeg befinder mig på, tager beslutninger om.
Det, jeg ved, er, at SF aldrig nogen sinde løber fra ansvaret for de beslutninger, vi har taget.
Det, jeg kan se, er bare, at når SF skal navigere i kommuner og regioner, er det på baggrund af den politik, der er lagt af en borgerlig regering gennem 10 år.
Det gælder de økonomiske muligheder, og det gælder de strukturelle muligheder, så alle, også SF, må navigere i det farvand.
Hvis der var bedre økonomiske vilkår i kommuner og regioner, alene fordi SF fandtes, var vi sikre på, mange flere ville synes, at SF var en fantastisk idé, men det er der ikke.
Vi må navigere i det farvand, som er skabt af en borgerlig regering, og det gælder alle SF’ere.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-06:
Det er dejligt at høre alle de ting, som SF mener at de leverer.
Men jeg synes, at vi mangler et svar på spørgsmålet fra hr. Per Ørum Jørgensen om sygehusplaceringen i Vestjylland.
Hvordan har SF det med at have lagt de afgørende stemmer til den sygehusplacering?
Det var det, der blev spurgt om, og jeg synes, at vi skal have et svar på det.
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-06:
SF leverer til landdistrikterne, nemlig en ændret politik, så vi får et mere bæredygtigt landbrug, der har en bedre fremtid som erhverv, end det har nu.
Vi leverer medvirken til trafikforlig, som faktisk skaber bedre trafikale forhold også i yderdistrikterne.
Vi har leveret en vækstplan, som skaber mulighed for erhvervsudvikling også i yderdistrikterne.
Vi leverer oplæg til, hvordan man kan få en bedre og sundere kommunal sektor, så man får mere frihed, så man lokalt kan tilpasse sig de vilkår, man nu engang har.
Vi leverer på en lang række områder: på uddannelsesområdet, på beskæftigelsesområdet, på øget efteruddannelse, så man også lokalt kan tilpasse sig de muligheder, der er for at få et job i områderne.
Det er alt det, SF leverer, også for landdistrikterne.
Det, vi oplever, er bare en lang gang benægtelse, og at regeringspartierne og nu også andre siger, at I vil jo ingenting.
Det er ikke rigtigt.
Vi leverer udspil og beslutninger, og vi er klar til at sørge for, at retningen kommer til at være anderledes, når vi på et eller andet tidspunkt kommer til magten.
Jens Kirk (V), 2011-05-06:
Det får mig i grunden til at sige til fru Bente Dahl, at så burde fru Bente Dahl jo kende lidt bedre til det, for i kystnærhedszonen og i de 29 kommuner, som man har valgt ud fra det kriterium, at over 40 pct. af befolkningen bor i landdistrikterne, er der masser af kystnære byer, der tidligere i planloven ikke har haft denne mulighed for at bygge. Man kunne bygge bagved, men det er jo ikke interessant.
Lad mig nævne et sted, som jeg kender meget godt til, f.eks. Herning eller Ringkøbing: Hvorfor skulle jeg i grunden blive boende i Ringkøbing, hvis jeg skal have et hus og bare bygge bagved, når jeg i stedet kunne få lov til at bygge i 400-500 meters afstand og have en flot udsigt over Ringkøbing Fjord, måske fiske lidt i fritiden med tre net og ikke flere, sejle ud hver søndag morgen for at fange fisk?
Det er de muligheder, der er nu.
Som jeg sagde i min indledning, og som den afdøde borgmester har beskrevet: Hvis ikke vi får det ændret, kan vi kun have en flagstang deroppe, og så er det ikke sjovt at bo på Mors.
Det bliver lidt tyndt.
Bente Dahl (RV), 2011-05-06:
Det får mig til at stille det næste spørgsmål.
Ordføreren nævnte, at ildsjælene i området er vigtige.
Det er jeg for så vidt fuldstændig enig med ordføreren i, for ildsjælene i områderne derude er vigtige for at få sat noget i gang.
Men jeg har ikke hørt noget i Venstres ordførers tale om, hvad der kunne hjælpe de her ildsjæle, for ildsjæle lever jo ikke evigt, de skal have noget at leve af, så de ikke brænder ud.
Hvordan vil Venstre hjælpe dem med at skabe rammer, så de ikke dør ud, inden de når at sætte aftryk?
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-06:
I forbindelse med hr. Rasmus Prehns spørgsmål til hr. Jens Kirk blev der sagt, at der var en bestemt by, som havde haft en folkeskole i 500 år, og jeg vil bare spørge hr. Jens Kirk, hvordan han får det til at passe med, at folkeskolen blev grundlagt i 1814.
