runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Svend Auken (S), 2007-12-11:
Det havde da været meget smartere at gøre ligesom fru Pia Kjærsgaard og tage et politisk standpunkt.
Hvorfor overhovedet lytte til argumenter?
Hvorfor ikke bare køre løs?
Vi har valgt en ansvarlig fremgangsmåde, og den kan man bebrejde os.
Der er bestemt ikke, og det tror jeg statsministeren vil kunne bekræfte, det sarteste tilløb til nogen studehandel.
Vores argumentation i dag er jo også meget forskellig.
Det andet havde været langt nemmere for os.
Nu kan jeg ikke stille spørgsmål til fru Pia Kjærsgaard, men jeg synes godt, man kan stille sig selv det spørgsmål: Er det ikke meget demokratisk, at Folketinget får lov til at stemme om det her - ikke bare diskutere det, stemme om det - før statsministeren tager ned og skriver under på traktaten, og at det her er afklaret i selve Folketinget og netop ikke i dølgsmål og ikke i form af den slags studehandler, som fru Pia Kjærsgaard plejer at lave med statsministeren, men i fuld offentlighed her i Folketingssalen?
Det synes jeg er meget, meget mindre taktisk og meget mere ansvarsbevidst.
Jaja, jeg synes nu, at det er godt gået, må jeg nu sige til hr. Martin Henriksen.
Vi gjorde det - i modsætning til andre, som bare skråsikkert meldte ud at vi faktisk lagde det ud til vores partis kompetente organ, vores partistyrelse, som repræsenterer alle egne af landet.
Vi sendte dem alt materialet, alle papirerne, og vi diskuterede det meget grundigt igennem med dem.
Det er jo rigtigt, som hr. Martin Henriksen siger, at der er delte meninger hos os, som der er delte meninger i næsten hver eneste dansk familie om det her spørgsmål.
Men det, vi skylder hinanden, er at diskutere det grundigt, og det er det, vi har prøvet at gøre i Socialdemokratiet.
Og det var en næsten enig beslutning, der blev truffet i går, også i vores gruppe.
Ja, der er delte meninger i Socialdemokratiet om europæiske spørgsmål, ligesom jeg går ud fra, at der også er delte meninger i vælgerkorpset i Dansk Folkeparti.
Jeg tror i virkeligheden, at meget af dialogen er en indre dialog.
Mange danskere er 55 pct. for og 45 pct. imod og har en kritisk dialog.
I hvert fald ved jeg, at man i familierne diskuterer det meget åbent.
Det, vi bare gør, er, at vi prøver at lytte til debatten, inden vi drager vores konklusion, i modsætning til hr. Langballes parti, som jo var ude og på pletten, før man overhovedet havde fået diskussionen, og bare hævdede, at det her dokument var det samme som forfatningstraktaten, og at det derfor selvfølgelig skulle til folkeafstemning, til trods for at en grundig undersøgelse i Folketinget viste, at det drejer sig om to vidt forskellige forslag.
Jeg skal nok komme tilbage og svare på spørgsmålet om flertalsafgørelser, men min tid udløbet.
Per Clausen (EL), 2007-12-11:
Jeg synes jo, hr. Michael Aastrup Jensen skulle beslutte sig til, om han mener, at der ikke er tilført EU nye beføjelser på nye områder eller der er.
For hvis der er tilført nye beføjelser på dyrevelfærdsområdet og klimaområdet, hvad hr. Michael Aastrup Jensen jo antyder, så mangler vi at få det klargjort.
Det er i modsætning til, hvad justitsministeren har sagt, vil jeg gerne understrege.
Men det er bare for, at der måske skulle være lidt sammenhæng.
Så kan jeg forstå på hr. Michael Aastrup Jensen, at der kun sker ganske små forandringer med den her traktat, og at den er meget anderledes end forfatningstraktaten.
Så vil jeg bare spørge hr. Michael Aastrup Jensen, om han er uenig med statsministeren, der den 25. juni 2007 i Jyllands-Posten sagde: Det er en god ting, at alle de symbolske elementer er forsvundet, og det, der virkelig betyder noget, kernen, er bevaret.
Er hr. Michael Aastrup Jensen enig med statsministeren i, at kernen er bevaret og det er symbolerne, der er forsvundet?
Og er det fraværet af symboler, der gør, at hr. Michael Aastrup Jensen ikke mener, der skal være folkeafstemning?
Michael Aastrup Jensen (V), 2007-12-11:
Vi har helt klart foretaget en politisk vurdering.
