runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villum Christensen (LA), 2015-05-13:
Tak for det.
Vi kommer jo langt omkring med det her lovforslag, lige fra udflytning af statslige arbejdspladser til statsbanker osv.
Men det skal jo ikke forhindre mig i at sige, at vi synes, at det her er et godt lovforslag.
Som det er fremgået af debatten, har vi jo at gøre med et lovforslag, som rent faktisk sætter sund fornuft over bureaukratiet, kan man sige, og nu skal jeg ikke gøre mig morsom over, at dette hører til sjældenhederne fra den her regering, men blot konstatere, at vi i Liberal Alliance naturligvis imødekommer denne type forslag med begejstring.
Det giver for os at se rigtig god mening, at samtykket om fleksboligtilladelse følger boligen frem for ejeren.
Det stiller både ejeren og eventuelle kommende købere i en langt bedre situation.
Vi noterer os desuden med tilfredshed, at kommunernes selvbestemmelsesret opretholdes, når det kommer til ordningens omfang og anvendelse.
Det er et sundt princip, da kommunerne selvfølgelig alt andet lige er tættere på de lokale forhold.
I Liberal Alliance er vi meget enige i, at værdien af en bolig forøges, når de bureaukratiske bånd omkring den løsnes.
Derfor så vi også meget gerne, at man havde taget skridtet fuldt ud – hvis vi skal udvide debatten lidt – og benyttet lejligheden til at gøre op med den danske sommerhusregel.
Det skete som bekendt ikke den anden dag.
Men alt andet lige må en øget interesse for ens bolig naturligvis medføre en større værdi med deraf følgende fordele, når man skal i banken osv.
Men som sagt støtter vi dette lovforslag, det er klart et forslag, der trækker i den rigtige retning.
Daniel Rugholm (KF), 2015-05-13:
Tak for det.
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget om en udvidelse af ordningen ved benyttelse af helårsboliger til fritidsformål som foreslået af ministeren.
Ordningen med, at kommunalbestyrelsen kan give tilladelse til benyttelse af helårsboliger til fritidsformål, har fungeret fint, og vi er med på, at ordningen gøres mere fleksibel i fremtiden.
Vi støtter således en udvidelse, så kommunalbestyrelsen kan give tilladelsen både til en person, men også til en bestemt bolig, så boligen bevarer muligheden for benyttelse til fritidsformål, selv om boligen skifter ejer.
Vi støtter også udvidelsen, så det vil blive muligt at give en tilladelse, hvorefter det er muligt, at boligen kan skifte status fra fritidsbolig til helårsbolig, uden at kommunalbestyrelsen på ny skal involveres.
Således bliver der ikke konflikt med boliglovgivningen i øvrigt.
Så samlet set er det et ja fra konservativ side.
Thomas Danielsen (V), 2015-05-13:
Tak for det, formand.
Nu valgte ordføreren selv sådan at brede sig lidt ud over lige nøjagtig fleksboligordningen her, og så kunne jeg ikke lade være med også at tillade mig at stille et spørgsmål, som måske også går lidt ud over lige nøjagtig fleksboliger.
Men en af de ting, som Realkreditrådet m.fl. påpeger som noget af det, der virkelig vil fremme omsætningen af huse, er en aktiv udflytning af statslige arbejdspladser.
Hvordan kan det være, at det ikke er en del af regeringens politik, at man ønsker en aktiv udflytning af statslige arbejdspladser?
Helle Løvgreen Mølvig (RV), 2015-05-13:
Tak for det.
En af de store udfordringer i vores yderområder og landdistrikter er, som vi har diskuteret det efterhånden mange gange, de mange usælgelige boliger.
I bestræbelserne på at hjælpe landdistrikterne på vej er dette lovforslag, L 203, en rigtig god idé, som Radikale Venstre fuldt ud bakker op om.
Fleksboligordningen, som blev indført i 2013, var et redskab til kommunerne, der gav dem ret til at udstede fleksboligtilladelser, således at boliger kunne ændre status fra helårsbolig til fritidsbolig og tilbage igen.
Ordningen har allerede vist sig at være et skridt i den rigtige retning med hensyn til at hjælpe vores yderområder.
Vi kan f.eks. se, at Lolland har gjort brug af ordningen, endda rigtig god brug af den.
Vi har derfor hørt kommunerne, hvad der skal til for at forbedre ordningen, og deres ønsker er imødekommet i det her forslag.
