runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2008-04-29:
For det første deltager jeg ikke selv i OECD-møderne.
Det gør SKAT og medarbejdere fra Skatteministeriet.
For det andet er det slet ikke den diskussion, som hr. Jesper Petersen her refererer, som er indholdet i beslutningsforslaget.
Indholdet i beslutningsforslaget er, hvorvidt jeg skal skrive til de tyske myndigheder for at bede dem om at give nogle oplysninger, de har sagt at de vil give.
Altså, efter at tyskerne har sagt til os, at de nok skal give os oplysningerne, ønsker hr. Jesper Petersen, at vi igen skriver og beder dem om at give os oplysningerne.
Jeg tror faktisk, at vi ville få et positivt svar på et sådant brev.
Jeg har en klar opfattelse af, at tyskerne nok vil bekræfte, hvad de har lovet en gang, og derfor går der jo ikke særlig meget skår af mig ved at skulle sende sådan et brev, men jeg synes, det er en underlig fremgangsmåde.
Når en samarbejdspartner, som vi har et godt forhold til, har lovet os at tilsende os nogle oplysninger, der kunne være af interesse for de danske skattemyndigheder, hvorfor skulle vi så igen sende et brev og bede om at få tilsagn til at få de oplysninger, et tilsagn, vi allerede har fået en gang?
Det virker som dobbeltkonfekt og dermed, som jeg startede med at sige, og som også hr. Niels Helveg Petersen sagde i sit ordførerindlæg, en behandling af et beslutningsforslag, som tiden er løbet fra, så det er blevet noget overflødigt.
Jesper Petersen (SF), 2008-04-29:
Jeg må tage ordet, fordi skatteministeren nærmest er sådan lidt fortørnet over, at vi tillader os at fremsætte det her forslag, men jeg vil sige, at de informationer, som der bliver refereret til fra skatteministerens side, er nogle, som er fremkommet på et møde i OECD, og som vi så bliver orienteret om i Skatteudvalget.
Ministeren har haft en snak - hvor han nu end har været til møde henne i Europa - med nogle tyske myndigheder.
Men det, vi har behov for, efter at den her sag har kørt i månedsvis, er at have en form for officiel information fra Tyskland, så vi alle sammen kan føle os sikre på, at vi ved, hvad der foregår.
Vi har fået forskellige informationer fra Venstres ordfører og fra Venstres minister i dag.
Ministeren må altså finde sig i, at Folketinget - efter i begyndelsen at have været noget tøvende over for, om de her formationer var interessante at bruge, fordi det var hæleri osv. - så faktisk insisterer på, at der sker noget.
Og indtil videre har vi ikke fået officiel information fra Tyskland.
Så hvis ministeren er på så god fod med de tyske myndigheder, som han har mødt på OECD-mødet, skulle det vel ikke være så vanskeligt at få en form for officiel skriftlig information, som det danske Folketing kan forholde sig til, så vi ikke skal høre forskellige informationer fra forskellige politikere fra samme regeringsparti her i dag.
Tom Behnke (KF), 2008-04-29:
Nej, så enkelt kan man ikke konkludere.
Vi har i udvalget truffet beslutning om at lave en eksperthøring, i øvrigt en intern eksperthøring, men dog åben for alle Folketingets medlemmer, fordi vi mener, at det her er et ret relevant spørgsmål, ikke kun for udvalgets medlemmer, men for alle Folketingets medlemmer; så vi åbner høringen for alle Folketingets medlemmer, men vi gør den lukket på den måde, at pressen ikke har adgang.
Vi vil gerne have lov til at sidde for os selv sammen med nogle eksperter og drøfte de her ting og få lov til at stille måske også nogle dumme spørgsmål, sådan at vi kan få alle argumenter for og imod fuldt belyst.
Og derudfra må vi jo så hver især vægte argumenterne og indeni os selv veje, hvad der vejer tungest: de argumenter der har været for, eller de argumenter der har været imod.
Men en høring betyder jo ikke, at høringen når frem til en konklusion, og at man så ligesom trækker en streg i sandet og spørger, hvor mange argumenter der var for, og hvor mange der var imod, og hvis der så har været flere argumenter for end imod, så skal man være for.
Sådan fungerer det jo ikke.
Line Barfod (EL), 2008-04-29:
Det handler også om globalisering fra neden, og det er den globalisering, der ikke handler om jagten på profit, men en globalisering, der handler om mennesker.
