runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-12-18:
For at tage det kronologisk vil jeg sige, at jeg tror det samme, som fru Pernille Skipper tror, men pointen er, at jeg ikke ved det, og det var derfor, jeg stillede spørgsmålet til forslagsstilleren.
Det kan så være, at vi kan komme videre med det, når fru Karina Lorentzen Dehnhardt får lov til at holde sit eget oplæg.
Ellers spørger jeg der.
Til det næste spørgsmål vil jeg sige, at vi sådan set har støttet, der skulle være et konfliktråd, og synes sådan set, at det er rigtig fint med den slags.
Jeg sagde også i min tale, at jeg synes, at de her ungemøder sagtens kan have nogle gode perspektiver.
Der er bare to ting, jeg ikke bryder mig om.
Det ene er det her med, at det ikke er offeret selv, men en eller anden repræsentant, og det andet er, at vi synes, at det der med, at forbryderen har et retskrav, skal ændres til, at offeret har et retskrav på at få det, men hvis offeret siger nej, skal man ikke have sådan et retskrav.
Endelig vil jeg gerne diskutere, hvem der præcis skal være målgruppen.
Altså, kan vi definere den og blive enige om det, kan der klart være nogle spændende perspektiver i det.
Louise Schack Elholm (V), 2014-12-18:
Jeg benægter overhovedet ikke kendsgerninger.
Jeg siger, at vi har en meget mere blandet beboersammensætning, end man har i andre lande.
Vi har et meget blandet samfund, og det synes jeg er dejligt at vi har.
Jeg vil så sige, at jeg heller ikke vil bestemme, hvor folk skal bo.
Det må de selv bestemme.
Men jeg vil gerne prøve at fremme, at vi har en mere blandet beboersammensætning.
Det er derfor, at vi har indført redskaber som kombineret og fleksibel udlejning.
Så jeg kan slet ikke genkende det billede, som ordføreren prøver at tegne.
Det kan jeg slet ikke genkende.
Men jeg ville da ønske, at vi havde en mere blandet beboersammensætning, særlig i ghettoerne, men der er der jo ikke med den seneste boligaftale, man har lavet, taget nye redskaber i brug.
Der fastholder man de eksisterende.
Lars Dohn (EL), 2014-12-18:
Ordføreren konkluderer ud fra det her forslag, hvor vi vil sikre, at der kan bygges almene boliger i en by med et overophedet boligmarked, at det så vil blive dyrere at være dansker.
Hvem tænker ordføreren egentlig på?
Bliver det dyrere for investoren, som bliver dækket ind af forslaget her, eller bliver det dyrere for dem, der skal ud på lejemarkedet, og som jo alt andet lige vil få en langt lavere leje, end hvis de skal ud på det private lejemarked i nybyggeri?
Det er jo det, man skal sammenligne med.
Louise Schack Elholm (V), 2014-12-18:
Jeg vil så sige, at det billede kan jeg heller ikke genkende.
I gennemsnit er det 47 kr. billigere at bo i en almen bolig end i en privat lejebolig til markedspris.
Det er jo ikke voldsomt mange penge i forskel.
Dem, det bliver dyrere for, er grundejerne, men det er da så sandelig også alle skatteborgerne, for de skal betale for det lån, som kommunen skal yde, og som er 50-årigt og afdragsfrit og rentefrit.
Det er jo ikke gratis at yde sådan et lån.
Det er alle andre danskere i Danmark, der skal betale for det.
Det er den enlige mor nede på Lolland, som skal betale skat, og hvis kommune ikke kan yde sådan et lån.
Det er kun i storbyerne, hvor der ikke bor ret mange af de svageste, for de har ikke råd til at bo der.
Lars Dohn (EL), 2014-12-18:
Nu skal vi lige huske at sammenligne ikke æbler og pærer, men æbler og æbler.
Angående nybyggede almene boliger: Jeg er enig i, at de 9.000 kr., som en almen lejebolig vil komme til at koste, er en høj leje, men hvis den sammenlignes med de nybyggede private udlejningsboliger, der er til leje i de samme områder, vil forskellen på 47 kr. da også være gældende?
Det vil jeg gerne have at ordføreren løfter bare en lille flig af sandheden bag, for det er i hvert fald ikke det, man kan se, hvis man slår op, hvad lejepriserne er.