Det sagde jeg faktisk også i min tale at vi havde gjort.
Og vi har jo gjort det sådan, at vi både i forhold til præcedens - hvad der blev gjort tidligere - og i forhold til, hvad den indeholder, siger, at det lige præcis er kernen.
Kernen er, at vi nu er 27 lande i EU, og at vi derfor selvfølgelig skal have nogle nye regler at spille efter.
Derfor har man lavet en helt ny traktat, nemlig reformtraktaten, som nu får navnet Lissabontraktaten, og som indeholder nogle forskellige spilleregler, hvor bl.a. Europa-Parlamentet får en markant styrket rolle, og hvor de nationale parlamenter får en meget bedre rolle, end de havde før i tiden.
Der er klare forskelle, både forhold til forfatningstraktaten og i forhold til den traktat, vi diskuterer nu, nemlig Lissabontraktaten.
Jeg ved da godt, at modstanderne prøver at tegne et andet billede, men det er jo efterhånden tydeligt for enhver, at det er to vidt forskellige traktater, vi taler om.
Hele forfatningselementet er væk fra den her traktat.
Det her er nogle nye spilleregler, som vi vedtager, og som sikrer, at de nationale parlamenter er i højsædet, men vi sikrer også et demokratisk og mindre bureaukratisk EU, som er klar til fremtiden.
Og det synes jeg ærlig talt er positivt.
Per Clausen (EL), 2007-12-11:
Tak for det.
Det var også kedeligt, at vi skulle falde fra her, når vi var kommet til Kennedymordet.
Jeg synes jo, det udviklede sig spændende.
Jeg stillede sådan set bare hr. Michael Aastrup Jensen det spørgsmål, om han var enig med statsministeren i, at det, der var forsvundet i forhold til forfatningstraktaten, var det symbolske, og at det, der var tilbage, var kernen.
Og så spurgte jeg bare hr. Michael Aastrup Jensen, om han mente, det var en rimelig begrundelse for at droppe en folkeafstemning, at symbolerne var forsvundet, når kernen var tilbage.
Når jeg spørger på den måde, så er det, fordi jeg faktisk også opfattede det på den måde, at statsministeren i hvert fald har sagt det.
Og han har vel en lille smule indflydelse på hr. Michael Aastrup Jensen, håber jeg?
Statsministeren har i hvert fald sagt, at det jo også både var en juridisk og en politisk afgørelse.
Det var jo ikke sådan under valgkampen, at Venstre sagde: Når juristerne har talt, så følger vi dem.
Også dér sagde man, at man ville foretage både en politisk og en juridisk vurdering.
Så må jeg bare sige, at den politiske vurdering her altså fører til, at når symbolerne forsvinder og kernen er tilbage, så dropper vi folkeafstemningen.
Michael Aastrup Jensen (V), 2007-12-11:
Altså, før det her ender i en eller anden juridisk embedseksamen, hvor vi går ned i de forskellige artikler og paragraffer og lignende, synes jeg, vi skal slå én ting fast, og det er, at Justitsministeriet klart har dokumenteret, at der ikke er overdragelse af suverænitet i forhold til grundlovens § 20. Jeg har heller ikke hørt en eneste uafhængig jurist mene noget modsat.
Tværtimod har jeg hørt en lang række jurister, bl.a. på vores eksperthøring i fredags,
som klart bekræfter det.
Så jeg synes altså, før vi begynder at gå ind og tale om nå og hvorledes og hvordan, så har vi altså nogle klare vurderinger fra Justitsministeriet og fra vores eksperthøring, og det var også nogle klare budskaber, der kom frem, både da vi havde justitsministeren i samråd, og da vi havde udenrigsministeren i samråd.
Så jeg synes, vi skal passe på med at få bygget den her konspirationstanke op, som næsten ender med at blive på samme niveau som Kennedymordet eller et eller andet i den stil.
Jeg synes i hvert fald, der er rimelig klare meldinger om det her.
Med hensyn til dyrevelfærd er det jo heldigvis sådan, at en af forskellene mellem Lissabontraktaten og forfatningstraktaten jo lige præcis er, at vi har fået skrevet specifikt ind i traktaten, at man skal gøre en rimelig stor indsats på dyrevelfærdsområdet.
Det synes jeg ærlig talt er positivt, og det har jeg ikke hørt Dansk Folkeparti nævne, når de er ude og tordne imod den her traktat og sige, at den her traktat er forfærdelig, og at den vil være skadelig osv.
