runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2009-05-13:
Det er jo ikke første gang, vi diskuterer det her, og jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at jeg altså ikke deler hr. Frank Aaens analyse af, hvad vi har gjort hidtil.
Det skyldes jo primært, at det er helt afgørende for et samfund som det danske - en åben, lille økonomi, der tror på markedskræfterne - at man har et kreditformidlingssystem, der fungerer, og det er helt afgørende, at man har en finansiel sektor, som der er tillid til.
Der er ingen tvivl om, at bankpakken fra oktober med statsgarantien genskabte tilliden mellem de finansielle institutioner, og at kreditpakken, der blev vedtaget her i Folketinget i starten af året, vil have en god effekt i forhold til at polstre bankerne og øge solvensen og dermed også skabe bedre mulighed for, at man fortsat låner penge ud til sunde, kreditværdige virksomheder.
Jeg erkender, at der, siden vi vedtog lovforslaget, faktisk gik lang tid, før bankerne overhovedet søgte om at komme med i kreditpakken.
Det skyldes jo delvis, at vi fra politisk side har valgt at sige, at der er nogle krav om variable løndele og mange andre ting, der skal være opfyldt, for at man kan være med i kreditpakken.
Men nu er der faktisk ret mange kreditinstitutter, der har søgt, vi er p.t. oppe på 39, og det er altså over 50 mia. kr. - altså over halvdelen af det fulde beløb, der var til rådighed fra starten af der allerede er søgt om.
Jeg er da overbevist om, at når de penge kommer ud i bankerne - de skal jo forrentes med en gennemsnitlig rente på 10 pct. til staten -
vil det have en positiv effekt for kreditformidlingen.
Det er altså afgørende for det danske samfund, det er også afgørende for at bekæmpe arbejdsløshed, at man har en finansiel sektor, der fungerer, så den lille håndværksmester og den virksomhed, der gerne vil udvide sin produktion, har adgang til at låne pengene til det i banken.
Men jeg vil sige, at regeringen derudover har taget stribevis af initiativer, nemlig en ny grøn trafikplan, hvor vi fremrykker investeringer for 5 mia. kr., ophævelse af det kommunale anlægsloft - og jeg kunne blive ved.
Vi har taget massevis af initiativer for at stimulere dansk økonomi i en konjunkturmæssig svær situation.
Margrethe Vestager (RV), 2009-05-13:
Tusind tak, også for formandens fleksibilitet.
Jeg har med meget stor glæde noteret mig, at vicestatsministeren, den konservative formand, har fundet tilliden til medarbejderne i den offentlige sektor.
Det er nemlig ikke det indtryk, jeg har haft i de seneste 8 år, hvor regeringen jo har - jeg tror endda, at det er forskningsmæssigt eftervist - centraliseret styringen af den offentlige sektor til et niveau, som vist ikke er set siden provisorietiden.
Derfor vil jeg dels gerne vide, hvad det er, der har begrundet den her forandring i vicestatsministerens syn på den offentlige sektor, dels bede vicestatsministeren om tre eksempler på, hvad det er for noget bureaukrati, der kan tages væk, så medarbejderne får den frihed i arbejdstilrettelæggelsen, som vicestatsministeren nævnte over for en tidligere spørger.
Lene Espersen (KF), 2009-05-13:
Jeg tror, man kan sige, at der er to store problemer lige nu.
Det ene kan vi ikke gøre noget ved, det andet kan vi forsøge at gøre noget ved.
Det store problem er naturligvis, at mange af de markeder, som vi typisk har eksporteret mange ting til, er i en meget stor økonomisk tilbagegang, og det vil altså sige, at der i Tyskland, Sverige og Storbritannien, som vi typisk eksporterer mange varer til, simpelt hen ikke er den efterspørgsel efter varer længere.
Jeg tror, man må afvente, at konjunkturerne vender, før de markeder kommer op at køre på fuldt blus igen.
Det andet problem er naturligvis, at vi de steder, hvor vi rent faktisk kan afsætte produkter, selvfølgelig skal have en sikkerhed for, at der er en ordentlig kreditformidling.
Der tror jeg på, at de initiativer, vi har taget, med Eksport Kredit Fonden og med genforsikringsaftalerne på de henholdsvis 20 mia. kr. og 10 mia. kr. er noget af det, der kan hjælpe virksomhederne til fortsat at blive ved med at holde gang i samlebåndene og i hjulene, også selv om hastigheden måske er knap så høj.
