runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2011-10-12:
Betyder det, at jeg må fortsætte?
Jamen jeg spørger jo ministeren, fordi ministeren var til stede, da det skete.
Det er der ikke så mange mennesker i det her land som var, men ministeren var, og derfor kunne det være rart for befolkningen at få belyst, om dette brud på et valgløfte om balance på de offentlige finanser i 2013, som Socialdemokraterne og SF kom med,
skyldes, at de som udgangspunkt faktisk ikke kunne overholde deres valgløfte selv, med deres egne planer, fordi det var en fatamorganaøkonomi, man havde opstillet i den såkaldte »En Fair Løsning«, eller om det skyldes, at De Radikale under forhandlingerne, hvor ministeren var til stede, stillede krav, som gjorde, at Socialdemokraterne og SF ikke kunne føre valgløftet ud i livet.
Mit spørgsmål går på den viden, som ministeren har fra forhandlingen af regeringsgrundlaget, hvor ministeren deltog som radikalt folketingsmedlem.
Jeg har tidligere her i salen boret lidt i, at Socialdemokraterne og SF gik til valg på, at de ville fjerne underskuddet på de offentlige finanser i 2013, og jeg har spurgt, hvorledes det kan være, at man i regeringsgrundlaget er nået frem til, at det først skal ske i 2020.
Til det spørgsmål har jeg fået det svar, at det er forhandlingerne med De Radikale, som har gjort, at man ikke kan være så ambitiøs med den økonomiske politik, som man gerne ville have været.
De Radikale har altså trukket valgløftet tilbage, kan man sige.
Kan ministeren bekræfte, at De Radikale under forhandlingerne om regeringsgrundlaget har stillet krav, der har gjort, at det med at få det offentlige underskud væk er rykket længere ud i fremtiden, end Socialdemokraterne og SF gerne ville have haft det?
Tina Nedergaard (V), 2011-10-12:
Vi kan så i fællesskab glæde os over, at aldrig har så mange unge uddannet sig inden for ungdomsuddannelsesområdet og de videregående uddannelser som i dag, og jeg kvitterer naturligvis også for, at man har sat sig så høje mål hos den nye regering omkring uddannelse, det synes jeg er fint.
Men om nogen ved jeg, at det også er en bekostelig affære, og det er noget, der tæller, og derfor har vi jo brugt penge fra genopretningspakken og finansloven for 2011 til at sikre den mervolumen, der skal til for at uddanne så mange ekstra, som vi har gjort i VK-regeringens tid.
Jeg er imidlertid blot nødt til at stille et spørgsmål.
Om end man ikke kan nå målene i 2012, forudsætter jeg jo, at pengene kommer i 2012,
i modsætning til alle de andre løfter, man har brudt, var og er der jo faktisk 90 mandater bag løftet om at tilvejebringe 5 mia. kr.
Jeg har hørt folk fra Enhedslisten, jeg har hørt folk fra Socialdemokraterne, jeg har hørt folk fra SF og ikke mindst folk fra Det Radikale Venstre stille organisationer og sektorer i udsigt, at disse 5 mia. kr. straks vil blive tilbageført.
Tak for det.
Det er jo en spændende dag, og jeg vil gerne starte med at ønske ministeren hjertelig tillykke med posten.
Jeg vil også gerne personligt tilføje, at det er en af de udnævnelser, som jeg er meget positiv over for, for jeg er sikker på, at ministeren og jeg har det til fælles, at vi mener, at uddannelse og viden er det, der løfter det danske samfund.
Det har ministeren da heller ikke lagt skjul på tidligere, bl.a. da han som finansordfører understregede, hvor vigtigt det var at give 5 mia. kr. ekstra til uddannelse og forskning.
Jeg kan dog ikke finde dem, og derfor er mit konkrete spørgsmål: Hvornår vil disse ekstra 5 mia. kr. blive afsat til uddannelse og forskning og videnskab i den nye regerings regeringstid?
Morten Bødskov (S), 2011-10-12:
Jamen sådan er det jo.
Altså, når der bliver afsagt en dom af den her karakter, hvor folk bliver udvist for bestandig, som det hedder, tager udlændingemyndighederne over, og så vil de tage de nødvendige skridt for at sikre, at det sker.
