runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2014-05-07:
Tak for det.
Venstre har valgt at bringe spørgsmålet om forligsbrud op i Folketingssalen, men det hører ikke hjemme i Folketingssalen.
Uenighed om fortolkningen af energiaftalen skal drøftes i energiforligskredsen.
Rettidig omhu fra Venstres side havde været at bringe det op i forligskredsen, mens drøftelserne stod på dér, og ikke i Folketingssalen ved den afsluttende lovbehandling.
Det er i praksis alene parterne bag et forlig, der kan afgøre den endelige fortolkning af politiske aftaler.
I den konkrete sag har ingen af aftaleparterne bragt spørgsmålet op i energiforligskredsen.
De overordnede rammer for at fremme energibesparelser i private lejeboliger blev fastlagt i energiaftalen.
Der er imidlertid tale om forholdsvis komplekse problemstillinger, og teksten i energiaftalen fastlægger ikke i detaljer den konkrete udmøntning.
Derfor er L 129 en udløber af en supplerende aftale af 12. november 2013 om udmøntning af bestemmelserne i energiaftalen.
Under forhandlingerne om den reviderede udmøntningsaftale fra den 12. november 2013 stod det hele tiden klart, at Enhedslisten ikke ville være med i aftalen og den efterfølgende udmøntning.
Der er ikke under forhandlingerne eller under folketingsbehandlingen af lovforslaget rejst et spørgsmål om forligsbrud, altså ikke før end ved tredjebehandlingen.
På denne baggrund er det regeringens opfattelse, at der ikke er tale om et forligsbrud, og jeg mener derfor ikke, at det har nogen konsekvenser for energiaftalen, at Enhedslisten stemte mod L 129.
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-05-07:
Tak for det.
Hvilke konsekvenser vil det få, at Enhedslisten har stemt imod lovforslag nr. L 129 og dermed imod udmøntningen af energiforliget fra marts 2012, som Enhedslisten er forligsparti til?
Hvilke konsekvenser vil det få, at Enhedslisten har stemt imod lovforslag nr. L 129 og dermed imod udmøntningen af energiforliget fra marts 2012, som Enhedslisten er forligsparti til?
Kirsten Brosbøl (S), 2014-05-07:
Det budskab har jeg forstået.
Det er jo sådan, at kommunerne og i særdeleshed KL, som repræsenterer alle landets kommuner, vil blive taget med på råd i løbet af den proces, der nu skal være i forbindelse med kystanalysen.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi får set på hele landet, og at det ikke bare er dem, der råber højest og har gode forbindelser København, der får taget deres sag op.
Jeg synes, vi skal kigge på det samlede behov, på den samlede danske kyststrækning, og få analyseret behovet i dybden, sådan at vi kan kigge på, hvad den samlede udfordring her egentlig er, og hvordan vi så fremadrettet skal organisere den indsats.
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-05-07:
Vil ministeren fremadrettet acceptere, at der er partier, der stemmer imod dele af energiaftalen?
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-05-07:
Grunden til, at jeg også spørger om det her i forlængelse af det første spørgsmål, er jo, at selve straffens karakter for at sige det ligeud er lidt mærkelig.
Der kunne man jo ikke forstille sig, at SAS havde fået en straf, der lød på, at de skulle give 1.000 danskere en gratis rejse til f.eks. Mallorca.
Det kunne man jo ikke forestille sig.
Man kunne heller ikke forestille sig, at rørkartelsagen skulle have fået den betydning, at man skulle levere gratis fjernvarmerør til Struer.
Det ville i hvert fald være en mærkelig form for straf, men det er det, der er tilfældet her.
For nogle virksomheder har smurt med bestikkelse, og man har jo sagt: Jamen straffen skal være den, at I skal levere nogle gratis myggenet, 1 million myggenet, som så selvfølgelig kan bruges i Afrika og andre steder, hvor de har malariaproblemer osv.
Men det betyder jo alt andet lige, at der i forhold til de projekter, som de forskellige organisationer kører, med at udbrede myggenet til civilbefolkningen altså er 1 million myggenet mindre at slås om rent konkurrencemæssigt for de andre producenter af myggenet.
