runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Corydon (S), 2012-03-21:
Jamen igen skal jeg takke for en fascinerende lejlighed til at tage en meget grundlæggende debat med spørgeren fra Liberal Alliance.
Altså, med det udgangspunkt, der er for Liberal Alliance og for spørgeren, må det jo være en afgrundsdyb, forunderlig gåde, hvordan det at have et samfund, som det nu er indrettet i Danmark, med topskat og en relativt stor offentlig sektor og en relativt lige indkomstfordeling, relativt lige muligheder for relativt mange mennesker, kan hænge sammen med, at vi er placeret som et af verdens absolut rigeste lande.
Vi har et land, der er betydelig mere velfungerende end lande, der har efterfulgt den recept, Liberal Alliance foreskriver for Danmark, nemlig langt større ulighed, en langt mindre offentlig sektor og langt friere spil for markedskræfterne.
Det må jo være en afgrundsdyb gåde for Liberal Alliances ordfører, hvordan det kan hænge sådan sammen, og jeg forestiller mig nogle gange at være en flue på væggen, når man diskuterer det internt i Liberal Alliance; det ville jeg jo synes var en oplevelse, men det er jeg ikke sikker på jeg får lejlighed til.
Men når der peges på, at vi har aktuelle udfordringer efter 10 års borgerligt styre, så er det jo som talt ud af min mund.
Det tror jeg også er en af grundene til, at vi fik et regeringsskifte for 6 måneder siden.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-03-21:
Finansministeren har ikke godt styr på fakta og er ikke særlig god til at lytte.
For det første har Liberal Alliance ikke foreslået besparelser på 150 mia. kr., men på 72 mia. kr.
Det er cirka det halve af det, finansministeren lige stod og sagde.
Det forhold, at vi var verdens femterigeste land i 1960, før man fordoblede det danske skattetryk, siger jo alt.
Men spørgsmålet til finansministeren var jo: Hvordan kan finansministeren begrunde, at topskatten er med til at fastholde, at vi har en stærk økonomi, når al sagkundskab peger på, at en afskaffelse af topskatten vil føre til en ganske eksplosiv velstandsudvikling for det danske samfund, og når også Skatteministeriet siger, at tabet for statskassen er ganske lille?
Vismændene siger sågar, at der ville komme flere penge i statskassen, hvis topskatten blev afskaffet.
Bjarne Corydon (S), 2012-03-21:
Tak for et godt om end forholdsvis bredt formuleret spørgsmål.
Mit svar falder i flere led.
Jeg mener, at vi har et stærkt samfund i Danmark, og at det forhold, at vi har et stærkt samfund, fører til, at vi relativt set har en økonomi, der er stærkere end de fleste andre økonomier i resten af verden.
Det fremgår også af en lang række objektive opgørelser, som jeg er helt sikker på at spørgeren har fuldt ud lige så godt kendskab til, som jeg selv har.
Når vi så stadig væk står i en meget udfordret økonomisk situation, som jeg har tilladt mig at betegne som et håndværkertilbud, er det jo, fordi vi på en lang række områder har set, at når det gælder vores konkurrenceevne, når det gælder vores uddannelsesniveau, når det gælder vores produktivitet – og en lang række andre områder – er tingene gået baglæns i en periode, og det er der brug for at få rettet op på for også fortsat at kunne have en stærk økonomi i en dansk sammenhæng.
Så det sammenfatter mit synspunkt.
Der spørges direkte til topskatten, og den er jo en del af forklaringen på, at vi har et stærkt samfund, hvor der er en betydelig udligning og en forholdsvis stor lighed imellem forskellige befolkningsgrupper.
Det tror jeg hænger tæt sammen med, at vi er så konkurrencedygtigt et samfund, som vi er.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-03-21:
Mener ministeren, at vi har en stærk økonomi i Danmark, og hvis ja, at opkrævningen af topskat er en del af forklaringen på det?
Nicolai Wammen (S), 2012-03-21:
Jeg kan ikke bekræfte, at den danske regering skulle være irriteret over det tyske initiativ.
Jeg har godt set, at det er fremgået i dele af tysk presse, men det kan jeg klart afvise.
Den danske regering synes, at det er positivt, at alle gode kræfter i Europa, herunder den tyske udenrigsminister, inviterer til møder for at sikre fremdrift i det europæiske samarbejde.
