runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2007-12-11:
Man kunne jo spørge, om den regering, som Venstres støttede i 1986, fandt det danske demokrati udemokratisk, fordi man ønskede at afholde en folkeafstemning om Fællesakten, på trods af at der var et flertal i Folketinget imod det.
Det vil jo i hvert fald være meget normalt at reflektere på den måde.
Man kunne også spørge om 1993-afgørelsen, Edinburghafgørelsen.
Derfor synes jeg, at sammenhængen i det, som fru Ellen Trane Nørby siger, er lidt mere uklar.
Men det, der jo er pointen, er, at den lov, vi står over for med Lissabontraktaten, er irreversibel.
Den kan ikke gøres om.
Hvis den regering, vi har i dag, vedtager nogle love, som af en eller anden grund måtte synes ulogiske, når de er blevet gennemført og vi ser, hvordan de fungerer i praksis, kan vi ganske få år efter revidere dem eller helt afskaffe dem.
Det er fuldstændig illusorisk at tro, at der kan ændres et komma i den her traktat, hvis den først bliver vedtaget.
Derfor synes vi, at det er helt naturligt, at det sådan set skal være befolkningen, der træffer den endelige afgørelse, og ikke bare fru Ellen Trane Nørby og mig.
Nu skal hr. Jacob Jensen jo lige passe på, at han ikke bringer sin statsminister i problemer ved at sige, at der er indført nye områder i den her traktat.
Jeg har af regeringens retorik forstået, at der ikke er nogen nye områder, og at der ikke er noget at komme efter, og derfor skal den ikke til afstemning.
Det er bare lige nævnt som en forbrugeroplysning.
Jo, jeg håber da på, at det forhold, at man har indskrevet ordet dyrevelfærd i traktaten, vil føre til forbedringer for dyrevelfærden.
Det, jeg bare kan konstatere, er, at EU i dag jo allerede regulerer i en stor del af spørgsmålet om dyrevelfærd, bl.a. i forbindelse med dyretransporter, som er helt horrible.
Derfor håber jeg på, at der sker en ændring, men der er bare ikke ret meget at basere det håb på, for EU regulerer det allerede i dag.
Og når EU allerede i dag regulerer det dårligt, så er der jo ikke nogen forsikring om, at de så vil regulere det bedre, bare fordi det indskrives i traktaten, at EU skal regulere det.
Jacob Jensen (V), 2007-12-11:
Nu tog jeg sådan set bare fat i det som et eksempel, og eksemplet er selvfølgelig godt til at belyse helheden.
Jeg vil bare spørge igen - jeg var ikke helt sikker på, hvordan svaret skulle forstås - om ikke Dansk Folkeparti faktisk mener, at det er en fordel på dyrevelfærdsområdet, på klimaområdet, som jo også er nyt område, som bliver taget med i traktaten, at man går sammen i EU og løfter det her - det er klart, at Danmark jo godt kan gå foran og vise vejen, og det har vi jo også gjort på en lang række områder - sådan at man står sammen i 27 lande, frem for at hvert land har hver sin umenneskelige politik på de her områder, eller hvad man nu kan kalde det, når man har med dyr at gøre.
Er det ikke en fordel, og er det ikke godt, at vi får det med ind i EU-samarbejdet på dyrevelfærdsområdet og på klimaområdet - der kunne nævnes andre områder, men nu er det de to eksempler, som er nye i den nye traktat?
Morten Messerschmidt (DF), 2007-12-11:
Jeg håber da, at det bliver en fordel, for alt tyder på, at den her traktat bliver vedtaget.
Sagen er jo, som det også vil være hr. Jacob Jensen bekendt, at EU allerede i dag blander sig vidt og bredt i spørgsmålet om dyrevelfærd, bl.a. i forhold til dyretransporter.