Og det betyder jo, at man egentlig straffer de virksomheder, som har opført sig ordentligt og hæderligt, ved, at en anden producent nu begynder at levere gratis materialer inden for de brancher, hvor de ellers er leverandører og typisk er det i forbindelse med offentlige udbud.
Det, der ligger i mit spørgsmål, og som jeg gerne vil have ministeren til at svare på, er, om ikke man i stedet for skulle undersøge, hvorvidt straffen skulle være en økonomisk straf, en økonomisk straf, som også kunne mærkes, og altså ikke en straf, som mere går ud over den pågældende virksomheds konkurrenter.
Mogens Jensen (S), 2014-05-07:
Som jeg også indikerede under besvarelsen af det første spørgsmål, har jeg fuld tiltro til Den Globale Fond som institution og til eksekutivdirektøren, som har godkendt indstillingen fra fondens sanktionspanel om strafudmålingen.
For det er jo sådan, at man i fonden har et sanktionspanel bestående af tre repræsentanter fra fondens sekretariat og tre eksterne uafhængige medlemmer, som har stor faglig indsigt, bl.a. fra Verdensbanken, og derfor har god grund til at kunne vurdere, hvad der er den rigtige form for sanktion i den her sag.
Straffen, som de to virksomheder, som er involveret her, fik, omfatter, at de skulle levere 1 million myggenet gratis til fonden, og det medfører en udgift for begge virksomheder på 11 mio. kr. Derudover skal virksomhederne også betale for, at en uafhængig sagkyndig først gennemgår virksomhedernes interne kontroller og efterfølgende også kontrollerer gennemførelsen af de forbedringer, der så er lagt op til.
Så skal de tilslutte sig en antibestikkelsespagt for producenter af de her myggenet, og de skal også forpligte sig til at øge industriens støtte til sådan en pagt, altså også med midler.
Og endelig har virksomhederne været udelukket fra at levere en række kontrakter, der var afgivet bud på, i den periode, hvor det her foregik. Så på den baggrund synes jeg, at fonden har levet op til sit ansvar.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-05-07:
Tak, hr. formand.
Finder ministeren, at det er en rimelig »straf«, at selskabet »donerer« en række myggenet, som de hæderlige konkurrenter så ikke kan sælge til Global Fund?
Jeg har egentlig ikke mere at sige til det første spørgsmål, så hvis vi bare kan gå videre til det næste, er jeg tilfreds.
Mogens Jensen (S), 2014-05-07:
Jamen som jeg redegjorde for tidligere, så stiller vi jo krav.
Hvis det er penge, vi giver til en organisation, og de bliver misbrugt i den organisation, stiller vi krav om, at de selvfølgelig skal opbygge kontrolmekanismer, og at de også skal reagere hårdt og kontant, når den slags opstår, og det har man gjort i den her sag.
De pågældende medabejdere er blevet fyret, man har krævet den bestikkelse, som er blevet udbetalt, tilbagebetalt, og en stor del er tilbagebetalt, og man har pålagt de to virksomheder, som var involveret, en kæmpestor bøde.
Så min holdning er, at man har gjort det, man skulle gøre, i den her sag, og det kan jeg sådan set være tilfreds med, selv om jeg selvfølgelig overhovedet ikke kan være tilfreds med, at sådan en situation kan opstå, det er klart, og det tror jeg at vi er enige om, ordføreren og jeg.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-05-07:
Jo men altså, jeg anerkender selvfølgelig, at en udviklingsminister ikke skal begynde at blande sig i alle anliggender.
Jeg synes bare, den her sag er meget prekær og meget speciel, set i forhold til at det jo er en tidligere dansk virksomhed, som også er inde i den her sag.
Men jeg kunne godt have tænkt mig, at ministeren trods alt havde knyttet en eller anden form for aktivitet til sine svar, set i forhold til at ministeren henholder sig til, at det har Den Globale Fond selv taget hånd om.
Men jeg synes jo måske, at vi, også som et af de lande, der donerer både bredt og også i et rimelig stort økonomisk omfang, skulle overveje at stille nogle flere krav til den måde, som vores penge bliver anvendt på.