Derfor bliver ordningen nu gjort endnu mere fleksibel, således at tilladelsen for det første følger boligen i stedet for ejeren, hvilket gør det muligt at lade tilladelsen følge ved et salg.
For det andet udvider vi nu ordningen, så kommunerne kan udstede fleksboligtilladelser, hvor der er frit kan veksles mellem helårs- og fritidsstatus, uden at tilladelsen bortfalder, modsat den nuværende ordning, hvor en helårsbolig, der har ændret status til fritidsbolig, godt kan returnere til helårsbolig igen, men derefter bortfalder tilladelsen, og så skal der søges på ny.
Det handler om de mennesker, der bor i vores yderområder og landdistrikter, og deres muligheder for at få opfyldt deres drømme.
Derfor er det yderst vigtigt, at vi nu kan gøre det nemmere at sælge husene på landet ved samtidig at gøre det mere attraktivt som køber at købe en bolig, der ikke er bundet af, at den skal bruges til et bestemt formål.
Kan fleksboligordningen få gang i en positiv spiral, vil det være til stor gavn for vores yderområder, og det tror jeg at det her lovforslag kan være med til.
Vi vil se øget omsætning af boliger, som dermed til en vis grad også er med til at sikre, at husene bliver vedligeholdt.
Som en ekstra lille krølle på halen får kommunerne mulighed for at meddele bindende forhåndstilsagn om fleksboligtilladelse til andre personer end boligens aktuelle ejer, hvilket også er rigtig godt.
Den sidste glædelige sidegevinst er forventningen om en mindre administrativ byrde for kommunerne, der nu kun skal give én tilladelse én gang.
Ordningen skal evalueres efter 2 år, så der er mulighed for at se, om yderligere tiltag er nødvendige, og det synes vi også er det helt rigtige at gøre.
Loven tiltænkes at træde i kraft den 1. juli 2015, og Radikale Venstre tilslutter sig lovforslaget.
Tak for ordet.
Andreas Steenberg (RV), 2015-05-13:
Det her forslag har, så vidt jeg husker, også været fremsat af Enhedslisten tilbage i 2012 og bliver altså fremsat igen.
Radikale Venstre har ikke ændret synspunkt siden sidst, og vi er stadig imod det her forslag.
I dag kan man tilbageholde selve lastbilen, som trækker vognlæsset, hvis man overtræder godskørselsloven.
Ud over det har regeringen sat bødeniveauet ganske dramatisk op, så samlet set kan man, hvis man overtræder den her lov, både miste eller i hvert få tilbageholdt bilen og få en ganske markant økonomisk bøde.
Det synes vi i Radikale Venstre er rimeligt, og vi synes, det vil være for voldsomt at kunne tilbageholde selve anhængeren og de varer, som lastbilen transporterer.
Varerne i anhængeren kan jo være mange penge værd og kan gå til, hvis varerne bliver tilbageholdt.
Det står ikke mål med den overtrædelse, som vi her taler om.
Diskussionen handler meget om ulovlig cabotage af udenlandske chauffører, men hvis man indfører den her ændring, vil det gælde for hele godskørselsloven, og det vil sige, at selv mindre overtrædelser eller overtrædelser af noget helt andet i den her lov om godskørsel altså vil kunne betyde, at en virksomhed vil kunne miste millioner af kroner, fordi læsset går til, fordi det bliver tilbageholdt.
Det synes vi ikke vil være rimeligt, og derfor er vi ikke tilhængere af beslutningsforslaget.
Kim Christiansen (DF), 2015-05-13:
Jeg vil indlede med at takke hr. Jens Joel for, at vi ikke pr. automatik skal indføre alt, hvad der foregår i Sverige, det er jeg rigtig taknemlig for.
Og så vil jeg sige i forhold til lovforslaget, at vi er særdeles positive over for det, vi har selv tidligere foreslået det her og bakker af samme årsag selvfølgelig op om det.
Vi deler ikke alle de her bekymringer, i forhold til ministeren ser et stort problem i, at man skal til at flytte noget gods.
Hvis vognmændene nu også kunne se et problem i det, så kunne de jo lade være med at lave ulovligheder, og det er jo det, der skal være hele essensen i det her.
Det handler jo ikke så meget om at kradse nogle bøder ind og få sikkerhed for dem, det tror jeg nok vi skal få, men det handler altså også om, at effekten af at blive taget for at lave noget ulovligt er af en sådan karakter, at det forhåbentlig virker præventivt, så de lader være med det.
