runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carina Christensen (KF), 2009-04-14:
Jeg vil sige, at det da glæder mig, at Socialdemokraterne her i dag bekræfter, at de vil holde fast i skadevolderprincippet.
Det var jo også en af nyskabelserne i den ændring af museumsloven, som SR-regeringen selv lagde op til, og som et bredt flertal i Folketinget støttede.
Jeg kan også godt læse, at det står i forslaget.
Problemet er bare udmøntningen af det konkrete forslag, der bliver beskrevet her.
Det er et brud med skadevolderprincippet, for det, man lægger op til, er, at folk indbetaler til en fælles fond, og den enkelte bygherre, hvis man er et mindre landbrug, eller en mindre virksomhed eller en privat bygherre, skal altså fuldstændig fritages for at betale til de arkæologiske udgravninger.
Det vil sige, at man slipper for at tage stilling til, om man skal opføre sin carport her eller flytte den netop 5 m til højre for at undgå at grave, hvor der er fortidsminder.
Det er et brud med skadevolderprincippet.
Samtidig vil man give mulighed for, at offentlige bygherrer kan søge fonden og dermed slippe billigere fra arkæologiske udgravninger.
Man vil have, at store entreprenørvirksomheder skal kunne søge fonden og dermed også slippe billigere.
Pernille Frahm (SF), 2009-04-14:
Jeg synes jo, at principper er en vældig god ting, bare det ikke bliver sådan noget, man har for princippernes skyld.
Hvis nu det viser sig, at den virkelighed, principperne skal forme, ikke rigtig retter sig efter principperne; hvis nu det viser sig, at det her skadevolderprincip i nogle tilfælde betyder, at folk hellere vil skjule, at der findes kulturarv, hvor de vil til at bygge, end at de vil sørge for, at det bliver bevaret, sørge for, at det bliver gravet ud, sørge for, at vi andre får glæde af det, er det så ikke en god idé at kigge på princippet?
Eller er kulturministeren så principfast, at uanset hvilke konsekvenser principperne får, så må man ikke røre ved dem?
Carina Christensen (KF), 2009-04-14:
Jeg synes absolut, at vi skal følge udviklingen tæt på det her område.
Det har man jo også gjort, og det er bl.a. derfor, man har lavet en evaluering af loven tilbage i 2006 for at finde ud af, om loven har levet op til sin hensigt, og om skadevolderprincippet har betydet, at flere fortidsminder bliver i jorden, og dermed sikres der en bevaring af vores allesammens fælles kulturarv.
Erfaringerne viser, at ordningen har fungeret hensigtsmæssigt.
I langt de fleste tilfælde fungerer samarbejdet mellem bygherre, museum og kommune rigtig godt.
Der kan være situationer, hvor der kan opstå uoverensstemmelser.
Det tror jeg er ganske naturligt.
Men opfattelsen er, og det er også det, jeg hører fra Kulturarvsstyrelsen, at de sammen med de involverede parter oftest finder en god løsning.
Erfaringen viser også, får jeg oplyst ude fra Kulturarvsstyrelsen, at folk generelt ikke undlader at gøre opmærksom på fund af fortidsminder for at undgå udgifterne til det arkæologiske arbejde.
Den her ændring, som man lavede af museumsloven tilbage i år 2001, har nu fungeret i en årrække.
Det klare indtryk er altså, at loven fungerer efter hensigten.
Pernille Frahm (SF), 2009-04-14:
Nu tror jeg desværre, at der er et stort mørketal i det her.
Jeg tror, der er en masse ting, vi ikke ved, og det bekymrer mig meget stærkt.
Der var en anden ting, jeg ville spørge om.
Ministeren spurgte, hvorfor i alverden almindelige borgere skal betale, hvis det er det offentlige, der er skadevolderen.
Jeg spekulerede på, hvem ministeren egentlig tror der betaler nu.
Er det ikke borgerne, der betaler gennem det offentlige?
Hvor kommer pengene ellers fra?
Carina Christensen (KF), 2009-04-14:
Man sagde da, at det hidtidige princip om, at staten betaler for arkæologiske undersøgelser og anlægsarbejder, ikke gav et økonomisk incitament for den enkelte bygherre til at bevare fortidsminderne i jorden.
