runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2010-04-16:
Det var jo derfor, jeg nævnte eksemplet med, at det i sig selv kan være med til at skabe et kaotisk forløb, hvor der måske sker endnu flere uovervejede ting end det, man så i forbindelse med sidste kommunalvalg.
Men grundlæggende har jeg nok den opfattelse, at jeg ikke tror, at vi som 179 tilfældige folketingsmedlemmer er de bedste til at løse det her spørgsmål, og derfor synes jeg jo, at Kommunernes Landsforening og de respektive kommunalbestyrelsesmedlemmer og borgmestre rundt om i landets kommuner i den grad er dem, som skal være med til at flage, hvad det er, der skal foregå på den her dagsorden.
KL har jo også som organisation lavet et såkaldt etisk kodeks for konstitueringsforløb for netop at imødegå en debat om det her spørgsmål.
Maja Panduro (S), 2010-04-16:
Det er fuldstændig rigtigt, at det her forslag jo ikke i sig selv vil eliminere de her klamme studehandeler og cirkusforestillinger, som vi ser rundtomkring.
Ikke desto mindre tror vi på, at det trods alt kan begrænse det, for vi så jo i november og december, at der foregik hoppen og springen helt frem til og nogle steder endda på det konstituerende møde.
Så kan jeg mærke, at ordføreren er en lille smule bekymret for, om det her kan risikere at betyde, at folk bliver endnu mere hektiske, at der bliver lavet endnu flere aftaler.
Jeg ved ikke, om ordføreren selv har været kommunalpolitiker.
Hvis ikke, kender hun helt sikkert nogen, og jeg tror, de kan bekræfte hende i, at det næsten ikke kan blive mere hektisk og mere sådan frem og tilbage, end det er i dag.
Sophie Løhde (V), 2010-04-16:
Ordføreren for Venstre har ikke bare siddet i en kommunalbestyrelse.
Jeg har også siddet i amtsrådet og i regionsrådet, så jeg tror, at jeg har været hele vejen rundt.
Det er lidt, som om man i Socialdemokratiet ikke lyttede til min ordførertale, for jeg startede jo sådan set med at sige, at vi i det her spørgsmål fuldstændig er på linje.
Vi er alle sammen interesserede i at finde nogle konkrete løsninger, som kan være behjælpelige for dem, der sidder ude i praksis i landets kommuner.
Jeg tror sådan set, at den arbejdsgruppe er bedre end de højtærede folketingsmedlemmer til at se på det spørgsmål.
Derfor synes jeg, det er fornuftigt, at vi nu afventer resultatet af det arbejde.
Jeg gjorde mig så samtidig den overvejelse, at det her forslag kunne være et brugbart element, men det kunne også være et element, som faktisk kunne trække i den anden retning.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi lytter til de folk, der nu kigger på det her.
Maja Panduro (S), 2010-04-16:
Det glæder mig, at Venstre er enig i, at vi må se på, om ikke vi, selv om det er svært at lovgive om utroskab, alligevel kunne gøre noget for at begrænse den her hoppen og springen væk fra løfter, som vi desværre oplevede i december.
For det er jo et problem, og det er netop noget, tror jeg, som kan bidrage til de problemer, vi ser, med faldende valgdeltagelse osv., som har været diskuteret tidligere i dag, fordi borgerne bliver lede og kede af deres politikere og synes, at de opfører sig uanstændigt, og at det er en uværdig måde at forvalte deres stemme på.
Og nu løber min tid – men tror ordføreren ikke, at forslaget her kunne være med til at begrænse i hvert fald den tid, man har til at hoppe og springe i?
Det er klart, at vi kunne appellere til den almindelige anstændighed, men det har vi jo altså kunnet se ikke altid er nok.
Var det så ikke en idé i det mindste at begrænse tiden?
Først og fremmest vil jeg da gerne takke ministeren for den positive og meget seriøse behandling af vores forslag.
Det er jeg rigtig glad for.
Jeg tror også, ministeren er enig med mig i, at hvis det bare er det, skulle vi nok kunne løse det.
