runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kamal Qureshi (SF), 2011-05-19:
Efter i 10 år at have siddet ved magten er det her så resultatet.
Man anfører det, at man har fået lavet et it-system, der kommer i gang om et års tid, som et udtryk for, at man virkelig tager de her ting alvorligt.
Det er fint nok, hvis Dansk Folkeparti mener, at det er et udtryk for, at man tager tingene alvorligt.
Så må vi jo tillade os at være politisk uenige i vurderingen af det.
Jeg synes bare, at det er påfaldende, at hr. Martin Henriksen og Dansk Folkeparti ligesom siger, at hvis fakta viser noget andet end det, de tror på, så benægter de fakta.
Der bliver sagt, at der ikke er en stigning, men så blæser man en masse undersøgelser op, og så siger man, at der må være en stigning.
Det, jeg i hvert fald kan sige – og det er spørgsmålet, om vi kan blive enige, for vi prøver jo sådan set at lave et fælles forslag til vedtagelse – er, at vi sådan set er enige om, at der også på det her område er skyggetal.
Alle undersøgelser viser jo, at en stor del af dem, der bliver udsat for hadforbrydelser, nemlig 80 pct., er etniske minoriteter.
Det viser en lang række undersøgelser, som Justitsministeriet og andre har lavet.
Så jeg synes sådan set, det er fint, at vi pålægger regeringen at lave en undersøgelse, som ligger meget i forlængelse af den debat, vi havde lige før om vores beslutningsforslag, og prøver at finde ud af, hvor stort det her problem med hadforbrydelser og chikane er, hvad man kan gøre ved det, hvem der er udsat for det, og hvordan man tackler det.
For jeg går ud fra, at hr. Martin Henriksen mener, at det er et lige så stort problem, når der er en muslimsk pige, som får revet sit tørklæde af eller bliver generet på gaden, som når der er nogle fra Hizb ut-Tahrir, som chikanerer en person med kristen baggrund.
Jeg går ud fra, at der hos hr. Martin Henriksen ikke er en eller anden form for vægtning på baggrund af offerets etnicitet.
Martin Henriksen (DF), 2011-05-19:
De der antydninger, som hr. Kamal Qureshi kommer med, vil jeg bare tage afstand fra.
I det beslutningsforslag, som blev behandlet før, berørte man f.eks. ikke, at kristne var udsat for chikane, at jøder var udsat for chikane.
Der havde man jo også fra hr. Kamal Qureshis side lagt en bestemt vurdering ind.
Det er så den måde, man har valgt at gøre det på.
Jeg synes bare, at man bliver nødt til at forholde sig til det, når Det Mosaiske Troessamfund, når foreninger, som har at gøre med migrantmenigheder osv., siger, at der er en masse skyggetal på det her område, og faktisk siger, at der er en stigning i problemerne på det område.
Det synes jeg der er grund til at tage meget alvorligt.
Men det er da lige så slemt, hvis man hiver tørklædet af en pige, som hvis man går hen og river korset af halsen på en kristen.
Det skal der ikke være nogen tvivl om.
Jeg synes bare, der er belæg for at sige, at de problemer, vi diskuterer her i dag, altså desværre er meget udbredte i områder, hvor der desværre er et flertal af muslimske beboere, ligesom man også kan se, at Det Mosaiske Troessamfund fraråder sine jødiske unge at gå på gymnasier, hvor der er et flertal af mange ikkevestlige og deraf også mange muslimske elever.
Det er et stort problem.
Peter Christensen (V), 2011-05-19:
Der er så ikke mere at foretage i dette møde.
Folketingets næste møde afholdes tirsdag den 24. maj 2011, kl. 10.00.
Jeg henviser til den dagsorden, der fremgår af Folketingets hjemmeside.
Jeg skal i øvrigt henvise til den ugeplan, der ligeledes fremgår af Folketingets hjemmeside.
Mødet er hævet.
Martin Henriksen (DF), 2011-05-19:
Tak for debatten.
