runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2014-10-09:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at vende tilbage til den her massespurt, som der har været i de sidste mange år, primært imellem højrefløjens partier, som altid bliver lidt frustrerede, når de overhaler hinanden højreom, en massespurt, som Socialdemokratiet efterhånden har deltaget i i en del år, desværre, men som De Radikale ellers ligesom har holdt sig for gode til at deltage i, og det handler jo om det her med at kunne genere mennesker med en anden hudfarve mest muligt – og i de her dage åbenbart konkret også om at kunne opføre sig mest grotesk over for mennesker, som er flygtet, og som har kæmpet sig vej væk fra uhyrligheder, fra Assads styre, eller som er flygtet fra noget så grusomt som ISIL, som vi i øvrigt alle sammen er enige om at vi skal bekæmpe.
Det havde jeg sådan set troet at De Radikale ville holde sig for gode til, og jeg havde troet, at De Radikale, som jo har været den her rygrad i regeringen, ville sige fra, så derfor bliver jeg nu nødt til at spørge direkte: Har I byttet dagpengelempelser for udlændingestramninger?
Camilla Hersom (RV), 2014-10-09:
Jamen alle har jo adgang til den midlertidige ydelse.
Hvis folk vælger ikke at tage den og ikke er i job og ikke går på en uddannelse, så skyldes det jo ikke, at ydelsen ikke er der.
Så bliver den aftrappet, men frem til denne måned vil dem, der har været på den midlertidige ydelse, jo samlet set have haft ydelser i op til 4 år – fuldstændig som det var i det gamle dagpengesystem.
Vi mener, at det, der er den bedste kur, er at give folk et job, og det er også det, vi arbejder benhårdt på.
Og så har vi altså den helt grundlæggende holdning, at 2 år på dagpenge er lang tid nok, fordi det efter vores opfattelse er helt handicappende at være længere tid på passiv forsørgelse.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-10-10:
Det kan ikke komme bag på Venstre, at den forsyningssikkerhedsafgift, som man opfinder i februar 2011, ikke kun vil ramme kraft-varme-værker, men også almindelige forbrugere, der køber halm til opvarmning, eller der køber et brændetårn til opvarmning.
Venstre sad i både Skatteministeriet og Klimaministeriet på det tidspunkt, hvor planen blev lavet.
Det er for mig helt utænkeligt, at det skulle komme bag på Venstre, at også almindelige forbrugere ville blive ramt af den her forsyningssikkerhedsafgift ved fyring med halm eller brænde, og at det ikke kun var kraft-varme-værker, der blev ramt.
Den eneste måde, Venstre kan undskylde sig for ikke at vide det her på forhånd, da man fremlagde det, er amatørisme, uvidenhed og dårlig, dårlig indsigt i den politik, man selv fremlægger.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-10-10:
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om ikke Liberal Alliances ordfører synes, når en minister sender et lovforslag i høring og der melder sig en ekstrem kritik med elementer, som jeg i hvert fald må sige langt overgik min fantasi, at det ikke er helt på månen, at der også bliver lyttet, at man fra de partier, fordi man var ansvarlig og tog medansvar for en politisk aftale, siger: Okay, det her kan man sagtens finde rationelle økonomiske argumenter for; når noget sker, skal man gøre noget andet.
I forhold til ligestilling og rationaler og teori og balance og sådan noget ser det fornuftigt ud, men når det så møder virkeligheden, er det noget andet.
Jeg forstår ikke, hvorfor Liberal Alliance ligesom håner os for at sige: Okay, virkeligheden overtrumfede enhver form for teoretisk argument; vi lyttede til den sunde fornuft, og så kasserede vi det.
Det troede jeg da Liberal Alliance i al den kritik, vi hører, ligesom ville anerkende: Folketinget lytter til den sunde fornuft og til den kritik af forslaget, som i virkelighedens verden ikke havde nogen gang på jorden.
Steen Gade (SF), 2014-10-10:
Nej, det har vi ikke bedt om svarene på.
Vi nedsætter jo PSO'en for erhvervslivet i det her lovforslag – det er da noget, erhvervslivet har presset ret vildt på for, da de sagde, at det vil være med til at sikre og skabe nogle arbejdspladser, at vi gør det.
Så jeg kan ikke rigtig fange pointen i det, som hr. Ole Birk Olesen siger her.
