runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-11-04:
Da SR-regeringen forlod regeringskontorerne, var der 3.000 færre pædagoger, end da man indtog dem.
Så kan man selvfølgelig godt stå og sige, at man har prioriteret børnene, og at det har været en hjertesag.
Jeg prøver bare at få det ind i en kontekst, jeg kan forstå, og jeg kan ikke rigtig forstå, at det at indføre et omprioriteringsbidrag skulle være et angreb på velfærdssamfundet.
Vi vil ikke fjerne penge, vi vil bare have en mulighed for inden for den offentlige sektor – staten, kommunerne, regionerne – at have en fleksibilitet, så vi kan tackle de problemer, som trænger sig mest på.
Pernille Schnoor (S), 2015-11-04:
Nu har jeg faktisk ikke sagt noget om, at ministeren ønsker noget.
Jeg spurgte, om ministeren var ligeglad med det.
Så jeg har overhovedet ikke udtrykt, hvad ministeren ønsker i den forbindelse.
Men nu har ministeren jo f.eks. flere gange brugt ordet hyklerisk, og det bedste forsvar er som bekendt et angreb.
Nu var det jo sådan, at vi sammen – altså Socialdemokraterne og Venstre – investerede i børnene og en bedre folkeskole i sidste periode, men vil ministeren indrømme, at omprioriteringsbidraget kommer til at gå ud over børnene i daginstitutionerne og på skolerne?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-11-04:
Undskyld, men det, vi er ude for her, er politik, når det er værst, altså at man ligesom skal begynde på den måde – som om vi skulle ønske, at nogen i den her befolkning får det dårligere.
Vi kæmper dagligt for at sikre en høj velfærd i Danmark og for, at vi fortsat kan udbygge velfærden.
Det er sådan set derfor, vi er i politik.
Jeg er ikke i politik, for at nogen grupper skal have det dårligere.
Jeg er i politik for at sikre, at det her samfund har en sund økonomi, og det er derfor, jeg reagerer så stærkt, når man hele tiden bare kører den retorik, som jeg i og for sig troede kun eksisterede på den yderste venstrefløj.
I 1974 klagede man over Hartlingregeringens nedskæringer, i 1984 var det Hardy Hansens massegrav.
Hvordan er det gået i det danske samfund?
Det er blevet bedre og bedre, og velfærden har aldrig været så høj, som den er i dag.
Pernille Schnoor (S), 2015-11-04:
Nu har ministeren flere gange i dag brugt ordet klagesang i forbindelse med kommunerne, og ministeren har flere gange nævnt de ældre, de syge og de handicappede.
Det er jo alvorligt, for det er helt almindelige, rigtige mennesker.
Så jeg vil spørge, om ministeren er ligeglad med, om det går ud over de her grupper, altså de syge, de ældre og de handicappede, når nu ministeren flere gange nævner dem og siger, at det er sådan noget, man altid siger.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-11-04:
Vi har gennemført et omprioriteringsbidrag, fordi vi skal kunne prioritere udgifter i det danske samfund, og derfor skal alle sektorer bidrage.
Jeg står ikke og garanterer noget som helst, og det burde spørgeren og spørgerens parti heller ikke gøre, specielt ikke når man erindrer – det erindrer jeg meget, meget tydeligt – hvad man gik til valg på i 2011, og hvordan udviklingen så var i perioden.
Så synes jeg også, at vi skulle forlade den her diskussion om, om man kan garantere, at tingene er sådan.
Vi kan ingenting garantere i denne verden.
Erik Christensen (S), 2015-11-04:
Nu vil jeg jo holde mig til, at det er mig, der spørger ministeren.
Og vil ministeren svare mig på, om der allerede i 2016, hvor man har taget 2,4 mia. kr. i et omprioriteringsbidrag og ført 1,9 mia. kr. tilbage, så der dermed mangler 0,5 mia. kr., er minusvækst i kommunerne?
Vil ministeren anerkende det, og at den minusvækst bare vil blive større 2017, 2018 og 2019?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-11-04:
Jeg synes på en måde, at den socialdemokratiske interesse for det her nærmer sig det hykleriske.
Kan spørgeren erindre, hvad man gik til valg på af vækst i det offentlige forbrug i »En Fair Løsning«?
1,4 pct. om året var det, man gik til valg på.
