runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Meta Fuglsang (SF), 2011-05-05:
En af de ting, som bliver bragt op i de høringssvar, der ligger, er jo spørgsmålet om den administration, som følger med, når man skal lave de her udbud.
En del af det, som borgerne betaler for, er jo også det administrative system, det bureaukrati, som følger med i en kommune.
Er ordføreren parat til at kigge på en balance mellem det at skulle sende ting i udbud og så de administrative omkostninger, det har, hvis man skal lave de her udbud?
Er det ikke at sætte de kommuner under et unødigt pres, at man skal pålægge dem de omkostninger, uden at de reelt har mulighed for at vinde noget på det?
Rasmus Prehn (S), 2011-05-05:
Som jeg netop sagde i min ordførertale, er det socialdemokratisk politik, at på de områder, hvor man i en kommune mener, at det giver mening at sende i udbud, skal man selvfølgelig gøre det.
Der er da mange tilfælde, hvor man kan få en bedre service og en billigere pris ved at sende opgaven i udbud, og der skal kommunen selvfølgelig gøre det.
Vi har jo også set, at kommunerne rent faktisk foretager sig de her handlinger, når de vurderer, at det giver mening.
Inden man overhovedet startede med at lave aftaler med kommunerne om det her, var kommunerne i fuld gang med at sende opgaver i udbud, men det skal være kommunerne selv, der bestemmer, hvornår det giver mening, og hvornår det ikke giver mening.
Det skal vi ikke sidde på Christiansborg og vide bedre, vi skal ikke diktere og centralistisk styre kommunerne.
Der skal vi have tillid til, at det kan de selv finde ud.
Med hensyn til det at være ambitiøs vil jeg sige, at det altså også handler lidt om, på hvilke parametre man er ambitiøs.
Regeringen er tilsyneladende kun ambitiøs, når det handler om tvang og bureaukrati, for det er det, man fremmer med det her.
Man får mere tvang, og man får en hel masse ringbind med udbudsmateriale og en hel masse kommuner, der spilder skatteborgernes penge på unødigt papirnusseri.
Det er med hensyn til det, man er ambitiøs fra regeringens side.
Der er vi fra socialdemokratisk side meget mere ambitiøse, når det handler om borgerne, når det handler om velfærden, når det handler om at få mest muligt for borgernes penge, og når det handler om at behandle vores medarbejdere ordentligt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-05-05:
Hvis man som kommune har gjort sig klare overvejelser over, hvad det er for en service, man vil tilbyde borgerne, hvad det er for en kvalitet, man ønsker at borgerne i en kommune skal have, så har man vel formodentlig også gjort sig nogle overvejelser over, hvordan ydelsen skal se ud, hvad det er for en kvalitet, man ønsker at borgerne skal have.
Jeg går da ud fra, at man har gjort sig nogle overvejelser over, hvordan man tilrettelægger og sikrer, at de politiske ambitioner, man har, også bliver ført ud i livet.
Og hvis det er velbeskrevet og man har gjort sig klare overvejelser over, hvad man vil have, og ikke bare gør, som man plejer, ja, så har man jo i et vist omfang allerede gjort nogle af de forberedelser, der skal til, for at man så efterfølgende kan spørge til prisen.
Nu er det jo heller ikke sådan, at det er forbudt for kommunerne at lære af hinanden.
Det er jo ikke sådan, at en kommune, der har haft stor succes med et vellykket udbud – det er i hvert fald ikke min erfaring – så vil smække døren i, hvis nabokommunen kommer og siger: Det var I godt nok gode til, I havde mange, der bød ind, kan vi se, I har fundet en leverandør, som ser ud til at kunne løse opgaven på en mere effektiv måde, end I selv kunne tidligere; det kunne jo være, at vi kunne lade os inspirere af det.
Der har jeg altså ikke oplevet, at der sådan er copyright på udbudsmateriale fra kommune til kommune.
Jeg mener også, at det ville være oplagt, at det samarbejde, som jeg ved foregår nogle steder, breder sig yderligere.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-05:
Jeg føler mig ikke rustet til at gå ind i en længere diskussion for og imod forslaget, i og med at jeg åbent vil erkende, at jeg ikke har sat mig ind i det.