Jeg vil også anfægte det, der bliver sagt, hvis jeg har forstået logikken i spørgsmålet, fordi i løbet af 2020'erne vil de her vindmøller være betalt af de tilskud, som der er med PSO-ordningen.
Det betyder, at de kommer til at stå – og i dag ved vi, at de står meget, meget længere, end man regnede med – i 10 og 15 år, hvor det eneste, man skal betale, er vedligeholdelsen af dem.
Det bliver en af de mest gunstige investeringer, det her samfund har foretaget, når vi snakker om vindmølleudbygningen alene.
Mike Legarth (KF), 2014-10-10:
Tak, fru formand.
Jeg kan forstå, at hr. Ole Birk Olesen er kommet lidt sent op og ikke kan høre det, jeg siger, så han spørger om det samme en gang mere.
Jeg kunne jo godt gentage hele min historie, men i den her sag betragter jeg ærlig talt hr. Ole Birk Olesen som en politisk klovn, som ikke fortjener svar på det spørgsmål.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-10-10:
Der synes jeg nok hr. Ole Birk Olesen strammer den.
Som jeg sagde, kan man lave teorier og alt muligt andet, men jeg tror ikke, det er forkert at sige, at der nok herskede en opfattelse af, at det, der lå i forsyningssikkerhedsafgiften, var blandt andet eller hovedsagelig, at hvis et kraft-varme-værk valgte at fyre med vedvarende energi, skulle det også afgiftsbelægges, når alt muligt andet var det.
At konsekvensen af det så var, at man ikke kunne løbe rundt i skoven og sanke brænde, uden at det førte til afgifter, kan det godt være hr. Ole Birk Olesen havde forudset.
Jeg indrømmer så i al min uvidenhed, at det havde jeg ikke forudset.
Men jeg synes, at hr. Ole Birk Olesen klart må sige, at Liberal Alliance er imod energiforliget, og derfor er de imod alt.
Jeg er enig i, at det havde været klogere at finde pengene ved at undlade at lade verdens største offentlige sektor vokse yderligere i stedet for ...
Benny Engelbrecht (S), 2014-10-10:
Nej, vil jeg sige til hr. Ole Birk Olesen, det, som ville være relevant i den her sammenhæng, var, hvis Liberal Alliance var en del af de partier, som tager ansvar.
Det er Liberal Alliance jo ikke.
Liberal Alliance står ud på sidelinjen uden at beskæftige sig med det her indhold på nogen som helst måde.
Der er jo ikke stillet et eneste indholdsmæssigt spørgsmål i forhold til det her konkrete, tekniske forslag.
Man er fuldstændig bedøvende ligeglad, og det eneste, man tager højde for, er: Hvad nu hvis man havde siddet med inde ved forhandlingsbordet, hvad kunne man så have påvirket?
Det er fint nok, at man bruger
Folketingets tid på det, det er helt i orden, men sandheden er jo, at det er kontraproduktivt og i virkeligheden bare et spørgsmål om, at man kan stå ud på sidelinjen og sige: Æh, bæh, buh
Men vi skal nok sørge for, at hr. Ole Birk Olesen får svar på sine spørgsmål.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-10-10:
Det er skam ikke min hukommelse, jeg henviser til; jeg har notatet fra Finansministeriet sort på hvidt her på min lille telefon.
Og det er jo rigtigt, at energiaftalen er strikket sådan sammen, at man i de første år bruger en masse penge på at bygge ting og sager, investere i ting og sager.
Det, der så gælder, når man har gjort det og ikke længere gør det, er, at der kun er regningen tilbage, og den skal betales i årene fremover.
Fra 2019, 2020 og fremover vil der kun være regning og ikke nogen investeringer, og den langsigtede beskæftigelseseffekt er således ifølge Finansministeriet 1.300 personer i minus som følge af energiaftalen.
Jeg spørger så blot hr. Steen Gade: Hvordan ser det ud nu, hvor man laver ændringen?
Hvor negativ er den langsigtede beskæftigelseseffekt som følge af energiaftalen med ændringerne?
Jeg går ud fra, at man har interesseret sig for det, mens man lavede den her aftale, og at man således har svaret eller har bedt om svaret, men jeg har bare ikke kunnet finde det.
