runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2012-11-15:
Den oprydning, der er efter VK-regeringen, er at sørge for, at skatteydernes penge bliver brugt der, hvor de gør størst gavn og giver størst effekt.
Desværre har det vist sig, at boligjobordningen kun skaber 1.200 reelle nye job om året, og at hver enkelt job, der bliver skabt, koster skatteyderne 1,5 mio. kr.
Der er vi kommet frem til, at de penge kan bruges mere effektivt ved at skabe arbejdspladser andre steder.
Derfor har regeringen vedtaget en bred buket af tiltag, som skal støtte og holde hånden under dansk beskæftigelse i Danmark.
Og det er jo bl.a., som jeg allerede har sagt flere gange heroppefra, renovering af almene boliger, nybyggeri af almene boliger, renovering af den lokale folkeskole, renovering af plejehjem og så også renovering af kloaknettet rundtomkring i de danske kommuner.
Derudover er der en lang række tiltag inden for energiaftalen, som Det Konservative Folkeparti jo også bakker op om, og det er alt sammen noget, der vil være med til at skabe job.
Brian Mikkelsen (KF), 2012-11-15:
Så langt så godt.
Men nu snakker vi jo altså om boligjobordningen, og boligjobordningen vil, når den bortfalder, have som konsekvens, at håndværkere vil miste arbejde; de vil ikke ansætte ny arbejdskraft, og de vil ikke ansætte lærlinge.
Derfor er mit spørgsmål til hr. Thomas Jensen, om hr. Thomas Jensen ikke kan se, at det her betyder, at danske håndværkere kommer til at miste ordrer, at arbejdspladser vil gå tabt, at den unge generation af håndværkere, som i dag bliver uddannet i håndværkerfirmaerne, jo ikke vil blive ansat længere.
Håndværkerne har ikke råd til at ansætte lærlinge, der er ikke arbejde til dem.
Det vil sige, at så kan man også miste en generation af unge håndværkere, fordi den socialdemokratisk ledede regering nu vil afskaffe boligjobordningen.
Består oprydningen i, at man så vil afskaffe arbejdspladser?
Sagen er jo den, at tømrermesteren, elinstallatøren, vvs-manden får nyt arbejde som følge af boligjobordningen.
De går ud og laver nogle ting, som ifølge undersøgelserne her viser sig ikke at ville være blevet lavet ellers.
De ansætter nye medarbejdere, de får nye lærlinge ind i butikken.
Ordrerne vil falde bort for en stor dels vedkommende.
De må fyre medarbejdere og aftager ikke lærlinge.
Er det den oprydning efter VK-regeringen, som hr. Thomas Jensen taler om?
Thomas Jensen (S), 2012-11-15:
Først og fremmest vil jeg sige vedrørende grænsehandelen, at vi jo lige har fået en grænsehandelsrapport, som viser, at oppositionen har skabt en storm i et glas vand, hvad angår grænsehandelen.
Den har slet ikke udviklet sig så eksplosivt, som hr. Lars Løkke Rasmussen har stået og sagt her i Folketingssalen.
Derudover vil jeg sige, at nogle af de ting, som har bidraget til en øget grænsehandel, har været hr. Lars Løkke Rasmussens fedtafgift, som Dansk Folkeparti jo støttede.
På den måde synes jeg nok også, at Dansk Folkepartis ordfører skulle gribe lidt i egen barm og se på, hvilke ting man selv har lavet, der ikke har trukket i den rigtige retning.
Men vi er i fuld gang, og jeg håber også, at Dansk Folkeparti vil bakke op, når vi kommer frem til virkelig at få holdt hånden under den danske beskæftigelse ude på arbejdspladserne ved netop at sørge for, at der er en bedre kontrol med, hvordan forholdene er.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-11-15:
Jeg ved ikke, om man skal grine eller græde.
Altså, åbn øjnene, kan man næsten sige til hr. Thomas Jensen.
Tag ud og oplev virkeligheden derude.
Det, man ser rundt på byggepladserne, er jo netop ikke, at det er danske arbejdspladser.
Hr. Thomas Jensen kommer selv med et eksempel med tyskere, der går og renoverer et togbanenet – men det er jo ikke det, vi har brug for.
Vi skal da understøtte den danske beskæftigelse og ikke den tyske eller den polske.
Det virker, som om det er den eneste plan, regeringen har.
