runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-12:
Det er fuldstændig rigtigt, at vi laver aftaler med alle EU-lande.
Men stadig væk er det jo sådan, at vi har den mulighed – og på den måde er en tilvalgsordning jo en ret generøs ordning for Danmarks vedkommende – at hvis vi mener, at der er noget, der går for langt, så lader vi være med at tilslutte os.
Og det har vi ikke vurderet.
Altså, når det gælder de 22 retsakter, som vi tilslutter os nu, har vi ikke vurderet, at der er noget af det, som er til ugunst for danskerne.
Tværtimod løser det nogle meget konkrete problemer for danske borgeres og virksomheders retssikkerhed i forhold til europæiske lande, at eksempelvis kendelser afgivet i Danmark også gælder, hvis en beskyttet person eksempelvis flytter til Rumænien.
Det er da en fordel.
Susanne Eilersen (DF), 2015-11-12:
Tak for det.
Jeg vil gerne lige afslutningsvis i den her lange debat stille ordføreren for Det Konservative Folkeparti et meget enkelt spørgsmål.
Nu har ordføreren talt utrolig meget om, at det aldrig vil komme til at ske, at vi afgiver suverænitet på udlændinge- og flygtningeområdet, og så vil jeg gerne lige have et svar – ja eller nej – fra ordføreren på spørgsmålet: Er et løfte juridisk bindende, selv om det er givet på Folketingets talerstol?
Ja eller nej?
Rasmus Jarlov (KF), 2015-11-12:
Det er ikke juridisk bindende.
Men hvad er en juridisk garanti fra et Folketing værd, når Folketinget i øvrigt laver juraen?
Så derfor kan man da godt argumentere for, at en politisk garanti kan være mere værd end en juridisk binding.
Når man går ud og laver politiske aftaler, hvor fem partier sætter sig sammen og meget, meget solidt garanterer hinanden og befolkningen, at der skal være folkeafstemninger, før det overhovedet kan komme på tale at afgive asyl- og flygtningepolitik, og alle partier har vetoret, så er det altså en ret sikker garanti, der bliver udstedt.
Det er ikke hundrede procent, det er rigtigt, men der er også mange andre ting, Folketinget kunne lave af ulykker.
Hvis der virkelig var et flertal for, at vi skulle have en slap udlændingepolitik og det virkelig skulle strømme ind med flygtninge til Danmark, så kunne Folketinget vedtage det i morgen.
Det skal man være klar over.
Vi kunne vælge, at vi ville følge EU fuldstændig, og vi kunne vælge, at vi ville tage lige så mange flygtninge, som Sverige ønsker at vi skal gøre, og det kunne Folketinget vedtage i morgen.
Men det gør vi ikke, for det er ikke det, vi ønsker.
Trine Bramsen (S), 2015-11-12:
Det handler om tryghed for danskerne.
Det handler om politisamarbejdet ...
Ja, det handler om ro!
Men det handler også om vores politisamarbejde og om kampen mod pædofile, menneskehandlere, indbrudsbander, terror og chikane.
Det handler om kampen mod social dumping.
Det handler om beskyttelse af børn og af voldsramte kvinder.
Og det er altså ikke for sjov, når der er 24 organisationer, som har meldt sig på banen i den her debat.
Som bekendt er Europol anledningen til, at vi skal have folkeafstemningen netop nu.
Loven omdanner det nuværende retsforbehold til en tilvalgsordning, og det betyder, at vi fra dansk hold selv har bestemt, hvilke dele af EU-samarbejdet om retslige og indre anliggender som Danmark skal deltage i, og dermed også hvad vi skal stå uden for.
Det handler om politisamarbejde, men det handler også om en række andre ordninger, som jeg vil komme tilbage til.
Det er jo noget, vi har diskuteret igen og igen her i Folketingssalen, så lad mig bare sætte to streger under: Lovforslaget, som vi behandler her i dag, betyder fortsat, at vi ikke er en del af EU-lovgivningen om fælles asyl- og indvandrerpolitik.
Derimod er der en række retsakter, som vil styrke danske forhold.
De vil styrke forholdene for familierne, bl.a. de mange danskere, som bliver gift på tværs af grænser, som får børn på tværs af grænser.