Jeg er glad for, at ministeren har set, at vi har gjort os en masse forskellige overvejelser, for det er klart, at det her ikke er nogen mirakelløsning.
Det er svært at lovgive om utroskab, men jeg glæder mig over, at ministeren er enig i, at det her dog om ikke andet begrænser perioden, man kan begå den her utroskab i.
Jeg vil gerne stille ministeren et spørgsmål: Er det sådan, at ministeren vil oversende vores forslag her til den arbejdsgruppe, som nu sidder og arbejder og har gjort det i noget tid, og – så vidt jeg husker – skal være færdig til efteråret, sådan at de kan tage det med i deres arbejde?
Rasmus Prehn (S), 2010-04-16:
Selv tak for ordførerens aktive deltagelse, og at han på trods af dårlig skulder osv. møder frem og prøver at stemme digitalt.
Selv med en skulder, der er beskadiget, kan man stemme digitalt, så det er jo fantastisk.
Tak for det.
Så spørges der, om man så ikke skulle lave et pilotprojekt.
Og det er jeg selvfølgelig åben over for.
Sagen er bare den, at der her faktisk er en af ordførerens partifæller, hr. Jørgen Glenthøj på Frederiksberg, som har sagt: Vi vil gerne gå foran som pionerkommune, vi vil gerne vise vejen for demokratiet og for fremtiden og for den digitale verden; vi søger indenrigsministeren om lov til at lave et pilotprojekt.
Hvad siger man så ovre i Indenrigsministeriet?
Næh, det går ikke, det er noget med fremtiden.
Det er noget med noget digitalt.
Det er utrygt, det tør vi ikke, det får I ikke lov til.
Det er jo i øvrigt også noget med kommunalt selvstyre, det er slet ikke noget for os i Venstre, så vi siger nej, nej, nej.
Han ville jo gerne lave et pilotprojekt, han fik bare nej.
Så er det, vi fra socialdemokratisk side siger, at vi lytter til det kommunale selvstyre, og vi lytter også til konservative borgmestre.
Næh, man kan bare gøre det, hvis man har lyst og man tror på det.
Det er kommunalt selvstyre, når det er bedst.
Vi tror ikke, det er samtlige 98 kommuner, der lige pludselig laver en it-revolution, så alt bliver digitalt.
Men det vil være 2-3 kommuner, der på eget initiativ laver pilotforsøg, netop som den konservative ordfører ønsker det.
Maja Panduro (S), 2010-04-16:
Jeg kan forstå, at det, som Dansk Folkeparti vil have indført, er tyske tilstande.
Det synes jeg også er meget interessant.
Jeg synes stadig væk, at det ville være en ærgerlig retning at gå i, og jeg kunne da godt tænke mig at høre, om Dansk Folkeparti så også vil foreslå, at vores statsminister skal vælges direkte, for det må vel være den næste logiske konsekvens af det forslag.
Hvis det giver mening at gøre det ude i kommunerne, skal vi vel også gøre det her, og det ville jeg synes var rigtig ærgerligt.
Jeg synes i virkeligheden, at der i forvejen går rigeligt præsidentvalgkamp i den, frem for at det handler om partiernes politik og vores forskellige mærkesager.
Så det vil jeg være ganske tilbageholdende med at opmuntre yderligere til.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-04-16:
Det kan jo godt være, at ordføreren synes, at det er udansk at lade vælgerne bestemme, hvem der skal være borgmester.
Man behøver ikke at rejse til USA for at finde den form for direkte demokrati.
Men grunden til, at jeg stillede spørgsmålet, var netop, fordi det har stor indflydelse på det her beslutningsforslag.
Det her forslag er der, fordi der er problemer i kommunerne med at gennemføre en god og sund konstituering.
Hvis vi nu valgte at indføre direkte valg af borgmestre, ville den der post, som alle slås om, være besat, ved at vælgerne har bestemt det, og derfor ville vi slippe for alle de her konstitueringsproblemer.
Vil ordføreren ikke prøve at svare på det?
Maja Panduro (S), 2010-04-16:
Mit tog hjem til Jylland går oven i købet først kl. 20.00, så for min skyld kan vi sagtens blive hængende i lang tid endnu.