Man har også sat et væld af afgifter op, som skaber vækst i de tyske grænsebutikker, altså beskæftigelse i Fleggaard og i Otto Duborg.
Det virker meget bemærkelsesværdigt, at man øjensynligt ikke vil være med til at begrænse sort arbejde i Danmark og holde hånden under den danske beskæftigelse i stedet for den udenlandske beskæftigelse.
Thomas Jensen (S), 2012-11-15:
Men der er en kæmpe oprydningsopgave efter 10 års manglende indsats.
Så vi er i fuld gang med at gøre det nu.
Tag f.eks. banelegemet mellem Skanderborg og Herning, som jo blev renoveret her hen over sommeren.
Der gik der nogle tyske arbejdere og lavede noget af arbejdet.
Det var ganske fint.
Så kunne man jo sætte sig ned og græde over, at det var tyskere, der lavede det.
Men samtidig kunne man jo glæde sig over, at produkterne – svellerne og de forskellige ting, som de her arbejdere brugte til at lave dette arbejde – var produceret på lokale arbejdspladser i Midtjylland.
På den måde bidrog det rent faktisk også til at øge beskæftigelsen i Midtjylland, at man lavede sådan en renoveringsopgave af skinnenettet mellem Herning og Skanderborg.
Så jeg synes ikke, vi skal se så sort-hvidt på det.
Jeg synes, det er positivt, når der kommer folk i arbejde, og jeg er rigtig, rigtig glad for, når det sker på ordentlige vilkår.
Det vil i sig selv være med til at sørge for, at det er danske lønmodtagere, der kommer ind på de her arbejdspladser.
Det var dengang, hr. Brian Mikkelsen var minister i VK-regeringen.
Da var der rigtig mange af dem, der kunne se frem til én ting, og det var arbejdsløshed.
Og jeg vil så også tænke tilbage på alle de unge mennesker, jeg har mødt, som ikke har kunnet få en læreplads eller en praktikplads.
Hr. Brian Mikkelsen ved også udmærket godt, at siden den her regering er kommet til, har vi lavet en stor, målrettet indsats for at skabe praktikpladser og sørge for, at unge mennesker kan komme i gang med den uddannelse, de hellere end gerne vil i gang med.
Det vil sikre, at vi også i fremtiden har gode, veluddannede, faglige folk, og det skal selvfølgelig understøttes af, at der skal være noget til dem at rive i.
Og det kommer der ved alle de initiativer, vi sætter i gang: renovering af almene boliger, nybyggeri, renovering af skoler, kloaknet og you name it.
Det er en bred palet af indsatser, vi sætter i gang, og det skal nok bidrage til, at både lærlinge, svende og mestre har noget at se til.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-11-15:
Bare for historieskrivningens skyld vil jeg sige, at sandheden jo er, at vi var hårde at forhandle med i Venstre, når det gjaldt energiaftalen, for vi syntes sådan set, at prisen for danskerne og danske virksomheder skulle være så lav som muligt.
Der må vi indrømme, at der var det hårdt at få indrømmelser fra regeringen.
Det lykkedes heldigvis til sidst.
Jeg synes, at det er påfaldende, at man skal høre SF tale om noget på lang sigt, tale om, at på lang sigt bliver vi dygtigere, når vi lige nu og her står med en udfordring, nemlig at der danskere, der mangler et arbejde.
Her har vi en ordning, som vi ved lige nu og her sikrer beskæftigelsen til tusindvis af danskere, og som lige nu og her fastholder danske arbejdspladser.
Så er svaret fra SF, at der kommer nok noget andet i stedet for ad åre.
Det synes jeg da er en ringe trøst for de mange, der har oplevet, at de har fået mere beskæftigelse og større omsætning inden for eksempelvis håndværkerfagene som en følge af det her.
Men de skal så ifølge SF se frem til, at der kommer noget nyt ad åre.
Jesper Petersen (SF), 2012-11-15:
Der er 21.000 flere danskere, der er i beskæftigelse næste år som en følge af politiske initiativer, end der ellers ville have været.
Det er, fordi vi nu og her vil gøre noget for at holde hånden under beskæftigelsen.
Det hører jeg ikke noget om at Venstre synes er en god idé.
Så gør vi samtidig det, at vi sørger for at lave løsninger inden for forskningsområdet, teknologiområdet, og vi investerer i uddannelse.