Sådan er det ganske enkelt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-10-12:
Jeg må altså bare sige, at ministerens ord jo nu er sagt i Folketinget, og at der naturligvis vil blive fulgt op på det, også hvis der ikke bliver fulgt op på den dom, som ministeren her tilkendegiver er en god dom.
Jeg må så bare konstatere, at det i andre tilfælde er set, at man har bøjet sig og ikke har udvist, og at det er gået videre til Menneskerettighedsdomstolen, og at sagen er blevet trukket i langdrag.
Jeg kan bare konstatere, hvad ministeren har sagt, og sige, at der naturligvis vil blive fulgt op på det efterfølgende.
Morten Bødskov (S), 2011-10-12:
Derfor er dommen også meget, meget klar, og så er gangen jo sådan, at når en sådan dom er blevet afsagt – særlig der, hvor den er blevet afsagt nu – bliver den effektueret.
Derfor er der grund til at ytre meget stor tilfredshed med, at Højesteret som sagt har sat et meget effektivt punktum for den her sag.
Sagen som sådan viser jo også, at politiet har fat i bandemiljøet og gør en stor indsats for det.
Det synes jeg da også er værd at tage med.
Men dommen er jo meget, meget klar, og den vil nu blive effektueret.
Det er godt, for den type adfærd hører ingen steder hjemme.
Det er en adfærd, som der klarest muligt skal tages fuldkommen markant afstand fra, og det er også det, der er gældende i dommen, som den er blevet afsagt i dag ved Højesteret.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-10-12:
Jeg kan love ministeren, at jeg vil gøre mig endnu større ulejlighed, end jeg nogen sinde har gjort før – nu, hvor Dansk Folkeparti har fået en ny rolle – i forhold til hvad der står i regeringsgrundlaget, og i forhold til hvad der i øvrigt kommer fra den her regering.
Men når det er sagt, synes jeg ikke helt, der blev svaret på spørgsmålet.
Det er jo sket før, at stærkt kriminelle har fået udvisningsdomme, som ikke er blevet effektueret.
Nu kan jeg forstå, at forsvareren vil søge Menneskerettighedsdomstolen, og at der vil blive sat det helt store værk i gang.
Han har familie både i Libanon og Syrien og kører allerede det store løb, har man også i mellemtiden kunnet læse, i de lande.
Så det ville være helt, helt urimeligt.
Men jeg tager bare tingene lidt på forskud, for det er sket så mange gange før, ganske utilfredsstillende, synes jeg, at stærkt kriminelle elementer er blevet i landet på trods af alle domme.
Og jeg må så sige, at med alt det, der er blevet frembragt indtil nu, vil det være fantastisk synd for hans kone og otte børn.
Jeg tror, han er et meget, meget dårligt eksempel for de otte børn.
Så jeg tror også, det vil være en lykke for dem, hvis han bliver udvist for bestandig og ikke kan vende tilbage til Danmark igen.
Morten Bødskov (S), 2011-10-12:
[Lydudfald]
Jeg starter forfra, hvis det er o.k. med formanden?
Jeg vil dele den tilfredshed, som fru Pia Kjærsgaard har udtrykt, med, at Højesteret har sat et meget effektivt punktum i den her sag.
Hvis fru Pia Kjærsgaard vil gøre sig den ulejlighed at læse, hvad der står i regeringsgrundlaget, vil hun se, at der jo soleklart står, at den her type adfærd ingen steder hører hjemme.
Det gør den jo ikke, fordi det lige nøjagtig er den her type personer med den her type adfærd, som gør livet i hverdagen surt for de rigtig, rigtig mange almindelige indvandrerfamilier, som hver eneste dag slider og slæber for at blive en del af det danske samfund.
Jeg synes, at dommen er klar, og har selvfølgelig en klar forventning om, at nu gør udlændingemyndighederne deres for at sikre, at den pågældende bliver udsendt af Danmark.
Tina Nedergaard (V), 2011-10-12:
Jo, jo, det er jo fuldstændig korrekt, det er også det, den tidligere regering lagde meget præcist frem med de ressourcer, man tilvejebragte, bl.a. med genopretningsplanen, bl.a. med finanslov for 2011
Man brugte penge til at tilbageføre netop til uddannelse, viden og forskning, så vi har været helt ærlige, med hensyn til at vi har brugt dem til mere volumen.
