runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2011-11-09:
Tak til ministeren for det svar.
Aalborg Portland frygter det selv.
Det har de sagt til Nordjyske Stiftstidende den 4. november 2011, det var sidste fredag.
Her siger direktøren , at de er i en svær konkurrencemæssig situation – og Aalborg Portland er jo enestående i forhold til den produktion, de har.
Der er kommet en lang række afgifter, og det her kunne så være det, der får bægeret til at flyde over.
Jeg kan sige, at man i hvert fald i Nordjylland og hos Aalborg Portland frygter, at Aalborg Portland vil lukke.
Aalborg Portland er jo en del af en større koncern, der også har betydelige aktiviteter i udlandet, og derfor vil det være relativt let.
Overskriften på artiklen er: »FINANSLOV: Femdobling af afgift risikerer at koste 300 job – og gøre Aalborgs fjernvarme dyrere«.
Det ansvar, som Aalborg Portland har påtaget sig her, er faktisk ganske fornuftigt, for noget af overskudsvarmen bruges til, at der er nogle folk i Aalborg, der kan få noget billigere varme.
Det forsvinder jo også, i takt med at denne virksomhed – som følge af en femdobling af afgiften – vil forsvinde ud af Danmark.
Man kunne måske forstå, hvis det var en fordobling af afgiften – det vil jeg ikke engang sige, det kunne man have håbet på, men det er altså en femdobling af afgiften.
Nu siger ministeren, at man så også hæver bundfradraget.
Kan ministeren så ikke svare mig på her, for det er jo kendte tal for ministeren og for ministeriet, hvad den præcise afgiftsforøgelse for Aalborg Portland er, når man nu femdobler afgiften.
Hvor mange millioner er der tale om?
For det er selvfølgelig relevant, om det er 200 mio. kr. ud af de 600-700 mio. kr., afgiften vil indebære, eller det er 1 eller 2 mio. kr. Hvad er beløbet?
Det kunne være dejligt, hvis skatteministeren kunne fortælle det.
Det lyder, som om man har set på sagen.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-09:
Konkrete skatte- og afgiftsforhold for konkrete virksomheder er normalt omfattet af tavshedspligt.
Jeg vil generelt sige, at regeringen har været meget optaget af at sikre og også fremtidssikre danske arbejdspladser.
Derfor har vi taget betydelige konkurrencemæssige hensyn i udformningen af afgiftsstigningen på NOx, og det er derfor, at vi viderefører bundfradraget, som bl.a. Aalborg Portland vil nyde godt af, og bundfradragets værdi vil også øges, når afgiften øges.
Det er på den baggrund, at vi mener at have taget de hensyn i udformningen af afgiftsstigningen, som kan sikre arbejdspladserne i Nordjylland og sikre bl.a. Aalborg Portland.
Karsten Lauritzen (V), 2011-11-09:
Skatteministeren giver det indtryk, at de nærmest skulle være taknemlige på Aalborg Portland, for at man pålægger dem den her afgift, som vil føre til, at deres produktion bliver mere miljøvenlig.
Jeg kan hilse og sige, at sådan fungerer det altså ikke helt.
Det er sådan, at Aalborg Portland beskæftiger 300 medarbejdere.
Der er her tale om et stort millionbeløb, og jeg skal da gøre ministeren den glæde at spørge ham skriftligt om, hvad det kommer til at betyde for Aalborg Portland, men jeg kan forsøge mig med lidt høkerregning.
Man foreslår at forøge afgiften fra 5 til 25 kr. pr. kilo NOx.
Aalborg Portland udleder 2.000 t, og det er 40 mio. kr.
Så er det selvfølgelig rigtigt, at man kan se på bundfradraget.
Ministeren kunne oplyse, hvad man fordobler bundfradraget med, og så kunne vi måske regne det ud.
Men vi er vel enige om, vil jeg spørge ministeren, at der er tale om et stort millionbeløb, som kommer til at forringe Aalborg Portlands konkurrenceevne i forhold til en række andre lande, f.eks. en række andre lande i Norden, som vi er naboer til?
Er det ikke korrekt?
Frygter ministeren, at en virksomhed som cementfabrikken Aalborg Portland vil flytte sin produktion til udlandet, såfremt regeringen gennemfører en femdobling af den såkaldte NO x -afgift som foreslået i regeringens finanslovforslag?