Jeg kunne jo nævne ting, som er blevet sagt fra talerstolen af forskellige ordførere, som jeg mildest talt er uenig i, og det er jeg sikker på at andre ordførere også kan, når jeg har ytret mig.
Men jeg synes i hvert fald, at det, der kommer ud af det, nemlig at samtlige partier i Folketinget på baggrund af forespørgselsdebatten sender et klart signal om, at i et demokratisk samfund som det danske kan man som borger frit vælge den religion, man bekender sig til, frit skifte tro og også frit stå frem som ikketroende, og at der også kommer noget fremadrettet, nemlig at regeringen skal følge området og senest inden for et år aflevere en redegørelse til Folketinget om udviklingen på området, er rigtig positivt.
Så fra Dansk Folkepartis side kvitterer vi for debatten, som altid er god at tage, selv om vi ikke er enige.
Den ender på en fornuftig måde, synes vi.
Lars Barfoed (KF), 2011-05-19:
Tak for det.
Jeg vil gerne på regeringens vegne, dvs. både på integrationsministerens og egne vegne, sige tak for en god debat.
Jeg synes, det er nyttigt, at vi får sådan nogle principielle debatter her i Folketinget, hvor vi får lejlighed til at udtrykke vores synspunkter om så væsentligt et tema som det, vi har drøftet her.
Jeg synes ikke mindst, det er glædeligt, som hr. Kim Andersen sagde, at det er lykkedes at samle hele Folketinget bag et forslag til vedtagelse.
Deri ligger jo, at hele Folketinget så også stemmer for det.
Det er jo så udtryk for, at vi på trods af vores uenigheder om det ene eller det andet kan manifestere en fællesudtalelse om netop det her væsentlige spørgsmål om de grundlæggende rettigheder i vores samfund, altså at man frit kan følge den religion, som man bekender sig til, frit kan skifte tro og også frit kan stå frem som ikketroende.
Det synes jeg er en god og rigtig konklusion på debatten her i dag, så på regeringens vegne tak for en god debat.
Kamal Qureshi (SF), 2011-05-19:
Jeg ser selvfølgelig den her debat som en meget naturlig forlængelse af den foregående debat, hvilket andre ordførere også har været inde på.
Det er også helt afgørende, at man sådan set kan få lov til også at stå ved det menneske, man er, og for nogle betyder det at kunne bære kalot og kunne vise, at man har jødisk baggrund, for andre betyder det, at man bærer tørklæde, og for nogle betyder det noget andet.
Det, jeg så kan undre mig lidt over, er sådan set, at man, når det drejer sig om chikane fra én gruppe mod andre grupper, kan have den tone og sige, at der skal gøres noget; at her skal der sættes mere politi ind; der skal gøres en større indsats; der skal laves en ghettoindsats og alt muligt andet.
Men jeg synes bare, og det håber jeg så at jeg kan få afkræftet, der var en toneforskel mellem det, der handlede om at beskytte alle minoriteter og andre grupper mod overgreb og hadforbrydelser, og så det, der handlede om nogle enkelte grupper, der så udsætter andre grupper for overgreb.
Men det kan være mig, der bare har lyttet med lidt for stor følsomhed.
Men under alle omstændigheder bakker vi op om den her fællesudtalelse og synes, at det er vigtigt, at vi sikrer frihedsrettigheder i det danske samfund, sikrer retten til at ytre sig, sikrer retten til at kunne stå ved den, man er, både politisk og religiøst, sikrer retten til at kunne praktisere sin religion, sikrer retten til, at folk kan have kirker og moskeer og andre steder i fred og kan få lov til at bygge dem med de rettigheder, det også giver, og mulighed for at kunne dyrke deres tro, men også at kunne gå på gaden og kunne stå ved den person, man er, og det gælder, uanset om man bærer kors, kalot, tørklæde eller noget helt andet.
Så derfor bakker vi også op om den fælles udtalelse.
