runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Tørnæs (V), 2012-03-02:
Selvfølgelig går vi ind for det fleksible arbejdsmarked, og jeg synes egentlig, det var en lang gang sludder, hr. Leif Lahn Jensen viklede sig ind i her.
Og derfor vil jeg bare nævne for hr. Leif Lahn Jensen, at det godt kan være, regeringen mener, de har et pengetræ, men det har vi i Venstre aldrig nogen sinde påstået at vi havde, heller ikke da vi havde ansvaret for statens finanser.
Tværtimod førte vi den nødvendige stramme finanspolitik for at sikre, at der blev bragt orden i dansk økonomi og for at sikre den langsigtede holdbarhed.
Vi pålagde ikke 5 mia. kr. i nye skatter og afgifter, sådan som den nye regering har gjort det med sin første finanslov – 5 mia. kr., som vil koste arbejdspladser.
Leif Lahn Jensen (S), 2012-03-02:
Forskellen på den borgerlige regering og den regering, vi har nu, er, at den borgerlige regering gik ud og pralede af det fleksible arbejdsmarked, mens vi andre tror på det fleksible arbejdsmarked.
Og mange af de her AMU-kurser er jo netop rigtig gode til at opkvalificere og til at jobrette, og det er vigtigt, at de her mange ufaglærte eller faglærte mennesker får de rette uddannelser.
Det, der er sket, ved at man har ændret de her lofter, er jo, at der er over 800 kurser eller uddannelser, som de her mennesker ikke længere kan tage.
Det vil sige, at man med det her også har sørget for, at vi har et AMU-system, som ikke kan være med til at lave det her fleksible arbejdsmarked.
Med andre ord: Tør Venstre nu indrømme, at Venstre rent faktisk ikke går ind for det her fleksible arbejdsmarked og af al magt vil gøre alt, hvad de kan, for simpelt hen at gøre det sværere at holde fast i den her flexicuritymodel?
Ulla Tørnæs (V), 2012-03-02:
Så gentager jeg bare over for hr. Leif Lahn Jensen, hvad jeg har sagt adskillige gange tidligere, nemlig at det er sådan, at man som ledig kan gå hen og sige til jobcenteret: Hvis jeg får det her truckførercertifikatkursus, eller jeg får et stort kørekort – eller hvad det nu måtte være – så har jeg et job i den anden ende.
Jeg har endnu til gode at høre eksempler.
Hr. Leif Lahn Jensen taler om det, som om der findes tusinder af dem, men heller ikke hr. Leif Lahn Jensen har kunnet komme med konkrete eksempler på ledige, der er blevet afvist af jobcenteret, og som ikke har kunnet få det pågældende kursus på grund af prisloftet.
Så der er sammenhæng i tingene.
Det, det drejer sig om, er at bruge de offentlige ressourcer så målrettet som overhovedet muligt, og med de ændringer, vi lavede, da vi indførte prisloftet, sikrede vi, at uddannelse bliver brugt jobrettet.
Det handler om at bringe de ledige tilbage på arbejdsmarkedet.
Leif Lahn Jensen (S), 2012-03-02:
Det kan godt være, at fru Ulla Tørnæs mener, det er en myte, men jeg vil sige, at der jo er nogle af os, der er ude at snakke med en del ufaglærte og faglærte mennesker, som ikke har den store uddannelse.
Mennesker, som måske kan få et arbejde ved at få et stort kørekort, et truckkort eller hvad ved jeg, almindelige kurser, som vi jo egentlig mener skulle være oplagt til at give de her mennesker en chance.
Det kan de ikke få, og det får de ikke.
Så spørger jeg bare igen Venstres ordfører: Er det fornuftigt at ramme de ufaglærte og de faglærte?
Er det fornuftigt at ramme dem?
Er det fornuftigt at gøre det sådan, at netop dem, som har det sværest, ikke har mulighed for at tage fat i de jobåbninger, der er?
