runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Nielsen (SIU), 2015-02-05:
Jeg kan oplyse, at jeg har været i kontakt med det relevante ministerium i den grønlandske regering angående dette lovforslag og spørgsmål om fremlæggelsen af det her i Folketinget, inden det er behandlet i det grønlandske parlament, Inatsisartut.
På den baggrund kan jeg oplyse følgende: Det er hensigten, at der med det foreliggende lovforslag skal gælde de samme regler for Grønland, som der gør i Danmark på dette område, tilpasset de grønlandske forhold.
Ikraftsættelse af reglerne i denne lov har betydning for selvstyreejede selskabers mulighed for at opnå finansiering på samme vilkår som hidtil.
En manglende implementering af den europæiske regulering af kreditinstitutter og investeringsselskaber vil kort sagt betyde, at Grønland i henseende til den europæiske banksektor vil være at betragte som tredjeland.
Det vil have den konsekvens, at udlån til selvstyreejede selskaber vil øge kapitalkravene til europæiske långivere svarende til lån til tredjelandes statsselskaber, og dermed vil det kunne indebære en højere rente.
Lovforslaget om kapitalkrav og tilsynsmæssige krav for kreditinstitutter og investeringsselskaber fremsættes derfor nu for Folketinget med fuld støtte fra den grønlandske regering, formoder jeg.
Lovforslaget skal naturligvis fremsendes til Grønlands selvstyre til udtalelse, inden lovforslaget fremsendes til Folketinget til endelig vedtagelse.
Det vil sige, at førstebehandlingen godt kan køre nu, men det er en forudsætning, at tredje behandling afventer færdigbehandling af forslaget på det grønlandske parlament, Inatsisartuts, samling her i foråret.
Det var også det, Johan Lund Olsen fremførte i sin tale.
Jeg skal derfor tiltræde fremlæggelsen af forslaget på disse præmisser.
Edmund Joensen (SP), 2015-02-05:
Tillid er nøgleordet i den finansielle verden.
Tillid hos kunder og investorer, men også hos myndigheder og den brede offentlighed er nok det vigtigste for ethvert pengeinstitut.
Og med lovforslag L 128 skal tilliden til Færøernes banker styrkes yderligere.
I Sambandspartiet deler man den opfattelse, at nærværende lovforslag er af særdeles stor betydning for det færøske samfund.
En styrkelse af regulering, tilsyn og risikostyring af pengeinstitutterne drejer sig i virkeligheden om noget så grundlæggende og vigtigt som at sætte den almindelige færøske opsparer i centrum.
Helt almindelige mennesker med opsparing i en færøsk bank eller sparekasse skal være beskyttet imod et eventuelt bankkollaps så godt, det nu engang kan lade sig gøre.
Lovgivningen går ikke kun ud på at stille yderligere krav til bankerne om polstring, forsigtighed og ansvarlighed; den går også ud på at afvikle nødlidende banker på en måde, så det påvirker kunderne og dermed det færøske samfund mindst muligt.
Netop den smidige afviklingsmekanisme husker vi fra 2010, hvor Færøernes største bank, Eik Bank, blev sat under administration.
Selv om investorerne desværre måtte vinke farvel til risikovillig kapital, som de havde sat på højkant, så mistede de almindelige mennesker ikke en eneste krone af deres opsparing.
Trygheden kom fra de velkendte bankpakker, der i kraft af rigsfællesskabet og det fælles finansielle område de facto afværgede, at man fik islandsklignende tilstande på Færøerne.
Uden bankpakkerne var Eik Bank således gået ned og Færøernes økonomi var sandsynligvis gået den samme vej.
Det er helt afgørende, at vi i rigsfællesskabet fastholder og styrker det fælles finansielle område, og det gør vi med denne lov.
Tilpasset færøske forhold får vi samme regler som i det øvrige rige: Færøerne vil følge internationale standarder; tillid til bankerne sikres; der sikres adgang til kapital og likviditet på konkurrencedygtige vilkår; låntagerne sikres alt andet lige konkurrencedygtige lån; og sidst, men ikke mindst, sikres stabilitet og ro om Færøernes forholdsvis lille og sårbare finansielle marked og åbne økonomi.
Sådan skal det være, tillid er nøgleordet.
Her til sidst et spørgsmål til ministeren.
De såkaldte SIFI-banker er omfattet af L 128.