Jeg er blevet kaldt ned i salen for at oplæse en ordførertale, så jeg kan jo henvise til ministeren, som sidder her, og som sikkert vil være ganske villig til at tage den diskussion.
Rasmus Prehn (S), 2011-05-05:
Jeg kan ikke lade være med at tage Dansk Folkepartis spørgsmål for andet, end at man sådan set har valgt at melde sig ud af hele den her diskussion, som det her forslag handler om.
Det handler jo om, om vi skal tvinge kommunerne til øget udbud eller ej.
Der siger Socialdemokratiet nej til at tvinge, og Dansk Folkeparti siger åbenbart ja til det.
Jeg kan godt forstå, at Dansk Folkeparti synes, at det er ubekvemt, at det ikke er nogen sjov debat, når man har så kedeligt og usympatisk et forslag at skulle tale om.
Så er det meget nemmere at tale om noget andet, og så begynder man at sætte EU-dagsordenen, og der vil jeg da gerne sige, at hvis det handler om at gøre tingene mere smidige, mere letforståelige og at afbureaukratisere, er Socialdemokratiet altid med, og det ved Dansk Folkeparti også godt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-05:
Men jeg synes ikke, at Socialdemokraternes ordfører skal slippe så let, så jeg vil gerne påberåbe mig mine to gange spørgsmål.
Vil det sige, at kommunalordføreren fra Socialdemokraterne gerne vil gå til EU-ordføreren for Socialdemokraterne og sige, at Socialdemokraterne gerne vil kigge på, at vi får ændret på EU's udbudsdirektiv, så det bliver langt, langt bedre set i forhold til, at vi i dag i kommunerne påføres ekstremt store millionudgifter til netop at beskrive alle de her ting, når vi jo kan se, at det faktisk kun er 13 pct. af de danske kommuner, dvs. 13 kommuner måske 12 kommuner, som overhovedet er endt med at få en lille kontrakt på plads med en udenlandsk virksomhed?
Kan vi godt få ordførerens ord for, at Socialdemokraterne gerne vil være behjælpelige med det forslag, som Dansk Folkeparti har under udarbejdelse?
Rasmus Prehn (S), 2011-05-05:
Nu bliver det meget teknisk, og man skal holde tungen meget lige i munden.
Jeg tror, at det, der er vigtigt, er, at det, når man vælger at sende noget i udbud, så også skal være i orden.
Så skal det være sådan, at de aktører, der vælger at kaste sig ind i kampen for at få lov til at overtage offentlige opgaver, også kan vide sig sikre på, at de bliver behandlet ordentligt.
Og der synes jeg, det kan være rigtig udmærket, at man har et sæt fælles spilleregler i EU for, hvordan udbuddet skal foregå, når det foregår.
Jeg tror, at hr. Hans Kristian Skibby har en pointe i, at der sikkert er lige lovlig meget bureaukrati.
Når de skal lave noget, bliver det nogle gange lidt mere bureaukratisk end højst nødvendigt.
Det kigger vi gerne på.
Men vi er nødt til at have nogle fælles spilleregler, når vi sender opgaver i udbud, men det er jo ikke det, der er spørgsmålet her.
Spørgsmålet er, at hvis man på forhånd kan forudsige, at der ikke er nogen aktører, der vil byde ind på den her opgave, hvorfor skal man så af regeringen, af indenrigsministeren, være tvunget til at sætte den i udbud alligevel, når det så rent faktisk bare betyder endnu mere bureaukrati, endnu mere papirnusseri og endnu flere ringbind, der bare kan stå og samle støv, fordi det er noget, som indenrigsministeren og hr. Hans Kristian Skibby fra Dansk Folkeparti har fundet på herinde på Christiansborg?
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-05-05:
Jamen det er jo ikke første gang, vi står hernede og diskuterer, hvordan vi skal håndtere udbudsproblematikken i Danmark, vil jeg sige til hr. Rasmus Prehn.
Jeg vil gerne hæfte mig lidt ved den bemærkning, der kom fra hr. Rasmus Prehn, om det her med de mange ringbind.
Det var jo sådan, at der blev sagt ringbind efter ringbind, og at kommunerne er forpligtet til at betale en masse penge til eksperter, som skal beskrive det her udbudsmateriale osv.