Og netop fordi vi ikke har vetoret i EU-systemet og via lovgivningen kan sige nej, når vi ser de uhumske, ubehagelige og nærmest umenneskelige måder, man behandler dyr på, vil det føre til, at det er til skade for dyrevelfærden at have de flertalsafgørelser, som vi har i dag, hvor vi jo altså gentagne gange er blevet stemt ned.
Jeg husker da et utal af gange, hvor jeg har hørt justitsministeren i Europa-udvalget begræde, hvordan vi er blevet stemt ned, når det kommer til dyrevelfærd.
Og der kommer netop flere flertalsafgørelser og dvs. flere områder, hvor vi kan stemmes ned med den her traktat.
Jacob Jensen (V), 2007-12-11:
Jeg vil prøve at trække debatten ned på sådan et lidt mere brugervenligt niveau - det tror jeg godt kan være tiltrængt en gang imellem - og så tage fat på nogle af de emner, som faktisk nu står i den nye traktat.
Et eksempel kunne være området for dyrevelfærd, som jo plejer at være et område, som optager mange her i Folketinget, ikke mindst Dansk Folkeparti.
Derfor vil jeg godt høre hr. Morten Messerschmidt, om Dansk Folkeparti mener, at det er en fordel, at et så centralt emne som en styrkelse af indsatsen for mere dyrevelfærd kommer ind i den nye traktat - at 27 lande går sammen om at arbejde for en bedre dyrevelfærd.
Er det en fordel, eller er det en ulempe?
Morten Messerschmidt (DF), 2007-12-11:
Altså i forhold til borgerinitiativet mener jeg sådan set, at jeg over for hr. Michael Aastrup Jensen har gjort klart, at der ikke er tale om den store ændring.
I forhold til Europa-Parlamentet må man jo lide af en noget besynderlig demokratiopfattelse, hvis man mener, at det forhold, at vi får færre medlemmer, ligefrem fører til mere indflydelse.
Sådan ser jeg i hvert fald ikke på det.
Så er der de her populært sagt gule og orange kort, som indføres for de nationale parlamenter med hensyn til undersøgelse af nærhedsprincippet.
Og der er der bare at sige, at de nationale parlamenter kun kan anvende de stopmekanismer, i fald de får Ministerrådet og Parlamentet med.
Det virker noget paradoksalt, for i dag er det jo Ministerrådet og Parlamentet, der vedtager retsakter, så hvis Ministerrådet er imod noget af den ene eller anden årsag, kan de allerede med den gældende traktat blokere det.
Derfor er der reelt ikke tale om nogen udvidelse af beføjelserne.
Ellen Trane Nørby (V), 2007-12-11:
Det er jo interessant, at ordføreren siger, at alting er irreversibelt, vel vidende at vi har haft fire EU-traktater over de sidste 15 år.
Men jeg vil gerne holde fast i noget andet, og det er demokratiopfattelsen.
Jeg opfatter ærlig talt ordførerens udlægning og indlæg her i debatten i dag som værende enormt højtravende i stedet for egentlig at forholde sig til det, det her handler om.
Det handler om Danmarks engagement i EU.
Når DF's ordfører står oppe på talerstolen, bliver det her en meget elitær debat, som kun kommer til at handle om paragrafferne og egentlig er en debat, der kommer til at gå hen over befolkningen.
Jeg tror, at Dansk Folkeparti er meget kalkulerende på det her område.
Jeg tror, at de lige præcis ønsker at gøre det her til en elitær debat, for så kan de foregive, at de er demokratiets forsvar, fordi de nævner en masse komplicerede paragraffer, uden at det egentlig er det, det handler om.
Jeg tror, at det, som Dansk Folkeparti er bange for, er en reel EU-debat, som netop handler om, at EU er vores garant for at kunne få mere indflydelse i verden.