I indledningen til forslaget står der skrevet, at der alene i de nærmeste år vil blive fremsat 20 af sådanne forslag for Færøerne.
Jeg vil gerne høre, om L 128 er den endelige lovgivning med henblik på at sikre SIFI-bankerne, eller om der kommer yderligere lovgivning om SIFI-bankerne.
Henrik Sass Larsen (S), 2015-02-05:
Jeg skal takke for den altovervejende positive modtagelse af forslaget.
Jeg tænker, at det her er et forslag, som vel ikke burde støde på en masse ideologi, men mere en masse praksis ud fra den tankegang, at de regler, de sikkerhedsforordninger og andet, der eksisterer i dansk lovgivning, jo alle sammen er lavet ud fra deres tid, ud fra de teknologiske og tekniske muligheder, der var til stede på daværende tidspunkt og med et nationalt udgangspunkt.
Det, at vi har samlet så mange forskellige love, bestemmelser, regler og andet sammen, at det på et tidspunkt måske kan blive lidt byrdefuldt, er jo ikke så underligt.
Men så kalder det vel egentlig også på, at man rydder lidt op og rationaliserer lidt.
Det, vi så tænker at gøre i forbindelse med det her forslag, er at sikre, at vi gør det på international, europæisk, basis, sådan at vi også kan få danske firmaer til at få fordel af at kunne konkurrere, sådan at de ikke ryger ind i en masse tekniske forhindringer.
Alt det her gøres med et eneste udgangspunkt, og det er, at man ikke må kompromittere sikkerheden.
Det er fuldstændig afgørende, og det går igen i forbindelse med alle bemærkninger i forslaget og i forhold til hele arkitekturen i det.
Derfor skal der ikke være et eneste spørgsmål eller en eneste bekymring i forbindelse med sikkerhed, som vi ikke skal svare på, og som vi ikke skal prøve at adressere, hvis det bliver rejst.
For det er ikke på nogen som helst måde intentionen at sætte den over styr.
Men jeg synes, sigtet og formålet egentlig er ret reelt, og derfor vil jeg gerne takke alle dem, som har budt konstruktivt ind, også med nogle bekymringer og spørgsmål her fra talerstolen, som vi selvfølgelig vil besvare og bearbejde i forbindelse med udvalgsbehandlingen, som vi ser frem til.
Brian Mikkelsen (KF), 2015-02-05:
Forslaget er en del af vækstpakken fra sidste sommer, som vi fra konservativ side også er en del af aftalen bag, så vi kan jo selvfølgelig godt støtte ideen og forslaget her, fordi vi tidligere har sagt ja til det.
Det kan vi jo også, når vi ser hele indholdet blive rullet ud.
Det her vil have som konsekvens, at vi får noget mere konkurrence på markedet, og det vil have som konsekvens, at det bliver nemmere og mere overskueligt, og vi får moderniseret hele den meget sindrige regulering, der er på hele det her område.
Jeg synes også, det er vigtigt at lægge mærke til, hvad der bliver sagt, også i høringssvarene.
For det første er der en bekymring for, om ændringerne her vil gå ud over sikkerheden.
Der er det selvfølgelig vigtigt – og det er raison d'être for et lovforslag – når man ændrer på hele regulativet på det område, at sikkerheden ikke bliver devalueret.
Så det må være det første budskab fra konservativ side.
Det andet budskab er, at der også skal være tale om en reel forenkling af reglerne.
Det skal altså gøre livet lettere for elinstallatørerne og branchen, og det skal ikke gøre det sværere for dem, som har med elinstallationer at gøre.
Derfor betyder det, at overskueligheden i forhold til de mange standarder, bekendtgørelser og lovgivninger, der er på området, er afgørende vigtig.
I den videre proces vil det også være vores opfordring, at man har meget fokus og høj prioritering i forhold til både information og overblik over reglerne.
Så synes jeg også, at man skal være opmærksom på det, der også står i flere af høringssvarene, nemlig at det altså tager tid, når man implementerer komplicerede regelsæt.
Hvis man skal i gang med nye projekter, nyt byggeri osv., så gør man det jo på baggrund af de samme regler, som de elektrikere og installatører skal følge, når arbejdet skal udføres.
Og der kan altså selvfølgelig gå noget tid, fra man starter, og til man når slutningen, når man er i gang med sådan et projekt, så derfor er det også vigtigt, at man her giver sig tid til at få sat sig ind i reglerne, i forbindelse med at de træder i kraft og bliver implementeret.