Louise Schack Elholm (V), 2014-12-18:
Jeg synes faktisk, det er meget sjovt, at Enhedslistens ordfører siger, at det koster 9.000 kr. at bo i de nye almene boliger.
Der kan ikke bo ret mange enlige mødre til 9.000 kr. om måneden.
Det er igen middelklassen, vi snakker om, det er ikke de svage, der kan flytte ind i de her boliger.
Det her er skattekroner, der skal gå til middelklassen, fordi man foretrækker en boligform frem for en anden.
Det er folk, der rent faktisk har råd til at bo i en anden bolig.
Jan Johansen (S), 2014-12-18:
Allerførst vil jeg sige til ordføreren, at vi altså ikke krænker den private ejendomsret med det her.
Og så synes jeg, at ordføreren hele tiden henviser til, at den enlige mor kommer til at betale, men det passer heller ikke.
Men jeg vil konkludere, at det passer meget godt ind i Venstres politik at have opdelte boligområder og altså ikke blandede boligområder, hvor alle mennesker kan bo, og det gør jeg selvfølgelig ud fra de forslag, som er kommet fra Venstre i løbet af året, bl.a. forslaget om, at maksimalprisen skal fjernes på andelsboligerne, og hr. Søren Pinds forslag om at fjerne huslejereguleringen for private lejeboliger.
Det passer jo meget godt med det, ordføreren står og siger nu, altså at man vil have en opdeling, sådan at dem med små indkomster og med mellemindkomster ikke skal bo der, hvor det er attraktivt at bo.
Louise Schack Elholm (V), 2014-12-18:
Jeg tror, hr. Jan Johansen helt bevidst vælger ikke at høre, hvad jeg siger, for jeg siger, at jeg synes, det er godt med blandede beboersammensætninger, og at det var derfor, at vi, dengang vi havde regeringsmagten, indførte kombineret og fleksibel udlejning.
Jeg så gerne, at man gav nogle flere redskaber til at skabe en mere blandet beboersammensætning i ghettoområderne, men det valgte den her regering overhovedet ikke at gøre, da de skulle lave et boligforlig.
Så jeg vil sige, at det er den her regering, der ikke tager nogle nye initiativer for at sikre, at de almene boligområder får en mere blandet beboersammensætning.
Så er det jo ikke, fordi det er så billigt at bo i de almene boliger, som man vil give ekstra støtte til.
De vil komme til at koste 9.000 kr. om måneden, kunne jeg høre.
Hvem er det, der har råd til at bo i en bolig til 9.000 kr. – det er da ikke de svage i samfundet.
Jo, man tager penge fra alle i det danske samfund, når man bruger skattekroner på at finansiere de her boliger.
Eigil Andersen (SF), 2014-12-18:
Det er jo simpelt hen ikke rigtigt, hvad Venstre her siger.
Det er simpelt hen sådan, og det kan adskillige forskere bevidne, at tendensen til, at befolkningen bor mere og mere opdelt efter den indkomstgruppe, som man nu tilhører, er stigende.
Det er en kendsgerning.
Derfor er det jo rigtig dårligt, at Venstre benægter kendsgerninger.
Louise Schack Elholm (V), 2014-12-18:
Venstre støtter blandet beboersammensætning.
Så vi går bestemt ind for blandet beboersammensætning.
Det har vi også i meget høj grad i Danmark.
Det er vi ikke.
Det synes jeg er et gode, og det synes jeg vi skal fastholde, og jeg mener ikke, at der er behov for at krænke den private ejendomsret for at sikre det.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-12-18:
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte forslaget, som det foreligger her.
Vi er for så vidt enige i, at der kan være god mening i principperne bag genoprettende ret, men vi er ikke enige i, at man skal have krav på at få sanktionsspørgsmålet i sin sag afgjort ved et genoprettende ungemøde.
Vi er heller ikke enige i, at offeret eller en stedfortræder skal møde.
Vi kan derfor ikke støtte forslaget her, men vi er meget opmærksomme på mulighederne og har derfor også åbnet for muligheden for ungdomsdomstole i vores eget beslutningsforslag.
Ungdomsdomstolen vil således have meget bedre muligheder for at vælge den rigtige sanktion i den konkrete sag, og her kan genoprettende ret meget vel komme på tale.
