runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2010-03-05:
Det synes jeg var en interessant ordførertale, som den konservative ordfører kom med.
Nu har jeg nævnt to af de ting, jeg synes er udmærkede ideer i forslaget, og som jeg gerne vil støtte.
Men jeg vil bare gøre opmærksom på, at jeg ikke tror, at det skaber ret mange fornyelser, i ret mange kommuner i hvert fald, fordi det allerede nu er sådan, at rigtig mange kommuner ikke overholder minimumstimetallene, og jeg synes, at den konservative ordfører skulle bidrage til, at skolerne faktisk overholdt loven.
Det er da et minimum, man kunne forlange, og det håber jeg da også at ministeren vil tage op, sådan som den tidligere undervisningsminister var i færd med.
For det er da et rigtigt stort problem, når man har trinmål, som bygger på vejledende timetal, som er relativt større end minimumstimetallet, og det er de trinmål, som man har de nationale test til at prøve en del af.
Det er da ret uretfærdigt, at der er så stor forskel på børnenes vilkår med hensyn til at leve op til de mål, som er sat i folkeskoleloven.
Jeg vil ikke kommentere alle de forskellige dele, der er i det her opsamlingsforslag.
Der er nogle, der er positive, men der er også et, som jeg synes udgør et alvorligt problem, og det er det, som SF's ordfører også nævnte, nemlig at flytte sidste frist for offentliggørelse af nedlæggelse af en folkeskole fra den 1. december, året før man nedlægger den, til den 1. marts i det år, hvor man nedlægger den.
Det vil sige, at man endnu en gang strammer skruen og gør det vanskeligere og vanskeligere for en forældrekreds at oprette en friskole.
Jeg vil godt anholde, at det her faktisk er et relativt stort problem, fordi vi har en grundlov, der klart foreskriver, at der er undervisningspligt i Danmark, men ikke skolepligt.
Derfor er der jo en grænse for, hvor store forhindringer man kan lægge for en forældrekreds, for at den faktisk beholder sin grundlovssikrede ret til at vælge en anden skoleform end den offentlige skole.
Så det er en appel til ministeren og regeringen om at være opmærksom på den problemstilling.
Lykke Friis (V), 2010-03-05:
Jeg tror ikke, at man kommer i den situation, at der vil være et telefonnummer, man kan ringe til.
Der vil være mange, også afhængig af hvad det er for et konkret problem, man nu engang måtte have.
Det kan være, der er nogle andre numre, hvis det er vinduer, end hvis det har noget med taget at gøre, og der må jeg igen sige, at jeg her har store forventninger til Center for Energibesparelser, som nu starter sit arbejde.
Det er sådan, at vi der har nedsat en uafhængig bestyrelse, så det er jo også den, der skal komme frem til de rigtig gode initiativer.
Jeg går ud fra, at vi er enige om, at når vi nedsætter et center, der er uafhængigt, så skal vi ikke herfra sige, at det altså er et bestemt telefonnummer, man skal udstyre den enkelte borger med.
Marianne Jelved (RV), 2010-03-05:
Det beroliger mig altså lidt, for i ordførerindlægget lød det, som om vi skulle holde op med overhovedet at interessere os for, hvad professionshøjskolernes bestyrelser traf af beslutninger.
Hvad er Det Konservative Folkepartis ordførers holdning til den sag?
Rasmus Jarlov (KF), 2010-03-05:
Jeg er naturligvis fuldstændig enig i, at det fortsat skal være sådan.
Men jeg må også sige, at beslutningen om at nedlægge lige netop Skårup Seminarium jo ikke er så vidtrækkende for den regionale forpligtelse, som mange andre beslutninger kunne være.
Der var for et års tid siden, så vidt jeg er orienteret, også en drøftelse om at nedlægge en læreruddannelse på Falster, hvor der ville have været 125 km til det nærmeste alternativ.
Det havde været langt mere alvorligt.
Det fik man så snakket dem fra af hensyn til den regionale forpligtelse.
I forhold til hvilke beslutninger der kunne blive truffet, som ville være langt værre end nedlæggelsen af Skårup Seminarium, er det her ikke så dramatisk.
Derfor virker det også forkert, at man lige netop i den her sag, og så snart vi har en beslutning af den her type, griber så voldsomt ind og stiller forespørgsler her i Folketingssalen.
