runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-10:
Hvis man ser historisk på det, har udviklingen af det danske velfærdssamfund fundet sted over efterhånden 100 år, og den offentlige sektor er blevet stadig bedre, stadig mere effektiv og stadig større.
Den har også historisk set
udgjort en stadig større del af den danske økonomi.
Den del er fladet ud over de sidste 20 år.
Den er et udtryk for, at vi faktisk har et samfund, der er baseret på en meget effektiv offentlig sektor.
Og når udenlandske magasiner og pengemagasiner sammenligner det danske erhvervsliv og de danske rammebetingelser med andre landes, ligger vi helt i top, vi ligger som nummer et.
Det gør vi, fordi vi har en meget effektiv offentlig sektor.
Den offentlige sektor kan godt blive mere effektiv, men sandheden er jo, at den private sektor ikke er sådan en, der bærer den offentlige sektor på sine skuldre.
Sandheden er jo omvendt, at de supplerer hinanden, og de supplerer hinanden meget smukt i Danmark.
Så det, vi har fokus rettet mod, er at gøre den offentlige sektor endnu mere effektiv.
Men vi skal ikke hen mod sådan et minimalstatssamfund, som jeg forstår at hr. Anders Samuelsen gerne vil have.
I virkeligheden har vi en forpligtelse til at udvikle det danske velfærdssamfund år efter år, årti efter årti, vil jeg sige til hr. Anders Samuelsen.
Så nej, det bliver ikke bedre ved bare at skære ned, som Liberal Alliance gerne vil.
Mike Legarth (KF), 2011-11-10:
Regeringen fremsætter et finansforslag, hvor man opkræver 5 mia. kr. mere i skat allerede fra næste år.
Tror ordføreren, at det skaber optimisme, opsving og vækst, når man gør det dyrere at være dansker og giver den gennemsnitlige hårdtarbejdende dansker færre penge i tegnebogen, så der, når måneden er omme, er færre penge til rådighed?
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-10:
Jeg tror først og fremmest, at det skaber optimisme og vækst hos danskerne, hvis de kan se, at der skabes nye job, hvis de kan se, at der kommer mere vækst.
For det, vi kan se i øjeblikket, er den her massive usikkerhed: Hvor er min egen privatøkonomi i næste måned og til næste år?
Og der må jeg bare sige, at det gennemsnitligt har væsentlig, væsentlig større effekt i forhold til usikkerhed, at vi fremrykker offentlige investeringer og på den måde skaber job og på den måde skaber arbejdspladser, end det, som hr. Mike Legarth nævner.
Med hensyn til den samlede effekt af det – vismændene siger det jo meget klart – skal man hele tiden huske på, og det skal De Konservative også, at når man opkræver skatter i den her finanslov, lidt ekstra skat, bruger man dem også til nogle yderligere aktiviteter, og det er det, der kan være med til at sætte en positiv spiral i gang i Danmark.
Man kan jo sige det meget klart: Vi laver en kickstart, der skaber de her nye job og den nye vækst, og jeg er glad for, at den politiske ordfører for Venstre i virkeligheden anerkender, at det er det, der sker med kickstarten.
Jeg er også glad for, at den politiske ordfører for Venstre bakker op om, at der er brug for sådan en kickstart.
Det må være det, der er konklusionen, når den politiske ordfører henviser til den gamle regerings »Holdbar vækst«.
Og jeg er enig i, at der er brug for det, og derfor håber jeg også, at Venstre kan bakke op om finanslovforslaget, når det engang ligger i den endelige form.
Til det sidste vil jeg sige, at det jo ikke er sådan, at når vi laver en finanslov, så fokuserer vi entydigt på arbejdsudbuddet, og det er jo det, ordføreren gør lige nu – siger, at når man fjerner fattigdomsydelserne, kan arbejdsudbuddet reduceres.
Det er altså ikke det samme, og det var den fejl, ordføreren gjorde, altså at sætte lighedstegn mellem arbejdsudbud og antal job.
I økonomiske termer er det sådan på lang sigt, men nu snakker vi altså om 2012 og 2013, og der er det ikke sådan, at ledigheden stiger, som følge af at vi fjerner fattigdomsydelserne.
Det er en misforståelse, og det er en misforståelse, der er ført til torvs igen og igen, og jeg vil godt endnu en gang – det gjorde jeg også i min tale – hamre en pæl igennem det: Det er ikke sådan, det hænger sammen.
