runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-27:
Sagen er en faglig og saglig vurdering af, om vi får en samlet forbedret dyrevelfærd for 13 millioner grise ved at begynde at indfange dem og stikke dem to gange eller gøre nogle af de andre ting, der ligger.
Derfor støtter vi det forslag, som alle Folketingets partier også har støttet.
Det er en afvikling af kirurgiske indgreb ved at undgå, at vi i det hele taget kastrerer vores hangrise.
Se, det er en samlet dyrevelfærd, og det arbejder vi hårdt på at opnå.
Derfor, når vi også kigger på det her, kan vi jo bare tage det ene element ud, som kalveproducenterne kom med, og det har vi bakket fuldt og helt op.
Det er jo svært at få indflydelse på noget, når regeringen og Dansk Folkeparti har låst døren til kontoret og smidt nøglen væk; så er det virkelig svært at komme ind og få indflydelse på det.
Det beklager jeg bare, for jeg synes ikke, at vi har nogen gode eksempler på, at der er fornuft i, at man holder nogle partier ude, og jeg har ej heller fået forklaringen på det.
Jeg ved ikke, om ministeren vil op og forklare, hvorfor man kun har holdt forhandlinger med Dansk Folkeparti og regeringen indbyrdes og ikke har inviteret andre partier.
Jeg synes bare, det er en uskik.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-04-27:
Men jeg vil nu alligevel, hr. formand, lave den rævestreg, at jeg svarer på spørgsmålet om ræve.
Jeg kan godt forstå, at hr. Bjarne Laustsen er meget bekymret, og det var jeg sådan set også, da jeg i den periode var sygemeldt og så mit parti stemme, som de gjorde.
Det havde jeg bestemt ikke gjort, det var ikke det, jeg havde indstillet.
Der havde jeg gerne fulgt det, Socialdemokratiet foreslog på det område.
Sådan er det.
Og det synes jeg er ærligt nok at stå heroppe og sige.
Men her har vi et konkret forslag, hvor man kan forbedre forholdene for landbrugets dyr.
Og der står Socialdemokratiet af, det er et faktum.
Da vi snakkede om kastration af svin, stod Socialdemokratiet af, det er et faktum.
Faktum er i dag, at Socialdemokratiet svigter, når det handler om landbrugets dyr.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-04-27:
Nu vil jeg sige til hr. Per Clausen, at jeg ikke er her for at imponere hr. Per Clausen.
Jeg er her for at være med til at lave en lovgivning, som forbedrer luftkvaliteten, og det kan godt være, at vi ikke er enige om, hvordan det skal gøres.
Men i det her lovforslag, som Venstre støtter, er der er nogle glimrende initiativer, hvor en lang række andre byer nu kan søge om og få mulighed for at lave miljøzoner, hvis betingelserne for at få det er til stede, og de drejer sig om EU's grænseværdier på det her område.
Jeg må sige, at der igennem mange år har været mange i både Københavns Kommune, Århus Kommune og i andre kommuner, som har råbt og skreget for at få miljøzoner.
Derfor synes jeg også, at hr. Per Clausen skulle glæde sig over, at det nu ikke blot er de fem store byer, men også andre byer, som kan søge muligheden.
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-27:
Jeg vil selvfølgelig ikke svare på, hvorfor Venstre og Konservative gør, som de gør.
Men jeg vil gerne sige, at når vi har stillet det ændringsforslag, som vi rent faktisk har, og som jeg også håber at hr. Per Clausen, selv om han så ikke får flertal for sine ændringsforslag, alligevel vil støtte, handler det jo om, at vi siger, at indtil de gode ting, der ligger i den rapport, om at forbedre forholdene både for malkekvæg og for kvierne, er gennemført, så skal dyrene ud de 150 dage om året.
Det er sådan set den logiske konklusion på det her problem, som vi er kommet frem til.
Hvis så det viser sig, at vi fremover samlet set ikke får den forventede nedgang i dødeligheden, må vi selvfølgelig kigge på det igen, og det tror jeg da alle Folketingets partier vil sige.
I dag tager vi et meget, meget stort skridt, men grunden til, at vi alligevel undlader at stemme, er, at regeringens gøren og laden i den her sag ved at lave en aftale med Dansk Folkeparti og holde andre ude, gør, at når vi ikke har lod og del i det, plejer vi at undlade at stemme, og det er sådan set det, jeg har lovet fra Folketingets talerstol i dag.