Den ene var den franske udenrigsminister, Juppé, og den anden var den danske udenrigsminister.
For så vidt angår den danske udenrigsminister, var der også et klart budskab om, at han forventes at deltage i efterfølgende møder.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-03-21:
Grunden til at jeg spørger – og det får jeg så mulighed for at forklare nu – er jo, at finansministeren for en uge siden stod her i salen og svarede på et spørgsmål fra hr. Joachim B. Olsen, min partifælle, der spurgte til, om man ikke kunne opnå betydelige økonomiske fordele ved at afskaffe topskatten.
Det første, der skal til, for at man får løst et problem, er jo, at man erkender det.
Og derfor vil jeg først gerne prøve at mane til erkendelse hos finansministeren, og forhåbentlig dermed regeringen i det hele taget, af, at vi ikke har en stærk økonomi.
Nationalbanken har lige udsendt sin kvartalsoversigt, og hvis man kigger på velstandsudviklingen i Danmark de seneste 15 år, kan man se, at den har været middelmådig sammenlignet med lande, som vi sammenligner os med.
Det er én ting, det er fortiden, altså en middelmådig velstandsudvikling.
Hvis vi kigger på fremtiden, ser vi, at det står endnu værre til.
OECD forudsiger, at vi med de reformer, som allerede er blevet vedtaget af den her regering, dvs. efterlønsreform og nogle ting, som regeringen har lagt frem, som den vil vedtage, vil have den tiendelaveste vækstrate af 33 OECD-lande i de kommende 16 år – den tiendelaveste af 33 lande.
Der er altså 23 lande, der har en bedre økonomi i OECD, end vi har.
Så derfor vil jeg først lige anspore til lidt erkendelse hos finansministeren af, at vi faktisk ikke har en stærk økonomi.
Bjarne Corydon (S), 2012-03-21:
Det går sjældent godt.
Og igen må man sige, at det jo er nemt at være liberal.
Det er langt mere besværligt at være socialdemokrat, men det lever jeg gerne med, for jeg anser det for at være mere virkningsfuldt og mere sagligt.
Og jeg synes bare, at der er brug for bare en lille anerkendelse.
Man må have sine holdninger, som man vil.
Liberal må man gerne være
for min skyld.
Man må mene, hvad man vil, om topskat og den offentlige sektor.
Så vidt jeg husker, var det 150 mia. kr., hr. Ole Birk Olesen bød på umiddelbart efter nytår, men det kan vi undersøge.
Jeg skal undskylde, hvis min hukommelse er skæv.
Men det forhold, at vi er et velfærdssamfund og samtidig et rigt samfund, ville det klæde Liberal Alliance at anerkende.
Karsten Lauritzen (V), 2012-03-21:
Jeg takker for svaret.
Det var jo et klart svar.
Det kunne justitsministeren jo bare være kommet med til at starte med, så havde vi været lidt længere henne i debatten.
Grunden til, at der bliver spurgt, er jo bl.a., at den socialdemokratiske retsordfører har været ude at sige, at man vil være med til at lave reglerne om, man syntes også, at der var et problem.
Og så er det vel relevant at spørge justitsministeren, når nu justitsministeren er af en anden opfattelse, hvad der er Socialdemokratiet og regeringens holdning.
Er det det, hr. Ole Hækkerup siger, nemlig at administrationen ikke er i orden, og at reglerne skal laves om, eller er det det, som justitsministeren nu giver udtryk for, at der ikke skal flyttes et komma, alt er perfekt, intet skal ændres i den lovgivning og den administration, der er af reglerne for prøveløsladelse?
Morten Bødskov (S), 2012-03-21:
Regeringen har den opfattelse, at den lov, som den tidligere regering vedtog, gennemførte og udvidede senest her i 2011, er udmærket.
Den fungerer efter hensigterne, og den bliver administreret efter den praksis, som er aftalt og skrevet ind i loven.
Det kan jeg også konstatere, for når jeg læser ordførertalerne fra de forskellige ordførere og fra spørgerens eget parti, Venstre, der har stemt for loven, kan jeg se af stemmeberetningen her fra Folketinget, at hr. Karsten Lauritzen også selv har stemt for ændringen af loven.
