runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Sander (V), 2010-02-03:
Jamen fru Kirsten Brosbøl ved udmærket godt, hvad de kan gøre, for vi har i fællesskab givet dem større frihed til at disponere.
Universiteternes bestyrelser og rektorater har utrolig stor frihed til at disponere.
Jeg må sige, at den forventning har jeg også at man gør.
Derfor er det jo naturligt, at man flytter midler fra det ene til det andet sted, afhængig af hvordan behovet skønnes at være, og hvor man gerne vil prioritere.
Det er det enkelte universitets ret.
Fru Kirsten Brosbøl begyndte så at tale om, at man skulle begynde at fjerne midler efter anvisning fra vores side i relation til mine bemærkninger om efterårets globaliseringsforhandlinger, men det var slet ikke det, jeg sagde.
Det, jeg sagde, var, at den bekymring, som jeg må læse ud af spørgsmålene her i dag fra Socialdemokratiets side, vil jeg meget gerne følge op på.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-02-03:
Hvilke initiativer vil ministeren tage for at undgå, at vigtig ekspertise og viden går tabt, når universiteterne må afskedige dygtige forskere og undervisere i forbindelse med besparelserne på bl.a. DTU, KU og AU?
Helge Sander (V), 2010-02-03:
Jeg må svare helt i forlængelse af det foregående spørgsmål: Når formuleringen er, som den er her, og fru Kirsten Brosbøl går ind i selve substansen, så bliver jeg nødt til at fastholde, at vi – Socialdemokratiet, Det Konservative Folkeparti og Venstre – i fællesskab har sagt, at universiteterne har selvstyre, og at de selv må disponere inden for de rammer, vi stiller til rådighed.
Derfor kan jeg ikke svare anderledes end ved at sige det, som jeg gjorde under det foregående spørgsmål, nemlig at det er universiteternes ret og pligt at følge den lov, vi har lavet i fællesskab.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-02-03:
Ministeren siger igen, at det er os, der laver rammerne, og det er også derfor, jeg spørger ind til, hvad ministeren vil gøre, for ministeren kunne jo skabe nogle bedre rammer for universiteterne, hvis ministeren ville det.
Vi har jo gentagne gange diskuteret, hvad det er for en fordeling af basismidler og konkurrencemidler, vi skal have, når vi fordeler forskningsmidlerne hvert år i forbindelse med finanslovforhandlingerne.
Der har regeringen et erklæret ønske om, at basismidlerne skal udgøre en stadig mindre del af forskningsmidlerne, mens Socialdemokraterne har foreslået, at basismidlerne skal udgøre en større del af de samlede forskningsbevillinger.
Det ville jo kunne sikre, som videnskabsministeren påpeger, nogle bedre rammer for universiteterne, altså nogle flere frie midler, som ministeren hele tiden henviser til at universiteterne jo bare selv kan fordele.
Men hvis vi nu øgede den ramme af frie midler frem for hele tiden at putte flere og flere penge over i politisk øremærkede forskningsprojekter, ville universiteterne vel have bedre rammer end dem, de har i dag.
Det vil jeg gerne bede videnskabsministeren bekræfte.
Hvis basismidlerne udgjorde en større del af de samlede bevillinger, ville universiteterne have bedre rammer, end de har i dag, og dermed ville en række universiteter kunne undgå de store sparerunder, som de er ude i nu.
Kan ministeren bekræfte, at de så ville have bedre rammer, hvis det var sådan, at vi øgede andelen af basismidlerne af de samlede midler?
Helge Sander (V), 2010-02-03:
Jeg vil gerne sige til fru Kirsten Brosbøl, at jeg er utrolig stolt af de rammer, som vi har skabt for de danske universiteter.
Der er vel ikke noget andet område, der er blevet tilgodeset i det omfang, som universiteterne er blevet, mens den her regering har siddet.
Vi har gjort det, fordi det er vigtigt for ikke alene universiteterne, men også for det danske samfund.
Og når vi har øget midlerne til universiteterne fra 12-13 mia. kr. til nu over 18 mia. kr., og basismidlerne er blevet forøget med 40 pct., må jeg sige til fru Kirsten Brosbøl: Vi kan ikke gøre det meget bedre.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-02-03:
Det kan godt være, at den siddende regering ikke kan gøre det meget bedre.
Jeg kan forsikre om, at var det Socialdemokraterne, der sad på regeringsmagten, havde vi øget den andel, som basismidlerne udgør af de samlede forskningsbevillinger.