Marianne Jelved (RV), 2010-03-05:
Netop fordi loven, som vi taler om her, indeholder bestemmelsen om, at professionshøjskolerne – ud over at have kvalitet i uddannelserne – skal sikre et bredt udbud, også i lokalområder, er der mulighed for, at ministeren kan gå ind, hvis ministeren finder, at det ikke sker på forsvarlig vis.
Vi er tilhængere af selvstyret, men der er lagt begrænsninger ind, for regionsrådet skal høres, og ministeren kan i visse situationer gribe ind.
Er De Konservatives ordfører enig i det, eller skal vi afskaffe de to instanser, der også skal medvirke?
Rasmus Jarlov (KF), 2010-03-05:
Vi er dog meget tilfredse med ministerens beretning, og vi er – det siger sig selv – selvfølgelig enige i det forslag, som Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti har fremsat.
Jeg er også enig med Venstres ordfører i, at vi burde behandle spørgsmålet i forligskredsen.
Når forespørgerne bruger Folketingssalen til at bringe det her op, giver det selvfølgelig mere opmærksomhed omkring deres holdning, men ellers er det lidt svært at se fordelene i forhold til uddannelsesinstitutionerne.
Vi bekymrer os i Det Konservative Folkeparti meget om de regionale forpligtelser.
Vi er meget enige i, at der skal være uddannelsesinstitutioner bredt i det danske land, men vi er også af den holdning, at der skal være et selvstyre for professionshøjskolerne, og at vi skal passe på, at vi ikke regerer med lovgivning og indskrænkninger af det lokale selvstyre, når der bliver truffet beslutninger, som vi ikke umiddelbart er enige i.
De har det bedste beslutningsgrundlag, og det er en fejltagelse at tro, at Christiansborg skal bestemme i detaljer, hvor alle uddannelsesinstitutioner skal ligge henne, når vi har nogle professionshøjskoler, som har den kompetence.
Hvis man har den holdning, at man skal gribe ind, når der er de her beslutninger, som går os lidt imod herinde på Christiansborg, så kunne vi lige så godt fjerne det her lokale selvstyre med det samme.
Og det er egentlig hovedbegrundelsen for, at jeg mener, det er forkert, at der bliver reageret så kraftigt på den her beslutning om Skårup Seminarium.
Vi må respektere, at der er en professionshøjskole og en bestyrelse, som er bedre i stand til at træffe de beslutninger, end vi er herinde på Christiansborg.
Jeg troede egentlig også, at der bredt her i Folketinget var opbakning til, at vi skulle have det her lokale selvstyre, og så nytter det ikke noget at fare frem med bål og brand.
Så vi støtter det forslag til vedtagelse, som Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti har fremsat, og stiller os tilfredse med ministerens beretning og de mekanismer, som i forvejen findes for at sikre de regionale forpligtelser.
Nanna Westerby (SF), 2010-03-05:
Ja, antallet af institutioner betyder faktisk rigtig meget for mig.
Det betyder faktisk rigtig meget for mig, at der også ligger uddannelsesinstitutioner i udkantsområderne, og det skuffer mig rigtig meget, at Venstre som et gammelt parti, der faktisk gjorde noget for yderområderne i Danmark, ikke synes, at det betyder noget, og at man udelukkende vil lade eleverne stemme med fødderne og de unge mennesker stemme med fødderne.
For hvis man gør det, er konsekvensen bare, at der sidder en gruppe af unge mennesker tilbage, som ikke bare lige kan pakke kufferten og flytte ind til Odense, som ikke kan overskue det, og de bliver altså tabt, hvis der ikke er et uddannelsestilbud til dem i yderområderne.
Så ja, det betyder rigtig meget.
Det betyder så meget for mig, at jeg ikke bare vil overlade det til et frit marked.
Erling Bonnesen (V), 2010-03-05:
Tak for det.
Men klart igen, der er bred enighed om, at der ikke sådan som udgangspunkt er nogen, der ønsker at lukke nogen ting, men det er alligevel sådan lidt kendetegnende, at det synes at være antallet af uddannelsessteder, der er afgørende i argumentationen fra SF, og ikke så meget overordnet fokus til sidst.
Det er jo rent faktisk sådan, at pengene ikke bare forsvinder af sig selv.
Samlet set er det jo konstateret tidligere i debatten, at der er tilført flere penge til området.
Så man kan sige, at hvis der var mange elever, der søgte hen til et bestemt sted, f.eks. til Skårup, ville der jo lige præcis være en stor, lys fremtid der.