Så jeg kan se, at det bliver administreret efter reglerne til punkt og prikke.
Der er ikke ændret et komma i det.
Det er det, jeg synes er lidt underligt i den her debat.
Man fremsætter et lovforslag, man stemmer for en lov, man ændrer en lov, man stemmer for en ændring af en lov, og så beskylder man dem, der sidder og administrerer den, for ikke at administrere den efter loven.
Det bruger man så som argument for, at man ændrer synspunkt.
Det er fair nok, at man ændrer synspunkt, men man skal ikke skyde på de personer, som sidder og administerer loven.
Regeringen mener, at loven er god.
Den er med til også at give dem, der jo efter meget nøje vurderinger gør sig fortjent til det – fuldstændig i forlængelse af det, der står i loven – en tidlig prøveløsladelse.
Karsten Lauritzen (V), 2012-03-21:
Det vil jeg meget gerne stille op til.
Nu er det jo sådan, og så må ministeren eller Folketingets formand jo korrekse mig, at det i spørgetiden umiddelbart er sådan, at det er folketingsmedlemmerne, der spørger ministeren, og ikke ministeren, der spørger folketingsmedlemmerne.
Det kunne af mange årsager være interessant at lave om, men jeg har forstået, at det er sådan, reglerne er.
Jeg stiller gerne op i en debat med justitsministeren.
Vi kan være sikre på, at P1 Debat er villig til at lave en fin debat med justitsministeren og undertegnede, hvor vi kan diskutere det her, og så skal jeg hjertens gerne fremlægge mine synspunkter og også uddybe den kritik, der er, og som ministeren fremhæver i B.T. Det, det handler om, er det spørgsmål, som justitsministeren stadig væk ikke har besvaret, nemlig hvad den socialdemokratiske justitsminister og hvad regeringen mener om reglerne for prøveløsladelse og administrationen deraf.
Det er et relativt simpelt spørgsmål.
Enten synes man, at de er gode og i orden, eller også synes man, at de skal laves om.
Det må man da kunne få svar på i dag, uden at justitsministeren stiller spørgsmål den anden vej, som jeg gerne vil svare på, men i det rette forum.
Morten Bødskov (S), 2012-03-21:
Jeg har naturligvis noteret mig, at spørgeren på det seneste har været ude med en endog meget kraftig kritik af reglerne for prøveløsladelse.
Det må jeg sige har undret mig meget, ikke mindst al den stund at det, spørgeren, hr. Karsten Lauritzen, Venstres retsordfører, kritiserer, er en lovgivning, som Venstre selv har gennemført og stået bag – ikke bare bag lovgivningen, men også bag udvidelsen af lovgivningen.
Derfor synes jeg helt grundlæggende ikke, at det er fair, at man på den måde, som spørgeren gør, kritiserer administrationen af en lovgivning.
Helt grundlæggende er det jo et meget groft angreb på de embedsmænd, som sidder og administrerer den lovgivning, som Folketinget vedtager.
Det er ikke fair over for dem, der sidder og administrerer den lovgivning, vi vedtager her i Folketinget.
Og for at vi kan være lidt mere præcise i debatten, kunne jeg godt tænke mig at høre – bare til gavn for den fælles debat – om hr. Karsten Lauritzen ikke kunne være lidt mere præcis.
Hvor er det, at den lovgivning, som hr. Karsten Lauritzen selv har stemt for, ikke efter hr. Karsten Lauritzens opfattelse er blevet administreret efter reglerne?
Karsten Lauritzen (V), 2012-03-21:
Tak til justitsministeren for det svar.
Det var jo et svar på en lang række spørgsmål, der ikke blev stillet, og knap så meget et svar på det spørgsmål, der rent faktisk er stillet.
Spørgsmålet går jo i sin essens på, om det er ministerens holdning, at de nuværende regler for prøveløsladelse og administration heraf er tilfredsstillende.
Det er sådan set et ret simpelt spørgsmål.
Synes man, at de nugældende regler er tilfredsstillende, eller synes man ikke, at de er tilfredsstillende?
Så kan man jo lave reglerne om.
Synes man, at administrationen er tilfredsstillende, eller synes man ikke, at den er tilfredsstillende?
Og hvis man ikke synes, at den er tilfredsstillende, har justitsministeren jo mulighed for at lave den om.
