Christine Antorini (S), 2009-02-20:
I det beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti har fremsat her, kan man alene på titlen se, hvordan det på vanlig Dansk Folkeparti-manér alene handler om at udstille en bestemt gruppe her i samfundet, nemlig de borgere, vi har, med muslimsk baggrund, og generalisere på groveste vis.
Det handler nemlig om det, man i øvrigt kunne sige var et vældig godt formål, nemlig at fremme kulturel integration i folkeskolen.
Det synes vi er en rigtig god idé, men hvem er det, der skal fremmes kulturel integration for?
Det er elever med muslimsk baggrund, og så skal der gennemføres en række forbud alene rettet mod børn med muslimsk baggrund.
Vi er i Socialdemokratiet fuldstændig uenige i, at man på den måde skal gøre forskel på børn i folkeskolen.
Vi ønsker en folkeskole for alle, en folkeskole, hvor der er ens principper for, hvad man må, og hvad man ikke må, og vi ønsker en folkeskole, hvor man meget gerne må tage en holdningsdiskussion, have nogle klare spilleregler, nogle ordensregler, nogle tøjregler og nogle madregler, som besluttes på den enkelte folkeskole, og de gælder alle børn.
Det, at man skal opdeles efter, om man har en muslimsk baggrund eller ikke har en muslimsk baggrund, synes vi ikke hører nogen som helst steder hjemme.
Jeg vil godt gå ind i de enkelte elementer, som der er i Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Først foreslås der, at der skal nedsættes en arbejdsgruppe, som skal komme med integrationsfremmende initiativer, så muslimske elever gøres fortrolig med dansk kultur og historie.
Altså, undskyld mig.
Er det ikke alle børn i den danske folkeskole, som skal gøres bekendt og fortrolig med dansk kultur og historie?
Det er faktisk en del af det, der står i folkeskolens formålsparagraf, og det er noget, vi vægter højt i en række fag i folkeskolen for alle børn.
Dernæst foreslår Dansk Folkeparti, at der skal overvejes et forbud mod kulturelle og religiøse særhensyn, f.eks. halalslagtet kød i offentlige madordninger.
Vi vil meget gerne være med til en diskussion af, hvor langt man skal gå i forhold til kulturelle og religiøse særhensyn.
Men her gælder det igen alene det, som Dansk Folkeparti ikke bryder sig om, nemlig muslimer, og så er det lige præcis halalslagtet kød, der er fokus på.
Jamen hvorfor så ikke en diskussion af koshermad, som jøderne spiser?
Vi synes igen, at man skal have den generelle holdningsdiskussion, i stedet for at der som her peges fingre af en bestemt gruppe af elever, som i øvrigt, vil jeg gerne understrege, på en række punkter er meget velintegrerede i den danske folkeskole.
Det er ikke det samme, som at der ikke er problemer.
Det er der med elever med anden etnisk baggrund, og det er der også med elever med pæredansk baggrund, og de problemer er vi optaget af at få løst, fordi folkeskolen skal være en skole, der løfter alle børn uanset baggrund.
Så har Dansk Folkeparti et forslag om stop for særlige hensyn til andre trossamfund, herunder tildeling af fridage f.eks. i forbindelse med ramadan.
Vi har faktisk en meget god bestemmelse i folkeskolen, der siger, at der er et antal dage, alle skal være i folkeskolen, og skolebestyrelserne har så mulighed for at lægge nogle bestemte feriedage.
Det, vi til gengæld synes er rigtig, rigtig træls, er de forældre, som bare synes, at de kan hive deres børn ud af det fællesskab, som folkeskolen er, og det er igen, uanset om det er, fordi de skal fejre nogle særlige religiøse helligdage, eller fordi de synes, det er meget bedre at tage på vinterferie i uge 5 og 6, fordi det er billigere end at tage af sted i uge 7, hvor der er vinterferie.
Vi er faktisk meget optaget af, at man tager holdningsdiskussionen på den enkelte folkeskole, og at skolebestyrelserne indskærper, at de dage, hvor man går i skole, kommer man i skole.
Igen gælder det, uanset om det er religiøse hensyn, eller fordi der er billige rejser, eller hvad det kan være.
Det er den generelle diskussion, vi synes der skal være i folkeskolen, i stedet for det her, hvor man peger fingre af en bestemt gruppe af elever.
Dansk Folkeparti henviser så til folkeskolens formålsparagraf.
Igen viser det, hvor ensidigt Dansk Folkeparti vælger at læse den.
For hvad står der i folkeskolens formålsparagraf?
Der står, at folkeskolen i samarbejde med forældrene bl.a. skal gøre børnene fortrolige med dansk kultur og historie.
Ja, det står der, fordi det er vigtigt.
Det er til gengæld det eneste, som Dansk Folkeparti har med i beslutningsforslaget.
De glemmer lige, hvad det er, der står lige efter.
Eleverne skal nemlig ikke alene gøres fortrolige med dansk kultur og historie, man skal også give eleverne forståelse for andre lande og andre kulturer.
Det er lige præcis den balance, der er i folkeskolens formålsparagraf.
Den er rigtig god, den skal gælde alle elever, og den ønsker vi at bygge holdningsdiskussionen på, og ikke på den der pegen fingre af en bestemt gruppe af børn, som i øvrigt skal have fuldt ud lige muligheder for at kunne være medelever i den danske folkeskole.
Lad os få den generelle diskussion og ikke det her, hvor man peger fingre.