runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2014-01-14:
Til Folketingets dagsorden i dag har jeg fra udenrigsministeren fået meddelelse om, at han ønsker i henhold til forretningsordenens § 19, stk. 4, at give Folketinget en skriftlig sikkerhedspolitisk redegørelse for 2013.
Peter Juel Jensen (V), 2014-01-14:
Tak, formand.
Formålet med lovforslaget er at indføre hjemmel til at stille krav om, at skriftlig kommunikation mellem Arbejdstilsynet og virksomheder samt andre, der har pligter efter loven, fremover skal foregå digitalt.
Det vil betyde besparelser i Arbejdstilsynet, efterhånden som fuld digitalisering effektueres, og for virksomhederne vil det betyde, at digitaliseringen bidrager til at lette de administrative byrder for dem.
Men det forudsætter, at der etableres en digital løsning, der genbruger data, og som effektiviserer sagsbehandlingen og på samme tid er brugervenlig, og det vil vi fra Venstres side holde fokus på under arbejdet.
Venstre blev tidligt hørt i udarbejdelsen af lovforslaget, og vi havde tre vigtige input.
Ministeren har indarbejdet alle tre bemærkninger i lovforslaget, og Venstre kan derfor bakke op om forslaget.
Frank Aaen (EL), 2014-01-14:
Jeg prøver lige en gang mere.
Hvorfor skal dem, der er i arbejde, arbejde mere, når vi har flere hundredtusinder, som gerne vil have et arbejde, men som er arbejdsløse?
Var det ikke bedre at få dem, der gerne vil have arbejde, i arbejde, i stedet for at dem, der er i arbejde, arbejder mere?
Nadeem Farooq (RV), 2014-01-14:
Jo, men der synes jeg at spørgerens præmis er fejlagtig, for der findes ikke en fast mængde arbejde i Danmark, som man kan fordele.
Det er ikke et nulsumsspil, det her med arbejde er en dynamisk størrelse.
Det, at en del af dem, som arbejder, arbejder mere, løfter produktionen og velstanden, kan faktisk give muligheder for dem, som ikke er i arbejde.
Så tingene hænger meget sammen på den måde.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2014-01-14:
Når vi i dag står med en del af implementeringen af finanslovsaftalen for 2014, nemlig fremrykningen af skatte- og afgiftslettelser, så kommer enlige forsørgere allerede fra i år af til at få det løft i beskæftigelsesfradraget, der lå i skatteaftalen tilbage i 2012.
Og sammen med nogle afgiftslettelser, som nogle virksomheder, specielt små og mellemstore virksomheder, vil få stor gavn af, er det de to vigtige elementer i det lovforslag, vi står med nu.
Hvad angår »Vækstplan DK«, giver det mening, at vi baner vejen for vækst og beskæftigelse, så vi står stærkt, når vinden for alvor vender.
Det betyder noget for omkostningerne for virksomhederne, og det betyder noget i en tid, hvor private investeringer er faldet og de udenlandske investeringer er stagneret, og hvor virksomhederne opbygger opsparing.
Med hensyn til det øgede beskæftigelsesfradrag for især enlige forsørgere, de mange, som hver dag kæmper for at få det hele til at løbe rundt, er det noget, som denne regering for længst er gået fra at snakke om til rent faktisk at gøre noget ved.
De kommer til at få et større beskæftigelsesfradrag.
De lønmodtagere, som er enlige forsørgere, får et stort og tiltrængt løft, før det ellers var planlagt.
Det er et fint lovforslag, og SF kan naturligvis stemme for det.
Nadeem Farooq (RV), 2014-01-14:
Det er der flere årsager til.
Forskellige statistikker indikerer fornuftigt, synes jeg.
Det har vi så ikke fremrykket nu, men jeg synes generelt også, at det er fornuftigt at se på de grænser, som betyder noget.
Frank Aaen (EL), 2014-01-14:
Det her er jo et lovforslag, der er en udløber af finanslovsaftalen mellem regeringen og Venstre og i sidste omgang også Konservative.
Vi vil ikke genoptage debatten, vi har haft om finansloven, men bare sige endnu en gang, at vi i Enhedslisten er meget kede af, at man fra regeringens side valgte at lave en aftale med Venstre i stedet for at lave den med Enhedslisten.