Det er altsammen nogle ting, der gør, at vi også om 5 år og 10 år kan skabe nye arbejdspladser.
Det er sådan noget, der hedder rettidig omhu, nemlig i tide at sørge for at investere der, hvor det skal til, for at vi kan højne produktiviteten, så vi kan blive et land, hvor vi producerer noget, der kan sælges ude i verden.
Det ved jeg godt at Venstre havde meget dårlige erfaringer med hele vejen op igennem det sidste årti.
Vi kan ikke trylle finanskrisen væk, vi kan ikke beslutte os for, at de skal få en bedre økonomi på én gang i vores samhandelslande, men vi kan sørge for at holde orden i vores egen butik, at skabe beskæftigelse.
Det er det, vi gør med finansloven.
Boligjobordningen har der desværre ikke været råd til at fortsætte.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-11-15:
Jeg synes, det blev meget ukonkret, i forhold til at vi inden for håndværksbranchen og inden for rengøringsbranchen står med nogle folk, står med nogle virksomheder, der siger: Ordrebøgerne vil efter nytår være tomme.
Man vil være nødt til at skulle afskedige folk, fordi man ikke længere kan bruge boligjobordningen.
Jeg ved ikke, hvad det er for en reformdagsorden, man har, som man mener skal være med til at samle de job op.
Altså, jeg ved ikke, hvad det er, regeringen har tænkt sig at de håndværkere, der efter den 1. januar vil komme til at mangle ordrer, så skal lave.
Jeg ved ikke, hvad det er, de rengøringsassistenter, der i dag er ude i de private hjem, og som gør livet lidt lettere for familierne, så skal lave.
Det synes jeg bare regeringen mangler at komme med et svar på – særlig på en dag som denne, hvor vi kan konstatere, at beskæftigelsen siden nytår er faldet med 16.000.
Og her har vi en ordning, der med garanti vil sikre beskæftigelse til danskerne, også efter den 1. januar, og det vælger Det Radikale Venstre så at se bort fra.
Nadeem Farooq (RV), 2012-11-15:
Jeg synes, Venstres reformiver er meget rørende.
Der kunne vi jo i højere grad have afprøvet, om der var finansiering bag Venstres forslag.
Det, jeg siger, er, at når vi så ikke viderefører ordningen, er vores ambition – det står meget nagelfast – at vi vil fremtidssikre dansk økonomi; vi vil sikre, at vi fortsætter vores reformkurs, som jo betyder, at der bliver skabt job, og som betyder, at der bliver holdt hånd under beskæftigelsen.
Alene det forhold, at der er tillid til dansk økonomi i form af en lav rente i forhold til 2008, giver jo et beskæftigelsesplus på 40.000.
Derudover, er det vigtigt for os, at den skattereform, vi har gennemført i samarbejde med Venstre og De Konservative, også giver skattelettelser og dermed også bedre råd til at efterspørge håndværkerydelser.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-11-15:
Jeg må lige starte med at konstatere, at den radikale reformiver så er blevet bremset af statsministeren, for kontanthjælpsreformen, som vi skulle have beskæftiget os med i år, er jo blevet skubbet til næste år.
Og jeg tror måske, at det er en stor del af forklaringen på, at det ikke kunne lade sig gøre at indgå en finanslovaftale med Venstre, hvor den indgik som en del af aftalen, for det var tilrettelagt til at skulle målrettes Enhedslisten.
Derfor er jeg også nødt til at sige, at det er at tale mod bedre vidende at påstå, at det her forslag ikke er finansieret.
Venstre har fremlagt et fuldt finansieret finanslovforslag, og det her er en del af det, og jeg helt sikker på, at hr. Nadeem Farooq udmærket kender det forslag.
Jeg synes bare, at den radikale ordfører skylder at give et svar til de mange håndværkere, som kan se frem til mindre beskæftigelse.
Hvad er det så, de skal lave?
Vi kan konstatere, at der er forsvundet 16.000 arbejdspladser siden den 1. januar, og nu kan vi jo så, når vi lytter til håndværkerne, konstatere, at der kommer til at forsvinde rigtig mange job den 1. januar næste år.
Hvad er De Radikales svar til dem?
Jesper Petersen (SF), 2012-11-15:
Jamen sådan en principiel modstand mod boligjobordningen eller mod hjemmeserviceordningen kan jeg ikke mønstre, og vi har også været tilhængere af begge dele.
