runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kasper Roug (S), 2016-05-25:
Tak til ministeren.
Jeg er selvfølgelig glad for, at processen stadig væk kører.
Der er jo ingen tvivl om, at for de her beboere, der bor der – der er jo sådan cirka 450 mennesker, der nu bor i lokalområdet – er det noget, der virkelig berører dem.
Og det er noget, som virkelig også bekymrer dem, for de er jo enormt glade for, at der kommer nogle store og gode infrastrukturprojekter, som forbedrer de trafikale forhold i området.
Men de er selvfølgelig også lidt kede af det, hvis det skal gå ud over deres naturskønne område.
Jeg håber sådan set bare, at vi kan blive enige om, at den her problemstilling skal løses på en eller anden måde.
For der er jo ingen tvivl om, at det vel ikke er meningen – med så forholdsvis få midler, som det i høringsnotatet i hvert fald ser ud som om det koster enten at forkorte dæmningen eller fylde området op eller forlænge broen osv. – at der ikke kan findes en løsning for de her mennesker, som står i suppedasen.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-05-25:
Tak for spørgsmålet.
Jeg har naturligvis forståelse for Orehoved Beboerforenings bekymringer, og forholdene indgår også i de samlede overvejelser om Falsters kyststrækninger i forbindelse med etableringen af den nye bro.
Jeg vil bare til spørgeren oplyse, at det også blev drøftet i den grønne forligskreds, da der skulle tages stilling til den nye bros udformning, og der var således enighed i forligskredsen om, at det er en problemstilling, som Vejdirektoratet skal arbejde videre med i udbudsprocessen.
Jeg kan så oplyse spørgeren om, at det faktisk også er skrevet ind i bemærkningerne til anlægsloven for den nye Storstrømsbro, at den grønne forligskreds, der jo som bekendt også omfatter Socialdemokraterne, senere i projektet tager stilling til, hvorvidt der skal fyldes op mellem de to dæmninger, hvilket vil kunne reducere eventuelle lugtgener.
Det blev også aftalt, at de mulige løsningsmodeller afventer den såkaldte tekniske dialog mellem Vejdirektoratet og de bydende entreprenører i forbindelse med udbuddet.
Det er altså, når udbuddet kommer, at man vil have de her forhandlinger.
Vejdirektoratet vil i dialogen med entreprenørerne afklare mulighederne for at gå videre med forslaget om en opfyldning af den eksisterende dæmning med opgravet havbundsmateriale, som Danmarks Naturfredningsforening er positive over for, og på den baggrund vil Vejdirektoratet udarbejde en supplerende indstilling med en nærmere redegørelse for de mulige løsninger inden for projektets økonomiske rammer.
Og så kommer vi sammen til at tage stilling til det i forligskredsen.
Kasper Roug (S), 2016-05-25:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til Orehoved Beboerforenings bekymring for lugtgener ved opførelsen af den kommende Storstrømsbro og de løsningsmodeller, der er skitseret, jf. høringsnotat, fra bl.a. Danmarks Naturfredningsforening?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-05-25:
Det sidste vil vi jo få en mulighed for at åbne op for sammen med DSB, altså diskutere med dem, om der er nogle ting, vi kan gøre.
Jeg tror i hvert fald, at de selv – det var også det, de sagde i går eftermiddags – er lidt nervøse for den køreplan, de har liggende, for den ser lige stram nok ud.
Det er jo klart, at hvis passagererne oplever et dårligt produkt, kan det være med til at holde dem væk.
Så jeg tror, at vi der kommer til at se på nogle ting.
Og så må vi høre, hvad de, der kontrollerer dem, siger.
Rasmus Prehn (S), 2016-05-25:
Det andet er, om ministeren ser for sig, at vi yderligere kan gøre noget i DSB's kontrakt for at gøre den mere kundevendt, så de har et endnu større incitament til at tiltrække flere passagerer.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-05-25:
Der deler jeg fuldstændig spørgerens synspunkt, for jeg har selvfølgelig også indskærpet, at man jo skal køre efter de regler, der er.
Så ja, det vil vi helt klart gøre.
Rasmus Prehn (S), 2016-05-25:
Mange tak til formanden for den indskærpelse, og også tak til ministeren for besvarelsen.
Det er jo rigtigt, at DSB gør mange ting for også at gøre det attraktivt.
Der er den orange billet, hvor man til billige og skarpe priser kan komme over.