Margrethe Vestager (RV), 2011-11-09:
Først og fremmest er der ingen planer om et dansk bidrag til Grækenland.
Danmark har i ganske få tilfælde ydet et lån, men vi har ingen planer om at yde et direkte dansk bidrag til Grækenland.
I forbindelse med det første låneprogram er det eurolandene og IMF, altså den internationale monetære fond, som bidrager.
I forbindelse med det andet låneprogram ventes der heller ikke bidrag fra Danmark eller fra lande, der ikke er medlemmer af euroen.
Danmark er påvirket af den situation, der er i Grækenland, næsten uanset hvad vi gør, også selv om vi ikke er medlem af euroen.
I Danmark bidrager vi jo på sin vis til de løsningsforslag, som bliver lagt på bordet der, hvor vi har et ord at skulle have sagt blandt de 27 EU-lande, ligesom eurolandene gør deres for at finde løsninger, som ikke kun håndterer situationen i Grækenland, men også skærmer mod, at denne situation forplanter sig til andre lande.
Det er en meget vanskelig opgave, som løses i et samspil mellem eurolandene og os, der ikke er eurolande, og jeg tror, at samtlige lande gør deres bedste.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-09:
Tak, formand.
Spørgsmålet her lyder: Vil ministeren redegøre for, hvad regeringens holdning er til et dansk bidrag til den græske hjælpepakke, herunder hvordan Danmark holder sig fri af et eventuelt græsk kollaps?
Margrethe Vestager (RV), 2011-11-09:
Det kan godt være, jeg tabte tråden undervejs, så muligvis kommer jeg til at svare på noget forkert.
Men i hvert fald kan man sige, at hver enkelt kommune jo bliver nødt til at sige: O.k., det her er de økonomiske rammer, det er de indtægter, vi får ind, og det er de udgifter, vi har i dag.
Hvis de to ting ikke passer sammen, må man sige: Hvad gør vi ved det?
Det, som jeg oplever rigtig mange kommuner gør, er, at de ikke bare ser det næste kvartal eller det næste år frem og tænker: O.k., så må vi skære der og der.
De tænker: Jamen hvordan skal vores skolevæsen se ud om 5 år og om 10 år, hvordan skal strukturen være, hvad er det, vi kan med det her?
Det håber jeg i hvert fald er en af de ting, som kan komme ud af at lave flerårige aftaler, nemlig at man lige præcis får tid til at løfte blikket og gøre det til en egentlig strategi for kommunen, sådan at man f.eks. tilrettelægger børnenes skolegang på en måde, som svarer til kommunen og til borgernes behov.
Ja, jeg tror, at det i nogle kommuner betyder, at nogle medarbejdere bliver afskediget, mens det i andre kommuner givetvis betyder, at en anden type af medarbejdere måske bliver ansat.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-09:
Der foreligger ikke oplysninger, der gør det muligt at skønne over de eventuelle afledte virkninger på de offentlige sundhedsudgifter og dermed i øvrigt heller ikke over øvrige afledte effekter i den forstand.
I et vist omfang vil ophævelsen af skattefritagelsen formentlig medføre et fald i tegnede sundhedsforsikringer, og dermed kan der opstå en afledt effekt på det offentlige sundhedsvæsen, men det har ikke været muligt at kvantificere denne effekt nærmere.
Hvad angår arbejdsudbudseffekten, som hr. Joachim B. Olsen henviser til, er der taget højde for det i provenuberegningerne, så vidt det er muligt på baggrund af regeringens regnemetoder.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-09:
Vil ministeren garantere, at der ikke lægges hindringer i vejen for forsøget med frikommuner, herunder redegøre for, hvorfor regeringen har udskudt forsøget med et halvt år?
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren garantere, at der ikke lægges hindringer i vejen for forsøget med frikommuner, herunder redegøre for, hvorfor regeringen har udskudt forsøget med et halvt år?
Margrethe Vestager (RV), 2011-11-09:
Tusind tak for spørgsmålet.
Jeg vil meget gerne kvittere for det, for jeg oplever det som udtryk for en positiv interesse i, at frikommuneforsøget kan køre.
Den meget nøgterne vurdering er nemlig, at vi ikke har udskudt det.
Frikommunerne har fået besked om, at væsentlige dele af forsøget kan iværksættes ved årsskiftet.