Det er egentlig så enkelt, vil jeg sige til videnskabsministeren, at hvis der var et andet flertal i det her land, så ville basismidlerne udgøre en større andel af de samlede bevillinger, og så ville universiteterne have bedre rammer.
Så kort kan det egentlig siges.
Men det siddende flertal ønsker ikke det.
Jeg vil egentlig godt spørge ministeren: Når der nu bliver lukket fuldstændig af for at se på den her fordeling mellem basismidler og konkurrencemidler, som ministeren lige har gjort, hvordan vil ministeren så egentlig forklare det over for befolkningen eller ligesom opnå den der vision om verdensklasse, som regeringen jo går og snakker om vi skal have?
Hvordan hænger det sammen med de floskler, som regeringen rejser rundt med, om verdensklasse?
Helge Sander (V), 2010-02-03:
Jeg synes lige, vi var kommet op i helikopteren, men så slår fru Kirsten Brosbøl igen ned på et spørgsmål, som altså ligger uden for det, vi skal diskutere i Folketinget.
Jeg bliver nødt til at sige, at ethvert ansvarligt universitet – ledelse som rektor – selvfølgelig skal tage bestik af, hvordan og hvorledes udviklingen er på de enkelte institutter og fakulteter.
Og vi må jo erkende – og det er i relation til det, jeg også sagde tidligere i vores spørgsmål-svar-runde her – at det er et problem, at der er færre og færre studerende på et så centralt område som dem, der i øjeblikket er i fokus.
Det er et problem, det erkender jeg.
Men det er naturligt, at når der kommer færre og færre studerende, vil der også være færre og færre midler.
Hvis vi ønsker det anderledes, skal jeg, som jeg også har sagt, gerne komme med et forslag, som kan imødekomme det ønske, som jeg ser fremgår af Socialdemokraternes spørgsmål her i dag.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-02-03:
Den ordveksling, vi har her, har i hvert fald nogle klare paralleller til den diskussion, der er på sundhedsområdet i øjeblikket, hvor vi jo for kort tid siden havde statsministeren her i salen, og han sagde, at det, der foregår ude i regionerne i øjeblikket med fyringer af sundhedspersonale, kan han overhovedet ikke tage ansvaret for.
Det er regionernes ansvar alene.
Men det er jo regeringen, der laver de økonomiske rammer for regionerne og som har sagt, at man skal have behandlingsgaranti og altså et loft over, hvor mange penge man må bruge.
Det er i virkeligheden det, som ministeren også siger i forhold til universiteterne.
Det er fuldstændig universiteternes eget ansvar, hvordan de vil forvalte den økonomiske ramme, som regeringen sætter.
Og så siger regeringen og ministeren: Vi har ikke tænkt os at ændre på den økonomiske fordeling af basismidler og konkurrencemidler, som udgør kernen i det her problem.
Så jeg synes, at regeringen har et meget, meget stort forklaringsproblem over for befolkningen, når man på den ene side siger, at man vil have universiteter i verdensklasse og et sundhedsvæsen i verdensklasse, og så ikke vil sørge for, at der er nogle ordentlige økonomiske rammer at arbejde under.
Man tørrer ansvaret fuldstændig af på andre, når problemerne viser sig udeomkring i samfundet.
Helge Sander (V), 2010-02-03:
Uden at det skal misforstås, tror jeg, at jeg vil tillade mig at sige, at jeg tror, at både Socialdemokraterne og regeringen har større forklaringsproblemer end dette, når vi har hævet investeringen i universiteterne og forskningen fra 12-13 mia. kr. til 18-19 mia. kr.
Jeg må altså sige, at jeg godt tror, at befolkningen kan forstå, at man inden for den ramme burde kunne prioritere.
Sådan vil det være i forhold til de satsningsområder, som det enkelte universitet ønsker, og i forhold til den søgning, der er af studerende.
Sagt til fru Kirsten Brosbøl: Lad os nu komme ned på jorden igen og så komme videre.
Vi har et fantastisk godt udgangspunkt.
Lad os arbejde videre ud fra det.
Orla Hav (S), 2010-02-03:
Finder ministeren det rimeligt over for unge anbragt i sociale tilbud, at de af økonomiske årsager får afbrudt deres forløb med henblik på genindtræden i samfundet med forbedrede sociale kompetencer og uddannelse?