Men det, der jo er interessant, er, at ministeren er velbevandret i tal og derfor må medgive, at det, man har talt om, er en nettomerbevilling til uddannelse og forskning på 5 mia. kr. i forhold til finansloven for 2011.
Dem forudsætter jeg sådan set at jeg ser på finansloven for 2012, ellers må man jo sige det på den måde, at det er et løftebrud.
Mette Bock (LA), 2011-10-12:
Jeg bemærkede, at der ikke kom helt klare svar på det her med de 5 mia. kr.
Jeg kender ikke så meget til de 5 mia. kr.
Men kan ministeren sige noget generelt om – når man nu har disse forstærkede kvantitative mål, som jo er meget tydeliggjorte i regeringsgrundlaget – om man forventer, at det her skal gennemføres inden for nogenlunde den økonomi, som findes for henholdsvis professionsuddannelserne og de øvrige videregående uddannelser for øjeblikket, eller om man faktisk ønsker at øge bevillingerne, som vi jo har hørt fra stort set alle partier før valgkampen?
Eller er det nu en ny situation?
Tak for det.
Og tillykke med ministerposten.
Jeg ser meget frem til et konstruktivt samarbejde, hvor vi kan få reformeret de videregående uddannelser.
Det er lykkeligt, synes jeg, at den nye regering har truffet den beslutning at lægge både professionsuddannelser og de videregående uddannelser i det samme ministerium.
Det åbner jo for nytænkning, og det åbner også for, at man efter i mange år nu kun at have tænkt i kvantitet, i måleri og i yderligere detailstyring virkelig kan satse på et kvalitetsløft af vores uddannelser.
I den forbindelse vil jeg høre, om det indgår i regeringens overvejelser, at man kunne lægge flere bacheloruddannelser fra universiteterne ud på professionshøjskolerne og omvendt gøre overgangen fra professionsuddannelserne til kandidatniveau på universiteterne lettere ved at udbyde suppleringskurser og måske ved at målrette en del af professionsuddannelserne på en måde, så det bliver lettere at sikre den der overgang.
Mads Rørvig (V), 2011-10-12:
Jeg kan jo så forstå, at der er uenighed i regeringen om, hvorvidt man kan indregne de her effekter.
For ifølge den gængse regnemetode kan man ikke, men statsministeren vil jo gøre op med den her regnemetode.
Statsministeren vil indregne provenueffekter af øget investering i uddannelse i en finanslov.
Men kan ministeren så ikke gøre rede for, hvad regeringen egentlig mener om det her?
For man gør jo op med den her gængse regnemetode, som ministeren selv nævner.
Det var mange pæne ord, men det var egentlig et ja eller nej-spørgsmål, jeg stillede ministeren, og det drejer sig ikke så meget om den kommende finanslov.
Det er af principiel karakter.
Kan ministeren indregne en provenueffekt af at bruge flere penge på uddannelse og forskning inden for rammerne af den nye 2020-plan?
Tak for det.
Jeg noterer mig ligesom den forrige spørger, at der er et bredt flertal blandt regeringen og regeringens støttepartier for at øge bevillingen til uddannelse og forskning.
Vil ministeren indregne en effekt af det her i en ny finanslov?
Altså, vil man få et øget provenu ind ved at investere nogle penge i uddannelse og forskning?
Ole Sohn (SF), 2011-10-12:
Jeg vil lige starte med at takke spørgeren for den store interesse for straksafskrivninger.
Jeg forstår, at spørgeren nu efter valget synes, at det er en god idé.
så havde vi måske fået en hel anden form for politisk debat.
Men når det er sagt, så ville det set med mine øjne have været et særdeles effektivt værktøj at lave straksafskrivninger sammen med en fremrykning af offentlige investeringer.
Det er to effektive instrumenter.
Det var et ønske, vi havde.
Andre partier, herunder spørgerens parti, havde et andet politisk ønske.