Jeg troede egentlig talt, at dyrevelfærd var en vigtig ting for Dansk Folkeparti.
Ligesådan er også hele klimaspørgsmålet blevet skrevet ind i traktaten til forskel fra den tidligere traktat, som vi diskuterede.
Med hensyn til at hr. Morten Messerschmidt åbenbart har siddet og kigget mig over skulderen - det skal hr. Morten Messerschmidt selvfølgelig være velkommen til; nu sidder vi ikke helt sådan, så det kan lade sig gøre mere - vil jeg bare gerne sige, at jeg absolut er stor tilhænger af EU, og at jeg synes, det er til gavn for landet på en lang række områder.
Men det betyder jo ikke, at jeg er jubeloptimist med hensyn til alt, hvad der kommer fra EU.
Derfor er jeg jo også glad for, at der med den nye traktat åbnes for, at de nationale parlamenter bliver hørt meget mere, end man gør i dag; vi har nogle forskellige redskaber, som vi ikke har haft før.
Ikke mindst bliver Europa-Parlamentets rolle jo kraftigt styrket med Lissabontraktaten, og det er også et demokratisk fremskridt i forhold til tidligere.
Jesper Langballe (DF), 2007-12-11:
Hr. Michael Aastrup Jensen sagde i sin ordførertale, at det, at man går over til kvalificeret flertal, er et demokratisk fremskridt.
I forlængelse af det vil jeg gerne spørge hr. Michael Aastrup Jensen om det, jeg ikke kunne få svar på fra hr. Svend Auken: Er det ikke rigtigt, at når man går fra enstemmighed til flertalsafgørelser, så er det ikke en relativ forøgelse eller formindskelse af suveræniteten, men en ophævelse af suveræniteten?
Og når så hr. Svend Auken siger, at det er nødvendigt, fordi der nu er 27 medlemslande, så er det jo et sandt og rigtigt argument.
Men så skal man sige: Af hensyn til de mange medlemmer er det nødvendigt at ophæve suveræniteten.
Morten Messerschmidt (DF), 2007-12-11:
Nu er hr. Aastrup Jensen jo ny i Europaudvalget, men jeg ønsker ham på enhver måde velkommen.
Jeg må bare gøre opmærksom på, at regler om dyrevelfærd sættes med hjemmel i det indre marked og derfor under flertalsafgørelser, og at det faktisk er en del af problemet, når det kommer til dyrevelfærd.
Men når nu hr. Aastrup Jensen sådan nærmest i jubelvendinger nævner miljø, forbrugerhensyn, sundhed osv., må jeg så ikke gøre opmærksom på, at hr. Aastrup Jensen alene i den periode, han har siddet i Folketinget - i øvrigt i den samme periode, som jeg har siddet i Folketinget faktisk har stemt for en række forringelser af f.eks. forbrugerrettigheder og sundhedsrettigheder, fordi det har været dekreteret fra EU.
Jeg har haft fornøjelsen af at sidde og nærmest kunne kigge over skulderen på hr. Aastrup Jensen og har derfor konstateret, at han har stemt for forringelser af forbrugeraftaleloven, for forringelser af markedsføringsloven, for forringelser af produktansvarsloven - alt sammen noget, som er blevet krævet af EU.
Derfor vil jeg også bare spørge: Kan hr. Aastrup Jensen ikke også godt i sin jubel få øje på nogle ting, som er dårlige ved EU?
Pia Adelsteen (DF), 2007-12-11:
Jeg bliver nødt til at spørge igen: Mener hr. Svend Auken virkelig ikke, at det er en suverænitetsafgivelse, at vi ikke længere har lov til at have vores vetoret?
Morten Messerschmidt (DF), 2007-12-11:
Tak for et spændende indlæg.
Jeg må efter den her jubeltale jo nærmest lægge til grund, at ordføreren mener, at det betyder mere demokrati, når man overfører mere indflydelse fra Danmark til andre landes politikere, sådan at jo mindre danskerne har at skulle have sagt over deres eget land, jo mere demokratisk er det - det er i hvert fald det, der fremstår, når man lytter til talen i sin helhed.
Men jeg tager egentlig ordet, fordi jeg kan konstatere, at hr. Michael Aastrup Jensen i går var ude i pressen og sige, at han kunne se, at der var et stort flertal af danskere, som var glade for Lissabontraktaten, og så var der overhovedet ikke nogen grund til at holde afstemning om det.