Vi har set, at det desværre betyder skilsmisser, hvor børn ender mellem to forskellige retssystemer.
Set med Socialdemokratiets briller er det ikke rimeligt for de børn, at de bliver kastebold mellem to retssystemer.
Vi skal altid stå på børnenes side, og derfor skal afgørelser om forældrerettigheder gælde i alle EU-lande.
Og også kvinder, hvis voldelige eksmand har et tilhold, synes vi skal have bedre rettigheder.
Det kan man så være imod.
Det er der nogle partier her i Folketingssalen der ikke mener er nødvendigt at sikre.
Det mener vi i Socialdemokratiet.
Det er fair over for de her kvinder, at et tilhold også gælder i andre lande.
Ikke mindst er det vigtigt, at vi kan bekæmpe social dumping, at vi kan bekæmpe, når lønmodtagere bliver snydt for penge, de har til gode.
Når danske virksomheder har tilgodehavender i andre lande, er det afgørende, at vi er en del af samarbejdet.
Det er jo rigtigt, at når vi gør alle de her ting op, står der et valg tilbage.
Det er et politisk valg, og lad os bare sige det åbent og ærligt.
Det er i hvert fald ikke noget, vi fra Socialdemokraternes side putter med.
Det er et politisk valg, og vores valg i den her sammenhæng er klart: Vi vil rettighederne, vi vil trygheden for de mange grupper, det her går ud over.
Så med de ord vil jeg sige, at vi Socialdemokrater fortsat støtter lovforslaget her.
Vi har gjort regnestykket op, og det er altså trygheden for danske børn, for kvinder, der har været udsat for vold, for virksomheder og lønmodtagere, som er højest prioriteret af os.
Det er kampen imod de usmagelige kriminelle, som desværre krydser grænser i stadig højere grad.
Pernille Skipper (EL), 2015-11-12:
Jeg vil så hjertelig gerne have lov at spørge fru Trine Bramsen om nogle ting.
Først tak for, at ordføreren går på talerstolen og tager debatten.
Den er rigtig vigtig.
Og jeg kan jo forstå, at for Socialdemokraterne handler det her spørgsmål næsten udelukkende om Europol-samarbejdet og så nogle minimumsdirektiver, der som udgangspunkt er fuldt implementeret i dansk ret allerede, og at der ikke kommer til at ændre sig noget som helst efter den 3. december, lige meget hvad resultatet bliver.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge konkret til en af de andre retsakter, som også har været omtalt en lille smule i medierne, nemlig den europæiske efterforskningskendelse, som jo betyder, at udenlandske domstole kan træffe afgørelse om ransagninger i danske hjem og beslaglæggelser af dansk ejendom, uanset hvad en dansk domstol ville have sagt til det i forhold til den danske retsplejelov.
Og det er endda også nogle gange for ting, som faktisk slet ikke er ulovlige i Danmark.
Hvordan forklarer Socialdemokraterne det som en fuldkommen sejr, som det jo lyder til, når fru Trine Bramsen taler?
Trine Bramsen (S), 2015-11-12:
Det er sådan, at vi Socialdemokrater tror på fællesskabet, og når man indgår i et fællesskab, er det jo rigtigt, at man skal samarbejde.
Det betyder også, at det i det konkrete tilfælde med en ransagningskendelse kan være, at man skal samarbejde med udenlandske efterretningstjenester, der samarbejder på anden vis end i Danmark.
Der har vi en stor tiltro til at danske efterretningstjenester faktisk har en positiv indflydelse på det samarbejde, der foregår.
Og så må jeg også sige, at det godt kan være, at der sikres lovhjemmel, men det er jo ikke det samme, som at man skal.
Så vil jeg sige om den anden ting, som er en myte: Det er jo ikke korrekt, at vi kun snakker om Europol.
Vi snakker om Europol og 22 retsakter.
Det gør vi igen og igen.
Vi har endda lavet plakater, som jeg har bemærket at fru Pernille Skipper er meget optaget af.
Det handler om den retsakt, der handler om menneskehandel, og som handler om den retsakt, der handler om kampen mod børnemishandling.
Så det er jo ikke korrekt, at det her kun er Europol.
