Juliane Henningsen (IA), 2009-11-06:
Tak for ordet.
Det ligger mig meget på sinde, at vi får et stærkt nordatlantisk og arktisk budskab under COP15.
Vi skal have en klar aftale på plads med Danmark for, hvordan Grønland og Færøerne deltager i topmødet i december, og hvordan vi forpligter os i den kommende klimaaftale.
Der er kun kort tid, til topmødet begynder, men der er stadig ikke opnået fuld enighed om Færøernes og Grønlands rolle under COP15.
Der skal også tages højde for, at den rolle, som Grønland og Færøerne skal spille under forhandlingerne i december, bygger på selvbestemmelse.
Det er tid til, at vi her i Folketinget får noget mere konkret at vide om betingelserne for Grønlands deltagelse i og indflydelse på forhandlingerne om en global klimaaftale.
Og det er tid til, at Grønland, Færøerne og Danmark får en aftale på plads om disse forhold inden topmødet.
Der pågår en konstruktiv dialog mellem formanden for Naalakkersuisut, Kuupik Kleist, og den danske klima- og energiminister om netop Grønlands stilling i den nye klimaaftale, og i går gav ministeren tilsagn om, at Grønland kan deltage i forhandlingerne i december og kan komme med i en ny klimaaftale på grønlandske betingelser.
Der er jeg glad for at høre, men hvad betyder det konkret fra dansk side?
På hvilke konkrete betingelser ser ministeren at vi deltager?
Det håber jeg at ministeren kan oplyse mere om.
Det ønsker vi alle.
Jeg er forventningsfuld i forhold til ministerens positive holdning til, at de grønlandske betingelser medtages i aftalen.
Men stiler ministeren efter en aftale, der reelt tager hensyn til den økonomiske og samfundsmæssige udvikling, Grønland er i?
Grønland er i industriel forstand et uland, og det er afgørende, at en ny international klimaaftale ikke hindrer vores fremtidige økonomiske udvikling.
Vi satser i dag i stor stil på Grønland i Grønland.
Vi får allerede 43 pct. af vores energi fra vandkraft, vores arktiske klima og svage infrastrukturelle forhold kræver et højere energiforbrug sammenlignet med andre lande.
Det er ikke til at komme uden om.
Det er heller ikke til at komme uden om, at vi er i færd med på fuld kraft at udvikle et nyt, stærkt og mere uafhængigt selvstyre, der forudsætter, at vi bliver økonomisk uafhængige af Danmark og skaber nye indtægter gennem udvikling af råstofaktiviteter.
Derfor mener jeg også, det er vigtigt, at vi holder nye industrier som udnyttelse af vandkraftpotentialet, olie og gas uden for en kommende klimaaftale og i stedet satser på en CO2-reduktion i samfundets eksisterende energiforsyning.
Det står ikke klart, om det var det, ministeren åbnede op for i går i sit tilsagn til formanden for Naalakkersuisut, men det kan ministeren uddybe yderligere i denne debat.
I Grønland og Færøerne vil vi påtage os ansvar og forpligtelser for fremtidens klima, men vi vil gøre det på vores måde og ikke på Danmarks måde.
Vi er forskellige i vores udgangspunkter, og vi ønsker, at den nye internationale klimaaftale afspejler vores forskellighed, så vi også kan leve op til aftalen på den anden side af COP15.
Det er det, der lægges op til i det forslag til vedtagelse, som jeg er medforslagsstiller til, som jeg fortsat bakker op om, og som reflekterer flertallets ønsker i Færøerne og Grønland.
Forslaget tilskynder, at vi snarest, og selvfølgelig inden COP15, får en aftale på plads om Grønlands og Færøernes rolle i den kommende globale aftale.
Og det sikrer den synliggørelse af Grønlands og Færøernes klimamål i den globale klimaaftale, som vi ønsker, og som klima- og energiministeren selv åbnede op for i sit tilsagn til formanden for Naalakkersuisut i går.