Men jeg vil gerne tilkendegive over for fru Colette L. Brix, at det måske under globaliseringsforhandlingerne, som vi starter til efteråret, kan være relevant at tage andre emner op i samme boldgade som dem, fru Colette L. Brix her redegør for.
Carina Christensen (KF), 2009-05-13:
Jeg vil gerne gentage, at de regionale spillesteder er kommunale institutioner, og det er kommunerne, der er den drivende økonomiske faktor.
Men derudover yder staten et betydeligt og stabilt tilskud til de her regionale spillesteder.
Det gør vi i opgangstider, det gør vi i nedgangstider.
Det er noget man kan regne med, og det synes jeg er godt og positivt.
Så ved jeg godt, at hr. Mogens Jensen gerne vil tegne et billede af en generel krisesituation for de rytmiske spillesteder.
Nu bliver det eksempelvis nævnt, at der også skulle være krise i Århus.
Altså, jeg står her med en pressemeddelelse, hvori der står: Ingen finanskrise i Århus.
Det går godt i Århus, hvor spillestederne ikke har brug for en hjælpepakke.
Der har man været rundt og snakke med forskellige folk på de lokale steder, som siger, at der ikke er nogen krise at spore
: »Vi oplever lige det stik modsatte.
Folk køber billetter som aldrig før.
Vi har investeret i en bredde af arrangementer lige fra de helt smalle til de populære.«
Et andet sted siger de: »Det går rigtig godt, og vi er inde i en fornuftig udvikling.
Vores besøgstal er i fremgang … vi har ikke brug for en akut hjælpepakke.«
Så det er altså ikke et generelt billede, der tegnes; tværtimod er der altså også steder bl.a. i Århus, hvor det går rigtig godt.
Mogens Jensen (S), 2009-05-13:
Nu er det jo altid godt, når ministeren har fået forberedt nogle svar til sådan en dag her, hvor der bliver stillet spørgsmål.
Men jeg må jo sige til ministeren, at jeg overhovedet ikke nævnte Århus i mit indlæg.
Jeg sagde lige præcis Odense, Aalborg og Esbjerg, men tak for oplysningen om, at det går godt i Århus.
Det har jeg også hørt.
Men der er altså nogle steder, hvor der vitterlig er krise - det gælder i København og de steder, jeg har nævnt - og hvor der er institutioner, som er lukningstruede.
Jeg må bare forstå ministeren sådan, at kulturministeren er flintrende ligeglad med, om der er regionale spillesteder - som egentlig er udpeget af ministeren selv som regionale spillesteder, ved at ministerens faglige råd på det her område, Kunstrådet, har peget dem ud som vigtige steder, for at danskerne kan få musikoplevelser - som bliver ramt af krisen.
Man kan hjælpe banker og erhvervsvirksomheder og spænde et sikkerhedsnet ud under alt andet, men åbenbart ikke under musiksteder.
Det er sådan jeg forstår ministeren.
Carina Christensen (KF), 2009-05-13:
Jeg ved simpelt hen ikke, hvordan hr. Mogens Jensen har fået den opfattelse, at regeringen skulle være ligeglad med de regionale spillesteder.
Hvis vi var det, ville vi jo næppe give et højt og stabilt tilskud til dem år efter år.
Og det gør regeringen jo netop.
Så det er der da al mulig grund til at glæde sig over, og det ser jeg som et tegn på alt andet end ligegyldighed.
Morten Bødskov (S), 2009-05-13:
Tak for det.
Jeg skal gøre det relativt kort.
I dag er topnyheden i Danmarks Radio, at vores folkeskoler er i så ringe stand, at indeklimaet er helt forfærdeligt, eleverne lærer ikke noget ikke nok i hvert tilfælde - og de sakker bagud.
Arbejdstilsynet har jo undersøgt vores folkeskoler og givet påbud om forbedringer på 250 af vores ca. 1.300 folkeskoler.
Jeg tror, eleverne venter i spænding på at høre, hvad konsekvensen er af, at økonomi- og erhvervsministeren og den konservative formand nu mener, at den offentlige sektor har for ringe vilkår.
Det samme tror jeg også gælder folkeskolelærerne.