Jens Kirk (V), 2011-05-06:
Til fru Meta Fuglsang vil jeg da gerne sige: Det med, hvor detailhandel og andet skal ligge henne, er noget, vi giver ved en rammelovgivning.
Som det er i øjeblikket, er der jo mange fra de der kommuner, hvorfra man valfarter til de kommuner, hvor der er nogle af de store centre, som nu får en mulighed.
De skal have muligheden, hvis de vil.
Vi ved, at der er en meget skarp konkurrence imellem disse centre.
Man får altså muligheden, men vi kan ikke forbyde, at de må være her og her, og vi skal ikke stoppe der, hvor vi er nu, og sige, at nu handler vi hjemme.
Det kan ikke lade sig gøre.
Vi kører efter varerne.
Det er ligesom, når vi handler et eller andet sted.
Når vi kommer ind i butikken, kniber det somme tider.
Dem, der har en knap så stor indtægt, har også fået en god skattelettelse ligesom dem med de store indtægter, og det er selvfølgelig en selvfølge, at hvis man har en stor indtægt, vil man nok også være den, der har den største skattelettelse.
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-06:
Det, jeg hører, er jo desværre noget, der ligner en ansvarsfralæggelse om, hvordan udviklingen skal være i Danmark, og det er jeg rigtig trist over at høre, fordi jeg synes, at den vigtige opgave, vi har her, netop er at skabe rammer, og når vi skaber rammer, er vi jo nødt til at have en eller anden fornemmelse af, hvor vi vil hen.
Som jeg også startede med at sige i min ordførertale, er der jo ikke nogen naturlov, der siger, at ting skal være på en bestemt måde.
Samfundet en menneskeskabt, og vi bestemmer vel også som mennesker, hvor vi vil hen med det.
Derfor savner jeg en vilje hos ordføreren til at tage ansvaret for, hvad det er for nogle rammer, man gerne vil give, og hvad konsekvenserne af det så kunne være.
Den anden ting, jeg godt vil tage op, er spørgsmålet om økonomi.
Jeg nævnte også i min tale, at skattelettelser jo er lidt ujævnt fordelt.
Vi ved jo også, at man skal give skattelettelser for at skabe noget vækst, og det, vi har set, er, at de skattelettelser, regeringen har givet, er skattelettelser til de rigeste, og de er placeret i nogle bestemte områder i Danmark – det er sådan en anden slags udkant, kan man sige.
Hvad mener ordføreren om de ulige økonomiske vilkår, det giver de forskellige dele af Danmark, at man har denne meget ulige fordeling af de skattelettelser?
Jens Kirk (V), 2011-05-06:
Det vil vi gerne, men jeg tror, at hverken jeg eller fru Meta Fuglsang kan hindre, at man tager til Bilka i Horsens eller til Kolding Storcenter eller andre steder.
Det, man gør nu med planloven, er at få nogle af de kommuner til at sige: Skal alle vore borgere nu køre så langt, måske 50 eller 100 km?
De får mulighed for at få det endnu nærmere.
Nu er jeg ikke helt klar over, hvor fru Meta Fuglsang bor henne, men jeg ved i hvert fald, at i det område, hvor jeg bor, selv om vi har et ældrecenter lige ved siden af den lokale købmand, kører de altså lidt længere til en større by for at handle, så længe de selv kan køre bil, og når de skal have en oplevelse.
Det er først, når – og det må jeg ikke sige – man bliver lidt besværlig og ikke kan køre mere, at man går over i den lokale butik.
Vi kan ikke bestemme det.
Det er op til den lokale befolkning at afgøre, om de vil have den lille detailhandel, den lille købmandsforretning, eller ej.
Det kan vi ikke lovgive om.
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-06:
Det er sådan set stikordet til mine spørgsmål, for jeg vil også gerne bore lidt i det med planlov og butiksdød og store centre.
Det lyder jo fint, at befolkningen selv må, og at vi skal lave rammerne, men for mig at se er virkeligheden jo, at hvis man giver mulighed for at lave store butikscentre, meget store butikscentre også ude i landdistrikterne, så kan borgerne jo ikke sige, at det vil de ikke have, og at de gerne vil have deres små butikker.
Det, der er virkeligheden, bliver så, at dem, der har økonomi til at lave et kæmpestort center et eller andet sted også ude i landdistrikterne, er dem, der kommer til at bestemme, at der kommer så den her butik til at ligge.
