runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Christian Lilleholt (V), 2013-04-30:
Lovforslaget her er egentlig et godt eksempel på, at er der penge i det, er vi som danskere ikke sene til at udnytte mulighederne.
Men ingen af os havde jo nok forestillet sig, at der var mulighed for, at nogle så kunne spekulere i, at man kunne opsætte et anlæg på 400 kW og så føre en lille ledning hen til et andet anlæg på yderligere 400 kW og så en ny ledning hen til et tredje anlæg på yderligere 400 kW – ja, rigtig mange hundrede gange 400 kW.
Det var ikke det, der var tankegangen bag det daværende forslag, og det er det, som vi retter op på med det forslag, der her ligger på bordet.
Det kan vi i Venstre støtte.
Men afgørende for os er også, at der bliver lavet en rimelig overgangsordning, således at de mennesker, der har investeret i tillid til daværende regler, også bliver afregnet efter daværende regler, og det må jo være i forhold til, hvornår lovforslaget er fremsat her i Tinget.
Det vil jeg godt sikre mig ministeren og regeringen er enige i.
Vi kan i øvrigt støtte lovforslaget.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2013-04-30:
Af regeringsgrundlaget fra 2011, »Et Danmark, der står sammen«, fremgår det, at regeringen vil øremærke op til 3 måneder af den betalte barselsperiode til manden.
Så vidt, så godt.
Der burde ikke være nogen ko på isen.
Når Enhedslisten alligevel har valgt at fremsætte dette beslutningsforslag, er det, fordi vi er blevet i tvivl om, hvad regeringen egentlig vil, når det kommer til at øremærke barsel til mænd.
Alt for længe har regeringen tøvet på dette område.
Førstebehandlingen af beslutningsforslaget viste, at selv om Enhedslisten kunne glæde sig over nogle få positive tilkendegivelser fra regeringspartierne og ministeren, er der fortsat ingen handling bag de pæne ord.
Der henvises alene til et igangværende udvalgsarbejde.
Nu har jeg jo læst betænkningen vedrørende dette beslutningsforslag, og jeg undrer mig over de andre partiers bidrag.
Selvfølgelig kan man konstatere, at de borgerlige partier ikke går ind for ligestilling, når det handler om barselsorlov – som jo handler om ligeløn og ligestilling – og når det f.eks. handler om lighed i alderdommen.
Men det mest underlige ser jeg, når jeg læser bidraget fra regeringspartierne.
Jeg citerer: »Derfor har beskæftigelsesministeren nedsat et udvalg med repræsentanter for lønmodtager- og arbejdsgiverorganisationer og øvrige interessenter, som skal afdække og analysere relevante problemstillinger med henblik på at sikre det bedst tænkelige beslutningsgrundlag for en ny barselsordning.« Hvad betyder det?
Jeg bliver nødt til at erkende, at jeg ikke forstår regeringspartiernes bidrag til betænkningen.
Det er sort snak for mig.
Jeg har jo foreslået præcis det samme, som allerede står i regeringsgrundlaget.
Jeg har fremsat beslutningsforslaget sådan, at regeringen skal fremsætte et lovforslag inden den 1. juli.
Men spørgsmålet er, om regeringspartierne vil udsætte lovforslaget til den 1. august, den 1. september eller til den 1. oktober.
Så synes jeg, man skal komme op og sige det.
Så er Enhedslisten nemlig til at forhandle med.
Jeg vil godt prøve med en sukkerknald for at lokke regeringen ud af hullerne.
Er de enige med mig, når jeg prøver at lokke dem til at stå på deres eget regeringsgrundlag?
Hvornår vil de gennemføre forslaget om en øremærket barselsorlov til gavn for såvel mænd som kvinder og børn?
Jeg synes, at svaret blæser i vinden.
Det bedste ville være, hvis ordførerne kom herop på talerstolen og gav deres egne meninger om dette ligestillingsforslag til kende.
Eller putter de sig bag deres borde?
Ellers skal man komme og svare mig.
Lars Christian Lilleholt (V), 2013-04-30:
Det har vi også tillid til er det, der sker.
Det er professionelle aktører, der er inde på området, og selvfølgelig skal vi løbende følge med og sikre os også fra statens og Folketingets side, at det sker på en miljømæssigt forsvarlig måde, og at man ikke foretager tiltag, som kan risikere at skade eksempelvis grundvandet.