Så er det selvfølgelig vigtigt, at man sørger for, fordi det er så kompliceret, og fordi det er så vigtigt, at sikkerheden er i top, at man gør det i et tæt samspil med de forskellige aktører i branchen, både gennem dialog, men også gennem det her nye råd, som vil have fokus på el- og gassikkerhed, og som er en ændring af det tekniske sikkerhedsråd.
Der er det altså vigtigt, at man får lyttet til de indvendinger og de kommentarer, der er fra branchen.
Men vi kan fra konservativ side godt støtte forslaget her.
Joachim B. Olsen (LA), 2015-02-05:
Tusind tak.
Formålet med det her lovforslag er at modernisere stærkstrømsloven og at bringe danske regler i overensstemmelse med europæiske og internationale standarder uden at svække sikkerheden.
En sådan modernisering kan medvirke til at styrke konkurrencen og dermed produktiviteten, hvilket fører til højere velstand og højere reallønninger for danskerne.
Det er et rigtig godt formål, og vi kan godt støtte det her lovforslag.
I nogle af høringssvarene gives der udtryk for en vis bekymring for, om dokumentationskravene bliver for omfattende.
Det vil jo være kontraproduktivt, når man tænker på lovforslagets samlede formål, men vi er forhåbningsfulde, i forhold til at ministeren er klar over dette.
Vi kan støtte det her lovforslag.
Steen Gade (SF), 2015-02-05:
Tak for det.
SF er med i den aftale, der ligger til grund her, og SF vil også støtte forslaget.
Det rejser for mig tre sådan helt overordnede problemstillinger.
Den ene er, at når vi skaber en større frihed for, hvordan man håndterer det her i forhold til standarder og også at fravige standarder og gøre det på en anden måde, så bliver behovet for, at man kan holde øje med, hvordan det faktisk gøres i virkeligheden, vigtigt.
Det er jo det, der også ligger i lovforslaget om dokumentation, at man skal have mulighed for at kunne se, hvordan virksomhederne så udnytter den her større frihed.
Så det synes vi er en vældig vigtig del af det.
Og i den forstand lægger jeg vægt på, at Rådet for El- og Gasteknisk Sikkerhed, som det nu kommer til at hedde, også har lønmodtagerrepræsentanter i bestyrelsen.
Det sidste er det, som også Dansk Folkepartis ordfører fremhævede, nemlig spørgsmålet om sikkerhedsniveauet.
Thomas Jensen (S), 2015-02-05:
Sidste sommer indgik regeringen endnu en vækstaftale med et bredt politisk flertal.
Aftalen bidrager til at trække dansk økonomi ud af krisen, så der bliver skabt nogle nye arbejdspladser.
I dag er vi så nået så langt, at den del af aftalen med Venstre og Konservative, Dansk Folkeparti og SF om at internationalisere og forenkle stærkstrømsreglerne er blevet til nærværende lovforslag om elsikkerhedsloven.
Formålet med lovforslaget er at forenkle og internationalisere stærkstrømsreglerne for at øge konkurrencen på markedet for elinstallationer og sikre en regulering, der kan rumme den fremtidige teknologiske udvikling, samtidig med at det fastholdes, at elektriske anlæg, elinstallationer og elektrisk materiel har et sikkerhedsniveau, der ikke udgør en fare personer, husdyr eller ejendomme.
I dag findes der mange danske særregler på området, og det vil vi gerne gøre op med, fordi det vil gavne produktiviteten og dermed konkurrenceevnen for danske virksomheder.
I fremtiden vil det være sådan, at virksomheder skal følge europæiske og internationale standarder i stedet for snørklede danske særregler.
Det er ændringer, der kommer til at betyde, at det strukturelle BNP bliver forbedret med ca. 100 mio. kr. i 2020.
Den øgede fleksibilitet for erhvervslivet betyder, at det til gengæld bliver nødvendigt at have dokumentation for, at elinstallationer opfylder sikkerhedskrav.
Derfor skal det indberettes til myndighederne.
Det er viden, man i store træk har i forvejen, og derfor er det en overkommelig opgave for virksomhederne at indberette.
Arbejdet med at konkretisere dokumentationen kommer til at ske i tæt samarbejde med aktørerne på området.