Det ville man gøre op med, og derfor pålagde man altså den enkelte bygherre at betale for de arkæologiske udgravninger.
Det her forslag vil betyde, at man fuldstændig går tilbage til ordningen fra før 2001, altså tilbage til at lade staten betale.
Nu bliver det så en fælles fond, som alle indbetaler til, men man gør altså op med skadevolderprincippet, hvor det er den enkelte bygherre, der forholder sig til det byggeri, vedkommende er ved at sætte i gang, altså ved at man siger, at den, der volder skaden på kulturarven, også er den, der skal betale for de arkæologiske udgravninger.
Det har altså konsekvenser for vores fortidsminder, det har konsekvenser for vores kulturarv, hvis man ønsker at lave det her meget principielle brud i forhold til museumsloven, som den ser ud i dag.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-04-14:
Jamen tak for det til ordføreren, for her var der også noget, der kom i møde.
Hensigten har jo netop været at få den her debat og lade kulturministeren få muligheden for at tage drøftelserne med fagfolkene.
Jeg må da sige, at det, ordføreren siger med at finde en bedre løsning, som ikke spænder ben for bygherrerne og samtidig tager hensyn til kulturarven, jo præcis er det, der er Socialdemokraternes hensigt med forslaget her.
Men jeg bliver nødt til at spørge ordføreren lidt mere konkret om det med prøvegravninger.
Det lyder på ordføreren, som om at med det, museerne gør i dag, når de laver en forundersøgelse, som jo altså er en administrativ papirmæssig forundersøgelse, kan man undgå overraskelser.
Der vil jeg bare sige, at det jo netop er pointen i det, at hvis man som bygherre fuldstændig skal være i en situation, hvor man undgår overraskelser, og kulturarven også sikres endnu bedre, skal der være retten til, at museet siger, at her skal der laves en forundersøgelse, en arkæologisk forundersøgelse, inden rendegraveren sættes ind.
Det er jo fuldstændig korrekt.
Man kan jo enten gå til den ene side eller til den anden side.
Det, jeg i hvert fald hører ude fra marken, er, at der er mange, der desværre går i den anden retning.
Man kan sige: For mange udgravninger - ja, det kan godt være, men i dag ved vi, at der også bliver foretaget for få udgravninger.
Vi må jo sige, at vi sidder her som kulturpolitikere, vi skal varetage kulturarven, vi skal værne om kulturarven, vi skal sørge for, at vi har en lovgivning, som bedst muligt sikrer kulturarven.
Her skal vi ikke lade det være op til en persons forgodtbefindende, om man vil negligere det, man finder i jorden eller ej.
Her er det vores holdning, at det er fagligheden, der skal ind at vurdere, om der skal graves.
Er det ikke også ordførerens holdning, at når vi har arkæologerne med ekspertisen, så lad dem dog tale og lad dem være sikre på, at de får jorden undersøgt, frem for at lade det være et frivillighedsprincip, som det er i dag?
Henriette Kjær (KF), 2009-04-14:
Jamen vi hører lidt forskelligt fra dem, vi nu snakker med rundtomkring.
Jeg har hørt, og der er et par andre ordførere, der også har nævnt det, at der er nogle, der bare kan finde på at grave videre, på trods af at man støder på fortidsminder.
Jeg har hørt præcis det modsatte.
Alle dem, jeg har fået henvendelser fra og snakket med, er jo meget pligtskyldige.
Så snart de opdager det her, kontakter de jo det lokale museum, og så er det, de kommer til at hænge på den her store regning og en udsættelse af projektet, men de gør, hvad de skal.
Det er jo det, der så godt måske kan føles lidt besværligt og tilfældigt indimellem.
Derfor siger jeg jo også, at vi er villige til, at vi gerne vil se på det her.
Men den der med, at der skal laves en større undersøgelse hver gang, skal jeg altså overbevises lidt mere om, inden jeg kaster mig ud i den.
Socialdemokraterne ønsker med dette forslag at lave om på den ordning, den socialdemokratiske regering selv indførte i 2001, inden den borgerlige regering kom til.
Det er i hvert fald et af de forslag, de har stillet i udsigt.
Vi Konservative er lidt undrende over for, at Socialdemokraterne nu vil ændre en ordning, som de selv har stået fadder til.