Det er sådan set det, der er hovedessensen i spørgsmålet.
Hvis jeg skal hjælpe justitsministeren lidt med besvarelsen, er det jo et spørgsmål, som ministeren selv er inde på, der er stillet på baggrund af den her diskussion om hensynet til offeret kontra hensynet til forbryderen eller den kriminelle og balancen derimellem.
Der kan jeg forstå, at ministeren er enig i, at der i dag er en ubalance.
Nu kommer jeg så tilbage til spørgsmålet, som ministeren ikke besvarede til at starte med, men som jeg ønsker besvaret, nemlig hvad ministerens holdning er til de nugældende regler for prøveløsladelse og administrationen heraf, og om de er tilfredsstillende.
Morten Bødskov (S), 2012-03-21:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er helt overbevist om, at vi er mange, der med stort ubehag har læst den kronik, der for nylig blev bragt i Politiken, hvor Marlene Duus beskrev, hvordan hun blev udsat for et meget voldsomt drabsforsøg.
Kronikken har som bekendt affødt en vigtig debat om retsstillingen for ofre for kriminalitet.
I den forbindelse er der blevet peget på, at der gøres for meget for at hjælpe forbryderne videre i livet og for lidt for ofrene.
Det er også det, som spørgsmålet her i dag er udtryk for.
Jeg vil gerne indledningsvis benytte lejligheden til at udtrykke min dybeste medfølelse med Marlene Duus.
Hun fortjener stor ros for stå frem i offentligheden med sin beretning.
Af principielle grunde kan jeg jo så ikke som justitsminister udtalte mig nærmere om sagens omstændigheder, da det jo er en konkret sag.
Men det er vigtigt for mig generelt at slå fast, at vi som samfund naturligvis skal gøre alt for at hjælpe de mennesker, der har været udsat for en forbrydelse.
Vi skal samtidig sikre, at vi får færre ofre for kriminalitet, og derfor skal der sættes ind både mod kriminaliteten og ikke mindst mod dens årsager.
Vi skal naturligvis ikke acceptere, at mennesker bliver udsat for forbrydelser, hvor de får skader på liv og sjæl.
Det fremgår også klart af vores regeringsgrundlag, at vi ønsker, at ofre for kriminalitet skal hjælpes bedre.
Vi skal sikre en mere tryg hverdag og mulighed for værn mod gerningsmanden, rammerne for offererstatning skal efterses, og gerningsmanden skal kunne konfronteres med konsekvenserne af den kriminalitet, der er begået.
Lige nu ser vi i regeringen på, hvordan det konkret skal udmøntes.
Derfor skal indsatsen over for de dømte fastholdes og udbygges, så vi kan sikre en bedre resocialisering til gavn for samfundet.
Karsten Lauritzen (V), 2012-03-21:
Det her spørgsmål udgår ikke.
Når ministeren nu ifølge dr.dk ønsker at sikre voldsofre bedre ved at »forbedre indsatsen overfor ofre for kriminalitet, se på erstatningerne, se på mulighederne for at skærme af overfor gerningsmændene og se på, hvordan vi kan hjælpe ofrene generelt til at komme bedre igennem livet«, er det så ministerens holdning, at de nuværende regler for prøveløsladelse og administration heraf er tilfredsstillende?
Når ministeren nu ifølge dr.dk ønsker at sikre voldsofre bedre ved at »forbedre indsatsen overfor ofre for kriminalitet, se på erstatningerne, se på mulighederne for at skærme af overfor gerningsmændene, og se på hvordan vi kan hjælpe ofrene generelt til at komme bedre igennem livet«, er det så ministerens holdning, at de nuværende regler for prøveløsladelse og administration heraf er tilfredsstillende?
Troels Lund Poulsen (V), 2012-03-21:
Hvordan mener ministeren sagen om udsendelse af den mobile radar og det forhold, at man i Forsvarsministeriet ikke lyttede til forsvarschefens militære rådgivning, påvirker forholdet mellem Forsvarskommandoen og Forsvarsministeriet?
Nick Hækkerup (S), 2012-03-21:
Jeg skal ikke kunne sige, hvilken intern dialog der har fundet sted i Forsvarskommandoen, men jeg kan konstatere, at det på flere møder mellem den daværende forsvarsminister og forsvarschefen blev drøftet, om udsendelsen af det danske luftoperationscenter var den mest hensigtsmæssige måde at være til stede på i Afghanistan.