Og så midt i en krise, hvor vi faktisk netop skal åbne op for de her muligheder for ufaglærte og faglærte.
Ulla Tørnæs (V), 2012-03-02:
I Venstre kan vi, nøjagtig som ved det foregående lovforslag,
ikke støtte dette lovforslag.
Vi indførte det prisloft, som regeringen lægger op til at fjerne, tilbage i 2010, og det gjorde vi, fordi vi kunne se, at udgifterne på det her område eksploderede voldsomt.
Det gjorde vi for at undgå en stigning i udgifterne på 652 mio. kr., hvis vi ser det over en fireårig periode.
Vi gjorde det også i lyset af, at mange evalueringer og rapporter viser, at vi ikke kan måle effekten af 6 ugers selvvalgt uddannelse på beskæftigelsesindsatsen.
Derfor indførte vi prisloftet.
Vi indførte også prisloftet i lyset af, at lovgivningen er sådan, at et jobcenter til enhver tid kan tildele en ledig et kursus, som ligger over det fastsatte prisloft.
Jeg har ikke, på trods af at det rigtig mange gange har svirret i debatten, hørt om et eneste konkret eksempel, hvor en virksomhed ikke har kunnet ansætte en ledig, fordi vedkommende ikke kunne få et kursus tildelt af jobcenteret.
Vi har faktisk også haft ministeren i samråd om sagen, og ministeren sagde højt og flot, at hun havde en liste over virksomheder, der havde sagt til hende, at de ikke kunne ansætte ledige, fordi de ikke kunne få de pågældende kurser, da kurserne lå ud over prisloftet.
Jeg spurgte efterfølgende til, om jeg kunne få den liste oversendt til Folketinget.
Det har jeg ikke fået, og det kan jeg kun tolke, som om listen ikke eksisterer.
Altså med andre ord: Er man ledig, har man selvfølgelig mulighed for gennem jobcenteret, såfremt der er et job i den anden ende, at få et kursus, der rækker ud over det prisloft, som vi fastsatte.
Når alt det her så er sagt, vil jeg gerne benytte lejligheden til at understrege, at vi i Venstre synes, at det er meget vigtigt at bruge uddannelse i den aktive beskæftigelsespolitik.
Men det er lige så vigtigt, at vi sikrer, at den uddannelse, vi bruger, er målrettet, og det vil sige, at der er et jobfokus.
Det skal række frem imod beskæftigelse, og det skal ikke bare være uddannelse med frit valg på alle hylder, som ikke bringer de ledige tættere på arbejdsmarkedet.
Jeg synes, at regeringen frem for at lave en lille ændring her skulle have taget fat på selve voksenefteruddannelsesystemet, både for ledige og for beskæftigede, og have set på det med nye øjne.
Det tror jeg på at det danske samfund ville nyde langt mere godt af end blot sådan en lille ændring her, som betyder, at man ændrer noget, som den tidligere regering har indført, fordi man er hoppet med på den vogn, at der er tusinder af mennesker, der er blevet ramt af det her, og som ikke har kunnet få et job, fordi de ikke har kunne få det kursus, som de gerne ville have haft, fordi det var dyrere end det prisloft, som den tidligere regering fastsatte.
Det er en myte, som jeg mener blev punkteret, i og med at ministeren altså ikke kunne redegøre for, hvad det var for virksomheder, og dermed for, hvad det var for ledige, der ikke kunne få de kurser, som de gerne ville have haft med henblik på at komme i beskæftigelse.
Mette Frederiksen (S), 2012-03-02:
Jo, det er selvfølgelig rigtigt, og jeg bliver også nødt til at sige, at hvis der er et ønske fra Enhedslisten om, at vi med skatteyderpenge skal betale menneskers ferie, så er det ikke noget, vi kan opnå enighed om mellem Enhedslisten og regeringen, for det er selvfølgelig udgifter, som den enkelte borger selv må afholde.