Nu er der bare mange elever, der i hvert fald nu søger andre steder hen, for der kan man jo få en bredere palet, faktisk hele paletten, f.eks. på linjefag og den slags.
Er det ikke sådan nogen tendenser?
Man kan jo næsten sige, at de unge faktisk lidt viser vejen, så skulle man ikke lytte en lille smule til det også, selv om vi ikke som udgangspunkt ønsker at lukke nogle ting?
Nanna Westerby (SF), 2010-03-05:
Jamen det er jo helt rigtigt.
Problemet er, at når vi har det system, der er så markedsbaseret, som vi selv det hører fra hr. Erling Bonnesen, nemlig at pengene udelukkende følger eleven, så betyder det, at de unge, som kan overskue at tage til Odense f.eks. og søger derind, gør det, og så følger pengene med dertil, men de, som ikke kan overskue at skulle pakke kufferten og rejse til Odense, de, som gerne vil have uddannelse i lokalområdet, bliver tabt, fordi der ikke er nogen uddannelsesinstitution til dem.
Vi vil ikke gå ind og sige, hvor præcis i landet man skal lægge institutioner, men vi vil sige, at der skal være et incitament, sådan at det er attraktivt at udbyde uddannelse i yderområderne, og sådan at de institutioner faktisk også har økonomien til at blive attraktive, så man ikke ryger ind i den onde cirkel, der gør, at man så lukker uddannelsesinstitutionen til sidst, fordi den har fået så få elever, at den faktisk har en kvalitet, der er ret dårlig.
Den skal have et tilskud, der gør, at den bliver så attraktiv, at den kan tiltrække elever.
Erling Bonnesen (V), 2010-03-05:
Jo tak.
Nu har Skårup Seminarium jo været nævnt en del i debatten her, og der er det da klart, at der ikke er nogen, der sådan ønsker at lukke nogen institutioner eller uddannelser som sådan – og det gør jeg heller ikke.
Hvis man prøver at sætte lidt mere fokus på det ved at se på, hvad det rent faktisk er, eleverne gør, så er der jo rigtig mange elever, der selv siger, at de faktisk søger et andet sted hen, altså netop det, at de stemmer med fødderne, selv om de har mulighed for at vælge Skårup Seminarium.
Pengene følger jo eleven, som vi ved, så der er ingen problemer, der er ikke mangel på penge, der er faktisk mangel på elever, og det er sådan set kernepunktet i det her, og jeg vil gerne markere, at der ikke er nogen, der ønsker at lukke.
Det må da også indgå i SF's overvejelser.
Marlene Harpsøe (DF), 2010-03-05:
Først kan jeg sige, at da Dansk Folkeparti stemte for den her nye lov – jeg vil tillade mig at sige nye lov, for så mange år har den alligevel ikke været på banen – var det klart, at vi gik ind med en forventning om, at de forskellige ledelser på professionshøjskolerne går ind i det her med engagement og gør alt, hvad de kan, for at sikre, at der også er uddannelsestilbud i yderområderne.
Det ansvar pålægger vi dem jo sådan set stadig væk.
Det har vi ikke tænkt os at tage fra dem.
Hvis vi skal se på nogle konkrete initiativer til, hvad man kunne gøre for at sikre yderkantsområderne, ligger det jo ikke Dansk Folkeparti fjernt, som jeg også har sagt før, at se på sådan noget som udkantstilskud.
Det har vi jo før fået indført, og vi kigger gerne på det igen i forhold til professionshøjskolerne.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-03-05:
Når man kigger på virkeligheden, er der jo noget, der tyder på, at loven ikke er tilstrækkelig, og det er jo bl.a. også derfor, vi har diskussionen i dag.
Derfor spurgte jeg ordføreren, om man i Dansk Folkeparti har gjort sig nogen overvejelser over, hvad man konkret kan gøre.
Det vil jeg stadig væk gerne have et svar på.
Jeg kunne også godt tænke mig at spørge ordføreren, om man kunne forestille sig, at ideen om at give et større grundtilskud til institutionerne kunne være en mulighed for simpelt hen at sikre, at de små institutioner bliver mindre følsomme over for svingninger i antallet af studerende.
Kunne det være noget, man i Dansk Folkeparti kunne gå i gang med at diskutere og overveje som en mulighed?
Marlene Harpsøe (DF), 2010-03-05:
Enhedslistens ordfører er inde på, at Enhedslisten vil følge den her sag meget tæt, og det synes jeg bare, Enhedslisten skal gøre – alt det, de vil.