Retssikkerheden er jeg egentlig ikke så bekymret for, i forhold til hvis vi skulle beslaglægge hele vogntoget.
Altså, hvis vi andre skylder et par tusind kroner i SKAT, bliver vi trukket i vores løn, og hvis vi får en p-bøde, kan de jo komme og hente sofaen, så kan man blive udpantet, så jeg ser ikke noget problem i det her.
Men vi tager åbenbart mere hensyn til udenlandske, østeuropæiske vognmænd og chauffører, end vi gør til sådan almindelige danske.
Jeg synes, det er et godt forslag, som vi gerne vil bakke op om – vi deler i hvert fald ikke regeringens bekymringer.
Villum Christensen (LA), 2015-05-13:
Enhedslisten ønsker ikke at genere chauffører, vognmænd eller kunder, når de foreslår, at man skal kunne stoppe og tilbageholde hele vogntog, men mon ikke, det bliver resultatet, hvis myndighederne udstyres med endnu flere sanktionsmuligheder, endog i en situation, hvor bøderne allerede er sat op.
Det er ikke flere regler i småtingsafdelingen, vi har brug for.
Det er færre.
Vi skal passe på med at lave regler, hver eneste gang vi spotter antydningen af et problem.
Proportioner og retssikkerhed er og bliver vigtige elementer i lovgivningsprocessen.
Enhedslisten skriver også, at staten med lovforslaget bedre kan skrive bøder ud.
Det er nævnt som en af de positive effekter; bøder, afgifter og frihedsberøvelse skal vi åbenbart have mere af.
Vi har brug for større frihed, som uvægerlig giver en større ansvarsfølelse.
Det ser vi jo også i lovforslag nr. 174, som vi havde samråd om i går, hvorefter chauffører nu ikke kan lånes ud mellem de forskellige selskaber.
Det er til kæmpe stor skade for virksomhederne.
Vi ønsker ikke at støtte forslaget.
Vi synes som sagt – jeg tror, at det er blevet sagt – at det er at skyde gråspurve med kanoner.
Eigil Andersen (SF), 2015-05-13:
Jeg kan forstå, at der er en række regler inden for godstransporten, som man i Liberal Alliance er imod.
Så vil jeg gerne spørge Liberal Alliance: Er det sådan, at man, hvis man i Liberal Alliance er imod en bestemt lovgivning, mener, at det er helt okay at bryde den?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2015-05-13:
Tak, formand.
Diskussionen om udfordringerne i vores landdistrikter er velkendt, og på det seneste har vi jo også forholdt os til situationen her i Folketinget flere gange, senest med ministerens landdistriktsredegørelse.
Det gør dog ikke udfordringen mindre væsentlig, tværtimod.
Vi har en stor opgave med at sikre, at Danmark fortsat er i balance, og vi skal gøre alt, hvad vi kan for at undgå, at Danmark knækker over.
Det er bestemt muligt. Vores landdistrikter rummer et stort potentiale for vækst og beskæftigelse, som ministeren også da også gjorde det klart i landdistriktsredegørelsen, men det kræver, at vi skruer på de rigtige knapper, hvis potentialet skal forløses.
Regeringen har derfor taget mange initiativer for at vende udviklingen, større udligning fra by til land, bedre bredbånd og 1,4 mia. kr. til nedrivning og byfornyelse er nogle af eksemplerne.
Det har været de rigtige skridt at gå, men Socialdemokratiet mener, at vi naturligvis kan fortsætte videre ad samme vej.
Derfor er det også glædeligt, at vi i dag kan behandle et lovforslag om at udvide fleksboligordningen.
Socialdemokratiet mener, at en udvidelse af kommunernes mulighed for at meddele tilladelse til fleksbolig er en god idé.
For grundlæggende er det en god måde at fremme salget af boliger i yderområderne på.
Hidtil har ordningen fungeret på den måde, at tilladelsen kun fulgte ejeren af huset, men det er usmidigt, hvis vi skal sikre, at ordningen er attraktiv, for hvis vi skal stimulere efterspørgslen og tiltrække købere, der er på udkig efter et fritidshus, giver det god mening, at fleksboligtilladelsen følger huset og ikke ejeren.
Det er jo netop, hvad lovforslaget lægger op til.
Samtidig betyder lovforslaget, at fleksboligtilladelsen ikke bortfalder, hvis helårsanvendelsen genoptages, og derudover får kommunerne mulighed for at give bindende forhåndstilsagn om fleksboligtilladelse.