Spørgsmålet er, nu når økonomi- og erhvervsministeren og den konservative formand har sagt, at der ikke skal flere penge til den offentlige sektor, om det ikke godt kunne handle om penge.
Kunne det ikke være sådan, når man har nedprioriteret folkeskolen, for så vidt angår investeringer, dramatisk under den her regering, og når man kan se, at Kommunernes Landsforening netop har offentliggjort en rapport, der peger på, at der er behov for ekstra investeringer for 5 mia. kr., at der er en sammenhæng mellem nedslidning af den offentlige sektor, de dårlige forhold for eleverne, de stressede arbejdsvilkår for lærerne og det faktum, at økonomi- og erhvervsministeren og Det Konservative Folkeparti, hver eneste gang de ser en femøre, kræver den til skattelettelser og ikke vil investere den i en bedre offentlig sektor?
Lene Espersen (KF), 2009-05-13:
Jeg vil gerne sige, at det, der selvfølgelig er helt afgørende for Danmark og for de danske borgere, er, at der er orden på dansk økonomi.
Derfor har denne regering også videreført den økonomiske politik, som Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre stod for i 1990'erne.
Den såkaldte 2010-plan blev gjort til en 2015-plan, som betyder, at der bliver sat nogle rammer op for, hvad vi har råd til at investere i.
Den plan står jeg naturligvis helt og fuldt bag, og jeg tror, det er at foregøgle vælgerne, at man har nogle penge, som man rent faktisk ikke har, hvis det er sådan, at man forsøger at sige, at der er plads til at bruge meget mere.
Men jeg vil sige, at det udspil, jeg er kommet med i weekenden, er et meget helhjertet ønske om, at der vil være politisk tilslutning til at prøve at give mere frihed tilbage til de offentligt ansatte, så man skaber større arbejdsglæde.
Jeg tror nemlig, det er helt afgørende, uanset om man er SOSU-assistent eller man er folkeskolelærer eller man er skoleleder, at man har indflydelse på sin arbejdsdag, og at man føler, at det, at man gør sig umage og tager nye initiativer, rent faktisk er noget, der også kan betale sig.
Derfor er min tanke faktisk den, at man godt kan gøre den offentlige sektor bedre og mere attraktiv, uden at man nødvendigvis behøver at komme rendende med det, der altid er venstrefløjens dogme: flere penge, flere penge, flere penge.
Jeg tror faktisk, at arbejdsglæde primært handler om noget helt andet.
Det handler faktisk om, hvis ens job er at hjælpe ældre mennesker med pleje, at have mulighed for at indrette dagligdagen lidt mere fleksibelt, end det i dag er tilfældet, og det er altså ikke nødvendigvis et spørgsmål om flere penge.
Morten Bødskov (S), 2009-05-13:
Så må man jo bare konstatere, at alt det, som økonomi- og erhvervsministeren, godt nok som konservativ partiformand, fyldte medierne med her i weekenden, er der reelt intet i.
Det er lige så varm luft som den varme luft, der giver folkeskolelærerne ondt i hovedet, når de forsøger at undervise børnene.
Jeg tror sådan set, at folkeskolelærerne er meget interesserede i at undervise eleverne.
Arbejdstilsynet har givet 250 påbud til folkeskoler om, at indeklimaet skulle forbedres.
Hvordan kan økonomi- og erhvervsministeren så forklare denne folkeskolelærer, der som konsekvens af regeringens politik får ondt i hovedet, at det handler ikke om penge, det handler bare om, at hun skal smile, når hun står og underviser eleverne?
Colette L. Brix (DF), 2009-05-13:
Nu læser man jo i pressen, at eksporten er meget presset, og det ved vi jo godt at den er.
Eller er der andre ting, som man eventuelt vil sætte i gang, hvis det er nødvendigt?
Uanset om vi laver bankpakke I eller bankpakke II, er eksporten meget, meget vigtig.
Lene Espersen (KF), 2009-05-13:
Jeg vil bare sige tak til fru Colette Brix for et, synes jeg, meget relevant spørgsmål.
Der er ingen tvivl om, at de små og mellemstore virksomheder for alvor er mærket af, at krisen er kommet til Danmark, og det gælder ikke mindst de virksomheder, som lever af at eksportere deres varer.
Jeg er også overbevist om, at kreditpakken, som der, om man så må sige, er begyndt at blive træk på nu, vil medvirke til at få skabt bedre vilkår på længere sigt.
