runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2013-02-28:
Det er sådan, og det ved fru Jane Heitmann godt, at den tidligere regering vedtog en boligjobordning, som gjorde, at man skulle spare 5 pct. i staten.
Den her regering har levet op til den ordning og har videreført den, og der er det jo, hvad angår de 85 pct. af de arbejdspladser og finansieringen af dem, sådan, at det er sket i København.
Der er også forsvundet nogle arbejdspladser andre steder.
Hvis man sigter til konkrete ministeriers overvejelser i forhold til det, må man spørge det enkelte ministerium, og jeg ser frem til at modtage et konkret spørgsmål fra fru Jane Heitmann skriftligt.
For det er lidt uklart for mig, hvad fru Jane Heitmann mener her.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-02-28:
Det er beskæmmende at høre ministeren stå her og kun bruge sin taletid på at rakke ned på oppositionspartierne frem for at handle, for det er det, der er brug for ude i landdistrikterne og på de små øer.
Men hvorfor vil ministeren ikke tage nogle initiativer i den retning?
Carsten Hansen (S), 2013-02-28:
Jeg er enig med hr. Flemming Damgaard Larsen i, at it er rigtig, rigtig vigtigt i vore landdistrikter.
Derfor indgik vi jo også sammen med hr. Flemming Damgaard Larsens parti og teleforligskredsen under Erhvervs- og Vækstministeriet en aftale, kort tid efter at vi kom i regering, hvor vi tog de 207 postnumre, som har de dårligste bredbåndsforbindelser, ud, og sagde, at der her skal være 99,8 pct. dækning inden udgangen af 2015.
Det ved jeg at Venstre også brændte for.
Det andet er, at vi nu har skabt en særlig løsning til Bornholm, hvor markedet ikke ville kunne gå ind.
Bornholm vil gerne være en grøn test-ø, og det håber jeg også at Venstre er meget optaget af at være med til.
Der er vi i hvert fald enige, har jeg lyttet mig til.
Det sidste er, at jeg da synes, vi skal overveje, hvad vi yderligere kan gøre, vil jeg sige til hr. Flemming Damgaard Larsen.
Vi har været rundt sammen – Erhvervs- og Vækstministeriet og mine folk – og vi har haft møder i hver eneste region.
Men vi har altså taget en række initiativer.
Vi er ikke færdige endnu, men jeg er enig i, at det giver ganske mange nye muligheder, og det skal vi selvfølgelig i fællesskab forfølge.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2013-02-28:
Det er rigtig godt, at man gør det, men der er også de andre øer og landdistrikter, som også har nogle meget dårlige løsninger.
Det bevirker, at der i forhold til f.eks. designvirksomheder, arkitekter og layoutvirksomheder, som godt kunne placere sig på og drives fra en ø, ikke er mulighed for det, fordi man ikke har den ordentlige bredbåndsdækning.
Jeg kunne også godt nævne sådan noget som Søby Værft på Ærø, som bare skal have en lille håndsrækning fra ministeren, for at der kan skabes en lang række arbejdspladser, og det betyder så utrolig meget for Ærø.
Hvorfor går regeringen og ministeren ikke ind og sikrer den bredbåndsløsning til alle øer, og sikrer, at f.eks. et lille værft som Søby Værft kan skabe disse arbejdspladser, som virkelig kan rykke noget på en ø som Ærø?
Carsten Hansen (S), 2013-02-28:
Jeg er enig med hr. Flemming Damgaard Larsen i forhold til de nye muligheder, som er i landdistrikterne.
Landbruget, gartneriet og fiskeriet indsnævrer, urbaniseringen fortsætter, og folk flytter ind til byen, og derfor vil vi også gerne give folk mulighed for at få sig en flexbolig.
Vi vil gerne sikre, at andre erhverv kan komme derud med landdistriktsbestemmelsen, og jeg håber, at Venstre også vil være med i planlovsløsningen, hvor vi har lavet den særlige landdistriktsbestemmelse.
Måtte jeg ikke bare sige, at det på Ærø – der er jo gode forbindelser fra Fyn til Ærø, og jeg har været derovre ganske mange gange – ikke er it-forbindelserne, som er det store problem, for man har på Ærø faktisk rimelig gode forbindelser.
Så det er nogle helt andre udfordringer, vi taler om her, og der er det at skabe vækst og arbejdspladser med »Vækstplan DK« jo rigtig, rigtig vigtigt.
For det er 150.000 private arbejdspladser, vi gerne vil skabe frem mod 2020.