Vi er til gengæld glade for en stor del af de ting, der undervejs var blevet aftalt Enhedslisten og regeringen imellem, nemlig eksempelvis et løft af omsorgen for ældre for 1 mia. kr.
Det er blevet bevaret, og nogle af de andre ting, vi havde aftalt, er også blevet bevaret, og det er vi selvfølgelig glade for.
Men noget af det nye, der er kommet til, er en fremrykning af forskellige skattelettelser til erhvervslivet, herunder skattelettelser, som gør, at virksomhederne kan bruge mere emballage, end de formentlig ellers ville have gjort, fordi man lemper en afgift der og fremrykker en lempelse af afgifterne på emballage, altså er mere emballage og mindre velfærd en del af den finanslovsaftale, der til vores ærgrelse blev lavet mellem regeringen og Venstre.
Vi har diskuteret indholdet af det her lovforslag flere gange, dels i forbindelse med finanslovsforhandlingerne, dels i forbindelse med vækstplanen, som jo har det ufortjente navn vækstplanen, for alle ved, at den kun giver vækst i profitter for virksomhederne, men ikke giver noget ekstra beskæftigelse.
Og det er så også her et spørgsmål om fremrykning af dele af skatteaftalen, som jo desværre også blev lavet mellem regeringen og Venstre.
Det er en skatteaftale, som jeg ved bare betyder mere ulighed i samfundet: mere til de rigeste og mindre til dem, der har mindst.
Det er vi selvfølgelig også kede af.
Så har man valgt at gøre det, som jeg også prøvede at diskutere med Dansk Folkepartis ordfører, og som er det generelle, at man altså med det her forslag fremrykker forskellige skattelettelser for 2 mia. kr., som ellers kunne have været brugt til mere velfærd og til mere grøn beskæftigelse, hvilket vi havde foretrukket.
Det er så bare det, vi har til debat i dag, men som sagt er det, vi har behandlet i dag, jo bare summen af nogle diskussioner, vi har haft tidligere, og da vi jo tidligere klart har sagt, at vi var imod de ting, er vi selvfølgelig også imod den fremrykning, der ligger her.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-01-14:
Vi behandler et lovforslag med flere positive tiltag på skatteområdet.
Jeg vil nævne fire af dem: Der er et forhøjet beskæftigelsesfradrag; der er afskaffelse af den vægtbaserede emballageafgift; der er nedsættelse af energiafgifter på brændsler til procesformål; og der er fradrag for selvstændiges syge- og arbejdsskadeforsikring.
Det er alt sammen rigtig godt.
Men det er også et led i den finanslovsaftale, som er indgået mellem regeringen og Venstre og Konservative.
Den finanslovsaftale var vi ikke med i, og det var ikke, fordi vi ikke synes om det her – vi synes meget om det her, og vi agter at stemme for det her lovforslag – men det var, fordi andre elementer i finanslovsaftalen ikke faldt i vores smag.
Vi synes ikke om en finanslov, der øger det offentlige forbrug med 1½ pct. Vi synes, at det offentlige forbrug i stedet skal være mindre.
Vi synes ikke om en finanslov, der viderefører de fejlagtige ejendomsvurderinger fra 2011, så konkrete boligejere kommer til at betale mere i ejendomsskatter, end loven egentlig tilsiger.
Så derfor var vi ikke en del af den finanslovsaftale; men det ændrer ikke på, at vi støtter det her lovforslag, som nu behandles i salen.
Lovforslaget tager fat på den overordnede problemstilling, som vi i Liberal Alliance vel er de fremmeste bannerførere for, nemlig at der skal skattelettelser til i det her samfund, hvis lønmodtagere og virksomheder skal være konkurrencedygtige i den internationale konkurrence.
Det er meget lidt, der gøres.
Der ligger i 2014 en lettelse af skatten på 1,1 mia. kr. ud af offentlige finanser på over 1.000 mia. kr.
Det ændrer ikke meget ved, at Danmark er det land i verden med det højeste skattetryk – det gør kun rekorden en brøkdel mindre.
Vi ligger stadig væk oppe som det land med verdens højeste skattetryk.
Men små ting har også ret, og derfor kan vi støtte det her lovforslag helhjertet.
Jonas Dahl (SF), 2014-01-14:
Tak for det, formand.