Det synes jeg jo er sådan en på den ene side lidt besynderlig udtalelse, og på den anden side viser det en uvurderlig evne til at kunne kigge ind i befolkningens indre sjæleliv, hvis det virkelig forholder sig sådan, at hr. Michael Aastrup Jensen kan udlede det af tallene.
Derfor vil jeg bare spørge, om ikke hr. Michael Aastrup Jensen kunne forestille sig, at der kunne være et flertal af danskere, som synes, at traktaten er god, men måske også et endnu større flertal, der sådan set gerne vil have lov til at give udtryk for det.
Svend Auken (S), 2007-12-11:
Jeg er lidt imod den der beskrivelse af vetoret.
Når man har brugt vetoret i EU-sammenhænge, har man ment noget ganske andet, nemlig et folks mulighed for at komme ind og standse en beslutning, der allerede er vedtaget, hvis meget væsentlige nationale interesser er krænket.
Altså, når man går fra enstemmige beslutninger til flertalsafgørelser, er det efter min mening en meget vigtig afgørelse, men det er ikke en suverænitetsafgivelse; der er heller ingen jurister, der mener, at det er en suverænitetsafgivelse.
Men derfor er det jo ikke et uvæsentligt spørgsmål.
Jeg ved ikke, om fru Pia Adelsteen hørte mit eksempel fra før om EU's budget, men det synes jeg er et afskrækkende eksempel på, hvordan det kan være negativt for Danmark, når der er tale om enstemmige beslutninger.
Michael Aastrup Jensen (V), 2007-12-11:
Allerførst kan jeg til hr. Morten Messerschmidts sidste spørgsmål angående det ritzautelegram, hvor det jo tydeliggøres for enhver, at meningsmålingen viser, at et kæmpe flertal faktisk støtter Lissabontraktaten, sige, at jeg ikke på noget som helst tidspunkt i det telegram har sagt, at vi så derfor ikke skal have en folkeafstemning.
Jeg har derimod sagt til alle journalister, der har ringet til mig i løbet af de par uger, jeg har været EU-ordfører, at vi faktisk var i gang med et godt stykke arbejde i Europaudvalget, og at vi også havde en intern drøftelse i Venstre og i regeringen om, hvorvidt der skulle være en folkeafstemning eller ej.
Så hr. Morten Messerschmidt må altså have læst forkert.
Jeg har kun sagt, at jeg faktisk synes, at det er rigtig positivt, at der er et stort flertal for Lissabontraktaten, fordi vi jo går ind for den.
Med hensyn til det med, at overdragelse af indflydelse til EU skulle være noget negativt - og det er lidt det, jeg hører hr. Morten Messerschmidt sige - vil jeg sige, at jeg synes, det er lidt sjovt, at Dansk Folkeparti prøver at gøre det til noget negativt, at vi nu skal have flertalsafgørelser, for jeg troede, at muligheden for at få fremmet bl.a. dyrevelfærd, så små lande eller lignende ikke kan begynde at blokere for, at dyrevelfærd kommer på dagsordenen, ville være en positiv ting ifølge Dansk Folkeparti, men jeg har måske taget fejl.
Svend Auken (S), 2007-12-11:
Det er jo et spørgsmål, der er blevet behandlet meget grundigt af juristerne.
Og juristerne siger, at det afgørende er, om beslutningen bliver taget i det danske Folketing efter de normale procedurer eller taget af de europæiske institutioner.
Det er ikke det samme som at sige, at dette at gå fra enstemmige afgørelser til flertalsafgørelser ikke er en vigtig sag, det er bare ikke suverænitetsafgivelse, hvis jeg må sige det på den måde.
Pia Adelsteen (DF), 2007-12-11:
Jeg skal blot prøve at få en afklaring.
Når hr. Svend Aukens svar til hr. Jesper Langballe er, at en flertalsafgørelse er nødvendig at indføre, når der er 27 medlemslande, er det så ikke lige præcis det samme som en suverænitetsafgivelse?
Lene Espersen (KF), 2007-12-12:
Jeg vil sige til fru Ida Auken, at det allerede i dag er noget, der er omfattet af køreundervisningen, og derfor er det også noget, som man allerede i dag kan blive testet i, ligesom der er mange andre ting, man kan risikere at blive testet i den dag, man skal op og tage både sin praktiske prøve og sin teoriprøve.
Så jeg tror sådan set ikke, at der er den store uenighed mellem fru Ida Auken og mig.