Christian Juhl (EL), 2012-03-02:
Nu støder småborgerlig selvretfærdighed mig ret meget, altså når nogen begynder at ville opdrage på andre end deres egne børn ved f.eks. at sige, at de selv skal spare op til deres ferie, eller når en anden Venstreordfører siger, at det jo er skatteyderbetalt ferie.
Det provokerer mig voldsomt, men det er jo ikke det, der er sagen.
Jeg vil gerne spørge, om jeg har overset noget.
Skal familier – altså kontanthjælpsfamilier – ikke selv spare op til den her ferie og den tur til Gardasøen?
Er det sådan, at vi også har vedtaget, at kommunen skal betale ferien?
Så har jeg da i hvert fald misforstået det, vi har snakket om.
Ikke fordi jeg ikke vil være med til at betale ferien for dem, men det var da vist ikke det, vi nåede frem til.
Jeg vil gerne høre ministeren, om det ikke er rigtigt forstået, at de selv skal betale ferien.
Mette Frederiksen (S), 2012-03-02:
Jamen man kan jo angribe det her fra mange fronter.
De mennesker, der er på arbejdsmarkedet, benytter sig for de flestes vedkommende af muligheden for at gå på ferie.
Det er en rettighed, der igennem mange år er blevet kæmpet for i det her land, at når man er på arbejdsmarkedet, skal man også have mulighed for at hvile ud og derved så at sige blive klar til de udfordringer, der er på arbejdsmarkedet.
Kan man overføre den logik til kontanthjælpssystemet?
Nej, det kan man selvfølgelig ikke helt.
Men vi kan se, at vi har en gruppe af borgere, der er meget lang tid i kontanthjælpssystemet, og for dem tror jeg, at behovet for at holde ferie – især hvis man har børn – kan være lige så stort.
I dag kan man være undtaget den aktive indsats i 4 uger.
For eftertiden vil det nu være 5 uger, altså 5 hverdage mere.
Det er ikke nogen meget stor ændring, men jeg tror, at det vil få en konkret betydning i nogle menneskers liv.
Mai Henriksen (KF), 2012-03-02:
Så er det ikke sådan som med Dansk Folkeparti, der mente, at man lige kunne have sin mobiltelefon med, og så kunne man få et opkald der.
Man står altså mindre til rådighed.
Men så vil jeg egentlig bare anbefale, at ministeren – når ministeren fremover udtaler sig om sine beskæftigelsespolitiske initiativer – rent faktisk præciserer, at man som kontanthjælpsmodtager fremover kommer til at stå mindre til rådighed for arbejdsmarkedet, for alt andet lige er det jo en god idé, at handling og ord på et tidspunkt kommer til at hænge sammen.
Mette Frederiksen (S), 2012-03-02:
Jamen hvis man har ret til at holde ferie og i den periode er rejst ud af landet for at holde ferie sammen med sin familie, så står man jo af gode grunde ikke til rådighed for arbejdsmarkedet i den periode.
Der ligger selvfølgelig implicit i det her, at man – som det i øvrigt også er i dag – har mulighed for i en periode at være fritaget for rådighedsbestemmelsen.
Henning Hyllested (EL), 2012-03-02:
Jeg vil godt lige vende tilbage til det mere principielle i noget af det, som fru Ulla Tørnæs var inde på.
Hvad er der egentlig i vejen med, at en ledig, der er blevet fyret, vil gøre sig – om jeg så må sige – arbejdsmarkedsparat til et job, når jobbene opstår igen?
Hvorfor skal man absolut efter ordførerens mening stå med et job på hånden, før man er berettiget til et kursus?
Det er da i virkeligheden vældig smart, at man med det her system kan opkvalificere sig og omskole sig – hvad man nu skal – for at gøre sig klar til, at hjulene begynder at dreje igen i det her samfund og jobbene opstår.
Men jeg kan forstå på ordføreren, at det ikke er den dagsorden, som ordføreren eller ordførerens parti har, for ifølge den skal man stå med jobbet på hånden.