Benny Engelbrecht (S), 2014-10-10:
Som det også fremgår af høringsmaterialet, har vi en henvendelse fra Affalds- og Ressourceindustrien, som jo bl.a. omhandler nogle af de spørgsmål.
Der er det jo sådan, at vi efterfølgende vil udarbejde et udkast til en bekendtgørelse, som omhandler de her relevante krav til dokumentation, som man bl.a. er inde omkring, og den bekendtgørelse vil blive udstedt samtidig med lovens ikrafttræden.
Og der vil jeg gerne understrege, at branchen vil blive inddraget med henblik på at få bidrag til brug ved fastsættelsen af de her konkrete krav.
Ligeledes vil der også være et udkast til bekendtgørelse efter fast praksis.
Det vil blive sendt til høring hos de høringsberettigede parter, herunder jo dem, der er i branchen og repræsenterer branchen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-10-10:
Jo, men jeg synes måske, at skatteministeren kommer lidt på afveje her, når han siger, at der er noget, der kan undersøges yderligere.
Det forventer jeg sådan set regeringen har styr på, når regeringen kommer med det her element.
Så er det jo ikke sådan noget med, at joh, vi kunne måske overveje noget andet.
Jeg må sige, at det overrasker mig meget.
Det samme gør sig jo gældende, når vi ser på den bekymring, som flere også har nævnt, i forbindelse med genanvendelse af affald.
Jeg håber altså ikke, at det er samme svage argumentation med, at der muligvis, hvis man kiggede dybere, ville være andre veje.
For jeg forstår godt, hvis der er borgere og virksomheder, der siger: Det er da noget pudsigt, at når man i Danmark har et princip om, at det, der kan genanvendes, skal genanvendes, mens det, der ikke kan genanvendes, så må gå den anden vej, og afgifterne skal understøtte den udvikling.
Nu står vi så med et forslag, som lige pludselig fjerner en afgift.
Det har jeg jo principielt ikke noget imod, det skal der ikke herske nogen tvivl om, men i hvert fald skaber en incitamentstruktur, hvor vi risikerer, at genanvendelsesniveauet falder.
Og der håber jeg godt nok, at skatteministeren har en lidt anden tilgang til det, end at der, hvis man undersøgte det nærmere, måske ville være nye veje.
For jeg forstår godt, hvorfor borgere og virksomheder sidder tilbage og ryster på hovedet og siger: De plejer at sige noget andet, men nu kommer de med et forslag, der trækker i den helt anden retning – hvad er det, de har gang i?
Benny Engelbrecht (S), 2014-10-10:
Det er også klart, at jeg som minister vil gøre alt for, at Folketingets Skatteudvalg selvfølgelig også bliver holdt opdateret i forhold til de konkrete overvejelser, der er i forhold til det her.
Men generelt vil jeg sige, at det jo er sådan i forbindelse med spørgsmålene omkring det EU-mæssige, at der – eksempelvis på spørgsmålet om bioolier – er nogle muligheder for at undersøge sager nærmere, og der udestår også et omfattende analysearbejde af det.
Men det er også sådan, at hvis man går i den retning, er det vigtigt, at vi ikke eksperimenterer, fordi man jo kan komme i en situation, hvor man kan komme ud i noget ikkegodkendt statsstøtte, og hvis vi går i sådan en retning, er det jo ikke et spørgsmål om, at staten muligvis pådrager sig et ansvar, men at der derimod er nogle virksomheder, som kan blive pålagt en omkostning efterfølgende.
Derfor skal vi være meget omhyggelige med at overveje, hvordan vi præcis forholder os i de konkrete situationer.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-10-10:
Skatteministeren siger, at han er opmærksom på nogle af problemstillingerne i forbindelse med høringssvarene, og som jeg selv nævnte i min ordførertale.
Men jeg ville gerne, om skatteministeren kan komme det lidt nærmere.
I forbindelse med det høringssvar, der ligger fra Øko-Tech, må jeg sige, jeg blev noget overrasket.
Virksomheden har selv været i kontakt med Europa-Kommissionen og spørger ind til, hvordan EU-reglerne skal forstås.
De får en melding fra Kommissionen, men når virksomheden så præsenterer det over for Skatteministeriet, har det ikke helt den samme vægt.
