runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2008-04-11:
Ja, nu skal man jo altid være lidt nervøs, når SF begynder at rulle sig ud med regnestykker, men det, jeg gerne vil holde fast på, er, at referenceperioden er sat ned fra 3 år til 2 år.
Det er jo en markant forbedring, også set fra modtageren af supplerende dagpenges side.
Det andet, jeg vil spørge hr. Eigil Andersen om, vedrører, at jeg forstår på ordførertalen, at det er hr. Eigil Andersens opfattelse, at alle de, der er på deltid, gerne vil have fuldtidsarbejde.
Hvis det er præmissen, er det jo udmærket.
Jeg forstår også, at SF tidligere har ment, at man nærmest skulle have ret til det, hvis man er deltidsansat.
Så er det bare, jeg vil spørge: Kunne man ikke forestille sig, at netop det, at man ændrer på de her regler, fører til, at nogle af de arbejdsgivere, der ikke i dag tilbyder fuldtidsarbejde, vil være nødt til at gøre det, fordi de ikke længere kan forlade sig på at få den her statsstøtte i form af supplerende dagpenge?
Det kan være private arbejdsgivere, det kan være offentlige arbejdsgivere.
Er hr. Eigil Andersen fuldstændig blind for den vinkel, som rent faktisk skulle komme nogle af de mennesker til gode, som hr. Eigil Andersen påstår at tale på vegne af?
Morten Østergaard (RV), 2008-04-11:
Nu spurgte hr. Eigil Andersen hr. Bent Bøgsted lidt om de ændringer, som regeringens oprindelige forslag har fået, inden det nu er blevet til en aftale og et lovforslag.
Der vil jeg bare bede hr. Eigil Andersen om i det mindste at kvittere for, at der på det her område og inden for andre dele af jobaftalen er sket ændringer og forbedringer, også set fra lønmodtagers synspunkt, alene fordi nogle påtog sig den opgave at sidde og forhandle ved et forhandlingsbord og skabe en aftale. Der må man jo så give og tage, men jeg vil bare bede hr. Eigil Andersen om at bekræfte, at det, SF foretog sig ude på sidelinjen, i hvert fald ikke har haft nogen effekt.
Man må jo sige, at man en gang imellem må søge indflydelse, hvis man vil påvirke det resultat, der ligger.
Det er jo det, der er sket her, hvor det, der nu er foreslået i dag, adskiller sig markant fra det, regeringen først lagde frem.
Eigil Andersen (SF), 2008-04-11:
Der er jo en anden mulighed, nemlig den at fortsætte med de nugældende regler, og den vil da være mere nærliggende set ud fra et lønmodtagersynspunkt.
Man kan selvfølgelig altid sige, at man afværgede den ene eller den anden eller den tredje katastrofe, som kunne være sket, og så blev forringelsen så lidt mindre.
Men det står dog fast, at der er tale om en forringelse for begge punkters vedkommende, både med hensyn til at man sætter perioden ned fra 52 uger til kun 30 uger på supplerende dagpenge, og med hensyn til at det nu skal foregå inden for en længere periode.
Har Det Radikale Venstre overvejet den mulighed, at man også kunne fastholde de nuværende regler i solidaritet med menige mennesker, herunder en hel række undervisere, som jeg tror traditionelt står Det Radikale Venstre nær?
Morten Østergaard (RV), 2008-04-11:
Nu er vi jo ikke ligesom Socialistisk Folkeparti et interesseparti, som varetager bestemte gruppers interesser, men vi prøver derimod at varetage hele samfundets interesser, og der er det med mere arbejdskraft altså den centrale udfordring.
Så siger hr. Eigil Andersen, at det vil være bedre for lønmodtagerne.
Jamen hr. Eigil Andersen har selv tidligere sagt, at alle de mennesker, der får supplerende dagpenge, ønsker at få fuldtidsjob.
Så må det jo være det, der er opgaven; ikke at sikre, at de kan blive på supplerende dagpenge, men at sikre, at de kan få et fuldtidsjob.
Og det er jo der, hvor man må have en palet af initiativer, men det, vi kan konstatere, er, at der er arbejdsgivere, der spekulerer i, at der er en let adgang til supplerende dagpenge for lønmodtagere, og derfor er de fri for at udbyde fuldtidsjob.