Lovændringen betyder, at Det Tekniske Sikkerhedsråds arbejde skal samles i et nyt råd for el- og gasteknisk sikkerhed.
Rådet bliver sammensat, så der er en bred viden om både teknisk sikkerhed og brancheforhold.
Af de høringssvar, der er kommet, kan vi se, at der overordnet er opbakning til lovændringerne.
Det er tydeligt, at det er i alles interesse at styrke konkurrenceevnen for de danske virksomheder.
Det bliver bl.a. understreget, at det er vigtigt, at de relevante standarder er let tilgængelige og oversat til dansk – og det er jeg selvfølgelig fuldstændig enig i.
Det er helt afgørende, at de nye regler er lette at anvende, og derfor er jeg også glad for at se, at der allerede nu er sat initiativer i gang, som kan sørge for at formidle de nye standarder.
Med lovforslaget forenkler vi kort sagt reglerne, men vi går ikke på kompromis med sikkerheden.
Lovforslaget betyder en styrket produktivitet og konkurrenceevne til gavn for hele Danmark.
Socialdemokraterne kan naturligvis støtte forslaget.
Og jeg skal på vegne af Det Radikale Venstres ordfører sige, at Det Radikale Venstre også kan støtte forslaget.
Kim Andersen (V), 2015-02-05:
Det forslag, vi nu skal behandle, L 119, kaldes i det daglige for elsikkerhedsloven.
Det, der ønskes gennemført med dette lovforslag fra erhvervsministeren, er overordnet at internationalisere, modernisere og forenkle stærkstrømsreglerne.
Det skal ske ved at øge anvendelsen af internationale og europæiske standarder, ved at omdanne Det Tekniske Sikkerhedsråd til Rådet for Elog Gasteknisk Sikkerhed, og rådets opgaver fokuseres til el- og gassikkerhed.
Det skal endvidere ske ved at opdatere reguleringen, så den kan rumme fremtidige teknologiske udviklinger, ved at fastholde det nuværende sikkerhedsniveau for elektriske installationer, anlæg og materiel, ved at registersamkøre eksisterende offentlige basisoplysninger og ikke offentligt tilgængelige oplysninger i Sikkerhedsstyrelsen og endelig ved at udarbejde et digitalt indberetningssystem for basisoplysninger om virksomhedernes udførelse af arbejdet.
Det er alt sammen et resultat af vækstpakken fra juni måned sidste år, og formålet er altså at internationalisere og forenkle stærkstrømsreglerne med henblik på at reducere antallet af danske særregler, få øget konkurrence ind på markedet for elinstallationer og så derved direkte henvise til europæiske og internationale standarder og sikre altid tidssvarende regelsæt.
Indberetningssystemet kommer til at sikre en mere proportional og effektiv kontrol og risikovurdering.
Virksomhederne kan selv vælge at udføre arbejdet efter gældende europæisk eller international standard eller på en anden måde, der opfylder lovens sikkerhedskrav.
Virksomhedernes markedsadgang, konkurrence og produktivitet vil herved blive forbedret, og kundernes omkostninger skal ifølge al økonomisk teori falde og altså blive lavere; det her skal altså bidrage til øget konkurrencedygtighed.
Nu er der jo tale om, at der er et indarbejdet regelsæt på området.
Det er jo typisk små og mellemstore virksomheder, der håndterer disse opgaver og regelsæt, og derfor lægger vi meget vægt på, at de nærmere detaljer, som skal fastsættes i bekendtgørelsesregi, udarbejdes i et tæt samarbejde mellem det nye råd for el- og gasteknisk sikkerhed, hvor branchen er repræsenteret, og så Sikkerhedsstyrelsen og ministeriet.
Det har jeg spurgt erhvervsministeren om, og det har han tilkendegivet at det vil blive, og derfor vil det svar, jeg forventer at få det område her, blive optrykt i betænkningen.
Det er også vigtigt, at der er den fornødne indkøring, og at man derfor har et tæt samarbejde om, hvornår de enkelte elementer i bekendtgørelsen indfases, sådan at der er en rimelig tid at forberede sig på for de små virksomheder.
Endelig er det også for os en vigtig ting, at informationerne i forhold til et internationalt regelsæt foreligger på dansk, og at det er oversat og tilgængeligt og forståeligt for de små virksomheder, som i det daglige skal henholde sig til reglerne.