Problemet i vores samfund i dag er, at jobbene jo ikke er til stede, men hvad er der i vejen med, at den arbejdskraft, som vi kommer til at gøre brug af, faktisk bruger ledighedsperioden til at omskole sig og opkvalificere sig og gøre sig klar til jobbene, når de opstår?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-03-02:
Jamen jeg er forvirret, for på ét område laver man nogle reformer, som skal øge arbejdsudbuddet, fordi man mener, det er vigtigt at øge arbejdsudbuddet.
Det må jo betyde, at man anerkender gængs økonomisk tænkning: Det, at man øger arbejdsudbuddet, øger også antallet af folk, som kommer i job.
På et andet område bruger man den fuldstændig modsatte argumentation.
Her skal man forlænge en dagpengeperiode, på trods af at det mindsker arbejdsudbuddet.
Det er modsatrettede argumenter.
Man laver to forskellige ting, som har modsatrettede virkninger.
Det er der da ikke nogen konsistens i.
Leif Lahn Jensen (S), 2012-03-02:
Man kan også vende det om og sige, at hvis ikke det var lykkedes os at få væltet den blå regering, havde alle de her ufaglærte og faglærte heller ikke haft nogen muligheder.
Så vi har sådan set bare glædet en masse mennesker.
Vi har gjort en masse for nogle, der i dag sidder og jubler og siger: Nu skal vi til at have noget uddannelse igen, nu er der nogle jobåbninger til os.
Det er derfor, jeg er glad, og det kan godt være, man prøver på at ødelægge mit humør, men det lykkes ikke, jeg smiler stadig væk.
Ulla Tørnæs (V), 2012-03-02:
Jeg fik jo ikke lige svar på mit konkrete spørgsmål, men jeg kan forstå, at den glæde, som hr. Leif Lahn Jensen udviser i dag, ikke omfatter en ledig pædagog, som gerne vil omskole sig under 6 ugers selvvalgt og tage et certifikatkursus.
Er det korrekt forstået, at en pædagog ikke kan tage et kursus, der er dyrere end det prisloft, som den tidligere regering fastsatte med henblik på netop at lave en hård, men helt nødvendig prioritering af de offentlige ressourcer?
Leif Lahn Jensen (S), 2012-03-02:
Vi har selvfølgelig overtaget en del problemer fra den tidligere regering.
Et af de store problemer er, at de jo efterlod sig et mega hul på 100 mia. kr.
Det gør desværre, at vi er nødt til at prioritere benhårdt, og når vi går ud og prioriterer, kigger vi selvfølgelig i forhold til 6 ugers selvvalgt kursus på, hvem det er, der kan få allermest gavn af det nu og her, og det mener vi er de ufaglærte og de faglærte.
Derfor er der en sammenhæng i det, vi siger og gør.
Vi siger jo, at i den her tid, hvor der er krise, og hvor der er høj ledighed, skal vi sørge for at give en rigtig god uddannelse til de mennesker, som netop har brug for det.
Det har alle, det har pædagogen også, men de her er nogle af dem, som har sværest ved det.
Og jeg må beklage, men jeg havde selvfølgelig også håbet på, at fru Ulla Tørnæs' parti havde afleveret en meget bedre og større kasse til den her regering, end de gjorde.
Ulla Tørnæs (V), 2012-03-02:
Ja, nu kunne vi så forstå, at hr. Leif Lahn Jensen er en rigtig glad mand i dag.
Nøjagtig som ved det foregående lovforslag synes jeg at der er en manglende sammenhæng i det, regeringen siger, det, den gør, og det, den i det hele taget søger at gennemføre.
Jeg vil spørge hr. Leif Lahn Jensen: Hvis nu man er pædagog og man gerne vil have et certifikatkursus, som ligger over prisloftet, hvad sker der så lige?
Leif Lahn Jensen (S), 2012-03-02:
Jeg vil stadig væk holde fast i, at jeg synes, at de her kurser er gode, og bliver der lavet noget snyd med dem, skal der slås hårdt ned på det.