Det, vi sådan set langt hen ad vejen er enige om, er, at det er en stor og bekostelig affære.
Men vi har noget, der hedder et EU-udbudsdirektiv, som Danmark er underlagt, og som hr. Rasmus Prehns meget unionsglade parti, Socialdemokraterne, står bag, og jeg vil gerne spørge ordføreren, om Socialdemokraterne så er villige til at kigge på at få ændret EU-udbudsdirektivet, som jo er det, der gør, at det koster så mange penge og ringbind på ringbind, fordi man skal overholde en masse internationale standarder, som man ikke skulle, hvis der kun var tale om et dansk udbud.
Der står i Momentum, det nyeste blad fra KL, at det faktisk er ganske, ganske få sager, hvor det er endt med, at en udenlandsk virksomhed har ønsket at byde på de her udbud.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-05:
Det er selvfølgelig klart, at det giver regeringen nogle flere muligheder i forhandlingerne med KL.
Det giver nogle muligheder for at presse en mere ambitiøs aftale igennem, og det er sådan set også det, der er formålet med forslaget fra vores side; det skal jeg ikke lægge skjul på.
Jeg synes faktisk, det er en god idé, at regeringen har mulighed for at få en bedre aftale, en mere ambitiøs aftale med KL, end man ellers ville have haft.
Det lyder jo bare ikke, som om hr. Rasmus Prehn overhovedet er enig i, at der skal være mere konkurrenceudsættelse.
Er det ikke grundlæggende det, det dækker over, altså at der er en forskel på, om man mener, at der skal være konkurrenceudsættelse eller ej?
Rasmus Prehn (S), 2011-05-05:
Sagen er jo den, at de sidste mange gange, der er blevet lavet en aftale mellem finansministeren og kommunerne, har man rent faktisk fundet frem til en form for aftale, hvor man har aftalt at sende mere i udbud.
Vi har jo været af den opfattelse fra socialdemokratisk side, at allerede i de aftaler, der har været indtil nu, har der været et for stort element af tvang, fordi kommunerne har følt sig presset til at rette ind efter ministeren.
Men det siger jo sig selv, at hvis man direkte skriver ind i en ny lov, at man kan gå ind efterfølgende og tvinge noget igennem, så vil de føle sig endnu mere presset fra kommunernes side.
Det er det, vi meget gerne vil advare om med det her forslag.
Det er altså at gå over stregen at fratage borgerne mulighed for at sammensætte deres egen kommunalbestyrelse, som så kan bestemme på sådan nogle områder her.
Man kan sammensætte en kommunalbestyrelse, men de har ikke noget at sige, med hensyn til hvordan man skal agere i forhold til kommunens økonomi.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-05:
Det var en meget flot og ideologisk tale fra hr. Rasmus Prehn.
Der var en hård kritik af ministeren, altså af, at man ønsker at lave det her lovforslag, fordi det ifølge hr. Rasmus Prehn åbenbart ødelægger det, at man kan lave nogle aftaler med kommunerne.
Men jeg må bare spørge hr. Rasmus Prehn helt enkelt: Hvordan tror hr. Rasmus Prehn at forhandlingerne vil gå, hvis vi ikke vedtager det her lovforslag?
Vil der så komme mere konkurrenceudsættelse, og vil vi kunne foretage et ordentligt ryk på det her område?
Hvad tror hr. Rasmus Prehn?
Bjarne Laustsen (S), 2011-05-05:
Har der været flere det ene år end det andet, siger man, at vi nok hellere lige må reducere, men skal der gives skattelettelser – også til de rigeste i dette land – er man helt med på det, selv om man skal låne til at gøre det, sådan at det er ufinansierede skattelettelser.
Det spørgsmål, som jeg gerne vil stille til Venstres ordfører, er jo, om det er klogt at skære ned på et område, hvor alle siger at der bliver brug for maskinmestre i fremtiden, også dem, vi gerne vil optage.
For det her handler for mig at se om alle de aktører, der er på området.
Der er jo ikke nogen, der har sagt, at det er uklogt at gå ind.
Jeg er helt med på, at der er en finansieringsdel, og derfor vil jeg gerne høre Venstres ordfører, om det er sådan, at de 200 mennesker her, der nu bliver afvist til august, ikke skal have nogen uddannelse.