Og det har jeg tillid til.
Per Clausen (EL), 2013-04-30:
Jeg vil spørge hr. Lars Christian Lilleholt om, hvorvidt den kendsgerning, at man i flere europæiske lande har indført et stop for udviklingen af den her metode, bl.a. med henvisning til grundvandet og risici i forhold til grundvandet, ikke gør, at det måske ville være fornuftigt, at man, inden man havde givet de tilladelser, som man nu har givet, da havde sikret sig, at det faktisk var muligt at gennemføre det her på en miljømæssigt forsvarlig måde, for det synes jeg måske er lidt afgørende; altså det, at man sætter noget i værk, som man først efterfølgende finder ud af om kan ske fornuftigt, synes jeg ikke er særlig hensigtsmæssigt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2013-04-30:
Venstre er i den her sag sådan set meget på linje med klima- og energiministeren.
Vi skal undersøge mulighederne.
Skifergas kan jo også bidrage til at sikre, at Danmark i mange år er selvforsynende med energi.
Det kan også bidrage til at skaffe indtægter til den danske stat.
Så derfor kan vi støtte, at vi fortsætter med at undersøge mulighederne – selvfølgelig i respekt for, at Frederikshavn Kommune har ønsket, at der skal være en VVM-undersøgelse.
Det er Frederikshavn Kommunes egen afgørelse, og det kan vi også bakke op om.
Venstre afviser beslutningsforslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2013-04-30:
Jeg har ikke nogen holdning til, om de blev holdt på det rigtige tidspunkt, og til, hvornår der blev indkaldt til dem.
Det har jeg ingen viden om overhovedet.
Men det er jo da mit indtryk, at man har gjort en del for at informere om, hvad indvinding af skifergas indebærer og ikke indebærer.
Men hvis man ikke føler sig informeret, må der jo gøres en endnu større indsats, det er klart.
Nu får vi jo tid til at gøre det, og hele filosofien i den tilgang til det her, som regeringen har, er, at vi i princippet gerne vil have efterforskningen, og vi vil også gerne have indvinding af skifergas, hvis det kan gøres forsvarligt, men vi vil være helt sikre på, at det kan gøres forsvarligt, og vi vil gerne betrygge lokalbefolkningen i, at det kan det.
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-30:
Jamen jeg var glad for at høre ministerens holdning til beslutningen om VVM-redegørelsen.
Noget andet er: Har ministeren dannet sig et indtryk af, om den oplysning, der er sendt ud til lokalbefolkningen – jeg er ret sikker på, at ministeren har fulgt lidt med i, hvad der er sket i Nordjylland – har været tilstrækkelig fra selskabets side, altså om de har gjort det på den rigtige måde?
For der har jo været indkaldt til nogle møder, hvor det var sådan lige i sidste øjeblik, man fandt ud af, at der skulle holdes et møde, og nogle fik invitation til mødet, og andre fik ikke invitation til mødet, og oplysningsmøderne blev lagt på dage, hvor byrådet i hvert fald ikke kunne komme, fordi der var byrådsmøde.
Jeg skal bare lige høre, om ministeren synes, at det har været en god orientering af lokalbefolkningen, der er sket, eller om ikke ministeren synes, at der måske fra selskabets side kunne have været en lidt mere – hvad skal man sige? – aktiv indsats, forud for at man skulle til at lave de prøveboringer.
Martin Lidegaard (RV), 2013-04-30:
I Danmark har vi jo valgt at lægge sådanne beslutninger lokalt.
Det har vi gjort både i forhold til vindmøller og i forhold til udvinding af mineraler og skifergas, af den grund at vi tror på, at det er de lokale myndigheder, der er tættest på borgerne, der bedst kan træffe den slags beslutninger.
Og jeg står sådan set hundrede procent på mål for, at den slags beslutninger bør ligge lokalt, også når der bliver truffet beslutninger, der måske ikke er helt sædvanlige i forhold til den type aktiviteter, der er til stede, men som bliver truffet, fordi man også vil sikre sig, at lokalbefolkningen er tryg ved, hvad der foregår.
Så sådan er det.
Det er sådan, vi har indrettet lovgivningen i Danmark, og jeg skal ikke gøre mig til overdommer over , om det er klogt eller fornuftigt, eller om det er noget andet.
Jeg konstaterer blot, at det er det valg, som kommunalbestyrelsen i Frederikshavn har taget, og det er de i deres gode ret til at gøre.