Det er også med til, at ordningen bliver mere smidig og dermed at stimulere efterspørgslen af boliger i landdistrikterne.
Oven på denne udvidelse af fleksboligordningen har regeringen foreslået yderligere at styrke ordningen ved at tilbyde boligejere frit at veksle mellem fritids- og helårsanvendelse af boliger, uden at fleksboligordningen bortfalder.
Vi lægger med andre ord oven på de gode initiativer, vi allerede har taget, der vil bidrage til udviklingen i vores landdistrikter.
Det er helt afgørende for, at Danmark fortsat er i balance.
Socialdemokraterne støtter derfor forslaget, og jeg skal hilse fra SF og sige, at de gør det samme.
Eigil Andersen (SF), 2015-05-13:
Jeg siger tak for svaret.
Det er jeg glad for.
Jeg tror, at vi alle sammen står os ved, at vi går ind for, at landets love skal overholdes.
Men er det så ikke sådan, at når man så har en lov og der er nogle, der overtræder den, begår noget ulovligt, så er det også en god og relevant diskussion, at man hele tiden holder øje med, om den straf, der bliver givet, gør indtryk på dem, der bryder loven, med henblik på at reglerne altså skal følges.
Villum Christensen (LA), 2015-05-13:
Jo, som jeg sagde, betyder proportioner og retssikkerhed rigtig meget, når man beslutter sig for, hvordan man vil lave regler herindefra.
Så det er jeg meget enig i.
Thomas Danielsen (V), 2015-05-13:
Undskyld, formand.
Jeg sad og ventede på ministeren.
Tak for det.
Vi behandler i dag et lovforslag om fleksboligordningen, som er en udmøntning af en aftale fra 2014 med bl.a. Venstre.
Der lægges op til at udvide den nuværende fleksboligordning, så det bliver muligt for kommunerne at udvide antallet af fleksboligtilladelser, og at det bliver muligt at lade fleksboligtilladelsen følge huset i stedet for ejeren.
Derudover har lovforslaget også som formål at undtage fleksboliger generelt fra planlovens krav om landzonetilladelse ved genoptagelse af helårsanvendelse i landdistriktsområder.
Vi er i Venstre glade for den her justering, som giver borgerne tilladelse til at anvende helårsboliger til fritidsbolig i en periode, hvorfor de kan ændre deres bolig til helårsbolig igen uden at skulle søge om tilladelse påny fra kommunen.
Dette tillader jo også personer, der har bopæl i f.eks. et yderområde og har fået job i en by længere væk, stadig at kunne vende tilbage efter et eventuelt jobskifte.
Det fjerner altså en lille begrænsning af de mange begrænsninger, vi politisk har pålagt landdistrikterne, hvorfor vi fra Venstres side støtter lovforslaget nu, hvor regeringen har valgt at fremsætte det.
Villum Christensen (LA), 2015-05-13:
Jeg må sige nej til det principielle spørgsmål – jeg forstår det som et principielt spørgsmål – selvfølgelig ikke.
Jens Joel (S), 2015-05-13:
Det kan godt være, Dansk Folkepartis ordfører er træt af, at jeg stiller et modspørgsmål.
Men det er jo interessant, for det virker, som om Dansk Folkepartis ordfører underkender den udpegning, der foregår.
Og så mener ordføreren altså, at det måske er forslagsstillerne eller nogle andre, som skal sidde og foretage den udpegning, også selv om det er en baglæns udpegning, fordi det nu er en ikkeudpegning, som man vil have.
Altså, vi kan jo godt tage den her diskussion i udvalget om, hvad det er, vi synes.
Det, vi siger som princip, er, at man ikke kan foretage en byttehandel som den, forslagsstillerne foreslår.
Man kan simpelt hen ikke sige: Hvis vi gør noget godt det ene sted, kan vi være ligeglade med, hvad der sker det andet sted.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-13:
Jeg kan bekræfte, at det er sådan, processen foregår, og så kan jeg i øvrigt også erklære mig fuldstændig enig med fru Lisbeth Bech Poulsen i, at det her jo er et ud af mange tiltag, der er nødvendige for at sikre mere biodiversitet i vores skove.
Jeg vil jo igen reklamere for den her ganske udmærkede »Naturplan Danmark«, hvor vi rent faktisk har listet en række initiativer op, som netop skal bidrage med mere biodiversitet i vores skove.