Martin Henriksen (DF), 2011-05-19:
Det er sådan set også, hvad der står i det forslag til vedtagelse, som formentlig bliver vedtaget af et meget bredt flertal, hvis ikke samtlige partier i Folketinget.
Min pointe er bare, at jeg ikke har kendskab til gymnasiet eller skoler, hvor f.eks. muslimske foreninger eller trossamfund fraråder deres børn og unge at gå, fordi de risikerer at blive chikaneret af kristne eller jøder.
Det er et gigantisk problem, og det har selvfølgelig bl.a. noget at gøre med, at de konflikter i Mellemøsten og andre steder bliver overført til Danmark.
Så har det selvfølgelig også noget at gøre med de forkvaklede æresbegreber, som man har i visse muslimske miljøer, og det bliver vi nødt til at gøre meget mere ved.
Som integrationsministeren var inde på, og som justitsministeren også var inde på, er der taget en lang række initiativer.
Det, vi bare siger fra Dansk Folkepartis side, er, at der er behov for at tage endnu flere initiativer, og at der er behov for, at vi løbende har fokus på det her, for noget tyder desværre på, at problemet ikke går væk af sig selv.
Kamal Qureshi (SF), 2011-05-19:
Det glæder mig sådan set, at hr. Martin Henriksen mener, at det, vi skal kigge på, er, at folk kan få lov til at stå ved deres etnicitet og deres tro og kan gå ned ad gaden, uanset hvor i Danmark det er, hvad enten de bærer kalot eller tørklæde, eller hvad de gør.
Kalotter er noget, som jøder bærer – det siger jeg bare som information til mange af dem, der sidder og hører på og ikke nødvendigvis ved det – og tørklæder er det, som nogle muslimer bærer.
Man skal have mulighed for og frihed til at kunne gå med det og gøre det i sikkerhed og tryghed uden at blive chikaneret og uden at blive udsat for overgreb.
Hvis man så bliver udsat for overgreb, skal politiet hjælpe, og der skal iværksættes tiltag.
Det ligger fuldstændig i forlængelse af det forslag, vi behandlede lige før, og det gør mig sådan set ikke noget, at vi også tager den debat i den her kontekst.
Det afgørende for os er sådan set, at vi får kigget ordentligt igennem, hvordan vi sikrer folks frihed, hvordan vi sikrer, at folk kan praktisere deres tro og stå ved deres tro uden at risikere overgreb.
Regeringen og Dansk Folkeparti har haft magten i mere end 10 år, og i den periode er det her problem blevet taget op igen og igen.
Når man ved, at antallet af hadforbrydelser langt overstiger det antal, der kommer for retten, når man ser den ene rapport efter den anden fra Justitsministeriets undersøgelser, fra Menneskerettighedscenteret, fra udenlandske undersøgelser, herunder fra europæiske undersøgelser under EU, som anfører, at Danmark ikke gør nok på det her område, som anfører, hvad der skal gøres, og som påpeger nogle af de ting, der skal gøres, og man så stadig væk ikke efter 10 år har gjort noget, vil jeg tillade mig at sige, at man ikke tager det her alvorligt.
Marlene Harpsøe (DF), 2011-05-19:
Der er vel ikke rigtig nogen, der kan være uenige i, at det er meget godt at have en vejledning i, hvordan man håndterer forskellige slags sager, uanset om det er dyreværnssager, eller om det er sager om hadkriminalitet.
Jeg synes, vi skal prøve at spørge justitsministeren under udvalgsbehandlingen, om det er en vejledning, der findes i alle politikredse.
Jeg siger så ikke – det vil jeg ikke stå og diktere heroppe fra Folketingets talerstol – at der skal stå i vejledningen, at man skal spørge, om den, der anmelder, er homoseksuel eller jøde eller lignende, for det mener jeg kan være et privat anliggende eller er et privat anliggende.
Det synes jeg selv man skal fortælle, hvis det har relevans for den anmeldelse, man kommer med.