Jeg vil bare kort sige om udligningsreformen, at med den flyttede vi 400 mio. kr. fra by til land.
Borgmestrene i de større byer var kede af det og sure, og ude i landdistrikterne ville man godt have haft lidt mere, men fakta er, at der blev indført nogle nye kriterier, hvilket kom vores landdistrikter til gode.
Jeg er ked af, at Venstre ikke ville være med til den udligningsreform.
I forhold til Bornholm vil jeg sige, at der nu er lagt op til, at man prioriterer 60 mio. kr. til Bornholm.
Så skal man jo finde nogle lokale løsninger.
Det må indgå i de forhandlinger, der er, og jeg forstår, at der er indkaldt til sættemøde i dag.
Det er jo erhvervs- og vækstministeren, der står for den del af det.
Men jeg er også glad for, at hr. Peter Juel Jensen kvitterer for, at vi jo i fællesskab har haft det her på dagsordenen – og Bornholm har været meget aktiv – for man kan ikke skabe en markedsbaseret løsning, har jeg forstået, på Bornholm.
Så derfor er det rigtig godt, at der, når man gerne vil være grøn testø, gives nogle nye muligheder fra regeringens side.
Der tror jeg at vi i fællesskab kan skabe nogle rigtig gode løsninger.
Peter Juel Jensen (V), 2013-02-28:
Jeg er selvfølgelig glad for forklaringen om de 60 mio. kr., og jeg glæder mig selvfølgelig til at se udkommet af sættemødet.
Bornholm er jo også et landdistrikt.
Hvordan kan ministeren så forklare, at Bornholm mistede et tocifret millionbeløb, hvis det er fakta, at man har ført penge fra by til land?
Carsten Hansen (S), 2013-02-28:
Nu er det sådan, og det ved hr. Peter Juel Jensen jo godt, at der er en lang række parametre, der indgår i sådan en udligningsreform.
Men samlet set flyttede man penge fra det ene til det andet.
Så er der fraflytning, der er en mindre befolkningstilvækst, og det betyder selvfølgelig noget for de tal, man har.
Men der er ingen tvivl om, at man både på Lolland og Langeland, hvor man fik nogle flere penge, var glade for det.
Så kan der være enkelte områder, hvor nogle andre ting har spillet ind i forhold til parametrene i udligningsreformen, men fakta er jo, at man flyttede 400 mio. kr. fra byerne og ud til landet.
Mai Henriksen (KF), 2013-02-28:
Det bliver sådan en lidt mærkelig debat, for enten svarer ministeren ikke på spørgsmålene, eller også står ministeren og efterlyser svar hos Venstre.
Det, der jo egentlig er hele kernen, er, at ministeren ikke kommer med ret meget selv.
Altså, det, vi har set fra landdistriktsministeren indtil nu, har været to lovforslag, som lige så godt kunne have ligget ovre i Boligministeriet, men som partout er blevet hevet over i Landdistriktsministeriet, for så havde ministeren dog to lovforslag at bryste sig af.
Det andet var en visionsgruppe bestående af kendisser, som kom med et visionsoplæg, som ikke engang var ministerens eget, for det ville han søreme ikke tage ejerskab til, og som handlede om, at man kunne sælge grønsager i vejkanten.
Så man kan jo godt spørge sig selv, og jeg tror rent faktisk, der er rigtig mange ude i det ganske danske land, der sidder med det brændende spørgsmål på læberne: Hvorfor er det lige, vi har en landdistriktsminister, når landdistriktsministeren ikke ønsker at lave landdistriktspolitik?
Carsten Hansen (S), 2013-02-28:
Nu kan vi jo sådan blive ved med at køre rundt i det, men jeg vil gerne kvittere for, at fru Mai Henriksen er enig i, at der er fremsat lovforslag.
Der var en tidligere taler fra Venstre, der ikke mente, at der var fremsat nogen – han havde ikke helt fulgt med.
Men når det er sagt, håber jeg da, at De Konservative vil være med.
Og man skal glæde sig over de 400 mio. kr., der nu er afsat til at forbedre forholdene i landdistrikterne i forbindelse med huse og nedrivning.
Det er da en klar landdistriktspolitik.
Jeg synes også, at kystbeskyttelse er landdistriktspolitik.
Jeg synes også, at de bredbåndsforbindelser, som jeg diskuterede med hr. Peter Juel Jensen, er landdistriktspolitik.
Jeg mener også, at annulleringen af V og K's kørselsafgift er god landdistriktspolitik.