Det er jo der, hvor hr. Eigil Andersen er fuldstændig blind for den vinkel - og det var egentlig også det, jeg spurgte om, da han stod her som ordfører - at det her har en adfærdspåvirkning af arbejdsgiverne, som fører til det mål, at de lønmodtagere, som hr. Eigil Andersen gerne vil gøre sig til talsmand for, rent faktisk kan få et fuldtidsjob.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-04-11:
Der er heller ikke tale om tilbagevirkende kraft.
For os har det været vigtigt, at ændringen af reglerne om supplerende dagpenge både er enkel og rimelig, og det synes jeg er lykkedes i det forslag, vi har fremsat.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-11:
Ministeren er i gang med at rette smed for bager, og det er ikke rimeligt.
Der er ingen tilkendegivelse fra Socialdemokratiet om, at vi støtter lovforslaget delvis.
Man sætter jo den periode, man kan få supplerende dagpenge i, ned; man forlænger også ydelsesperioden til 104 uger.
Så den del støtter vi overhovedet ikke.
Vi støtter en ligestilling med de eksisterende regler, således at der ikke er forskel på dem, der har et opsigelsesvarsel, og dem, der ikke har det.
Så vil jeg godt spørge ministeren, om der er et element af tilbagevirkende kraft i det her lovforslag.
Er det ikke sådan at forstå med hensyn til, hvornår man begynder at gøre perioderne op, at det er fra lovforslaget blev fremsat - jeg tror, det var den 14. april - og 104 uger fremefter, eller går man tilbage og tager nogle uger før den tid?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2008-04-11:
Jeg vil gerne takke for den behandling, som forslaget har fået her i Tinget i dag.
Med aftalen fra februar i år om en jobplan har vi taget godt og grundigt fat på en af de mest centrale udfordringer i det danske samfund, nemlig mangelen på arbejdskraft.
Forslaget om at begrænse retten til supplerende dagpenge er et af de forslag, der skal være med til afhjælpe den mangel.
Det skaber fleksibilitet på arbejdsmarkedet, og det kan være en vej til fuldtidsbeskæftigelse, men samtidig skal vi sørge for, at reglerne er med til at flytte folk fra deltidsarbejde til fuldtidsarbejde.
En begrænsning af retten til supplerende dagpenge tilskynder arbejdsgivere og arbejdstagere til yderligere at efterspørge og udbyde arbejde på fuldtid.
Det betyder et opgør med de regler, som har givet mulighed for, at arbejdsgivere og arbejdstagere sammen har kunnet indrette sig permanent på en kombination af deltidsarbejde og supplerende dagpenge.
I en tid med mangel på arbejdskraft skal fuldtidsarbejde være en måde, hvorpå arbejdsgiverne kan fastholde og tiltrække arbejdskraft.
Det er derfor foreslået, at man fremover kan modtage supplerende dagpenge i 30 uger inden for en periode på 104 uger, og at alle har samme ret til supplerende dagpenge, uanset hvor eller hvordan de er ansat.
For personer, som allerede er omfattet af reglerne om ret til supplerende dagpenge i 52 uger inden for 70 uger, er der foreslået en overgangsordning, og den sikrer, at de i en overgangsperiode får ret til supplerende dagpenge i den periode, som de ikke har brugt af deres periode på de 52 uger.
Jeg vil afslutningsvis sige, at forslaget om at begrænse retten til supplerende dagpenge skal ses i lyset af, at regeringen har indgået trepartsaftaler med KL, Danske Regioner, LO, FTF og AC om at arbejde for, at offentligt ansatte på deltid skal have mulighed for at arbejde på fuldtid eller i flere timer.
Jeg vil så i øvrigt gerne takke hr. Bjarne Laustsen for den delvise tilslutning til lovforslaget, idet hr. Bjarne Laustsen jo har erkendt, at Socialdemokratiet støtter den del af lovforslaget, der går ud på, at man, når man intet opsigelsesvarsel har, kan indrette sig permanent med supplerende dagpenge, til man går på pension.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen, hvor vi får lejlighed til at drøfte de spørgsmål, der har været rejst under debatten.
Anders Samuelsen (NY), 2008-04-11:
Ny Alliance går ind for det her forslag.
Vi mener, det er et fornuftigt og nødvendigt forslag i en periode, hvor der er en udpræget mangel på arbejdskraft.
Der burde selvfølgelig andre supplerende tiltag til, ikke mindst en skattereform, men det her er trods alt et skridt i den rigtige retning.