Det nytter ikke noget, at man stædigt siger, at godt nok er reglerne allerede sådan, at der skal tages hensyn til det, men også siger, at man for en sikkerheds skyld vil fremsætte et beslutningsforslag - bare for at være sikker på, at de regler, der allerede findes, blive forstået af hver enkelt elev, der skal tage kørekort.
Men jeg synes, at det er vigtigt at få sagt, at det allerede i dag simpelt hen er et krav til alle, der tager kørekort, uanset hvilket type køretøj det er til, at man skal kende noget til det her.
Det mener jeg også at vi kan stille krav om.
Jeg vil sige til fru Ida Auken, at det sikkert er en udmærket idé at gøre det på et tidspunkt.
Jeg må dog sige, at ved at se på trafiktallene det sidste års tid har det, der har været min primære bekymring, været, at der er utrolig mange mennesker, der er blevet slået ihjel og kvæstet i trafikken.
Derfor har min primære opmærksomhed, når det gælder færdselsområdet,
været at køre en kampagne, der først og fremmest er målrettet dem, der har en hensynsløs kørsel.
Men jeg vil bestemt ikke afvise det, ikke mindst fordi jeg mener, at der i forhold til unge og nye bilister er behov for at tage yderligere initiativer, og her kunne det være et udmærket informationområde at medtage.
Så det vil jeg meget gerne have med i mine overvejelser.
Men jeg synes, at vi i første omgang må prøve at holde fast i, at man i EU-regi faktisk er begyndt at diskutere det her.
Det kunne jo være, at vi ad den vej fik gode ideer fra andre lande.
Ida Auken (SF), 2007-12-12:
Kunne man så forestille sig, at der blev lavet en yderligere informationskampagne, hvor det så også blev oplyst til folk, der har taget deres kørekort tidligere end ministeren og mig, hvordan man kører en bil miljøvenligt?
Jeg tror, at det er de færreste, der ved, hvordan man kører sin bil miljøvenligt, og der er mange, der har taget kørekort før os.
Kunne vi så i det mindste lave en informationskampagne?
Lise von Seelen (S), 2007-12-12:
Hvordan forholder ministeren sig til rengøringsselskabet Forenede Services begrundelser for, at de ikke længere ønsker at byde ind på frit valg-ordningen?
Lene Espersen (KF), 2007-12-12:
Nu vil jeg sige til fru Ida Auken, at jeg også selv ganske ufrivilligt for nylig igen har taget kørekort.
Der blev jeg faktisk undervist i det og meget grundigt endda, og derfor vil jeg sige, at jeg har haft en anden oplevelse end fru Ida Auken.
Jeg har faktisk oplevet, at den meget dygtige lærer, som jeg gik hos, forklarede meget om energi- og miljørigtig kørsel, herunder også reglerne om, at der faktisk er rigtig mange kommuner, hvor en bil ikke må holde i tomgang.
Så jeg har lært det.
Det fortæller måske også noget om, at fru Ida Auken har ret i, at når man tager kørekort, er der rigtig mange ting, som man skal huske på.
Men den gode lærer sørger selvfølgelig for at minde eleverne om alle de forskellige aspekter.
Som jeg også sagde til fru Ida Auken i mit første indlæg, er det heller ikke sådan, at jeg afviser, at man på et senere tidspunkt rent faktisk ændrer reglerne i Danmark, og at det lige nu er ved at blive diskuteret i EU.
Jeg synes bare, at hvis man skal lave nogle regelændringer, skal man kunne dokumentere, at det virkelig har en effekt og trækker i den rigtige retning.
Ida Auken (SF), 2007-12-12:
Nu har jeg tilfældigvis selv for meget nylig taget kørekort, og det er sådan, at man måske får forklaret nogle ting, men der er også ret mange andre ting, som man også skal lære, og det her er altså ikke noget, som kørelærerne går særlig meget op i.
Det er derfor et område, hvor det ville være smart at indføre det allerede nu, når man alligevel skal til at revidere kørelæreuddannelsen.
Det vil være det rigtige tidspunkt at lave en ændring.
Når nu regeringen er så optaget af, at vi alle sammen skal tage et ansvar for de her CO2-udledninger, så undrer det mig meget, at man ikke vil gå ind på et område, der er så ligetil som det her, og sige, at det klart er et sted, hvor man vil sætte ind med en bekendtgørelsesændring.
Det koster jo ikke staten noget at gå ind og lave en bekendtgørelse om.