Det var jo skat på erhvervslivet ude i vores landdistrikter, for de skal jo betale den kørselsafgift.
Jeg ved, at De Konservative brænder for private arbejdspladser.
Så derfor er det godt at forsøge at genskabe private arbejdspladser i landdistrikterne, hvor krisen har været så hård.
Der håber jeg da at vi sammen med De Konservative kan finde nogle gode løsninger, og at man måske kan kvittere i stedet for at være alt for sur, for regeringen har jo faktisk tænkt på landdistrikterne her.
Peter Juel Jensen (V), 2013-02-28:
Ministeren sagde tidligere i et svar til et andet medlem af Folketinget, at man bl.a. havde været med til at tilgodese udkantsområderne med udligningsreformen.
Den tidligere udligningsreform indeholdt jo nogle udviklingsaftaler med de enkelte kommuner, som havde behov for disse.
Der havde man mellem Finansministeriet og kommunerne opstillet nogle pejlemærker, der skulle være med til at sikre vækst og beskæftigelse ude i den enkelte kommune.
De udviklingsaftaler blev lagt fuldstændig ned i den udligningsreform, som ministeren henviser til skulle være et gode for kommunerne.
Den kommune, hvor jeg kommer fra, kom til at miste et tocifret millionbeløb fra den ene dag til den anden.
Det er jo ikke noget, der er med til at sikre udvikling og beskæftigelse.
Så har ministeren fra talerstolen af flere omgange nævnt it-løsningen til Bornholm, og den vil jeg selvfølgelig gerne kvittere for.
Men så har jeg et ganske kort spørgsmål: Vil ministeren ikke lige ganske kort fortælle mig, hvornår det bornholmske erhvervsliv får glæde af de 60 mio. kr.?
Hvornår virker det fibernet?
Og måske kunne ministeren lige ganske kort komme ind på, hvordan ordningen er bygget op.
Andreas Steenberg (RV), 2013-02-28:
Venstre foreslår sammen med de andre borgerlige partier tre administrative lettelser for erhvervslivet.
Jeg vil gerne starte med at sige, at Radikale Venstre er helt enig i det mål, at vi skal nedbringe de administrative byrder for erhvervslivet.
Det er selvfølgelig godt for erhvervslivet, men det kan også gøre, at vi kan spare penge i statsadministrationen, fordi vi ikke længere skal administrere en masse forhold.
Derfor er jeg rigtig glad for, at regeringen, Erhvervs- og Vækstministeriet, i dag har offentliggjort en redegørelse, der viser, at målt på den her AMVAB-metode har vi lettet de administrative byrder for erhvervslivet med 370 mio. kr.
Det er jeg rigtig glad for.
Det viser, at regeringen både kan og vil lette byrderne for erhvervslivet, ikke kun de administrative byrder, men med den plan, vi fremlagde forleden, også skattebyrderne. Jeg vil lige nævne vores holdning til de tre forslag, som bliver foreslået i det her beslutningsforslag.
Det første handler om ændring af årsregnskabsloven.
Her har erhvervs- og vækstministeren gennemgået, at EU kommer med et direktiv i løbet af i år.
Det vil sige, at den danske regering og det danske Folketing kommer til at skulle ændre årsregnskabsloven i løbet af i år, fordi der kommer ændringer fra EU.
Derfor synes jeg ikke, det vil være en god idé, hvis vi i dag laver årsregnskabsloven om.
Det vil ikke være godt for virksomhederne, for så skal de indrette sig efter en ny lov her i foråret, og så kommer der endnu en ny lov i efteråret.
Det vil selvsagt være molboagtigt, og det vil gøre, at virksomhederne skal bruge en masse energi og tid på at lave noget om med kort varsel og så lave det om igen med kort varsel.
Det andet forslag er, at årsrapporten kan aflægges på engelsk.
Som erhvervs- og vækstministeren har gennemgået, har vi allerede fået det forslag fra virksomhederne og har sagt ja tak, og det har vi tænkt os at gennemføre.
Det er sådan, at regeringen har nedsat et såkaldt virksomhedsforum, hvor virksomhederne og virksomhedernes organisationer sidder, og der får vi anbefalinger om administrative lettelser.
Netop det her forslag kom frem allerede sidste år, og det tager vi altså med.
Den sidste del handler om, hvorvidt virksomhederne skal eller ikke skal lave grønne regnskaber.