Så jeg vil sige til fru Colette Brix, at jeg sådan set er enig i analysen af, at vi skal være opmærksomme og blive ved med at følge området tæt.
Men jeg tror nu på - ikke mindst i og med at EU-Kommissionen i sidste uge godkendte ordningen - at vi skal lade den ordning på 10 mia. kr. virke, før vi ser på, om der er behov for yderligere initiativer.
Colette L. Brix (DF), 2009-05-13:
Desværre er den danske eksport jo i den allerværste krise i nyere tid.
Formentlig har eksporten ikke været så hårdt ramt siden 1930'ernes store depression.
Det værste er næppe er overstået endnu.
I forbindelse med kreditpakken fra januar blev der også aftalt en eksportpakke med en låneordning på 20 mia. kr. og efterfølgende en genforsikringsordning på 10 mia. kr.
Meget tyder imidlertid på, at der er brug for flere initiativer, så eksporten kan støttes og stimuleres yderligere, under forudsætning af at EU's statsstøtteregler selvfølgelig overholdes.
Det kan f.eks. være en genlancering af renteudligningsordningen, så virksomhederne kan få forsikret en lang kredittid til en fast rente.
Det vil også være fornuftigt at se på støtten til det kollektive eksportfremstød, som siden 2000 er halveret til 17,6 mio. kr. i 2002.
Herfra vil jeg gerne spørge ministeren, hvad ministeren agter at gøre yderligere for at stimulere og hjælpe virksomhedernes eksportaktiviteter?
Og her tænker jeg ikke mindst på de mindre eksportvirksomheder.
Mogens Jensen (S), 2009-05-13:
Nu er det jo ikke kun i Københavns Kommune, der er aktuel krise på en række spillesteder, der direkte er lukningstruede.
Vi har jo hele seks spillesteder i Københavns Kommune, men der er jo også spillesteder i Odense, der er spillesteder Esbjerg, og der er spillesteder i Århus, som har store problemer på grund af krisen.
Det, jeg synes, jeg ikke helt får svar på, er, om kulturministeren ikke mener, at hun som minister og at også regeringen har et ansvar for at sikre, at der ikke er væsentlige kulturinstitutioner - hvad jeg i hvert tilfælde vil betegne de regionale spillesteder som værende, fordi det er nogle, der er statsligt udpegede som regionale spillesteder - der lukker ned.
Jeg er helt med på, at kommunerne har et ansvar, og det kan man se i Københavns Kommune.
Den del af ansvaret løfter Københavns Kommune også.
Men skal jeg forstå det sådan, og kan ministeren svare klart på det, at staten efter ministerens opfattelse overhovedet ikke har et ansvar i den her situation?
Lene Espersen (KF), 2009-05-13:
Jeg tror da, at den rigtige test bliver, når man så går ud og spørger de offentligt ansatte, hvem de giver mest ret i synspunkterne.
Jeg kan forstå, at for Socialdemokraterne handler det hele om penge - penge, penge, penge, der skal komme et eller andet sted fra, ingen ved hvor.
Jeg tror faktisk på, at det, der kan skabe allermest livsglæde og gøre det mere attraktivt at være offentligt ansat, er at give de ansatte større frihed.
Hvis man går ud og taler med medarbejderne i ældresektoren, hvis man går ud og snakker med folkeskolelærerne, så tror jeg faktisk ikke, at hr. Morten Bødskov og Socialdemokraterne har ret i, at det er penge, der står øverst på deres ønskeliste.
Det, der står øverst på deres ønskeliste, er større frihed til selv at håndtere dagligdagen, til selv at vælge, hvordan de løser problemerne.
Det tror jeg er det, man allerallermest ønsker sig, og det skal selvfølgelig følges op af at sikre, at de offentlige ledere har bedre redskaber og bedre ledelsesmuligheder.
Det tror jeg er det, den offentlige sektor har brug for, for at den bliver mere attraktiv fremover, og det vil vi arbejde for.
Morten Bødskov (S), 2009-05-13:
Men det er jo selvfølgelig meget naturligt, at man spørger til det, som økonomi- og erhvervsministeren har sagt i weekenden, for hvis man virkelig her i Folketingssalen havde sagt det, man antydede i weekenden, nemlig at man gerne vil gøre det bedre for den offentlige sektor - og jeg citerer altså, at man mener, at den offentlige sektor har for ringe vilkår - så ville det virkelig være en nyhed.