Bent Bøgsted (DF), 2013-04-30:
Tak, hr. formand.
Jeg skal lige spørge ministeren om noget.
I Frederikshavn Kommune har man sagt, at der skal laves en VVM-redegørelse.
Hvad er ministerens holdning til, at byrådet har truffet den beslutning?
Vi ved jo godt, at Total gerne vil hurtigt i gang med at bore efter gas, men jeg vil godt lige høre, hvad ministeren siger til, at byrådet har truffet den beslutning, at der skal laves en VVM-redegørelse, før man må have lov til at prøvebore.
Martin Lidegaard (RV), 2013-04-30:
Det er jo korrekt, at vi bl.a. i USA har eksempler på skiffergasudvinding, som har været virkelig skadelig for miljøet, og som er foregået ineffektivt med store udledninger af metan.
Og den form for skiffergasudledning vil vi naturligvis aldrig tillade i Danmark.
Det Internationale Energiagentur har jo lavet en hel rapport med nogle gyldne regler, golden rules, for, hvad man skal gøre for at kunne lave bæredygtig udvinding af skiffergas.
Og om det kan lade sig gøre, beror meget på, hvad det er for en type skiffergas, der er, og hvad det er for en form for kemikalier, der skal benyttes.
Og er der overhovedet noget skiffergas dernede, der kan udvindes fornuftigt?
Det ved vi alle sammen, når vi har lavet en prøveboring efter det.
Men jeg vil gerne give det helt ultimative tilsagn herfra, at der ikke bliver igangsat nogen skiffergasproduktion i Danmark, hvis ikke vi er fuldstændig sikre på, at det kan gøres miljømæssigt forsvarligt.
Per Clausen (EL), 2013-04-30:
Det er jo rigtig spændende, når regeringen sådan skifter opfattelse af, hvad der driver udviklingen.
Jeg kan forstå, at det her er en efterspørgselsorienteret teori, som ligger bag.
Det er altså efterspørgslen, der ikke skal udvides, men begrænses.
Og tak for det, altså at man kan skifte alt efter, hvad der sådan er mest bekvemt.
Men jeg vil godt spørge klimaministeren en gang mere: Når nu vi ved, at skiffergas er dybt problematisk af miljømæssige grunde, også fordi udvindingen af skiffergas faktisk kræver ganske meget energi, så energiregnskabet ikke er ret godt, var det så måske her, man kunne sige, at her sætter vi proppen i og siger, at det vil vi ikke?
Jeg ved godt, at vi i øvrigt leverer rigeligt med olie og gas til CO2-forureningen og til at ødelægge klimaet, med lige præcis her sætter vi grænsen, og det, at man ikke er absolut korrekt, behøver jo ikke betyde, at man ikke sætter en grænse et eller andet sted.
Og det kunne jo så være her.
Martin Lidegaard (RV), 2013-04-30:
Det er, så vidt jeg ved, korrekt, at der er en del studier, der påviser, at det bliver endog meget vanskeligt at nå 2-gradersmålsætningen, hvis alle de kendte reserver af gas og kul og olie bliver hevet op af undergrunden.
Det, der er spørgsmålet, er selvfølgelig, hvordan vi mest effektivt kan forsøge at undgå den situation, at alle de fossile brændsler bliver hevet op.
Der er det min overbevisning, at det mest effektive, vi kan gøre, sådan set er at bevise, at man kan drive et moderne velfærdssamfund uden brug af fossile brændsler.
Ikke alene kan man gøre det, men det er også økonomisk rentabelt.
Det medfører en lang række andre positive miljømæssige og økonomiske og beskæftigelsesmæssige effekter.
Det tror jeg er den bedste og mest effektive strategi.
Virkningen af, at vi lukkede og slukkede for skiffergas i Nordjylland – og hvis jeg nu skal tage ordføreren på ordet, går jeg ud fra, at så skulle man også lukke al olie- og gasproduktion i Nordsøen – ville jo udelukkende være, at der så ville blive importeret gas og olie andre steder fra.
Så vil jeg hellere have, at Danmark udvinder de ressourcer, vi har, effektivt og miljømæssigt forsvarligt, og at vi så benytter provenuet – f.eks. det ekstra provenu, vi nu får fra Nordsøen – til at investere i effektiv togdrift og andre grønne løsninger.