Mennesker rejser mere, uddanner sig og arbejder i andre lande, bosætter sig måske i perioder, finder kærester i udlandet, og derfor er det også naturligt, at man i højere grad har rettigheder de steder, hvor man opholder sig og betaler skat.
For Enhedslisten hænger ideen om flere statsborgerskaber fint sammen med at være internationalist og socialist.
En gang brugte man udtrykket »arbejderklassen har ikke noget fædreland«, og man må sige, at sådan som man flytter rundt på folk i dag, hvor folk konstant skal flytte sig rundt efter arbejdet, i stedet for at vi sikrer arbejdspladser alle steder, er der brug for også at sikre rettigheder til de mennesker, der i dag bliver flyttet rundt og udbyttet på det groveste.
Det kunne være, at det gjorde det nemmere at organisere folk og sikre mod stor udbytning.
Men som sagt vil vi gerne have en høring og se, hvad konsekvenserne er af et sådant forslag, og have belyst de mange forskellige konsekvenser, der kan være, før vi tager endelig stilling.
Tom Behnke (KF), 2008-04-29:
Ja, og nu nævnte jeg dem så igen i dag, mere end 100 år efter.
Men lad mig lige holde fast i det, som hr. Jesper Langballe siger, nemlig at man i dag under debatten ikke bare kan henvise til, at der kommer en høring på et tidspunkt.
Jo, det kan man i allerhøjeste grad.
Ved førstebehandlingen af et forslag i Folketinget er det meningen, at partierne tilkendegiver deres principielle holdning til forslaget.
Derefter går forslaget i udvalg, hvor man netop kan grave sig længere og længere ned i et forslag, indtil man som ordfører er fuldstændig klædt på.
Og så kommer forslaget jo til behandling i Folketinget igen, og der kan man så have en meget mere teknisk og detaljemæssigt indholdsrig diskussion.
Men ved førstebehandlingerne er det jo netop meningen, at vi helt overordnet ser på det, og jeg synes, det er en rigtig god beslutning, at udvalget vil lave en høring, hvor vi netop kan få boret nogle af de her argumenter ud og se: Holder argumenterne?
Og hvis de gør det, kan vi tage dem med i vores videre overvejelser.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-29:
Men nu diskuterer vi altså spørgsmålet her i dag, og så kan vi jo ikke bare henvise til en høring, der kommer engang.
Det er jo heller ikke sikkert, at eksperter har orakelsvar på alt; det kan være, at der er nogle ting, man udmærket selv kan tage stilling til.
Men det forekommer mig, at alle de meget væsentlige grunde eller bekymringer, hr. Tom Behnke anførte, ikke bare var enkeltbekymringer, men at det præcis var de forhold, der i 1898 blev anført, da professor Deuntzer fik lavet en fælles nordisk statsborgerskabsreform.
Den blev jo lavet, fordi alle lande - alle lande omkring os - var enige om, at man ville undgå dobbelt statsborgerskab, at dobbelt statsborgerskab ville være fuldkommen meningsløst, og der blev alle de grunde anført.
Tom Behnke (KF), 2008-04-29:
Ja, teoretisk må man vel kunne konkludere i den retning.
Men jeg synes godt, jeg vil tilføje, når nu hr. Jesper Langballe giver mig muligheden for at uddybe de forskellige argumenter, jeg her nævnte imod at gøre det, at det er nogle af de bekymringer, vi gør os, at det er nogle af de overvejelser, vi gør os, og at det er noget af det, der strider imod, at man skal gøre det.
Men jeg åbnede samtidig op for, at vi nu får en høring, og der kan det jo godt være, at der for nogle af de punkter, jeg nævnte, findes praktiske løsninger.
Det kunne jo godt være, at nogle af de lande, som har muligheden for dobbelt statsborgerskab, har fundet på nogle praktiske løsninger på det her, og dermed kan det være, at nogle af argumenterne måske slet ikke er argumenter.
Det er jo det, der er væsentligt med den høring, nemlig at få fundet ud af: Hvad er argumenterne egentlig, altså de egentlige argumenter for og imod?
Og derudfra kan vi så kigge på sagen igen.
Jeg vil ikke stå her i dag og sige, om vi lander på den ene eller den anden side; jeg synes, vi skal være imødekommende over for, at der bliver lavet en høring.
Men vores udgangspunkt er, at vi i dag er imod dobbelt statsborgerskab.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-29:
Jeg synes, det var et meget perspektivrigt indlæg, en perspektivrig ordførertale, hr. Tom Behnke holdt, som slog ned på det fuldstændig afgørende, nemlig: Hvad nu, hvis man har stemmeret i flere lande?