Men lad os spørge ind til det under udvalgsbehandlingen, og så vil jeg igen fastslå, at vi i Dansk Folkeparti tager det her meget alvorligt.
Vi synes, at hvis man har begået en hadforbrydelse, uanset om det så er med baggrund i tro eller seksualitet, så skal man straffes hårdt for det.
Heldigvis er det også en skærpende omstændighed i lovgivningen i dag, at hvis man begår den slags forbrydelser, jamen så får man en lidt højere straf end ellers.
Mogens Jensen (S), 2011-05-19:
Jo, men når Dansk Folkeparti, ligesom vi er det, er gået i detaljer med, at man vil have, at der i politiets sagsbehandlingssystem skal være en rubrik, hvad mærkeligt er der så i at sige – det kan være i form af en instruks eller i form af en vejledning, der bliver sendt ud – at når man er ved kilden, det vil sige i anmeldelsessituationen, så sørger man også for at få spurgt ind til det her?
Det skal selvfølgelig ske på en ordentlig måde, og det har jeg også tillid til at politiet kan gøre.
Hvad kunne problemet være i at sende det signal, eventuelt ved at sende en vejledning ud generelt til alle politikredse med udgangspunkt i det, Københavns Politi har gjort?
Det tror jeg faktisk kunne være med til, at vi fik styrket anmeldelserne, og jeg kan slet ikke se problemet i det.
Marlene Harpsøe (DF), 2011-05-19:
For det er jo klart, at det også sikrer, at politiet har nemmere ved at opklare forbrydelsen og altså få fat i den gerningsmand, som har begået et voldeligt overfald.
Derfor synes jeg også, det er udmærket.
Men spørgsmålet er, om vi her i Folketinget skal lovgive om, at politiet skal sidde og spørge en anmelder i telefonen: Er du homoseksuel, tror du, det er det, der er motivet bag, at du er blevet overfaldet?
Det kan måske godt for nogle, der ringer og anmelder, være at træde ind på et følelsesmæssigt område, og det er noget, man i hvert fald skal være meget påpasselig med.
Jeg har både tillid til politiet og til, at dem, der anmelder, oplyser om alt det, som er utrolig vigtigt for politiet at få at vide, for at forbrydelsen kan blive opklaret.
Det ville jeg i hvert fald selv gøre, og det er jeg ret sikker på at alle her i salen ville gøre.
Hvis man er udsat for en forbrydelse, kontakter man politiet, og så fortæller man politiet alt, hvad man ved om forbrydelsen, og også eventuelt, hvad der kan være motivet bag.
Så den tillid har jeg i hvert fald.
Mogens Jensen (S), 2011-05-19:
Jeg er glad for, at Dansk Folkepartis ordfører ligesom jeg selv har været meget optaget af det her med politiets registrering af hadforbrydelser.
Vi har jo også været fælles om at stille nogle spørgsmål og om at få udvirket, at der nu kommer et felt i politiets nye sagsbehandlingssystem, hvornår det så måtte komme.
Men det er jo et felt, der ikke bliver udfyldt i forbindelse med selve anmeldelsen, det sker under den efterfølgende behandling af anmeldelsen.
Derfor vil jeg spørge Dansk Folkepartis ordfører, om ikke det kunne være godt, at man allerede fra begyndelsen spurgte eventuelle anmeldere om det her.
Det fremgår, at det er noget, som Københavns Politi anbefaler deres betjente at gøre, når de modtager en anmeldelse; de skal dels spørge om offerets opfattelse af motivet, dels om personens nationalitet, etniske tilhørsforhold, tro, religion og seksuelle orientering.
Det skal de for selvfølgelig at prøve at få så mange oplysninger som muligt, der kan danne baggrund for at vurdere, om der er tale om en hadforbrydelse.
Var det ikke noget at støtte, at vi indfører det?
Marlene Harpsøe (DF), 2011-05-19:
Tak for påmindelsen, det er nogle gange svært at huske det hele.
Jamen jeg synes som sagt, at der er mange positive ting i forslaget.