De borgerlige partier foreslår, at det bliver frivilligt, men Radikale Venstre ønsker ligesom regeringen at fastholde de grønne regnskaber.
Vi mener, det er med til at sikre den grønne omstilling af dansk erhvervsliv, og det støtter vi varmt op om, og derfor ønsker vi at fastholde det.
Som sagt kommer vi til at se på årsregnskabsloven til efteråret eller senere i år, og det her med at afrapportere på engelsk gennemfører vi, men den sidste del kan vi ikke støtte, og derfor kan vi heller ikke støtte det samlede beslutningsforslag.
Anders Samuelsen (LA), 2013-02-28:
Det er egentlig blot, fordi ordføreren jo selv nævnte mig i sin ordførertale.
Jeg kunne bare godt tænke mig at få ordføreren til at bekræfte, at samlet set, med pensionister, SU-modtagere og folk på overførselsindkomst, er vi gået fra at have ca. 800.000, som levede af offentlig forsørgelse i 1970, til at det i dag er 2,1 millioner.
Det er altså en stigning på 1,3 millioner.
Hertil har vi så fået en offentlig sektor, som nu fylder 800.000.
Det giver selvfølgelig et problem på det private arbejdsmarked, som i sidste ende er dem, der skal finansiere det her.
Selvfølgelig er det private arbejdsmarked også afhængig af en god offentlig sektor – det er, hvad det er.
Men der har altså været en stigning på 1,3 millioner.
Godt nok har vi fået en del indvandrere til landet.
De har en erhvervsfrekvens på ca. 50 pct. ifølge Økonomi- og Indenrigsministeriets tal, så man kan ikke sige, at de alle sammen er endt på en overførselsindkomst, trods alt.
Men det er dog tal, hvor man ikke bare kan henvise til, at det er, på grund af at folk er kommet på SU.
De fylder ca. 280.000.
Resten – 1 million – er den udfordring, vi har foran os, minimum.
Bent Bøgsted (DF), 2013-02-28:
Jamen det er da rigtigt, at der er et problem med dem uden for arbejdsmarkedet.
Det har jeg heller ikke sagt at der ikke er.
Spørgsmålet er bare, hvilke tiltag der skal gøres for at sikre, at de kan komme i job igen.
Vi har lavet nogle tiltag, der gør det.
Pensionsalderen er blevet sat op til 67 år og stigende, hvis ellers levealderen bliver højere.
Efterlønsordningen er blevet ændret.
Men det tager jo tid, inden det rigtig slår igennem.
Det ved hr. Anders Samuelsen også, for hr. Anders Samuelsen har egentlig meget indsigt i den slags – det er slet ikke det, det drejer sig om.
Samlet set kunne man begynde at pille grupper ud og finde en årsag, men tilbage står altså en gruppe, hvor man har svært ved at forklare, hvorfor de er ude.
Så er man nødt til at se på, hvad årsagen til det er.
Vi vil gerne have loftet over kontanthjælp genindført, vi vil gerne have 225-timersreglen, og vi vil gerne have starthjælpen genindført.
Jeg kan forstå, at Liberal Alliance også vil have starthjælpen genindført.
Så det er sådan et tiltag, vi måske kunne blive enige om, altså at det er den vej, man skal gå.
For det skal være sådan, at man kan få mere ud af at tage et job på mindsteløn end at gå på kontanthjælp.
Anders Samuelsen (LA), 2013-02-28:
Jeg vil gerne takke for bekræftelsen af, at vi deler opfattelsen af, at der er en kæmpemæssig udfordring.
Så kan vi også diskutere, præcis hvilke tiltag der skal til.
Det var bare, fordi det i den første ordførertale sådan lidt kom til at lyde, som om man prøvede at snakke sig uden om, at der var et stort problem her.
Det er jeg glad for at vi er enige om at der er.
Bent Bøgsted (DF), 2013-02-28:
Det var en bemærkning.
Anders Samuelsen (LA), 2013-02-28:
Tak for det.
Jeg vil bare gerne have den radikale ordfører til at bekræfte, at vækstplanens isolerede effekt på den strukturelle beskæftigelse i 2020 er 1.500 personer.
Nadeem Farooq (RV), 2013-02-28:
Det kan jeg ikke bekræfte, for det er en underdrivelse af den effekt, der vil være af »Vækstplan DK«.
Det er nemlig ikke alle elementer i vækstplanen, der lader sig klassificere, som spørgeren gør her.
Samlet set taler vi – hvis man ser på den samlede portefølje af indsatser, herunder en normalisering af konjunkturerne – om 150.000 arbejdspladser frem mod 2020.