I bund og grund ender diskussion hele tiden med en debat om, hvorvidt man tror på, at der så opstår flere fuldtidsstillinger eller ej kontra en diskussion om, hvad tanken med supplerende dagpenge egentlig har været fra starten.
I vores hoveder er der ingen tvivl om, at supplerende dagpenge netop er tænkt som en midlertidig ydelse, og at de ikke skal være noget, som man kan indrette sin tilværelse på permanent.
Ved at gøre det her er vi med til at lægge pres på arbejdsgiverne for at oprette flere fuldtidsstillinger.
Vi tror på, at det sker, og vi er også fuldstændig overbeviste om, at de skræmmescenarier, der bliver stillet op fra oppositionens side om, hvor galt det kan gå, ikke kommer til at holde stik, når først virkeligheden har meldt sig i løbet af de næste par år.
Morten Østergaard (RV), 2008-04-11:
Jeg er klar over, at der er en uenighed her.
Det, der er styrken ved det forslag, der ligger her, er, at det i forhold til resten af elementerne i jobplanen rent faktisk har en reformkarakter, der bidrager til permanent at øge arbejdsstyrken i Danmark.
Og det har vi altså behov for, også på kort sigt.
Når der så bliver talt om Læsø, vil jeg sige, at jeg har været på Læsø, og der var en fin færgeforbindelse der, så der er mange muligheder for at arbejde andre steder.
Det ved jeg også at der er mange folk fra Læsø der gør, og det er også tilfældet mange andre steder.
Derfor synes jeg, at hr. Bjarne Laustsen skulle lade være med at være så pessimistisk.
Jeg oplever også, at nordjyderne, som hr. Bjarne Laustsen jo i virkeligheden burde kende bedre end jeg, har en ekstremt god evne til at sikre, at der er fremdrift i deres region, og jeg har også besøgt nordjyske arbejdspladser, hvor man har problemer og overvejer at udflytte arbejdspladserne, fordi man ikke engang kan få ukvalificeret arbejdskraft.
Jeg synes, man må sige, at vi har et behov for at sikre, at også de virksomheder i Nordjylland i fremtiden kan få god dansk arbejdskraft på fuldtid, i stedet for at man opretholder et system, der fastholder folk på deltidsforsørgelse.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-11:
Det kan godt være, at det med Hirtshals og Skagen virker for overvældende, men skulle vi så ikke lave en lille studietur til Læsø?
Det er landets mindste kommune, og det er dem, der har det største forbrug af supplerende dagpenge.
Det med fiskeindustrien har ikke noget med supplerende dagpenge at gøre.
De er ansat på en overenskomst på 37 timer med ret til at blive sendt hjem.
Tror man virkelig, at arbejdsgiveren gør det for sjov?
Næ, det er, fordi der ingen fisk er; det er, fordi der ikke er noget andet arbejde at få.
Hvor skal de gå hen og få det fuldtidsarbejde?
Det er det, der er interessant.
De ender med at blive fuldtidsledige, og incitamentet til at tage bare nogle få timers arbejde forsvinder jo som dug for solen med det her.
Det, man kunne have gjort i den her forbindelse, var jo at ligestille de lønmodtagere, der har et opsigelsesvarsel, med dem, der ikke har det; det kunne man jo have holdt sig til, altså 52 uger for alle og inden for en periode på et par og halvfjerds uger.
For det er jo rigtigt, at de, der ikke har et opsigelsesvarsel, kan gå til evig tid, og det er vi da enige i er helt urimeligt.
Derfor kunne man lave en ligestilling; det ville jo være nok i forhold til det område her, synes jeg.
Morten Østergaard (RV), 2008-04-11:
Det er klart, at for os har det centrale ønske i forhold til hele forhandlingen om jobplanen været at bidrage til, at der skaffes mere arbejdskraft til et betrængt dansk arbejdsmarked, ikke alene på kort sigt, men også med hensyn til strukturforbedrende elementer, som det her er et udtryk for.
Og der er det, jeg siger, at man jo ikke hver dag kan tale om samfundets store udfordringer, men så ikke ville smøge ærmerne op og tage fat, når muligheden er der.
Jeg tror, at hr. Bjarne Laustsen og jeg er enige om, at det var bedre, at vi havde en anden regering end den, der sidder nu, men det ændrer jo ikke på, at der er mange udfordringer, der ikke kan vente med at blive løst, indtil den mulighed måtte opstå, forhåbentlig efter næste folketingsvalg.
Der er mange ting, der ikke kan vente på det, og det er derfor, vi har taget ansvar.