Per Clausen (EL), 2013-04-30:
Jeg har forstået, at regeringen er meget optaget af at fokusere på at gøre en indsats for, at vi holder os inden for det, man kalder 2-gradersmålsætningen i klimapolitikken.
Det har selvfølgelig nogle konsekvenser for, hvor meget CO2 man mener er forsvarligt at udlede i atmosfæren. Jeg vil godt spørge ministeren, om han ikke er enig med mig i, at hvis man gennemfører de planer, der i dag findes globalt for, hvor meget af fossile brændsler der skal hives op af undergrunden, og man brænder det af, så er vi langt, langt hinsides 2-gradersmålsætningen.
Så mit spørgsmål til energiministeren er bare dette stilfærdige: Når vi nu ikke i Danmark skal holde igen med at udvinde, hvor skal man så det?
Mads Rørvig (V), 2013-04-30:
Jo, men debatten er faktisk rimelig relevant, for der må jo være et mål med, at man vil ændre satsen.
Er det, fordi man vil have flere penge, eller er det, fordi man vil have færre penge?
Så jeg vil spørge ministeren: Hvad er målet med en harmoniseret skattesats?
Er det, at man vil have flere penge fra virksomhederne, eller er det, at man vil have færre penge?
Altså, vil man hæve den, eller vil man sænke den?
Holger K. Nielsen (SF), 2013-04-30:
Det er at undgå, at de enkelte lande konkurrerer på lav selskabsskat, fordi man mener, at man kan få en fordel i forhold til fremmede investeringer ved at have en lav selskabsskat i forhold til andre lande, og så betyder det, at man konkurrerer hinanden længere og længere ned.
Så i sidste ende er det da for at kunne forsvare grundlaget for at finansiere vores velfærdssamfund.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-04-30:
Det er kun mennesker, der kan betale skat.
En virksomhed er en juridisk enhed, det er kun mennesker, der kan betale skat.
Det håber jeg også ordføreren kan forstå.
Kausaliten mellem, hvilke lande der har klaret sig godt gennem krisen, og hvilke lande der ikke har, kan ikke reduceres til, hvad skattetrykket er i de enkelte lande.
Et land som Sverige har klaret sig rigtig godt gennem krisen, og det er ikke, fordi de har en høj skatteprocent, men fordi de har lavet reformer siden midten af 1990'erne, de har øget arbejdsudbudet, de har været i stand til at øge beskæftigelsen, lavet reformer, der har gjort, at flere mennesker er kommet ud på arbejdsmarkedet.
Jeg tror, de siden 2000 har reduceret antallet af mennesker på overførselsindkomst med over 100.000.
Det er reformer af deres arbejdsmarked, der har gjort, at de har klaret sig godt.
Grunden til, at de lande nede i Sydeuropa har klaret sig rigtig dårligt, har ikke været deres skattepolitik som sådan, jo, hvis ikke man betaler skat i de lande og snyder i skat, er det selvfølgelig ikke nogen fordel.
Men hovedårsagen til, at de har klaret sig rigtig dårligt, har været nogle meget dårlige arbejdsmarkeder, som fungerer rigtig, rigtig dårligt, og der har de ikke været i stand til at skifte kurs hurtigt.
Men kausaliteten mellem at have et højt skattetryk, og hvor godt man klarer sig gennem krisen, holder ganske enkelt ikke, for så skulle et land som Schweiz jo være gået fuldstændig rabundus nu, og det er de mig bekendt ikke.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-30:
Jeg kan egentlig godt forstå, at Liberal Alliances ordfører står og vrøvler lidt, for Liberal Alliance har nok lidt svært ved at svare på, hvorfor velfærdssamfund som de nordiske velfærdssamfund med højere skat end de lande med lav selskabsbeskatning, som jeg nævnte før, der har en lav skat, klarer sig bedre gennem krisen. Det er jo et fuldstændig klokkeklart bevis på, at Liberal Alliances politik intet har med virkeligheden at gøre.
Man svarer altså ikke på det, når man begynder at ævle om, at det ikke er virksomheder, der skal betale skat, men mennesker, der skal betale skat.
Hvorfor er det bedre?
Ærlig talt, kan man i Liberal Alliance ikke forholde sig til, at det er et land som Danmark med en høj skat, der klarer sig bedre end et land som Grækenland, hvor de rigeste betaler lige præcis 0 pct. i skat?