Det er Europol og 22 retsakter.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2015-11-12:
Jeg vil gerne vide, om ordføreren anerkender, at hvis vi ophæver retsforbeholdet, er det samtidig et ja til, at Danmark ikke længere suverænt kan bestemme reglerne for skilsmisse og for samvær med børn.
Pernille Skipper (EL), 2015-11-12:
Jeg startede også med at sige, at fru Trine Bramsen kun var optaget af Europol og af nogle minimumsdirektiver, som allerede er implementeret i dansk ret, fordi det er direktivet om menneskehandel og børneporno sådan set allerede fuldstændig.
Så ja, vi er helt enige om, at det cirka er de tre ting, I taler om.
Jeg ved simpelt hen ikke, hvad det var, fru Trine Bramsen svarede på.
Det var i hvert fald overhovedet ikke på mit spørgsmål.
Det havde intet med efterretningstjenester at gøre.
Jeg sagde ingenting om lovhjemmel.
Jeg ved ikke engang, hvad det der handlede om.
Jeg spurgte til, hvordan Socialdemokraterne kan synes, at det er okay, at udenlandske domstole kan træffe afgørelser om ransagninger af danske hjem og beslaglæggelse af dansk ejendom, uanset hvad en dansk domstol ville have sagt til det – og også for handlinger, som slet ikke er ulovlige i Danmark.
Er det i Socialdemokraternes optik virkelig et fremskridt?
Trine Bramsen (S), 2015-11-12:
Heldigvis har vi jo i de seneste år også set en udvikling i andre europæiske lande, hvor de kommer tættere og tættere på danske standarder.
Derfor mener jeg faktisk, det er utrolig vigtigt, at Danmark er en del af det her samarbejde, så vi med vores rettigheder i Danmark kan påvirke det, der foregår i andre lande.
Lige præcis den retsakt, som fru Maria Reumert Gjerding nævner, er ikke en del af det, vi stemmer om.
Søren Pind (V), 2015-11-12:
Jeg forstod faktisk ikke helt, om hr. Kenneth Kristensen Berth mente, at ren racisme faktisk var en forbrydelse; det er jo forudsætningen for, at jeg overhovedet kan svare på hr. Kenneth Kristensen Berths spørgsmål.
At Tyskland har nogle helt særlige forudsætninger for at kriminalisere f.eks. holocaustbenægtelse, har jeg fuld forståelse for.
Søren Søndergaard (EL), 2015-11-12:
Nu var justitsministeren chokeret.
Jeg vil godt sige, at jeg er chokeret over, at vi har en justitsminister, som ikke kender forskel på en anklage og en domfældelse.
Det er sgu – undskyld, undskyld, det måtte jeg ikke sige – imponerende.
Altså, jeg tror, at man kan få lidt assistance nede bagved.
En justitsminister, som ikke er i stand til at kende forskel på en anklage og en domfældelse – vorherre bevar mig vel!
Det, vi snakker om her, er jo ikke folk, der er domfældt; det er folk, der er anklaget for noget.
Og enhver, som har brugt den mindste tid på at arbejde med menneskerettigheder rundtomkring i verden, ved selvfølgelig, at folk, som et system gerne vil af med, bliver anklaget for alle mulige kriminelle ting.
Derfor er det interessante jo, om der er hold i billetterne.
Søren Pind (V), 2015-11-12:
Det er jo som regel derfor, man undersøger en sag, altså for at finde ud af, om der er substans i den.
Det med at jeg skulle stå og sige noget som helst grundlovsstridigt, ville formandsstolen i givet fald have påtalt, så det kan jeg på det kraftigste afvise.
Søren Søndergaard (EL), 2015-11-12:
Jeg ville være blevet overrasket, hvis justitsministeren havde sagt andet.
Men det afgørende her er jo lige præcis spørgsmålet om gensidig anerkendelse.
Det er, hvor langt vi skal gå for at anerkende beslutninger truffet af andre landes domstole.
Og der vil jeg da være enig med justitsministeren i, at hvis udgangspunktet er med de fejl og mangler, der altid er, at andre landes domstole i EU er på et niveau som det danske, hvad angår sikring af retsgarantier, ingen korruption, fravær af politisk indflydelse, ja, og så er der jo ikke det store problem.
Men er det justitsministerens opfattelse, altså at der ikke er alvorlige problemer med retsvæsenet i en række EU-lande?