Derfor vil jeg gerne igen spørge Dansk Folkepartis ordfører, om det i Dansk Folkepartis demokratiopfattelse ikke er fuldstændig forkvaklet, at man her med Lissabontraktaten egentlig er imod, at Europa-Parlamentet som folkevalgt parlament får mere indflydelse, at de nationale parlamenter får mere indflydelse, og at borgerinitiativet giver borgerne mere indflydelse.
Ida Auken (SF), 2007-12-11:
Det tror vi heller ikke på sker lige nu, men vi håber, at det sker inden 2015, så vi i hvert fald kan være sikre på at bevare aktiemajoriteten i DONG.
Frank Aaen (EL), 2007-12-11:
Jeg er jo nødt til at sige, at så længe vi ikke har solgt aktierne på børsen, men de stadig væk alle sammen er i offentligt eje - for det er tilfældet - så kunne vi selvfølgelig vedtage at omdanne DONG til et statsselskab, der ledes efter statslige interesser, herunder klimapolitik.
Det kunne lade sig gøre.
I samme øjeblik den første er solgt til en privat aktionær, så er den mulighed forsvundet.
Er det ikke ærgerligt?
Ida Auken (SF), 2007-12-11:
Der står allerede i formålsparagraffen, at DONG skal ledes ud fra økonomiske hensyn, så det ændrer ikke på noget, om vi ejer 51,1 pct. eller 73 pct. af aktierne.
Frank Aaen (EL), 2007-12-11:
Det håber jeg vi kan blive enige om.
Ida Auken (SF), 2007-12-11:
SF er med i aftalen om at sælge en del af statens aktier i DONG.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi synes, at tidspunktet ikke nødvendigvis er optimalt.
Vi mener, at man burde have ventet med et salg, til der var kommet klarhed over de sager, der kører mod DONG i øjeblikket.
Men når det er sagt, så vil vi ikke stemme for Enhedslistens forslag om at trække salget af aktierne tilbage.
Det skyldes flere ting.
Staten er i forvejen ikke eneejer af DONG, og om man ejer 51,1 pct. eller 73 pct. af aktierne spiller derfor ingen rolle.
Det passer heller ikke, som Enhedslisten påstår, at DONG med det her salg bliver privatiseret.
DONG er et aktieselskab og derfor et privat selskab, og det ændrer salget af aktierne heller ikke ved.
Til gengæld sikrer SF ved at være med i aftalen, at aktiemajoriteten ikke kan sælges inden 2015, og at naturgasinfrastrukturen bliver ved med at være offentligt ejet.
Derfor stemmer SF imod Enhedslistens forslag.
Morten Messerschmidt (DF), 2007-12-11:
Da Dansk Folkepartis finanspolitiske ordfører ikke kan være til stede, skal jeg på Dansk Folkepartis vegne sige, at vi heller ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Vi synes faktisk, at den aftale, der er indgået, hviler på et godt grundlag.
Det er en bred aftale, og de sikkerhedsmekanismer, som er indbygget i forhold til at sikre fortsat statslig kontrol og sikre hele forsyningsnettet på statens hænder, er gode, og derfor kan vi ikke støtte det af Enhedslisten fremsatte forslag.
Lars Christian Lilleholt (V), 2007-12-11:
For Venstre går tingene ganske udmærket sammen.
Vi er sikre på, at man vil lede det her selskab ud fra økonomiske hensyn, men DONG er jo også kendetegnet ved, at man rundtomkring i verden har en række projekter, som rent faktisk fremmer vedvarende energi og en mere bevidst omgang med vores energiressourcer.
Frank Aaen (EL), 2007-12-11:
Det kan ikke udelukkes, at det vil styrke DONG og produktionen af kulkraftværker i Tyskland og føre til opgivelse af vindkraft andre steder i verden.
Det kan slet ikke udelukkes, at DONG kan komme til at tjene nogle penge på det her, det vil jeg ikke blande mig i.
Lars Christian Lilleholt (V), 2007-12-11:
Venstre ønsker ikke, at staten ejer det her selskab alene.