Det vil også betyde, at de vil tiltrække noget handel og få lukket nogle små butikker.
Er ordføreren ikke enig i, at vi da skal beslutte, hvad det er, man skal have rammerne for, hvad det er, mulighederne skal være, og vi er nødt til at tage en aktiv beslutning om, om vi vil understøtte, at der er små forretningsdrivende, og at der er adgang til indkøb også i landdistrikterne?
Jens Kirk (V), 2011-05-06:
I Venstre har vi altid sagt, og det hylder vi meget, at vi gerne vil give rammerne, men så vil vi også gerne give befolkningen og kommunerne lov til selv at bestemme, hvad de vil have.
Jeg ved godt, at hr. Per Ørum Jørgensen og Kristendemokraterne gerne vil tilbage til lukkeloven.
Men jeg tror, at hvis hr. Per Ørum Jørgensen tog til ABC-markedet i Ulfborg, ville han finde, at selv Stabyboerne, som bor måske kun 100 m fra den lille købmand, hvis han er der endnu – jeg ikke sikker på det – kan findes inde i ABC-markedet i Ulfborg.
Vi kan ikke styre det.
Vi kan give mulighederne, men det er op til befolkningen der, hvor de er.
Vi laver en lovgivning, og så er det op til befolkningen og kommunerne selv at finde ud af, hvad de vil.
Det må være det rigtige at lave rammelovgivning, og det kunne jeg ønske vi kom meget mere tilbage til.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-05-06:
Jeg er forholdsvis beroliget, men jeg vil i hvert fald følge det tæt, fordi jeg egentlig godt kan forstå f.eks. de borgere i Nordvestjylland, der siger: Nu har det taget vores sygehuse, og det vi kan få til gengæld er en gang atomaffald.
Jeg vil godt lige ind omkring detailhandelen og detailhandelens effekt i forhold til at stoppe den affolkning, vi ser af landdistrikterne.
Venstre kom jo tidligere med et forslag i forhold til hypermarkeder, som jeg faktisk tror det hed.
I den forbindelse var der en undersøgelse, der viste, at hvis man gennemførte det forslag, ville man faktisk lukke 800 detailhandlere.
Derfor vil jeg egentlig gerne høre Venstres ordfører, om Venstre vil kæmpe aktivt for, at vi får de her hypermarkeder, som så vil lukke 800 af vores detailbutikker.
Jens Kirk (V), 2011-05-06:
Vi ved også, at da det første gang blev oplyst for par uger siden, at der nu skulle findes ud af noget ved en nærmere undersøgelse, var der nogle borgmestre, der gerne ville have det.
Men desværre viser det sig jo, at de borgmestres områder ikke er egnede til det.
Det var et sted i Midtjylland.
Det er vist det rene sand, som det siver lige igennem eller ned ad.
Det kunne simpelt hen ikke lade sig gøre.
Derfor kan man sige: Nu undersøger man tingene.
Jeg er helt sikker på, at når det nu er blevet undersøgt, vil der i sidste ende blive lagt afgørende vægt på, at det bliver med accept fra dem, der er i de områder, som det skal placeres i.
Vi skal finde en løsning på det område.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-05-06:
Nu er taletiden for kort til at skose Venstre for de centraliseringsforslag, der er kommet gennem årene.
Jeg vil egentlig godt anerkende mange af de initiativer, som Venstres ordfører nævner.
Mange af de initiativer, som er positive i forhold til udvikling og vækst i landdistrikterne, har Kristendemokraterne også deltaget i at få gennemført.
Der er et enkelt, synes jeg, meget aktuelt tema, som i hvert fald fylder meget i det landdistrikt, hvor jeg bor, nemlig hele diskussionen omkring atomaffald.
Det burde måske ikke indgå i sådan en diskussion her, men problemet er lidt, at i mange landdistrikter, hvor der er mulighed for at modtage det her atomaffald, betragtes det lidt, som om man nu gør rigtig meget for at skabe vækst og udvikling og man gør rigtig meget i forhold til grøn energi, og takken fra Christiansborg er så, at vi kan få en gang atomaffald at rode med.
Jeg ved godt, at det ikke er intentionerne bag, men kan Venstres ordfører ikke klargøre, hvad Venstres holdning er til det, og er Venstre indstillet på, at vi finder en løsning, så man ikke får den negative reaktion i specielt landdistrikterne?
Jens Kirk (V), 2011-05-06:
Tak til fru Bente Dahl.