Når man kan spare 10, 20, 30 pct. ved at køre rigtigt i sin bil, og når det langtfra er de fleste der gør det - jeg læste for nylig en blog fra en mand, som skrev, at hans kone brugte 30 pct. mindre benzin ved at gøre det - ville jeg da også synes, at det ville være rart, hvis det var en obligatorisk del af prøven.
Jeg kan så sige, at hr. Eyvind Vesselbo fra Venstre har erklæret, at han er interesseret i det her.
Så jeg tror da, at jeg vil prøve at samle et alternativt flertal.
Når nu De Konservative ikke vil være med til det her, kan man jo håbe, at Venstre står ved deres ord og vil være med til at stemme for et beslutningsforslag om, at vi faktisk gør det her til en ting, der er afgørende.
Vi ved jo også godt, at når man som elev skal lære noget nyt, så lærer man lige præcis det, som får en igennem køreprøven.
Man lærer, at man ikke må køre cyklisterne ned, at man ikke må køre sin vej, at man ikke må dreje til højre, når der ikke er grønt lys for en, men man lærer måske ikke at fokusere mest på, hvordan man kører sin bil energirigtigt.
Derfor bør det være en ting, som man også bliver prøvet i ved sin køreprøve.
Derfor synes jeg, at det ville være et område, hvor det ville være ganske nemt at gå ind og ændre bekendtgørelsen og sige, at det her vil være en ting, som man også bliver prøvet i ved sin køreprøve, så det også er noget, der bliver fokuseret alvorligt på, når man tager sine timer.
Lise von Seelen (S), 2007-12-12:
Skriftlig begrundelse
Som følge af seneste bekendtgørelse om statstilskud til produktionshøjskoler skal man fra den 1. januar 2008 være bosiddende i en dansk kommune, hvis man ønsker at blive optaget på en dansk produktionshøjskole.
Dette får blandt andet konsekvenser for unge mennesker, der er bosiddende i Sydslesvig, og som gerne vil studere på Profilen Bov Produktionshøjskole i Sønderjylland.
Profilen Bov Produktionshøjskole vurderer, at det kommer til at berøre omkring 25 studerende.
Bertel Haarder (V), 2007-12-12:
Jeg er blevet spurgt, om jeg agter at sikre, at produktionsskoler i Sønderjylland kan fastholde en dispensationsmulighed, så de kan optage elever fra Sydslesvig.
Svaret er ja.
Jeg kan oplyse, at Profilen - Bov Produktionshøjskole ved brev af 10. december har fået forlænget sin dispensation til udgangen af marts 2010.
Jeg kan i øvrigt fortælle, at dispensationen er givet i henhold til produktionsskolelovens § 1, stk. 6, hvorefter en produktionsskole kun optager elever med tilskud, når Ungdommens Uddannelsesvejledning i den unges bopælskommune vurderer, at den unge tilhører målgruppen.
Det er en bestemmelse, som har været gældende siden 1. januar 2005, altså i 2 år, så der er jo ikke tale om et forsøg på at ændre praksis i den kommende tilskudsbekendtgørelse.
Der har også hidtil skullet gives dispensation, og den dispensation forlænger vi.
Lise von Seelen (S), 2007-12-12:
Det glæder mig jo uhyre meget, at den dispensation, som har fungeret i forhold til det samarbejde, der har været hen over grænsen mellem Sønderjylland og Sydslesvig, kan fastholdes i det her tilbud til en gruppe elever, som har haft stor glæde af at kunne benytte produktionshøjskolen, som ligger i Sønderjylland, også selv om de har været bosiddende i Sydslesvig.
Så det glæder mig overordentlig meget, at det er blevet bragt i orden.
I forbindelse med det sidste, ministeren nævner, om, at der selvfølgelig skal ske en vurdering af, om de enkelte hører med til den målgruppe, som tilbuddet også retter sig mod, er jeg sikker på, at man kan finde en løsning på det.
Jeg vil i forlængelse af den besvarelse, ministeren giver mig på det konkrete her, sige, at vi jo kan se, at der i andre grænseområder, hvis vi f.eks. kigger på Øresundsregionen, er taget adskillige initiativer til netop at øge interessen for, at man uddannelsesmæssigt arbejder hen over grænserne.
Så når jeg nu har fået svar på det første, bliver jeg nysgerrig efter at høre ministeren, om der kunne være yderligere initiativer, der gør, at unge mennesker kan blive uddannet, henholdsvis på den ene og den anden side af grænsen, uanset hvor man bor.