Skal de gå arbejdsløse?
Vi ved, at der er mange smede, både fra Frederikshavn og Lindø, der er blevet fyret.
De benytter lejligheden til at få et fagligt grundlag som maskinarbejdere eksempelvis og til at læse videre som maskinmestre.
Det kan de så ikke få lov til.
Er det med i regnestykket, at de så eventuelt kan komme til at gå ledige i stedet for?
Altså, det er jo alle de her ting, vi skal have frem.
Det, der er spørgsmålet, er, om det er klogt at gå ind og skære ned på et område, hvor vi ved der er et vækstpotentiale i de her uddannelser.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-05-05:
Jeg er helt enig i, at maskinmesteruddannelsen er en god, populær og bredt orienteret uddannelse.
Det er også en uddannelse, der viser flotte beskæftigelsestal, når de studerende afslutter deres uddannelse.
Derfor er det også vigtigt at slå fast, at vi med finanslovaftalen for 2011 sikrer ekstra 175 mio. kr. til de maritime uddannelser.
Det betyder, at vi kan fastholde et meget højt niveau bl.a. i antallet af studiepladser på maskinmesteruddannelsen.
Der var indtil 2008 et loft over antallet af pladser på maskinmesteruddannelsen.
Det blev så ophævet, og det gav en stor stigning i antallet af ansøgere og optagne.
Vi har som sagt med finansloven for i år fundet 175 mio. kr., men for at budgetterne kan holdes, har vi måttet lægge et loft over antallet af optagne på uddannelsen, men vel at mærke på et niveau, der giver mulighed for at optage omkring 150 ekstra i forhold til det, der var niveauet med det loft, der var gældende indtil 2008.
I Venstre er vi glade for, at vi har fundet en finansiering til at sikre et fortsat højt aktivitetsniveau fremover.
Det ville selvfølgelig være rart at kunne give frit optag, men den økonomiske virkelighed er desværre, at den mulighed ikke eksisterer, hvis man er optaget af, at vi har styr på de offentlige budgetter.
Alternativet til at indføre et loft på maskinmesteruddannelsen vil være at nedsætte eksempelvis taxametertilskuddet med 19 pct., og det mener vi i Venstre ikke ville være en farbar vej.
I Venstre har vi taget ansvaret for at sikre en fremtidig finansiering af maskinmesteruddannelsen i Danmark.
Desværre kan man ikke sige det samme om Socialdemokraternes beslutningsforslag.
Finansiering er der ingen af, og så er det jo ikke svært at love guld og grønne skove, men generelt er det jo efterhånden sådan, at udgiftskrævende forslag fra Socialdemokraterne er meget konkrete, kontante og håndfaste, mens finansieringsforslag fra Socialdemokraterne derimod er en grundlæggende mangelvare.
Når der ikke er finansiering med til forslaget, hvor skal pengene så komme fra?
Er det fra et lavere taxametertilskud på 19 pct., eller er det en lukning af nogle af uddannelsesstederne til maskinmester?
I Venstre sætter vi maskinmesteruddannelsen højt, og derfor har vi som sagt sikret ekstra finansiering, så vi kan fastholde et højt aktivitetsniveau og et aktivitetsniveau, der er højere end i 2008.
Jeg ville gerne her kunne stå og love ekstra penge og sikre frit optag, men det tillader den økonomiske situation jo helt åbenlyst ikke.
Vi vil i Venstre ligesom ministeren følge udviklingen i antallet af ansøgere, antal dimittender og ledighedsudviklingen nøje.
Pengene skal passe, og finansieringen skal være plads.
Det er derfor, at vi ikke kan støtte Socialdemokratiets forslag.
Brian Mikkelsen (KF), 2011-05-05:
Det kan godt være, at vi opererer med to forskellige slags regnemaskiner, men den regnemaskine, som man bruger i det her land, viser, at det koster 80 mio. kr. ekstra at optage 200 ekstra maskinmesterstuderende – det koster 80 mio. kr. ekstra.
Og jeg har ikke hørt et eneste svar fra Socialdemokraterne på, hvordan man vil skaffe de penge.
Med hensyn til maskinmestrene er der aldrig nogen sinde blev uddannet så mange, som der bliver nu.