Det er jo et prioriteringsspørgsmål, om man synes, at det er den rigtige måde at bruge de her penge på.
Det har givet ca. 1.200 job og kostet ca. 1,5 mio. kr. pr. arbejdsplads, der er skabt her.
Er det så her, vi skal fortsætte med at bruge pengene, eller skal vi prioritere dem anderledes i en tid, hvor pengene er meget små?
I modsætning til andre partier, der kan fremsætte, hvad de vil, uden at det behøver at hænge sammen – hvis de overhovedet fremsætter nogle konkrete finanslovforslag – så har denne regering sat sig for, at pengene skal passe, og det kommer de jo kun til, hvis man er villig til at prioritere.
Hvis der var rigeligt med penge kunne man have opretholdt nogle ordninger, men det er ikke muligt, hvis der skal være råd til alle de andre ting, vi gerne vil.
Det er det nøgterne svar.
Med stor pengerigelighed kunne vi såmænd sagtens have fortsat med at støtte hjemmeserviceordningen, som vi har gjort tidligere, men vi har bare ikke den rigelighed.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-11-15:
Det er også lige en kommentar.
Man øger sådan set ikke ligheden ved at afskaffe fedt- og sukkerafgiften, for man har finansieret det på en måde, så Ginikoefficienten går lige i nul.
Jeg tror, at det er 0,01, det giver i forskel, og det er så minimalt, at lighedsperspektivet i det er stort set ikkeeksisterende.
Jeg vil gerne vende tilbage til det med hjemmeserviceordningen.
Det kan godt være, at det kun er 2 pct. af boligjobordningen, der er brugt på det, men det burde jo bare gøre det endnu nemmere for hr. Jesper Petersen at lave en aftale med os om at genindføre hjemmeserviceordningen.
For er hr. Jesper Petersen ikke enig i, at det faktisk var en rigtig god ordning for mange af de pensionister, som havde brug for noget ekstra rengøringshjælp?
Jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Jesper Petersens personlige holdning: Hvad er det, der gør, at han ikke synes, at der skal være den ordning fremadrettet?
For det mener vi i Dansk Folkeparti bestemt der er behov for.
Jesper Petersen (SF), 2012-11-15:
Nu er det jo ikke en generel finanslovdebat.
Det er en diskussion om, hvorvidt man skal bevare boligjobordningen, men bare for at lave en reference til finansloven, vil jeg nævne, at der jo med finansloven sker det, at f.eks. dårligt stillede får større tilskud til at komme til tandlægen og få behandlet f.eks. paradentose og andre tandsygdomme.
Det er jo et af de steder, hvor det tit går ud over sundheden hos de socialt udsatte, fordi de ikke har råd til at komme til tandlægen.
Der sætter vi ind og gør noget.
Der bliver også flere penge til kommunerne, så de kan hjælpe de mennesker, der er ved at blive sat ud af deres lejlighed, fordi de ikke har råd til at betale huslejen.
Der er en stribe sociale tiltag.
Det at lave den skatteomlægning, vi laver, med at tage fedt- og sukkerafgiften væk til gengæld for nogle andre små skattestigninger øger faktisk også socialt set ligheden en smule.
Vi har intet at skamme os over.
Den her ordning vil jeg tro at man rent lighedsmæssigt har svært ved at argumentere for.
Det kan man gøre i forhold til beskæftigelse, hvor det har kostet 1,5 mio. kr. pr. job, der er skabt ved den her ordning.
Det løser vi så på andre måder.
Men lige præcis hjemmeserviceordningen har, sådan som jeg har forstået det, kun udgjort 2 pct. af de udgifter, der har været ved den her ordning.
Jeg tror sådan set heller ikke, at det mest typiske er, at det er danskere, der har svært ved at få enderne til at mødes, der betaler for deres rengøring.
Jeg tror, at de fleste af dem svinger støvsugeren selv.
Vi arbejder jo egentlig også for det modsatte af det, hr. Hans Kristian Skibby siger – altså vi gør, hvad vi kan for at bekæmpe sort arbejde.
Det har vi gjort med flere konkrete lovforslag.
Vi strammer op på kontrollen og giver SKAT nogle nye redskaber til at kontrollere for sort arbejde, f.eks. på byggepladser.