Det er jeg fortrøstningsfuld over for vil blive imødekommet, og jeg går ud fra, at det vil fremgå af besvarelsen af mine stillede spørgsmål, og så vil det indgå i betænkningen.
Og dermed vil der være tale om et godt lovforslag og en god lovbehandling, som vi fra Venstres side til fulde vil støtte.
Henrik Sass Larsen (S), 2015-02-05:
Herfra skal der lyde tak for opbakningen til de to forslag.
Jeg kan jo starte med at berette, at jeg i efteråret var på besøg på Færøerne, hvor jeg havde lejlighed til bl.a. at tale med den færøske finansminister om netop hele den finansielle lovgivning.
Da vi stillede ham i udsigt, at de forordninger og andet, der var vedtaget i EU, først skulle laves om til lovforslag, og at det var nogle procedurer, der kunne tage flere år, så blev han faktisk meget ked af det og spurgte, om vi dog ikke kunne gøre det lidt hurtigere.
For det er vigtigt for Færøerne og for de færøske banker, at der er den stabilitet, som understreget også her senest af Edmund Joensen.
Så appellen var: Kunne I ikke godt gøre det lidt hurtigere og lidt smidigere, end I plejer at gøre det?
Det gik vi så hjem og arbejdede på, og derfor er der den her lovprocedure.
Hvis det skulle vise sig, at henholdsvis det færøske eller grønlandske parlament måtte behandle sagen og afvise den, så vil det naturligvis ikke blive indført.
Det er meget enkelt.
Det her er alene noget, vi gør, fordi man har bedt os om det.
Så det er tilsagnet herfra, og derfor afventer vi selvfølgelig også tredjebehandlingen.
Det er sket efter nøje aftale, fordi der er lidt hastighed på spil her i forbindelse med hele den finansielle sektor, fordi vi ellers ville få problemer med, at store dele af markedet og andre ikke ville kunne forstå, hvorfor en del af rigsfællesskabet ikke har de samme regler som andre.
Så derfor har det hele vejen igennem været et spørgsmål om, at vi prøver at fremme sagen bedst muligt.
Så til alle dem, der har bakket op, vil jeg sige tak for det.
Vi afventer selvfølgelig behandlingen og respekterer også fuldt ud, hvis der kommer spørgsmål eller noget andet.
Vi er her kun for at hjælpe til i forhold til det, men respekterer selvfølgelig fuldt ud, at vi skal afvente den endelige behandling på henholdsvis Færøerne og Grønland, før end vi har en tredjebehandling.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-02-05:
Som Socialdemokraternes ordfører sagde, er det jo et lovforslag, der har baggrund i en fælles vækstaftale, som blev indgået i 2014, hvor vi i Dansk Folkeparti også var en del af aftaleforligskredsen.
Lovforslaget her om elsikkerhed vil jo være en lov, der kommer til at erstatte den nuværende stærkstrømslov, og det har bl.a. til formål at fjerne nogle af de danske særregler – nogle regler, der er specielle for Danmark set i forhold til andre lande, som vi typisk har et samarbejde med.
Hvis vi får vedtaget det her lovforslag, betyder det, at danske virksomheder vil få bedre muligheder for at konkurrere med udenlandske aktører i forbindelse med større projektopgaver også andre steder i nabolande osv.
Alt i alt er det jo sådan set et meget positivt lovforslag, og Dansk Folkeparti er selvfølgelig også glade for at være en del af aftalen.
Det eneste, vi måske synes det er vigtigt at få undersøgt, er det, vi kan se i nogle af de høringssvar, der er afgivet, bl.a. fra Arbejdsgiverne og Teknik.
De beskriver en bekymring over, at lovforslaget kan komme til at påvirke sikkerhedsniveauet i negativ retning.
Teknik efterspørger desuden en formålsparagraf, hvor det sikkerhedsmæssige og fareforebyggende sigte fremgår.
Men vi mener, at lovforslaget her er fornuftigt, og vi mener også, at det overvejende består af positive ting.
Så vi er selvfølgelig også indstillet på at stemme for lovforslaget.
Mike Legarth (KF), 2015-02-05:
Nej, vil jeg sige til hr. Per Clausen, der må jeg invitere med ind på min tidligere arbejdsplads i den kongelige livgarde.
Der gik vi stolte og ranke og tog ansvar, tog byrderne på os, tog demokratiet alvorligt, forsvarede vores land med vores eget liv og gik forrest i den sammenhæng for fædrelandet og for fællesskabet.