Jeg kommer jo selv fra havnen, og jeg har selv taget nogle af de kurser, og havde jeg ikke gjort det, ville jeg ikke have kunnet være på havnen 17 år.
Jeg havde besøg af nogle af mine gode havnearbejdervenner i går, der var rigtig, rigtig glade, for det betyder, at nogle af dem, som nu kommer ind på havnen, kan få de her kurser og få sig et job.
Det var jo rent faktisk noget, den tidligere regering vedtog i 2004.
Så vi er jo sådan set bare ved at rydde op i alt det skidt, de lavede dengang.
Bent Bøgsted (DF), 2012-03-02:
Jamen altså, et kursus er altid godt.
Nu er jeg i den situation, at jeg også selv har været på kurser, og jeg har også været på kursus med nogle, der har taget både 20 og 30 forskellige kurser, uden at de har fået job, fordi jobcenteret eller fagforeningen – det var dengang, der hed af AF – syntes, at det egentlig var godt at få det her kursus.
Jeg ved også godt, at det var Socialdemokratiet, der indførte de her 6 ugers selvvalgte kurser.
Vi mener bare ikke i Dansk Folkeparti, at de nogen sinde skulle have været der.
Jeg vil gerne gå en anden vej.
Vi vil gerne have, at det skal være sådan, at man kan få det kursus, man har behov for, og som giver job.
Men jeg kan forstå, at hr. Leif Lahn Jensen synes, at det er udmærket med 6 ugers selvvalgt uddannelse.
I den forbindelse har vi også haft den situation for nylig, at der er kommet afsløringer af snyd i forbindelse med AMU-kurser.
Det skulle vi også gerne lidt til livs.
Men kan hr. Leif Lahn Jensen ikke se, at det er lidt spild, hvis det offentlige skal betale for, at folk tager et kursus, der egentlig ikke kan føre til job?
Dengang, jeg tog en uddannelse, var det arbejdsgiverne selv, der stod for at opkvalificere de folk, de skulle bruge.
Nu er det åbenbart blevet en statslig opgave, og det er åbenbart det, hr. Lahn Jensen vil have, nemlig at det skal være en statslig opgave at sørge for, at den danske arbejdsstyrke har den uddannelse, som virksomhederne har brug for.
Førhen var det virksomhederne selv, der havde ansvaret for det.
Er vi ikke gået lidt for meget over til den statslige styring?
Leif Lahn Jensen (S), 2012-03-02:
Jeg synes, det er mærkværdigt, at hr. Bent Bøgsted – en repræsentant for Dansk Folkeparti – ikke synes, det her er et godt system, at de her 6-ugers selvvalgte AMU-kurser er et godt system, for det er netop for at hjælpe de her mennesker, som jeg ved at Dansk Folkeparti jo meget gerne vil repræsentere.
Men jeg glæder mig også til og kunne selvfølgelig godt tænke mig at høre, når hr. Bent Bøgsted kommer herop,
hvad Dansk Folkepartis bud på at komme videre så er.
Nej, jeg tror bare, at Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti er uenige.
Her mener vi, at 6 ugers selvvalgt uddannelse at godt redskab.
Alle de her AMU-kurser er et godt redskab, og det skal vi holde fast i.
Bent Bøgsted (DF), 2012-03-02:
Tak, hr. formand.
Jamen det er da dejligt, at hr. Leif Lahn Jensen er en glad mand.
Det er altid dejligt.
Men finder hr. Leif Lahn Jensen det ikke sådan lidt mærkværdigt, når man så ser på, hvad der foregår i forbindelse med de 6 ugers selvvalgt uddannelse?
Vi ved, at der pr. tradition er mange fagforeninger, der sender breve ud til deres medlemmer, hvor der står: I kan lige så godt tage det her kursus.
Det synes vi I skulle tage, for så er I fredet for aktivering og jobsøgning i den periode, hvor I tager det kursus.