Jeg har ikke set noget sikkert tegn på, at man kunne fylde de pladser op.
Der er ikke nogen, der har vist mig, at de pladser bliver fyldt op i løbet af efteråret.
Men vi har også sagt, at vi selvfølgelig er villige til at se på situationen i de kommende år.
Vi vil gerne have, at alle får den bedst mulige uddannelse.
Vi har hævet forskningsbudgettet i Danmark siden 2006 og frem til nu med over 4 mia. kr., og det fortsætter vi da gerne med, for den måde, vi kan klare os på i konkurrencen, er at have den bedst uddannede befolkning.
Bjarne Laustsen (S), 2011-05-05:
Jeg synes, at det er en gang sludder, for jeg tror jo, at ministeren godt kan regne den ud.
Er det ikke rigtigt, at hvis de her 200 personer, der gerne vil ind – det ved vi er en notorisk kendsgerning – søger ind på andre uddannelser, hvor der ikke er loft, så vil det betyde, at det bare er nogle andre kasser inden for det offentlige, der skal betale?
Det kan godt være, at det ser pænt ud på økonomi- og erhvervsministerens budget, at der er et loft og en prop i hullet, så der ikke kommer flere udgifter, men de mennesker skal jo have uddannelse, for vi er jo enige om uddannelsesmålene, nemlig at 95 pct. af en ungdomsårgang skal have en uddannelse, og at 50 pct. af dem skal have en videregående uddannelse.
Så de her mennesker vil jo bare gå andre steder hen, og så er der ingen besparelser.
Hvis det endelig er et økonomisk problem, har vi jo nogle fælles globaliseringsmidler, vi kunne ty til, hvis ministeren vil have nogle flere penge på sit eget budget.
Det kan vi sagtens finde ud af.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-05-05:
Tak for det.
Nu hørte vi jo en ideologisk tale fra den socialdemokratiske ordfører.
Det har jeg stor respekt for, det er godt med noget ideologi.
Jeg kunne så bare godt tænke mig at høre om den forkærlighed, havde jeg nær sagt, eller i hvert fald den positive tilgang til det, som et udbud egentlig rummer af muligheder, og hvordan det sådan udmønter sig i virkeligheden i Socialdemokratiets optik.
For er virkeligheden ikke, at i den socialdemokratiske plan, »En Fair Løsning«, lægger man op til, at hvis en opgave går i udbud, vil man ændre på de regler, der gælder i dag, i forhold til hvilke overenskomster der skal gælde for medarbejderne, en helt ny model, som betyder, at en privat, der vinder en opgave, skal til at operere med flere overenskomster?
Jeg skal bare høre, hvordan hr. Rasmus Prehn egentlig mener at det harmonerer med, at det at spørge til prisen jo egentlig er en god idé, og det er jo godt at få nye aktører på banen, når man har et forslag, der så entydigt lægger private aktører hindringer i vejen.
Bjarne Laustsen (S), 2011-05-05:
Jeg er helt med på, at man i forbindelse med genopretningspakken sagde: Vi har aldrig brugt så mange penge på det ene, det andet og det tredje.
Og lige meget, om det er efterskoler eller andet, skal sådan nogle succeser slås ihjel, og det gør regeringen så effektivt.
Men spørgsmålet er jo, om det er klogt.
Der er flere, der har søgt ind på uddannelsen, fordi de gerne vil være maskinmestre og erhvervslivet måske efterspørger dem, og vi kan også se på ledighedstallene, at det er en af de faggrupper, der er kommet lettest igennem finanskrisen med en meget, meget lav ledighed.
Det her spørgsmål handler jo om, hvad vi skal leve af i fremtiden, og hvis der bliver behov for maskinmestre og man afviser ansøgningerne her til august, så kan det jo godt vise sig at være rigtig tåbeligt og dumt at spare på det sted.
Ministeren er minister for Det Blå Danmark, og dem har han spurgt, men 80 pct. af alle de maskinmestre, der er i arbejde, arbejder ikke om bord på et skib, de arbejder med infrastruktur, energi og en lang, lang række forskellige andre ting, offshore, udenlands osv., og bringer valuta hjem til Danmark.