Sagen er bare den, at de sådan set allerede er iværksat.
Der er undervisningsmaterialer.
Socialistisk Folkeparti foreslår også øget brug af konfliktråd i den her slags sager.
Det støtter vi i Dansk Folkeparti, og det har vi været med til at støtte her i Folketingssalen.
Jeg var selv ordfører på det pågældende lovforslag, da vi fik indført det som en permanent ordning – og sådan kunne jeg blive ved.
Det er i hvert fald mit svar.
Det er et sympatisk forslag
, men når det er sådan, at vi allerede har indført en lang række initiativer, som netop lever op til det, som beslutningsforslaget meget gerne vil have at vi indfører, så synes jeg, at man i stedet for at fremsætte beslutningsforslaget, som har en lang række initiativer, der allerede er sat i gang, måske skulle have gennemgået sit beslutningsforslag igen med henblik på at sikre, at de ting, vi rent faktisk har gennemført, så er udeladt af beslutningsforslaget.
Kamal Qureshi (SF), 2011-05-19:
Nu skal jeg se, om jeg kan fange det sidste.
Jeg tror, at det, jeg spurgte om, var: Hvis nu vi tog det her med it-systemer ud, men beholdt resten af forslaget, kunne Dansk Folkeparti så være med til at støtte den del af det?
Tak for en minutiøs gennemgang af, hvordan man skriver en politirapport.
Man kan i hvert fald se, det er en person, der har indsigt i, hvordan man arbejder med det, og jeg synes, det er godt, at det nogle steder foregår så detaljeret.
Problemet er – det håber jeg også at den konservative ordfører vil give mig ret i – jo sådan set, som det både bliver anført i Institut for Menneskerettigheders undersøgelse og reelt set også af en lang række af de politifolk, der er involveret i forsøget i København, at der er alt, alt for mange sager, som ikke når frem og bliver registreret.
Politiets Efterretningstjenestes undersøgelse viser, at der ud af mere end 300 sager, hvis vi bare tager dem, der bliver registreret, kun er 10, der når frem til retssalene.
Justitsministeriets egen undersøgelse viser, at der sandsynligvis er mere en 10.000 tilfælde, hvis man sammenligner med tal fra andre lande, hvor man har en bedre registrering.
Så det vil sige, at der er et hav af sager, som ikke når at blive registreret.
Så hvis det var sådan, at der var en så detaljeret rapportskrivning, som hr. Tom Behnke anfører der er, ville problemet jo ikke være der; så ville der ikke være så mange sager, som ikke når ud i retssalene.
Og det er jo lidt den problemstilling, vi sidder med.
Tom Behnke (KF), 2011-05-19:
Helt grundlæggende blev der vel egentlig spurgt: Kan det gøres bedre?
Og dertil er svaret: Ja, det kan godt gøres bedre.
Jeg har jo også nævnt, og ministeren har nævnt, hvad det er for tiltag, man er i gang med for at kunne gøre det her bedre.
Men det vil være en misforståelse at tro, at fordi anmelderen siger, at der er tale om en hadforbrydelse, skal det registreres som en hadforbrydelse, for det behøver det jo ikke at være.
Der kunne være mange andre grunde til, at forbrydelsen fandt sted.
Det behøver jo ikke at være af en af de grunde, som ligger inden for rammen af det, vi kalder hadforbrydelser, det behøver det jo ikke at være.
Der kan være nogle, der tror, at de er blevet udsat for en forbrydelse, fordi de tilhører en gruppe med en bestemt religion, etnicitet eller seksualitet.
Det kan godt være, de tror det, men det er jo ikke sikkert, det er rigtigt; det er ikke sikkert, det er det, der er tilfældet.
Så inden vi nu ligesom giver det indtryk, at hvis bare vi registrerer, vil alting blive bedre, vil jeg sige, at det væsentlige er, at politiet er opmærksomme på det her, og at man bruger det i forbindelse med retsforfølgningen af gerningsmanden, så han kan få en hårdere straf, for vi vil ikke have de her hadforbrydelser.