Det er hverken en trussel eller et løfte, men en god borgerlig pligt.
Det er jo ikke et regionalpolitisk forslag, vi har til behandling her i dag.
; det er et lovforslag om koen.
Jeg kan bare sige, at jeg er født på en gård, og det var en festdag, også som hr. Per Clausen refererede til, når køerne kom på græs, og det har man gjort rigtig, rigtig længe.
Så er der sket noget i strukturudviklingen, der har gjort, at landbrugene er blevet meget, meget større, at staldsystemerne er blevet totalt anderledes osv., og derfor kan der være behov for at diskutere, hvilken glæde man får ud af det.
Man skal selvfølgelig se det ud fra en malkeko, og det er kun 10 pct. af koens levetid, der bliver forbedret, ved at man siger, at den skal ud, i forhold til de 150 dage.
Og den kan jo heller ikke være ude hele døgnet, den skal jo også ind og malkes osv. Så man kan hele tiden diskutere, hvor meget velfærd man får ved at lukke køerne ud.
Men jeg noterer mig jo – og det er årsagen til, at mit parti har den indgangsvinkel til det – at økologerne og Lærkevangs leverandører vælger at sætte deres køer ud, og det tror jeg at de gør, fordi de synes, det er godt for koen.
René Christensen (DF), 2010-04-27:
Det er også et kort spørgsmål, og jeg har sådan set kun et.
Jeg vil godt spørge hr. Bjarne Laustsen, om det altid er lig med dyrevelfærd, at køer kommer på græs, ligegyldigt hvor i landet man så taler om at køer skal på græs.
Det vil jeg gerne have at hr. Bjarne Laustsen lige vil svare på.
René Christensen (DF), 2010-04-27:
Men der findes jo desværre steder i landet, hvor landmanden har nogle arealer, som kan være meget flintholdige, og landmanden kan have arealer, som er meget bløde.
Kan ordføreren så sige, at det også altid er foreneligt med dyrevelfærd at sende køer ud på de arealer, så de skal gå på nogle arealer, som faktisk ikke egner sig til, at en ko bevæger sig rundt på dem?
Så vil man også komme ud for, at der faktisk vil være steder, hvor det netop ikke vil give øget dyrevelfærd at lukke køerne ud.
Frank Aaen (EL), 2010-04-27:
Her har vi også lovet at give en indstilling ved tredjebehandlingen, for vi har talt med bl.a. søfolk og andre om, hvad de synes om det endelige resultat.
Sagen er jo, at det er en forbedring på nogle områder, men instrumentet til at sikre, at forbedringen af søfolkenes arbejdsmiljø bliver overholdt, er, at der er en faglig organisation, som har en overenskomst, den kan holde fast i.
Men lige præcis på det her område har vi det, der hedder DIS-lovens § 10, som i modstrid med alle internationale regler, ILO’s regler, siger, at danske overenskomster ikke må omfatte udenlandske søfolk.
Da der jo efterhånden kun er udenlandske søfolk på danske skibe – det passer ikke, men der er en meget stor andel udenlandske søfolk – er der altså ikke nogen overenskomst og ikke nogen fagforening, der kan hjælpe disse søfolk med, at reglerne bliver overholdt.
Derudover er der nogle forringelser af loven med hensyn til hjemrejse og andre ting, som 3F har gjort os opmærksom på i deres høringssvar.
Ud fra de betragtninger, at det, man vedtager, kan se pænt ud, men at man bare ikke har instrumentet til at sikre, at det, man vedtager, bliver overholdt, og at man fastholder denne overtrædelse af den internationale arbejderorganisation ILO’s regler, kan vi ikke stemme for og vil stemme imod.
Vi har skrevet i betænkningen, at vi i dag vil redegøre for, hvad vi stemmer.
Som jeg også sagde ved andenbehandlingen, er der et meget usædvanligt element i denne dobbeltbeskatningsaftale, nemlig det, der hedder, at hvis man er sluppet for at betale skat i ét land, skal man også slippe for at betale i det andet.
Aftalen er altså lavet sådan, at man skal betale skat i Danmark, hvis det er en indkomst, der henfalder til beskatning i Danmark, men selv om vi beskatter det meget lavt og i nogle tilfælde måske slet ikke, skal Polen forpligte sig til ikke at beskatte indkomsten, selv om den normalt ville blive beskattet i Polen.