Vælgerne har så sammensat et Folketing, som giver nogle andre muligheder, bl.a. at vi laver en fremrykning af offentlige investeringer, en såkaldt kickstart, at vi tilrettelægger et grundlæggende reformarbejde, som skal sikre mere uddannelse og forskning, som skal sikre bedre rammevilkår for erhvervslivet, sikre en øget lønkonkurrenceevne, og som skal sikre, at vi generelt får et bedre fundament for dansk erhvervsliv til at klare sig i en globaliseret verden, fordi det vil betyde mere vækst og dermed flere job.
Det er sådan set det, der er hele fundamentet for regeringens politik.
Lars Christian Lilleholt (V), 2011-10-12:
Er ministeren enig i beregninger i Børsen den 6. oktober 2011, der viser, at regeringens udspil til en dramatisk reduktion af CO 2 -udledningen på 40 pct. i 2020 vil koste hver enkelt husstand 16.000 kr.?
Karen Hækkerup (S), 2011-10-12:
Der bliver spurgt om flere forskellige ting.
Satspuljen er ikke til afvikling, satspuljen kommer til at være, som den har været; satspuljeforliget blev ikke opsagt inden valget.
Venstre er selv med i satspuljekredsen, og vi kommer sammen til at foretage de prioriteringer, der skal være.
Så spørger spørgeren, om hun kan gå tilbage og sige, at der ikke kommer til at ske nogen ændringer.
Til det vil jeg sige, at det jo er at drage konklusionen, inden vi har haft forhandlingerne, for jeg indkalder ganske snart til satspuljeforhandlinger, hvor jeg håber, at spørgeren vil møde frem og dér lægge på bordet, hvad det er for nogle sager, Venstre i særlig grad vil prioritere, så vi sammen og i fællesskab kan finde ud af, hvordan satspuljepengene den her gang skal fordeles.
Men det er jo en logik i satspuljen, at man giver en pulje, som er tidsbegrænset, og nogle gange kommer der nye initiativer til, som er mere vigtige at prioritere, og det er jo den politiske prioritering, vi foretager i fællesskab.
De forhandlinger vil jeg glæde mig til at indkalde spørgeren til, for vi skal rigtig snart i gang med at have fordelt de penge, så vi kan få dem ud og gøre noget godt ude i samfundet.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-10-12:
Det vil sige, at jeg kan hilse fra ministeren og sige til vores socialøkonomiske virksomheder, at de hermed kan regne med, at de har støtte bag sig, at de kan fortsætte deres arbejde, og at vi får løst de udfordringer, som de står med, til trods for at regeringen siger, at man skal gøre tingene på en anden måde, og til trods for at regeringen ikke har fælles fodslag, for jeg har i hvert fald hørt regeringens samarbejdspartner udtale, at satspuljen klart var et sted, man kunne starte med at afvikle.
Karen Hækkerup (S), 2011-10-12:
Som jeg sagde i mit tidligere svar, har vi ikke nogen planer om at ændre på satspuljen.
Vi har jo et bredt forlig i Folketinget om den måde, vi har organiseret satspuljen på, et forlig, som jo også spørgerens parti er med i, og derfor står vi skulder ved skulder og sammen, når vi skal prioritere, hvad det er for nogle særlige områder, som det danske Folketing vil gøre en ekstra indsats over for.
Det er klart, at der er en problemstilling, som spørgeren også nævner, i forhold til hvordan man kommer på satspuljen, og hvordan man bliver puljefinansieret; det er jo et velkendt problem, som vi også har diskuteret rigtig mange gange i satspuljekredsen.
Men regeringen lægger ikke op til nogen ændring af den måde, satspuljen bliver lavet på.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-10-12:
Når vi ikke skal spare, ser jeg meget frem til som det næste at høre om de socialøkonomiske virksomheder.
Vi har nogle socialøkonomiske virksomheder, som jo i den grad løfter en masse opgaver.
De er finansieret via satspuljen, men problemet er sådan set, at deres ønske er at blive mere fast forankrede.
Når satspuljen har været det netværk, de havde, er det et meget usikkert grundlag, for det løber kun over 4 år, og så har de 1 år, hvor de er fremadrettede, og 2 år, hvor de næsten er på vej til afvikling igen.
De løser nogle opgaver, vi alle har bedt om.
Er det muligt at få svar på, om det så heller ikke er dér, der skal spares?