Forslaget indeholder den del af finanslovsaftalen, som fremrykker skatte- og afgiftslempelser, der skal understøtte beskæftigelse og vækst.
Skattereformens forhøjelse af beskæftigelsesfradraget fremrykkes fra 2017 til 2014 – eller i perioden, for så bliver det fuldt indfaset.
Det ekstra beskæftigelsesfradrag for enlige forsørgere fremrykkes, så det får fuld virkning allerede her fra 2014.
Desuden fremrykkes initiativer fra aftaler om »Vækstplan DK«, som skal reducere omkostningerne og forbedre likviditeten og øge konkurrenceevnen for virksomhederne, fra 2015 til 2014.
Det gælder afskaffelsen af den vægtbaserede emballageafgift, og ved aftale om »Vækstplan DK« forhøjedes skattekreditten for forsknings- og udviklingsaktiviteter i virksomhederne fra skatteværdien af underskuddet på 5 mia. kr. til 25 mio. kr.
Dette initiativ fremrykkes fra 2015 til 2014.
Der sker ligeledes en fremrykning af overgangen til afregning af moms halvårligt i stedet for kvartalsvis for små virksomheder, der har en omsætning på 1-5 mio. kr.
Endvidere fremrykkes nedsættelsen af energiafgifterne på brændsel til proces til den højeste af EU's minimumsafgifter.
Endelig og sluttelig fremrykkes indførelsen af fradraget for selvstændiges syge- og arbejdsskadeforsikring.
Jeg vil gerne takke for debatten, som der har været i dag, selv om den godt nok har været relativt kort.
Jeg glæder mig til den konstruktive udvalgsbehandling, og så glæder jeg mig også over, at det her jo er det sidste skridt i forhold til den finanslovsaftale, som for mig at se rummer en række forbedringer.
Hr. Ole Birk Olesen var så venlig også at fortælle om nogle af den række af brede og positive ting, der i øvrigt ligger i det, selv om jeg godt kunne forstå på den politiske del af det, at det ikke var der, hr. Ole Birk Olesen og Liberal Alliance var enige med regeringen.
Det har jeg så fuld forståelse for.
Men jeg takker for opbakningen til lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 2014-01-14:
Det var bare angående et af de udsagn, der kom i ordførerens tale, nemlig at det er vigtigt, at dem, der er i arbejde, skal arbejde noget mere.
Altså, hvorfor er det en god ting?
Vi har efter EU's statistik ca. 200.000 arbejdsløse i det her land.
Hvorfor skal dem, der er i arbejde, så arbejde mere?
Skulle vi ikke sørge for, at nogle af de arbejdsløse kom i arbejde?
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-01-14:
Jeg fik så ikke noget svar på mit andet spørgsmål, men det kan jeg jo så selv svare på, for jeg har her Socialdemokratiet og SF's valgoplæg, »Fair Forandring«.
Der var jo i stribevis af ekstra skatter til dansk erhvervsliv.
Det var en højere selskabsskat; det var højere afgifter på nær sagt alt.
Hvad er det, der gør, at Socialdemokratiet i dag siger, at det nok ikke var nogen god idé, men at man i stedet for skal lempe afgifterne, når de gik til valg på at hæve dem?
Jeg synes da, at det er helt legitimt at bede om svar på det.
Venstres politik er ganske klar.
Vi ønsker at sænke skatter og afgifter.
Socialdemokratiet gik til valg på at øge beskatningen af dansk erhvervsliv, og nu står man og bryster sig af at gøre det modsatte.
Kan ordføreren forstå, at der – for at sige det mildt – er en lille smule manglende sammenhæng mellem det, ordføreren siger nu, og det, ordføreren gik til valg på?
Thomas Jensen (S), 2014-01-14:
På det tidspunkt, hvor hr. Lars Løkke Rasmussen sagde, at krisen var overstået, og at han havde løst problemerne, og at der kunne sættes to streger under facit, overtog den nye regering regeringsmagten i Danmark.
Det er en koalitionsregering, og vi må tage bestik af de økonomiske udfordringer, der er i Danmark.
Der har vi jo set på, hvordan vi kan lette skatten for almindelige lønmodtagere, for folk med lav- og mellemindkomster, og det er det, vi har gjort.