Var det ikke mere rimeligt, at man lavede systemet helt om, så det blev sådan, at man fjernede de 6 ugers selvvalgt uddannelse og så sagde, at de kurser, der kan give folk et job, er dem, de skal have?
Så kunne man helt fjerne de 6 ugers selvvalgt uddannelse og også loftet over tilskuddet til kurserne.
Ulla Tørnæs (V), 2012-03-02:
Jamen problemet er jo, vil jeg sige til hr. Jan Johansen, at det ikke har været en billigere pris, for vi har jo været vidner til, at udgifterne på det her område er eksploderet massivt fra en udgift i størrelsesordenen knap 100 mio. kr. tilbage i 2007.
Der var udsigt til, at det ville stige til 752 mio. kr. i 2011, hvis ikke vi foretog os noget.
Jeg mener, vi har fastholdt, at uddannelse skal have et jobfokus, før det bliver brugt i den aktive beskæftigelsespolitik, for samfundsmæssigt er det simpelt hen for dyrt at bruge 750 mio. kr. på noget, vi reelt ikke kan måle en effekt af.
Derfor ændrede vi det.
Det er ikke, fordi Venstre er imod at bruge uddannelse som et redskab i beskæftigelsespolitikken, tværtimod.
Men det skal have et jobrettet fokus, ellers mener vi ikke, det har den rette effekt.
Jan Johansen (S), 2012-03-02:
Jeg må sige, at virkeligheden ude i jobcenteret er en anden.
Jeg ser ikke, at jobcentrene giver de muligheder, som fru Ulla Tørnæs taler om her.
Selvfølgelig er der nogle redskaber at tage fat i, men her er der også nogle redskaber, de selv kan klare sig med, og som de selv kan komme videre med, til en billigere pris.
Så jeg synes, det er en god idé, at de kan søge bredere, og det er jo også det, vi efterspørger.
Det håber jeg søreme også at fru Ulla Tørnæs synes.
Ulla Tørnæs (V), 2012-03-02:
Jeg er af den opfattelse, at der findes gode muligheder til netop at kunne imødekomme det, som hr. Jan Johansen efterspørger.
Er man lavtuddannet, er der faktisk muligheder for, at man som led i en jobplan kan få meget, meget store elementer af uddannelse i sin jobplan, og det kan man uanset det prisloft, som vi indførte tilbage i 2010.
Jan Johansen (S), 2012-03-02:
Når en arbejdsløs ikke kan få arbejde inden for den branche eller den gren, man har været beskæftiget i, er det naturligt, at man, når man ikke har så meget uddannelse i forvejen, prøver at klæde sig på for at søge bredere.
Vi er alle sammen enige om, det er fru Ulla Tørnæs sikkert også, at dem, der er arbejdssøgende, skal søge bredt.
Her er der nogle værktøjer, som dem med mindst uddannelse kan få til at komme videre på arbejdsmarkedet, og dem kan de søge, mens de går arbejdsløse, så de klæder sig på til at stå klar til at tage imod de job, som eventuelt kommer.
Samtidig må vi også sige, at når en arbejdsløs skal søge job hos en arbejdsgiver, får arbejdsgiveren jo mange ansøgninger, og hvis man ikke har de kurser, bliver ansøgningen lagt til side, og så kommer man ikke i betragtning til at få jobbet.
Derfor er det rigtig godt, at de kan få de kurser, så de står klar og kan ansøge om de ledige stillinger, der er, så de også har en reel chance for at komme ind på arbejdsmarkedet igen.
Derfor er det en rigtig god idé, at de får de kurser.
Ulla Tørnæs (V), 2012-03-02:
Jeg vil gerne sige, at det helt grundlæggende aldrig har været sådan, at det er den aktive beskæftigelsespolitik, der skal finansiere vores uddannelsesinstitutioner.
Når det så er sagt, er det klart, at der – når der har været en nedgang i brugen af 6 ugers selvvalgt, hvilket var hensigten med den lovændring, som blev gennemført i 2010 – vil være nogle skoler, som bliver ramt.