Karen Hækkerup (S), 2011-10-12:
Jeg ved ikke, hvor spørgeren har hørt, at satspuljen ikke er fredet.
Jeg vil sige, at i regeringsgrundlaget står der ingenting om, at satspuljen ikke skal bevares i den form, den har.
Tværtimod sidder vi lige nu og forbereder de initiativer, som vi skal lægge frem, og vi vil snarest muligt indkalde satspuljeforligskredsen, så vi i samarbejde kan finde ud af, hvor det er, vi skal sætte ind, så vi bedst muligt kan gøre nogle gode ting for nogle af de allermest udstødte mennesker, som har brug for vores hjælp.
Regeringen har ingen planer om at ændre på satspuljen.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-10-12:
Når ministeren siger, at man ikke mener, der skal spares, er jeg jo meget interesseret i at høre, hvad det så vil sige, når man i valgkampen kunne høre, at satspuljen ikke var fredet, når man kunne høre, at den godt kunne spares væk, den kunne godt flyttes.
Det ville være interessant at høre, hvad ministerens holdning er til hele satspuljeområdet.
Karen Hækkerup (S), 2011-10-12:
Først vil jeg sige tak for lykønskningen – og i lige måde.
Jeg glæder mig rigtig meget til det samarbejde, der er foran os på det sociale område, og jeg håber selvfølgelig, at både Socialdemokraterne og Venstre også her kan finde fodslag om at finde nogle rigtig gode løsninger.
Nu har jeg jo hørt spørgerens spørgsmål, og jeg bliver nødt til at sige, at der faktisk ikke står i regeringsgrundlaget, at der bliver brugt for mange penge på det sociale område.
Det, der står, er, at der bliver brugt for mange penge på at løse problemer, som ikke er blevet løst i tide.
Og det er jo noget ganske andet.
Regeringen mener ikke, at der bliver brugt for mange penge på det sociale område, men at pengene ikke altid bliver brugt på den mest hensigtsmæssige måde.
Vi mener, der skal lægges mere vægt på det forebyggende arbejde og i særlig grad blandt de udsatte børn og unge.
I stedet for brandslukning skal vi helt undgå, at problemerne opstår, og derfor skal vi prioritere den tidlige indsats, for kun på den måde kan vi reelt give børn lige muligheder uanset deres sociale baggrund.
Jeg kunne også nævne, at vi skal lægge mere vægt på at forebygge hjemløshed, at vi skal prioritere den tidlige hjælp til lejere, som er truet af udsættelse, så de får mulighed for at fastholde deres nuværende bolig.
Summa summarum er, at regeringen ikke har planer om at indføre besparelser på det sociale område, men vi skal i stedet finde ud af, om vi kan bruge pengene på en anden og bedre måde til større gavn for den hjemløse, for de udsatte børn og for den prostituerede, men jo også til gavn for samfundet.
Og derfor vil vi iværksætte en analyse af det specialiserede socialområde, som skal lede til en ny socialreform, en reform, der skal sikre en bedre sammenhæng mellem tidlig indsats, faglighed, kvalitet og økonomi på hele det sociale område.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-10-12:
Vil ministeren oplyse, om regeringen ønsker at afskaffe det frie valg af leverandør af hjemmehjælp?
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at gratulere ministeren.
Det bliver et spændende område, og nu får vi også nogle spændende debatter.
Det ser jeg meget frem til.
Det, jeg gerne vil spørge om, er: Vil ministeren redegøre for, hvad regeringen mener med, at der bruges for mange penge på det sociale område, jf. regeringsgrundlaget, side 47, sjette afsnit, og hvor der skal spares?
Karen Hækkerup (S), 2011-10-12:
Men jeg sagde i mit første svar, at vi synes, der er meget bureaukrati, der er bygget op omkring kommunernes afregning og efterbetaling til private leverandører, og jeg nævnte også nogle af de ting, som vi synes hæmmer fleksibiliteten i systemet.
Og jeg sagde, at vi sådan set hellere vil bruge pengene til bedre service end til detaljerede proceskrav.
Jeg synes sådan set også stadig væk, at det er vigtigt at fastholde, at det er det, der er vores svar.
Vi har ikke noget ønske om at fjerne borgerens ret til selv at vælge.