Det gælder de forsøg, der kan godkendes efter de forskellige dispensations- og forsøgsbestemmelser, der findes rundtomkring i lovgivningen.
Det er så langt, man kan komme, når der har været et regeringsskifte i mellemtiden, men der skal ikke herske tvivl om, at frikommuneforsøget skal køre.
Jeg forventer mig faktisk store ting af det, for jeg tror, det er vigtigt, at kommunerne får nogle frihedsgrader for at prøve nogle ting af, som de ikke kan prøve af inden for de eksisterende rammer.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-09:
Tak til ministeren for det første svar her.
Altså, interessen er naturligvis ægte, om ikke andet så jo alene af den grund, at det var Dansk Folkeparti, der i finanslovforhandlingerne for 2011 med den daværende regering fik det ind i finanslovaftalen, at der skulle etableres sådan et frikommuneforsøg, og at vi efterfølgende har presset på, for at der er ni kommuner, der nu er blevet udpeget som frikommuner.
Det skete allerede tilbage i foråret.
De ni kommuner har jo brugt en utrolig masse energi på nu at komme på plads til at udfylde rollen som frikommuner, for at de lige præcis kan vise, at de friere rammer kan give anledning til en meget større idérigdom i forhold til, hvordan man løser den kommunale opgave at sikre borgerne en god service.
Så må ministeren vel medgive, at det godt kan virke som en våd klud i ansigtet, at man så får at vide, når man nu har maset sig frem her og tror, at man skal i gang den 1. januar, at den første opgave, som regeringen sætter sig for at løse, er at meddele kommunerne, at den udskyder de dele af forsøget, der skal opfyldes ved lov, altså som der skal være lovgivning om, med ½ år.
Jeg må spørge ministeren, hvordan det, at vi har haft et regeringsskifte, altså en valgkamp på 3 uger – nogle uger, hvor man har skullet sidde på Crowne Plaza og inde i Finansministeriet osv. – lige pludselig kan gøre, at man behøver at udskyde det her forsøg i forhold til alt det, der vedrører lovgivning, med ½ år?
Margrethe Vestager (RV), 2011-11-09:
Jamen det er jo klart, at det da havde været nemmere, hvis det, der lå på ministerskrivebordet den første dag, da jeg satte foden over dørtærskelen, havde været et færdigt lovforslag om frikommuneforsøg.
Men sådan er virkeligheden bare ikke. Hvis man vil lave nogle ordentlige rammer omkring frikommuneforsøg, synes jeg, det er fair nok, at man laver et ordentligt lovforslag.
Så kan man jo selvfølgelig diskutere, om det er en stor ulykke eller ej, at det bliver ½ år senere, når der har været valg og der ikke var noget lovforslag, som var klar til fremsættelse, men det er nu engang sådan det er.
Det, jeg synes er vigtigt, er jo selvfølgelig at sende det entydige signal til de kommuner, der gerne vil i gang: Ja, det synes vi er en rigtig god idé, og vi vil strække os så langt som overhovedet muligt for at komme i gang inden for de rammer, som lovgivningen giver, og så se at komme i gang med den lovgivning, som skal give de sidste muligheder.
Det lyder, som om der er et tilsagn fra spørgerens side om, at man vil arbejde meget kraftigt med på lige præcis den dagsorden, så det glæder jeg mig da til.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-09:
Vi kan ikke forstå, hvorfor en minister, der er kommet til på løftet om at skabe friere kommunale rammer, en minister, der har haft det som en af mærkesagerne i hele valgkampen at sige til borgerne, at man vil skaffe kommunerne friere rammer til at løse opgaven, ikke gør det.
Vi kan jo frygte, at det, det her i virkeligheden handler om, er, at man i regeringen er uenig om, hvordan man skal tackle det her.
Den socialdemokratiske nyvalgte kommunalordfører har også nogle tanker om, at det er en lidt anderledes metode, man skal bringe i anvendelse, alt imens kommunerne altså bare venter og venter.
F.eks. siger den socialdemokratiske borgmester i Fredensborg Kommune: Det er ærgerligt, at vores borgere nu skal vente ½ år på at opleve de første effekter af forsøget.
Eller i Odsherred, hvor de siger: Kom nu, Vestager.
Vi vil gerne i gang, da vi skal have tid til at afprøve de forskellige ting.
Se nu at komme i sving, Margrethe Vestager, siger gruppeformanden for Socialdemokraterne i Odsherred, Vagn Larsen.