Mogens Jensen (S), 2014-05-07:
Jeg vil gerne understrege, at regeringen selvfølgelig er enig med spørgeren i – det er jeg også som minister – at korruption og misbrug af offentlige midler er uacceptabelt, og at vi skal slå ned på det, lige så snart vi opdager det, og det gør Danmark, når vi opdager den her slags ting.
Det har Den Globale Fond så også gjort, da de opdagede den her sag.
Det vigtige er jo, at vi, når vi arbejder i udviklingslandene, hvor der er risiko for det her, hjælper landene med at opbygge systemer, der kan forhindre korruption.
Det handler om at opbygge ombudsmandsinstitutioner og rigsrevisioner, så landene bliver tvunget til selv at opbygge kontrolsystemer, der kan være med til at forhindre korruption.
Det er også sådan, at er der partnere, som vi samarbejder med – i det her tilfælde Den Globale Fond – som ikke selv tager hånd om de her sager om misbrug, går vi selvfølgelig ind og overvejer, om vi fortsat skal støtte de aktiviteter.
Men i det her tilfælde har Den Globale Fond taget hånd om det.
De har sanktioneret virksomhederne og har krævet pengene tilbagebetalt, og en stor del af pengene er allerede blevet tilbagebetalt.
Det er altså fra dem, der har modtaget bestikkelse.
Derfor er jeg tilfreds med den måde, som fonden har håndteret sagen på.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-05-07:
Finder ministeren, at det er en rimelig »straf«, at selskabet »donerer« en række myggenet, som de hæderlige konkurrenter så ikke kan sælge til Global Fund?
Jeg indrømmer gerne, at jeg her i dag har stillet to spørgsmål til udviklingsministeren, og det andet omhandler selvfølgelig også det her.
Men det er jo grundlæggende ud fra den præmis, at vi i Dansk Folkeparti synes, når nu de her sager finder sted, og når det så også bliver opdaget, at en ting sådan set er, at man som minister siger, at det er uacceptabelt, at det ikke er rimeligt, og at det ikke er foreneligt med den danske udviklingspolitik og den indsats, som vi yder, men en anden ting er jo netop at diskutere det, som måske mere ligger i spørgsmål nummer to, nemlig repressalier, og hvad det kan medføre af initiativer fra ministerens side, så de her virksomheder får en straf, som også opleves som en straf.
En ting er selvfølgelig at give en økonomisk straf, noget andet er at sikre, at eksempelvis de konkurrenter og virksomheder, som også er på det her marked med en produktion af de her mange millioner myggenet, som der skal til årligt, også får en anstændig behandling.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren: Når nu ministeren verificerer udmeldingerne fra den forhenværende udviklingsminister om, at det er uacceptabelt, har det så givet ministeren anledning til at foretage sig noget rent konkret over for den her type korruption?
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-05-07:
Skal jeg forstå det svar, som ministeren her har givet, sådan, at fremadrettet kan partierne gå ind og ud af energiaftalen efter forgodtbefindende?
Dermed må jeg jo nok sige til ministeren, at så er vi tæt på, at der ikke længere er nogen energiaftale.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2014-05-07:
Hvis der som i den konkrete sag har været drøftelser i energiforligskredsen og man i kredsen er blevet enige om, at et parti godt kan stå uden for en konkret udmøntning, så ser jeg ingen grund til, at man ikke i konkrete tilfælde skulle kunne gentage den samme ting.
Men jeg mener også, at man i det konkrete tilfælde ville have kunnet gjort indsigelser i energiforligskredsen imod det, der netop er passeret, hvis man som medlem af energiforligskredsen ikke var til sinds at acceptere, at et enkelt parti stod uden for.
Det var ikke tilfældet.
Venstre kunne med rettidig omhu have gjort indsigelser, da sagen blev drøftet i energiforligskredsen.
Det kan jeg ikke svare bekræftende på.
Jeg synes, det er en forkert udlægning af det, jeg netop har forklaret.
Jeg mener, at det havde været at udvise rettidig omhu fra Venstres side i energiforligskredsen at opponere mod, at Enhedslisten ikke kunne stemme for det konkrete lovforslag.
Det gjorde man ikke.
Ved en drøftelse i forligskredsen vil ethvert parti selvfølgelig kunne forhindre, at andre partier bryder enigheden i forligsaftalen; så vil der bare ikke blive fremsat et lovforslag, før der opnås enighed.