Men vi kan altså konstatere, at det så alligevel ikke var en så stor nyhed, som trods alt bragte udtalelserne på forsiden af Jyllands-Posten.
Altså, man skal argumentere med en økonomisk plan, som blev vedtaget af SR-regeringen for over 10 år siden, man skal tale om kommunalt selvstyre og alt muligt andet.
Det er sådan set meget enkelt.
Hvis man ville, så kunne man lade være med at skære ned på folkeskolen, man kunne målrette midlerne til folkeskolen, således at lærerne ikke behøvede at få ondt i hovedet, når de træder ind i klasselokalerne og faktisk gerne vil udføre deres job, således at eleverne bliver bedre og kan lære bedre.
Det siger økonomi- og erhvervsministeren nej til i dag.
Lene Espersen (KF), 2009-05-13:
Ja, to ting er jeg da i hvert fald blevet klog på i dag.
Den ene er, at Socialdemokratiet nu løber væk fra den økonomiske ansvarlighed, man stod for i 1990'erne.
Så har vi fået det bekræftet, og det bliver meget interessant for det videre forløb at se, hvad det så er for en økonomisk politik, man står for.
Det andet, jeg kan forstå her, er, at nu er det regeringen, der bestemmer, hvor mange penge kommunerne skal afsætte til at forbedre indeklimaet og bygningsmassen ude i folkeskolerne.
Jeg troede ellers, at Socialdemokraterne stadig væk var en lille smule tilhænger af kommunalt selvstyre, men den sidste rest er åbenbart væk nu.
Jeg vil gerne understrege, at det er kommunernes ansvar at sørge for, at de kommunale bygninger er i orden, og at indeklimaet er ordentligt.
Jeg har noteret mig, at Kommunernes Landsforening, synes jeg, på en meget, meget konstruktiv måde faktisk er kommet med et indspark til, hvordan man kan bruge pengene fornuftigt, hvis man af hensyn til konjunktursituationen skal bruge lidt flere midler på anlæg.
Den drøftelse indgår jeg gerne i, men en eller anden overbudspolitik, der ikke har noget som helst at gøre med mit udspil i weekenden, deltager jeg ikke i.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-14:
Der er jo forskellige måder at anskueliggøre det her problem på.
Vente, vente, vente - det har Dansk Folkeparti aldrig sagt at vi vil.
Vi kan ikke tvinge Vestas til at bibeholde en stor produktion på Lolland, hvis ikke Vestas vil bibeholde en produktion.
Det kan godt være, at Enhedslisten så synes, at vi bare kan købe fabrikken og begynde at producere vindmøller, men det tror jeg ikke politikerne skal begynde at gøre sig til professionelle i.
Vi venter ikke på noget, men vi vil hellere agere ud fra den lange, lange række af initiativer, der er kommet for at skabe dynamik i det danske samfund igen, øge vores eksportandele igen, få gang i industrien igen osv
Der er Bankpakke I og Bankpakke II, som jeg har været inde på tidligere i dag, til at hjælpe små og mellemstore erhvervsdrivende.
Altså, forslaget om, at vi bare kan opkøbe alle tvangsauktioner i Danmark og så lade folk blive boende, er jo et af de forslag, som vi er blevet præsenteret for fra Enhedslistens side, og det er ikke noget, som vækker den store sympati hos Dansk Folkeparti.
Line Barfod (EL), 2009-05-14:
Jeg er med på, at Dansk Folkeparti synes, at folk bare skal gå på røven …
… og forlade deres hjem, og så må vi se, hvad der sker med børnene.
Jeg skal nok bruge et andet udtryk en anden gang, undskyld.
Men hvis vi nu tager fat i Vestas, som hr. Hans Kristian Skibby bruger som eksempel, er grunden til, at de neddrosler deres produktion i Danmark - det har de jo sagt meget klart - at regeringen og Dansk Folkeparti i så mange år ikke har villet bygge vindmøller i Danmark og har gjort, hvad man kunne, for at forhindre, at folk fortsatte med at stille vindmøller op, sådan som de havde gjort i mange år, hvor folk gik sammen i lokale fællesskaber og stillede dem op.
Så det er da i høj grad regeringen og Dansk Folkeparti, der har et medansvar her.