Den form for dobbeltbeskatningsaftaler – hvor man altså kan slippe for at betale skat, hvor man i henhold til enten danske regler eller polske regler burde – vil vi ikke være med til.
Det vil vi ikke være med til, og derfor stemmer vi imod.
Per Clausen (EL), 2010-04-27:
Jeg forstår, at hr. Bjarne Laustsen mener, at det her forslag er utilstrækkeligt.
Af den grund kan han ikke stemme for det.
De ændringsforslag, der så vil føre til yderligere dyrevelfærd, kan han heller ikke stemme for, for han ved ikke rigtig i dag, om det er de rigtige forslag.
Jeg ved ikke, hvordan hr. Bjarne Laustsen selv synes det lyder.
Jeg synes, det lyder lidt usammenhængende.
Jeg vil bare gentage mit spørgsmål til hr. Bjarne Laustsen og måske præcisere det lidt mere
: Er det, fordi Socialdemokraterne i virkeligheden har det samme argument, som VKO har, for ikke at stemme for Enhedslistens forslag omkring kvier, nemlig at det skal være muligt at drive husdyrproduktion i industriområder, uden at man ejer jord?
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-27:
Jeg ved ikke, hvor mange der har noteret sig det, men jeg har i hvert fald noteret mig, at vi ofte oplever, at Enhedslisten og hr. Per Clausen siger, at noget er et skridt i den rigtige retning – det er næsten helt radikalsk – at man får et par procent osv., og så siger man ja til det.
Men samlet set er det jo et lovforslag, som vi bliver nødt til at forholde os til alle punkterne i.
Hr. Per Clausen spørger så, hvorfor kvierne ikke skal på græs.
Det er jo, fordi vi får en afvikling af de gamle staldsystemer.
Når vi får det, får vi formodentlig også nogle stærkere kvier, og hvis vi gør det, vil det betyde, at den samlede dyrevelfærdsmæssige fordel ved at sende dem på græs måske ikke er så stor.
Men en af grundene til, at vi også agerer, som vi gør, og undlader at stemme, er jo, at vi forbeholder os retten til, hvis vi ikke får en reduktion og nedbringelse af de der dødelighedsprocenter, at kigge på, om det var det rigtige.
Så det er jo rigtig lang tid, inden vi begynder at se det her.
Men hr. Per Clausen og Enhedslisten skal aldrig være i tvivl om, at hvis vi kan forbedre dyrevelfærden ved at stille yderligere krav på fornuftig vis, vil vi selvfølgelig gerne gøre det.
Per Clausen (EL), 2010-04-27:
Nu er det jo, som om det at undlade at stemme er blevet en særlig socialdemokratisk øvelse i forhold til både ændringsforslag og lovforslag.
Først undlader man at stemme til nogle ændringsforslag, som Enhedslisten har stillet, og som klart vil forbedre dyrevelfærden.
Derefter vil man undlade at stemme til det samlede lovforslag, som sådan set alligevel betyder en forbedring af dyrevelfærden.
Det rejser jo det spørgsmål, om det, hr. Bjarne Laustsen forsøger på her, er ligesom at fremstå, som om han er både landmændenes ypperste ven og dyrevelfærdens ypperste ven, og det gøres bedst ved lidt holdningsløshed.
: Hvad er forklaringen på, at hr. Bjarne Laustsen ikke kan stemme for det ændringsforslag, der handler om, at kvier skal på græs?
Ekspertudvalget har jo sagt, at det ville være det rigtige at gøre.
Hvad er hr. Bjarne Laustsens begrundelse for at sige, at det kan han ikke stemme for?
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-27:
Det var derfor, jeg tyede til at bruge et gammelt citat fra salig Svend Auken, der sagde, at det eneste, man kan være sikker på her i livet, er selvros.
Enhver vil jo vide, at det ikke er noget, jeg smykker mig meget med i mit daglige arbejde, men jeg tror alligevel – nu har vi haft både åbne og lukkede møder om det her – at der er rigtig mange, der kan glæde sig over det.
Det er jo ikke, fordi hverken Socialdemokratiet eller Venstre skal have æren for det her.
I stedet for at blive skudt med en boltpistol kan de få lov til at få en tryg opvækst.