Joachim B. Olsen (LA), 2013-04-30:
For lige at vende tilbage til det første, som ordføreren sagde, om, hvem der betaler selskabsskatten.
Jo, det er borgere, der betaler selskabsskatten, det er kun mennesker, der kan betale selskabsskat, og når man beskatter investeringer i kapital, kommer der færre investeringer i ny kapital, dvs. nye maskiner, forskning osv. ude i virksomhederne.
Det fører til højere reallønninger, når man investerer i nyt kapitalapparat, og når man beskatter det, betyder det dermed også lavere lønninger for dem, der er i virksomheden.
Nu skal jeg ikke foreslå Enhedslisten, hvad deres skattepolitik skal være, men hvis de er så interesseret i at beskatte overskuddet, kunne man jo bare fjerne selskabsskatten, og hvis det så bliver udbetalt som overskud, kunne man jo beskatte overskuddet hos de mennesker, som rent faktisk modtager det.
Det ville være en meget stor forenkling af skattesystemet, og det ville måske endda skabe et incitament til, at virksomhederne beholdt overskuddet i virksomheden og fik lavere gæld eller øgede deres investeringer og dermed øgede deres medarbejderes reallønninger.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-30:
Når man snakker selskabsskat, er det jo skat på et overskud i virksomheder.
Det overskud går jo til nogle folk, det kan være til ejeren af virksomheden, det kan være til aktionærerne.
Det håber jeg Liberal Alliance er opmærksom på, for det virker, som om Liberal Alliance prøver at få det til at se ud, som om det er alle mulige andre, der betaler den skat.
Det er heldigvis ikke tilfældet, og det håber jeg Liberal Alliance er opmærksom på.
Joachim B. Olsen (LA), 2013-04-30:
Tusind tak.
Jeg må sige, at jeg virkelig synes, at Enhedslisten skyder sig selv i foden med det her forslag, for jeg tror, der er nogle helt grundlæggende mekanismer, som Enhedslisten har misforstået.
Helt grundlæggende er der jo forskel på, hvem der betaler skatten, og hvem der bærer skattebyrden.
Selskabsskat er en skat på afkast af kapital.
En høj selskabsskat fører til lavere investeringer, et mindre kapitalapparat pr. beskæftiget og dermed lavere produktivitet og dermed lavere reallønninger.
Derfor er det lønmodtagerne, der betaler skattebyrden i form af lavere reallønninger.
Indirekte er det også offentligt ansatte, det er borgere på overførselsindkomst, som betaler selskabsskatten, for selskabsskatten fører til lavere investeringer i kapitalapparatet og dermed lavere lønninger, og da vi har indrettet os sådan i det her samfund, at højere lønninger på det private arbejdsmarked automatisk fører til højere indkomster for offentligt ansatte og for folk på overførselsindkomst, så betaler de også selskabsskatten.
Hvis venstrefløjen havde lønmodtagernes bedste for øje, ville de gå ind for en fjernelse af selskabsskatten, idet det vil medføre højere reallønninger for lønmodtagerne.
Så jeg synes, at Enhedslisten skal gentænke deres skattepolitik en lille smule og have lidt mere for øje, hvem det er, de egentlig prøver at hjælpe her, for det er altså ikke en eller anden stor cigarrygende kapitalist, som man ikke bryder sig om i Enhedslisten, som betaler den her skat, det er alle mulige andre mennesker, da det kun er mennesker, der kan betale skat, og ikke virksomheder, som kun er en juridisk enhed.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-04-30:
Der er jo en skillelinje, i forhold til at der er nogle virksomheder, der betaler skat, og så er der nogle, der ikke gør.
Blandt dem, der ikke gør, er der nogle virksomheder, som har store overskud og tjener penge, og der synes jeg, at vi skal fokusere på – som det bliver gjort fra dansk side og i det forslag, der er kommet fra Kommissionen – hvordan vi kan undgå skattesnyd, aggressiv skatteplanlægning, skattely osv.
Og dér foregår der rigtig, rigtig meget.
En række af de direktiver, som jeg læste op, har rigtig kedelige navne, men betyder alverden i forhold til at komme videre ad den vej.
Når jeg prøver at påpege nogle problemer, er det jo ikke, fordi der er noget galt med intentionen, for den deler SF.
Problemet er, at et land som Danmark, der f.eks. gerne vil gå den grønne vej, har nogle energiafgifter, nogle grønne afgifter og miljøafgifter osv., og at man i et andet land måske ikke vil være lige så ambitiøs på det område.