Og der vil jeg så i forhold til hr. Bjarne Laustsens spørgsmål sige, at pointen her er, at der er masser af fuldtidsstillinger, og vi ved, at der bliver en endnu større mangel på arbejdskraft, og derfor er det et spørgsmål om at skabe et arbejdsmarked, der er baseret på, at folk har fuldtidsarbejde, for det har vi brug for.
Det har vi også brug for i Nordjylland, hvor der også i dag er problemer med at skaffe ufaglært arbejdskraft til visse arbejdspladser.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-11:
Altså, hvis nu der er nogle, der kommer og foreslår noget, der er rigtig slemt, og det så lykkes Det Radikale Venstre at trække det bare en lillebitte smule i deres retning, så er det en sejr. Det vil sige, at hvis nu regeringen havde foreslået totalt at afskaffe de supplerende dagpenge og De Radikale havde fået forhandlet 2 ugers dagpenge hjem, så havde det også været fint, og så ville man have argumenteret med, at der dog var 2 ugers dagpenge.
Det er jo det, man står og gør her.
Jeg tror, at når fiskepigerne har været i deputation på onsdag i Arbejdsmarkedsudvalget og hr. Morten Østergaard har haft lejlighed til at tale med fru Marianne Jelved om, hvordan situationen er i fiskeindustrien i Hirtshals og andre steder, så vil man finde ud af at forholde sig til det, for hvis ikke de piger skal være i den fiskeindustri, hvad er det så, de skal lave i stedet for?
Bent Bøgsted (DF), 2008-04-11:
Jeg vil sige, at den største ændring, der kom, jo var, at det blev skåret ned fra 3 år til 2 år, nemlig at man kunne bruge 30 uger over 2 år, i stedet for at det skulle være over 3 år.
Så det ene år, der blev kortet væk, var jo det største indgreb der.
Grunden til, at det er blevet 30 uger, er, at det viser sig, når man ser på statistikkerne, at hovedparten af dem, der får supplerende dagpenge, faktisk kan holde sig inden for 15 uger på 1 år, og derfor er det så blevet 30 uger over 2 år.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-11:
Det er jo regeringen, der gennem deltidsloven har sagt, at der slet ikke må stå, at der inden for et område kun er fuldtidsjob.
Det var jo regeringen, der kom med deltidsloven; sådan og sådan skulle det være, og det stod i loven.
Det var jo simpelt hen et indgreb i de kollektive rettigheder, som parterne havde aftalt, fordi man simpelt hen ønskede, at flest mulige skulle have et fuldtidsjob.
Det er helt klart, at vi gerne vil have, at der kommer flere fuldtidsjob, og den her del af det - jeg tror ikke, der er andre ordførere der har berørt det - hvor der er lønmodtagere, der ikke har et opsigelsesvarsel, har vi haft kig på længe, for det er ikke rimeligt, at vi har haft to forskellige systemer.
I det ene system for dem, der havde et opsigelsesvarsel, var der en begrænsning på, hvor lang tid man kunne modtage dagpenge - 52 uger inden for 70 uger eller sådan noget i den stil - hvorimod der var andre, der kunne få det for tid og evighed.
Det var jo ikke rimeligt.
Eigil Andersen (SF), 2008-04-11:
Men man begynder altså med at straffe de arbejdsløse.
Vi må så konstatere, at det gør Dansk Folkeparti også.
Oprindelig ville regeringen halvere den periode, hvor man kunne få supplerende dagpenge, fra 52 uger til 26 uger.
Dansk Folkeparti har så medvirket til at få udvirket, at det blev hævet til 30 uger, altså 4 uger ekstra.
Det er stadig væk en meget voldsom nedskæring fra 52 uger til 30 uger.
Føler Dansk Folkeparti, at man med det her figenblad, som de 4 ekstra uger er, dermed har fået sine ønsker opfyldt og kan stå inde for det, der her bliver vedtaget, og forsvare det?
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-11:
Jeg vil også allerede nu sige her fra talerstolen, at på onsdag kommer der adskillige i Arbejdsmarkedsudvalget for at fremlægge deres egen sag og vise, hvordan de bliver berørt af det her tåbelige forslag.
Det er folk, der allerede har et arbejde, men jo ikke kan gøre noget ved, at der er fiskekvoter og skiftende vejrlig og alle mulige andre årsager til sæsonarbejde.