Jeg synes, det er forkert nærmest at angribe Dansk Folkeparti for ikke at ville gøre noget ved det her noget før.
Vi har stillet et hav af spørgsmål til ministeren, bl.a. om de truende lukninger af Skårup og tegnsprogsuddannelsen i Århus, som også er et kritisk punkt lige i øjeblikket.
Så jeg synes simpelt hen ikke den påstand passer.
Når Enhedslistens ordfører så efterlyser konkrete ideer til, hvordan man skal sikre udkantsområderne, synes jeg bare, Enhedslistens ordfører skulle tage fat i loven og se på de mange gode paragraffer og bestemmelser, der er i loven, og som netop skal medvirke til at sikre yderområderne.
Der står bl.a. noget om de her udviklingskontrakter, og at ministeren – og det fik Dansk Folkeparti med – i sidste ende kan gribe ind, hvis en nedlæggelse af et uddannelsessted er helt absurd.
Der er mange gode ting, så jeg synes bare, man skulle slå op i loven.
Nanna Westerby (SF), 2010-03-05:
For det første forstod jeg ikke helt, hvad ministeren mente med, at et øget grundtilskud på bekostning af taxametertilskuddet vil forringe mulighederne for at gøre mere f.eks. for de elever med anden etnisk baggrund, som har ekstra brug for noget sproghjælp.
Det vil jeg gerne høre ministeren uddybe hvordan hænger sammen.
Så siger ministeren, at det her er udtryk for en ungdomskultur, og at storbyerne virker tiltrækkende.
Og det er jo sådan set rigtigt nok, det gør de på en masse unge mennesker.
Så siger ministeren, at de unge stemmer med fødderne; i stedet for at tage til Høje-Taastrup Gymnasium tager de ind til Rysensteen i København, og i stedet for at tage til Skårup Seminarium tager de til Odense.
Det er sådan set rigtigt nok, men problemet er bare, at der altså er en gruppe unge, der sidder tilbage, og at der er nogle yderområder, som bliver forladt; f.eks. kommer Høje-Taastrup til at være uden mulighed for flere ungdomsuddannelser.
Jeg vil bare høre, om ikke det bekymrer ministeren, at der er nogle, der sidder tilbage?
Og mener ministeren ikke, at vi skal gøre noget for at gøre op med de strukturer, der gør, at det er mindre attraktivt at tage en uddannelse i Høje-Taastrup og Skårup end i København og Odense?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-03-05:
Fru Marlene Harpsøe påpeger, at vi jo faktisk mangler folkeskolelærere, og det er også rigtigt.
Men det er jo en anden snak.
Jeg skal også sige til fru Marlene Harpsøe, at vi naturligvis vil følge meget tæt, hvad man har tænkt sig at gøre.
En ting er jo, hvad man siger fra Folketingets talerstol, noget andet, hvad man rent faktisk har tænkt sig at gøre fra Dansk Folkepartis side.
Mit spørgsmål til ordføreren går på, om ordføreren har nogen konkrete ideer til, hvordan man kan sikre uddannelsesinstitutioner i udkantsområderne.
Når det nu er så vigtigt for Dansk Folkeparti, som jeg kan forstå det er, hvilket jeg synes er meget positivt, kunne man forestille sig, at de havde gjort sig nogle overvejelser over, hvordan vi kan sikre uddannelse i udkantsområderne.
Rasmus Jarlov (KF), 2010-03-05:
Det har jeg p.t. ikke nogen holdning til.
Det vil jeg gerne være med til at drøfte nærmere.
Nanna Westerby (SF), 2010-03-05:
Jeg tager bare ordet, fordi jeg er lidt i tvivl om, om den konservative ordfører overhovedet har læst det forslag til vedtagelse, som oppositionspartierne faktisk har fremsat her i dag.
Vi har jo ikke sagt, at der skal være et udbud i Skårup, og vi har ikke på noget tidspunkt i det forslag til vedtagelse eller i debatten i dag taget stilling til, hvor præcis i landet der skal være et udbud.
Det, som det forslag til vedtagelse handler om, er struktur og incitamenter.
Tina Nedergaard (V), 2010-03-05:
Nu kan jeg ikke se, at forespørgerne har taget højde for det i det forslag til vedtagelse, man har fremsat.
Der lægger man op til at ændre i taxametersystemet.