Helge Sander (V), 2010-02-03:
Det bekymrer mig, at der er så få, der søger ind på disse uddannelser, og det er der god grund til at være bekymret over.
Men når fru Kirsten Brosbøl spørger om min bekymring i relation til det, der er sket de seneste dage på nogle universiteter, bliver jeg bare nødt til at fastholde og sige, for at jeg ikke næste onsdag skal stå og forklare, hvorfor jeg har blandet mig, at vi har selvstyre.
Fru Kirsten Brosbøl og mange andre påberåber sig hele tiden, at jeg ikke skal blande mig i, hvad universiteterne gør.
Vi skal sørge for rammerne.
Derfor svarede jeg, som jeg gjorde.
Men jeg vil også gerne sige, at det, der kan bekymre mig, er, at vi i fællesskab har sikret øgede bevillinger, og så bliver der tegnet et billede af, at det er ren armod ude på universiteterne.
Det kan bekymre mig lidt.
Til gengæld må jeg tage hatten af for de studerende på Københavns Universitet, for de har været meget, meget målrettede i forhold til den her debat, der har været om blokeringer eller strejker – kald det, hvad man vil – de har simpelt hen rettet spørgsmål til rektor, og det er det fuldstændig rigtige sted.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-02-03:
Ministeren svarer jo sådan set overhovedet ikke på det, jeg spørger om.
Spørgsmålet lyder, om det giver ministeren anledning til bekymring.
Nu har ministeren så oplæst en hel masse faktuelle oplysninger om, hvem der bestemmer over hvad på universiteterne, og tak for det.
Men jeg vil egentlig gerne høre, om ministeren gør sig nogen overvejelser om de fyringer, der forgår ikke bare på DTU, men jo også på Københavns Universitet og på Aarhus Universitet.
Vi har i den her uge set, hvordan de studerende på Københavns Universitet demonstrerer for at vise deres utilfredshed med, at der altså over en årrække bliver fyret 40 pct. af de ansatte på bio på Københavns Universitet.
Det er jo altså noget, der kan mærkes for de studerende, og det er noget, der i allerhøjeste grad kan mærkes i forhold til den forskningsindsats, der skal lægges på de her meget vigtige områder.
Områder som biologi og geologi bliver hårdt ramt, og det er jo ikke områder, som jeg tror ministeren eller regeringen for den sags skyld synes er uvæsentlige, især ikke når vi ser på hele klimaudfordringen og andet, hvor de her kandidater jo altså går ud og finder beskæftigelse bagefter.
Jeg synes sådan set, uanset de faktuelle oplysninger, som ministeren lige har læst op, at det da må give anledning til nogle overvejelser hos den ansvarlige minister, altså videnskabsministeren, som har ansvaret for forskningen og universitetsuddannelserne.
Vi ser her nogle forskningsmiljøer, stærke miljøer, nogle, som nogle vil betegne som flagskibe på vores universiteter, som altså er hårdt ramt økonomisk.
Vi ser, at det får konsekvenser for fag, der ikke længere bliver udbudt, uddannelser, der bliver forringet, og forskningsmiljøer, der altså også bliver forringet.
Yildiz Akdogan (S), 2010-02-03:
Først vil jeg sige, at det glæder mig, at ministeren er i dialog med sine kollegaer og også synes, det er nødvendigt, at de bidrager til, at vi kan få minimeret procentdelen af borgere – 40 pct. – der ikke har de kompetencer, som er nødvendige.
Når man skal lære it, indebærer det jo, at man lærer alt fra afsendelse af e-mail til benyttelse af digital borgerservice, og så kan det være en fordel, at man har en indsigt i det som en samlet pakke.
Helge Sander (V), 2010-02-03:
Nu startede fru Yildiz Akdogan jo med at kvittere for, at jeg har taget kontakt, og det mener jeg er det, som sker i første omgang, da vi er midt i en høringsproces.
Når denne høringsproces er afsluttet, er det jo naturligt, at vi i regeringen drøfter, hvilke ting det er, vi skal fremme.
Som sagt synes jeg, at der i rapporten er mange, mange gode forslag, også forslag, som jeg mener er overkommelige, både i relation til det rent praktiske og det økonomiske.
Yildiz Akdogan (S), 2010-02-03:
Har ministeren en strategi for at sikre, at målsætningen fra Højhastighedskomiteens anbefaling om it-færdigheder og tilgængelighed bliver imødekommet?