Jeg håber da, at fru Bente Dahl har været her under hele min tale, for jeg nævnte vel noget om LAG-midlerne, og jeg nævnte vel også noget andet, nemlig nogle vindmøllepenge, man kunne få.
Man kunne endda lave vindmøllelaug i de der områder og sige, at op til 20 pct. skal afsættes til de lokale.
Det kan give f.eks. 50.000 eller 100.000 kr. om året til en sogneforening.
Det er kontante midler, man hvert år ville kunne bruge i det tilfælde.
Endelig kan jeg nævne et eksempel på en ung mand, der gerne ville udvide en maskinfabrik, han har lavet på sin fædrene gård.
Han har lagt meget arbejde i det, han har søgt og fået lov af kommunen, men fik så derefter afslag fra Naturklagenævnet, fordi hans virksomhed kun ligger 2,7 km fra Ringkøbing Fjord.
Havde den ligget 3,1 km væk, ville der ikke have været nogen problemer.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-05-06:
Jeg beder sådan set ikke SF's ordfører om at forholde sig til, hvad regeringen har bedrevet de sidste 10 år.
Jeg nævner et helt konkret eksempel, hvor SF har leveret de afgørende mandater til at skabe et regime, hvor der bliver op til 100 km til en fødeafdeling for borgerne i Vestjylland.
Det er et helt konkret eksempel, som SF jo er de eneste der kan stå til regnskab for som parti.
Det synes jeg bare er i modstrid med alt det, som SF's ordfører siger, når man forringer vilkårene i landdistrikterne ved at skabe utryghed og ved at gøre det mindre attraktivt at bosætte sig i landdistrikterne.
Og netop affolkningen af landdistrikterne er jo det allerstørste spørgsmål.
Det er jo det helt centrale, nemlig at folk flytter fra landdistrikterne.
Når vi er nogle, der finder et flertal for at finde finansiering og sætter mål for f.eks. at etablere en motorvej i Vestjylland, som skaber vækst, hvem er så den første, der går ud og kritiserer det?
Det er hr. Villy Søvndal.
Jeg mener bare ikke, at der er stringens i de pæne ord, i forhold til hvad SF egentlig leverer for landdistrikterne i praksis.
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-06:
Det sker jo oftere og oftere, at vi kommer til at tro, at det er os, der er regeringen, og at det er regeringen, der er oppositionen.
For det bliver fortalt på en måde, som om den udvikling, der er sket de sidste 10 år, er noget, S og SF skal bære ansvaret for.
Vi skal stå til regnskab for, hvorfor det er, som det er lige nu efter 10 år med en borgerlig regering.
Jeg er ikke parat til at stå til ansvar for, hvad der er sket de sidste 10 år.
Jeg er parat til at stå til ansvar for, hvad SF's bidrag er til, at vi får det bedre de næste 10 år, når vi forhåbentlig får en rød regering.
Så det, jeg vil stå inde for, er, hvad SF vil gøre for at få det her til at blive bedre, og det har vi redegjort for i en lang række udspil, og vi har redegjort for det, efterhånden som de forskellige lovforslag bliver behandlet her.
Det, jeg er optaget af, er, at vi fra Christiansborg, i folketingspolitikken, sørger for at træffe de rigtige beslutninger.
Jeg opfatter ikke begrebet Udkantsdanmark som noget, der er fyldt med disrespekt.
Jeg opfatter det som et ord, der er poppet op i beskrivelsen af, at dele af Danmark har andre udfordringer end andre.
Det, jeg ser, når jeg kommer ud i yderdistrikterne, eller hvad vi nu skal kalde det, er jo, at der er masser af liv og masser af energi og masser af vilje til at overkomme de forskellige udfordringer, der er.
Men jeg ser også en stor forskel på det serviceniveau, man kan yde.
Jeg ser en stor forskel på de muligheder, der er.
Og jeg ser først og fremmest en stor forskel på de frihedsgrader, der er, og som man ikke kan tilpasse de lokale forhold.
Det vil jeg gerne lave om på.
Der er her tale om en forespørgsel med en ganske kort ordlyd, nemlig hvordan regeringen vil afbøde de store konsekvenser, som finansloven medfører for landets yderområder.
Det er altså en forespørgsel om Udkantsdanmark, som man kalder det.
Alle kan mærke, at økonomien bliver stram, men det er som hovedregel yderområderne, der rammes hårdest.
Derfor har vi selvfølgelig en interesse i at få ministerens ord for, hvordan man vil afbøde de negative konsekvenser, som det netop vil få for yderområderne, at finansloven lægger en så smal ramme for den udvikling, der kan ske.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2011-05-06:
Jeg vil gerne takke for den meget velvillige første behandling af lovforslaget.