Selv om jeg agter at arbejde hurtigt som minister, vil jeg sige, at uanset hvor enige vi måtte være, vil et nyt taxametersystem heller aldrig kunne redde Skårup.
Så der er vi vist i samme båd.
Jeg har jo – det er korrekt – den mulighed at kunne gribe ind, hvis jeg finder, at der er behov.
Det var vi jo meget bevidste om i forligskredsen, og det ved hr. Carsten Hansen godt, for vi var der sammen.
Vi var meget bevidste om i forligskredsen, at det jo netop ikke skulle være hovedreglen.
Det var en mulighed, der blev givet.
Hvis man havde ønsket det som en hovedregel, skulle man jo i lovgivningen have skrevet, at det skulle til godkendelse hos ministeren.
Det skal det altså ikke.
Så det ville være meget vidtgående for mig at gribe ind.
Men jeg er optaget af regional dækning, og derfor vil jeg også i udviklingskontrakterne arbejde videre med professionshøjskolerne for at sikre, at de lever op til det ansvar decentralt.
Carsten Hansen (S), 2010-03-05:
Nu er det sådan, at det er mig, der spørger ministeren og ikke omvendt i denne sag.
Men må jeg ikke sige, at hvis man kigger på § 29 i loven, kan man se, at der står, at ministeren har en adgang til at pålægge en professionshøjskole at undlade lukning af et uddannelsessted, hvis ministeren vurderer, at der stadig er et behov for det pågældende uddannelsessted.
Det vil sige, at det egentlig var ret kloge mennesker, som lavede den her, fordi det passer lige præcis på alle de steder, hvor vi begynder at få problemer.
Så det er op til ministeren, og ministeren vurderer så åbenbart ikke, at der er behov for Skårup Seminarium.
Det må jeg jo så konstatere.
Det andet, som det undrer mig lidt at ministeren ikke har lyst til at gå i dialog om, er, at man skal afvente udviklingskontrakterne, hvor man beder professionshøjskolerne om at levere eksempler på, hvordan de vil leve op til deres uddannelsesforsyning.
Se, når den udviklingskontrakt kommer, er Skårup Seminarium lukket.
Hvorfor dog ikke gå ind i dialogen og sige: Når nu man står i en aktuel situation, hvordan lever professionshøjskolen op til at sikre den lokale uddannelsesforsyning, og hvorfor vente, til den er lukket, med at bede om at få den udviklingskontrakt?
Tina Nedergaard (V), 2010-03-05:
Nej, det er jo netop ikke ligegyldigt, men jeg synes faktisk næsten, at det er et frækt spørgsmål, når det er mig, der står heroppe og forsvarer, at man qua lovgivningen skal træffe de lokale beslutninger, mens det er hr. Carsten Hansen, der vil omgøre dem.
Så nej, jeg vil fuldt og helt respektere de reaktioner, der er kommet.
Men hr. Carsten Hansen har jo også med åbne øjne lavet lovgivning i forligskredsen, som netop gør, at det vil være undtagelsesvis, at en minister griber ind i det her, hvor det netop er sådan – jeg tror, det var fru Marlene Harpsøe, der sagde det – at hvis det er helt hen i vejret eller ude i hampen eller noget i den retning, griber man ind.
Vi har jo ikke lavet en lovgivning, som pålægger ministeren at gribe ind.
Så derfor er jeg næsten nødt til at vende spørgsmålet om og sige: Jeg vil gerne gå videre med arbejdet med at styrke professionshøjskolernes mulighed for at kunne agere lokalt og se i forhold til deres strategier, om vi kan støtte dem i det.
Men vil hr. Carsten Hansen lave loven om, så jeg bliver påbudt at gribe ind, for det jo nærmest det, som hr. Carsten Hansen siger jeg skal?
Carsten Hansen (S), 2010-03-05:
Jeg vil takke for svaret, men til det, vi rejste forespørgslen om, nemlig hvad ministeren vil gøre for at leve op til de intentioner, der ligger i loven, har jeg ikke fået andet svar, end at det, der er, er godt nok.
Det er sådan set det svar, jeg har fået.
Vi ved, at en lang række lokale, mindre uddannelsessteder vil være voldsomt under pres.
Det håber jeg at ministeren også vil erkende, altså at vi har den problemstilling, og det gælder overalt i landet i udkantsområderne.
Det var med henblik på at løse noget af det, at vi skabte vores professionshøjskoler, men det ser ud, som om det ikke hjælper nok.