Hvad nu, hvis man skal aftjene værnepligt i flere lande?
Hvad med diplomatisk beskyttelse, og hvad, hvis de to lande, man er statsborger i, kommer i konflikt med hinanden?
For mig at se var det ikke sådan en række enkeltgrunde, men det samlede sig i én stor grund til, at dobbelt statsborgerskab er meningsløst.
Det synes jeg også er et meget væsentligt spørgsmål, og der vil jeg gerne spørge hr. Tom Behnke, om han er enig med mig i, at man, hver gang man øger muligheden for at få statsborgerskab i et ekstra land, så ophæver meningen med statsborgerskabet.
Tom Behnke (KF), 2008-04-29:
Man skal også være meget bevidst om, om det så er en lov, man bare kan rulle tilbage igen.
Kan den bare sådan ændres, når der kommer en ny sammensætning af Folketinget?
Nej, det vil sådan en lov som den her ikke kunne.
Den kan ikke bare ændres fra tid til anden, og den vil slet ikke kunne ændres i forhold til de mennesker, der så i givet fald har opnået dobbelt statsborgerskab eller tredobbelt statsborgerskab.
Så derfor er det ikke bare noget, man kan gøre, det er ikke bare noget, man sådan kan skalte og valte med.
Den her lovændring, som der lægges op til, vil for mig at se være en lovændring, der kommer til at virke evigt, og derfor er det meget vigtigt, at man overvejer det grundigt.
Det er ikke kun et spørgsmål om, om skatteprocenten skal være 48 eller 52 - den kan vi såmænd ændre fra dag til dag - det her er langt, langt mere vidtrækkende.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-04-29:
Det glæder mig da, at man vil overveje de argumenter, som kommer på bordet.
Men jeg lagde også mærke til, at hr. Tom Behnke gjorde meget ud af, at det her jo var noget, som ville vare for evigt.
Man kan vel også sige, at det, vi har nu, næsten har varet for evigt.
Mener hr. Tom Behnke, at det er en kvalifikation i sig selv, at vi kører rundt med en lov, som er helt fæstet tilbage til forrige århundrede, og mener hr. Tom Behnke ikke, at tiden er til, at vi indretter os efter den verden, vi er i?
Jeg er da meget glad for, at hr. Tom Behnke er meget positiv over for selve tanken om at undersøge det her.
Det er jo rigtigt, at der er mange fordele, og at der er mange, og en del, ulemper ved det her, men jeg vil jo så også gerne spørge: Når dette ekspertpanel, eller hvad det nu bliver, denne undersøgelse, høring, finder frem til, at der er flere fordele end ulemper forbundet med det her, kan vi så regne med, at hr. Tom Behnke vil gå ind for dobbelt statsborgerskab?
Jesper Langballe (DF), 2008-04-29:
Jeg må sige, at jeg undrer mig over, at Ny Alliance vil møde op i Folketinget med noget så sjusket som beslutningsforslaget her.
Intet er undersøgt, ingen komplikationer, ingen konsekvenser er overhovedet analyseret, og ordførertalen var bare lidt sentimental snak om forskellige menneskers følelser.
Jeg synes, det er helt utroligt, når hr. Jørgen Poulsen spørger, hvorfor man dog ikke skulle kunne have stemmeret i flere lande.
Hvis en konge eller en kejser regerer et land, betyder det måske ikke så meget, men i det øjeblik, det er befolkningen, som skal stemme om, hvordan landet skal styres, må man da have en regel om, hvem der kan stemme.
Hele jordens befolkning skal da ikke kunne få dansk stemmeret.
Det er ikke forbudt at tænke sig om, ikke engang for politikere, vil jeg sige til hr. Jørgen Poulsen.
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-04-29:
Som jeg indledte med at sige, er jeg faktisk ikke ordfører på sagen.
Jeg har lovet at oplæse ordførertalen for hr. Peter Christensen, og da det er hr. Peter Christensen, der har skrevet talen, har jeg loyalt læst op, hvad han har skrevet.
Så jeg kan faktisk ikke svare på hr. Nick Hækkerups spørgsmål.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-29:
Jeg må sige, at i mine ører lød det, som om hr. Jørgen Poulsen talte fuldstændig sort - ja, jeg er ked af det, men jeg forstod ikke en levende lyd af, hvad hr. Jørgen Poulsen sagde.