Det gælder både de private skove og statens skove, for vi ved jo også, at meget af den værdifulde natur er i de private skove, og derfor er der også behov for en indsats på både de private arealer og på statens arealer.
Men samlet set er der altså over 50 mio. kr. til skovene i »Naturplan Danmark«, så jeg kan i hvert fald slet ikke genkende, at det skulle være en uambitiøs indsats, der er lagt op til.
Daniel Rugholm (KF), 2015-05-13:
Tak for det.
Ministeren peger på en del af bemærkningerne til forslaget, som beskriver det her med § 3-arealerne.
På baggrund af vores ønske har vi jo sagt, at udgangspunktet bør være, at man proportionalt med at udtage noget statsskov også fjerner § 3-arealer.
Hvis man nu lavede det tankeeksperiment, at det ikke var så vigtigt et udgangspunkt alligevel, kunne det så få ministeren på andre tanker og bakke op om det her ellers udmærkede forslag?
Jeg hørte det, som om det var noget af det, der er vigtigt og gør, at man i dag kan afvise det.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-13:
Det er da ganske væsentligt for regeringen, at de tiltag, vi har taget for at forbedre biodiversiteten i vores beskyttede § 3-natur, ikke bliver rullet tilbage.
Jeg har noteret mig, at det er det, der bliver stillet forslag om her.
Jeg har noteret mig, at jeg tror, alle partier i blå blok har tilkendegivet, at hvis man får flertallet, vil man rulle den indsats tilbage.
Så jeg har sådan set heller ikke nogen anledning til at skulle stole på, at hr. Daniel Rugholm så kan levere det, han tilbyder her, nemlig at man så ikke ville rulle det tilbage, hvis man fik flertallet.
Daniel Rugholm (KF), 2015-05-13:
Nu var det ikke lige præcis det, jeg sagde.
Det, jeg sagde, var, at man kunne tage udgangspunkt i bemærkningerne til forslaget, hvor det jo er foreslået, at man proportionalt udtager et tilsvarende areal af § 3-arealerne i forhold til skovarealet, som man udtager og laver til urørt skov.
Jeg tror, vi alle sammen synes, det er positivt.
I stedet for kunne vi arbejde med noget, som vi alle sammen synes er vigtigt.
Kirsten Brosbøl (S), 2015-05-13:
Jeg vil sige, at det er den byttehandel, der er foreslået her.
Jeg har noteret mig, at jeg tror, det er Danmarks Naturfredningsforening, der siger, at det svarer lidt til, at man vælger mellem vestsjællændere og københavnere i sundhedspolitikken.
Det er ikke set bedre siden Bjørn Lomborg, og det er i hvert fald heller ikke en byttehandel, som regeringen er indstillet på at indgå i.
Men jeg vil meget gerne hilse det velkommen, at hr. Daniel Rugholm tilkendegiver, at der måske kunne være en interesse i at se på, om man kunne blive enig om f.eks. at foretage de her analyser, inden man så lægger sig fast på, synes jeg, en noget arbitrær målsætning, som udstikker en eller anden procentsats af noget, som i øvrigt ikke er særlig veldefineret i forslaget.
Jeg synes, det er temmelig tvivlsomt, hvilke virkemidler der er tale om, og hvilke 20 pct. vi taler om.
Så jeg tror, der er nogle væsentlige ting, vi skal have på plads først.
Derfor vil jeg sige, at jeg meget gerne vil se, om vi kan finde fælles fodslag for at få foretaget nogle analyser og på den baggrund sætte os sammen og drøfte de her ting.
Pia Adelsteen (DF), 2015-05-13:
Jeg vil bare høre den socialdemokratiske ordfører, om man ved, hvordan § 3-arealer bliver udpeget, for ordføreren gør meget ud af, at man ikke fra regeringens side og fra Socialdemokraternes side vil være med til den her såkaldte byttehandel.
Nu har vi jo behandlet L 94, hvor vi har haft adskillige deputationer af landmænd, som siger: Vi havde et lille stykke sø, som var § 3-areal; det vidste vi, men lige pludselig var det alle vores marker.
Min pointe har så været, at hvis det er så god natur, traditionelle landmænd laver, så synes jeg ved gud
, var jeg ved at sige – jeg ved ikke, om man må sige sådan – altså, så synes jeg faktisk, de skal have lov til at fortsætte.
For det er jo rigtig god natur, når det alt sammen kan blive udpeget til § 3-arealer.
Det er derfor, der er mange landmænd, der har problemer, og det er jo også derfor, vi foreslår den her byttehandel.