Man var stærkt forarget over, at VK-regeringen ikke kunne leve op til en så høj vækstprocent.
Hvad oplevede spørgeren så i perioden 2012, 2013 og 2014?
Kan spørgeren erindre, om kommunerne skar ned i den periode, eller om kommunerne ikke skar ned i den periode?
Jeg kan godt erindre det, for det var et løftebrud af de helt enormt kæmpestore.
Man skar ned i kommunerne, der blev færre pædagoger, der blev færre offentligt ansatte, og man var gået til valg på et løfte om en vækst på 1,4 pct.
Her taler vi om en omprioritering inden for den offentlige sektor.
Erik Christensen (S), 2015-11-04:
Jeg må gøre ministeren opmærksom på, at også i kommunerne kigges der på tværs af de forskellige sektorer, og at man år efter år forsøger at indrette den kommunale service således, at man eventuelt flytter den fra et sted til et andet.
Det foregår allerede i dag og er foregået i rigtig lang tid.
Men vi har jo altså indrettet os således, at den borgernære velfærd som eksempelvis ældreplejen og daginstitutionsområdet indrettes og prioriteres lokalt.
Med andre ord er det lokalpolitikerne, der beslutter serviceniveauet lokalt og også står på mål for det over for borgerne.
Det synes jeg er et godt og fint princip.
Men jeg synes også, det konflikter med, at regeringen nu forlods melder ud, at man ønsker at omprioritere 2,4 mia. kr. årligt i de kommunale budgetter.
Kommunerne er jo forpligtet til at vedtage deres budgetter for 2017 senest den 15. oktober, og som jeg har forstået på finansministeren i dag og statsministeren i går, er det jo således, at de 2,4 mia. kr. skal bruges til et råderum for Folketinget.
Det vil sige, at de lokale politikere, reelt først efter at de har vedtaget et budget, vil vide, om der eventuelt kommer nogle af de 2,4 mia. kr. tilbage.
Det betyder så, at de måske med den ene hånd skal ud at lave besparelser på de borgernære velfærdsområder og bagefter med den anden hånd rent faktisk til at ansætte folk igen, fordi man har fundet ud af i Folketinget, at der er noget, man gerne vil opprioritere.
Alle kommuner viser faktisk rettidig omhu i de her måneder, og det er jo sådan, at de allerede nu er forpligtet til at lægge besparelserne ind i de kommende år, altså i 2017, 2018 og 2019.
Så jeg vil gerne spørge ministeren: Anerkender ministeren, at der faktisk i kommunerne i 2017, 2018 og 2019 vil være tale om minusvækst og også om nedskæringer på den borgernære velfærd, medmindre omprioriteringsbidraget fuldt ud føres tilbage til kommunerne i forbindelse med finanslovsforhandlingerne i 2017, 2018 og 2019?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-11-04:
Svaret er nej.
Jeg håber, at omprioriteringsbidraget vil understøtte en vedholdende indsats for en mere effektiv offentlig sektor og dermed muligheden for at prioritere nye indsatser på eksempelvis kernevelfærdsområder som sundhed, ældre og tryghed.
Omprioriteringsbidraget er en forudsætning for at kunne prioritere velfærden i en tid med stramme økonomiske rammer, og det er ikke mindst vigtigt, idet vi med kasseeftersynet har kunnet konstatere, at de offentlige finanser var i en mindre god stand end antaget før valget.
Der er brug for, at hele den offentlige sektor bidrager til at frigøre ressourcer via effektivisering, så pengene kan prioriteres på tværs af sektorer og anvendes, hvor de gør mest gavn, og det gælder selvfølgelig også kommunerne, som udgør cirka halvdelen af den offentlige sektor.
KL har indgået en aftale for 2016, så der er jo en kommuneaftale for 2016.
Det er klart, at kommunerne ikke har underskrevet kommuneaftalen for 2017, i og med at der ikke er nogen kommuneaftale for 2017.
Jeg vil så lige gentage, hvad jeg indledte med at sige i den her spørgerunde til hr. Pelle Dragsted angående det ændrede økonomiske råderum:
Derfor var omprioriteringsbidraget på 1 pct. af de økonomiske rammer for 2016 en del af forhandlingsresultatet, som regeringen og KL umiddelbart før sommer blev enige om.