Og vi har sikret, at vi går ind og imødekommer de dele af dansk erhvervsliv, som er særlig konkurrenceudsat på grund af de tossede beslutninger, den tidligere regering har truffet, ved at lave nogle skatte- og afgiftslettelser, sådan at de bedre kan konkurrere og skabe arbejdspladser.
Det er jeg glad for at den nye regering gør.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-01-14:
Blandt de seere, der skulle følge med i den her debat, er der måske nogle, der vil undre sig over, at vi faktisk her har en finanslov, som både Venstre og Socialdemokraterne er enige om.
Alligevel bruger begge partiers ordførere al tiden på at småskændes her i Folketingssalen.
Jeg kan selvfølgelig undre mig lidt over, hvorfor man ikke bruger tiden på at fortælle om de fornuftige elementer, der ligger i den finanslov, som de to partier selv er en del af.
I stedet for bruger man tid på at sende små, spydige historier efter hinanden.
Jeg synes egentlig, at hvis vi kigger på den her del af finansloven, er det jo et lovforslag, som indeholder rigtig mange gode og positive ting til gavn for Danmark, både for vores produktivitet, for vores konkurrenceevne og for vores jobskabelse og jobfastholdelse.
Det er beskæftigelsesfradragene, som det også er blevet sagt af Socialdemokraternes ordfører, som jo bliver forbedret, således at det bedre kan betale sig at arbejde.
Det er produktionsomkostninger, der kommer ned i forbindelse med den emballageafgift, som også er en del af det her lovforslag.
Der er forhøjelser af skattekreditten for forsknings- og udviklingsaktiviteter i virksomheder, således at det bedre kan betale sig at investere i vækst og innovation og udvikling af danske produkter.
Det er også noget, som vi i Dansk Folkeparti synes absolut er positivt.
Så er der energiafgifter, som også får et hak nedad.
Det mindsker virksomhedernes produktionsrelaterede omkostninger, og det synes vi også i Dansk Folkeparti er ganske fornuftigt.
Vi vil gerne i samme forbindelse erindre om, at vi jo tidligere har diskuteret effekterne af de initiativer, der kommer, og hvor der jo også var en skatteaftale, som sikrede, at selskabsskatten frem til 2016 skal falde fra nu 25 pct. til 22 pct. Der mente vi i Dansk Folkeparti, at det jo var bedre frem for at give store skattelettelser til LEGO og Novo Nordisk og de andre at bruge de her mange milliarder – jeg tror, vi kommer op på ca. 5 mia. kr., i hvert fald er det 1,2 mia. kr. alene i 2014, der gives i ekstraordinære skattelettelser – på at frigøre virksomhederne fra unødigt bureaukrati og for store udgifter til skatter og afgifter osv. for derigennem at understøtte konkurrenceevnen hos alle virksomheder, også de virksomheder, som i dag kører med røde tal og har vanskeligt ved at generere et overskud.
De mange virksomheder ville have haft større glæde af, at vi havde brugt de her mange milliarder på at fritage dem for nogle administrative udgifter og nogle afgifter og så i stedet havde brugt dem på at højne deres konkurrenceevne.
Man ville hellere give en almindelig sænkelse af selskabsskatten, og det var jo så det, vi måtte acceptere.
Men jeg synes bare, at det skulle nævnes også her i dag, at det her lovforslag indeholder mange af de ting, som man kunne have fundet mange flere af, hvis der bare var flere midler til rådighed.
Det er der så ikke, fordi man har prioriteret anderledes.
Men som sagt: Dansk Folkeparti kan støtte det lovforslag, der her er fremsat.
Frank Aaen (EL), 2014-01-14:
Det er bare, fordi jeg synes, det er lidt forunderligt at høre Dansk Folkeparti, der normalt siger, at vi skal have mere velfærd, man skal gøre mere for de ældre, man skal sørge for, at dem, der har brug for hjælp, får hjælp.
Her er der altså 2 mia. kr., som kunne have været brugt til at øge velfærden i det her land, men som bliver spildt på skattelettelser, herunder ved at man ikke skal have så stor en afgift på emballage – altså, det betyder så i virkeligheden mere emballage.
Er det Dansk Folkepartis holdning: mere emballage og mindre velfærd?