Det var altså et citat, for ellers skal jeg selvfølgelig nok sige ministeren.
Margrethe Vestager (RV), 2011-11-09:
Det forstår jeg godt, og det synes jeg er godt, for det er jo et tilsagn om, at man netop gerne vil arbejde på det her felt.
Jeg synes måske nok, at det er ret afgørende, at Folketinget er sig bevidst om, hvad det er, Folketinget vedtager.
Som sagt: Havde der ligget et færdigt lovforslag den første dag på den nye ministers bord, havde vi jo kunnet fremsætte det, for jeg tror, at spørgeren vil opleve, at der er en meget stor interesse i regeringen for at komme af sted med frikommuneforsøg.
Og som spørgeren også siger, er der også blandt ordførerne en meget stor interesse for det, også for at se, om man kan udvide forsøget og se, hvordan man kan komme af sted med det i måske et endnu større format end det, den tidligere regering havde sat på dagsordenen.
Derfor tror jeg, når nu det ikke kan være anderledes, at det såmænd er meget godt, at vi triller af sted med det, som vi kan inden for den eksisterende lovgivning, og så får lavet et lovforslag, som er gennemarbejdet og i orden, og så får vedtaget det i den takt, som Folketinget nu engang kan vedtage det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-09:
Hvis ministeren er så optaget af den her sag, som hun vil give indtryk af, så vil det jo ikke tage så lang tid at få lavet arbejdet.
Altså, hvis det her var en af de sager, der var højt prioriteret på ministerens skrivebord, så ville man jo ikke med det samme kunne sige efter valget, at man må udsætte alt, hvad der handler om lovgivning, som kommunerne har bedt om at få friere rammer inden for, i ½ år.
Så ville man jo sige: Det kan godt være, vi ikke kan nå at blive færdig til den 1. januar, men vi vil selvfølgelig fremsætte lovforslag om de friere rammer til de her frikommuner så hurtigt, vi overhovedet kan have det klart, og så må vi se, om det kan træde i kraft måske den 1. februar eller den 1. marts.
Man ville jo ikke starte med at sige: Vi har brug for ½ år mere.
Tænk, hvis Tyskland ved de møder, man har i eurozonen, startede med at sige, at man nok er færdig med arbejdet om et halvt års tid, og så må man så bagefter se, hvordan det går.
Det er nok ikke sådan, det foregår.
Man knokler løs med det, man synes er vigtigt for at nå et resultat.
Og derfor, minister: Kan jeg ikke få et svar på, hvorfor man skal forudsætte, at man først er parat med det her den 1. juni?
Margrethe Vestager (RV), 2011-11-09:
Der var ikke et færdigt lovforslag at tage op af skuffen eller tage fra bordet og sende over i Folketinget.
Jeg kender også spørgeren godt nok til at vide, at spørgeren har respekt for, at vil man lave ting, som er anderledes, så skal det også være i orden.
Man skal sådan set vide i kommunerne, at det lovforslag, som bliver fremsat, som Folketinget behandler, kan man regne med holder sig inden for rimelige rammer.
Jeg synes, at det er godt, at kommunerne har fået besked om, at frikommuneforsøget kommer til at køre, at vi gør, hvad vi kan, for at vi er klar med de ting, som er inden for lovgivningens rammer.
Der kan dispenseres rigtig mange steder; der er forsøgsmuligheder, som er ret vide.
Så kommer vi med et lovforslag, som har været hørt højt og lavt, sådan som det bør være.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-11-09:
Vil ministeren redegøre for, hvad regeringens holdning er til et dansk bidrag til den græske hjælpepakke, herunder hvordan Danmark holder sig fri af et eventuelt græsk kollaps?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-09:
Men spørgeren har jo ret i, at det er vigtigt at være opmærksom på danske arbejdspladser, nordjyske arbejdspladser, og det er netop det, regeringen har været i udformningen af NOx-afgiften.
Baggrunden for, at vi ønsker at øge NOx-afgiften, er, at vi gerne vil reducere udledningen af kvælstofilter og dermed mindske luftforureningen.
Det er til gavn for alle danskere.
Vi kan også se, når vi sammenligner os med f.eks. Sverige, at Danmarks udledning er høj, og at en øget NOx-afgift vil kunne afhjælpe det.