Det er stadig væk min holdning, at vi skal holde sammen i forligskredsen, og at det kun i enkeltstående tilfælde vil være muligt for partier ikke at stemme for ting, der fremgår af energiaftalen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-05-07:
Jeg vil gerne spørge ministeren: Finder ministeren i lighed med den forhenværende udviklingsminister, Christian Friis Bach, at den korruption, som Global Fund har afsløret i det i Schweiz indregistrerede selskab Vestergaard Frandsens myggenetaktiviteter, er »uacceptabel«?
Mogens Jensen (S), 2014-05-07:
Korruption, misbrug af bistandsmidler er selvfølgelig helt uacceptabelt, og derfor er jeg også enig med den tidligere udviklingsminister i det meget beklagelige i det misbrug, der har været af Den Globale Fonds midler i Cambodja.
Jeg synes imidlertid, at det er positivt i sagen, at den er blevet grundigt undersøgt, at der også er taget skridt til at sanktionere de to skyldige virksomheder, at fonden åbent og aktivt har kommunikeret om sagen, og at de implicerede virksomheder også har samarbejdet med fonden under udredningsprocessen, og jeg vil også fremhæve, at ansættelsesforholdene for de ansatte, som var en del af korruptionssagen, er ophørt.
Så det synes jeg er den rigtige tilgang, når man møder den slags problemer.
Hans Kristian Skibby (DF), 2014-05-07:
Finder ministeren i lighed med den forhenværende udviklingsminister, Christian Friis Bach, at den korruption, som Global Fund har afsløret i det i Schweiz indregistrerede selskab Vestergaard Frandsens myggenetaktiviteter, er »uacceptabel«?
Karina Adsbøl (DF), 2014-05-08:
Er ministeren enig i, at det i forhold til det her beslutningsforslag handler om borgere, der ikke har forbedret deres funktionsevne?
Det er folk, der ikke har forbedret deres funktionsevne.
Så vil jeg bare lige sige, at det ud fra en uvildig konsulentordning på handicapområdet netop fremgår, at hvis kommunerne har givet en bevilling, er hovedreglen, at kommunen ikke kan trække den tilbage, medmindre der er sket ændringer i borgerens situation.
Det er simpelt hen det, der står inde på DUS' hjemmeside.
Så kan jeg simpelt hen ikke forstå, at ministeren ikke bakker op om sådan et godt forslag, for det er jo sådan, at ministeren her den 25. februar har fået et brev tilsendt om de her problemstillinger netop af en rådgiver for Muskelsvindfonden, som giver en række eksempler til ministeren på, hvor store udfordringer der er på det her område.
Og jeg må sige, at vi tidligere har fået masser af henvendelser, også fra Muskelsvindfonden og den tidligere formand Evald Krog, som meldte sig ud af Socialdemokraterne, fordi han simpelt hen syntes, at det, der foregik, var uanstændigt.
Altså, jeg kan simpelt hen ikke forstå ministeren, for der har jo været en række artikler i Ekstra Bladet, hvor der bl.a. står, at ministeren ikke tager kommunernes lovbrud alvorligt.
Der må jeg bare sige, at det da overhovedet ikke lader til, at ministeren tager det her alvorligt.
Vi har så mange henvendelser i Socialudvalget, og ministeren hører det fra handicaporganisationerne.
Og forældre har i forhold til Handicapcenter København haft massive problemer med at få hjælp.
Så det er da rimeligt, at man, når man ikke har fået forbedret sin funktionsevne, kan bevare hjælpen, indtil sagen har kørt i Ankestyrelsen.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2014-05-08:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at takke Dansk Folkeparti for rejse den her væsentlige debat.
I Venstre ser vi det som yderst vigtigt, at borgere med handicap bliver behandlet godt, og at de får en retfærdig behandling af kommunerne.
Med B 101 sætter Dansk Folkeparti fokus på en vigtig problemstilling.
I Venstre forholder vi os også til den, for vi ønsker også at forbedre forholdene for borgere med handicap, så vi er sikre på, at de får den støtte og den hjælp, de har behov for.