Vi mener, det er vigtigt, at vi værner om vores fortidsminder, som er en del af vores fælles kulturarv.
Det koster mange penge at undersøge og fjerne disse fortidsminder, og det kan ende med en stor regning til den bygherre, der er gået i gang med et byggeprojekt på en grund, der indeholder fortidsminder.
Man kan ganske enkelt få det lokale museum til at lave en forundersøgelse og derefter give et bud på, hvad det vil koste at få fortidsminderne udgravet.
På den måde undgår man overraskelser.
Så selv om reglerne, som vi kender dem i dag, stort set er meget fornuftige, er vi Konservative klar over, at det kan ende med både et forsinket byggeri og ekstra udgifter for bygherren, hvis der findes fortidsminder på grunden.
Derfor er vi Konservative også villige til at se på, om man kan lave en ordning, der ikke virker så voldsomt i forhold til den enkelte bygherre. Vi tror så ikke på modellen med, at alle grundejere skal betale ind til en forsikringsordning, men vi vil gerne være med til at lade ministeren komme med nogle forslag til, hvordan vi eventuelt kan finde en bedre løsning på den her problemstilling, så vi både bevarer vores fortidsminder, giver bygherren et incitament til at ændre sit byggeri, hvis det er muligt, så man undgår udgravninger, og samtidig skåner bygherren for uforudsete udgifter og forsinkelser af byggeriet.
Vi kan altså ikke støtte forslaget, men vi vil som sagt gerne medvirke til, at man ser på, om man kan finde en anden løsning end de regler, der er i dag - en løsning, som ikke spænder ben for de mennesker, der skal udvide deres hus eller bygge helt nyt i større skala.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-04-14:
Jeg skal naturligvis takke for debatten.
Jeg må sige, at jeg som forslagsstiller er glad for debatten, som har udspillet sig her i aften.
Jeg synes, den har været nuanceret.
Jeg synes, der er kommet forskellige holdninger frem, som jeg også havde forventet ville komme frem under debatten her i dag. Jeg håber, at kulturministeren kan høre, hvad jeg siger.
Tak, det kan hun.
Jeg håber også, at kulturministeren er blevet præget af debatten her i aften, for jeg synes rent faktisk, at debatten er blevet nuanceret efter kulturministerens første ord og fremlæggelse.
Også fra kulturministerens partifælle blev der givet udtryk for, at elementer af beslutningsforslaget kunne være spændende at få kigget på.
Jeg bed også mærke i, at ministeren sagde, at en lovgivning naturligvis skal revideres.
Spørgsmålet er, hvornår man skal gøre det, og hvem man skal lytte til i en sådan sammenhæng.
Men det, der er helt afgørende for mig som forslagsstiller, er, at vi bare får åbnet for processen.
Der må jeg så takke de sidstkommende i talerrækken, Enhedslisten og Det Radikale Venstre, og - som jeg også gav udtryk for - ordføreren for Det Konservative Folkeparti og bestemt også ordførerne for Dansk Folkeparti og SF for at sige, at der bestemt er elementer her, der kan være fornuft i at kigge på.
Den mest skeptiske ordfører har faktisk været fra Venstre, vil jeg sige til hr. Troels Christensen, men jeg har også talt med Dansk Landbrug i den her sammenhæng, og jeg ved godt, hvad Dansk Landbrugs holdning er, selv om det måske ikke udelukkende var den, hr. Troels Christensen byggede sin holdning på.
For en ting er finansiering, en anden ting er det punkt, jeg har forsøgt at spørge lidt mere konkret ind til hos ordførerne, nemlig den skade, som bevidst bliver udøvet mod fortidsminder.
Det er også derfor, jeg flere gange har præciseret, at skadevolderprincippet er et godt princip at lægge ind, men grunden til, at vi har fremhævet de her små grupper, er, at her rammer det altså økonomisk forholdsvis meget, meget hårdt og - i hvert fald set fra en socialdemokratisk vinkel - også for hårdt.
Jørgen Poulsen (RV), 2009-04-14:
Da heller ikke vores arkæologiske ordfører kan være her, vil jeg bare meget kort på Det Radikale Venstres vegne meddele, at vi ser meget positivt på intentionerne i det foreliggende beslutningsforslag.