Det gør det på lang sigt, men ikke på kort sigt.
Vi har overtaget en rodebutik med et gigantisk underskud, og inden for det gigantiske underskud skal vi altså finde ud af at navigere, og vi skal skabe nye job og ny vækst i Danmark.
Vi har sagt det meget klart.
Vi siger til danskerne, at vi opkræver 5 mia. kr. ekstra i nye skatter og afgifter.
Det betyder ikke, at vi ikke også skal lave en skattereform ved at rokere om på nogle af skatterne.
Så det vil vi stadig gøre.
Så der ligger en garanti for, at vi ikke opkræver skatter ud over de 5 mia. kr., som står i finanslovforslaget, og som vi har skrevet i regeringsgrundlaget.
Men garantien gælder ikke for, at vi ikke laver om på det danske skattesystem, så det bliver bedre og smartere.
Kristian Jensen (V), 2011-11-10:
Jeg tillader mig først at sige, at jeg synes, at det er så sjovt at se hr. John Dyrby Paulsen på talerstolen fastholde, at der ikke har været løftebrud.
Det gjorde hr. John Dyrby Paulsen også i en tv-debat med mig selv den 27. oktober.
Efterfølgende har der dog været en kongres i Socialdemokratiet, hvor hr. John Dyrby Paulsens partiformand sagde følgende: »Der har været en livlig debat om, hvorfor ikke alle elementer af S-SF's politik er blevet gennemført.
Men jeg kan så forstå, at det synes hr. John Dyrby Paulsen ikke.
Hr. John Dyrby Paulsen står og giver mig sådan mindelser om Komiske Ali, Saddam Husseins tidligere informationsminister, der benægtede tilstedeværelsen af udenlandske kampvogne, mens man kunne se, at de rullede ind i baggrunden på fjernsynsskærmen.
Men jeg synes nok, at hr. John Dyrby Paulsen er lidt for trist til at blive kaldt Komiske John, så derfor vil jeg stille spørgsmål i en anden retning.
Hr. John Dyrby Paulsen sagde i et svar til hr. Peter Christensen, at 4.000 kr. i kommende byrder i gennemsnit for en familie er rigtig, rigtig mange penge.
Det er nemlig rigtig, rigtig mange penge for f.eks. en pensionistfamilie, der bliver ramt af afgiftsstigninger til fordel for gratis tolkebistand, fjernelse af optjeningskrav på sociale ydelser og en øget betaling til DSB.
Synes hr. John Dyrby Paulsen, at det er en socialt afbalanceret måde at bruge danskernes penge på?
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-10:
Jeg vil bare konstatere til det sidste, at Finansministeriet jo har beregnet, hvad den sociale profil sådan er, altså fordelingen for danskerne i den finanslov, som vi diskuterer i dag.
Der er det meget klart, at det er de laveste indkomster, der får mest gavn af finansloven.
Sådan er det.
Lad mig så vende tilbage til den debat, vi havde.
Jeg husker udmærket den debat med hr. Kristian Jensen.
Jeg husker også, da jeg spurgte om løftebrud, at så kunne hr. Kristian Jensen kun komme på et løftebrud, og det var den her motorvej mellem Herning og Holstebro, som den gamle regering jo ikke havde finansieret på nogen ordentlig måde.
Man havde bare sagt, at man ville sælge en eller anden offentlig ejendom, og så var den klaret.
Nej, den måde kan man ikke finansiere det offentlige budget på, vil jeg sige til hr. Kristian Jensen.
Det siges meget klart i Finansministeriet.
Så når vi har den her debat om, hvad vi har lovet og ikke lovet, så siger jeg jo også meget klart, at der er ting, som vi gerne vil gennemføre, men som vi ikke har 90 mandater til, og som vi ikke har kunnet få ind i vores regeringsgrundlag.
Det erkender vi blankt, og så er der ingen grund til at bruge mere tid på det.
Men at kalde det et løftebrud er da ikke i overensstemmelse med de normale demokratiske traditioner.
Vi skal have 90 mandater for at gennemføre noget i det her Folketing.
Hvis vi ikke har det, så glemmer vi det og koncentrerer os om det, der er vigtigt, nemlig at skabe job i Danmark og skabe vækst i Danmark, for det er det, der er helt afgørende lige nu oven på den økonomiske politik, den tidligere regering har ført i næsten 10 år.
