Morten Bødskov (S), 2012-01-31:
Tak for det, formand.
Samtidig ville man binde et stort antal toldere til at stå på grænsestregen og udføre en permanent og forudsigelig kontrol af den indgående trafik på en række navngivne grænseovergange.
Jeg tror, at vi alle sammen udmærket husker de hektiske uger i maj sidste år, hvor den daværende regering arbejdede ihærdigt på at skaffe sig flertal til sin såkaldte 2020-plan.
Det var som led i de forhandlinger, at den daværende regering sammen med Dansk Folkeparti planlagde endnu et skud på stammen af den værdipolitik, som den borgerlige regering og Dansk Folkeparti havde været bannerførere for i næsten 10 år.
Det vil bl.a. ske i forhold til indsmugling af narkotika, dopingmidler m.v., indsmugling af våben, sprængstoffer og menneskesmugling.
Berigelseskriminalitet begået af udenlandske bander blev også nævnt som en central del af begrundelsen for aftalen.
Jeg kan nu i mit stille sind have min tvivl om, hvorvidt den daværende regering nogen sinde oprigtigt troede på, at grænseaftalen ville have de erklærede effekter.
Og nøgternt betragtet var den synlige effekt af aftalen vel først og fremmest at provokere vores nære tyske nabo og at skabe tvivl om vores position i EU.
Det er samtidig ingen hemmelighed, at partierne bag den nuværende regering fra starten har været imod grænseaftalens bærende idé om en stationær kontrol på grænsestregen.
Derfor var jeg også selv tilbage i juni 2011 som finansordfører med til at fremsætte et beslutningsforslag om, at planerne om at opføre nye kontrolanlæg blev droppet.
Vi afviser rene paradeforslag, der blot under en politisk strategi ønsker at spille mennesker ud mod hinanden, og vi foreslog derfor i stedet, at en øget bevilling til området skulle bruges til at styrke forudsætningerne for en mobil, fleksibel og efterretningsbaseret indsats mod grænseoverskridende kriminalitet.
Som min ministerkollega ganske rigtigt har udtrykt det tidligere i dag – lige før faktisk – så skyldes regeringens beslutning om at tilbagerulle grænseaftalen jo på ingen måde, at regeringen ikke tillægger bekæmpelsen af grænseoverskridende kriminalitet en topprioritet, snarere tværtimod.
Når vi traf den beslutning, var det derimod, fordi det ligger os meget på sinde, at ressourcerne sættes ind på noget, der rent faktisk kaster resultater af sig.
Det er udtryk for samme tankegang, når vi som regering er af den opfattelse, at beslutningen om at indføre en stationær og permanent toldkontrol ved grænsen var et fejlskud.
Beslutningen blev truffet stik mod viden og anbefalinger og var, som skatteministeren vistnok også udtrykte det for lidt siden, ren og skær symbolpolitik.
Vi skal have en ordentlig toldkontrol, og her er jeg faktisk helt enig med Venstres formand, hr. Lars Løkke Rasmussen, som den 4. oktober 2011 udtrykte følgende til Ritzau:
Det er vigtigere, end om vi har nogle fysiske anlæg ved grænserne.«
Det sagde hr. Lars Løkke Rasmussen ifølge Ritzau.
Han sagde derudover: »Jeg tror, at iagttagere af dansk politik har set, at den toldkontrolaftale, det var ikke én, som regeringen lagde på bordet.
Det var jo én, Dansk Folkeparti ønskede.«
En stationær kontrol ved grænseovergange er ikke en effektiv metode at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet med.
Det gælder i sagens natur ikke mindst, når der er tale om organiseret grænseoverskridende kriminalitet.
Det er baggrunden for, at toldkontrollen, som skatteministeren allerede har redegjort for, fremover tilrettelægges som en mobil, fleksibel og efterretningsbaseret indsats.
Selve toldkontrollen hører som bekendt under skatteministerens område; den indsats, som politiet yder i relation hertil, består først og fremmest i at understøtte SKATs kontrolindsats.
Men for en god ordens skyld vil jeg gerne knytte et par bemærkninger til, hvad ophævelsen af grænseaftalen betyder for de dele af aftalen, der specifikt omhandler politiet.