Det arbejde skal gøres, og det er jo det, vi er så fantastisk gode til i Danmark.
Vi er fleksible.
Når der er et arbejde at få, så tager vi det, og det må da være langt bedre at sætte ind over for dem, der slet ikke har noget arbejde.
Her er der både en arbejdsgiver og lønmodtager, men de skal altså rammes nu - forstå det, hvem der kan.
Bent Bøgsted (DF), 2008-04-11:
Det er for at få en afklaring.
Det kan godt være, hr. Bjarne Laustsen har sagt det, men så har jeg ikke lige fanget det.
Hvad siger Socialdemokraterne til lovforslaget?
Det mener jeg ikke hr. Bjarne Laustsen har redegjort for, men det er jo muligt, hr. Bjarne Laustsen kan gøre det, så bliver jeg i hvert fald klogere.
Jens Vibjerg (V), 2008-04-11:
Så kan jeg da sige til den socialdemokratiske ordfører, at citaterne er fra socialdemokraten hr. Thomas Adelskov, som er hovedordfører på arbejdsmarkedsområdet, og det er citater her fra foråret, så det er sådan set nye citater fra Socialdemokratiet.
Så er mit spørgsmål: Hvad mener Socialdemokraterne rent faktisk om det her, når vi i dag hører en tale, der tordner imod misbrug af dagpengesystemet, og så tidligere her nogle citater fra en anden socialdemokrat, som siger, at vi har et problem, vi er nødt til at gøre noget ved; det var ikke det, der var tænkt med dagpengesystemet og slet ikke i en tid, hvor der er mangel på hænder.
Bent Bøgsted (DF), 2008-04-11:
Forslaget her er en del af regeringens jobplan, der skal skaffe mere arbejdskraft, og det indeholder to elementer.
Retten til supplerende dagpenge harmoniseres, forstået på den måde at uanset om man er ansat med eller uden opsigelsesvarsel, får man samme ret til supplerende dagpenge, nemlig 30 uger med supplerende dagpenge i en 104-ugers-periode.
Der har faktisk gennem lang tid været spekuleret i at ansætte medarbejdere på nedsat tid, så der blev udløst supplerende dagpenge, og det er ikke rimeligt, at arbejdsgiveren udnytter systemet på den måde.
Derfor er det påkrævet, at arbejdsgiverne tænker sig om og planlægger arbejdet bedre, således at brugen af supplerende dagpenge mindskes.
Med indgrebet bliver arbejdsgivere nødt til at tænke i nye baner, når de ansætter folk.
Samtidig har det aldrig været meningen, at man som lønmodtager af bekvemmelighed har kunnet indrette sig på at få supplerende dagpenge, og det forhold vil forslaget også være med til at ændre.
Det skal i den forbindelse siges, at forslaget ikke ændrer ved optjeningsretten til dagpenge.
Dansk Folkeparti tror, at når forslaget er indfaset, vil vi se en adfærdsændring, der vil betyde, at arbejdsgiverne ikke længere spekulerer i ansættelse med supplerende dagpenge i baghånden.
Med det behov, der er for arbejdskraft, er der gode muligheder for at få et nyt job, hvis man kommer i den situation, at man mister sit job, og derfor mener vi heller ikke, at det er et hårdt indgreb, men et indgreb, der vil skabe en adfærdsændring.
Partierne bag forslaget har aftalt, at der skal holdes øje med udviklingen på området med hensyn til brugen af supplerende dagpenge.
For Dansk Folkepartis vedkommende er vi klar til at se på, hvad der kan gøres, hvis der skulle opstå uheldige og uhensigtsmæssige konsekvenser.
Men Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2008-04-11:
Jeg bryder mig sådan set ikke om den der gættekonkurrence om, hvem der kan huske flest citater, ligesom i et tv-show.
Det, der er interessant i den her forbindelse, er, at det her lovforslag får nogle klare konsekvenser, og det vil Venstre ikke forholde sig til.
De vil ikke forholde sig til, at der vil være folk, som efter 30 ugers modtagelse af dagpenge for nogle ganske få timer kommer til at opleve, at så er det slut.
Så skal de enten være fuldtidsledige eller gå ud og finde fuldtidsarbejde i, jeg tror, det er 26 uger; så kan de få en ny periode igen.
Det er konsekvenserne, og det synes jeg Venstre skulle forholde sig til i stedet for at deltage i en gættekonkurrence.
Jens Vibjerg (V), 2008-04-11:
Tak for det.