Kristian Jensen (V), 2011-11-10:
Nu kommer jeg jo fra den del af Jylland, hvor et ord er et ord, og hvor vi normalt ikke behøver at skrive tingene ned for at stole på hinanden.
Hvis man der, hvor hr. John Dyrby Paulsen kommer fra, på skrift og med sin underskrift siger, at man lover, hvis man kommer i regering, at genindføre en akutfunktion i Svendborg, bliver bakket op i løftet af sin partiformand og ikke gennemfører det, er det så et løftebrud eller ej?
Hvis det ikke er et løftebrud, så har hr. John Dyrby Paulsen en langt mere fleksibel forståelse af det danske sprog, end jeg har fantasi til at forestille mig.
Men mit spørgsmål var egentlig om de rigtig, rigtig mange penge – for nu at bruge hr. John Dyrby Paulsens eget udtryk for et øjeblik siden – som danskerne skal betale i skatter og afgifter, de rigtig, rigtig mange flere penge, som en pensionistfamilie skal betale i skatter og afgifter, en pensionistfamilie, som jo ikke får gavn af, at man ændrer tolkebistanden, og som ikke får gavn af, at man ændrer optjeningskravet til sociale ydelser: Er det en socialt afbalanceret måde at finansiere regeringens forslag på?
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-10:
Man må jo bare sige klart og præcist, at de beregninger, der er i Finansministeriet – og det håber jeg at hr. Kristian Jensen og hans parti er enige i – viser, at den sociale fordeling i den her finanslov entydigt bliver til gavn for de laveste indkomster.
Så kan man sagtens finde en ting i finansloven, som ikke lige bliver til gavn for de laveste indkomster, det ville også være mærkeligt andet.
Men Finansministeriet har regnet meget klart ud, at det her bliver til gavn for de laveste indkomster.
Man skal jo se på den samlede pakke, og hvad det er, der samlet kommer ud af den her finanslov, og der kommer altså 9.000 job i 2012, mindst, og 13.000 job i 2013, mindst.
Det er også til gavn for danskerne.
Og ja, vi fjerner nogle fattigdomsydelser, som har været en meget, meget stor belastning for de familier og ikke mindst de børn, der er ramt af de ydelser.
Så ja, det er mange penge, og det er også mange penge for dem, der nu får et bedre liv som følge af denne finanslov.
Ellen Trane Nørby (V), 2011-11-10:
Jeg vil egentlig gerne følge op på det, for ordføreren står jo og fremhæver meget klart og tydeligt, at den såkaldte kickstart skulle give 9.000 ekstra i beskæftigelse.
Jeg går ud fra, at ordføreren har været inde at læse det finanslovforslag, som den tidligere regering lagde frem, og som jo indebar en holdbar vækstpakke på 10,8 mia. kr. med en række spadeklare offentlige fremrykningsprojekter.
Den holdbare vækstpakke, som den tidligere regering lagde frem, havde en beregnet beskæftigelseseffekt på mellem 6.000 og 8.000 personer, så derfor kan jeg jo godt lægge til grund, at det er, fordi ordføreren smykker sig ret meget med lånte fjer, når ordføreren taler om 9.000 ekstra.
For jeg tror, at ordføreren har glemt at modregne de 2.000-3.000, som falder ud af beskæftigelse på grund af ophævelsen af kontanthjælpsloftet og starthjælpen, som Finansministeriets beregninger jo også viser.
Det vil jo egentlig betyde, at det finanslovforslag, vi diskuterer i dag, har en negativ beskæftigelseseffekt, når vi isoleret taler om vækstpakken.
Men jeg vil egentlig gerne spørge til pensionerne, for det har ordføreren let og behændigt glemt at tale om i dag, altså de 2,5 millioner danskere som får forringet deres pensionsvilkår.
Mike Legarth (KF), 2011-11-10:
Faktum er, at man gør det dyrere at være dansker.
Faktum er, at man ødelægger konkurrenceevnen, at man fjerner initiativet til at yde en ekstra indsats.
Men det er der ikke tid til at debattere som led i en kort bemærkning.
Men kan vi få en garanti fra ordføreren for, at de 5 mia. kr. så er det, der bliver pålagt af ekstra skatter i den her samling, i den her valgperiode?
Kan vi få en garanti for det?