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-01-14:
Ordførerens kommentar minder mig faktisk om en debat, jeg var med i i forbindelse med sidste folketingsvalg, på et gymnasium i Horsens, hvor der var en repræsentant for Enhedslisten, som sagde, at vi skulle have mindre vækst i Danmark, fordi vækst var lig med øget forurening.
Og der er måske noget om snakken, kan man sige, men jeg synes jo bare, at hr. Frank Aaen også må acceptere, at vil man understøtte en god, velfungerende offentlig sektor med gode velfærdsydelser og sociale ydelser og et godt sundhedsnet, som dækker alle, gratis uddannelse osv., så koster det altså penge.
I Danmark er det altså sådan, at vi har rigtig mange ansatte i private jobs i private virksomheder, og det skal vi udbygge og understøtte frem for at afvikle og kritisere.
Og der er der altså en stor forskel på hr. Frank Aaens parti og Dansk Folkeparti, for vi synes faktisk, at vi skal understøtte alle de private jobs, som der er i Danmark.
Vi skal ikke bare sige: Pyt med det; pyt med, at vi mister konkurrenceevne; pyt med, at vi mister private jobs; vi kan jo alle sammen bare blive offentligt ansatte.
Det er jo det, hr. Frank Aaen ønsker.
Men det ønsker vi ikke i Dansk Folkeparti.
Vi er faktisk glade for, at der kommer den her slags tiltag.
Frank Aaen (EL), 2014-01-14:
Nu kan man jo bruge sin tid på polemik, men jeg spurgte helt enkelt, om der er overensstemmelse mellem Dansk Folkepartis ofte udtrykte ønske om mere velfærd, særlig velfærd for de ældre, og den prioritering, som der jo ligger i finanslovsaftalen og det lovforslag, vi behandler i dag, nemlig at man hellere giver skattelettelser til erhvervslivet, at man fjerner en afgift på emballage i stedet for at bruge pengene på mere velfærd.
Det var sådan set bare det helt enkle: Dansk Folkepartis politik er, at det er bedre med skattelettelser til erhvervslivet, end det er med velfærd.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-01-14:
Jeg synes faktisk også, at jeg svarede på det: Velfærd koster penge, vil jeg sige til hr. Frank Aaen.
Jeg ved ikke, om det er nyt og fremmed for ordføreren, for så vil jeg i hvert fald gerne orientere hr. Frank Aaen om, at det koster penge at drive et velfærdssamfund.
Nogle skal betale gildet, nogle skal sørge for, at der er en finansiering til stede.
Det gør man bl.a. ved at understøtte vores private jobs i Danmark, således at vi kan få eksportindtægter, så vi kan få penge over grænsen så at sige ved at eksportere mere og derved få færre på overførselsindkomster.
Folk bliver produktive, og folk bliver glade for at have arbejde.
Nadeem Farooq (RV), 2014-01-14:
Tak for det.
Sidste år vedtog et flertal i Folketinget en ambitiøs vækstplan med fornuftige og fremsynede skattelettelser til virksomhederne for at stimulere investeringer og nyansættelser.
Det var der brug for, fordi vi ønskede at få gang i vækst og beskæftigelse.
Året forinden vedtog et flertal i Folketinget tilsvarende fornuftige skattelettelser i forbindelse med skattereformen, og det var skattelettelser til lønmodtagerne.
Det var ligeledes tiltrængte skattelettelser, både fordi det skal kunne betale sig at arbejde og vi ønsker, at flere er i arbejde frem for at være på ydelser, og fordi en af de store udfordringer på arbejdsmarkedet er, at der arbejdes forholdsvis få timer om ugen, og derfor ønsker vi, at den gennemsnitlige lønmodtager lægger flere timer på jobbet.
De skattelettelser fremrykkes nu, og det er vi i Radikale Venstre rigtig glade for.
Vi ved, at lavere skat virker.
Lavere skat fører til mere velstand, og mere velstand er forudsætningen for højere velfærd.
Opgaven er at prioritere de skattelettelser, der har størst effekt, og hvor også sociale hensyn bliver tilgodeset.
Det er en bekostelig affære at drive virksomhed i Danmark; det skal vi have ændret, fordi velfærden langt hen ad vejen også kommer fra virksomhederne og deres produktion.
Med disse skatte- og afgiftslettelser viser vi for alvor vejen, så samlet set synes jeg, det er fornuftige skattelettelser.