Men det er klart, at det er afgørende at tage hensyn til industrien, og det mener vi også at have gjort i den konkrete udformning.
Karsten Lauritzen (V), 2011-11-09:
Det er jo mærkeligt, for Aalborg Portland er den eneste virksomhed af sin art, som det rammer så hårdt.
Det her er en afgift – man kunne godt kalde det en nordjysk afgift – for den rammer en nordjysk virksomhed, som er den eneste i Danmark, der laver lige præcis det, som man laver på Aalborg Portland, og som man lige så godt kunne lave et andet sted i verden.
Man tvinger jo, hvis man gennemfører den afgiftspolitik, som skatteministeren lægger op til, virksomheder som Aalborg Portland til at flytte til udlandet.
Man vil i hvert fald stoppe med at investere.
Aalborg Portland har jo f.eks. investeret et tocifret millionbeløb i netop at reducere udledningen af NOx for nylig.
Det bliver de så nu straffet yderligere for, når man fordobler afgiften.
Og jeg bliver nødt til at spørge skatteministeren: Er det ikke en mærkelig argumentation?
Er det ikke et mærkeligt signal at sende?
De virksomheder som f.eks. Aalborg Portland, der rent faktisk har gjort noget, investeret et tocifret millionbeløb i at nedbringe NOx-udledningen, straffer man så ved ikke bare at fordoble, men ved at femdoble afgiften.
Karina Adsbøl (DF), 2011-11-09:
Hvad mener ministeren om den signalværdi i offentligheden, der ligger i at have ansat en særlig rådgiver, der har set stort på reglerne, og mener ministeren ikke, at han samtykker i denne handling ved at have en rådgiver, der har set stort på disse regler?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-09:
Min særlige rådgiver er fratrådt som formand for Dansk Ungdoms Fællesråd, og jeg har noteret mig, at Dansk Ungdoms Fællesråd fulgte alle anbefalinger fra Rigsrevisionen.
Og jeg betragter sådan set sagen som afsluttet og har fortsat fuld tillid til min særlige rådgiver.
Karina Adsbøl (DF), 2011-11-09:
Jeg synes ikke rigtig, jeg fik svar på mit spørgsmål om, hvad ministeren mener om den signalværdi, det sender ud til offentligheden at have en særlig rådgiver, der har set stort på reglerne.
Hvilke faglige kompetencer har ministerens særlige rådgiver, når rådgiveren kan se stort på reglerne?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-09:
Jeg deler ikke de præmisser, som spørgeren lægger til grund, og derfor kan jeg blot gentage, at jeg har noteret mig, at Dansk Ungdoms Fællesråd har fulgt alle Rigsrevisionens anbefalinger, og at Martin Justesen er fratrådt som formand for Dansk Ungdoms Fællesråd, og jeg har fuld tillid til min særlige rådgiver.
Karina Adsbøl (DF), 2011-11-09:
Mener ministeren, at den af DUF anvendte fremgangsmåde med aflønning med gaver er acceptabel, og at den er forsvarlig over for skatteyderne?
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-09:
Hvordan forholder ministeren sig til, at en afskaffelse af fradraget for sundhedsforsikringer vil øge skattebelastningen for en almindelig lønmodtager, der har sundhedsforsikring som en del af sin løn?
Tusind tak.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-09:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil starte med at slå fast, at regeringen ikke afskaffer arbejdsgivernes fradrag for udgifter til sundhedsforsikring til deres medarbejdere.
Derimod vil regeringen afskaffe skattefriheden for arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer og sundhedsbehandlinger m.v.
Fremover vil lønmodtagere blive beskattet af præmien på sundhedsforsikringer, som arbejdsgiveren betaler, og vi vil også afskaffe fradragsretten for de selvstændigt erhvervsdrivendes udgifter til egne og ægtefælles sundhedsforsikringer.
Det er i øvrigt ikke en helt ny tanke at afskaffe skattefriheden for sundhedsforsikringer.
Det blev også foreslået af Skattekommissionen, der blev nedsat under den tidligere regering.
Skattekommissionen påpegede, at væksten i bl.a. sundhedsforsikringer medfører mindre gennemsigtighed i skattesystemet og uensartede vilkår på tværs af erhverv og for forskellige uddannelsesgrupper.
Regeringen vil med afskaffelsen af skattefriheden sikre, at der igen er fri og lige adgang til sundhed, og det er da også meget naturligt, at sundhedsforsikringen beskattes som løn, når den gives som en del af lønnen, som spørgeren selv siger.