Troels Lund Poulsen (V), 2012-03-21:
Men det giver jo ikke svar på det spørgsmål, som stilles.
Forsvarsministeren sagde for få øjeblikke siden, at der var delte holdninger til det her i Forsvarskommandoen.
Det synes jeg forsvarsministeren bliver nødt til at forklare, for forsvarschefen er jo meget tydelig i det, han skriver, bl.a. den 15. september, til forsvarsministeren.
Betyder det, at den daværende forsvarschef var uenig med sit eget system, altså andre mennesker i Forsvarskommandoen?
Nick Hækkerup (S), 2012-03-21:
Jeg har jo sendt en redegørelse til Folketinget, til ordførerkredsen, til B 20-kredsen, til forsvarsforligskredsen, til Det Udenrigspolitiske Nævn osv., og der anfører jeg bl.a.: »Udsendelsen af danske militære styrker i internationale missioner bør altid ske ud fra helhedssyn, hvor de rent militære hensyn selvsagt vejer særdeles tungt.
I den konkrete sag kan det konstateres, at Helmand-planen loyalt er implementeret, som den var indgået, og at Danmark bidrager med et militært ønsket og nyttigt bidrag til den samlede indsats i Afghanistan.«
Troels Lund Poulsen (V), 2012-03-21:
Kunne forsvarsministeren uddybe, hvad han mener med, at der er forskellige holdninger i Forsvarskommandoen til spørgsmålet?
Nick Hækkerup (S), 2012-03-21:
Det, jeg har redegjort for i Jyllands-Posten, hvor jeg jo ikke vælger overskriften, er, at der var forskellige opfattelser i Forsvarskommandoen og hos ministeren af, hvad der var det relevante at gøre.
Det er ikke udtryk for mistillid.
Det er udtryk for den situation, der er, når der skal foretages en helhedsvurdering, sådan som ministeren jo skal.
Troels Lund Poulsen (V), 2012-03-21:
Hvordan kan det så hænge sammen med, at forsvarsministeren den 16. marts udtaler i Jyllands-Posten, at Knud Bartels har taget fejl, da han tre gange i 2011 orienterede Forsvarsministeriet om, at hverken NATO, amerikanerne eller briterne ønskede et dansk mobilt luftoperationscenter sendt til Afghanistan?
Nick Hækkerup (S), 2012-03-21:
Som det jo også lå i svaret før, fandt den drøftelse sted mellem den tidligere forsvarsminister under den tidligere regering og forsvarschefen på daværende tidspunkt.
Jeg vil bare sige, at det ikke er korrekt, når der lægges i spørgsmålet, at der ikke blev lyttet.
Som det fremgår af sagen, har der været en omfattende dialog om det her på helt op til i hvert fald fire møder mellem den daværende forsvarsminister og forsvarschefen.
Peter Skaarup (DF), 2012-03-21:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan her: Vil ministeren oplyse sin holdning til, om ikke der er behov for en ændring af det eksisterende hooliganregister?
Joachim B. Olsen (LA), 2012-03-21:
Hvad er ministerens holdning til, at både Den Europæiske Centralbank og Det Økonomiske Råd har påpeget, at Danmark med sit høje skattetryk placerer sig på den forkerte side af Lafferkurven?
nr. S 2629
Nick Hækkerup (S), 2012-03-21:
Det var bare ikke det spørgsmål, der blev stillet.
Spørgsmålet, der blev stillet, var om den skriftlige og mundtlige kommunikation, der måtte være mellem mig og den tidligere forsvarschef og departementschefen og den tidligere forsvarschef.
Om de har talt i telefon sammen, vil det være meget at forlange at jeg skal kunne redegøre for her.
Troels Lund Poulsen (V), 2012-03-21:
Vil det sige, at ministeren ikke er i stand til at redegøre for sin egen situation, med hensyn til hvorvidt ministeren har talt med den tidligere forsvarschef efter den 5. december?
Det er et meget simpelt spørgsmål.
Det skal der vel ikke svares skriftligt på.
Nick Hækkerup (S), 2012-03-21:
Det tror jeg er et spørgsmål, kompleksiteten taget i betragtning, som det vil være uretfærdigt over for spørgeren at redegøre for inden for den tidshorisont, der er til at svare her.