For det er ikke rimeligt, at nogle virksomheder smyger sig uden om at betale skatten og derfor kan konkurrere urimeligt med andre virksomheder, der lever op til reglerne.
Det tager også arbejde fra danskere, der godt vil spille efter reglerne.
Men der er flere af de lovforslag, vi er kommet med, hvor det ikke er lykkedes at få Dansk Folkeparti til at bakke op, så derfor klinger det utrolig hult, når hr. Hans Kristian Skibby forsøger at svinge sig op til det her synspunkt.
Den her regering gør noget ved det punkt uden opbakning fra Dansk Folkeparti.
Det må vi så klare selv, ligesom med spørgsmålet om social dumping, hvor det er blevet den her regerings lod at sætte kraftigt ind mod det efter 10 år, hvor der nærmest ingenting skete, og hvor den tidligere regering med støtte fra Dansk Folkeparti accepterede, at der foregik tryk på løn- og arbejdsvilkår for typisk østeuropæisk arbejdskraft, der ikke arbejdede efter overenskomsterne.
Det sætter vi kraftigt ind mod i to finanslove i træk, så vi skaber ordentlige danske job.
Der synes jeg, at Dansk Folkeparti burde støtte os i stedet for at undergrave os.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-11-15:
Der er mange måder at lave beregninger på.
Man kunne jo også prøve at gå ud i virkelighedens verden og tage nogle møder med Håndværksrådet eller med håndværkerforeningerne i de enkelte købstæder.
Jeg har f.eks. haft møder med Horsens Håndværkerforening og med Aarhus Håndværkerforening osv.
Der er flere, der fortæller om, hvad det er, der egentlig sker, når den her boligjobordning forsvinder.
Det betyder altså, at når der er mindre at lave, så er der også behov for færre ansatte.
Jeg tror på – og man behøver ikke have den helt store matematiske eksamen for at kunne regne det ud – at når det bliver mindre attraktivt at gøre det hvidt, så bliver det nok mere attraktivt at få det gjort sort.
Og det handler ikke om den gode økologi, skal jeg hilse og sige, nej, det handler om, at man vælger at købe de her ydelser sort.
Jeg synes, det er lidt underligt, at vi har et SF, som arbejder for det.
Jesper Petersen (SF), 2012-11-15:
Som jeg også nævnte i mit svar før, er det, som regeringen og SF gerne vil, både at skabe arbejdspladser og opnå nogle grønne resultater.
Det indebærer også investeringer, som vi så ikke lige kan sætte tal på – altså hvor mange job det vil give lige nu – men som vil lægge noget til de 21.000 job.
Så både når det gælder at opnå resultater for beskæftigelsen og grønne resultater, synes vi ikke, at vi har noget som helst at skamme os over.
Jeg kunne have lyst til at stille spørgsmålet den anden vej – og det gælder i virkeligheden både til Dansk Folkeparti og til Venstre, som bekender sig til en eller anden form for borgerlig økonomisk ideologi – og spørge, om det egentlig er særlig liberalt at have en ordning, der er et statstilskud til beskæftigelsen, for det er jo det, det er.
Det har kostet 1,5 mio. kr. pr. job, der er kommet ud af den her ordning, og det er statspenge, der er blevet puttet i det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-11-15:
Jamen jeg synes altså, at SF og i særdeleshed ordføreren i dag skulle prøve at komme med et lidt bedre svar på, hvorfor det egentlig er, at man fra regeringens side har valgt at flygte så langt væk fra det, som egentlig var det, regeringen aftalte, da man havde vundet valget.
For det var jo sådan, at man gik til valg på, at der skulle ændres på noget af det her, og efter valget kom det jo frem, at man allerede fra den 1. januar 2012 ville fjerne boligjobordningen.
Det var sådan set fair nok.
Man valgte så at forlænge boligjobordningen til indeværende år, men det, der sker nu, er jo ikke, at vi kan se frem til, at der kommer en ny ordning i stedet for med nogle tilskudsordninger, der kan gavne vores håndværkere, og som også kan gavne de enkelte boligejere, som vil kunne investere energirigtigt i deres ejendomme.
Der er nemlig ikke lagt op til nogen ny ordning, som skal tage over, hvor den her ordning slipper, og det er ellers noget, som regeringen har lovet og talt om i forbindelse med finansloven for 2012.