Har ministeren en strategi for at sikre, at målsætningen fra Højhastighedskomiteens anbefaling om it-færdigheder og tilgængelighed bliver imødekommet?
Helge Sander (V), 2010-02-03:
Vi var allerede under det sidste spørgsmål inde på Højhastighedskomiteens rapport, og det er fuldstændig rigtigt, at vi har fået den her rapport, som jeg har bedt komiteen om at udarbejde.
Den blev offentliggjort for nogle få uger siden, og nu er rapporten som sagt sendt i høring.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at understrege både over for spørgeren og over for dem, der i øvrigt måtte lytte med, at det godt nok er Videnskabsministeriet, der har fået udarbejdet rapporten, og at det er mig, der har nedsat komiteen, men den har jo en sådan karakter, ikke mindst i relation til det spørgsmål som vi drøfter netop nu, at jeg synes, det er utrolig vigtigt, at vi får vurderet alle anbefalingerne.
Og derfor er der altså tale om en meget bred høringsproces.
Som allerede nævnt mener jeg, at det må være rimeligt, at vi i respekt for de mange, som jeg ved sidder rundtomkring og i øjeblikket er ved at udfærdige de svar, som vi skal modtage senest den 15. marts, afventer denne høringsproces.
Yildiz Akdogan (S), 2010-02-03:
Tak for svaret.
Jeg er bekendt med, at rapporten er sendt ud i høring, og at de forskellige fagfolk skal komme med deres input.
Men derfor kan man godt som minister have en vision og måske på eget initiativ opsætte nogle målsætninger og strategier for, hvordan man kan imødekomme nogle af de udspil og forslag, som Højhastighedskomiteen har nedfældet i rapporten.
Hvis vi skal forholde os til it-færdigheder, er nogle af de områder, som rapporten har prøvet at kigge på, folkeskolen, ungdomsuddannelserne, resten af befolkningen og faktisk også de videregående uddannelser.
Nu siger ministeren, at vi lige skal vente og have høringen på plads, men når man ser på, at 40 pct. af befolkningen er hægtet af – procentdelen er i hvert fald ikke blevet mindre, mens ministeren har været videnskabsminister – kan man sige, at der ikke rigtig er sket noget siden 2001.
Der er kommet en rapport, og nu venter man igen på en høring.
Det er fair nok, men vi må da kunne forvente, at ministeren har gjort sig nogle overvejelser om og ikke mindst har nogle visioner for, hvordan man kan nedsætte procentdelen på de 40.
Jeg vil høre, om ministeren med udgangspunkt i inspiration fra rapporten har en vision om, at han fra 2010 gerne vil have, at vi får den procentdel på 40 af befolkningen, der er hægtet af samfundet, med, eller har en vision om, at det her tal skal nedsættes med 70 pct.
Har ministeren overhovedet sat sig en målsætning for, hvordan og hvorledes fremtiden skal være?
Helge Sander (V), 2010-02-03:
Jeg har i hvert fald den målsætning, at jeg gerne vil have, at alle danskere er så dygtige til at bruge nettet som overhovedet muligt, for det er en væsentlig forudsætning for, at vi kan drage nytte af de mange fordele, der er ved nettet.
Det er både i relation til det offentlige område, det private område og i relation til enkeltpersoner.
Når jeg måske ikke er så nervøs over de 40 pct., er det, fordi det jo er en undersøgelse, hvor overliggeren er sat meget højt.
Når jeg tillader mig at sige det, er det, for bare at tage et enkelt eksempel, fordi det, hvis man ser på, hvor mange danskere der bruger netbank, faktisk er 70-75 pct., der bruger det.
Og jeg mener, at når folk og måske især den ældre del af befolkningen er i stand til og tør at flytte penge via nettet, er det dels et udtryk for at kunne bruge nettet, dels et udtryk for en betydelig tillid.
Begge dele er forudsætninger for, at vi kan udvikle samfundet.
Så synes jeg, det måske er lidt stærkt at sige, at der ikke er sket noget siden 2001.
Danmark er stadig væk, uanset hvordan spørgeren måler det, nummer et, to eller tre, når vi måler det i forhold til EU og OECD.
Så vi er et meget, meget stærkt it-samfund.
Jo, det synes jeg er meget fair, og det er også derfor, at jeg op til flere gange nu har sagt, at jeg synes, der er en række meget, meget fine forslag i rapporten her.
Jeg er også overbevist om, at det er forslag, der samlet set kan være med til, at vi får et endnu mere it-parat samfund.