Vi kan tage en anden runde, hvis Dansk Folkepartis ordfører synes det.
I forhold til Dansk Folkepartis forslag om direkte borgmestervalg, som jo godt nok ikke er det, vi behandler her, vil jeg sige, at det er jeg ganske skeptisk over for.
Jeg vil faktisk næsten gå så langt som til at kalde Dansk Folkepartis forslag for udansk.
Jeg kunne være bekymret for, at det ville foranledige præsidentvalg, at det ville blive sådan meget amerikansk, og det bryder jeg mig ikke om.
Jeg kan egentlig godt lide den måde, den del af vores valgsystem fungerer på i dag.
Men hvis det er noget, som kommer tilbage som et ønske fra den arbejdsgruppe, der sidder nu, altså hvis de siger, at det ville løse alle problemerne, så vil jeg da være spændt på at læse deres argumentation for det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-04-16:
Toget hjem til Jylland går alligevel først kl. 18.00, så jeg synes, at vi skal fortsætte lidt.
Jeg vil egentlig gerne spørge lidt til det her om konstitueringerne.
Årsagen til det her forslag er jo, at man har oplevet alle de her fuldstændig tumultariske tilstande i mange kommuner, hvor man har sloges om borgmesterposter hist og pist.
Nogle kommuner oplevede at have 4 forskellige borgmestre på 4 dage; det er da noget af en verdensrekord, skulle jeg hilse at sige.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvad siger Socialdemokraterne til at indføre direkte borgmestervalg, sådan som Dansk Folkeparti har foreslået, for derved at sikre, at man går ned og stemmer på, hvem man vil have som borgmester, og hvem der skal sidde i byrådet?
For det, man slås om under konstitueringen, er jo ikke, hvem der skal sidde i de små udvalg hist og pist, hegnssyn osv.
Nej, det er jo borgmesterposten!
Det er den, man slås om.
Hvorfor ikke lade vælgerne stemme om borgmesterposten ved direkte valg?
Hvem synes borgerne skal være borgmester i den her kommune?
Så er det valg jo afgjort, og så kommer alt det andet helt stille og roligt af sig selv, for den gode post er jo besat.
Line Barfod (EL), 2010-04-16:
Vi mener i høj grad, at borgerne skal have indflydelse på den politik, der føres.
Det mener vi man skal organisere, ved at politikerne kommer ud og diskuterer med vælgerne.
Med hensyn til hvad det enkelte parti ender med at fastlægge af politik, kan man diskutere det med vælgere, man kan diskutere med fagbevægelse eller erhvervsliv, eller hvem man nu har af venner og støtter, men vi mener, det er medlemmerne i det enkelte parti, der demokratisk beslutter det, ligesom vi mener, at vedtægterne for det enkelte parti er noget, som medlemmerne i det enkelte parti demokratisk beslutter.
I forhold til vores folketingskandidater har vi valgt, at der er en urafstemning blandt samtlige vores medlemmer, og de har så en mulighed for at stemme på, hvem de mener vil være de bedste til at stille op.
Vi har også valgt i vores parti at indføre kønskvotering i forhold til vores hovedbestyrelse.
Vi vil ikke pålægge Dansk Folkeparti, at de skal gøre det; vi synes, det er vigtigt for at fremme ligestillingen, men vi mener faktisk, det er noget, som det enkelte parti selv må beslutte demokratisk.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-04-16:
Jamen altså, det svar var jo simpelt hen helt ude i hampen, for at sige det ligeud.
Ordføreren står jo nærmest og siger: Vi og vores medlemmer bestemmer, hvem der vil gøre det bedst i byrådet, og derfor vælger vi partiliste.
Hvorfor dog ikke lade vælgerne bestemme, hvem de tror der vil gøre det bedst for Enhedslistens politik?
Det er jo dybt urimeligt.
Jeg kan give et eksempel.
Den første gang Enhedslisten stillede op til Folketinget, blev hr. Bent Hindrup Andersen valgt i Vejle Amt for Enhedslisten.