Vi synes, at den her løsning er ganske fornuftig, og vi er også sikre på, at det vil styrke DONG.
Frank Aaen (EL), 2007-12-11:
Er Venstre enig i, at staten jo kunne overtage aktiemajoriteten og styre selskabet som et statsselskab og dermed styre selskabet ud fra en klimapolitisk målsætning, i modsætning til at det her selskab, i samme sekund man har solgt en aktie til en privat aktionær, udelukkende - med streg under udelukkende - drives ud fra, hvad der giver selskabets aktionær den størst mulige fortjeneste?
Lars Christian Lilleholt (V), 2007-12-11:
Venstre kan heller ikke støtte Enhedslistens forslag.
Der har, som hr. Svend Auken nævnte, i flere år været forhandlet om det her.
Det er også en del af aftalen, at vi bevarer kontrollen med gasnettet og den samlede infrastruktur.
Det synes vi i Venstre er ganske fornuftigt.
Den sikkerhed har vi ved, at vi kun sælger samlet set 49 pct. af aktierne i DONG.
Svend Auken (S), 2007-12-11:
Det synes jeg vi har analyseret til bunds på en god måde, og der er opnået et flot resultat.
Det ville jeg ikke lægge hovedet på blokken på!
Frank Aaen (EL), 2007-12-11:
Nu vil jeg jo nødig nedgøre hr. Svend Aukens resultater, men i samme sekund den første aktie er solgt, har man i virkeligheden det samme resultat, som hvis man havde solgt alle aktier, nemlig at selskabet udelukkende skal styres ud fra, hvad der tjener økonomiske interesser, uanset klimapolitik.
Den aftale, der er indgået, indebærer jo under alle omstændigheder, at efter 2015 kan alle aktier sælges, hvis der endelig skulle være nogen fordel ved at bevare aktiemajoriteten.
Der er nogle gange, man indgår aftaler - det gælder ikke i Enhedslisten, men jeg ved, at det en gang imellem gælder visse partier i Folketinget som man nogle år senere fortryder, fordi man godt kan se, at de ikke er hensigtsmæssige.
Så har jeg det sådan, at så kunne man jo godt opsige det her forlig og sige, at vil regeringen sælge - og det vil den jo så ikke, det har den jo flere gange sagt at den ikke vil - så markerer vi vores modstand mod privatiseringen og vores stærke tilskyndelse til at gøre noget for klimaet ved at gå fra den her aftale.
For der er ikke noget som helst klimapolitisk formål med at gøre det her.
Nu er det jo ikke en helt ligegyldig virksomhed, der er på vej til at blive sat på Børsen; det er 60 pct. af Danmarks elproduktion.
Jeg ved jo, at hr. Svend Auken er meget optaget af, hvordan man beskytter miljøet og tager hensyn til klimaet, og derfor vil jeg gerne spørge hr. Svend Auken: Er det ikke lidt ærgerligt, når man har muligheden for at styre 60 pct. af landets elproduktion ud fra klimapolitiske mål og ikke kun ud fra, hvad der giver en aktionær størst mulig fortjeneste?
Er det ikke lidt ærgerligt?
Havde det ikke været bedre at beholde selskabet i offentligt regi, gøre det til et statsselskab, og så styre det efter klimapolitiske mål i stedet for efter pengepolitiske mål?
Lars Barfoed (KF), 2007-12-11:
Det Konservative Folkeparti kan heller ikke støtte Enhedslistens forslag.
Jeg har naturligvis med interesse forsøgt at se, hvad der er Enhedslistens begrundelse for at fremsætte forslaget, og der nævnes fem grunde til, at man fra statens side skulle stoppe det her salg af aktier.
Den første begrundelse, der nævnes, er: »Det helt usædvanlige forslag om, at ledelsen, banker og rådgivere i forbindelse med salget fritages for ansvaret.« Det er simpelt hen ikke rigtigt.