Jeg ved ikke, om der kan rådes bod på det; det er ikke sikkert, hr. Jørgen Poulsen er i stand til at udtrykke sig sådan, at jeg kan forstå det, men ellers kunne hr. Jørgen Poulsen måske bruge sin anden bemærkning til at forklare mig, hvad det egentlig var, han sagde.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-04-29:
I hvert fald havde vi ikke fået indført stemmeret for kvinder.
Jeg vil sige til hr. Jesper Langballe, at jeg synes, vi skal lade det komme an på en prøve.
Jeg har sagt, at der er argumenter for og argumenter imod, men jeg er ikke i tvivl om, at der er langt flere fordele end ulemper.
Det er jo netop sådan, at i den tid, hr. Jesper Langballe taler om, var menneskene jo netop reguleret af et statsborgerskab, men i dag er mange af de vigtige ting som pensioner, skatter osv. jo reguleret af, hvor menneskene bor.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-29:
Jeg synes, at hr. Jørgen Poulsen i alt, hvad han sagde, bekræftede, at beslutningsforslaget overhovedet ikke er tænkt igennem.
Det kan godt være, at hvis det var tænkt igennem, ville hr. Jørgen Poulsen have prøvet at overbevise mig om, at så ville det have vist sig, at dobbelt statsborgerskab var en udmærket ting.
Når den store statsborgerskabsreform blev lavet i 1898 og indfødsretten måske for første gang blev et virkeligt statsborgerskab, var det jo i virkeligheden, fordi vi var gået fra enevælde til demokrati.
Det var demokratiet selv, der krævede et helt andet kriterium for statsborgerskab.
Før vi fik demokratiet, havde vi begrebet indfødsret, der blev indført i 1776, og her var kriteriet egentlig bare, at man skulle være født i kongens land, for hvad betød ordet borger?
Det betød, at man var den danske konges undersåt, og når man var født her, havde man indfødsret.
Men under demokratiet var det kriterium ikke så forfærdelig meget værd.
Derfor gik vi i 1898 fra fødestedskriteriet over til afstamningskriteriet, og samtidig sagde vi - og det sagde jo alle europæiske lande i forening - at vi ikke længere ville acceptere, at folk kunne have dobbelt statsborgerskab.
Som mit partis ordfører, hr. Søren Krarup, sagde, ligger der i selve begrebet statsborgerskab, at man har sin loyalitet ét bestemt sted, og den kan ikke stykkes ud til flere steder, for hvad skulle man så overhovedet have begrebet statsborgerskab for?
Jeg synes, Ny Alliance skylder at forklare, hvorfor man overhovedet vil beholde statsborgerskabet, når man vil sprede det ud til to eller måske tre eller måske fire eller fem muligheder.
Jeg synes også, man skal gøre sig klart, at hvis forslaget her overhovedet var gennemtænkt, ville forslagsstillerne vide, at det i virkeligheden er et forslag om at vende tilbage til enevælden.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-04-29:
Jeg vil på ingen måde underkende det problem, men jeg tror nu ikke, det er særlig reelt, for det vil jo være sådan, at hvis vi taler om yngre personer, vil vedkommende ifølge den gældende lov vældig ofte have begge statsborgerskaber, så jeg er ikke helt sikker på, at det ville være et særligt problem i det tilfælde.
Søren Krarup (DF), 2008-04-29:
Globalisering er et af de slagord, der i dag bidrager til at forfalske og forvanske virkeligheden.
Hvis man havde respekt for virkeligheden, ville man ikke bruge det så meget.
Jeg synes, det kan anvendes, når man taler om erhvervsvirksomheder og handelsfordele osv., men at ville gøre globalisering til et formål for, om man så må sige, den menneskelige omgang i denne verden, er simpelt hen, som Søren Kierkegaard sagde, at gøre sig selv til pjat.
Det er ikke noget vi skal stræbe efter, og det burde Ny Alliance heller ikke.
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-04-29:
Giver det slet ikke anledning til bekymring hos hr. Jørgen Poulsen for, hvilken situation man kunne risikere at sætte en tyrkisk pige, som var både dansk statsborger og tyrkisk statsborger, i, hvis hun blev sendt til Tyrkiet for at blive gift dernede, og vi på ingen måde havde mulighed for at hjælpe hende ud af noget, som vi i hvert fald ikke bifalder her i Danmark, nemlig tvungent ægteskab?