For det første var det et led i grænseaftalen, at der skulle afsættes omkring 6 mio. kr. til politiet og anklagemyndighedens understøttelse af den styrkede toldkontrol, altså den stationære toldkontrol.
Med finanslovaftalen for 2012 blev det besluttet at videreføre en bevilling på 6 mio. kr. årligt til politiet og anklagemyndighedens understøttelse af SKATs mobile, fleksible og efterretningsbaserede toldindsats.
For det andet var det et led i grænseaftalen, at der ved landegrænsen til Tyskland skulle etableres videoovervågning, med henblik på at politiet kunne spore køretøjer, der var meldt stjålet, eller som på anden vis var relateret til kriminalitet.
Videoovervågning skulle først og fremmest etableres som en stationær overvågning med kontrolanlæg på motorvejen, dog suppleret af mobil overvågning ved de mellemstore landeveje og de mindre grænseovergange.
Ophævelsen af grænseaftalen indebærer, at den planlagte videoovervågning ved grænsen ikke realiseres.
Regeringen finder ganske enkelt ikke, at det vil give mening at binde en så omfattende videoovervågning til et og samme fysiske sted.
Hvis man gør det, kan man være helt sikker på, at de, som kommer hertil uden at have rent mel i posen, vælger at køre udenom næste gang.
Det er derfor regeringens opfattelse, at en sådan ordning vil være mere af navn end af gavn og indebære et sørgeligt spild af skattekroner.
Derimod har regeringen sammen med forligspartierne bag den nye flerårsaftale for politiet, som jo også omfatter spørgerens eget parti, altså Dansk Folkeparti, afsat 20 mio. kr. i aftaleperioden til investeringer i et udvidet mobilt videoovervågningsudstyr, som politiet kan bruge i en lang række sammenhænge.
Bl.a. kan videoovervågning bruges til at understøtte SKATs mobile, fleksible og efterretningsbaserede toldindsats, herunder også i det grænsenære område.
Det giver efter regeringens opfattelse langt bedre muligheder, for at politiet kan anvende videoovervågning som et intelligent og effektivt værktøj i bekæmpelsen af kriminalitet.
Som nævnt er det regeringens opfattelse, at grænseoverskridende kriminalitet bekæmpes mest effektivt, hvis indsatsen baseres på efterretninger og analyser af kriminalitetsmønstre og på et tæt samarbejde mellem involverede myndigheder i Danmark og i udlandet.
Når det gælder politiets arbejde, kan jeg som et illustrativt eksempel nævne, at Syd- og Sønderjyllands Politi for nylig har implementeret et nyt koncept for kredsens indsats mod grænseoverskridende kriminalitet.
Det nye koncept har bl.a. vist sig at være en succes i forhold til opklaring og retsforfølgning i sager om grænseoverskridende indbrudskriminalitet.
Således er det på knapt et år lykkedes Syd- og Sønderjyllands Politi at få udleveret mere end 50 udenlandske kriminelle til retsforfølgning i Danmark.
Jeg kan i samme forbindelse også nævne, at der som led i den nye flerårsaftale for politiet etableres en tværgående indbrudsenhed, som skal intensivere den fremadrettede efterforskning mod organiseret indbrudskriminalitet, hælernetværk og hjemmerøvere.
Til det formål er der i aftalen afsat 37 mio. kr. i 2012, sluttende med 33 mio. kr. i 2015.
Endelig vil jeg også nævne, at der som supplement til de midler, der er afsat til den nye flerårsaftale for politiet, yderligere er afsat 8 mio. kr. til en forstærket indsats mod grænseoverskridende kriminalitet, altså en udvidelse af mulighederne for at investere i mobilt videoovervågningsudstyr. Som det fremgår, er regeringen i den grad meget optaget af, at vi sikrer en intelligent, målrettet og effektiv indsats mod grænseoverskridende kriminalitet.
Det gælder på toldområdet såvel som på andre områder.
Der er symbolske markeringer af den danske grænse med bygninger og forudsigelig stationær kontrol altså ikke vejen frem i en moderne og internationaliseret verden, hvor forbryderne, første gang de støder ind i en kontrol, kører uden om den næste gang.
Og derfor har regeringen altså valgt at gå en anden vej.