Jeg synes, det er vigtigt, at man sådan set har en kvalitet i selv at kunne vælge, om man ønsker det ene eller det andet tilbud, og det er der ingen planer om at ændre ved.
Men når spørgeren får det til at lyde, som om de private stort set bliver sådan lidt snydt og er blevet sådan en lillebitte smule udsat for noget, der ikke er fair, eller som ikke er på lige vilkår, så vil jeg sige, at man måske også kunne vende det om.
Man kunne sige, i hvert fald når det vedrører efterbetaling eller nogle af de andre regler, at så har der jo været debat om overbetaling på mange forskellige områder inden for det offentlige, og det synes jeg slet ikke er en debat, vi skal ud i.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-10-12:
Men man kan opleve, at man ikke kan lave en direkte sammenligning i et udbudsmateriale, fordi der ikke er regnet varmeudgifter og husleje ind i kommunens tilbud, og dermed har man faktisk ikke et fair og lige sammenligningsgrundlag.
Så selv om man fra regeringens side ønsker at afbureaukratisere, står man jo dog i det, at man også kan afbureaukratisere ned til, at intet kan sammenlignes, og hvor stiller det de private?
Jeg vil gerne bede om, at vi får en garanti for, at der er mulighed for, at man får et fair og direkte sammenligneligt grundlag, når der skal laves udbud for de private og kommunerne sammen.
Karen Hækkerup (S), 2011-10-12:
Til det vil jeg sådan set
sige, at regeringen vil nytænke og forenkle reglerne for samarbejdet mellem det offentlige og det private.
Det er ikke kun i forhold til fritvalgsordningen på hjemmeplejeområdet, men generelt.
Vi vil etablere flere former for offentligt-privat samarbejde, og vi vil se på mulighederne for at reducere de bureaukratiske restriktioner, der i dag findes, og den opgave tager vi fat på.
Spørgeren spørger selvfølgelig også til noget andet, nemlig til, hvad vi vil garantere, hvad vi vil lægge frem, set i forhold til det vi vil sige ikke skal ske inden for det private.
Her synes jeg egentlig, at jeg meget tidligt i mit første svar gjorde rede for, at vi også synes, at der er problemer og bureaukratiske regler forbundet med det private, som gør det besværligt, og som i virkeligheden gør, at der ikke er ligestilling mellem det offentlige og det private.
Det tager vi fat på at kigge på, men der er ingen planer om at fjerne det frie valg.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-10-12:
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at det frie valg er et hjertebarn for Venstre, og at vi vil kæmpe for det med næb og kløer, og at vi mener, at det er en ret, samtlige borgere skal have.
Vores bekymring er jo så, at vi har hørt i debatten, at det private skal gøres overflødigt. Vi kan konstatere, at der er kæmpestor tilfredshed blandt de borgere, der bruger det frie valg.
Det, der så er udfordringen, er, at kommunerne faktisk ikke laver et ligeligt udbudsmateriale, så man kan sammenligne en privat leverandør direkte med den kommunale leverandør.
Vil det være sådan, at ministeren nu vil lave et tiltag, der gør, at man lige præcis på komma kan sammenligne, så vi ved, at den private leverandører har en fair mulighed for at byde på opgaver?
Karen Hækkerup (S), 2011-10-12:
Jeg bliver nødt til at sige til spørgeren, at man må læse i regeringsgrundlaget, for der står det, som regeringen er gået sammen om at lægge frem som regeringens politik.
Vi har ingen interesse i, at det private ikke skal have mulighed for at være der.
Det private bidrager med en god ting og gør, at borgere føler, at de har en medbestemmelse, og spiller også en vigtig rolle.
Det, vi gerne vil fra regeringens side, er at se på nogle af de regler og noget af det bureaukrati, der omgærder det private, men det er ikke regeringens politik, at det private ikke skal have lov til at være der, at det ikke bidrager med noget, og at det ikke skal være en del af den valgmulighed, som medborgere har.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-10-12:
Jeg synes, det er dejligt betryggende at høre ministeren sige, at det ikke bliver afskaffet.
Men hvordan hænger det så sammen med, at regeringspartneren har meddelt, at vi skal have gjort det private totalt overflødigt?