Og så må fru Yildiz Akdogan jo ikke vende det på hovedet og ligesom sige, at jeg er ligeglad med det.
Jeg er absolut ikke ligeglad.
Derfor har jeg også iværksat flere tiltag, og derfor har jeg også anbefalet kraftigt, at man kigger på alle disse forslag, som går langt ud over Videnskabsministeriets område.
Men jeg siger bare, at man måske skal passe lidt på, når man taler om, hvor dårligt det står til, for jeg tror faktisk ikke, at der er andre samfund, hvor man er bedre til det, end vi netop er i Danmark.
Yildiz Akdogan (S), 2010-02-03:
Tak for det.
Jeg kan høre, at ministeren går lidt uden om nogle af mine spørgsmål.
Jeg vil så gerne stille et konkret spørgsmål til ministeren.
Nu kunne jeg høre på ministeren, at han har været i dialog med sine kollegaer undervisningsministeren og kulturministeren, og det i sig selv er jo positivt og et fremskridt, for vi skal have flere ministerier på banen for at kunne rykke på det her område, for det er et stort, stort problem, det er et demokratisk problem.
I rapporten står der meget konkret, at det er vigtigt at integrere it generelt i undervisningen og i alle fag, også på de videregående uddannelser, f.eks. medicinstudiet og de samfundsvidenskabelige uddannelser.
Så vil jeg gerne høre: Hvad er ministerens initiativ i den sammenhæng?
Jeg ved godt, at rapporten er sendt i høring, men det her er et fagområde, der hører under ministeren.
Kunne ministeren finde på at indføre, at it skal være integreret i de her områder, som er under ministerens ressort?
Helge Sander (V), 2010-02-03:
Jeg synes til stadighed, at vi skal sikre – hvilket også er en rød tråd i rapporten fra Højhastighedskomiteen – at it er en integreret del, ikke bare på de områder, der hører under Videnskabsministeriet, men også på områder, der hører under andre ministerier.
Nu er det jo således, at der ikke har været en periode, hvor der ikke er sket noget, fordi rapporten har været på vej, og derfor kan jeg godt sige allerede nu, at jeg sammen med det IKT-råd, som jeg har nedsat, har været i meget tæt dialog med undervisningsministeren, og som jeg også er overbevist om at spørgeren har været meget opmærksom på, så er der i Undervisningsministeriets regi foregået rigtig mange ting netop på det her område gennem den seneste tid.
Det synes jeg er utrolig vigtigt, for når vi har det høje tal på 40 pct., så er det nok, fordi mange borgere jo ikke har gået i skole eller været i uddannelsesforløb, mens it har været en naturlig del af hverdagen.
Nu er det det, og derfor skal vi selvfølgelig udnytte, at vi har de unge mennesker på uddannelsesinstitutionerne, så derfor vil jeg gerne give spørgeren ret i, at vi skal have høj, høj fokus på det, for det er her, vi har mulighed for, at de nye generationer virkelig kan rykke.
Kirsten Brosbøl (S), 2010-02-03:
Giver det ministeren anledning til bekymring, at flere universiteter lægger op til store fyringsrunder blandt det videnskabelige personale senest som på DTU, hvor det forventes at 150 stillinger bliver nedlagt?
Giver det ministeren anledning til bekymring, at flere universiteter lægger op til store fyringsrunder blandt det videnskabelige personale – senest som på DTU, hvor det forventes at 150 stillinger bliver nedlagt?
Helge Sander (V), 2010-02-03:
På finansloven for 2010 er de statslige bevillinger til vore universiteter jo stigende, som spørgeren også er fuldstændig bekendt med.
Det gælder også til Danmarks Tekniske Universitet.
De statslige bevillinger til universitetet stiger nemlig med 47 mio. kr. fra 2009 til 2010.
Som videnskabsminister har jeg naturligvis ansvaret for de overordnede rammer for universiteterne, og det gælder jo også de bevillingsmæssige rammer.
Hvorledes ledelsen på DTU ønsker at disponere disse midler internt, kan og vil jeg jo ikke blande mig i.
Det er alene universitetets ansvar at træffe beslutning om ansættelse og afskedigelse.
Med forøgelsen af bevillingen til Danmarks Tekniske Universitet må eventuelle besparelser og nedlæggelse af stillinger bero på interne omprioriteringer.
Yildiz Akdogan (S), 2010-02-03:
De 40 pct. er ikke noget, jeg sådan lige griber ud af luften, det er faktisk It-barometeret, der har fundet det her tal frem.