Vi synes ikke, at man skal producere vindmøller, der skal stå i Kina og i USA, her i Danmark, men vi synes, at man i den grad skal sørge for, at der bliver stillet vindmøller op i Danmark, og at de selvfølgelig også bør produceres i Danmark.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-14:
Nu skal jeg prøve at bruge et lidt mere passende ordvalg her fra talerstolen.
Men jeg vil gerne sige til fru Line Barfod med hensyn til den danske efterspørgsel efter vindmøller, at jeg forstod det, som om at vi skulle have en større produktion.
Nu er jeg ikke klar over, om Enhedslistens ordfører er klar over, hvor stor den indenlandske produktion til bibeholdelse af vindmøller i Danmark er.
Det er jo en forsvindende lille del af Vestas produktion, som bliver vindmøller, som opstilles i Danmark eller på dansk territorium.
Det er selvfølgelig eksportorienteret udvikling, og det er det, de lever af.
Hvis man skulle fokusere på det andet med, at man skulle lave flere vindmøller og stille op ude i Nordsøen, kunne vi lukke virksomheden, når de var bygget, og så var der ikke mere plads til de her medarbejdere.
Det ville da være åndssvagt.
Derfor er det da bedre, at vi bliver ved med at fokusere på at udvikle eksempelvis alternative energier og giver tilskud til det fra staten osv. og dermed sikrer, at vi får en eksport, der stiger og stiger, i stedet for at vi fokuserer på at producere 10 eller 15 vindmøller mere til dansk område.
Ole Vagn Christensen (S), 2009-05-14:
Når jeg bad om ordet, var det jo sådan set på baggrund af den udtalelse, som hr. Hans Kristian Skibby kom med, nemlig at vi ikke kan gøre noget ved det ude i yderområderne, og at vi jo må affinde os med, at yderområderne afvikles.
Jeg vil gerne sige, at hårene begyndte at rejse sig på mig, og så sagde jeg til mig selv: Kan det virkelig være en holdning hos Dansk Folkeparti, at man ikke mener, at man har ansvar over for yderområderne?
Og jeg kan trække et par eksempler frem.
Vi har fået en ny domstolsreform.
Her blev det lavet sådan, at vi skulle have en afdelingsret i Thisted, men det betyder nu, at domstolen i Holstebro trækker hele mandskabet og hele baduljen til Holstebro og sætter folk til at rejse meget, meget langt.
Det er en undergravning af et lokalområde, og jeg håber, at hr. Hans Kristian Skibby er enig med mig i, at sådan kan man ikke behandle et område.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-05-14:
Det er i relation til fru Line Barfods kommentar om de tragiske og ærgerlige fyringer på Vestas.
Jeg er nødt til at få hr. Hans Kristian Skibby til at bekræfte, at hvis tesen er, at man har fyret 1.200 mennesker på grund af regeringen, vil det så ikke også logisk set betyde, at æren for, at de 10.000 mennesker, der er blevet ansat i Vestas, mens regeringen har haft magten, også må tilskrives regeringen?
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-05-14:
Jamen jeg kan kun sige, at jeg ikke kender så meget til eksemplet omkring Siemens og Esbjerg.
Der tror jeg mere på, at partierne må tage udgangspunkt i, hvad der er sund fornuft, hvad der er rimeligt, og hvad man kan forvente af det offentlige som sådan.
Vi skal også overholde vores egne direktiver og vores egen planlovgivning, og vi skal også sikre, at borgerne bliver hørt, når der skal opstilles vindmølleparker og forsøgsstationer og alt muligt andet.
Når de ting så er på plads, har vi ingen problemer med, at de bliver bygget og står i Danmark, men vi synes også, at alle de andre ting selvfølgelig skal være på plads først.
For lige at blive lidt i det her, som det egentlig drejer sig om, nemlig hvordan det går med den regionale udvikling: Når vi nu kan se, at svaret fra Socialdemokraternes nye borgmesterkandidat i København, hr. Frank Jensen - efter de her store uroligheder, der har været i København, hvor nogle har smadret en hel gade, oven i købet med kommunalt tilskud - er, at man bare vil sende dem på landet, så de kan gennemføre deres aktioner dér i stedet for, vil jeg gerne spørge: Er det den form for udvikling, som man ønsker fra Socialdemokraternes side, oven i købet borgmesterkandidater, i Danmark?
Jeg synes, det er beskæmmende.