Det må dog under alle omstændigheder være sådan, at det er frivilligt for offeret at deltage.
Det må aldrig blive sådan, at det er offerets opgave og pligt at fastlægge sanktionerne for gerningsmanden.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-12-18:
Nu var jeg lige inde at følge linket, og man kan sige, at der kan man ikke blive klogere, for det fremgår ikke.
Der henvises til nogle andre kilder.
For det har i hvert fald en betydning for os.
Så kan man sige, at der er et tidsperspektiv osv., men tidsperspektivet kan jo gøre, at vi også bliver mere interessante i forhold til at finde en løsning.
Louise Schack Elholm (V), 2014-12-18:
I går brugte vi her i Folketingssalen det meste af dagen på at debattere regeringens finanslov for 2015, men vi blev faktisk ikke helt færdige med debatten, for det lovforslag, som vi skal til at behandle nu, er også en del af den aftale, som regeringen har indgået med SF og Enhedslisten i forbindelse med finansloven.
Der er tale om en ræverød boligpolitik og et angreb på den private ejendomsret.
Med forslaget gives der mulighed for, at kommunerne fremover kan kræve, at op til 25 pct. af boligmassen i nye boligområder skal være almene boliger.
Det er en ændring af planloven, der giver kommunalbestyrelsen denne mulighed.
Derudover gives der mulighed for, at landets fem store bykommuner kan yde ekstra grundkøbslån til etablering af almene boliger på op til 50 mio. kr.
Der er tale om rente- og afdragsfrie lån.
Det er helt klart, at Venstre som liberalt parti ikke kan støtte dette lovforslag.
Lovforslaget betyder, at man som grundejer ikke længere selv har lov til at bestemme, hvad man vil bygge på sin grund.
Det er rent faktisk en form for ekspropriation, regeringen forsøger at indføre her.
Det er et klart brud på den private ejendomsret, og man indfører det her på grund af ren ideologi.
Lovforslaget kommer desuden ikke til at skabe flere billige boliger.
Dermed risikerer vi at ende med færre nye boliger fremover, fordi man så simpelt hen lader være med at bygge overhovedet.
Samlet set vil indførelsen af de nye regler betyde, at private grundejere i København lider et tab på mellem 200 mio. og 1,1 mia. kr., hvis man spørger dem selv.
Så det her lovforslag er faktisk endnu et eksempel på, at regeringen gør det dyrere at være virksomhed og at være dansker.
Samtidig kommer vi også til at miste arbejdspladser med lovforslaget.
Når der bygges mindre, bliver der selvfølgelig også færre jobs.
Det er også værd at holde sig for øje, at almene boliger faktisk ikke er så meget billigere end private lejemål.
En almen bolig på 80 m2 er i gennemsnit 47 kr. billigere pr. måned end en privat udlejet lejlighed, som i øvrigt er lejet ud til markedsprisen.
Mener regeringen virkelig, at det er så nødvendigt at sikre boliger, der i gennemsnit er 47 kr. billigere, at man bliver nødt til at foretage så voldsomt et indgreb i den private ejendomsret?
Jeg kan heller ikke lade være med at bemærke, hvor meget tom snak der egentlig er på venstrefløjen på det her område.
Der bliver altid talt om billige boliger til alle, hvorefter man tilføjer, at politibetjenten og sygeplejersken skal kunne bo i København.
Men politibetjenten og sygeplejersken tilhører jo ikke de svage i vores samfund, men derimod middelklassen.
Man kunne få den mistanke, at det handler om boliger til middelklassen og ikke til alle.
Lad mig slutte af med at bemærke, at det er pudsigt, at partier, der normalt er imod afdragsfrie og rentefri lån, i denne sammenhæng mener, at det er en god løsning.
Jeg opfordrer regeringen, SF og Enhedslisten til at genoverveje det her forslag grundigt.
Det er en overtrædelse af den private ejendomsret og resulterer samtidig i hverken flere eller billigere boliger.
Venstre stemmer imod lovforslaget.
Eigil Andersen (SF), 2014-12-18:
Altså, det er jo sådan – som jeg har forstået det – at den kommunale grundkapital, der bliver ydet til en almen bolig, og som er på 10 pct., også er et rente- og afdragsfrit lån i 50 år.