Hvad vil man i forhold til det her?
Rasmus Jarlov (KF), 2010-03-05:
Jeg kan bekræfte, at jeg har læst forslaget.
Jeg ser altså det her som en reaktion på Skårup Seminarium, og det er også det, hele debatten har handlet om her i dag, og det er derfor, den debat bliver taget op nu.
Så forsøger man selvfølgelig at fremlægge nogle mekanismer, som gør, at man ikke kommer til at stå i den her situation igen.
Det er således, jeg opfatter forslaget.
Hvis det er forkert, vil jeg selvfølgelig gerne korrigeres, men jeg har meget svært ved at læse debatten på anden måde.
Jeg har ikke bemyndigelse til at afvise noget hundrede procent, men jeg ser ikke for mig, at vi skal til at diskutere taxametrene, og at vi skal til at dele flere penge ud nu, hvor vi har et statsunderskud på 100 mia. kr.
Det må jeg sige helt ærligt.
Jeg må også sige, at selvfølgelig vil vi gerne diskutere problematikken.
Det er klart.
Vi tager altid gerne et møde med forslagsstillerne og andre, som har gode ideer.
Det siger sig selv.
Alligevel vil jeg stadig væk have lov til at afvise det her beslutningsforslag, og det vil jeg gøre, især fordi jeg synes, det er en overreaktion, når vi har selvstyre ude på professionshøjskolerne.
Med hensyn til taxameterets sammensætning og størrelse har der været diskussioner i årtier for at finde den bedste model.
Der er ikke nogen, der er kommet frem med et bedre alternativ endnu, og det er derfor, at man, selv om diskussionen bliver taget hvert år, stadig væk har den form for finansieringsstruktur.
Den støtter vi fuldt ud op om.
Vi mener, det er vigtigt, at pengene skal følge den enkelte studerende for at give uddannelsesinstitutionerne et godt incitament til at få de studerende gennem uddannelserne.
Nanna Westerby (SF), 2010-03-05:
Jamen det er jeg virkelig ked af, for så har den konservative ordfører virkelig misforstået hele præmissen for debatten i dag.
For hele præmissen for debatten i dag er netop, at vi har et problem, fordi der er en tendens til, at uddannelsesinstitutioner i yderområder og socialt belastede områder er urentable.
Man kan simpelt hen ikke få dem til at løbe rundt økonomisk.
Det er det, vi som opposition gerne vil have lavet om.
Bare som oplysning til den konservative ordfører, hr. Rasmus Jarlov, vil jeg sige, at det her altså ikke drejer sig om Skårup Seminarium.
Det drejer sig om en større tendens.
Så jeg vil gerne høre den konservative ordførers holdning til den tendens, nemlig at alting er blevet meget mere markedsorienteret, og at det gør, at man lukker uddannelsesinstitutioner i yderområder og socialt belastede områder.
Er det det, som den konservative ordfører synes er rigtig god uddannelsespolitik?
Rasmus Jarlov (KF), 2010-03-05:
Selvfølgelig anerkender jeg det.
Som jeg også sagde i min indledende tale, er vi enige i, at der skal være uddannelsesinstitutioner spredt ud over landet, således at det ikke kun er i de tre-fire største danske byer, at man kan komme til at studere.
Så jo, det er jeg helt enig i.
Carsten Hansen (S), 2010-03-05:
Er det så ikke et paradoks, at når vi vil diskutere det og anvise nogle veje, afviser man fuldstændig at diskutere nogen af de muligheder?
Hvad er De Konservatives bud på, at vi sikrer både Skårup, Nørre Nissum, Skive og de andre seminarer, som garanteret vil komme på tale inden for det næste år eller to?
Hvad er buddet, ud over at der bare skal laves udviklingskontrakter?
Det har vi hørt, men det er jo bare nogle ord på et stykke papir, der er jo ikke andet i det.
Vi hørte Dansk Folkeparti sige, at de meget gerne vil diskutere det, og vi kan jo risikere, at vi måske kan finde hinanden, både i forhold til taxametre, lidt flere penge og sådan nogle ting.
Vi har set, at flere af vores små seminarier rundtomkring i landet under professionshøjskolerne har været i problemer, og jeg tror, vi vil komme til at se flere.
Jeg vil høre, om De Konservative anerkender, at der her er en udfordring, som vi i fællesskab skal løfte, hvis vi ellers skal leve op til lovens krav og målsætninger.