Der skulle jo komme en ny energiplan, og hvor bliver den af?
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-11-15:
SF har jo historisk været et parti, som har brystet sig af at have en god social profil, og derfor undrer jeg mig meget, når jeg kigger hen over finansloven.
For man har jo bl.a. lagt stemmer til, at der skæres ned i tilskuddet til høreapparater, at der skæres ned i tilskuddet til tandpleje, og nu vil man også have boligjobordningen væk, hvor den del, som hed hjemmeserviceordningen, også hørte under.
Det var altså en hjemmeserviceordning, som før boligjobordningen gik ud på, at man kunne få tilskud til rengøring.
Hvis der var nogle ældre mennesker, der havde problemer med det, så kunne de selv betale, samtidig med at de fik et mindre tilskud.
Hvor er SF's sociale profil blevet af i det her?
Er den røget ud af vinduet i ministerbilen en dag, hvor man lige har rullet vinduet ned og har kørt lidt stærkt?
For den er da helt forsvundet, når man skærer ned i tilskuddet til både høreapparater og tandpleje og fjerner hjemmeserviceordningen osv.
Hvor er den sociale profil henne?
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-15:
Jamen hr. Torsten Schack Pedersen bekræfter jo det, jeg sagde før, nemlig at der bliver flyttet rundt; der er ikke tale om 15.000 nye stillinger.
Netto er der tale om et langt, langt mindre antal end det, som hr. Torsten Schack Pedersen angav før, og dette nettotal er meget, meget dyrt finansieret.
Og vi synes simpelt hen, det er en dårlig måde at bruge penge på.
Jeg kan da godt unde folk, at de skal have støtte til at få nogle bedre vinduer i deres huse.
Det gør jeg afgjort.
Men jeg kan da ikke se nogen grund til, at staten skal støtte mennesker i at gøre det, som de alligevel ville have gjort.
Det er bare ikke en god måde bruge pengene på, og det er derfor, vi har sagt, at vi hellere vil bruge pengene på en anden måde end i boligjobordningen.
Og det er også derfor, vi har taget den ud og satser på andre initiativer, ikke mindst på det grønne område, i finansloven.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-11-15:
Så vil jeg gerne læse svaret op på spørgsmål 336 i Finansudvalget
Finansministeren siger altså, at det her giver 15.000-20.000 arbejdspladser på kort sigt, og jeg synes, at det er trist, at regeringen ikke ville vælge en mere offensiv tilgang i dens økonomiske politik ved at have lavet en finanslovaftale med Venstre, hvor det her kunne have været en del af det.
Og jeg må så bare konstatere, at regeringen synes, at en ordning, der med finansministerens egne ord på kort sigt skaber 15.000-20.000 beskæftigede i Danmark, ikke er attraktiv; man vil hellere lave en finanslov med Enhedslisten.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-15:
Det, som er interessant, er, hvad der bliver skabt af job, som ikke ville være blevet skabt alligevel, og der er der jo tale om langt, langt færre, og det, jeg sagde i min tale, var, at vi har regnet os frem til, at det er ca. 1.200 nye job.
Der er meget stor dødvægtseffekt i det her, og som jeg også sagde før, risikerer man at støtte initiativer, som alligevel var blevet gennemført, og det er jo ikke en god måde at bruge statens sparsomme ressourcer på.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-11-15:
Tak for det.
Lad mig lige starte med at henlede skatteministerens opmærksomhed på det finanslovudspil, som Venstre lagde frem, og hvor det her forslag var fuldt finansieret.
Jeg synes jo, at det er bekymrende særlig i dag, hvor vi nu kan se, at vi har oplevet det største jobtab siden 2009 – siden nytår har vi mistet 16.000 arbejdspladser i Danmark – at svaret fra regeringens side så er, at noget af det, vi ved virker allermest effektivt, nemlig boligjobordningen, vil man ikke være med til at forlænge.
Finansministeren har i et svar til Finansudvalget oplyst, at det på kort sigt drejer sig om 15.000-20.000 stillinger.
Skatteministeren og regeringen mener åbenbart ikke, at det er relevant, at der tabes 15.000-20.000 stillinger, hvilket finansministeren siger er effekten på kort sigt.
Er det virkelig regeringens holdning, at vi godt kan undvære den beskæftigelse i Danmark?
Jeg må bare sige, at sådan ser vi ikke på det fra Venstres side.