Men til hr. Henning Hyllesteds spørgsmål – som jo egentlig var en gentagelse af det første spørgsmål, hvorfor mit svar også vil tendere en gentagelse – vil jeg sige, at ser man på effekten af uddannelse som instrument i den aktive beskæftigelsespolitik, kan vi ikke måle nogen særlig effekt, når det drejer sig om 6 ugers selvvalgt.
Derfor – det er så også til hr. Christian Juhl – nævnte jeg, at jeg synes, at regeringen i stedet for at lave sådan en lille ændring som den her for at tilgodese Enhedslisten burde have taget fat på en egentlig reform af hele det her område.
Og det behøver ikke nødvendigvis at koste flere penge.
Der er masser af penge på det her område, men jeg tror, de vil kunne bruges bedre og mere målrettet med henblik på at sikre, at ledige kan komme tilbage til arbejdsmarkedet.
Henning Hyllested (EL), 2012-03-02:
Jamen effekten viser sig jo, når jobbene opstår, vil jeg sige til fru Ulla Tørnæs.
Så kommer beskæftigelseseffekten også, og så er arbejdskraften til rådighed, den er uddannet, den er omskolet, og den er opkvalificeret.
Det er jo der, effekten skal vise sig.
Vil ordføreren ikke give mig ret i, at vi vel har fået de samme henvendelser fra de skoler og de uddannelsescentre, som står for den her indsats, og som siger, at den uddannelsesmæssige indsats faktisk totalt er gået i stå, og at nogle af skolerne faktisk er på sammenbruddets rand?
Så noget må der jo være sket.
Hvad er det, der er sket?
Der er formentlig sket det, at man har sendt folk i mere eller mindre meningsløs aktivering i stedet for at uddanne dem.
Ulla Tørnæs (V), 2012-03-02:
Ser man på de mange forskellige evalueringer – også de forskningsresultater – der ligger omkring uddannelse brugt som instrument i den aktive beskæftigelsespolitik, vil man kunne se, at det er meget, meget vanskeligt at måle en konkret beskæftigelseseffekt.
Og jeg vil gerne understrege, at pointen med den aktive beskæftigelsespolitik i hvert fald for Venstre er at sikre, at de ledige kommer tilbage på arbejdsmarkedet.
Pointen er ikke, som jeg hører hr. Henning Hyllested antyde, at man blot vil fastholde de ledige på passiv forsørgelse.
Pointen er, at de skal tilbage på arbejdsmarkedet, og når vi skal bruge uddannelse som redskab i den aktive beskæftigelsespolitik, skal det derfor have et jobfokus.
Det skal være med henblik på, at der er et job i den anden ende, ellers har uddannelse meget, meget ringe effekt.
Det var faktisk noget af det, jeg forsøgte at understrege i mit ordførerindlæg, nemlig at vi er varme tilhængere af at bruge uddannelse som redskab i den aktive beskæftigelsespolitik, forudsat at det er målrettet og fører folk tilbage på arbejdsmarkedet.
Mai Henriksen (KF), 2012-03-02:
Ministeren har jo gennem de sidste måneder talt meget om ret og pligt og om, at man skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
De ord har jo betaget hele Danmarks befolkning, og de har endda også betaget mig.
Jeg blev rigtig, rigtig glad, da jeg hørte det, og jeg tænkte: Hold da op, det her er godt nok noget ramasjang.
Problemet er bare, at de her ord ikke rigtig bliver fulgt op af handling, for med det her lovforslag – og nu går jeg kun ned i den del, der handler om de 5 ugers ferie – står man jo netop ikke til rådighed for arbejdsmarkedet.
Jeg vil egentlig bare gerne spørge ministeren, om hun kan tegne et billede af, hvordan man konkret kan stå til rådighed for arbejdsmarkedet, hvis man er 3 uger på ferie f.eks. i udlandet.