Det ender sandsynligvis med, at de bliver spist – det håber jeg da, for det er sådan set det, der er meningen med det – men jeg håber da, at vi kan få en produktion i landet til gavn for vores landbrug og vores beskæftigelse, også under ordentlige dyrevelfærdsmæssige forhold.
Erling Bonnesen (V), 2010-04-27:
Hr. Bjarne Laustsen har jo fuldstændig ret i, at det først er, når kampen er spillet færdig, at man kan vurdere hele kampen og selvfølgelig også resultatet af den.
Jeg opfatter det sådan, at hr. Bjarne Laustsen nu har nikket til og med andre ord anerkendt, at det faktisk er hele udvalget, der sådan set kan tage æren for, at vi fik det på plads, sådan at slagtekalveproducenterne nu kan producere på den måde, som de har foreslået, og som de mener faktisk er den bedste måde.
Så rent undtagelsesvis vil jeg sige tak til hr. Bjarne Laustsen.
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-27:
Når dommeren har fløjtet kampen af og man kender resultatet, er vi alle sammen enige, det har hr. Erling Bonnesen ret i.
Men jeg tror, de fleste, der har oplevet den debat, mente, at der var lidt tvivl.
Vi havde endda ministeren i samråd to gange om den sag – undskyld, det var én gang.
Så havde vi en høring, og så har ministeren efterfølgende givet de svar, der nu skulle gives for at imødekomme udvalget, i forhold til hvad det var, vi gerne ville.
Jeg synes, vi har haft en rigtig god proces om det.
Jeg har beklaget to ting.
Den ene var, at man lavede en aftale – det findes der mindre pæne udtryk for, som jeg ikke skal bruge her – hvor tre partier lige gik sammen og lavede en aftale og holdt de andre ude, og det syntes jeg var mindre pænt.
Så fandt vi den her salomoniske løsning, og det tjener vel os alle sammen til ære.
Erling Bonnesen (V), 2010-04-27:
Tak for det.
Dyrevelfærd er et meget vigtigt emne.
Jeg tror, alle gerne vil forbedre dyrevelfærden, det vil vi i Venstre, og jeg oplever med stor glæde, at det vil man også i landbruget, og at mælkeproducenterne også vil det.
Jeg glæder mig over at komme ud og se nogle af de nye store, flotte stalde, hvor køerne kan gå løse og lægge sig i halmen og have det godt.
Vi ved jo alle sammen, at dyrene til syvende og sidst kun kan vokse godt og yde godt, når de har det godt.
Og når vi så også ved, at danske landmænd er nogle af de allermest effektive i verden, når det handler om produktionen, er det i hvert fald for mig et godt bevis på, at vi er på rette vej, og at landmændene er på rette vej.
Så har jeg et kort spørgsmål til hr. Bjarne Laustsen: Det er fint med selvros, men man skal passe på, at man ikke kommer til at pynte sig med for mange lånte fjer.
For så vidt angår spørgsmålet om boksstørrelse for slagtekalvene, er det i hvert fald min oplevelse, at efter at producentforeningen havde været herinde, var der ingen i udvalget, der var imod, om jeg så må sige, at få boksstørrelserne op, og det var det, som processen gik på.
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-27:
Vi kræver ikke køerne ud i våde enge, så de ikke kan holde hovedet over vandet osv.; det er slet ikke det.
Altså, vi kigger på en reel forbedring af dyrevelfærden, og der er det jo vigtigt at sige, at hvis ikke vi har de rigtige staldsystemer, skal køerne ud.
For det var jo det, køerne var vant til, fra de var kvier, til de blev slagtet; de var vant til at stå bundet hele deres liv.
Det tror jeg ikke at der er nogen af os der synes er godt.
Det er godt at komme ud og røre sig, og jeg tror, at ved at vi kan have et system, hvor vi får stærkere kvier, får vi også stærkere køer, og så får vi ikke de her taberkøer, hvoraf rigtig mange ender med at blive aflivet, inden de kommer på slagteriet.
Så jeg tror, at vi med det her får en rigtig god udvikling.
Jeg går ikke ind for censur, men for ytringsfrihed.