Jeg vil godt spørge den socialdemokratiske ordfører, hvem der har sagt: Det er et stort problem, at både private og offentlige arbejdsgivere udnytter dagpengesystemet til at hyre medarbejdere, der lige nøjagtig passer ind i deres timetal, og som misbruger dagpengesystemet til at lade samfundet betale for den øvrige del af forsørgelsen.
Og: Men det er stadig ikke acceptabelt, at hverken kommuner eller private arbejdsgivere udnytter systemet og sender regningen videre til staten.
Der er tale om god gammeldags kassetænkning fra kommunernes side.
Hvem har udtalt det?
Jens Vibjerg (V), 2008-04-11:
Hr. Eigil Andersen hælder vand ud af ørerne, når han i forhold til kommunerne spørger, hvorfor vi ikke giver kommunerne nogle flere penge.
Så længe kommunerne lader guldet ligge på gaden i forhold til arbejdsmarkedspolitikken, er der ikke nogen grund til at sende flere penge til dem.
Vi kan tage Københavns Kommune.
Hvis hr. Eigil Andersen går ind på jobindsats.dk og ser på resultatrevisionen for 2007, så vil hr. Eigil Andersen se, at hvis Københavns Kommune på jobområdet var lige så effektiv som de kommuner, der har samme rammevilkår - altså de kommuner, som man umiddelbart kan sammenligne sig med - så ville Københavns Kommune i 2007 have sparet 471 mio. kr.
Hvor meget velfærd kunne man så ikke få i en kommune som Københavns Kommune bare ved at blive lige så god som gennemsnittet?
Hvad kunne det så ikke blive til, hvis man sammenlignede sig med de bedste?
Så der er virkelig noget at tage fat i for kommunerne, når vi snakker om beskæftigelse.
Eigil Andersen (SF), 2008-04-11:
Der kan jeg så forstå, at Venstres ordfører kender nogle, som jeg ikke kender. Når der bliver lagt så stor vægt på her, at der skal oprettes fuldtidsstillinger - og det er en hensigt, som jeg er ganske enig i
hvorfor gør Venstre så ikke det, at man bevilger nogle flere penge til kommunerne i form af større bloktilskud og ophæver skattestoppet, sådan at kommunerne har råd til at oprette disse fuldtidsstillinger?
Det vil jeg gerne spørge om.
Problemet er jo, at kommunerne i dag siger, at de ikke har råd til det, og det mener jeg de har ret i.
En af årsagerne til det er jo altså de snævre økonomiske rammer, som regeringen har sat.
Så hvorfor starter man ikke med det, i stedet for at begynde at straffe de arbejdsløse?
Hvis der så blev oprettet flere fuldtidsstillinger, så kunne man måske om 5 eller 7 år se på, om der var arbejdsløshedskasseregler, som efterfølgende skulle ændres.
Bent Bøgsted (DF), 2008-04-11:
Jeg føler mig overbevist om, at vi er med til at skabe flere fuldtidsstillinger, lægge arbejdet om ude ved arbejdsgiverne, så arbejdsgiveren pr. automatik opretter flere fuldtidsstillinger, og det må være det bedste, vi kan gøre for dem, der er ledige, nemlig at der bliver flere fuldtidsstillinger.
Eigil Andersen (SF), 2008-04-11:
Dansk Folkeparti gør et stort nummer ud af jævnligt at sige, at man er den lille mands og den lille kvindes parti.
Jeg vil derfor gerne spørge i den forbindelse: Er det at være den lille mands og kvindes parti, at Dansk Folkeparti nu medvirker til at skære ned på den indtægt, som en person kan få, hvis vedkommende ikke kan få et fuldtidsjob?
Bent Bøgsted (DF), 2008-04-11:
Jeg er ikke helt klar over, hvad det er, hr. Bjarne Laustsen snakker om, som skete i 2001, for det var, mens Socialdemokraterne sad ved magten.
Men jeg er sikker på, at forslaget her vil skabe en adfærdsændring hos arbejdsgiverne og dermed give medarbejderne en bedre sikkerhed for, at de kan få et fuldtidsjob.
Jeg tror også, at langt de fleste vil kunne holde sig inden for de 30 uger, når arbejdsgiverne lægger tilrettelæggelsen af arbejdet om, men jeg er fuldstændig klar over, at der altid vil være nogle, der - uanset hvad vi gør - vælger at sige: O.k., så går vi på fulde dagpenge i stedet for.