Det er præcist defineret, at det skal handle om at give opsættende virkning i klagesager for borgere med handicap, der har fået frataget eller nedsat hjælpen, selv om den pågældende ikke har fået forbedret sin funktionsevne.
Det er læst og forstået, og det er sympatisk.
Alligevel mener vi i Venstre ikke, at vi på den måde bedst kommer de borgere i møde.
Der er ingen tvivl om, at retssikkerheden for borgerne er meget vigtig, og borgeren skal kunne regne med, at når der bliver truffet en afgørelse, så er den også i overensstemmelse med loven.
Derfor skal vi være hurtige, og vi skal have de rigtige kommunale afgørelser.
Det betyder, at vi i Venstre er meget optaget af, at kommunerne minimerer antallet af klager, og når man så klager, skal man selvfølgelig have en afgørelse hurtigst muligt.
Sagsbehandlingstiden i Ankestyrelsen er urimelig lang, så vi er meget enige med Dansk Folkeparti i, at der er et problem her, som man må forholde sig til.
Vi synes, det er rigtig ærgerligt, at vi har borgere, som er berettiget til en hjælp og mister den, men vi må også sige, at konsekvensen af forslaget jo vil være, at mange flere klager, og at man derved kommer til at forlænge ventetiden i Ankestyrelsen.
Så faktisk ender det med, at vi kan se her, at vi får en helt anden situation på området.
Derfor siger vi, at vi egentlig gerne vil have, at vi får ministeren ind i det for at se på sagsbehandlingstiderne i Ankestyrelsen, for vi ser det sådan, at der med flere klager vil opstå administrative byrder, og at der vil være en negativ forholden sig til hele området, i stedet for at man positivt samarbejder om at få tingene løst på bedste vis.
Vi er ikke interesseret i at øge administrative udgifter og byrder, for vi tror altså ikke på, at det er den måde, vi får truffet de bedste afgørelser på, og vi tror slet ikke på at bede kommunerne om at lave yderligere arbejde, ved at de får flere klager ind.
Omvendt tænker vi, at hvis man fik nedbragt sagsbehandlingstiden i Ankestyrelsen, ville det altså være en stor lettelse, for så vil vi hurtigt kunne få svar på, om disse borgere har fået en korrekt vurdering.
Jeg tænker, at vi i udvalgsarbejdet kan komme til at arbejde noget mere med det her, for jeg mener, at den form, som det har nu, ikke lige umiddelbart er en form, Venstre vil kunne støtte.
Det kunne være interessant.
Karina Adsbøl (DF), 2014-05-08:
Tak for de positive ord fra Venstre.
Det var jo Dansk Folkepartis ønske, at Venstre også kunne støtte det her, netop fordi Venstres ordfører selv har været ude at udtale sig til Ekstra Bladet om de her artikler: »Ministeren virker fuldstændig uinteresseret i at gå ind i sagen.
Det viser, at det at tage vare på de svageste i det danske samfund, det er åbenbart ikke hendes opgave, siger Eyvind Vesselbo, socialordfører for Venstre.«
Jeg mener jo, at vi har en fælles opgave herinde i Folketinget i at sætte os sammen, og jeg er da helt enig med ordføreren i, at de lange sagsbehandlingstider er helt uhørte.
Men vi står jo også bare med en regering, der ikke ønsker et sagsbehandlingsloft, og som har nedlagt de sociale nævn, hvilket netop har gjort, at der er en kæmpe sagspukkel i Ankestyrelsen.
Men er det helt udelukket, at Venstre kan støtte det her beslutningsforslag, hvis vi nu finder en løsning under udvalgsarbejdet?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2014-05-08:
Tak for oplæsningen af citat af min kollegas udtalelser.
Jeg er helt enig med ham.
Så er jeg også glad for, at der bliver indkaldt til et samråd i næste uge, så vi kan få det her drøftet.
Men jeg vil gerne sige igen, at jeg synes, at vi i udvalgsarbejdet skal tage en fornuftig snak om det her.
Og så sagde jeg også, at lige med den ordlyd, det har nu, vil det ikke kunne finde hundrede procent støtte i Venstre.