Der er også nu en ny familiebillet, hvor en hel familie kan køre om lørdagen, hvilket også er et utrolig attraktivt produkt.
Men der, hvor det måske presser lidt på, er jo i hverdagen, hvor enlige studerende eller pensionister, som ikke har deres egen bil, gerne vil hurtigt til og fra Vestdanmark og København, og så er der altså lige pludselig en skarp billet med bussen, og så er den altså dyr hos DSB.
Vil ministeren kigge på de her busselskaber, altså om det er alle steder, at reglerne overholdes?
For det har jo været fremme i debatten, at der måske kunne være noget med et enkelt af de her busselskaber, som ikke helt overholder de regler, der gælder i forhold til at betale den moms, der skal betales.
Er det noget, ministeren er opmærksom på?
For det er jo ikke fair konkurrence, hvis der er nogle, der ikke betaler det, de skal.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-05-25:
Det med, at vi har haft sporarbejde, synes jeg vi skal vente med til i morgen, for jeg synes også, at Banedanmarks direktør har en ret til at komme og fortælle os om det først.
Det tror jeg også vi forstår.
Og uden at jeg nu skal sætte noget i gang her – for jeg synes også, det er rigtigt, at vi deler ansvaret – vil jeg bare sige, at lige de tal, hr. Rasmus Prehn jo tog frem, var fra 2012 til 2015.
Men desuagtet tror jeg, vi er nødt til at sige til hinanden, at der formentlig ikke findes nogen nemme løsninger, for så ville de, der har siddet der før mig, jo også være gået ind og have sagt, at jamen hvad gør vi?
For det er helt rigtigt, at det jo er nogle dramatiske tal, vi har set i tab fra 2012 til 2015.
Jeg tror, at det, vi kommer til at se på, og som jo også var en af drøftelserne, vi havde med DSB i går, er, at de er nødt til at være endnu bedre på konkurrencen.
De bruger jo orange billetter meget, og jeg tror, at de er nødt til at være stærkere ud fra det faktum, at når man kan køre meget billigt fra de der hoveddestinationer, Aarhus-København, Odense-København, Aalborg-København på f.eks. rød billet, så sagde DSB jo selv, at jamen vi er nødt til at være endnu skrappere på det her område.
Det tror jeg kommer til at ske.
Ellers er jeg jo enig i, at den forhandling, der foregår lige nu, om Togfonden DK, også vil komme til at præge mulighederne for, at vi kan få flere tog.
Rune Lund (EL), 2016-05-25:
Jeg konstaterer, at finansministerens partifælle, hr. Martin Damm, er mere enig med Enhedslisten, end han er med finansministeren.
Men jeg vil stille et sidste spørgsmål, og det drejer sig om finansieringstilskuddet.
Jeg kunne godt tænke mig, at ministeren bekræftede, at en afskaffelse af finansieringstilskuddet vil betyde, at svagere stillede kommuner vil blive ramt ekstra hårdt.
Og jeg vil gerne i den forbindelse spørge ministeren, om den her afskaffelse af finansieringstilskuddet, som ministeren har annonceret er regeringens politik, er en afskaffelse, som ministeren f.eks. har taget Dansk Folkeparti i ed på.
For når man ser forslaget til vedtagelse fra den 13. maj, handler det netop om, at det er nogle af de svagere stillede kommuner, som skal stilles bedre.
Men det er jo præcis det modsatte, der vil ske, hvis finansieringstilskuddet bliver afskaffet.
Kristian Jensen (V), 2016-05-25:
Jeg er altid klar til en dialog, men jeg må nok sige, at der er forskel på, hvad man har af værktøjer i værktøjskassen, og så om der er den tilstrækkelige politiske vilje til at bruge dem i de forhold, der er.
Husk på, at et af de værktøjer, som Europarådet har, nemlig fratagelse af stemmeret, er noget, der alene er blevet brugt over for Rusland, i forbindelse med at de har annekteret Krim og de har krænket Ukraines selvstændighed.
Så det er et værktøj, der er meget, meget svært at samle opbakning til at bruge, på trods af at det ligger i værktøjskassen.
Så der er forskellige niveauer i det her: Et er, hvad der teoretisk kan oplistes af mulige værktøjer, noget andet er, hvad vi praktisk har en reel chance for at gøre.