Principielt mener regeringen, at al løn bør beskattes ens, og det relativt store provenutab, der er forbundet med skattefriheden for arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer, kan efter regeringens opfattelse anvendes meget bedre på en række andre områder.
I den aktuelle økonomiske situation, hvor der er brug for benhård prioritering af anvendelsen af de offentlige midler, finder jeg det derfor yderst fornuftigt at fjerne den skatteudgift, der er forbundet med at yde et offentligt tilskud gennem forsikringsordninger til ikkespecificerede sundhedsydelser.
I stedet kan provenuet anvendes på målrettede initiativer, og det er præcis det, som fremgår af regeringens oplæg til finanslov.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-09:
Det synes jeg da var et klart svar, for ministeren siger jo her og vedkender sig, at det her er en skat på lønmodtagerne, fordi hvis man i dag har en sundhedsforsikring, betalt af sin arbejdsgiver, får man et fradrag for den.
Det mister man nu, og derfor er det jo reelt en skat på arbejde.
Det vil sige, at den LO-arbejder, som i dag har en forsikring betalt af sin arbejdsgiver, nu står til at få en skattestigning, når det her fradrag afskaffes.
Det er jo det, der er virkeligheden.
Det er sådan set bare det, jeg vil have svar på, nemlig at det her er en øgning af skatten på arbejde for f.eks. den helt almindelige LO-arbejder, som har en sundhedsforsikring.
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-09:
Det er korrekt, at det, der vil gælde fremover, hvis regeringen får flertal for sit forslag, vil være, at en sundhedsforsikring, som er givet af en arbejdsgiver som en del af lønnen, fremover også bliver beskattet som en del af lønnen.
Joachim B. Olsen (LA), 2011-11-09:
Men så er det slået fast, at her sætter man så skatten på arbejde op for den almindelige lønmodtager, som nu mister sit fradrag.
Befriende ærlig snak, det kan jeg lide.
Er det ikke sådan almindelig kendt, at når man sætter skatten på arbejde op, mindsker man arbejdsudbuddet?
Hvordan hænger det sammen med regeringens målsætning om at øge arbejdsudbuddet, at man nu, som ministeren vedkender sig, hæver skatten på arbejde ved at fjerne det her fradrag?
Er det ikke korrekt, at det her initiativ også vil mindske arbejdsudbuddet?
Thor Möger Pedersen (SF), 2011-11-09:
Jeg ønsker ikke at gå yderligere ind i den sag, fordi jeg betragter den som afsluttet.
Jeg har noteret mig, at alle Rigsrevisionens anbefalinger blev taget til efterretning af Dansk Ungdoms Fællesråd, og at Martin Justesen er fratrådt hvervet som formand for DUF, og jeg har fortsat fuld tillid til min særlige rådgiver.
Vores ønske om at hæve NOx-afgiften har det klare sigte at mindske luftforureningen, og det mener vi er til alle danskeres og også industriens gavn.
Når vi har været optaget af at tage hensyn til bl.a. Aalborg Portland, skyldes det, at vi mener, det er vigtigt at bevare og også forstærke dansk industriproduktion og også sikre Aalborg Portland gode muligheder for på en ordentlig måde at kunne reducere NOx-udledningen, samtidig med at afgiftsforøgelsen ikke pålægger virksomheden for store belastninger og dermed svækker Aalborg Portland konkurrencemæssigt.
Og det er derfor, det har været regeringen magtpåliggende at tage de betydelige konkurrencemæssige hensyn ved bl.a. at videreføre bundfradraget, hvis værdi jo forøges i takt med afgiftsstigningen.
Karsten Lauritzen (V), 2011-11-09:
Er ministeren enig med finansministeren, der, jf. sine udtalelser til Nordjyske den 4. november 2011, vil »se på Aalborg Portlands bundfradrag« for på den måde at kompensere cementfabrikken for den af regeringen foreslåede femdobling af den såkaldte NO x -afgift?
Er ministeren enig med finansministeren, der, jf. sine udtalelser til Nordjyske den 4. november 2011, og det var i fredags, vil »se på Aalborg Portlands bundfradrag« for på den måde at kompensere cementfabrikken for den af regeringen foreslåede femdobling af den såkaldte NOx-afgift?