Er det helt seriøst justitsministerens opfattelse?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-12:
Jo, men nu skal vi jo lige huske på, justitsminister, at det, som det her jo drejer sig om, er, om dansk politi skal kunne gå ind i at efterforske danskere, som kommer til udlandet og forbryder sig mod den udenlandske indskrækning af ytringsfriheden
Jeg troede faktisk, at partiet Venstre var meget optaget af ytringsfriheden.
Jeg troede faktisk, at partiet Venstre havde den opfattelse, at ytringsfriheden skulle være så vid og bred som overhovedet muligt, og nu håber jeg ikke, at justitsministeren begynder at snakke om holocaust og Tyskland igen, for det mener jeg sådan set er at afspore debatten.
Det er det principielle, at man kan straffes for at have ytret sig i et andet land, og at dansk politi skal hjælpe med det.
Søren Pind (V), 2015-11-12:
Jeg mener, at Enhedslisten og andre nejsigere nyder godt af at skabe mistænksomhed – mistænksomhed over for en lang række andre landes retssystemer, som derved generelt smitter af på den europæiske retstilstand.
Hele den her afstemning handler om, hvorvidt vi tror på, vi kan bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet alene, eller vi i sagens natur må have samarbejdspartnere.
Det samarbejde ville ikke give nogen mening, hvis ikke også domstolene på sæt og vis var indblandet i det, hvis man kunne fremskaffe bevismateriale, hvis der var samarbejde med myndigheder.
Så jeg vil bare sige til hr. Søren Søndergaards mistænkeliggørelse: Jeg deltager ikke i den.
Er alt perfekt?
Men fremmer det her dansk mulighed for at bekæmpe international, grænseoverskridende kriminalitet?
Helt bestemt.
Trine Bramsen (S), 2015-11-12:
9 af dem handler om politisamarbejdet.
Kan ordføreren give et eksempel på én af de retsakter, som han ikke mener vi skal være en del af?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-12:
Ligesom regeringen og japartierne har valgt at fremlægge det her som en samlet pakke, som man skal tage stilling til og sige ja eller nej til, har Dansk Folkeparti også den indstilling, at det her er en samlet pakke, som man skal sige ja eller nej til.
Der må man jo sige at pakken er sat sådan sammen, at vi under ingen omstændigheder kan anbefale danskerne at sige ja, fordi pakken ikke er en god pakke.
Det kan da godt være, at der er enkelte ting, som kan være positive.
Meget af det kan vi sådan set vælge selv at implementere i dansk lovgivning, som vi f.eks. har gjort det på menneskehandelsområdet.
Trine Bramsen (S), 2015-11-12:
Jeg vil egentlig gerne bede om et svar på mit spørgsmål fra ordføreren.
Hvad er det for retsakter, som Dansk Folkeparti er imod?
Er det børnene, der skal forblive gidsler mellem to retssystemer?
Hvilke af de 22 retsakter er Dansk Folkeparti imod?
Man kan bare give ét eksempel.
Jesper Kiel (EL), 2015-11-12:
Vil det sige, at ordføreren mener, det forholder sig sådan, at hvis der bliver givet en ransagningskendelse ved en anden domstol i et andet land mod en borger i Danmark, vil ransagningen ikke blive gennemført.
Er det det, ordføreren siger?
Trine Bramsen (S), 2015-11-12:
Lige præcis når det handler om samarbejdet om kriminelle, synes jeg sådan set, at det er udmærket, at man, hvis der er en sag, hvor man har god grund til at tro, at der er begået ulovligheder, og hvis det kan føre til opklaring af kriminalitet, samarbejder med myndigheder i andre lande og følger de spor, der måtte være.
Det er faktisk en af grundene til, at vi jo anbefaler et ja.
Det er det her med politisamarbejdet om problemet med den grænseoverskridende kriminalitet, som set med vores øjne kun kan løses i fællesskab på tværs af landene.
Så i forhold til det nævnte eksempel synes vi at det er helt fint, at man følger spor, når det handler om kriminelle, og det er jo i grove tilfælde, skal vi lige huske.
Der er tale om grov kriminalitet.