Men jeg er sikker på, at vi kan få et godt og fornuftigt samarbejde i udvalget og komme videre ad nogle veje, hvis der er en imødekommenhed fra udvalgsmedlemmernes side, når vi når dertil.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-08:
Jeg er så spændt på, hvad det er for nogle ting, ordføreren gerne vil være med til, og hvis vi kunne få løftet sløret for det her, ville det jo være interessant, men ellers i udvalgsarbejdet.
Og så vil jeg da bare sige, at Enhedslisten da også vil gå positivt ind i, hvad vi kan udrette, som kunne bringe os i retning af det her udmærkede forslag og rette op på de skævheder, som der faktisk bliver peget på her.
Så tak for ordførerens indlæg, hvad det angår.
Det kunne eventuelt være i form af en beretning i udvalget, hvor vi fik skrevet ned, hvad det var, vi mente kunne være nogle gode løsninger.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2014-05-08:
Lige præcis.
Jeg må da også sige, at jeg blev noget inspireret af ministerens tale, da han var imødekommende over for gode ideer.
Så jeg synes da absolut, der er sendt signaler om, at regeringen er mere åben, og det ville da være interessant, at vi satte os sammen og ikke låste os fast på den enkle formulering, der er her.
Jeg tror klart, at en beretning kunne være en vej at gå.
Karina Adsbøl (DF), 2014-05-08:
Først vil jeg gerne kvittere for ordførerens positive ord.
Men er ordføreren ikke enig i, at den opsættende virkning kan tage en del?
Jeg er godt klar over, at det ikke kan tage det hele, men det kan tage noget af det, og så kan man jo lave modeller for det andet også i forhold til den lange sagsbehandlingstid.
Så det med opsættende virkning redder jo de borgere, som ikke har fået forbedret deres funktionsevne, men som altså pludselig får frataget deres hjælp, og det er det, vi hører at der sker.
Det, vi får ind i Socialudvalget, er, at man lige pludselig får frataget sin hjælpeordning eller andet og står og mangler den hjælp til at få sin hverdag til at fungere.
Så altså, der er jo flere løsningsmodeller, og det her er en løsningsmodel, der kan tage noget af det.
Merete Riisager (LA), 2014-05-08:
Som det fremgår af lovteksten til L 183, giver denne lov kommunerne mulighed for at yde en midlertidig huslejehjælp til unge under 30 år, der modtager kontanthjælp, uddannelseshjælp eller revalideringsydelse, og som er i en udsat boligsituation.
Formålet er at forebygge og afhjælpe hjemløshed blandt unge, som er i en udsat boligsituation, og som ikke har mulighed for at flytte til eller blive anvist en bolig med en lavere husleje.
Huslejehjælpen kan kun gives til unge, som ikke selv har mulighed for at betale huslejen.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-08:
Det er da muligt, at jeg ikke fik sagt det klart.
Vi er tilhængere af, at man anvender nogle objektive kriterier, der tager udgangspunkt i, hvad det er for et rådighedsbeløb, de unge mennesker har, og at man udmåler hjælpen efter det.
Sådan nogle objektive kriterier kan de bruge, når vi taler om boligsikring – hvorfor kan man så ikke gøre det, når man taler om, at unge skal have hjælp?
Det er jo til syvende og sidst et spørgsmål om, hvilke penge man har til rådighed til at betale husleje for og leve for.
Så hvorfor skal det overlades til et skøn?
Det forstår jeg sådan set ikke.
Det er bedre, end hvis der slet ikke er noget, yes, men det hænger jo ikke sammen i forhold til de unge menneskers situation.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2014-05-08:
Jeg mener bare, at det løsningsforslag, der er her, simpelt hen er symptombehandling i stedet for at tage fat om det, der egentlig er problemet.
Så det er det, det handler om.
Jeg anerkender fuldstændig de problemer, der er; det tror jeg for så vidt ikke at vi er spor uenige om.
Det handler om, at jeg ikke mener, at den opsættende virkning giver borgerne det, de har ret til, nemlig en tryghed omkring, at deres sager bliver behandlet ordentligt og hurtigt, og at der er en sikkerhed for, at det, man har ret til, også er det, man får.
Det skal vores system kunne levere, og der mener jeg, at det her forslag bliver til symptombehandling i stedet for at tage fat om nældens rod.