Ved samme lejlighed drøftede regeringen og KL indførelsen af et omprioriteringsbidrag på 1 pct. årligt i de efterfølgende år, og her gjorde regeringen det klart, at den vil tage initiativ til at indarbejde et omprioriteringsbidrag på 1 pct. fra 2017 til 2019, bl.a. med henvisning til at styrke effektiviseringen i kommunerne.
Finn Sørensen (EL), 2015-11-04:
Tak for denne bekræftelse.
Den blev klemt lidt ud mellem sidebenene, men det blev jo en bekræftelse af, at KL ikke har skrevet under på omprioriteringsbidraget for 2017-2019.
Det er ærgerligt, vi skal bruge så meget tid på at komme frem til det, men nu står det klart.
Så må ministeren vel også erklære sig fuldstændig enig i følgende udsagn fra KL's formand, Martin Damm – jeg citerer: »Folketingets partier sidder selv med nøglen til at leve op til deres valgløfter. Regeringen kan kun gennemføre omprioriteringsbidraget, hvis de har flertal.
Så hvis man er imod besparelser i kommunerne, skal man jo stemme nej til regeringens lovforslag.«
Kan ministeren bekræfte, at det er sådan, det forholder sig?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-11-04:
Jeg vil gentage igen, at vi har udgiftslofter i det her land for at sikre, at dansk økonomi er holdbar, og at vi kan levere til borgerne i Danmark den velfærd på det høje niveau, som vi gør i dag.
Det er lofterne, vi styrer efter, for at der skal være balance i økonomien i 2020.
For at vi så kan sikre, at vi hele tiden kan tackle de udfordringer, vi står over for, indfører vi et omprioriteringsbidrag på hele statens område – det var kun en mindre del tidligere – på kommunernes område og på regionernes område, for så vidt angår deres andre udgifter end sygehusudgifterne.
Det er jo, for at vi kan møde de udfordringer, der er.
Og jeg vil sige igen: Der er ikke lavet en kommuneaftale for 2017, så der er ikke noget at underskrive.
Det har ligget klart hele tiden.
Men det fremgår også, hvis man læser lidt mere i den publikation, som hr. Pelle Dragsted havde, at der er udviklet ideer om, hvordan tingene vil være i de kommende år.
Vi har bekræftet, at vi er tilhængere af kommuneaftalesystemet, og derfor skal vi forhandle med kommunerne hvert eneste år.
Det er teknik, at det, omprioriteringsbidraget bidrager med, overføres til det statslige loft.
Det vil sige, at i princippet overføres de 2,4 milliarder til det statslige loft.
Når man så samtidig aftaler, at 1,9 milliarder beholder kommunerne, så føres de 1,9 milliarder over til det kommunale loft.
Og det er altså en teknik, hr. Pelle Dragsted er nødt til at anerkende, sådan fungerer de her udgiftslofter.
Når man overfører fra den ene sektor til den anden, sænkes det ene, og det anden stiger.
Så jeg ved ikke, hvorfor hr. Pelle Dragsted problematiserer, at det er teknik, for det er teknik, at udgiftslofterne fungerer på den måde.
Erik Christensen (S), 2015-11-04:
Jeg læser spørgsmålet op: Er ministeren enig med sin partifælle og KL-formand, Martin Damm, der i forbindelse med KL’s repræsentantskabsmøde den 22. oktober 2015 sagde, »at hvis Folketinget nu vedtager et omprioriteringsbidrag for de kommende år, så vil det komme til at berøre den helt borgernære velfærd i for eksempel vores daginstitutioner, folkeskoler og på ældreområdet«?
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-04:
Det er dejligt, at vi har fået det helt klart nu, at der ikke ligger nogen aftale for 2017, 2018 og 2019.
Det vil sige, at det er noget, som vi herinde beslutter os for.
Men jeg synes til gengæld, at ministeren – jeg var ellers så glad for, at statsministeren i går faktisk svarede ret klart på nogle spørgsmål – slipper for nemt omkring det her med betydningen af de her udgiftslofter, for det er jo ganske rigtigt, at den overordnede ramme, og det kan man så være enig eller uenig i, omkring den her lovgivning handler om at have nogle faste lofter.
Det, vi diskuterer nu, er fordelingen mellem de forskellige lofter, hvor regeringen for første gang vil gå ind og regulere kommunerne ned, så de har færre penge år for år, og flytte de penge over til det statslige delloft.