Så har man jo fremsat et finansforslag, der hedder »Ansvar og handling«, men er det ikke rigtigt, at når man læser indholdet, burde det have heddet »Skattesmæk og brudte løfter«?
Mads Rørvig (V), 2011-11-10:
Hr. John Dyrby Paulsen giver her en klar garanti for, at man ikke vil sætte afgifterne op med mere end 5 mia. kr.
Klimaministeren har været ude at sige, at de klimaafgifter, man vil sætte op, kommer til at ramme en dansk gennemsnitsfamilie med ca. 2.000 kr. ekstra.
Er de 5 mia. kr. inden for afgiftsstigningen?
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-10:
Vi har sagt det meget klart: De 5 mia. kr., der får en finanslovvirkning, er et maksimum.
I andre sammenhænge, f.eks. i forbindelse med at få en mere effektiv energiudnyttelse i Danmark, i forbindelse med energiselskabernes muligheder for at investere i økonomi, forskning eller mere effektive anlæg og lignende, kan man vælte nogle af de der ting over på forbrugerne.
Det er jo en afvejning hos det enkelte energiselskab.
Vi har sagt det meget klart: Der er et maksimum på de skatter og afgifter, vi kan opgøre, og som vedrører finansloven.
Det har vi selvfølgelig tænkt os at holde.
Det er et rigtig godt spørgsmål, og jeg er glad for, at spørgeren bringer lige netop det emne op.
Det er rigtigt, at vi på nogle områder har set lidt af et boom i antallet af job inden for byggesektoren.
Det har jo specielt været oversvømmelserne og lignende i København, som har givet anledning til, at nogle håndværkere heldigvis har fået job.
Jeg vil godt sige, at der altså er tale om danske håndværkere for en stor dels vedkommende.
Det kan vi også se på de statistikker, der er for f.eks. København.
Men det, der jo er problemet, som ordføreren peger på, er, hvad der sker med de her udenlandske håndværkere, der kommer ind på arbejdsmarkedet.
Vi har jo ikke noget imod, at udenlandske håndværkere kommer ind, hvis de arbejder på danske vilkår og efter danske overenskomster og til danske lønninger.
Men problemet er, hvad vi skal gøre, når de ikke gør det.
Det er en af de ting, vi jo rejser i forbindelse med de trepartsforhandlinger, som kommer i gang nu her.
Så jeg vil ikke stå her og sige, hvad løsningen så bliver, men det står fuldstændig krystalklart i regeringsgrundlaget, at det her område skal vi gøre noget ved, og det står lige så fuldstændig krystalklart, at der ikke har været gjort ret meget på det her område de sidste 10 år.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-11-10:
Altså, det er jo ikke bare på grund af nogle oversvømmelser, at der er nogle job, der bliver ændret fra at være udenlandske til at blive danske.
De danske motorvejsanlæg bliver for en stor dels vedkommende jo produceret og lavet af udenlandsk arbejdskraft, fordi udenlandske firmaer har vundet licitationerne ved Vejdirektoratet osv.
Det er ikke danske arbejdspladser, vi skaber med de vækstinitiativer for de her 17,5 mia. kr.
Mange af de her vækstinitiativer er jo kommet ud i en udbudsrunde, hvilket måske gør, at udenlandske virksomheder vinder nogle kontrakter, og det betyder så, at vi får mere udenlandsk arbejdskraft til Danmark, og at vi samtidig får mindre dansk arbejdskraft.
Mit spørgsmål drejer sig lidt om noget andet.
Det drejer sig om det her med Landsbyggefonden, som jeg ved ordføreren var inde på i sin ordførertale.
Det er jo faktisk sådan, at i det boligforlig, der blev indgået i 2010, er ordførerens eget parti jo ikke en del af aftalen om fremrykningen af de her ting, bl.a. ghettoplanen osv., fordi man faktisk fra socialdemokratisk side sagde, at det var rendyrket tyveri, at man tog de her mange milliarder fra Landsbyggefonden og så gav dem til boligrenoveringsprojekter.
Nu står den samme ordfører fra partiet jo så og siger, at nu er det fantastisk, at vi tager de her penge fra Landsbyggefonden.
Kan man ikke godt se, at der er tale om en form for tyveri?
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-10:
Nej, det er helt ærligt at blande æbler sammen med noget helt andet, noget, der ikke engang er frugt.