Anders Samuelsen (LA), 2013-02-28:
Kan jeg så få ordføreren til at bekræfte – måske på en lidt anden måde – at der i noterne på side 9 i hvert fald står: »Reformerne af SU og kontanthjælp samt vækstplanens lempelse af erhvervslivets vilkår skønnes at løfte den strukturelle beskæftigelse med ca. 9.000 personer i 2020«.
Jeg går ud fra, at ordføreren kan bekræfte, at det er det, der ordret står, altså det, jeg lige har læst op.
Dermed står der altså, at en del af de 9.000 personer kommer fra reformen af SU og kontanthjælp.
Ifølge regeringen selv bidrager de to reformer med 7.500.
Det er derfor, man kommer ned på de 1.500.
Man kommer så op på de 150.000 ved – og det kan ordføreren måske så bekræfte – at indregne en forventet vækst på cirka 2 pct. om året plus de tiltag, der allerede er blevet lavet tidligere, altså den isolerede effekt, hvor der regnes med en forventet vækst på 2 pct. om året.
Vi har lige fået tallene fra sidste kvartal, og så vidt jeg forstår, viser de minusvækst i dansk økonomi.
Kan jeg få de ting bekræftet?
Nadeem Farooq (RV), 2013-02-28:
For nu at blive i den aktuelle debat om tal, så har vi også lige fået tal om ledigheden, og den er faldet.
Jeg vil opfordre spørgeren til at læse hele planen.
Men det, som er det væsentlige, er jo at se på helheden i planen.
Når vi fører en ansvarlig økonomisk politik, så er det jo også for at skabe en højere vækst, som vil betyde, at vi samlet set får 150.000 flere arbejdspladser i 2020.
Jeg mener, det er vigtigt med et holistisk syn på den samlede økonomiske politik.
Jacob Jensen (V), 2013-02-28:
Jamen jeg synes, det er bemærkelsesværdigt, at hr. Anders Samuelsen sådan set spørger meget præcist til indholdet i den plan, som ordføreren, går jeg ud fra, også står bag, og at de tiltag, der ligger frem mod 2020 – det kan man jo bare slå efter – så viser, at det giver en nettoeffekt på 1.500.
Det er ikke noget med 150.000, det er ikke noget med alle mulige andre kæmpestore tal, som man har slynget om sig med, historiske reformer, og hvad ved jeg.
Det er 1.500 netto.
Det er sådan set det, der står, og jeg synes, det ville klæde ordføreren, hvis han ville bekræfte det, nemlig at den isolerede beskæftigelseseffekt i vækstplanen er 1.500.
Nadeem Farooq (RV), 2013-02-28:
Der er en enorm positiv effekt af »Vækstplan DK«.
Man må se på det, der er ud over de ting, der har tråde til den økonomiske politik og til erhvervspolitikken generelt, og indregne det, og man må se på virkningen af øgede skattekreditter, hvor vi belønner virksomhederne for at investere og for at sætte gang i forhold til forskning og uddannelse.
Hvis man gør det, og hvis man også ser på den lavere hotelmoms, hvis man ser på alle de initiativer – herunder også lavere selskabsskat – så kan man se, at vi får et gedigent bidrag til væksten og dermed også til flere arbejdspladser.
Hvis man så også sammenregner det i forhold til den økonomiske politik generelt, kan man se, at vi får en markant effekt.
Jacob Jensen (V), 2013-02-28:
Jo, men en markant effekt kan man jo altid definere på forskellig vis.
Men faktum er altså, at det, der står tilbage i forhold til den vækstplan, der er blevet lagt frem, er, at nettoeffekten på beskæftigelsen i 2020 er 1.500.
Der er et bidrag fra SU-reformen, der er et bidrag fra kontanthjælpsreformen, og så er der et bidrag fra vækstplanen, og det sidste bidrag er 1.500.
Det synes jeg sådan set er relativt enkelt.
Så kan man kalde det historisk og sige, at det er helt fantastisk, og at der er store effekter, og alle mulige andre ting, der ikke kan kvantificeres.
Det er selvfølgelig altid spændende at høre, hvad det så er for nogle tiltag, der ikke kan kvantificeres, men man har trods alt lagt en plan frem, hvoraf det fremgår, at der er 1.500 i nettoeffekt.
Nadeem Farooq (RV), 2013-02-28:
Altså, jeg kan bekræfte, at hr. Jacob Jensen er ude i et behændigt forsøg på ligesom at undervurdere de positive effekter af »Vækstplan DK«.