Det statslige delloft er det, vi kalder råderummet.
De penge, der ligger i råderummet, kan man f.eks. bruge på skattereduktioner.
Så der er jo politik i det her, hr. finansminister.
Det er ikke bare teknik.
Det er et spørgsmål om, at man frigør nogle midler, som kommunerne indtil videre har kunnet disponere og budgettere med, som man lægger over i finansministerens kasse, og som regeringen eller et tilfældigt flertal eller et flertal herinde, som ikke nødvendigvis er de partier, der stemmer for de her udgiftslofter, kan vælge at bruge på skattelettelser.
Jeg synes, det er ærgerligt, at det bliver pakket ind i, at det bare er teknik, for det er det jo ikke, hr. finansminister.
Erik Christensen (S), 2015-11-04:
Jeg vil bare sige til ministeren, at jeg ikke bad om nogen garanti i mit foregående spørgsmål.
Jeg forholdt mig blot til, om det ikke var korrekt, at Venstre før valget sagde, at der allerhøjest ville blive tale om nulvækst, og at vi allerede på nuværende tidspunkt oplever minusvækst i kommunerne.
Jeg bad blot ministeren om at anerkende, at det forholder sig således.
Jeg bad ikke om nogen garantier for noget som helst.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-11-04:
Teknikken i omprioriteringsbidraget er jo, at man bidrager til den fælles kasse, til, at man kan lave en samlet prioritering.
Det er bare muligheden for at kunne prioritere mellem de forskellige sektorer.
Jeg mener, at vi fuldt ud lever op til det, vi sagde i valgkampen, nemlig at vi vil prioritere kernevelfærden.
Vi løfter sundhedsvæsenet, ældreområdet med 2,4 mia. kr. i vores finanslovsudspil, og det er det, vi arbejder på at indfri nu her i finanslovsforhandlingerne.
Så hele præmissen for spørgsmålet, nemlig at det her er en stor nedskæringsøvelse, er det, jeg protesterer imod, for det er ikke en nedskæring.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-11-04:
EUDP-programmet har til formål at understøtte de energipolitiske målsætninger om forsyningssikkerhed under hensyn til det globale klima og et renere miljø samt omkostningerne.
Desuden skal programmet fremme udnyttelse og udvikling af erhvervspotentialer på området til gavn for vækst og beskæftigelse.
Jeg er meget tilfreds med, at programmet har sådanne positive effekter, og jeg kan tilføje, at programmet fortsætter den gode indsats, da der med aftalen om forskningsreserven er en samlet bevilling i 2016 på 180 mio. kr.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-04:
Jo, men jeg har den grundholdning, at man altid skal forberede sig godt.
Selv om vi sammen må sige, at vi jo ikke har pengene lige nu, hvad man heller ikke havde det sidste år af den tidligere regerings tid, for der kunne man heller ikke komme til at bruge af pengene i Infrastrukturfonden, så kan vi sagtens forberede os godt.
Jeg har bare den holdning, at man skal behandle alle lige, og det gør man bedst ved at sørge for, at alles projekter kommer med på bordet.
Så holder vi møderne, og dem skal jeg gerne sørge for bliver afholdt.
Rasmus Prehn (S), 2015-11-04:
Jamen det lyder jo vældig lovende, at ministeren igen vil indkalde til et møde.
Det er en disciplin, ministeren er rigtig god til.
Vi hørte det også i det tidligere svar til hr. Christian Rabjerg Madsen, at der var blevet givet et løfte til nogle borgere i Kolding om en støjskærm, og der ville man også holde et møde.
Men møder gør det jo ikke i sig selv.
Man kan godt slå ud med armene og invitere til et møde – vi finder nok ud af det – men hvis tingene ikke bliver til noget, og man igen og igen løber fra sine løfter, så opstår problemerne.
Der vil jeg igen simpelt hen spørge ministeren: Hvad er ministerens kommentar til Gribskovs borgmesters udtalelse om, at det simpelt hen er et løfte, der bliver svigtet, når man ikke leverer på det her?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-04:
Nu ved jeg nok, hvor spørgeren bor henne, for jeg havde jo muligheden for at møde spørgeren i mandags – det var fint nok.
Men jeg vil bare sige, at når man har været i Folketinget i lang tid, ved man også, at skal man have noget igennem, skal man helst mødes med dem, som gerne vil det samme som en selv, og så diskutere det.