Er det ikke i det lys, man skal se sådan et beslutningsforslag, som vi taler om i dag?
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-05-05:
Lad mig starte med at slå fast, at påstanden om, at regeringen har givet ufinansierede skattelettelser til de rigeste, jo notorisk er forkert, og det ved den socialdemokratiske ordfører også.
Den socialdemokratiske finansordfører har jo også tidligere stået her i Folketingssalen og indrømmet, at regeringens skattepolitik er finansieret, så lad os lige få den slået ned en gang for alle.
Som jeg siger, er vi optaget af, at vi sikrer finansiering til det her område, og det er derfor, at en ansvarlig regering sammen med Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne fandt 175 mio. kr. til at sikre et fortsat højt aktivitetsniveau.
Og de 175 mio. kr. er jo sådan helt konkrete, håndgribelige penge, mens jeg endnu stadig har til gode at få at vide, hvordan det er, Socialdemokraterne vil finansiere de gyldne løfter.
Bjarne Laustsen (S), 2011-05-05:
Det, der er forskellen her, er, at tre partier er blevet enige om, at den her sag gider man ikke snakke mere om.
Vi siger, at vi gerne vil snakke med de tre partier om at finde finansiering, vi har fælles globaliseringsmidler, som vi kunne bruge på det her område, hvis det er det.
Dernæst må hr. Torsten Schack Pedersen da også forholde sig til virkelighedens verden, nemlig at hvis de her 200 mennesker ikke kan komme ind på en maskinmesteruddannelse, kan de muligvis komme ind på en anden uddannelse, der endnu ikke er loft på og kvote på, og så vil det koste staten de samme penge.
Det eneste, der ser positivt og pænt ud, er på økonomi- og erhvervsministeren budget.
Men på statens budget flytter man bare pengene et andet sted hen, og selv en Venstreordfører må da kunne regne ud, at det er sådan, det er skruet sammen.
Dernæst kan vi få en masse afledte mindre indtægter til staten og udgifter i form af ledighed, men vi kan også i fremtiden risikere ikke at få de samme indtægter, fordi de her folk er nogle, vi ved arbejder benhårdt og tjener en god løn og også bringer valuta hjem til Danmark. Så vi kommer til at miste flere indtægter i fremtiden, og vi kan få udgifter i forhold til underhold, som vi ellers ikke ville have fået, hvis vi fik de her folk i uddannelse.
Rasmus Jarlov (KF), 2011-05-05:
Man skal forstå det, jeg har sagt, på den måde, som jeg har sagt det.
Man skal ikke forstå det på sin egen selvopfundne måde.
Når jeg sagde, at jeg fandt forslaget usympatisk, gav jeg også en begrundelse for det, og det var ikke den, som hr. Bjarne Laustsen lige forsøgte at lægge mig i munden.
Jeg synes ikke, jeg skal gentage det, men jeg nævnte jo bl.a., at jeg ikke synes, det er særlig sympatisk, at man går ud og bruger 80 mio. kr., som man ikke har nogen finansiering for.
Det er sådan set hovedkritikken af forslaget – og ikke alt det andet, som hr. Bjarne Laustsen sagde.
Bjarne Laustsen (S), 2011-05-05:
Nu skal jeg nok skåne reserveordføreren for Det Konservative Folkeparti, som ikke er hovedordfører på det område her, selv om det ikke at være ordfører jo sjældent forhindrer hr. Rasmus Jarlov i at udtale sig om mangt og meget både vedrørende uddannelse og økonomi.
Det, der faldt mig for brystet, var, at han sagde, at det er et usympatisk forslag, vi er kommet med.
Det må jeg så forstå sådan, at han synes, det er usympatisk, at der er 200 mennesker, som gerne vil uddanne sig i en periode, hvor virksomheder er lukket helt ned, hvor deres eksistensgrundlag er væk –
det er MAN Diesel & Turbo, det er Lindø.
Her findes der håndværkere, som har arbejdet i en årrække med smedens hånd, og de vil gerne bruge muligheden for at dygtiggøre sig inden for en branche, hvor alle siger, at der er behov for arbejdskraft i fremtiden.
Tænk sig, det synes Det Konservative Folkeparti og hr. Rasmus Jarlov er usympatisk.
Det har jeg noteret.