Jeg forstår godt, at den pågældende virksomhed er noget forundret over de her ændringer, for når virksomheden selv kontakter Kommissionen, får den ét svar, men når regeringen skal udlede konsekvensen af EU-reglerne, er svaret noget andet.
Det undrer mig meget, og derfor vil jeg meget gerne høre skatteministeren om, hvad det er for nogle overvejelser, regeringen har gjort sig, hvad er det for en dokumentation, der ligger til grund for, at regeringen åbenbart ser anderledes på sagen end det, som Kommissionen svarer en konkret virksomhed på en konkret problemstilling.
Steen Gade (SF), 2014-10-10:
Man skulle ikke tro, at man for under 12 timer siden i den her sal fik indtrykket af, at de borgerlige partier var enige om et og alt, når man lige har overværet det her, men det er nu ikke det, jeg vil spørge om. Det, jeg vil spørge hr. Mike Legarth om, er, hvordan i alverden Konservative kan opfatte det her som forligsbrud, når den sociale balance – altså, hvordan det belaster de fattigste, hvordan det belaster de rigeste – er opretholdt i forhold til det forslag, der var før.
Jeg er jo ikke enig med Konservative, som ønskede, at det skulle være til gode for den mere velstillede del af befolkningen, men vi har jo netop fastholdt den samme sociale balance.
Hvordan i alverden kan Det Konservative Folkeparti opfatte det som et forligsbrud?
Det er ligesom det, vi havde før.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-10-10:
Hvis jeg var i regering, ville jeg da gå op i, hvor meget beskæftigelsen bliver reduceret ved de aftaler, man laver.
Jeg synes da, at beskæftigelsen er et væsentligt emne.
Så når man oprindelig planlægger at reducere beskæftigelsen med 1.300 personer, og man så laver en lille ændring – eller en større ændring – af den oprindelige aftale, ville jeg da som regering gå op i: Hvor meget reduceres beskæftigelsen så med nu?
Er det ikke længere 1.300 personer, er det måske kun 1.100?
Det havde jeg da forventet ministeren kunne svare på, fordi jeg havde forventet, at ministeren gik op i spørgsmålet.
Benny Engelbrecht (S), 2014-10-10:
Jeg kan godt forstå, at hr. Ole Birk Olesen og Liberal Alliance må føle det anstrengende at være sat uden for indflydelse, når man ikke en del af forligskredsen.
Det kan jeg godt forstå.
Vi skal nok få udboret det her konkrete spørgsmål, hvis det er af afgørende betydning.
Det har jo ikke stor betydning i forhold til den tekniske gennemførelse af det konkrete forslag, men når hr. Ole Birk Olesen gerne vil have det uddybet, skal vi selvfølgelig nok få svar frem på det under udvalgsbehandlingen.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-10-10:
Finansministeriet offentliggør i marts 2012 et notat om beskæftigelseseffekten af energiaftalen.
I notatet skriver Finansministeriet, citat: Efter 2020 vil beskæftigelseseffekten således gradvist bevæge sig ned mod den langsigtede effekt på arbejdsudbuddet, som vurderes til en reduktion på 1.300 fuldtidspersoner.
Det er altså 1.300 fuldtidspersoner færre i beskæftigelse som følge af energiaftalen for 2012.
Nu laver man så noget om i energiaftalen.
Man finder anden finansiering i stedet for den finansiering, man oprindelig havde fundet.
Kan skatteministeren svare på, hvor meget beskæftigelsen vil blive reduceret med nu i den reviderede energiaftale?
Jeg går ud fra, at det ikke er de 1.300 personer længere, men at det måske er 1.200 eller 1.100.
Har skatteministeren det tal?
Mike Legarth (KF), 2014-10-10:
Logikken er jo klokkeklar.
En skattestigning rammer alle uanset hvad.
Der er ingen retfærdighed i det, og derfor er vi imod.
Steen Gade (SF), 2014-10-10:
Det forvirrer mig helt, og vi skal nok have flere spørgerunder, og dem har jeg ikke.
Men det her forslag indeholder i forhold til forbrugerne den samme sociale balance – altså den samme belastning, som der var før, for dem, der er dårligt stillede, og den samme belastning før og nu for dem, som er i den gode ende.
Det var i forhold til de private.
For angår erhvervslivet, lempes PSO'en jo i det her forslag.