Jeg vil bare sige i forhold til den debat her, at der er nogle ting, som er utrolig vigtige for os, og det svar på spørgsmål 20, der er givet til mig her til morgen, siger, at det fremgår af oversigten, at der i 2009 er tilført i alt 177.531 kreaturer til destruktion, heraf 110.837 spædekalve, 20.919 fedekalve/kvier, 20.137 kreaturer i alderen 12-48 måneder og 24.938 kreaturer over 48 måneder.
Det handler om, hvordan vores produktionsdyr har det, og derfor skal vi simpelt hen have de tal her forbedret.
Jeg vil godt spørge hr. Christian H. Hansen, om han ikke er enig.
Han kan jo svare, når han engang får muligheden for det.
En af de indikatorer, vi har kigget på, er jo den stigende dødelighed, der har været.
Det drejer sig om at få bragt den ned, for at vi samlet set kan få en bedre dyrevelfærd.
Det er i hvert fald en af de indikatorer, vi kigger utrolig meget på.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-04-27:
Tak for det.
Jamen den dér med regionalpolitik kan man altså ikke blive ved med at hænge hele den her debat op på og ligesom sige, at bare man siger det, så slipper man egentlig for at svare på det, der bliver spurgt om.
Og man kan heller ikke bare rejse sig og sige, at det har vi ikke haft hverken lod eller del i, så det går vi også uden om.
Man er nødt til at svare konkret på det, som jeg spørger om.
Nu kan jeg forstå, at hr. Bjarne Laustsen lægger sig meget op ad fagfolket.
Vil det så sige, at hvis fagfolket kommer og siger, at det er rigtig godt at dele det op på den måde, jeg foreslog før, nemlig at der er visse steder i Danmark, som er gode for én slags landbrugsproduktion og andre steder for en anden, altså at nogle steder er bedre egnet til kvæg og andre steder bedre egnet til svin, og man så tænker dyrevelfærd ind, støtter Socialdemokratiet så forslaget, ja eller nej?
Og lad nu være med at svare et eller andet med, at det ikke er regionale spørgsmål, og at det er noget med lod og del – ja eller nej?
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-27:
Jeg har ikke haft hverken lod eller del i den strukturreform, der gjorde, at ansvaret for miljøtilladelserne nu ligger ude hos kommunerne.
Jeg kan bare sige, at det var jeg imod.
Jeg kan se, at der er truffet en række katastrofale beslutninger på baggrund af det.
Men når det er sagt, synes jeg, at de vurderinger, der ligger til grund for, hvor de enkelte dyrehold og sådan noget skal være, først og fremmest skal være ud fra, hvem der vil lave investeringen, og så må man kigge på, om det er fornuftigt.
Så er det klart, at vi må have miljømyndighederne ind over og vurdere, om den belastning, der vil ske af vores natur og miljø, kan lade sig gøre i de pågældende områder.
Det er jo altså en faglig vurdering, så det skal jeg ikke stå og tage stilling til her.
Det her er ikke regionalpolitik, men det handler om, hvordan vi forbedrer velfærden for vores kreaturer, kvier og kalve.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-04-27:
Tak for det, formand.
Det var egentlig et spørgsmål til Socialdemokratiet.
Det er jo ret interessant at høre den her debat, for den ene side af salen bakker hundrede procent op om landbruget, det kan der ikke være nogen tvivl om, og den anden side af salen ved ikke rigtig, hvad den skal, men det er nok, fordi slagteriarbejdernes organisation kommer ind over og siger: Nu skal I også passe på vores arbejdspladser, for så hænger tingene sammen.
Jeg synes jo, det er meget naturligt, at køer skal på græs, og når vi nu taler dyrevelfærd, vil jeg gerne stille hr. Bjarne Laustsen et spørgsmål: Kunne man forestille sig, at Socialdemokraterne gik så meget ind for dyrevelfærd, at de simpelt hen sagde, at der var områder i Danmark, hvor der ikke skulle være køer, men at køerne skulle være der, hvor forholdene var til det?
Nu var den socialdemokratiske ordfører inde på, at han bestemt ikke ville være med til at drukne køer i enge, og han ville heller ikke være med til, at de fik sten op i klovene, men jeg kunne godt tænke mig at høre, om man ikke bare kunne gøre sådan, at man sagde, at der er nogle steder i Danmark, hvor vi ikke skal have den slags dyr, og at der er andre steder, hvor vi skal have den slags dyr.
Det kunne man også tænke ind i forbindelse med svineproduktion.
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-27:
Det har vi jo også lyttet til.