Derfor er der jo i den her sammenhæng ingen forskel, hvad det angår.
Ifølge min opfattelse går det danske folks fællesskab – for at blive lidt højtidelig og for også at henvise til en mand som Grundtvig, som måske kunne gøre indtryk på Venstre – ud på, at det er gavnligt, at der er stor kontakt og tolerance og dialog mellem de forskellige befolkningsgrupper.
Derfor vil jeg spørge Venstre: Er Venstre imod, at man gør nogle ting, for at der skal være blandet beboersammensætning i vores land?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-12-18:
Jamen det synes jeg er rigtig fint.
Jeg vil også gerne lige supplere med, at jeg jo faktisk har været til en lang række møder i Nordirland, som jeg besøgte i maj, og hvor vi også – hvad kan man sige? – fik mere viden om det her system, som de har i Nordirland, og de målinger, de har lavet på det her hele vejen igennem, så de faktisk nu står på et meget solidt grundlag i forhold til at kunne dokumentere effekterne af det.
Men lad os endelig bore det ud.
Og jeg glæder mig over, at der er en eller anden form for konsensus om, at genoprettende ret er noget, som vi nu kan begynde at arbejde med.
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-18:
Målsætningen med den her lovgivning er jo at sikre, at når der f.eks. opføres et nyt boligområde i Nordhavn i København, skal beboersammensætningen i de 25 pct., som bliver udlagt til almennyttige boliger, være ganske forskellig fra de resterende 75 pct. Jeg skal derfor høre hr. Eigil Andersen: Er det en fiasko for den her lovgivning, hvis det, når det bliver udrullet, ikke resulterer i, at der er en væsentlig anderledes beboersammensætning i de 25 pct. end i de 75 pct., og kan hr. Eigil Andersen garantere, at der vil være en væsentlig anden beboersammensætning i de 25 pct. end i de 75 pct.?
Charlotte Dyremose (KF), 2014-12-18:
Forskellen er, at når vi normalt eksproprierer, er der retningslinjer for, at det skal være i almenvellets interesse.
Så er det f.eks. til en park, som alle kan gå ind i; så er det f.eks. til et vejanlæg, der gør noget infrastruktur mulig og f.eks. gør det nemmere for alle at komme på arbejde, for byen at tiltrække virksomheder og handlende og indtægter på den måde.
Det har der jo sådan set været en hel del sager om, hvor man laver netop de her snitflader for, hvornår det er i almenvellets interesse.
Jeg mener, det er ret grundlæggende og fundamentalt, at vi holder fast i, at når det sker, altså når man laver den krænkelse, gør man det under nogle meget stramme rammer, og man gør det under forudsætning af, at det helt entydigt er i almenvellets interesse.
Liv Holm Andersen (RV), 2014-12-18:
Tak for det.
Nu er der jo ikke tale om ekspropriation her, men det kan vi jo diskutere meget mere i udvalget.
Man synes egentlig, det er godt, at vi har en velfungerende almen sektor i Danmark, og man synes egentlig, at det er godt med blandede byer.
Man synes egentlig også, det er godt, at der også i de større byer er plads til folk med f.eks. en SOSU-løn.
Man synes ikke godt om det her forslag, som er et forsøg på at komme det forhold nærmere, nemlig at den udvikling, vi ser med mere opsplittede byer, skal mindskes, for ordføreren har helt ret i, at der er gjort en masse gode ting for, at vi kan have så blandede byer, som vi har i dag.
Problemet er bare, at udviklingen går den forkerte vej.
Så hvad vil De Konservative gerne gøre i stedet for?
Charlotte Dyremose (KF), 2014-12-18:
Ja, altså nu har De Konservative jo lige presset temmelig hårdt på for, at regeringen lagde lidt op til, at vi fik renoveret nogle af vores almene boliger.
Det var i den grad en kamp op ad bakke at få regeringen overbevist om, at vi skulle sætte reelle midler af til at få renoveret i den almene sektor, sådan så der kunne blive pænt og ordentligt og også attraktivt at bo for andre end dem, der pinedød er nødt til at bo der.
Så det er da en af de ting, vi i hvert fald for nylig har gjort, og tilmed meget konkret.
Liv Holm Andersen (RV), 2014-12-18:
Tak for det.