Det er et spørgsmål om at leve op til det, der skal til, for at undgå ulykker og risici.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-02-05:
Der er lige behov for at sige nogle ting, for ministeren vil åbenbart ikke høre, hvad der bliver sagt.
Dansk Folkeparti er med i skoleforliget, vi trækker os ikke.
Det, vi bare konstaterer, er, at regeringen har opsagt forliget.
Det er normal praksis i Folketinget, at når en forligspart fremsætter et beslutningsforslag eller regeringen fremsætter et lovforslag, som der er en aftale eller et forlig om, så kan de øvrige parter betragte forliget som opsagt.
Vi har brug for, at seks ud af otte partier står sammen om det her, og jeg bliver jo bare nødt til at sige til ministeren og til Folketingets partier, at man skal respektere alle parter.
Det, der sker her, er, at der er fem ud af seks parter i en aftale, som ikke respekterer Dansk Folkepartis ønsker.
Det var helt klart en del af folkeskoleaftalen, at hvis vi skulle være med i det her, så skulle man ikke oprette internationale skoler.
Så gør man det, at man opretter dem i sådan en lidt snedig manøvre – og indrømmet, det er snedigt lavet – hvor man laver en særskilt lov.
Det er simpelt hen bare ikke i orden, og så må jeg bare igen henlede opmærksomheden på, og jeg gentager det med vilje: Dansk Folkeparti trækker sig ikke fra dette forlig.
Så meget har jeg da forstået med hensyn til den praksis, der normalt er her i Folketinget – og jeg er en vårhare, jeg har jo kun siddet her i 3 år.
Jeg synes bare, det er en umanerlig dårlig måde at behandle sine forligspartnere på, at man fremsætter sådan et lovforslag.
Jeg synes faktisk, at ministeren er godt kørende, at hun er en dygtig minister og en dygtig forhandler, og jeg havde ikke i min vildeste fantasi forestillet mig, at jeg skulle stå hernede i salen med sådan et lovforslag i hænderne.
Jeg stolede på, at vi havde en aftale til gavn for folkeskolen.
Men det ideologiske, der går på tværs af de internationalt orienterede partier, har simpelt hen gjort, at fristelsen har været for stor, og det vil vi gang på gang gentage.
Og efter valget vil vi pege på det, der er sket her i dag, og sige: Regeringen opsagde i sin tid folkeskoleforliget; nu må vi se, hvad vi kan få ud af det.
Vi bliver i forliget, og jeg vil da også opfordre resten til at blive og sige nej til det her lovforslag.
Lad os vende tilbage til forhandlingsbordet i stedet for den her lidt luskede manøvre.
Christine Antorini (S), 2015-02-05:
Jeg vil bare for en god ordens skyld sige, at det er regeringen selv, der vælger at opsige forlig.
Selvfølgelig opsiger vi ikke forliget, for det her angår ikke folkeskoleloven.
Det er et selvstændigt skoletilbud med en række frihedsgrader, man ikke kender i folkeskoleloven.
Det er i øvrigt noget, som alle de øvrige partier i forligskredsen bakker op om.
Men det er på samme måde, som det er med lovgivningen for de frie grundskoler.
Det er en selvstændig lov med det flertal bag, der er.
Jeg håber nu alligevel, at Dansk Folkeparti vil overveje, om det ikke er en god idé at bakke op om det folkeskoleforlig, vi har, for det her omfatter altså ikke folkeskoleloven.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-02-05:
Dansk Folkeparti trækker sig ikke.
Vi er i forliget.
Det er de øvrige partier i Folketingssalen, der nu opsiger forliget, i og med at de er med i det her lovforslag og stemmer for det.
Vi er i forliget, resten trækker sig.
Det vil jeg gerne understrege.
Så vil jeg bare lige minde om, at de her kommunale internationale skoler kan oprettes i en eksisterende folkeskolebygning.
Forældrene kommer ikke til at se forskel, de tror jo bare, det er en folkeskole.
Og alle kommuner får lov til at oprette de her skoler, også der, hvor der er internationale linjer i privatskolerne, og det vil skabe unødig konkurrence.
Så minister: Danske Folkeparti opfordrer fortsat til, at man tager det her forslag af bordet, så vi fremover stadig væk har et forlig, som regeringen nu har opsagt.