Sofie Carsten Nielsen (RV), 2014-05-13:
Tak hr. formand.
Jeg vil starte med at sige tak for de fine indlæg og opbakningen.
Det lovforslag, vi har drøftet, handler jo om at give flere uddannelsessøgende mulighed for at komme til og fra deres uddannelse med billig offentlig transport.
Det har glædet mig rigtig meget at kunne fremsætte det forslag, vi debatterer i dag.
En udvidelse af ordningerne for netop befordringsrabat for studerende ved de videregående uddannelser har været et stort ønske fra de studerendes side, og det har faktisk været et tema i høringssvarene gennem flere år.
Det har været et ønske, som jo hidtil har været vanskeligt at honorere, og derfor vil jeg også gerne udtrykke en taknemmelighed.
Tak til trafikforligskredsen, som netop har aftalt at udvide ungdomskortordningen, så ordningen fremover også omfatter studerende, der går på en SU-berettiget videregående uddannelse, men som ikke selv har ret til SU.
Ungdomskortordningen knytter sig jo til den persongruppe, som er omfattet af lov om befordringsrabat til studerende ved videregående uddannelser.
Det følger af bekendtgørelsen om ungdomskort.
Så på den her måde opfyldes trafikforligskredsens aftale, ved at man udvider den persongruppe, der er omfattet af lov om befordringsrabat til studerende ved videregående uddannelser.
Det er en lov, der ikke kun omhandler retten til billig offentlig transport, men også muligheden for at få befordringsgodtgørelse til kørsel i egen bil, de såkaldte kilometerpenge.
F.eks. bliver studerende, der er løbet tør for SU eller har undladt at søge SU, samt udenlandske studerende og gæstestuderende, der ikke har ret til SU, omfattet af den her befordringsrabatlov for studerende ved videregående uddannelser.
Samtidig bliver lovforslaget og befordringsordningerne bragt i overensstemmelse med EU-retten, og det skyldes, at når der alene lægges vægt på indskrivning på en videregående uddannelse, vil der ikke være tale om diskrimination af EU- eller EØS-borgere i forhold til mulighederne for billig transport til og fra uddannelsesstedet.
Jeg skal med glæde levere et juridisk notat til Venstres ordfører, hr. Mads Rørvig, om, hvordan den østrigske sag er pågået.
Lovforslaget afskærer også adgangen til kilometerpenge for uddannelsessøgende, der hovedsagelig følger fjernundervisning, og den her del af lovforslaget vedrører både uddannelsessøgende i ungdomsuddannelser og studerende ved videregående uddannelser.
Det synes jeg giver rigtig god mening.
Formålet med fjernundervisning er jo netop, at man kan følge uddannelsen hjemmefra.
Jeg kan måske tage forskud på hr. Finn Sørensens spørgsmål, for antallet af sager, hvor der er givet kilometerpenge til uddannelsessøgende ved uddannelse, som hovedsagelig er tilrettelagt som fjernundervisning, er meget lille, men de sager har, må vi jo sige, båret præg af spekulation, når en uddannelsessøgende har været tilmeldt en uddannelse, der ligger langt fra bopælen, mens omfanget af tilstedeværelsesundervisning har været meget ringe eller slet ikke eksisterende.
Efter de gældende regler har det jo så ikke været muligt at give afslag på kilometerpenge, og det bliver det så nu.
Men det er jo altså også vigtigt at understrege, at det alene handler om retten til kilometerpenge.
Så som sagt fortsat tak for indlæggene, og jeg ser selvfølgelig også frem til den fortsatte behandling af lovforslaget i udvalget.
Tak igen, hr. formand.
Dansk Folkeparti har fremsat forslaget om, at provenuet fra salget af statens bygninger til Københavns Universitet anvendes til at finansiere Danmarks Grundforskningsfond.
Helt konkret foreslås det at sælge statens bygninger til halvdelen af den bogførte værdi svarende til en salgspris på ca. 6 mia. kr.
Danmarks Grundforskningsfond har, som det vil være ordførerne bekendt, til formål at styrke Danmarks muligheder for at finansiere enestående forskning på internationalt niveau.
En evaluering af fonden fra sidste år konkluderer – i en meget, meget flot evaluering – at fonden har bidraget til at løfte dansk forskning.
Og det er jo på den baggrund, at regeringen netop i sit vækstudspil har foreslået et kapitalindskud på 3 mia. kr. til Danmarks Grundforskningsfond – for med sådan et kapitalindskud vil fonden kunne fortsætte sit nuværende aktivitetsniveau og igangsætte nye forskningscentre i yderligere 10 år fra det udløb, der var i dag, og så frem til 2026 eller 2027, afhængigt af udbetalingerne.
Med hensyn til salg af bygninger til Københavns Universitet pågår der jo et arbejde, som netop skal fastsætte vilkårene for en eventuel overdragelse af statens bygninger til Københavns Universitet.
En sådan overdragelse skal være udgiftsneutral for staten, og det betyder, at salg altså ikke vil skabe frie midler for staten.
Det fremgår af universitetsloven. Da regeringen således har tilvejebragt et fremtidigt finansieringsgrundlag, som vil kunne understøtte og også videreføre fondens arbejde, og vi ikke mener, at behandlingen af Københavns Universitets anmodning kan kædes sammen med den fremtidige finansiering af Danmarks Grundforskningsfond, så afvises beslutningsforslaget af mig, af os i regeringen.