Kamal Qureshi (SF), 2011-05-19:
Jeg er egentlig lidt glad for, at hr. Tom Behnke bliver lidt indigneret eller irriteret over det her, og det synes jeg er fint nok.
Min hensigt har ikke været at kritisere folk, for jeg synes sådan set, der er en forståelse for alvoren i det, men jeg må stadig væk sige, at jeg synes, at den hastighed, hvormed der bliver gjort noget ved det her problem, indikerer, hvor alvorligt man tager det.
Så kan man selvfølgelig graduere, om man synes, det er alvorligt nok eller ej.
Men at sige, at der bliver lavet et registreringssystem i politiets register til næste sommer, 11 år efter at regeringen er kommet til og sammen med Dansk Folkeparti har haft flertal i det her Folketing, synes jeg indikerer, at man ikke har taget det alvorligt nok.
Tom Behnke (KF), 2011-05-19:
Jeg kunne ikke lade være med at bemærke, at hr. Kamal Qureshi startede med at takke ordførerne, og så blev udtrykket »især dem, der tager hadforbrydelser alvorligt« brugt.
Jeg er nødt til at spørge, hvem af ordførerne under debatten her i dag, der ikke har taget hadforbrydelser alvorligt.
Jeg vil bare lige høre det, for jeg har ikke hørt nogen, men der kan være en misforståelse der, som jeg synes hr. Kamal Qureshi skal have chancen for lige at få ryddet af banen.
Line Barfod (EL), 2011-05-19:
Enhedslisten kan bestemt også støtte forslaget.
Det er jo desværre et nødvendigt forslag.
Jeg kan ikke helt forstå den opfattelse, som regeringspartiernes ordførere og ministeren har af, at alt fungerer, som det skal.
Jeg synes bestemt, at der er behov for at sætte ind over for det.
Jeg er ligesom fru Lone Dybkjær glad for, at forslaget også indeholder spørgsmålet om konfliktråd.
Jeg tror, det er rigtig afgørende, at man får snakket sammen, og at man som offer får mulighed for at se, hvem der har begået den her forbrydelse, får set, hvad det er for et menneske, og får en snak om, hvad det egentlig er, der er foregået, og også får skældt ud, hvilket man ofte har et behov for.
Jeg tror i den forbindelse, at man måske også skulle se på, om vi kan lave noget materiale til børnene.
Det er selvfølgelig også ældre, der begår de her forbrydelser, men det er i høj grad unge, som begår mange af hadforbrydelserne.
Derfor tror jeg, det er væsentligt at se på det sprog, der bruges i skolerne, og lære vores børn og unge, at man altså skal tale ordentligt til hinanden.
Det har en betydning, om man er vant til, at man kan kalde hinanden de værste ting, og om man har en opfattelse af, at det handler om at slå på dem, der er anderledes.
Jeg er helt enig i det fokus, der har været i dele af debatten, på, at der, hvor vi oplever nogle af de største problemer, er i forhold til folk med en anden seksualitet end den mest udbredte – det gælder både homoseksuelle, transseksuelle og andre – og i høj grad i forhold til dem, der har en anden etnisk oprindelse, især der, hvor man kan se det på dem.
Det er virkelig et afgørende område at få sat ind på, for at der ikke er nogen, der bliver udsat for nogen former for hadforbrydelse.
Men jeg tror, at der er væsentligt, at vi også får set på, hvilket også har været lidt fremme i debatten, at det også sker for socialt udsatte.
Der er hjemløse, der jævnligt bliver udsat for at blive slået på, og der begås hærværk mod deres herberg og væresteder.
Så fra Enhedslistens side støtter vi bestemt forslaget, og vi håber på, at vi i Retsudvalget kan få skrevet en beretning, hvori vi kan prøve at lægge op til, at der bliver taget nogle flere af de tiltag, som forslaget lægger op til.