Det er et meget grelt eksempel, men det er desværre et eksempel, jeg ville frygte vi ville kunne se, fordi man betragter ægteskabet på en anden måde i eksempelvis Tyrkiet, end vi gør herhjemme.
Vi ville have meget vanskeligt ved at hjælpe den pågældende pige, og vil hr. Jørgen Poulsen virkelig bidrage til det?
Jørgen Poulsen (NY), 2008-04-29:
Der er grund til at have bekymringer, når det gælder de diplomatiske problemer, som kan opstå, og det har man også erkendt i den svenske udredning om disse ting.
Det er jo ikke sådan, at når man får dobbelt statsborgerskab, følger der ikke nogen ulemper med; det er jo ikke bare envejslykke med et dobbelt statsborgerskab.
Det problem har man set på, og i den svenske betænkning er man nået frem til, at man forklarer folk om problemerne i en pjece, og dermed bliver folk, som søger dobbelt statsborgerskab, grundigt orienteret.
Men der er tale om et valg.
Folk tvinges jo ikke til at have dobbelt statsborgerskab.
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-04-29:
Ja tak.
Formanden er jo fra samme parti som jeg selv, så jeg var lidt bekymret over, at formanden ikke kunne genkende mig.
Jeg har et spørgsmål til hr. Jørgen Poulsen.
Hvis en person med dette dobbelte statsborgerskab tager til Syrien, og Syrien vil forfølge den pågældende, er det ikke muligt at få diplomatisk beskyttelse, fordi man har det dobbelte statsborgerskab, og det er helt konkret en af de meget store bekymringer, som jeg har, når vi taler om dobbelt statsborgerskab.
Nu har hr. Jørgen Poulsen tilsyneladende læst de mange sider i den store svenske udredning.
Det er ikke os alle sammen, der har haft mulighed for det, så måske kunne hr. Jørgen Poulsen uddybe for os, hvordan Ny Alliance forholder sig til det spørgsmål.
Jørgen Poulsen (NY), 2008-04-29:
Nej, det tror jeg ikke jeg ville synes var rimeligt, og jeg tror heller ikke, det er det store problem, som hr. Jesper Langballe gør det til.
Hvad skulle vi da have imod, at en dansk statsborger fik lov til at stemme i USA?
Jeg kan bare ikke forstå det.
Jesper Langballe (DF), 2008-04-29:
Jeg har også lyst til at stille hr. Jørgen Poulsen det spørgsmål, som blev stillet første gang her i debatten af den konservative ordfører.
Hvorfor snakker vi egentlig kun om muligheden for at have dobbelt statsborgerskab?
Hvorfor ikke tredobbelt, firedobbelt, femdobbelt, seksdobbelt - ja, vi kunne fortsætte?
Jeg tror ikke, jeg vil kunne forklare hr. Jørgen Poulsen, at så ville begrebet statsborgerskab ikke eksistere.
Men lad os nu sige, at man udnævnte samtlige borgere i Danmark til stationsforstandere, altså at de ud over det, de ellers er, blev stationsforstandere.
Så ville stationsforstanderembedet jo dermed være ophævet.
Så kommer mit spørgsmål: Hvor mange lande mener hr. Jørgen Poulsen man skal kunne have stemmeret i?
Jeg kunne også spørge, hvor mange lande man skal aftjene værnepligt i, men mener hr. Jørgen Poulsen, det er rimeligt, hvis man kan fare rundt og stemme i fire-fem lande?
Jørgen Poulsen (NY), 2008-04-29:
Det er jo lidt af en besynderlig påstand, at Ny Alliance ikke skulle have sat sig ind i alle krinkelkroge af konsekvenserne af forslaget.
Det kan hr. Jesper Langballe jo ikke vide noget om.
Jeg kan bare sige, at med hensyn til de spørgsmål og de bekymringer, som hr. Jesper Langballe giver udtryk for, har man også haft dem i Sverige, og jeg kan egentlig tilråde hr. Jesper Langballe at læse den 900-siders beretning om, hvordan man har løst spørgsmålet, og hvorfor man ikke betragter det som et problem.
Spørgsmålet om, hvornår man kan stemme, er løst, og den svenske udredning giver faktisk en ganske god forklaring på, hvordan det kan gøres.
Man kan jo heller ikke stemme i Danmark, hvis man ikke har boet her de sidste 2 år.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-04-29:
Ja, det kan jeg godt.