Vi vil meget gerne være med til mere detaljeret at få belyst konsekvenserne af en ny finansieringsform i forbindelse med selve udvalgsarbejdet.
Pernille Frahm (SF), 2009-04-14:
Det er jeg meget enig i at man kan.
Pointen ved at lave et beslutningsforslag er netop, at man laver nogle principper for, hvad man gerne vil opnå, og så prøver man bagefter, når man udarbejder lovforslaget, at finde ud af, hvordan man rent konkret skal gøre det.
Kulturministeriet har så lavet en beregning af, at det her vil koste 100 mio. kr.
Det er jo et smukt rundt tal, men jeg synes, at det lugter langt væk af, at det sådan er et godt tal, man lige har fundet.
Men lad os nu bare sige, at det koster 100 mio. kr., så er det jo ikke sådan, at de 100 mio. kr. i dag plukkes ud af ingenting.
De 100 mio. kr. dækkes jo også af tilfældige mennesker, tilfældige forbrugere, tilfældige private, som ikke nødvendigvis har en snus at gøre med, at det anlægsarbejde lige præcis skal laves dér.
Derfor synes jeg i virkeligheden ikke, at der er mere retfærdighed i den model, der er nu, end der vil være i en model, hvor man betaler ind til en eller anden forsikringsordning.
Karin Nødgaard (DF), 2009-04-14:
Det er jo netop også noget af det, som jeg i min ordførertale prøver at lægge op til at vi skal have en drøftelse af, så vi ikke bare siger ja eller nej, når vi sidder her i dag i salen.
For det er jo sådan, at hvis vi får lavet en ændret ordning i forbindelse med den her lov, skal vi sørge for, at det også bliver noget, som virkelig fungerer, og undgå, at det bliver alt for bureaukratisk.
Jeg har da en frygt for, at hvis det bliver tvang, kan det gå hen og blive så bureaukratisk, at det måske kan trække ud i årevis, i forhold til hvor mange man har på de enkelte museer osv.
Så jeg synes, der er mange ting, der skal vendes, før man bare kan sige ja eller nej.
Det, som jeg har bidt mest mærke i, er, at der faktisk er en stor velvilje fra folk - det er i hvert fald det, vi har hørt - til at lade jorden undersøge, for folk har faktisk en interesse i, at vi skal bevare vores minder.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-04-14:
Til det sidste skal jeg bare kommentere, at de museumsfolk, som jeg har været i kontakt med i forbindelse med udarbejdelsen af beslutningsforslaget, siger, at det er ganske få af de bygherrer, som i første omgang har sagt nej til at få lavet en prøvegravning, der efterfølgende henvender sig og siger, at de har fundet noget i jorden.
Det er naturligvis sådan noget, der er med til at tænde for mine og mange arkæologers alarmklokker.
Vi har netop, og det sagde jeg også i min ordførertale, forsøgt at lave en meget åben formulering, så ministeren får muligheden for at lade tingene undersøge i et samarbejde med Kulturarvsstyrelsen for at finde ud af, hvor man kan lave nogle snitflader, som gør, at det her absolut ikke skal blive bureaukratisk, men kun skal tjene fortidsminderne og museernes mulighed for at arbejde med at sikre og dokumentere den værdi, der ligger i jorden.
Karin Nødgaard (DF), 2009-04-14:
Så vidt jeg kunne høre, var der vist ikke rigtig noget spørgsmål i det, hr. Flemming Møller Mortensen sagde, men det gør heller ikke noget.
Jeg vil bare kommentere i forhold til det, der blev sagt, at det jo netop også er det, jeg lægger op til.
Jeg synes, at vi skal have en god drøftelse i udvalget, for der er ting i det her forslag, som godt kan bruges, men der er også nogle ting, som jeg ikke er sikker på er helt de rigtige.
Så ville det være rart, at vi kunne have en drøftelse i udvalget og også have en drøftelse i ministeriet, sådan at kulturministeren måske også kunne være med på nogle af de ting, der kommer frem her.
Det, der er meget vigtigt for Dansk Folkeparti, er jo også, at vi ikke lige pludselig går ind og indfører nogle ekstra skatter osv., når der bliver sagt forsikringsordninger, og vi får kigget på, hvad det egentlig er, der ligger i forsikringsordninger, og om man egentlig bare kan gøre det.