For meget af det, der er udpeget, er helt almindelige, traditionelt drevne marker, og det er dem, der selvfølgelig skal udtages, i modsætning til den skov, som vi rent faktisk mener kan give mere biodiversitet.
Jens Joel (S), 2015-05-13:
Jeg er lidt usikker på, hvordan man – nu bliver der spurgt til udpegningen – vil udtage arealer.
Altså, man siger, at man vil gøre det proportionelt, men ud fra hvilke kriterier?
Så er det politisk, vi skal sidde med markerne og gennemgå, hvad det er for nogle marker, vi synes der er de rigtige at bevare?
Eller hvordan skal vi foretage den byttehandel, som ligger i forslaget?
Jeg forstår det ikke rigtig, andet end at hvis man skal tage den kritik, der kommer, alvorligt, hvor man mener, at de områder, som i dag er beskyttet, er fuldstændig tilfældigt udpeget eller forkert udpeget, er det så fru Pia Adelsteen og hr. Henrik Høegh og undertegnede – eller miljøministeren måske – som skal sidde og vurdere, hvad det er for nogle marker, som vi skal tage ud, fordi der ikke er nogen værdi på dem?
Pia Adelsteen (DF), 2015-05-13:
Altså, det er jo altid rart at stille et spørgsmål til en ordfører og så få et svar, der er et spørgsmål.
Så kommer vi rigtig langt.
Mit nemme spørgsmål, var jeg ved at sige, det enkle spørgsmål var, om ordføreren vidste, hvordan man udpegede § 3-arealerne, for jeg har simpelt hen haft svært ved at finde ud af det – set i lyset af hvad det er, der er udpeget.
Det er også derfor, min kommentar har været: De stakkels landmænd, som før måske havde en lille sø eller noget, der var udpeget som § 3-areal, og som man skulle passe på, som var værdifuldt, har lige pludselig fået en oversigt over hele deres ejendom, hvor der stort set ikke kan dyrkes på den mere, fordi det hele er udpeget som § 3-areal, og nu må de ikke længere gøde.
Det er jo det, der er sket, og man sidder og tænker: Hvad er det lige, ordføreren siger?
At man vil vente på nogle analyser, for man vil have mest for pengene.
Men det har man da ikke gjort i forhold til § 3-arealerne.
Og det er derfor, den byttehandel er der.
Per Clausen (EL), 2015-05-13:
Jeg vil prøve at vende tilbage til spørgsmålet om biodiversitet i skovene.
Der har Miljøministeriet og Naturstyrelsen været så venlige at lave noget materiale til os til almindelig opklaring.
Og der skriver man bl.a., at nødvendige elementer for biodiversitet i skovene er kontinuitet i skovdække, dødt ved, lys og varme og naturlige vandforhold.
Og blandt de midler, man så kan bruge, og de måder, man kan forfølge de her mål på, står der: Urørt skov og lysåben græsningsskov, som er en lidt avanceret form for urørt skov.
Så er der også nævnt andre ting, men på baggrund af det, som Naturstyrelsen selv siger, kan jeg ikke forstå, hvorfor regeringen og regeringspartierne sådan ikke kan få sig selv til at indrømme, at hvis man vil have mere biodiversitet i skovene, så er en af de metoder og en vigtig del af det, man skal benytte sig af, urørt skov.
Jeg synes bare, det er så umuligt at forstå, hvorfor det kan være så svært for regeringen og for regeringspartierne at erkende det, som Naturstyrelsen ikke har svært ved at erkende.
Henrik Høegh (V), 2015-05-13:
I et citat fra Politiken kan man læse, at regeringen sammen med SF og Enhedslisten i første omgang blot vil lade 1 promille af skovarealet være urørt og så analysere, hvor det bedst kan betale sig at gøre en indsats, og så er der nævnt en periode over 20-25 år.
Var det den aftale, ministeren omtalte her i sit indlæg?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-05-13:
Jeg har opdaget, at der både her i salen og også andre steder er en vis forvirring over, hvad ubrugte midler betyder.
I det her tilfælde blev de brugt på noget urørt skov til private.
Det betyder jo ikke, at man så ikke har større ambitioner eller vil gå videre ad den vej, man nu er gået.
Jeg synes, der er et enormt fokus på de 6 mio. kr.
Det er selvfølgelig rigtig fint, det er noget, vi er blevet enige om, men der er selvfølgelig meget andet, vi også skal på skovområdet.