Det er der et behov for, men det er en helt, helt anden måde at gøre det på, end spørgerens eget parti har været med til.
Her sker det jo på en måde, som ikke på nogen måde kan karakteriseres som tyveri.
Og det synes jeg faktisk den gamle aftale havde karakter af.
Så jeg vil sige: Nej, jeg er ikke enig i, at det er det, der sker, og at det er det, der kommer til at ske i forbindelse med finansloven.
Med hensyn til at det er udenlandske firmaer, der vil rende med det hele, vil jeg sige, at det tror jeg ikke.
Lad mig bare henvise til, at det tror vismændene sådan set heller ikke, og det tror Finansministeriet sådan set heller ikke.
Men jeg er enig med spørgeren i, at risikoen er der, fordi vi bl.a. har nogle internationale forpligtelser til f.eks. at udbyde de her meget store anlægsinvesteringer.
Men jeg skal også gøre opmærksom på, at i forhold til den tidligere regerings planer er det altså sådan, at en del af de store anlægsinvesteringer er skåret ned til fordel for noget andet, som i virkeligheden giver flere arbejdspladser i Danmark.
Sophie Løhde (V), 2011-11-10:
Ja, der er jo mange brudte løfter, som den socialdemokratiske ordfører må forholde sig til i dag.
Det må sådan være lidt træls at stå her på talerstolen hele dagen og skulle forklare, at alt det, man lovede før valget, nu alligevel ikke bliver til noget.
En af de andre ting, man jo også har haft lovet, er alt det her med, at nu skal der bruges en masse penge ude i kommunerne.
Der vil jeg bare bede ordføreren om at bekræfte, at der i det finanslovforslag, vi behandler her i dag, ikke er afsat en eneste ny krone til en såkaldt kickstart i kommunerne.
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-10:
Må jeg ikke starte med at sige, at nej, jeg synes egentlig ikke, det er træls at stå her; jeg synes faktisk, det er ret interessant, spændende, sjovt at stå og debattere med borgerlige politikere om, hvad der er op og ned i den her finanslov.
Det er der meget stort behov for, for jeg kan forstå, at der er mange misforståelser i den her sammenhæng, og så er det jo godt, at vi kan få dem afklaret.
Med hensyn til kickstarten er det rigtigt forstået – og det har vi jo sagt hele tiden – at der ikke er nogen nye penge i kickstarten.
Det er projekter, der i forvejen var planlagt til at blive udført på et eller andet tidspunkt, som vi nu sætter gang i, og vi giver bl.a. regionerne og kommunerne lov til at gå i gang med de store ønsker, de har haft til udvidede anlægsinvesteringer i de næste 2 år; vi giver dem lov og siger: Det støtter vi jer i.
Det er en del af kickstarten.
Men der er ikke tale om nye projekter eller nye penge i kickstarten, det er fuldstændig rigtigt forstået.
Sophie Løhde (V), 2011-11-10:
Så en kickstart set med Socialdemokraternes øjne
er altså, at man bruger nogle penge, der allerede skulle bruges, i det samme år, som de allerede skulle bruges – ja, det er søreme en kickstart!
Og dermed bekræfter ordføreren også, at der i 2012 bliver brugt de samme penge, som kommunerne i forvejen har budgetteret med skal bruges, og dermed er der ikke afsat en eneste ny krone til kommunerne i den her såkaldte kickstart.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-11-10:
Tak, hr. formand.
Jeg synes jo, at det har været ganske interessant at følge den her debat, hvor jeg synes at den socialdemokratiske ordfører, hr. John Dyrby Paulsen, gentagne gange har rost initiativer til fremrykning af offentlige anlægsinvesteringer og dermed også skabelse af de her mange nye tusinde job.
Jeg synes selvfølgelig også, at vi skal anerkende, at det er utrolig vigtigt, at vi får skabt så mange nye job i Danmark.
Men man skal selvfølgelig også gøre meget for at beholde de job, vi i forvejen har i Danmark.
Det er jo sådan, at hvis man kigger på nogle af de opgørelser, der bliver lavet inden for den danske bygge- og anlægsbranche, så kan man se, at der inden for de sidste 12 måneder faktisk er kommet 5.000 nye job inden for bygge- og anlægssektoren.
Det, der bare er problemet, er, at alle de 5.000 job er besat af polakker, tyskere og alle mulige andre.