Jeg vil gerne høre ordføreren om noget af det samme, som jeg prøvede at spørge hr. Ole Birk Olesen om.
Det her med, at sikkerheden for grundejeren er dårlig, problematiseres jo meget, fordi der kan ske tab af ejendommens værdi, når der skal bygges en procentsats af almene boliger på den.
Det er jo også tilfældet, hvis der f.eks. planlægges i kommunalbestyrelsen efter, at der skal laves en parkeringsplads eller et meget stort naturareal eller noget andet af samme slags, og det vil så også gå ud over den her grundejer, som jo hele tiden har kendt det vilkår.
Det vil også gå ud over folks pensionsopsparing, som vi også har peget på, hvis grundejeren måtte være en pensionskasse.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad forskellen er.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-12-18:
Jeg troede, at forhandlingerne handlede om det her lovforslag, formand.
Jan Johansen (S), 2014-12-18:
Det var bare sådan for at lægge spørsmålet an på, at man gerne vil være med til at skaffe boliger til folk med små og almindelige indkomster.
Jeg ved ikke, om ordføreren så vil svare alligevel, for det har jo at gøre med, at priserne stiger og folk flytter til storbyerne – ikke kun til København.
Så stiger priserne, og hvis man slipper priserne fri, må man jo sige, at så stiger det hele også.
Derfor spurgte jeg ordføreren om, hvilken holdning man har til de to forslag, som Venstre er kommet med.
De ville jo gøre det endnu dyrere, så færre med små indkomster ville kunne bo i de store byer.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-12-18:
Jeg kan jo kun sige, at noget af det, vi synes er vigtigt – det har jeg sådan set også sagt tidligere her – er, at der er en god, solid almen sektor.
Og det er jo derfor, vi brugte forholdsvis mange ressourcer og dage og nætter og alle mulige andre slags timer på at få overbevist regeringen om, at den almene sektor skulle renoveres noget mere.
Jan Johansen (S), 2014-12-18:
Tak for det.
Venstre vil jo fjerne maksimalpriserne på andelsboliger, og Venstres hr. Søren Pind har foreslået at fjerne huslejereguleringen for private lejeboliger.
Hvor står ordførerens parti henne i de to spørgsmål?
Det kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren om.
Lars Dohn (EL), 2014-12-18:
Jeg kan godt med det billede af lovens følger forstå, at De Konservative er imod.
Men jeg vil godt spørge om, hvad der er vigtigst, og hvad der står højest på listen for ordføreren og De Konservative: Hvordan står det, som et bystyre, valgt af befolkningen, beslutter om, hvordan byen skal udvikle sig, hvordan byen skal sammensættes også boligmæssigt, over for en developer og hans udsigt til overskud?
Hvordan vejes de to ting op mod hinanden?
Charlotte Dyremose (KF), 2014-12-18:
Men det er jo slet ikke det, der er sagens kerne.
Sagens kerne er, at vi må have en helt grundlæggende og dyb respekt for ejendomsretten.
Hvis vores samfund og vores samfundsøkonomi skal kunne fungere, hvis vi skal kunne stole på, at når vores pensionskasser køber en grund, kan de også sælge den igen under nogenlunde samme forudsætninger, så bliver vi altså nødt til også at have nogenlunde sikkerhed for, at der ikke pludselig kommer nogen og beslutter, at det kun er en bestemt ejerkreds, der må eje den grund, som vores pensionsselskab ejer, og at de derfor er tvunget til at sælge den.
Det er meget fundamentalt og grundlæggende, hvis et samfund og en samfundsøkonomi skal kunne fungere, og derfor er det sådan set ikke de andre hensyn, det her handler om.
Det handler om de her helt grundlæggende retningslinjer for, hvordan vores økonomi er indrettet, og hvordan vores rettigheder som borgere bliver varetaget.
Lars Dohn (EL), 2014-12-18:
Handler det ikke om netop at sikre det, der er helt grundlæggende for alle mennesker, nemlig at have et sted at bo, altså at have noget, der er bedre end at bo under Paris' broer?
Er det faktisk ikke et af de allervigtigste behov?
Og da danske borgere har forskellige indtægter, skal vi så ikke netop sikre, at folk med små eller mellemstore indtægter også kan få dækket det behov?