Jeg tror, at det mest relevante vil være at give svaret på det spørgsmål skriftligt, så vi er sikre på, at vi får de kontakter, der har været, med.
Så jeg vil tage hånd om, at det svar bliver sendt over.
Troels Lund Poulsen (V), 2012-03-21:
Det må vi vende tilbage til skriftligt, for det er jo forsvarsministeren bekendt, at det er et forretningsministerium fra den 26. august til den 15. september, da der er folketingsvalg.
Så har jeg et spørgsmål til ministeren om, hvorvidt ministeren har haft kontakt skriftligt eller mundtligt med den tidligere forsvarschef om sagen efter den 5. december, og hvorvidt departementschefen har haft skriftlig eller mundtlig kontakt med den tidligere forsvarschef eller tidligere minister om sagen efter den 5. december.
Nick Hækkerup (S), 2012-03-21:
Det spørgsmål skal spørgeren næsten rette til den tidligere forsvarsminister, da det er den tidligere forsvarsminister, der har været involveret i de her drøftelser og dermed ved, hvilke initiativer hun har taget i den anledning.
Troels Lund Poulsen (V), 2012-03-21:
Hvad har forsvarsministeren gjort ved de oplysninger, som bl.a. tilgår Forsvarsministeriet den 26. august og den 15. september, hvor forsvarschefen er stærkt betænkelig ved den politiske udmelding, der ønskes, nemlig at sende det her mobile luftoperationscenter
af sted?
Morten Bødskov (S), 2012-03-21:
Jeg synes, at det, vi har set, er helt forkasteligt, og jeg synes, at det, vi så i Aalborg, igen var en bekræftelse på, at der er noget, vi ikke har godt fat om, hvad enten det er baneløbere eller folk, der går amok inde på stadion, eller skaber inferno uden for stadion, eller smadrer og vandaliserer midtbyer, når de er på vej fra toget, som vi hørte hr. Preben Bang Henriksen omtale før.
Det er derfor, at der er behov for at få belyst det her helt til bunds, og det er det, som regeringen nu har sat sig for.
Vi starter med at spørge dem, der beskæftiger sig med det her til hverdag, og som jo i parentes bemærket gør en stor indsats for at komme det til livs.
Vi har klubber, som også gør en endog meget stor indsats.
Vi har fanklubber, som også gør en stor indsats.
Fodbold skal være en fest, og det skal være en oplevelse, og man skal gerne have, at det hold, man holder med, vinder – sådan er det jo – men det skal ikke rykke ved alvoren i det her problem, og at vi tager det alvorligt.
Derfor griber vi det alvorligt an, og derfor, hvad enten det er baneløbere, eller det er folk, der brænder romerlys af, eller det er folk, der går amok inden for eller uden for stadion, er den bedste indgang til at få det løst altså at spørge dem, der har fingrene i det til hverdag, arbejder med problemerne til hverdag, og høre, hvad de kunne forestille sig, der skulle til, og så kigger vi på det.
Peter Skaarup (DF), 2012-03-21:
Jeg synes også, må jeg så sige, at det er lidt for sjovt, at ministeren siger: Lad os nu tage et møde; jeg har ikke nogle holdninger forud for det.
Det kan så alligevel konstateres, at ministeren altså har i hvert fald én holdning, der handler om, at kampene skal flyttes.
Nu har vi så ligesom fået det slået fast.
Så siger ministeren, at nu kommer der et møde, for nu skal vi lytte til dem, der er interesserede parter i det her, og høre, hvad de mener, og ministeren nævner så Divisionsforeningen og DBU, vel vidende – jeg synes, at det er at skyde gråspurve med kanoner at begynde at flytte kamptidspunkterne – at det i hvert fald ikke er det, der kan redde os fra uroligheder, og det tror jeg også at de fleste er enige om.
Så spørger jeg som ministeren til det helt konkrete, selvindlysende set med Dansk Folkepartis øjne: Kan ministeren ikke se et problem i hooliganregisteret, hvis dem, der meget konkret laver balladen, løber ind på banen og forsøger at slå en spiller i gulvet eller græsplænen, lige præcis er den gruppe, der ikke kommer i registeret?
Det er da mærkeligt.