Frank Aaen (EL), 2012-04-19:
Vi vil meget gerne hjælpe små virksomheder med den nødvendige kapital, sådan at de kan udvikle sig.
Her er der intet problem med os.
Vi har nogle betingelser, som ikke er opfyldt i det her tilfælde, og derfor stemmer vi imod forslaget.
En af betingelserne er, at hvis staten skal låne penge ud til en virksomhed, så skal der følge krav med, i forhold til hvad virksomheden laver.
Der skal, som vi diskuterede før, tages hensyn til etik og CSR-regler, når det fastlægges, hvilket regelsæt en virksomhed skal opfylde for at kunne få lån fra staten.
Det er det, vi synes der skal indgå i en sådan låneordning, i stedet for at det bliver sådan, at man bare kan låne ud – i virkeligheden også til våbenproduktion, til giftproduktion eller til etisk dårlig opførsel rundt omkring i verden.
Det synes vi ikke staten skal medvirke til, og derfor burde der gælde nogle strammere regler, inden man siger ja til at gøre det muligt at låne penge ved hjælp af statslån.
Den anden ting er: Hvorfor skal det gå via bankerne?
Nu var der før en debat om, hvorvidt vi var på bankpakke V eller en anden bankpakke, men vi er jo samlet set på mere end bankpakke XX.
Når vi tæller alle initiativerne med, nemlig lovgivningsinitiativer, forskellige aktstykker i Finansudvalget plus forskellige låneordninger i Nationalbanken og i ECB, Den Europæiske Centralbank, så har vi langt over 20 forskellige initiativer og bankpakker.
Men skidt med antallet; det er bare omfanget, der er voldsomt.
Men her bliver det jo helt grotesk, for Nationalbanken har vedtaget, at de danske banker må have lov til at låne 116 mia. kr. til en rente, der er mindre end inflationen, hvilket vil sige gratis.
Man tjener penge på at optage et sådan lån i Nationalbanken – i vores bank.
Og samtidig har vi så en Vækstfond, som går ud til bankerne og siger: Vil I ikke låne os penge med statsgaranti?
Så skal bankerne altså låne vores egne penge og låne dem videre til Vækstfonden til en højere rente.
Altså, jeg mener, det er da det rene galskab, at staten stiller penge til rådighed for bankerne, for at bankerne kan låne staten penge, som kan udlånes til virksomheder.
Altså, hvis det var sådan, at det her overhovedet skulle være noget, så skulle staten jo bare låne pengene ud direkte.
Hvorfor skal bankerne ind midt imellem og tjene?
Altså, hvorfor skal man have sådan et mellemled, som er fordyrende både for staten og for virksomhederne, i stedet for at man etablerede en statsbank?
Det kan man gøre via de banker, staten allerede ejer, for i praksis er staten er jo i dag ejer af nogle af landets største banker, nemlig Finansiel Stabilitet og Vestjysk Bank.
Man har altså instrumenterne til selv at kunne sikre de her lån og dermed også at kunne stille de krav og betingelser, der skal til, for at man kan yde et lån.
Og så kan man gøre det til en langt billigere pris, og uden at der er en bankaktionær – for det er jo det, det drejer sig om – der skal tjene penge undervejs.
Altså, det er akkurat det samme, som vi så her for nogle uger siden, hvor ECB lånte europæiske banker 4.000 mia. kr. til 1 pct., tror jeg det var, hvorefter de straks lånte pengene ud til Italien, hvor de fik en rente på 3 pct.
Altså, hvad er det for en galskab?
Hvis ECB synes, at Italien skal hjælpes, ved at man opkøber statsobligationer i Italien, må man da gøre det direkte.
Så vil italienerne få en billigere rente, og man vil ikke have det tab, som man får i dag i ECB.
Men det er altså åbenbart meget vigtigt, at bankerne skal ind imellem, for at de kan tjene nogle penge.
Det er jo filosofien, og det er også derfor, det er helt berettiget at kalde det en bankpakke.
Filosofien er jo her, at man med statspenge sørger for, at bankerne får en sikker forretning, hvor de har overskud med statsgaranti.
Og det er en af grundene til, at vi siger, at vi ikke vil være med til det her.
Vi vil gerne hjælpe de steder ude i samfundet, hvor der er brug for hjælp til at skabe beskæftigelse, men vi vil ikke være med til på den måde at håndfodre bankerne med milliardbeløb.
I det her tilfælde er det et mindre beløb, men alligevel er der tale om store beløb, som samfundet kunne bruge klogere på en anden måde.
Jeg skal nok stille nogle spørgsmål, så vi kan få at vide, hvad det her drejer sig om.
Det er vi ikke med på.