Der er jo ingen, der bliver fritaget for ansvar.
Hvis nogen i de her grupper har handlet uagtsomt eller forsætligt, har de sandelig et ansvar.
Som den anden grund til, at man skulle revurdere det fremlagte aktstykke, er, at begrundelsen for ansvarsfritagelse er, at det ikke kan forventes, at bestyrelsen og koncernledelsen kan have kendskab til alle dele af virksomheden, og at det ikke lyder som et betryggende grundlag for et salg.
Altså helt bortset fra, at forudsætningen, som den er formuleret her, ikke er korrekt - der er ikke nogen ansvarsfritagelse, man har et ansvar - er det jo altså også sådan, at ingen bestyrelse vil være i stand til at kende alle detaljer i så omfattende en virksomhed, som vi her taler om.
Derfor vil det være helt sædvanligt, at der er nogle regler om, hvordan man håndterer en eventuel erstatningsforpligtelse over for bestyrelsen.
Bestyrelsen ville aldrig nogen sinde være i stand til at betale de meget store beløb, der eventuelt kunne komme på tale.
Derfor er det kun betryggende for alle parter, at der er en form for ordning, når det gælder selve erstatningsansvaret, hvis et sådant skulle opstå.
Den tredje grund, der nævnes, er, at der er en række verserende sager mod DONG.
Jamen hvilke store virksomheder er der ikke verserende sager mod!
Så selvfølgelig kan man disponere, på trods af at der er nogle verserende sager.
Det har overhovedet ingen klimapolitiske konsekvenser, at vi sælger de her aktier, for staten beholder stadig væk over halvdelen af aktierne.
I dag har vi ikke alle aktierne, og derfor er der ingen klimapolitiske konsekvenser i forslaget.
Så den begrundelse er heller ikke korrekt Den sidste begrundelse er, at sagen om DONG's byggeri af et kulkraftværk i Tyskland viser de negative klimapolitiske konsekvenser ved at drive DONG efter økonomiske hensyn og ikke efter klimapolitiske hensyn.
Jamen forholdet er jo netop det, at DONG bygger et kulkraftværk i Tyskland, der er betydelig mere klimavenligt end de forældede kulkraftværker.
Derfor er det kun et fremskridt for miljøet, at man erstatter de gamle kulkraftværker med moderne værker.
Det Konservative Folkeparti stemmer imod forslaget.
Anders Samuelsen (NY), 2007-12-11:
Jeg tror, at skillelinjen mellem Enhedslisten og Ny Alliance helt tydeligt består i, at vi er et borgerligt parti, og at Enhedslisten er et socialistisk parti.
Det er vi ikke overbevist om.
Vi er til gengæld overbevist om, at man kan være med til at påvirke markedet til at fungere på bedre vilkår, end det har gjort hidtil.
Det er i hvert fald helt sikkert, at skal man løse nogle af de klimaproblemer, som - også som begrundelse - bliver berørt i beslutningsforslaget, er der ingen vej udenom, at det skal ske i et samspil mellem stat og marked og gennem en positiv regulering.
også enig med den Radikale ordfører i, at en del af den måde, man fremover kommer til at optimere sine muligheder for at tjene penge på, er ved også at tage klimahensyn.
Frank Aaen (EL), 2007-12-11:
Det var ikke den mest fyldestgørende ordførertale, vi har hørt i aften.
Det kunne ellers have været den mest interessante.
Fra de andre partier på Christiansborg hører vi jo tit, at de har indgået en aftale, og den står de ved, og så finder de en argumentation, som passer til det - mere eller mindre vellykket og som regel ikke særlig vellykket.
Men i modsætning til dem har vi altså her Ny Alliance, som er ny på banen og ikke har bundet sig til nogen aftale.
Derfor vil jeg da gerne spørge hr. Anders Samuelsen, om den her aftale om, at vi skal privatisere DONG og hovedparten af den danske elproduktion, er en aftale, som Ny Alliance kunne have tilsluttet sig.