Men det, vi har en chance for at gøre, og det, vi ved vi kan gøre, er, at vi fra dansk side kan tage det her op, hver eneste gang vi har mulighed for det, i dialogen med den tyrkiske regering, ligesom vi gjorde i torsdags.
Kristian Jensen (V), 2016-05-25:
Ligesådan vil vi forfølge den her sag på de møder, der er i Europarådet, om emner af forskellig karakter.
Jeg vil fra min side sige, at det måske også kunne være et meget oplagt emne at tage det her op i IPU, altså Den Interparlamentariske Union, hvor der sidder parlamentarikere fra en lang række lande for netop at bakke hinanden op i forhold til beskyttelse af immunitet, sådan at en regering ikke retsforfølger en opposition uretmæssigt, og på den måde sørger de for, at der er så mange stemmer som overhovedet muligt, der er aktive her.
Og her er spørgsmålet jo, fordi IPU består af parlamentarikere og ikke af regeringer, at jeg har færre muligheder for at agere end parlamentarikerne her i Folketinget.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-05-25:
Jeg vil gerne kvittere for, at vi står i en situation, hvor vi har et samlet Folketing, som sender et klart signal med vedtagelsen af forslaget til vedtagelse i morgen, og jeg synes, det er positivt, at ministeren går konstruktivt ind i dialogen om, hvordan vi som parlamentarikere kan bidrage fremadrettet, og hvad vi kan gøre på forskellige niveauer for at følge op på sagen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge udenrigsministeren om noget helt konkret.
Med vedtagelsen i morgen kommer der jo en opfordring fra Folketinget til regeringen om at følge op på og om nødvendigt rejse sagen over for EU og Europarådet, hvis forfølgelsen af parlamentarikerne fortsætter.
Jeg kunne godt tænke mig at høre udenrigsministeren om, hvilke overvejelser udenrigsministeren gør sig helt konkret, med hensyn til hvilke initiativer det kunne være, regeringen kunne finde på at tage.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-05-25:
Det er jo noget, der har været på vej igennem længere tid, og har meget sådan baggrund i Erdogans magtbrynde.
Det er, som om der er sådan nogle politiske typer som Putin, Erdogan og andre, der ligesom lægger meget stor vægt på, at de selv kan få magten i det land, hvor de sidder, og af den grund skyder al opposition til side, alle de kræfter til side, som måtte forhindre dem i det.
Der er ingen tvivl om, at når det på det sidste har udviklet sig negativt, har det også noget at gøre med det parlamentsvalg, der var i juni sidste år, hvor Erdogan havde regnet med, at han kunne få et kvalificeret flertal i parlamentet for, at han som præsident kunne få flere beføjelser.
Det lykkedes som bekendt ikke, bl.a. fordi HDP fik et meget godt valg.
Og HDP er som udgangspunkt et prokurdisk parti, men er også et bredere centrum-venstre parti, som er lykkedes med at slå igennem også i andre dele af Tyrkiet end bare de kurdiske områder.
Det var derfor, det var så opløftende, at man var ved at få, kan man sige, en kraft, en opposition til venstre for Erdogan, som kunne udfordre ham og i hvert fald stoppe de værste dele af hans magtbrynde.
Siden det valg ikke gik, som Erdogan havde ønsket det, har han jo simpelt hen saboteret enhver form for initiativ, der kunne få Tyrkiet til at spille en mere konstruktiv rolle også i bekæmpelsen af Islamisk Stat.
Når Tyrkiet med andre ord ikke har været særlig effektive i det – eller rettere sagt har været kontraproduktive i forbindelse med kampen mod Islamisk Stat – skyldes det, at man har villet bekæmpe kurdere, i højere grad end man har villet bekæmpe islamister, og at man har haft større fokus på den indenrigspolitiske kamp end på kampen mod Islamisk Stat.
Det er selvfølgelig fuldstændig utilfredsstillende, specielt når Tyrkiet er allieret med os i NATO-sammenhæng og indgår i en række forskellige europæiske sammenhænge i et samarbejde også med Danmark.
Derfor har vi jo stor interesse i at få diskuteret, hvad der sker i Tyrkiet, og lægge et pres på Tyrkiet, og det er så også det, vi gør her i dag.
Det er meget glædeligt, at der er enighed om det kritiske forslag til vedtagelse i forhold til Tyrkiet.