Så derfor vil jeg leve op til det løfte, jeg gav på det møde, og invitere jer over, også de forskellige trafikordførere fra partierne, og så synes jeg vi skal tage en diskussion sammen.
Så det gør jeg gerne.
Pernille Schnoor (S), 2015-11-04:
Det er dejligt, vi er enige.
Jeg bor jo i Nordsjælland, og så er det da dejligt, at vi er enige om, at det er godt at få motorveje til Hillerød og Frederikssund.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig lige her i sidste sekund at holde ministeren fast på, om ministeren vil love, at der bliver lavet en undersøgelse, altså en VVM-undersøgelse, og hvornår ministeren vil sætte den i gang.
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-04:
Jeg er enig med spørgeren i, at det at bygge veje er et rigtig godt initiativ, og at det giver en god forrentning – og at det er godt at bygge motorveje.
Jeg er så glad for at høre, at spørgeren er enig i, at vi skal have flere motorveje.
Tænk, hvis det også var det, der havde præget debatten herinde, da spørgerens eget parti sad i regering, for da brugte man 28 mia. kr. på en togfond, selv om langt den største del af trafikken foregår på vejene.
Så jeg er fuldstændig enig i, at vi skal i gang så hurtigt som muligt, men vi skal altså lige finde pengene først.
Pernille Schnoor (S), 2015-11-04:
Jeg vil gerne holde fast i, hvad ministerens partifælle i Gribskov, borgmester Kim Valentin. har sagt.
Han har sagt – ud over det her med, at man bedrager vælgerne – at det er en rigtig dårlig idé for hele samfundet at skrotte planerne om at udbygge de to motorveje, og at det er dokumenteret, at investeringerne tjener sig ind og faktisk bliver en god forretning for skatteborgerne.
Han henviser til en rapport fra COWI, hvor det er dokumenteret, at det koster 2,8 mia. kr. at færdiggøre Frederikssundmotorvejen, og at investeringen giver samfundet 4,6 mia. kr. tilbage.
Er ministeren enig med ministerens partifælle, Kim Valentin?
Rasmus Prehn (S), 2015-11-04:
Hvordan forklarer ministeren, at regeringen nu alligevel ikke færdiggør Frederikssundmotorvejen og forlænger Hillerødmotorvejen, selv om Venstre udtrykkeligt har lovet det og bl.a. Venstres borgmester i Gribskov, Kim Valentin, har sagt, at det vil være løftebrud, hvis Venstre løber fra sit løfte og skrinlægger færdiggørelsen af Frederikssundmotorvejen og forlængelsen af Hillerødmotorvejen?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-04:
Tak for spørgsmålet.
Lad mig dog starte med at slå fast, at regeringen jo ikke har aflyst nogen projekter.
Det gælder både færdiggørelsen af Frederikssundmotorvejen og en mulig forlængelse af Hillerødmotorvejen.
Projekterne i Nordsjælland er vigtige, og jeg er også glad for, at der i øjeblikket er flere projekter i gang i Nordsjælland.
Vi er således aktuelt ved at udvide Helsingørmotorvejen, og ved Roskilde Fjord er vi i gang med projekteringsfasen af brobyggeriet, som bl.a. omfatter ekspropriation og udbud.
Desuden indviede jeg i sommerferien anden etape af Frederikssundmotorvejen, en strækning der i øvrigt blev fundet midler til i 2009 med Venstre ved roret.
Og for den resterende del af Frederikssundmotorvejen er der vedtaget en anlægslov, som vi i Venstre står bag.
Med hensyn til forlængelsen af Hillerødmotorvejen er det et ønske, som jeg godt kan forstå.
Men jeg kan jo samtidig konstatere, at den forhenværende regering ikke har prioriteret projektet, idet det var sådan, da jeg satte mig i stolen, at der hverken var udarbejdet en forundersøgelse eller en VVM-undersøgelse.
Så må jeg også sige, at på baggrund af det gennemførte kasseeftersyn kan vi konstatere, at den tidligere regering har efterladt færre penge i kassen end annonceret, og man må jo sige, at der skal være penge i kassen, før vi kan bruge dem.
I regeringen er vi derfor nødt til at sikre os, at der er orden i økonomien fremover, før vi sætter nye infrastrukturprojekter i gang.