Formålet med lovforslaget er som nævnt at sikre en klar hjemmel for den statslige varslingstjeneste for internettruslernes virke, som jo uundgåeligt medfører, at varslingstjenesten i visse tilfælde skal behandle personoplysninger.
Det er regeringens vision, at Danmark skal være blandt verdens førende højteknologiske samfund, og for at opfylde den vision er det vigtigt, at borgere og virksomheder er trygge ved at anvende internettet og har tillid til tjenesterne på internettet.
Kommuner, regioner, private virksomheder, der er beskæftiget med kritisk infrastruktur, vil også kunne tilslutte sig varslingstjenesten og opnå den samme beskyttelse som staten.
Internettets robusthed vil på denne måde blive styrket, hvilket vil bidrage til at fremme den generelle tillid til tjenester på nettet.
Og så vil jeg afslutningsvis sige, at jeg ser meget frem til en konstruktiv behandling af lovforslaget i udvalget.
Daniel Rugholm (KF), 2011-05-06:
Vi husker formentlig alle, at Estland tilbage i 2007 oplevede en ny form for angreb imod deres stat.
Disse angreb lammede store dele af samfundet, it-infrastrukturen og den daglige kommunikation.
Det anslås, at det efterfølgende kostede samfundet hundredvis af millioner kroner.
I Danmark har vi også tidligere oplevet forsøg på det samme, bl.a. i forbindelse med Muhammedkrisen, hvor flere danske onlinemedier blev angrebet.
I fremtiden vil truslen heller ikke blive mindre, særlig i takt med, at det offentlige digitaliserer mere og mere og tager flere og flere nye informations- og kommunikationsteknologier i brug.
Det gør vores samfund sårbart over for den slags trusler og angreb.
Et positivt element ved dette lovforslag er, at kommuner og regioner også kan tilslutte sig GovCERT, ligesom private virksomheder kan anmode herom.
Det giver god mening, da truslen er lige så reel for f.eks. banker, nyhedsmedier, større virksomheder eller selvstændige offentlige selskaber, og et angreb imod disse kan have store konsekvenser for samfundet.
L 197, som vi behandler i dag, indeholder regler for behandling af personoplysninger i forbindelse med brugen af GovCERT.
Samtidig med at vi sikrer national sikkerhed, skal vi nemlig også sikre privatlivets fred, en fin balance mellem fællesskabets tryghed og den enkeltes frihed.
Det er vigtigt at slå fast, at GovCERT ikke er overvågning af personlige data, men et varslingssystem i forhold til trafik.
Sådan lidt pædagogisk kan man sige, at GovCERT’s formål er at kigge på de kuverter, der bliver sendt samt størrelsen og mængden af dem, det, der kaldes trafikdata.
GovCERT’s formål er som udgangspunkt ikke at åbne kuverterne og læse indholdet, altså det, man kalder pakkedata, f.eks. indholdet i en e-mail.
Men selv med dette specifikke formål for varslingstjenesten vil det dog være vanskeligt helt at komme uden om personfølsomme oplysninger.
Derfor er det defineret i lovforslaget, hvilke data GovCERT kan opbevare og eventuelt videregive til relevante myndigheder, hvis der opstår en trussel.
Men jeg slår lige fast igen, at det altså er trafikken og ikke indholdet, der er interessant for GovCERT.
Som udgangspunkt er det altid de tekniske koder bagved eller afsenderens placering.
I lovforslaget er der også sat nogle meget konkrete tidsfrister for opbevaring af data, og som et vigtigt element er der sikret tilstrækkeligt tilsyn med GovCERT.
Det gælder både Rigsrevisionen, PET og Datatilsynet, og derudover bliver der nedsat et uafhængigt tilsyn med GovCERT.
Vi Konservative mener, at et varslingssystem som GovCERT ikke bare er relevant, men decideret nødvendigt i et moderne samfund som Danmark.
Og lige så relevant er konkrete og fornuftige retningslinjer for brugen af et sådant system og den håndtering af personfølsomme oplysninger, som eventuelt kan opstå.
Vi vurderer, at de regler og retningslinjer, som er beskrevet i dette lovforslag, er ganske fornuftige, og vi mener, at de vil bidrage til en god anvendelse af varslingstjenesten.
Vi støtter derfor lovforslaget og ser frem til en konstruktiv behandling i Udvalget for Videnskab og Teknologi.