Man kan spørge, hvad det får af betydning, men jeg tror nu, det får en vis betydning, at et enigt Folketing ligesom markerer det her, i forhold til hvad der sker, således at de tyrkiske parlamentarikere vil kunne se, at et enigt Folketing faktisk bakker dem op i deres kamp for mere demokrati, og at et enigt dansk Folketing kritiserer præsident Erdogan og hans autokratiske og udemokratiske politik.
Så det er positivt, vi kan gøre det.
Johannes Lebech (RV), 2016-05-25:
Da jeg optræder som vikar for den egentlige ordfører, har jeg ikke deltaget i diskussionen om den her hasteforespørgsel, så jeg er desværre ikke i stand til at svare på, hvorfor vores sædvanlige ordfører, der er forhindret i at komme, tøvede over for det.
Jeg er helt overbevist om, også ud fra den samtale, jeg har haft med ham, at vi fuldt ud deler det forslag til vedtagelse, der kommer her, og vi er også helt klart i Det Radikale Venstre opmærksomme på den situation, der er i Tyrkiet, og vi er meget bekymrede over den situation.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-05-25:
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre den radikale ordfører om, er: Hvad var egentlig baggrunden for, at Radikale Venstre ikke bakkede op om afholdelsen af den her hasteforespørgsel?
Johannes Lebech (RV), 2016-05-25:
Tyrkiet er et land, der spænder bredt, ja, helt konkret er det broen mellem Europa og vores nabokontinent.
Tyrkiet har i mange år været ansøgerland til EU, og vi er mange, der har støttet Tyrkiet i den proces og kan se Tyrkiet som en del af Det Europæiske Fællesskab.
Det er netop på den baggrund, vi vil udtrykke vores bekymring over de mange uheldige politiske tendenser, vi kan se i Tyrkiet i dag.
Vi kan se angreb på pressefriheden, vi kan se nye parlamentariske love, der truer de lovligt folkevalgte, og vi kan se forfølgelse af det kurdiske mindretal.
Vi er ikke blinde for de store udfordringer, Tyrkiet står over for.
Det gælder den voksende terrorisme fra mange forskellige grupperinger, men selvfølgelig også den store flygtningeudfordring, hvor Tyrkiet med 1,5 millioner syriske flygtninge tager sit medansvar for løsningen af det problem.
Men selv om vi kan sige mange positive ting om Tyrkiet, kan vi ikke undlade og må ikke undlade at udtrykke vores bekymring over en række initiativer, som den nuværende regering har taget, og som nu også et flertal i det tyrkiske parlament tager.
Disse må opleves som en udvikling i den forkerte retning med henblik på overholdelse af menneskerettighederne og udvikling af det tyrkiske demokrati.
Vi kan derfor selvfølgelig tilslutte os det forslag til vedtagelse, som er fremsat af et bredt flertal i Folketinget, og jeg noterer mig, at det også er en del af det forslag, at vi vil gøre vores indflydelse gældende i europæisk sammenhæng og sammen med andre europæiske partnere lægge et pres på Tyrkiet, så Tyrkiet kan komme i den rigtige retning.
Naser Khader (KF), 2016-05-25:
Respekten for menneskerettighederne er blevet meget forringet de senere år i Tyrkiet.
Den tyrkiske regering hævder officielt, at det er en del af kampen mod terror, men det er ikke helt sandt.
Det generelle billede er, at regeringen og Erdogan fuldt har undertrykt enhver form for politisk opposition og her senest også den humoristiske opposition.
Aviser lukkes, journalister og oppositionspolitikere fængsles, komikere retsforfølges.
Det tyrkiske juridiske system er totalt politiseret og ikke længere uafhængigt.
Det er dybt, dybt bekymrende.
Tænketanken »Freedom House« har lavet en opgørelse over nogle af de krænkelser af menneskerettigheder, der foregår i Tyrkiet, og det er interessant læsning.
Erdogan har udviklet sig til at blive en farlig mand, en humorforladt halvdiktator, der har smadret den tyrkiske model – ellers en udmærket model, hvor der var plads til det sekulære, men også at folk kunne være religiøse privat, så meget de ville.
Tyrkiet har selvfølgelig ret og pligt til at bekæmpe terror.
Terrorhandlinger, der begås af såvel kurdiske grupper som islamistiske grupper, skal fordømmes og bekæmpes, men Tyrkiet skal passe på med ikke at se bort fra menneskerettigheder og de retslige principper i denne kamp.
Samtidig er Tyrkiets svar på de militante gruppers angreb ikke altid proportionalt.