Det er nogle fagfolk, der har sat sig ned og undersøgt, om der er nogle ude i samfundet, der ikke kan vedhæfte et dokument til en mail og sende den af sted.
Det er der faktisk 40 pct. af befolkningen der ikke kan.
Og når vi så ser på, at vi med tiden bevæger os hen imod en mere digitaliseret kommunikationsform, et digitaliseret samfund, hvor kommunikationen mellem borger og myndighed foregår mere og mere på nettet, så er jeg bange for, at vi stille og roligt vil skabe en ulighed, et A- og et B-hold, en gruppe, der kan kommunikere med de offentlige myndigheder, og en gruppe, der ikke kan.
Hvis man skal komme den her ulighed til livs, så er man da nødt til at handle ganske hurtigt.
Mig bekendt er tallet altså ikke faldet i den tid, videnskabsministeren har været videnskabsminister, så jeg vil egentlig høre: Synes ministeren ikke, at det er fair at have en visionær målsætning om, at man gerne vil nedsætte det her tal?
Pernille Frahm (SF), 2010-02-03:
Ifølge Børsen mandag den 25. januar 2010 har MGK fået barberet 7,5 pct. af sit driftstilskud i år svarende til en budgetnedgang på 3 mio. kr.
hvilken betydning mener ministeren det vil få for MGK som et vigtigt led i musikkens fødekæde?
Per Clausen (EL), 2010-02-03:
Jeg er meget enig i, at man ikke kan gå fra 100 til 0 på et år, men det bliver jo ikke nemmere at gå fra 100 til 0, hvis man først går op til 110.
Og det er ligesom det, jeg synes er problemet her, nemlig at regeringen siger, at den har en politik om, at vi skal være uafhængige af fossile brændstoffer.
Det er jeg helt med på, og det tror jeg nok at alle i Folketinget er enige i.
Men jeg forstår bare ikke, hvordan man kommer tættere på det ved at øge anvendelsen af kul.
Det er det, jeg synes er fuldstændig ubegribeligt.
Altså, en ting er, at regeringen ikke mener at kunne sige, hvornår man bliver uafhængig af fossile brændstoffer, endsige hvornår man bliver uafhængig af kul, men det virker jo ikke helt troværdigt og heller ikke, som om man er på vej derhen, når man så accepterer, at der faktisk sker en øget anvendelse af kul.
Man begynder at fyre med kul i et kraftværk, hvor man indtil nu ikke har fyret med kul.
Pernille Frahm (SF), 2010-02-03:
Så skal hun lige finde det.
Ifølge Børsen mandag den 25. januar 2010 har MGK fået barberet 7,5 pct. af sit driftstilskud i år svarende til en budgetnedgang på 3 mio. kr. – hvilken betydning mener ministeren det vil få for MGK som et vigtigt led i musikkens fødekæde?
Ole Vagn Christensen (S), 2010-02-03:
Er ministeren tilfreds med, at Danmark på 2 år er røget yderligere seks pladser ned på det seneste miljøindeks fra de ansete amerikanske universiteter Yale og Columbia, mens Sverige og Norge fortsat ligger i toppen?
Troels Lund Poulsen (V), 2010-02-03:
Jeg må sige, at jeg stiller mig meget kritisk over for den undersøgelse, som er lavet af Yale og Columbia.
Jeg vil bare gerne give to eksempler: Hvis vi ser på luftområdet, er den score, som vi fik i 2008, blevet væsentlig mindre i 2010, altså skulle vi have gjort det dårligere i 2010, end vi gjorde i 2008, og der må jeg sige, at det forstår jeg på ingen måde, for luftkvaliteten er blevet langt bedre fra 2008 til 2010.
Det handler om biodiversitet.
Ifølge opgørelsen skulle den danske biodiversitet være blevet fire gange bedre fra 2008 til 2010.
Og der må jeg bestemt sige, at heller ikke det mener jeg er tilfældet.
Det er i hvert fald også en ting, hvor hr. Ole Vagn Christensen i hvert fald før brugte ret lang tid på at forklare om de konsekvenser, som han mente braklægningen havde.
Derfor må jeg sige: Er det virkelig det, som Yale og Columbia lægger til grund?
For hvis det er det, må jeg bare sige, at så er jeg meget tilbøjelig til at mene, at der er store problemer i den undersøgelse, der er lavet.