Jesper Kiel (EL), 2015-11-12:
Jeg synes ikke rigtig, ordføreren fik svaret på hr. Søren Søndergaards spørgsmål vedrørende gensidig anerkendelse af andre domstole, og det blev måske forvirret af det med demonstrationen.
Men det handlede sådan set bare om, at hvis der er – og det er der god grund til at tro at der er – korrupte domstole i andre EU-lande, hvordan ser ordføreren så på det, når man gensidigt skal anerkende de kendelser, der bliver afsagt der?
Søren Pind (V), 2015-11-12:
Jeg mener, at racisme i sin reneste form er en alvorlig forbrydelse.
Ja, det gør jeg.
Vi har også set historiske eksempler på, hvad det kan medføre.
Det håber jeg faktisk hr. Kenneth Kristensen Berth er enig med mig i.
Trine Bramsen (S), 2015-11-12:
Spørgeren har fuldstændig ret i, at Enhedslisten konstant blander eksempler ind i det, som ikke har noget med sagen at gøre.
Det var det med demonstrationen jo et meget relevant eksempel på.
Når det handler om domstolskendelser og udveksling af oplysninger mellem efterretningstjenester, kan danske efterretningstjenester benytte sig af de metoder, som der er afgivet kendelser om i andre lande.
Men det er ikke det samme, som at de skal.
Det tror jeg også ministeren har været ude og svare på, og det svar håber jeg at Enhedslistens medlem har læst.
Søren Pind (V), 2015-11-12:
Jamen det er jo derfor, det er klart og rart at få klarlagt, hvem det egentlig er, Enhedslisten forsvarer, for Enhedslisten siger, at det er alle borgere.
Det er jo ikke rigtigt.
Det er nogle helt specifikke borgere, som er kriminaliseret for nogle handlinger, de har begået et andet sted end i Danmark, og som så ikke er strafbare efter dansk ret.
De har overtrådt det pågældende lands nationale ret og så skjult sig i Danmark.
Det er dem, Enhedslisten forsvarer.
Det er f.eks. rigtigt nok, at i Tyskland straffer man holocaustbenægtelse.
Det er fuldstændig rigtigt.
Synes fru Pernille Skipper virkelig, det er så urimeligt, at man, når vi er i et samarbejde, og når et land som Tyskland med den historik, det her, har valgt at straffe den pågældende forbrydelse, og når en dansker så, vel vidende at dette er tilfældet, tager ned til Tyskland og krænker tysk lovgivning, så kan rammes af tysk lovgivning i Danmark?
Synes fru Pernille Skipper virkelig det?
Pernille Skipper (EL), 2015-11-12:
Ja, det synes fru Pernille Skipper virkelig.
Fru Pernille Skipper synes faktisk, at det skal være sådan, at de ting, vi sender folk til strafforfølgning for, også er noget, som et flertal faktisk har besluttet at kriminalisere.
Jeg tror, den er 8 år i Grækenland.
Det tror jeg heller ikke justitsministeren synes.
Der må faktisk også være grænser, ikke?
Kunne justitsministeren ikke medgive, at den argumentation jo så ville føre til, at hvis vi bare skulle anerkende andre landes lovgivning lige meget hvad og udføre ransagninger på dansk grund på baggrund af deres lovgivning, så vil det jo gælde alt, også det, der ikke er på positivlisten, som måske er lovligt i Danmark, men ulovligt i et andet land?
Søren Pind (V), 2015-11-12:
Jeg ved slet ikke, hvorfor fru Pernille Skipper roder sig ud i noget med børn på 8 år, som ikke har noget som helst at gøre med den her positivliste, som omhandler meget, meget grove forbrydelser.
Det er simpelt hen udenomssnak.
Må jeg så lige sige: Det her går jo to veje.
Lad os nu tage et dansk eksempel, som jeg ved bekymrer Enhedslisten, men som overhovedet ikke bekymrer et kæmpe flertal i det danske Folketing, nemlig det faktum, at vi har kriminaliseret det at modtage terrortræning eller at finansiere en terrororganisations i øvrigt lovlige virksomhed.
Det har vi gjort i Danmark.
Vi har kriminaliseret, at man modtager den form for terrortræning eller finansierer en terrororganisation.
Det kan vi bede andre lande om at hjælpe os med.