Anders Samuelsen (NY), 2007-12-11:
Jeg skal bare kort meddele, at Ny Alliance heller ikke kan støtte op om forslaget til folketingsbeslutning fra Enhedslisten.
Der ligger en bred aftale bag det salg, der er på vej, og vi kan ikke sige andet, end at vi ikke vil være med til at trække aktstykket tilbage.
Svend Auken (S), 2007-12-11:
Jeg kan helt henholde mig til det, som finansministeren netop har sagt.
Der er en aftale, som omfatter et meget stort antal partier i Folketinget, og som jeg har haft en væsentlig del af medansvaret for.
Jeg vil også godt sige, at jeg synes, det har været udmærket, at man i Finansudvalget har rejst en række kritiske spørgsmål.
Johs. Poulsen (RV), 2007-12-11:
Set med vores øjne er det sådan, at DONG, fordi det fungerer under det nuværende kvotestyringssystem, nødvendigvis også må indrette sig efter det langt hen ad vejen, og det er vel det, der giver sig udslag i de dispositioner, man foretager ud fra et forretningsmæssigt synspunkt.
Det mener vi er svært at klandre DONG for.
Vi kan klandre, at man politisk har skabt nogle rammer, som giver beslutninger, der enkeltvis må anses for, også i vore øjne, at være uhensigtsmæssige.
Det, vi synes kunne være spændende, var, om man i højere grad både på nationalt og europæisk plan var i stand til at skabe rammer, som sikrede en meget større fremdrift i klimamæssig sammenhæng, men det ville kræve et opgør med nogle af de helt overordnede styringsmekanismer, der findes på nuværende tidspunkt.
Og vi tror altså ikke, at DONG ville kunne fungere isoleret i en konkurrencemæssig situation, som de jo indgår i internationalt i dag, hvis de ikke tog hensyn, som betød, at de også ville kunne klare sig kommercielt.
Så igen, udfordringen er set med vores øjne, at man både kommercielt og klimamæssigt er i stand til at samordne målene på en sådan måde, at de går op i en højere enhed, og at de på langt sigt kommer til at spille sammen.
Frank Aaen (EL), 2007-12-11:
Jeg er sikker på, at vi nok kan få noget dialog om det her, men problemet er jo bare det tilbageværende, at i samme sekund DONG er sat på børsen, så indsnævres vores handlemuligheder jo dramatisk.
For i dag kan vi bare her i Folketinget beslutte, at vi vil gøre DONG til et statsejet selskab, og at det styres efter de og de præmisser, både nationalt og internationalt, men i samme sekund, man har solgt en aktie til en privat aktionær, så skal vi jo ud og nationalisere aktien fra den private aktionær, og det har jeg en vis formening om at det Det Radikale Venstre ikke synes om, og jeg ved i hvert fald, at regeringen ikke synes om det.
Så det, jeg synes vil være meget ærgerligt, er, hvis vi om en uge skal se, at det praktisk talt er umuligt at ændre ledelsesformen for DONG, fordi den er bestemt fra børsen.
Johs. Poulsen (RV), 2007-12-11:
Jeg kan jo ikke tale for andre end for Det Radikale Venstre, men vi er til enhver tid klar til at indgå i diskussioner om, hvordan vi bedst muligt tilrettelægger vores indsats på klimaområdet, herunder naturligvis også, hvilken rolle et statsejet selskab som DONG spiller.
Det er jo rigtigt, som hr. Frank Aaen i flere sammenhænge har forsøgt at spørge andre om heroppe, at naturligvis må DONG fungere på en sådan måde, at man forretningsmæssigt må disponere ud fra, hvad der økonomisk er mest interessant.
Men vi synes jo, det er spændende, at man også på det perspektiv kunne lægge et klimaperspektiv.