Naser Khader (NY), 2008-04-29:
Hvis nu høringen ender med, at der er en positiv stemning for at gå over til dobbelt statsborgerskab, vil Venstre så også indtage den holdning?
Er det høringen, der kommer til at bestemme, hvad Venstre skal mene om den her sag?
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-04-29:
Det her beslutningsforslag berører jo muligheden for at få dobbelt statsborgerskab.
Det tror jeg ikke der er nogen der kan være i tvivl om efter ministerens indledning.
Kort sagt drejer det sig om, hvorvidt man kan have et ekstra statsborgerskab ud over det danske.
I dag baserer vi gældende ret på princippet om, at dobbelt statsborgerskab skal begrænses, når dette er muligt.
Baggrunden herfor er, at vi normalt betragter det, at man er statsborger i et land, som at man har et særligt forhold til det land.
Statsborgerskab er ikke noget, man skalter eller valter med eller til- eller fravælger, som man nu har lyst.
Nej, statsborgerskab er et signal om, at man tilslutter sig og man anerkender de retsprincipper, som den pågældende stat bygger på.
Hvad betyder det at være dansk statsborger?
Jo, først og fremmest indebærer det stemmeret og valgbarhed til Folketinget.
Som dansk statsborger har man faktisk ret til at præge det danske demokrati direkte gennem sin stemme og ved at kunne stille op til Folketinget.
Jeg mener jo, at når man er dansk statsborger, så anerkender man også og tilslutter sig de grundlæggende danske retsprincipper, herunder det sæt af frihedsrettigheder, som Danmark hviler på, og det, der fremgår meget klart af den danske grundlov.
Den gældende lovgivning om dobbelt statsborgerskab holder sig inden for den europæiske konvention om statsborgerret fra 1997, men det fremgår også af konventionen, at de kontraherende stater er frit stillet med hensyn til spørgsmålet om dobbelt statsborgerskab.
Så der er principielt ikke noget i vejen for at tillade dobbelt statsborgerskab.
Vi har, som hr. Jørgen Poulsen også var inde på i sin korte bemærkning
, set, at flere europæiske lande har forladt princippet om ét statsborgerskab og er gået over til dobbelt statsborgerskab.
Det er jo så også det, Ny Alliance ønsker vi skal gøre i Danmark med en begrundelse, der handler om, at det gør det nemmere at rejse og arbejde i flere lande, at man kan overføre statsborgerskab til sine børn osv. Samtidig skal man dog være opmærksom på, at dobbelt statsborgerskab kan føre til en del konflikter inden for det retslige område, hvis de to stater har meget forskellig lovgivning.
Det mener jeg faktisk også ministeren kort berørte.
I Venstre er vi optaget af at få kortlagt præcist fordelene og ulemperne ved dobbelt statsborgerskab.
På det foreliggende grundlag må vi afvise beslutningsforslaget fra Ny Alliance.
Vi synes dog, at der er en række principielle spørgsmål, som vi skal have belyst, og derfor har vi også i Indfødsretsudvalget valgt at arbejde videre med spørgsmålet.
I udvalget planlægger vi at holde en intern høring om spørgsmålet, hvor alle folketingsmedlemmer er velkomne til at deltage.
Høringen skal kort og godt kortlægge det historiske udgangspunkt for statsborgerskab, det at have et enkelt statsborgerskab, og vi skal høre lidt om, hvilke overvejelser man har gjort sig i andre lande.
På baggrund af denne høring samt en masse spørgsmål, jeg formoder vi stiller til ministeren, kan vi så få kortlagt de mere principielle overvejelser, der er i forbindelse med dobbelt statsborgerskab.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2008-04-29:
Jamen naturligvis er det en afvisning, for man kan jo af forslaget overhovedet ikke se, hvad det omhandler.
Sådan som det er skrevet her, er det åbenbart f.eks. alle mulige straffede personer, der skal have dobbelt statsborgerskab.
Tilsyneladende skal enhver have ret til at have dobbelt statsborgerskab.
Hvis oldemor og oldefar engang er rejst ud af landet, så skal oldebørnene, der aldrig har sat deres ben i landet - og deres forældre har ikke sat deres ben i landet, der er ingen, der har været i landet siden oldeforældrene - også have statsborgerskab.
Man har jo intet gjort for at opstille nogen som helst form for kriterier.
Man har overhovedet intet gjort for at fortælle os, hvad det egentlig er, man overhovedet vil, andet end at man bare vil have dobbelt statsborgerskab.