Tyrkiet opfører sig meget repressivt over for det kurdiske mindretal og overholder stadig ikke menneskerettighederne.
Det er enormt vigtigt, at dialogen mellem den tyrkiske regering og kurderne, PKK, genoptages, og at terrorhandlingerne stopper.
Men indtil det sker, er det vigtigt, at omverdenen, EU, Europarådet, Danmark og andre institutioner insisterer på, at tyrkerne respekterer menneskerettighederne, pressens frihed, oppositionens frihed og løslader alle politiske fanger.
Og så må man håbe på og opfordre den tyrkiske opposition til at træde i karakter.
Den er enormt splittet, og det er også en del af Erdogans styrke.
Det er også vigtigt, at den interne opposition i hans parti, som vi så komme til udtryk her for nylig, da hans premierminister trådte tilbage, viser, at der også er en intern opposition.
Man må håbe og opfordre oppositionen til at træde i karakter og give Erdogan modspil.
Men indtil det sker, er det vigtigt, at vi i Danmark er med til at fastholde presset, og derfor er vi med i det fælles forslag til vedtagelse, som har deltagelse af alle de politiske partier i Folketinget.
Det sender et meget, meget stærkt signal til Erdogan og viser også en afstandtagen til hans ugerninger.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-25:
Det var lige præcis det, jeg gjorde rigtig meget ud af min besvarelse.
Hvis man f.eks. udnytter pengene bedre ved at digitalisere, går det jo ikke ud over velfærden.
Så går det bare ud over de administrative procedurer, man har haft.
Hvis man på vejadministrationsområdet kan spare 500 mio. kr., går det heller ikke ud over nogen.
Så udnytter man bare skatteydernes penge bedre.
Hvis kommunerne er i stand til at lave fælles indkøb, er der milliarder at spare.
Alene de 17 aftaler, der er lavet, har frigjort 1 mia. kr. fra kommunerne.
For Enhedslisten har det udgangspunkt, at vi i dag har en super idealtilstand, og at den overhovedet ikke kan laves om, fordi enhver ændring vil være en forringelse.
Og det er bare der, der er en afgrund mellem den måde, vi politisk arbejder på, for I modarbejder alle ændringer.
Selv om man kunne få mere ud af pengene, og selv om man kunne øge servicen for de ældre ved at spare på administrationen, er I bare imod pr. definition.
Og det er jo totalt ulogisk.
Rune Lund (EL), 2016-05-25:
Likviditetstilskuddet er det, vi andre kalder finansieringstilskuddet.
Det er korrekt, at kommunerne i deres budgetter har 500 mio. kr. mere i 2016, end de havde i 2015.
Det anerkender jeg.
Så får vi se, om det så også ender dér.
Mit spørgsmål synes jeg til gengæld ikke at finansministeren svarede på, og mine bemærkninger om nedskæringer drejer sig også om regeringens generelle politik, sådan som vi ser den udført over for arbejdsløse f.eks.
Men finansministeren svarede faktisk ikke på spørgsmålet om de nedskæringer, som finansministeren gerne vil gennemføre, f.eks. ved at fjerne finansieringstilskuddet.
Hvis det sker, resulterer det så ikke i serviceforringelser?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-25:
Det indlæg, vi hører her fra hr. Rune Lund, er jo meget sigende.
De har altså fået flere penge til rådighed, end de havde før, og så er det jo jammerligt at høre om nedskæringer.
Og så rejses der forskellige andre spørgsmål.
Men tilbage bliver, at hr. Rune Lund altså stemte imod, at kommunerne blev tilført 500 mio. kr. i 2016, og det er da en mærkelig politik at føre.
Man står og brokker sig over noget, der er notorisk forkert, nemlig at der er blevet skåret ned i kommunerne, for der er blevet tilført flere ressourcer, og på trods af det har hr. Rune Lund stemt imod.
Der er jo et eller andet, der ud fra sådan almindelig husmandslogik ikke hænger sammen i den argumentation.
For så vidt angår likviditetstilskuddet, kan man sige, at kommunerne i dag har en likviditet på 38 mia. kr., de har liggende i kassen.
Der synes jeg måske, det er lige stærkt nok, at vi så skal betale et likviditetstilskud oven i det.