Han var spidskandidat, men han var ikke den af partiets medlemmer, der fik flest stemmer i Vejle Amt.
Synes Enhedslisten virkelig, at det er noget, der fremmer folkelig demokratiforståelse, at et parti gang på gang bruger partilister, hvor man tager magten væk fra vælgerne og giver magten til medlemmerne?
Det er jo ikke rimeligt.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-04-16:
Jeg er enig i, at ved det sidste kommunalvalg så konstitueringen ikke pæn ud i enkelte kommuner.
Jeg tror, at der også er mange vælgere, der heller ikke synes, at den måde, som Folketinget nu er sammensat på, helt lever op til det, som det så ud til på valgnatten.
Det kan måske heller ikke se rigtig kønt ud.
Politik er altså et magtspil, og det handler om indflydelse, og det er ikke mærkeligt, at der kæmpes rigtig hårdt om borgmesterposterne, for de er vigtige.
Vi skal passe på med, at vi ikke hele tiden lader den dårlige historie bestemme emnerne her i Folketinget, så de bliver de almene og man tror, at sådan fungerer det alle steder.
Det var altså kun få kommuner, som havde en rigtig grim konstituering.
Det var den så også.
En borgmester kan ikke afsættes i valgperioden, og derfor er det altså også vigtigt, at man får gjort de her ting ordentligt.
Derfor skal man heller ikke bare jappe et borgmestervalg igennem og så sige, at det bliver gjort på natten, og så er det sådan.
Selvfølgelig skal man være vaks, og selvfølgelig skal man også sikre sig, at konstitueringsaftalen for perioden hænger fornuftigt sammen.
Mange kommuner fandt faktisk først deres borgmester sent i konstitueringsperioden.
Der var også mange kommuner, som nåede at have rigtig mange borgmestre i den konstitueringsperiode.
Jeg tror, at det endda var fem borgmestre, der var i spil i nogle kommuner.
Men oftest endte det faktisk med, at man reelt fandt en ved nogle rigtig gode forhandlinger med et bredt flertal.
Disse gode forhandlinger synes jeg er vigtige at få fortalt om i stedet for de kedelige historier, hvor man hele tiden fokuserer på de grimme kup, som naturligvis også var der.
Med forslaget om en 10-dages-frist, som kun er, som det også er nævnt tidligere, de der 4-5 dage efter fristen for indgivelse af valgklager, kan det altså være svært at give anstændighed i forhold til at vælge borgmesteren på de få dage efterfølgende.
Det er jo lige præcis der, hvor der er problemer, at der bliver indgivet klager.
Det er også nævnt, at regeringen og KL har nedsat en arbejdsgruppe om kommunalpolitikernes rolle og arbejdsvilkår, som skal fremlægge en rapport senest den 1. oktober.
Det vil Det Konservative Folkeparti naturligvis vente på, inden vi skal ændre noget som helst i systemet, så Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte dette forslag.
Maja Panduro (S), 2010-04-16:
Da både ordføreren og jeg selv jo er blevet indsuppleret efter sidste folketingsvalg, skal jeg bare lige bede ham om at bekræfte, at det selvfølgelig ikke var det, han mente, da han sagde, at det godt kunne være lidt grimt, at Folketinget så anderledes ud nu, end det gjorde ved valget.
Dernæst vil jeg gerne spørge ordføreren, om ikke De Konservative mener, at det kunne være en måde at begrænse nogle af de meget uskønne forløb, som vi jo altså har set – uagtet at det selvfølgelig er meget godt også at fokusere på det positive – efter et kommunalvalg.
Kunne det ikke være en løsning?
Henrik Rasmussen (KF), 2010-04-16:
Til det første vil jeg sige, at jeg jo bestemt ikke synes, vi er grimme.
Men til det sidste, som jo selvfølgelig er vigtigt: Nej, det mener jeg ikke.
Flemming Bonne (SF), 2010-04-16:
Jeg hørte ministeren sige, at vi ikke skal sige ja eller nej til det her forslag i dag, og han henviste til en arbejdsgruppe nedsat i samarbejde mellem KL og regeringen.