Skattereformens forhøjelse af beskæftigelsesfradraget fremrykkes i perioden 2014-2017, og det ekstra beskæftigelsesfradrag for enlige forsørgere bliver fremrykket, så det får fuld effekt fra 2014.
Det mener jeg også er skattelettelser, der virker, samtidig med at vi også har sociale hensyn indover.
Det er en god kombination.
I forbindelse med vækstplanen har vi øget skattekreditten for forsknings- og udviklingsaktiviteter i virksomhederne fra skatteværdien af underskuddet på 5 mio. kr. til skatteværdien af et underskud på 25 mio. kr.
Dette initiativ bliver også fremrykket.
Det er faktisk noget af det bedste, vi kan gøre for at stimulere vækstmulighederne i små og mellemstore virksomheder.
I disse små og mellemstore virksomheder ligger et fantastisk uudnyttet vækstpotentiale, og det vækstpotentiale skal vi have realiseret, fordi det gavner både dansk erhvervsliv og vores velfærd.
Jeg kunne blive ved med at forklare baggrunden for alle de her skattelettelser, som vi fremrykker, så de får større effekt her og nu, men det vil jeg undlade, for jeg synes, de er blevet motiveret af de tidligere talere.
Samlet set kan Radikale Venstre støtte forslaget.
Thomas Jensen (S), 2014-01-14:
Det er jo et faktum.
Nu har jeg jo mulighed for her til ordførerens anden replik at spørge: Hvis Venstre havde regeringsansvaret i dag, ville man så have prioriteret på samme måde ved på samme vis at hæve skatter og afgifter for dansk erhvervsliv – ja eller nej?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2014-01-14:
Jeg skal bare gentage, at det vil være et nybrud, hvis man bare sidder og venter på, at man får en åbningsskrivelse, eller venter på, at man får en dom.
Der har tidligere været eksempler, hvor man rettede ind, når hverken Kommissionens embedsmænd eller – og det er måske endnu vigtigere – vores egne embedsmænd herhjemme, bl.a. i Justitsministeriet, sagde, at vi ikke havde mulighed for at vinde en sådan sag.
Hvis vi mente, der var en chance for det, ville vi selvfølgelig gå hele vejen, men det mener vi ikke der er.
Selvfølgelig skal vi etablere lovgivning på det her område, og det er også derfor, at partierne bliver indkaldt.
Vi har også fortalt Folketinget det her helt tilbage i oktober, så vidt jeg husker, og selvfølgelig skal vi det.
Men det, jeg undrer mig over i den her sag, er, at Det Konservative Folkeparti nu er med på den galej, altså at vi bare skal sidde og vente på, at vi får åbningsskrivelser, skal sidde råd fra egne embedsmænd overhørigt, og at vi ikke skal rette ind, før vi får henholdsvis en åbningsskrivelse eller en dom.
Det undrer mig meget, at Det Konservative Folkeparti nu har den holdning.
Lars Barfoed (KF), 2014-01-14:
Det er sådan, at statsministeren og regeringen i over et halvt år har kendt den holdning hos Kommissionen, at vores lovgivning skulle være i strid med forordningen.
Det, en regering normalt ville gøre, ville så være at indkalde partierne og sige til partierne: Vi har fået den henvendelse, og nogle mener, at forordningen og lovgivningen i Danmark ikke er forenelige – hvad gør vi ved det?
Så kunne vi vælge at sige, at vi laver lovgivningen om straks, for vi er alle sammen enige om, at den lov da er i strid med forordningen.
Jeg skal bare gøre opmærksom på, at den lov gennemførte vi jo, vel vidende at der var sådan en forordning, fordi det var embedsværkets vurdering, at det kunne vi godt gøre.
Hvis ikke vi havde kunnet overbevise hinanden om, at lovgivningen var i strid med forordningen, så burde vi jo have sagt til Kommissionen, at det var vi ikke enige med Kommissionen i.
Så kunne Kommissionen have lavet en åbningsskrivelse.
Så kunne vi have taget en diskussion med Kommissionen, og så kunne vi ende med at sige til Kommissionen: Vi er stadig væk ikke enige med jer, så I må gå til EU-Domstolen, og så må EU-Domstolen afgøre, om der er den forskel.
Og så skulle vi selvfølgelig rette ind, fordi vi er en retsstat.