Den faglige vurdering hos nogle landmænd er, at de siger, at de laver så gode staldsystemer, at køerne ikke behøver at komme ud.
Så samlet set har de ikke behov for det.
Andre landmænd, f.eks. økologerne, siger, at det er rigtig godt, at deres dyr kan få lov til at komme ud 150 dage om året.
En lang række fysiske ting gør, at det kan være besværligt.
Og der ligger vel også en saglig vurdering fra landmandens side i det.
Tage Leegaard (KF), 2010-04-27:
Det var netop det med holdstørrelsen.
Det beroede på en faglig vurdering, og der må vi så sige, o.k., det er fint.
Derfor kan jeg stadig væk ikke forstå, at hr. Bjarne Laustsen ikke synes, at det også kan være en faglig vurdering, om køerne har godt af at komme på græs eller ej.
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-27:
Hr. Tage Leegaard glemte at nævne skoldede yvere, som kan være ret ubehageligt, og som også skal behandles.
Hr. Tage Leegaard nævner holdstørrelsen, men det er jo ikke os, der har talt om holdstørrelse.
Det var jo det, og derfor har vi haft det her gode forløb efterfølgende.
Det er jo ikke os, der kræver køerne ud.
Jeg har bare konstateret, at både økologerne og Lærkevangs leverandører bryster sig af at lukke deres kreaturer ud.
De laver endda et stunt ud af det, rigtig flot endda, synes jeg, og det skal de have ros for.
Det gør de selvfølgelig, fordi de samlet set vurderer, at det er godt for dem og for deres dyr.
Det, vi arbejder på i fremtiden, er at få nogle staldsystemer, hvor det ikke er nødvendigt at kræve, de skal ud, og det er jo heller ikke det, der lægges op til i lovforslaget.
Tage Leegaard (KF), 2010-04-27:
Jeg tror, at man i landbruget er utrolig glad for den omfavnende omsorg, som hr. Bjarne Laustsen føler for dem.
Men der er noget, der ikke rigtig harmonerer her.
Så kan jeg ikke forstå, at hr. Bjarne Laustsen ikke tror, at landmændene rent fagligt kan vurdere, om deres køer har godt af at komme på græs, eller de ikke har.
Jeg har selv en fortid som kvægavler og en fortid, hvor jeg har været rundt og se rigtig mange staldsystemer, og set, hvordan rigtig mange landmænd praktiserer deres erhverv.
Det er altså ikke bare noget med våde enge, det kan have noget med optræd af lerjord at gøre, hvor køer træder sten op i deres klove.
Eyvind Vesselbo (V), 2010-04-27:
I den debat, vi har her, undrer jeg mig egentlig over den negative stemning, der er over for det her glimrende lovforslag, for her gør vi jo faktisk det, som vi drøftede, da vi indførte miljøzonerne.
Vi har lyttet både til det, vi selv sagde, og også til det, som oppositionen sagde, nemlig at vi gerne vil have mulighed for at udvide, sådan at andre byer kan få mulighed for at lave miljøzoner.
Og så er det, at jeg skal bruge størstedelen af min taletid til at stå og forsvare en så glimrende beslutning som at udvide mulighederne for at lave nogle miljøzoner i andre byer end de fem.
Det overrasker mig faktisk, og det er slet ikke et spørgsmål om, at jeg ikke vil snakke om borgernes sundhed eller om økonomien i det her, jeg mener bare, at der her bliver lagt et lovforslag frem, som giver nogle glimrende muligheder for at få en bedre luftkvalitet.
Benny Engelbrecht (S), 2010-04-27:
Jeg er sikker på, at vi nok skal komme til at snakke meget om åbne og lukkede filtre også senere i debatten, men for nu at anholde hr. Eyvind Vesselbos ord om netop dette med muligheden for, at andre kommuner kan komme med: Har det slet ikke nogen indflydelse på Venstres ordfører, at Kommunernes Landsforening rent faktisk kritiserer, at der er et omkostningsfyldt bureaukrati omkring indførelse og udvidelse af miljøzoner?
Mig bekendt har den nuværende regering da i det mindste talt om, at man skal gøre tingene mindre bureaukratiske, men det gælder måske ikke, når man skal kigge på miljøet, og at det i den sammenhæng er kommunernes opgave?
Kan vi ikke gøre dette langt bedre og mindre bureaukratisk?