Hvor er vi henne?
Logikken svigter.
Mike Legarth (KF), 2014-10-10:
Det er, fordi det er et grundlæggende princip for os, at vi ikke vil medvirke til at hæve skatter og afgifter.
Vi vil ikke være med til at gøre det vanskeligere at få dagen og vejen til at hænge sammen i en privatøkonomi, og det vil vi heller ikke for virksomhedernes vedkommende.
Vi mener, at hævede skatter og afgifter peger i den forkerte retning.
Det er færre arbejdspladser.
Det er mindre konkurrenceevne for vores erhvervsliv, og derfor forbeholder vi os ret til, at man kunne have fundet den finansieringsmodel på en anden måde.
Jeg synes, det er forkasteligt, at man debatterer på den måde.
Jeg har i den tid, jeg har været i Folketinget, haft et ønske om, at vi kunne lave det der med politikerlede om.
Men så længe hr. Ole Birk Olesen er i salen, kan det ikke lade sig gøre.
Det kan jeg jo høre.
Altså, det handler om at have en eller anden form for ordentlighed og respekt og have tillid til, at det, folk siger, kan man stole på.
Folk har ikke en skjult dagsorden, folk går ikke rundt og lyver bevidst.
Men han ville så gerne have haft den her sag, så han havde kunnet stå i opposition til en ny fedtafgiftssag, som den her vanvittige sag ville have været, hvis vi alle bare havde sagt: Hold da op, hvis den der overordnede politiske aftale, vi lavede ved forhandlingsbordet, viser sig at være på det her niveau med de her ubehageligheder, så er vi nødt til bare at kigge ned i bordet og lukke øjnene.
For vi må sige: Nå ja, hvis embedsmændene siger det, hvis eksperterne siger, at det er sådan, det skal omsættes, så må vi bare tage det.
Nej, netop ikke.
Det er derfor, jeg er politiker.
Det er derfor, jeg står her, Ole Birk Olesen.
Det er for at sikre, at når de politiske aftaler, jeg laver, bliver omsat til praktik og rammer borgerne, er de ordentlige og hæderlige.
Det er det, det handler om.
Jens Joel (S), 2014-10-10:
Jeg er helt med på, at Liberal Alliance faktisk heller ikke i nogle sammenhænge anerkender klimaforandringerne, eller i hvert fald ikke synes, det er noget, vi skal gøre noget ved på den her måde.
Jeg er også med på, at Liberal Alliance jo ikke var med i energiaftalen.
Der er rigtig mange andre grunde til, at vi med et bredt flertal i Folketinget har valgt at lave en energiaftale, ikke bare fordi vi skal have forsyningssikkerhed, og fordi vi selvfølgelig også skal tage ansvar for klodens fremtid, og så også, fordi der er rigtig mange arbejdspladser i at have den grønne førerposition, som vi har i verden lige nu.
Så ja, det er rigtigt, at når vi står helt og fuldt på mål for den grønne omstilling, som regeringen har sat sig i spidsen for – og vi i øvrigt er nogle af de bedste i verden, hvilket ikke bare kan aflæses i det fine stykke papir, men også i de arbejdspladser, vi skaber derude – så er det jo rigtigt, at når det skal finansieres, står vi selvfølgelig også på mål for at finde den finansiering.
Så hvis hr. Ole Birk Olesen vil diskutere, om energiaftalen er en samfundsmæssig god idé eller ej, så tager jeg meget gerne den diskussion, men ellers må vi jo bare sige, at vi her finansierer en del af den energiaftale, som jeg i øvrigt synes gavner det danske samfund samlet set.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-10-10:
Det kommer an på, hvor man lægger startlinjen.
For det er klart, at når man afskaffer forsyningssikkerhedsafgiften med det her og så lader den betale af nogle andre skatteforhøjelser, er der ingen, der stilles ringere i forhold til det.
Men i forhold til situationen før forsyningssikkerhedsafgiften, før energiaftalen i 2012, hvor man aftalte forsyningssikkerhedsafgiften, så er der jo ingen tvivl om, at folk med lave indkomster, folk med mellemindkomster, folk med høje indkomster bliver stillet ringere af dette lovforslag, end inden regeringen trådte til og lavede en energiaftale med Venstre og Konservative og Dansk Folkeparti og Enhedslisten.