Jeg siger også, at hvis det er, at Kulturarvsstyrelsen mener, at den ordning, der er med, at man kan søge tilskud, egentlig er rimelig, men der måske mangler nogle ressourcer, så kunne det jo være, at det var det, vi skulle gå ind og kigge på.
Mogens Jensen (S), 2009-04-14:
Det er bare den henvisning, der hele tiden er til Kulturarvsstyrelsen, som jeg forstår er den sagkyndighed, der henvises til.
Man kan bare undres, når vi har oplevet i den tidligere debat om egnsteatre, at når de daværende sagkyndige udvalg, Kunstrådet og Scenekunstudvalget, anbefalede noget, syntes fru Karin Nødgaard ikke, at det var værd at lytte efter.
Men når det gælder Kulturarvsstyrelsen, er alt, hvad Kulturarvsstyrelsen siger, rigtigt.
Tror fru Karin Nødgaard ikke, at det er nødvendigt, at man politisk prøver at vurdere, hvad der er det rigtige, og hvad der er det forkerte?
Så skal man selvfølgelig støtte sig til noget sagkundskab, men alt, hvad Kulturarvsstyrelsen anbefaler, behøver jo ikke at være fuldstændig rigtigt, og måske kunne man også sige, at de jo selvfølgelig har en interesse i at sikre, at det arbejde, de selv gør, bliver opfattet positivt hele vejen igennem.
Karin Nødgaard (DF), 2009-04-14:
Jeg kunne jo godt kommentere det i forhold til det forrige forslag, for da var det ligesom med modsat fortegn, hr. Mogens Jensen talte.
Men jeg vil alligevel kommentere i forhold til Kulturarvsstyrelsen.
Jeg synes, at det er vigtigt, at vi lytter meget til dem, men jeg synes også, at jeg netop i min ordførertale var meget inde på, at vi skal inddrage kommunerne og museerne, og at vi skal have det alt sammen fremlagt om, hvordan det kan hænge sammen, så man også fremadrettet fra politisk side, som hr. Mogens Jensen også er inde på, kunne sige, at der jo kunne være nogle ting, f.eks. finanslovpolitisk, som man måtte gå ind og kigge på.
Mogens Jensen (S), 2009-04-14:
Jeg vil bare kvittere for, at Dansk Folkepartis ordfører har forholdt sig meget positivt til det her forslag, i hvert fald til at drøfte nogle af de problemstillinger, der ligger i det, og det synes jeg jo er et godt grundlag for de videre forhandlinger om forslaget.
Jeg kunne selvfølgelig bare godt have ønsket mig, at det også gjaldt det forrige punkt, vi drøftede, men det skal jo ikke ødelægge den her debat.
Karin Nødgaard (DF), 2009-04-14:
Det kan være, at hr. Mogens Jensen så skal arbejde lidt mere med fremtidige forslag, så vi på den måde kan agere på samme måde.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi forholder os til hvert emne til hver sin tid.
I forhold til det her område er det meget vigtigt for Dansk Folkeparti, at netop det, der hedder vores kulturarv, er noget af det primære.
Det er derfor, vi selvfølgelig også er meget optaget af det her forslag.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-04-14:
Jeg vil gerne takke fru Pernille Frahm for den positive holdning, og så vil jeg gerne sige, at præcis det, som fru Pernille Frahm præciserer, nemlig at der kan være forskellige modeller for finansiering, er det, som vi netop også har ønsket at lægge op til i beslutningsforslaget.
Vi skriver helt konkret, at en forsikringsordning eventuelt kan tage udgangspunkt i den model, der er for stormflod.
Fru Pernille Frahm fremlagde andre muligheder, og jeg kan sige, at vi også har overvejet f.eks. at lægge det på grundskylden, fordi det netop illustrerer, hvem der ejer jord.
Så der er mange modeller, men det er noget af det, der efterfølgende kan arbejdes med.
Jeg vil gerne takke fru Karin Nødgaard for en positiv tilbagemelding på, at der er ting, som det kan være rigtigt at se på.
Kan fru Karin Nødgaard i den situation se det hensigtsmæssige i, at man her laver en lovændring fra frivillighed til, at museet får retten til at grave?