Vi mener nemlig ikke nødvendigvis, at der behøver at være en modsætning mellem at gøre det klogeste økonomisk og det klogeste klimamæssigt.
Hvis man ser lidt langsigtet på det, så håber vi sådan set, at det klogeste, man kan gøre klimamæssigt, også er det klogeste, man kan gøre økonomisk.
Derfor er udfordringen vel i virkeligheden at få de ting til at hænge sammen og få en række aktører på markedet til at spille ind på den rigtige måde.
Kritikken af DONG’s engagement, specielt det, der har været oppe i de seneste ugers debat, nemlig deres engagement i Nordtyskland med opførelsen af et kondensværk det sted, mener vi egentlig først og fremmest er en kritik af det helt overordnede kvotestyringssystem, som det fungerer i dag.
Det er i hvert fald en diskussion, som vi gerne vil deltage i, og vi er meget kritiske over for den måde, kvotestyringssystemet fungerer på.
Frank Aaen (EL), 2007-12-11:
Jeg vil starte med at takke hr. Johs. Poulsen, for han var vist den første ordfører, der havde bare et minimum af forståelse for, at det var et sympatisk forslag.
Så tak for det.
Jeg vil sige, at det alligevel ærgrer mig noget.
Man kan se, at den klimapolitiske dagsorden er gået fra at være fuldstændig negligeret af den gamle regering - og desværre også af den nuværende regering – til at være hævet meget højt, og regeringen gør sig nu til med, at vi skal være i verdenseliten med hensyn til klimaet.
Havde det så ikke været fint, hvis det var sådan, at forligspartierne havde taget en åben diskussion med regeringen om, hvorvidt det, man aftalte i 2004, nu var klogt?
Har dagsordenen ikke ændret sig?
Har isen ikke trukket sig så meget tilbage, at vi er nødt til at lave en ny aftale?
Johs. Poulsen (RV), 2007-12-11:
Det Radikale Venstre kan heller ikke støtte beslutningsforslaget, idet vi naturligvis står ved den aftale, som vi har indgået i oktober 2004, og det er det forløb, som vi følger nu.
Men vi har da stor sympati for Enhedslistens interesse for sagen, som jo først og fremmest - sådan opfatter vi det i hvert fald positivt - har et udspring i, at man gerne vil sikre sig de bedst mulige chancer for, at vi både fra en dansk regerings side, fra Folketingets side og i det hele taget fra dansk side kan føre en politik også på klimaområdet, som er så optimal som muligt.
Der kan man sagtens have en diskussion også fremover om, hvordan man gør det bedst muligt.
Derfor tror vi ikke, at sigtet med beslutningsforslaget ville kunne føres ud i livet alligevel.
Vi synes også, at det havde været interessant, hvis man fra Enhedslistens side interesserede sig for det, der var tilgangen i 2004, nemlig at man havde Foghregeringen I, som havde et ønske om at privatisere DONG fuldstændig, og at en række partier efterfølgende indgik en aftale, der betød, at man rent faktisk fastholdt, at DONG fortsat er i statsligt eje med sikkerhed frem til 2015.
Og så må man jo i løbet af de år diskutere og vurdere, hvordan man derefter vil tilrettelægge udviklingen, herunder også ejerskabet af DONG.
Så det er baggrunden for, at vi ikke ønsker at støtte beslutningsforslaget.
Lars Barfoed (KF), 2007-12-11:
Nej, det er faktisk ikke korrekt.
Hvis man ser på besvarelsen af spørgsmål 14, så fremgår det tydeligt, at når man er i en situation som her, hvor staten ejer mere end 50 pct., men mindre end 100 pct., skal man ikke mindst af hensyn til mindretalsaktionærerne tage økonomiske hensyn, når man driver selskabet.
Den situation er DONG i i dag, og den situation er DONG også i efter børsnoteringen, og derfor sker der ingen ændringer med dette salg af aktierne.