Det opfatter jeg som en vis imødekommelse, og at det her forslag, som vi nu behandler, sagtens kan blive en del af en kommende løsning.
Jeg hørte også ministeren sige, at en del af løsningen på sådan et problem jo også kunne være, at man kunne sove på det.
Det vil jeg gerne advare imod.
Jeg har set flere eksempler på folk, der troede, at de var borgmestre, de gik hjem og sov, og næste morgen var de ikke borgmestre længere.
Så det er absolut en rigtig dårlig idé at lægge sig til at sove på valgnatten.
Det her forslag er formentlig ikke nok til at skabe rammerne for nogle kønnere konstitueringer, for guderne skal da vide, at det har vi brug for.
Der skal nok noget mere til.
Heldigvis foregår de fleste konstitueringer efter kommunevalgene i forholdsvis god ro og orden.
Man finder sammen i naturlige alliancer, og posterne bliver fordelt i god ro og orden; nogle gange i brede alliancer, andre gange skifter flertallet frem og til begge mellem højre- og venstrefløjen.
Det må jeg sige er charmen ved det lokale demokrati.
I konstitueringsprocessen sidder nerverne selvfølgelig ofte uden på skjorterne.
Men der skal også være nerver på, når man tænker på, at hovedsporene for de kommende 4 års politiske arbejde ofte bliver lagt fast i konstitueringsprocessen.
Den foregår jo på valgnatten eller i dagene efter.
Men nogle gange kammer det over, primært fordi personlige ambitioner vinder over det mandat, der er givet af vælgerne og partiet, og enkeltpersoner laver nogle unaturlige spring imellem partierne og politiske fløje.
Der er ikke lavet nogle undersøgelser mig bekendt, men jeg mener ikke, at disse spring er blevet færre med tiden, og det giver ofte anledning til misnøje og vælgerlede hos borgerne, og det er naturligvis uholdbart.
Det er i hvert fald ikke med til at øge den lokale valgdeltagelse, som vi tidligere i dag talte om.
Der findes desværre ikke nogen lette løsninger på det her spørgsmål, for de valgte er jo ifølge valgloven bundet af deres egen overbevisning, men det burde efter min mening være en overvejelse værd, hvordan man kan komme uvæsenet til livs.
Personlig kunne jeg godt forestille mig, at det nedsatte udvalg bestående af embedsfolk fra Indenrigsministeriet og KL også tilføjedes en række valgforskere, så de tilsammen kunne komme med nogle bud på en fremtidig løsning.
Mens vi venter på dette udvalg eller andre lyse ideer, synes jeg, det er indlysende rigtigt, at vi anerkender ved debatten i dag, at det at nedsætte tidsfristen vil være et skridt i den rigtige retning, og at vi lader det forslag gå videre til arbejdsgruppen, der arbejder med det.
Maja Panduro (S), 2010-04-16:
Den skal jeg bare lige have en gang til.
Ordføreren mener overhovedet ikke, at en begrænsning af perioden til at springe rundt og lave rævekager, løbe fra de aftaler, man har indgået, vifte med borgmesterkæder foran næsen af svage sjæle, på nogen som helst måde kunne begrænse antallet af vælgerledefremkaldende kædedannelser og kluddermutter ude i kommunerne?
Henrik Rasmussen (KF), 2010-04-16:
Ikke nødvendigvis og ikke alene.
Og derfor er det vigtigt at få hele den her proces i gang og lige præcis få indtrykkene ind fra KL og arbejdsgruppen.
Så isoleret set er svaret derfor nej i forhold til det beslutningsforslag, som ligger nu.
Line Barfod (EL), 2010-04-16:
Man har tidligere i historien nogle steder overvejet, om man skulle udskifte folket.
Jeg tror, det er bedre at udskifte politikerne og have større tillid til vælgerne.
Det tror jeg man vil komme meget længere med.
Også jævnfør de tidligere diskussioner i dag tror jeg, det er rigtig afgørende, at vi ikke kun ser på, hvordan selve valghandlingen foregår, men også inddrager borgerne, vælgerne, langt mere i demokratiet mellem valgene, og jeg tror, det er det, der er den største udfordring: at sikre, at vi får meget mere demokrati.