Rune Lund (EL), 2016-05-25:
Jeg vil starte med at sige i forhold til det, som ministeren sagde under det forrige spørgsmål, at vi fra Enhedslistens side selvfølgelig vil stemme imod alle de bevillinger, vi kan, for at forhindre nedskæringer i kommunerne, men vi vil ikke bare forhindre nedskæringer.
For vores mål er sådan set hverken minusvækst eller nulvækst, men vi vil gerne have en realvækst, som udbygger velfærden.
Og jeg kan forstå, at regeringen i dag på Marienborg er i gang med at etablere sådan en brændende platform, hvor man skal fortælle, hvor forfærdeligt det går, sådan at man kan planlægge endnu flere nedskæringer af velfærden og endnu flere nedskæringer i forhold til de arbejdsløse og de syge og de handicappede, altså den politik, som vi har set regering føre i de senere år.
Det gælder også lidt, når vi snakker kommunernes økonomi, og det er det, der er baggrunden for spørgsmålet her.
Én ting er, at omprioriteringsbidraget kan blive ført tilbage 100 pct., men så har vi jo andre ting, som også er i spil i forhold til en samlet økonomiaftale, og det er f.eks. kommunernes udgifter til modtagelse af flygtninge.
Bliver kommunerne ikke kompenseret fuldt ud for det, skal pengene tages fra andre dele af kommunernes budget, og det vil betyde en forringelse af serviceniveauet.
Vi har den demografiske udfordring, altså det, at der kommer et stigende antal ældre.
Bliver kommunerne ikke kompenseret for det, vil det jo også medføre en forringelse af serviceniveauet.
Og så har vi også finansministerens udmelding i forhold til finansieringstilskuddet på 3,5 mia. kr., som finansministeren ønsker at tage fra kommunerne, og det er jo i virkeligheden en debat, som vi burde tage endnu mere hernede i Folketingssalen.
For vi har snakket utrolig meget om et omprioriteringsbidrag på 2,4 mia. kr., og nu meddeler finansministeren så op til forhandlingernes sandsynlige afslutning her i starten af juni, at han har tænkt sig at hapse 3,5 mia. kr., hvis det står til ham, og man kan konstatere, at kommunerne og finansministeren står meget langt fra hinanden.
Så kan finansministeren ikke bekræfte, at en aftale, som indebærer de milliardbesparelser, som finansministeren gerne vil have, uundgåeligt vil føre til serviceforringelser i kommunerne?
Det er jo også det, som finansministerens partifælle, hr. Martin Damm, siger, når han f.eks. udtaler sig til pressen.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-05-25:
Jeg vil gerne starte med at skitsere, hvad det er for en økonomisk situation, vi står i, for den offentlige økonomi er stærkt udfordret.
Asyltilstrømningen lægger et betydeligt pres på de offentlige finanser.
Alene fra 2016 er der budgetteret med 10,9 mia. kr. til asyl- og integrationsområdet.
Faldende oliepriser giver staten færre indtægter fra olie- og gasudvindingen i Nordsøen end forventet.
Derfor har vi nu også måttet reducere det økonomiske råderum over de næste 4 år til 10 mia. kr.
Det økonomiske råderum sætter nogle meget snævre rammer for hele den offentlige økonomi, herunder kommunernes.
Hertil kom, at det med finanslovsaftalen blev løftet med 1 mia. kr. til en værdig ældrepleje.
Og kommunerne har således flere penge til service i 2016, end de havde i 2015.
Vi er lige i øjeblikket i gang med forhandlinger om kommunernes økonomi for 2017, og vi ved selvfølgelig ikke, hvordan det ender, men det er jo allerede besluttet at tilbageføre omprioriteringsbidraget for 2017 til kommunerne.
Og dertil kommer, at kommunerne har gode muligheder for at effektivisere, og derfor er jeg også helt uenig i præmissen for spørgsmålet om, at en lavere udgiftsramme automatisk fører til nedskæringer i kernevelfærden.
For der kan godt effektiviseres mere i kommunerne, uden at det går ud over kernevelfærden, f.eks. ved bedre koordinering af indkøb og gennem digitalisering.
Jeg anerkender fuldt ud, at kommunerne er i gang med at effektivisere.
Kommunerne beretter jo også selv, at de siden 2007 gradvist har øget effektiviseringsarbejdet, så der i mange kommuner effektiviseres for 2 pct. af udgifterne årligt.
Kommunerne har tidligere selv angivet, at de siden 2011 har effektiviseret for mellem 2,4 mia. kr. og 3 mia. kr. om året.