Folk får en skatteforhøjelse som følge af energiaftalen fra 2012, og det er denne skatteforhøjelse, som vi i dag behandler her i Folketinget, som vil resultere i, at alle mennesker, også folk med lave indkomster, kommer til at sidde hårdere i det, end de gjorde, før regeringen trådte til.
Jens Joel (S), 2014-10-10:
Tak for det.
Det er jo altid en fornøjelse at få lov til at komme på landets fineste talerstol og snakke om et skatteforslag.
En af de måder, man kan kende det på, er, at der er rigtig, rigtig mange forskellige elementer, og at det er ekstremt teknisk.
Men derfor vil jeg også fokusere lidt på nogle af de ting, som jeg synes – ud over det, hr. Torsten Schack Pedersen har gennemgået – er de forskellige delelementer i forslaget.
Det er for mig at se og med socialdemokratiske briller først og sidste et spørgsmål om to ting, nemlig at vi med det her forslag får indført nogle nedsættelser af energibeskatningen, som er målrettet erhvervslivet.
Og så er der selvfølgelig det store element med afskaffelsen af forsyningssikkerhedsafgiften, som har vist sig at være meget bureaukratisk vanskelig at gennemføre.
Når man skal lave en ændring, når man skal afskaffe en afgift, man ellers havde indført, havde aftalt, så er man jo nødt til også at finde noget finansiering.
Og i den situation har vi, som det ganske rigtigt er blevet beskrevet, valgt at hæve bundskatten marginalt, og vi har valgt at lave en reduktion af den grønne check.
Og der tænker man selvfølgelig: Hvordan er det, når man reducerer den grønne check, som jo, kan man sige, er sat i verden for at hjælpe dem ude i husholdningerne, der har sværest ved at betale energiafgifterne?
Derfor er det selvfølgelig vigtigt for mig som socialdemokrat, at regeringen har fundet en model, kan man sige, hvor hverken dem, der tjener mindst, eller dem, der tjener mest,
bliver dårligere stillet samlet set, og hvor alle de familietyper, vi har regnet på, får mere ud af, at afgiften forsvinder, end det koster med den marginale skattestigning, de bliver ramt af, eller den grønne check.
På den måde synes jeg man kan sige, at det fordelingsmæssigt er neutralt, fordi der ikke er nogen, der bliver stillet ringere, selv om der selvfølgelig med regeringens forslag ikke var lagt op til, at det på den måde skulle være den grønne check, der finansierede det.
Så jeg håber, at vi kan lande det her.
Jeg synes, det har været en lang og temmelig ophedet debat.
Det ville jeg ønske.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-10-10:
Jeg må bare sige, at jeg har den tilgang til politik, at teoretiske overvejelser og modeller og sådan noget kan måske være spændende nok, men i min optik skal det bare måles med, hvad den virkelige konsekvens af det er.
Og den virkelige konsekvens af brændeafgiften så vi jo først udfoldet, da regeringen sendte lovforslaget i høring.
Jeg ved ikke, om hr. Per Clausen læste alle de mange, mange høringssvar, som vi modtog – det var jo helt vildt.
Og jeg sagde i min ordførertale, at det var op imod 30.000 virksomheder, der skulle registreres til at betale brændeafgift; altså, det eneste, man måtte løbe rundt og samle ind i skoven uden at skulle betale brændeafgift, var sådan lidt afbrækkede kviste.
Derfor synes jeg, det er en ganske fornuftig ting, at brændeafgiften kun er noget, man kan læse om i historiebøgerne.
Per Clausen (EL), 2014-10-10:
Nu synes jeg, hr. Torsten Schack Pedersen hopper lidt fra tue til tue, men det er måske også nødvendigt, når man skal løbe fra det, man tidligere har ment.
Men hr. Torsten Schack Pedersen kan da ikke mene, at Venstre, da man foreslog indførslen af forsyningssikkerhedsafgift, var uvidende om, at det var en afgift på brænde.
Det kan man da ikke have været uvidende om, og derfor kan man jo heller ikke have været modstander af det, da man kom med forslaget selv.
Det er det, jeg simpelt hen ikke forstår, altså hvordan hr. Torsten Schack Pedersen og Venstre ligesom beskrives som nogle, der er imod det her med en afgift på brænde, når man selv har foreslået det.