Mogens Jensen (S), 2009-04-14:
Jamen jeg kan så igen svare på det spørgsmål, der ikke var der, at det jo er sådan, at regeringens fremstilling af kommunernes økonomi efter min opfattelse er tendentiøs.
Altså, man kan jo hvert eneste år opskrive beløbene, det bliver de jo alene med inflationen, og sige, at man aldrig har brugt så mange penge ude i kommunerne.
Men ser man på den procentuelle udvikling, der har været til vækst i den offentlige sektor ude i kommunerne, har den været støt nedadgående siden SR-regeringen.
Det kan ordføreren jo selv forvisse sig om.
Det er jo det, der gør, at vi er bekymrede, når man så vælter yderligere udgifter over på kommunerne til kulturområdet og oven i købet gør det på et område, hvor vi har haft et velfungerende system, der har fungeret igennem mange år.
Jeg lytter selvfølgelig med interesse til, at man gerne vil diskutere alting, når vi nu får resultaterne fra det teaterudvalg, der er nedsat.
Det vil jeg også gerne selv.
Men vi bliver jo nødt til at tage bestik af situationen, som den er nu, og diskutere vilkårene for teatrene, sådan som de nu er.
Det kan jo ikke vente i al evighed på, at regeringen nedsætter det ene udvalg efter det andet eller den ene kommission efter den anden.
Selvfølgelig synes jeg da, at det er positivt, at vi til den tid kan diskutere, hvad det udvalg måtte komme med.
Det gør vi også gerne.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-04-14:
Tak for det.
Jeg vil nu gerne først sige til ordføreren, at det ikke er, fordi der er sket så stor en forandring, siden ordføreren kom med den udtalelse, som hr. Mogens Jensen refererede, for det var altså i oktober måned 2008, og det er ikke, fordi udviklingen i antallet af teatre har været så stor.
Men ellers vil jeg da gerne sige, at jeg synes, at det er imponerende, at ordføreren så fint og fyldestgørende giver udtryk for, hvad Venstres holdning er til det lokale kulturliv.
Der er jo ingen tvivl om, som ordføreren også siger, at kommunerne har en stor interesse i, at kulturlivet fungerer derude.
Der hersker heller ingen tvivl om, at kulturen bliver brugt som et konkurrenceparameter kommunerne imellem.
Der hersker heller ingen tvivl om, at kommunerne naturligvis har en interesse i at få forankret noget derude.
Ordføreren siger, at det jo ikke rammer teatrene, det rammer kun kommunerne.
Så kan det undre mig, at de mange egnsteatre, som jeg har været i kontakt med, siger, at det rammer dem meget konkret, netop fordi kommunernes økonomi er presset og kommunerne ikke kan garantere dem den samme økonomiske ramme.
Britta Schall Holberg (V), 2009-04-14:
Jeg har godt set, at der også i beslutningsforslaget står, at kommunernes økonomi er presset.
Jeg bliver altså nødt til at sige, at kommunerne aldrig har haft så mange penge, som de har i dag.
Derfor er det fuldstændig logisk - og desuden har kommunerne fået en sådan størrelse - at de kan løfte nogle flere opgaver, og nogle af de opgaver, de virkelig har taget til sig, er de kulturelle opgaver, hvilket vi i Venstre hilser med meget stor glæde.
Så det der med at sige, at kommunerne ikke har penge, holder ikke, men jeg medgiver, at det er en kommunal prioritering.
Og så noterer jeg mig med stor fornøjelse, at kommunerne prioriterer det her område meget kraftigt.
Og så har jeg altså meget stor tillid til, at kommuner er næsten lige så kloge, som vi er herinde i Folketinget.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-04-14:
Jeg vil sige, at ordføreren jo siger, at det nu er Venstres holdning, at man har fundet en balance, men man må jo sige, at teatrene jo i hvert fald ikke har oplevet balance, i kraft af at man nu har set så stor en procentuel reduktion i den statslige medfinansiering.
Ordføreren siger også - og det vil jeg gerne høre lidt mere om - at der ligger en samfundsinteresse i, at man har egnsteatrene derude.
Og den mangfoldighed er jo det, som Venstres ordfører i hvert fald her har stået og givet udtryk for, at man ønsker, og der er ikke nogen tvivl om, at det er det, kommunerne også ønsker.