Men selvfølgelig er det også væsentligt at se på selve valghandlingen og også det, som det her forslag handler om, nemlig det, der foregår umiddelbart efter valget.
Vi synes, det er fornuftigt nok at se på og gøre sig nogle overvejelser frem og tilbage, om det at begrænse konstitueringsperioden kunne være med til at gøre det forløb, der er umiddelbart efter et valg, lidt mere demokratisk.
Vi mener ikke kun, det er et spørgsmål om, at det er uskønt at se på, vi mener også, det er ret udemokratisk, at folk stemmer på et parti, på en kandidat, ud fra nogle bestemte holdninger, en bestemt politik og det, der er blevet lovet vælgerne, og så umiddelbart efter valget står folk pludselig for noget helt andet og nogle gange for det stik modsatte af det, som de har lovet under valgkampen, og det mener vi er dybt udemokratisk.
Derfor har vi jo også flere gange tidligere foreslået, at vælgerne skulle have mulighed for, hvis det var en tilstrækkelig stor del af vælgerne, at kræve, at der kom et omvalg.
Det kan være i de situationer, hvor det går fuldstændig galt ude i kommunerne med alle de ændringer og hop frem og tilbage mellem partierne, der sker, men det kan også være i en situation som f. eks. den, vi så i Farum, eller i andre situationer, hvor der sker noget undervejs i valgperioden, så man må sige, at her har man altså behov for at få valgt nogle nye politikere og få prøvet deres mandat på ny.
Det mener vi også er noget af det, man bør se på, for at sikre, at den kommunalbestyrelse, der sidder, faktisk har et demokratisk mandat fra vælgerne, og for at sikre, at det er det, vælgerne har ønsket at sammensætte af kommunalbestyrelse, som også kommer til udtryk i den kommunalbestyrelse, der sidder. Så vi er enige i, at det er noget, der skal ses på.
Om det lige er det her, der er den rigtige måde at gøre det på, er vi noget usikre på.
Det vil vi gerne høre noget om, også ud fra det arbejde, ministeren redegjorde for, nemlig hvad der er af fordele og ulemper ved de forskellige muligheder.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-04-16:
Tak, hr. formand.
Når man hører fru Line Barfod og Enhedslisten generelt tale om øget demokrati og borgerinddragelse, er det somme tider sådan, at man ligesom kan høre alarmklokkerne begynde at ringe, for det betyder tit lige det diametralt modsatte, i hvert fald i min terminologi.
Enhedslisten har jo ry for normalt at opstille på partilister, og nu nævnte ordføreren jo selv det her med, at borgerne skal medinddrages, at vi skal øge kendskabet og øge brugen af demokratiet i det danske samfund.
Så vil jeg gerne spørge: Arbejder Enhedslisten på at fjerne sine partilister, således at selv om en borger i en kommune stemmer på, at det er nr. 3 på listen, der skal vælges for Enhedslisten, bliver det alligevel nr. 1 på listen, fordi syv mennesker i hovedbestyrelsen i den pågældende lokalforening måske lige har besluttet, at det er ham, der skal være spidskandidat?
Synes ordføreren selv, at det er fint med de partilister?
Line Barfod (EL), 2010-04-16:
Nu er det vores medlemmer i de enkelte afdelinger, der vælger, hvem der stiller op, når vi snakker kommunalvalg.
Jeg ved, at det i København foregår ved urafstemning; det er lidt forskelligt, hvordan man gør det i de forskellige kommuner – om det foregår ved en urafstemning blandt medlemmerne, eller om det er på et medlemsmøde, hvor alle medlemmer kan møde op.
Men vi mener, at det er afgørende, at det er medlemmerne i partiet, der finder ud af, hvad det er for en politik, de vil føre i den pågældende kommune, hvem de mener er bedst til at sikre, at den politik bliver ført, og hvordan de sikrer, at dem, de vælger, afspejler det, de mener skal afspejles i kommunalbestyrelsen.
Det, vi snakker om, når vi taler om mere demokrati, er det, der foregår mellem valgene.