For hvis man får foldet alle de positive tiltag ud og får kvantificeret det, så viser det sig, at der er en langt større effekt end den effekt, som hr. Jacob Jensen lægger op til.
Bent Bøgsted (DF), 2013-02-28:
Vi kan hurtigt blive enige om, at der er en opgave, men vi skal også bare lige tænke på, at uanset hvad, er der ikke 160.000 ledige job i Danmark.
Jeg ved godt, det bliver sagt, at der er over 700.000 jobåbninger.
Ja, men det er folk, der skifter job.
De flytter fra et job til et andet, og dem, der har et job, skifter til et af de andre.
Det er 700.000, der mere eller mindre bytter job indbyrdes, fordi de nu er trætte af at være et sted, og så tager de et andet sted hen.
Jeg ved ikke, hvor mange reelle ledige job der er – om der er 10.000 reelle ledige job på nuværende tidspunkt, men der er ikke 160.000 job.
Så det, man skal gøre, er først og fremmest at sikre, at arbejdsgiverne kan oprette nye job, kan få nemmere ved at etablere sig og på den måde skabe job.
Og der er nogle tiltag, der er sat i gang, der medvirker til det.
Afgiftslettelser de rigtige steder kan være med til at skabe job.
Vi skal vel også se på, hvordan vi sikrer, at man får den uddannelse, der skal til, for at man kan bestride de job, der så er ledige.
Så der er da noget, der skal gøres.
Det kan vi hurtigt blive enige om.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-02-28:
Om det er et problem, at der er østarbejdere heroppe – ja, det kan man godt sige at det er, men hvad er roden til det problem? Det er jo netop, at de her høje ydelser har gjort det uattraktivt for rigtig mange danskere at påtage sig den type arbejde.
Det har presset mindstelønningerne op i en sådan grad, at danskere med de mindste ressourcer ikke kan sælge deres arbejdskraft.
Det finder jeg hverken rationelt eller særlig menneskeligt fornuftigt: at mennesker bliver presset ud af arbejdsmarkedet.
De analyser, jeg har set, af, hvordan østarbejdere bidrager til det danske samfund, viser, at de faktisk bidrager til holdbarheden af dansk økonomi.
Og at lukke den arbejdskraft ude af Danmark svarer til at lukke alle mulige andre varer ude af Danmark – fjernsyn produceret i Asien osv. – fordi vi vil have, at danskerne kun køber dyre fjernsyn produceret i Jylland hos B&O.
Altså, det giver ikke nogen mening; det ville vi aldrig gøre med den type varer.
Så det, der er det helt centrale, er, at hvis vi skal have nedbragt antallet af mennesker i Danmark, som er på overførselsindkomst, er vi nødt til at se på de strukturelle udfordringer, vi har, i forhold til at det simpelt hen ikke for rigtig mange mennesker kan betale sig at tage et arbejde.
Der synes jeg at vi har en opgave både af økonomisk art og i høj grad af social art, fordi vi ved, at det, at så mange mennesker er udenfor, faktisk fører til nogle massive sociale problemer.
Leif Lahn Jensen (S), 2013-02-28:
Når vi siger, at vi vil skabe arbejdspladser, og når vi siger, at vi vil give mennesker et rigtig godt liv og et meget bedre liv ved at få dem fra en passiv indkomst og så ud i arbejde, så mener vi det, og vi er ikke et sekund i tvivl om, at vi har ret.
Men jeg hører da hele tiden hr. Joachim B. Olsen angribe Socialdemokratiet for at lave slingrekurs og for, at der ikke helt er hold i de her ting.
Jeg kan så spørge den anden vej, for jeg kan igen se et svar fra finansministeren til hr. Joachim B. Olsen.
Hr. Joachim B. Olsen vil gerne høre finansministeren: Hvad nu, hvis vi sætter kontanthjælpen så langt ned, at der er en forskel på 3.000 kr. mellem kontanthjælpen og den laveste løn på omkring 110 kr. i timen.
Hvis vi sætter den ned fra i morgen, så der er 3.000 kr. i forskel, hvad giver det så af arbejdspladser?
Det giver 400 personer.
Det vil sige, at løsningen for hr. Joachim B. Olsen og hele Liberal Alliance er 400 personer.
Så synes jeg da også, at Liberal Alliance skal starte med at kigge deres egne tal igennem, inden de begynder at angribe andre.