Lars Dohn (EL), 2015-02-26:
Jeg var i går med Børne- og Undervisningsudvalget i Sverige for at se på, hvordan det går, når koncerner med kommercielt sigte skal forestå undervisning og opdragelse af børn, så jeg er lidt vaccineret mod at køre den model; det vil også fremgå af mit indlæg her i dag.
og det kan man sige virkelig er at have taget sig betænkningstid.
Imens er der jo så sket skadelige virkninger på kommunernes økonomi og plejeboligkapacitet, hvilket evalueringen og de dengang afgivne høringssvar bevidnede; det har virket uforstyrret.
Derfor havde Enhedslisten set frem til, at der ville blive grebet ind over for de problemer, som loven har medført for kommunerne og i sidste ende for borgerne og skatteyderne.
Desværre viser det her nye lovforslag, L 139, at regeringen på ingen måde har tænkt sig at gøre op med de alvorlige problemer, som friplejeboligloven medfører, og jeg bliver nødt til at gå lidt tilbage i historien til dengang, den lov blev indført.
Da var det jo sådan, at både S og R stemte nej.
Jeg ved ikke, hvad der er sket i mellemtiden, men den socialdemokratiske ordfører sagde dengang, og jeg citerer, at det her forslag »øger uligheden, kortslutter det kommunale demokrati og er et valg af en centralistisk model, hvor ministeren får mere magt.«
Samtidig sagde den socialdemokratiske ordfører også, at det er »endnu et eksempel på, at regeringen og i det her tilfælde socialministeren vælger en markedsmodel i forbindelse med at udvikle vores velfærdssamfund.
Vi opfatter ikke behandlingen af vores ældre som en forretning, men som et fælles ansvar.«
Jeg ved ikke, hvad der er sket i mellemtiden.
Dertil kommer problemer med at styre kapaciteten i de beliggenhedskommuner, som ministeriet tillader friplejeboliger at blive oprettet i, samt at borgeren reelt fratages det frie valg, som ellers er de borgerliges hypnotiske mantra.
Friplejeboligloven, hvor det alene er friplejeboligleverandøren, der har anvisningsretten, viser, at det frie valg enten er hyklerisk populisme, eller at det underforstået alene er frihed for virksomhedsejerne, og det er jo ikke det, vi har brug for.
I den her situation bør man forvente af en socialdemokratisk ledet regering, at den griber ind og afskaffer en lov, der fremmer markedstænkning på bekostning af menneskers plejebehov.
Desværre har ændringsforslagene en retning, der går mod mere marked og ikke mod mindre marked; det er dybt skuffende.
Ændringsforslagene vil føre til, at markedet vinder frem inden for plejeboligsektoren på bekostning af lighed, på bekostning af lejerne og på bekostning af kommunernes mulighed for at varetage hensyn til alle kommunens borgere.
Tager man de konkrete ændringsforslag punkt for punkt, vil man se, at de medfører en række problemer, som vi ser meget kritisk på.
Det er problemer, som også er klarlagt med de indkomne høringssvar.
Nogle af de problemer, som vil opstå, er sådan noget som øget markedsadgang ved afskaffelse af kvotesystemet og ved tilladelse til at drive friplejeboliger i lejede lokaler.
Det er sådan noget som afskaffelsen af balancelejen, altså indførelse af noget, der alt andet lige er en højere husleje for beboerne, og det er også afregningssystemet, som har til formål at gøre op med overbetaling af friplejeboligleverandørerne.
Selv om modellen og dens konsekvenser endeligt skal udbores i et forestående udvalgsarbejde, kan vi allerede nu se problemerne.
Først og fremmest er der indlagt, at friplejeboligerne skal afregnes svarende til kommunens historiske og langsigtede omkostninger til ydelser til plejeboligvisiterede borgere.
Det betyder, at der alt andet lige vil være en langsommere tilpasning af omkostningsniveauet hos friplejeboligerne end hos det offentlige.
Samtidig er der ikke i forslaget taget stilling til forskelle i plejeintensiteten for de kommunale friplejeboliger og ydelser, der leveres.
Jeg ved fra tidligere, at friplejehjemmene på grund af deres suveræne anvisningsret kan tage borgere, som passer ind i deres forretningskoncept – sådan et ord bliver man jo nødt til at bruge, når det er kommercielle foretagender – alt efter hvad der kan indtjene flest penge til leverandøren.
Hvis friplejeboligerne optager friskere borgere end kommunens boliger, vil det medføre overbetaling, hvis ikke systemet tager højde for forskellene i plejebehovet.
Det kan jo ikke komme som nogen overraskelse, at vi tidligere har stillet forslag om afskaffelse af friplejeboligordningen, men vi vil gerne gå ind i arbejdet i udvalget, bl.a. med en opdelt afstemning, sådan at der er mulighed for at stemme for de ting, som kan være positive heri.
Men summa summarum: Forslaget har svært ved at få Enhedslisten støtte.