Det ved jeg godt at Enhedslisten har problemer med, men sandheden er, at hvis ikke vi var en del af Den Europæiske Union, kunne vi ikke bede andre landes myndigheder om hjælp i den sag, og det er der kolossal opbakning til i Danmark.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-12:
Tak for det.
Justitsministeren betegner de her forbrydelser som »meget, meget grove forbrydelser«.
Jeg konstaterer, at en af disse »meget, meget grove forbrydelser« så åbenbart er racisme og fremmedhad.
Der må jeg bare spørge justitsministeren, om det virkelig er justitsministerens opfattelse, at det er en meget, meget grov forbrydelse, om justitsministeren mener, at det er en meget, meget grov forbrydelse at forbryde sig mod § 266 b, og om justitsministeren ikke er enig i, at der i andre EU-lande eksisterer regler som f.eks. den svenske hets mot folkgrupp, som i virkeligheden er meget lettere at komme til at overtræde end § 266 b?
Pernille Skipper (EL), 2015-11-12:
Og jeg vil gerne starte med at svare på spørgsmålet om, hvem det er, Enhedslisten beskytter.
Og det kan godt være, justitsministeren har stillet sig sammen med et flertal her i Folketinget, som gør sig til dommer over, hvad der er de rigtige og de forkerte holdninger.
Men vi har det faktisk sådan i Enhedslisten, at alle skal være lige for loven.
Så det der med at trække nazikortet er simpelt hen for plat.
Det, der er spørgsmålet her, når vi taler om positivlisten, er jo netop, at der nogle gange vil være tale om handlinger, der er ulovlige i et andet land, men ikke er ulovlige i Danmark.
Og det principielle, essensen i det, nemlig at dansk politi skal ransage et dansk hjem på baggrund af en handling, som vi ikke engang har gidet kriminalisere, må justitsministeren da erkende er noget af et skridt i en anden retning, end vi normalt har tradition for i Danmark.
Josephine Fock (ALT), 2015-11-13:
Tak for det.
Med det her lovforslag er det hensigten at øge kvaliteten af alkoholbehandlingen, ved at socialtilsynet skal godkende samt føre et årligt tilsyn med både private og offentlige behandlingssteder.
I Alternativet sætter vi pris på, at lovforslaget vil sikre en øget faglig kvalitet i alkoholbehandlingen og en ensartethed i tilsynet, hvad angår den socialfaglige opgave i behandlingen samt driftsforholdene.
Vi mener, at så længe de fem socialtilsyn udfører et kvalitativt godt tilsyn, som det er hensigten med loven, så burde det kunne sikre en fornuftig brug af de offentlige midler.
Samtidig mener vi, at en diversitet og udvikling i tilbuddene er afgørende for et behandlingsområde, hvor mange forskellige borgere af mange forskelligartede årsager er endt i et alkoholmisbrug.
Så i Alternativet ser vi derfor frem til arbejdet i udvalget og er positive over for forslaget.
Lotte Rod (RV), 2015-11-13:
Tak for det.
Hvis man er afhængig af alkohol, kan man få hjælp.
Det er mennesker, som er i en svær situation, og hjælpen er helt afgørende.
Derfor er det vigtigt, at den hjælp, man får, er god.
Desværre har vi set nogle eksempler, hvor man kan stille spørgsmål ved, om behandlingen har været god nok, enten fordi medarbejderne ikke havde de tilstrækkelige faglige kompetencer, eller fordi behandlingsmetoderne ikke virkede.
Det vil vi i Radikale Venstre gerne rette op på.
Problemet hænger sammen med, at kommunerne i dag har vejledende retningslinjer fra Sundhedsstyrelsen til at godkende alkoholbehandlingsstederne, men ikke nogen retningslinjer for at føre tilsyn med stederne.
Det var noget af det, som en evaluering sidste år pegede på skulle laves om for at styrke kvaliteten i alkoholbehandlingen, og det fik os til sammen herinde i Folketinget at sætte penge af på sidste års satspulje for at forbedre kvaliteten ved at ændre godkendelsen af og tilsynet med alkoholbehandlingsstederne ved at lade stederne omfatte af lov om socialtilsyn, hvorefter der i de fem socialtilsyn, som godkender, opføres driftsorienteret tilsyn med alkoholbehandlingsstederne.
Det støtter vi.