Rasmus Prehn (S), 2015-11-04:
Det var godt nok en usædvanlig lang forklaring efter et meget simpelt spørgsmål.
Vi nævnte jo netop, da vi havde regeringsmagten, at det gjaldt om at finde de her midler, og at det krævede et vist arbejde.
Men der pressede Venstre på og sagde, at det sådan set bare var at knipse med fingrene at få lavet det her projekt.
Venstres nuværende finansminister var ude at kræve, at det var noget, der skete med det samme.
Og borgmesteren i Gribskov, Kim Valentin, som er partifælle med transportministeren, giver udtryk for, at det vil være at bedrage vælgerne.
Han siger den 7. september 2015, at det vil være at bedrage vælgerne, hvis det er sådan, at Venstre ikke lever op til det løfte, der udtrykkeligt blev givet før valget.
Og det var jo ikke sådan noget med, at den vej nok skulle komme på et eller andet tidspunkt.
Nej, der var forståelsen den, at det, Venstre lovede, var, at man ville sætte spaden i jorden, stort set når valget var overstået.
Er ministeren enig med Venstres borgmester i Gribskov i, at Venstre nu bedrager vælgerne ved at løbe fra sit løfte om en motorvej?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-04:
Jeg kender ikke noget til de løfter, og jeg kan heller ikke genfinde dem.
Jeg ved, at det, man har sagt, er, at man vil arbejde på at få det her udvirket i Nordsjælland.
Det kan jeg kun bekræfte.
Og det gør jeg også – jeg var faktisk deroppe i mandags for at se på problemerne.
Så det bruger vi megen tid på.
Nu kender jeg spørgeren som en dygtig politiker.
Og spørgeren ved jo godt, at der skal være et råderum, og når der ikke er det, er man nødt til at tage bestik af det, nøjagtig ligesom regeringen før os måtte gøre det.
Så vil jeg bare komme med den sidste pointe, nemlig at man jo godt selv kunne være gået lidt i gang med at lave det.
Det er meget billigere at lave et forundersøgelsesprojekt, og ikke engang det har man fundet penge til.
Rasmus Prehn (S), 2015-11-04:
Nu brystede ministeren sig af en række initiativer, der allerede er taget, og der har vi også givet vores bidrag fra socialdemokratisk side, så helt uden ansvar for de mange ting, der er sket, er vi jo ikke.
Men ministeren giver udtryk for, at han intet kender til de løfter, der er blevet givet, og der må jeg bare henlede opmærksomheden på et indlæg, som har været trykt i Frederiksborg Amts Avis den 24. marts 2015, hvor hr. Claus Hjort Frederiksen, den nuværende finansminister, skriver: »Det må være et krav, at vi forlænger de to motorveje til henholdsvis Helsingør og Hillerød, og at vi går i gang med at planlægge Hillerødmotorvejens videre forløb efter Hillerød.«
Det er jo et klart løfte.
Løber ministeren ikke fra det?
Hans Christian Schmidt (V), 2015-11-04:
Jeg forstår, at det, spørgeren læser op, fuldstændig er det, som hr. Claus Hjort Frederiksen, den nuværende finansminister, har skrevet, nemlig at man går i gang med at planlægge.
Og jeg kan da ikke se, hvordan man kan sige, der er sket andet, når transportministeren allerede i mandags var oppe at besøge både borgmestre og den trafikpolitiske sammenslutning, de har deroppe, og diskutere de her ting.
Jeg tillader mig bare sige, at hvis det var noget, man gik meget op i, så kan jeg ikke forstå, at man ikke bare lige havde lavet et forprojekt eller en VVM-undersøgelse.
Det er jo forholdsvis små beløb.
Karsten Lauritzen (V), 2015-11-04:
Det handler ikke om, at man lækker ting eller andet, men det handler om, at Europa-Parlamentet ikke er underlagt den fortrolighed, som det danske Folketing f.eks. er.
Den besvarelse er i fuldstændig overensstemmelse med besvarelsen fra alle andre EU-lande, så på den måde går vi ikke dansk enegang.
Jeg vil gerne diskutere med spørgeren, hvordan vi kan bekæmpe skattely og skatteunddragelse, men den her vej fra Europa-Parlamentet har vi altså ikke vurderet var den mest effektive måde at gøre det på.