Derfor skulle man gennemgå del for del for at harmonisere, og det er et spørgsmål, om det ville være at gå for langt i forhold til selvbestemmelse og suverænitet – noget, som Enhedslisten også går op i i forhold til det her.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-30:
Jeg vil sige, at jeg er virkelig, virkelig glad over de gode input til, hvad der kunne være en del af det her forslag, altså at det ikke alene kunne være skattesatsen, men at det også kunne være, hvordan man opgør det, der kunne være en del af det, man arbejdede på at få en international minimumsgrænse for.
Det synes jeg er dejligt; jeg tager altid imod gode råd og forslag.
Det, jeg bare synes er lidt ærgerligt, er, at alle partier, der kommer med de gode råd og forslag, jo bruger det som en dårlig undskyldning for ikke at være med til at prøve at få den her internationale grænse.
Altså, hvis ikke vi starter et sted, er det jo bare en dårlig undskyldning.
Og jeg vil meget nødig mistænke SF for at bruge en dårlig undskyldning, når det gælder om at få de banditter i habitter, som åbenbart snyder så meget, som SF's ordfører påpeger at de gør, til at være med til at betale regningen for krisen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-04-30:
Jamen jeg tror, at det mål, som Enhedslisten har med det her forslag, og det mål, som vi fra SF's side gerne vil nå, er det samme.
Men jeg siger bare, at sådan som forslaget ligger nu i forhold til kun at kigge på en nominel sats, vil det jo ikke, sådan som flere andre ordførere har været inde på, have noget at gøre med skattebasen; det vil ikke have nogen betydning for, hvilke typer afgifter vi vælger at have i Danmark.
Så på den måde ville konkurrencen jo flytte sig et andet sted hen, og altså f.eks. handle om, hvor store fradrag man har i et bestemt land.
Der er andre lande, som har en anden type fradrag, end Danmark har, så det vil være indholdssiden i stedet for kun den nominelle sats, som konkurrencen ville flytte sig hen på.
Så derfor mener vi ikke, at forslaget er tænkt grundigt nok igennem, hvis man kan sige det på den måde.
For selv om samtlige EU-lande havde en fælles skattesats på 25 pct., som er det, der er nævnt i bemærkningerne til beslutningsforslaget, så ville et andet land jo kunne sige, at de har 80 pct. fradrag på det og det, og at de ikke har nogen grønne afgifter, og så ville konkurrencen måske bevæge sig derhen.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-30:
Tak for det.
Jeg vil lige starte med at gøre SF's ordfører opmærksom på, at Enhedslisten jo støtter en finansiel skat – og det er selvfølgelig en international skat – og det er ikke første gang, at vi støtter et internationalt samarbejde om skat.
Vi mener bare ikke, at pengene skal gå til EU, og vi mener ikke, at det skal være en EU-kompetence, men derfor kan landene jo sagtens samarbejde om det.
Og det er jo også det, der ligger i det her forslag, altså at den danske regering på forskellige niveauer skal arbejde for at få en minimumsgrænse internationalt for selskabsskat.
Under forhandlingerne om vækstpakken forstod jeg, at det ikke er en blomst, der er groet i SF's have, at man sænkede selskabsskatten.
Så derfor undrer det mig – når vi nu fra Enhedslistens side i dag kommer med et internationalt solidarisk forslag til, hvordan vi kan få de bredeste skuldre til at løfte det tungeste læs, når regningen for krisen skal betales – at vi ikke møder andet end sympati fra SF.
Nikolaj Villumsen (EL), 2013-04-30:
Jeg vil sige tak til den konservative ordfører for at fremhæve nogle af Enhedslistens mærkesager.
Det kunne jo føre til, at Enhedslisten fik nogle flere mandater.
Det er vi glade for at den konservative ordfører hjælper med til.
Men jeg vil også gerne lykønske den konservative ordfører med den her nye vækstplan, som jo sænker selskabsskatten.
For hvis det er godt med hensyn til at skabe arbejdspladser, at Danmark ikke har en højere selskabsskat end andre lande, så burde man vel også gå ind for at prøve ved internationale mellemstatslige aftaler at hindre det her ræs mod bunden, sådan at Danmark ville blive ved med at klare sig godt i konkurrencen og ikke hele tiden blev nødt til at sætte selskabsskatten ned og ned.