På de samme 12 måneder er der blevet 1.000 færre job til håndværkere med dansk baggrund.
Det betyder, at man fører en politik, som ender med, at man skaber nye job, men vi kan så bare se, at jobbene går til polakker og tyskere på grund af arbejdskraftens fri bevægelighed og andre sociale foranstaltninger.
Louise Schack Elholm (V), 2011-11-10:
Jeg undrer mig over ordførerens markering af, at det absolut ikke var den måde, som VK-regeringen lagde op til, renoveringspengene i den almene sektor skulle bruges på; dengang var man imod den måde, vi renoverede den almene sektor på.
Det var sådan, at den tidligere boligordfører for Socialdemokraterne, hr. Thomas Jensen, sagde: Sagen er nemlig den, at det udelukkende er lejernes egne opsparede midler i Landsbyggefonden, der skal betale for renoveringer og løft af nedslidte boligområder.
Det er ikke fair over for lejerne.
Det er præcis det samme, man lægger op til nu, man ændrer overhovedet ikke på den måde, man finansierer det på, man fremrykker bare tidspunktet for, hvornår man skal bruge pengene.
Så har ordføreren ændret holdning på det her område?
Synes man nu, at det er helt i orden, at man bruger lejernes egne penge, og kun lejernes egne penge, på renoveringer?
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-10:
Vi kender jo alle sammen til den debat, der har været, om Landsbyggefonden og den måde Landsbyggefonden er blevet behandlet på – virkeligheden er, at der er taget penge ud af Landsbyggefonden.
Jeg tror ikke, vi bliver enige om synspunkterne på det.
Men det, der er pointen her, er jo, at vi giver Landsbyggefonden og den almene boligsektor mulighed for at blive renoveret allerede fra 2012.
Vi fremrykker altså den mulighed, der allerede er givet, og det kan jeg ikke forstå Venstre skulle være imod.
Tværtimod måtte det modsatte være gældende, nemlig at Venstre er glad for, at vi får lov til at fremrykke den.
Og igen: Vi gør det jo med det formål at skabe vækst og job, og det er det, der er behov for.
Vi har overtaget et underskud på de offentlige finanser på over 90 mia. kr.
Vi har overtaget en økonomi, der har tabt mere end 150.000 job i løbet af de sidste 3 år.
Det er da for søren det, der skal være i fokus, og det er det, vi skal gøre noget ved.
Louise Schack Elholm (V), 2011-11-10:
Nu er det sådan, at Venstre ikke har lovet at give én statslig milliard kroner til renovering af den almene sektor.
Det har Socialdemokraterne lovet.
Socialdemokraterne lovede i finanslovudspillet og skatteudspillet fra sidste år, at de ville give en statslig milliard kroner til renovering af almene boliger, og vi må jo bare sige, at det jo ikke kommer til udtryk i finansloven.
For de penge, man vil bruge, er de penge, der i forvejen er afsat i Landsbyggefonden, og det var det, VK-regeringen lagde op til man skulle gøre, men det udtrykte Socialdemokraterne var et tyveri over for lejerne.
Vil finansordføreren indrømme, at Socialdemokraterne har skiftet holdning på det her område, så man nu ikke mere vil give en statslig milliard kroner til renovering af de almene boliger?
John Dyrby Paulsen (S), 2011-11-10:
Der er mange ting, vi gerne ville gøre, hvis vi havde overtaget en økonomi, der var til det.
Vi har overtaget et statsunderskud på mere end 90 milliarder danske kroner.
Det siger sig selv, at det sætter nogle begrænsninger for, hvad vi kan gøre.
Det siger også sig selv, og det ved alle, der har fulgt med i dansk politik, at vi er meget optaget af den almene boligsektor.
Vi vil meget gerne hjælpe den, men det store underskud, vi har overtaget, sætter altså nogle begrænsninger.
Vi må bare holde fast i, at når vi giver den almene boligsektor muligheden for at renovere allerede fra 2012 og 2013, giver det et betydeligt løft til den almene sektor, og det er med til at skabe job og arbejdspladser og vækst i Danmark, og det er det, der er i fokus lige nu.
Så nej, jeg køber ikke den der præmis.
Jeg synes i virkeligheden, at den finanslov, vi nu præsenterer, afbalancerer tingene på mange måder, herunder ved at give den almene boligsektor mulighed for at få et løft.