Bertel Haarder (V), 2010-05-07:
Jeg skal ikke gentage hele debatten om, hvorvidt det er ledelserne i regionerne og på sygehusene og afdelingerne, som har ansvaret, eller om det på en eller anden måde skal overtages af staten, af ministeriet.
Den sag synes jeg er uddebatteret.
Jeg vil i stedet sige, at når det gælder målet, er vi ganske enige.
Jeg vil sige lidt om, hvad staten så gør for at fremme målet, nemlig en højere rengøringsstandard.
Et af målene er åbenhed, gennemsigtighed og sammenligninger mellem de enkelte sygehuse, for at der bliver sat fokus på problemerne, når der er grund til det.
Jeg tror, jeg sagde, at det var et af målene, men det er selvfølgelig et af midlerne.
For det første vil jeg understrege, at den store synder, når det gælder infektionssmitte, ikke er nullermændene i krogene, men dårlig håndhygiejne.
Det er den vigtigste enkeltstående faktor, hvis vi skal hindre kontaktsmitte.
Mange sygehuse gør et stort arbejde for at få håndhygiejnen i top, og det er også en international problemstilling.
WHO har lavet den globale kampagne »Clean Care is Safer Care«, som Danmark underskrev i 2007.
Den fokuserer på hygiejne i sundhedsvæsenet.
Med den aftale forpligter Danmark sig til for det første at anerkende, at sygehusinfektioner er en risiko for patientsikkerheden; for det andet at arbejde for at fremme initiativer, der forbedrer håndhygiejnen blandt sundhedspersoner; for det tredje at sørge for tilgængelige informationer om håndhygiejne og dele erfaringerne med aktører i alliancen; og for det fjerde at fremme den højeste standard for at nedsætte antallet af infektioner i sundhedsvæsenet.
Sundhedsstyrelsen har nedsat et hygiejneudvalg, der har til formål at skabe et bedre grundlag for gennemførelsen af en mere ensartet praksis med høj kvalitet på hygiejneområdet i hele landet.
Ministeren har givet penge til Rådet for Bedre Hygiejne fra tips- og lottomidlerne.
Formålet er at virke for folkesundheden på alle niveauer og i alle sammenhænge, hvor hygiejne kan gøre en forskel.
Hygiejne er dagligt i centrum i arbejdet på de danske hospitaler, så der bliver altså gjort ganske meget for at fremme bedre hygiejne i sundhedsvæsenet.
Når det er sagt, vil jeg selvfølgelig gerne bidrage til, at der kommer yderligere fokus på området, og en mulighed kunne være at se nærmere på uddannelsen af hygiejnesygeplejersker, hvis der i øvrigt kan findes penge til det.
Regeringen har sørget for at synliggøre kvaliteten på hygiejneområdet på de danske sygehuse både for kommende patienter og for sygehusene selv.
Hjemmesiden sundhedskvalitet.dk, der for tiden er under revision og er på vej i en væsentlig udbygget udgave, tildeler sygehusene stjerner, alt efter hvordan sygehusene klarer sig, når det gælder bl.a. hygiejne.
Når det handler om infektioner, er det som nævnt sundhedspersonalets håndhygiejne, der er afgørende, og det kan man jo så forsøge at fremme, ved at man tæller håndvaske og spritdispensere osv. for at få et udtryk for håndhygiejnen.
Men det er faktisk ret så vigtigt, og håndvaske og spritdispensere er også blevet meget udbredt på de danske hospitaler.
Den bedste vej til at forbedre hygiejnen er fortsat Den Danske Kvalitetsmodel.
Modellen er nu overdraget til sygehusene, og de skal så alle akkrediteres i perioden 2010-2012.
Modellen, som Statens Serum Institut også nævner som en væsentlig forudsætning for at sikre færre hospitalsinfektioner, vil med sine centralt fastsatte standarder og kvalitetskrav være en afgørende faktor for at løfte det samlede niveau på mange områder inden for sygehusvæsenet.
Her er det ikke særordninger for kun ét aspekt.
Kvalitetsmodellen rummer 37 temaer, og de standarder, der med kvalitetsmodellen udarbejdes for hygiejnen på sygehusene, vil selvfølgelig tage udgangspunkt i de eksisterende og gode standarder, der konstant forbedres af Statens Serum Institut i samarbejde med Dansk Standard.
Med kvalitetsmodellen fastsættes en lang række krav, som det danske sundhedsvæsen skal leve op til, og derefter er det regionernes ansvar at beslutte, hvordan kvalitetskravene bedst opfyldes, altså at der styres efter mål og resultater.
Jeg er også blevet informeret om, at disse standarder bliver anvendt på stort set alle offentlige hospitaler.
Det gode ved kvalitetsmodellen er, at den konkrete lokale tilgang vurderes af eksterne observatører.
Hvordan kvalitetskravene opfyldes, bør aldrig blive Folketingets opgave.
Til sidst vil jeg sige, at det kræver et samlet overblik og en fælles indsats, åbenhed og information.
Det skal til for at forbedre rengøringen og hygiejnen på landets sygehuse.
Det drejer sig om en fælles indsats på de enkelte sygehuse og fra sygehusejerne og staten i fællesskab, så der rettes fokus på hygiejneområdet, og at man arbejder målrettet mod at nedbringe antallet af sygehuserhvervede infektioner.
Så det er altså ikke sådan, at staten ikke skal gøre noget.
Jeg har her prøvet at beskrive den arbejdsdeling, som regeringen synes skal være mellem staten på den ene side og sygehusejerne og sygehusene på den anden side.