Charlotte Dyremose (KF), 2014-12-18:
Det giver vel sig selv, at hvis huslejen er på 7.000 kr. og der er supplerende boligstøtte, begynder vi at nærme os, at man kan betale for det på dagpenge.
Så det vil jeg meget gerne anerkende.
Det ændrer bare ikke på spørgsmålet her, nemlig at der er noget helt grundlæggende, i forhold til hvordan man forholder sig til privat ejendom; at der er noget helt grundlæggende, i forhold til at nogle af de her boliger bliver meget dyre – ligesom i det eksempel, jeg nævnte tidligere, som jo godt nok er i Ishøj, men det er altså 13.000 kr., den lejlighed koster.
Risikoen er, at det bliver en lejlighed på 115 m² til 13.000 kr., som de alligevel ikke kan betale, og som det i øvrigt er en direktør der har fået stillet sig på venteliste til i god tid.
Eigil Andersen (SF), 2014-12-18:
Der kan være et ægtepar med eller uden papir, som de enkelte nu vil arrangere sig, hvor f.eks. den ene er pædagog eller rengøringsassistent, og de kan gå ud på det frie boligmarked og måske få en lejlighed til 10.000 kr. om måneden, men de kan så få en almen bolig i København til 7.000 kr. om måneden.
Anerkender Det Konservative Folkeparti så, at det har et formål, at rengøringsassistenten og pædagogen med familie har mulighed for at komme til at bo også et attraktivt sted, og at de ikke skal være henvist til, at deres tegnebog er for lille, så de derfor ikke kan bo i Københavns centrum eksempelvis?
Charlotte Dyremose (KF), 2014-12-18:
Jeg er nødt til at sige, at hele den danske befolkning ikke kan bo i Københavns centrum, og det bliver man nødt til at erkende, uanset om man er studerende, ældre, rig eller fattig, for det er der ikke plads til, og det bliver der aldrig plads til, og derfor har ingen af os ret til at bo i Københavns centrum.
Men jeg erkender fuldt ud, at vi har behov for at sikre, at der er nogle boliger, som f.eks. folk med, hvad ved jeg, en SOSU-løn eller et eller andet i den stil har råd til at bo i, og at det også skal være ordentlige boliger.
Det er jo derfor, at vi har været med til at sikre den her boligaftale og sikre også renovering af de almene boliger, netop fordi vi har et behov for, at de boliger er attraktive at bo i og mulige at bo i for dem med de lave lønninger, men også attraktive at bo i for folk med højere lønninger.
Det, jeg problematiserer, er måden, vi gør det på.
Og det, jeg så også problematiserer, er, at det her jo altså bliver et sted, hvor vi risikerer, at det bliver de der temmelig dyre lejligheder, som for det første alligevel ikke er til at betale for de mennesker, og for det andet kan de mest ressourcestærke med de høje lønninger og de høje indkomster og de høje uddannelser være dem, der kommer på venteliste til dem og dermed bare får statsstøtten.
Eigil Andersen (SF), 2014-12-18:
Nu blev mine tanker lige bragt lidt ud af fatning af det her, undskyld, praktiske spørgsmål.
Nej, jeg vil sige, at der ikke er nogen, der har ret til at bo i Københavns centrum, det er jeg enig med fru Charlotte Dyremose i, men det, som er forkert, er, hvis der er bestemte befolkningsgrupper, som bliver holdt væk fra store områder i f.eks. en storby, fordi deres tegnebog er for lille.
Derfor vil jeg stille et andet spørgsmål.
Anerkender Det Konservative Folkeparti, at også f.eks. en dagpengemodtager, en arbejdsløs på dagpenge, måske vil have mulighed for at bo i en lejlighed til 7.000 kr. om måneden, hvis der f.eks. bliver givet supplerende boligstøtte fra kommunal side?
Ole Birk Olesen (LA), 2014-12-18:
Jamen så vil jeg spørge ministeren: Kan vi så forvente, at når disse boliger bliver bygget i f.eks. Nordhavnen, vil de blive beboet af kasseassistenter, førtidspensionister, indvandrere fra ikkevestlige lande, kontanthjælpsmodtagere osv.?
Eller kan vi forvente, at de mennesker, der kommer til at bo der, vil høre til den bedst lønnede halvdel af danskerne?