runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-18:
Jeg kan svare hr. Ole Birk Olesen, at jeg netop før blev beskyldt for, at jeg kunne udnævne to områder, som særligt var i vores søgelys i forhold til, at der godt kunne bruge flere penge.
Hvis vi ser på sundhedsområdet, ved vi altså, at der er en efterspørgsel efter nye behandlingstyper og behandlingsformer.
Og det er helt legalt, at danskere, der bliver ramt af sygdom eller har familiemedlemmer, der bliver ramt af sygdom, gerne vil have, at det offentlige også stiller behandlingsfaciliteter til rådighed.
Det vil efter al historisk erfaring koste flere penge.
Altså, uanset at vi bliver dygtigere til at bruge de penge, der er, vil det også set ud fra den historiske erfaring komme til at koste flere penge.
Det var den ene ting.
Den anden ting er ældreområdet, hvor vi kan se, at der kommer ganske mange flere pensionister, og gudskelov for det, for alternativet er skræmmende, nemlig at de er døde.
Vi kan godt lide, at der bliver flere pensionister, og at folk lever længere, og at de forhåbentlig også får en masse gode år, når de lever længere.
Men vi ved også, at der traditionelt set er nogle, der får hjælp behov fra det offentlige, og det skal der også være penge til.
På den måde synes jeg, at jeg egentlig har gjort det ganske klart, hvor det er, jeg kan se, at der bliver behov for flere penge til det offentlige, om end begrænset.
Men der bliver lidt flere offentlige udgifter fremover.
Men man kan jo problematisere det spørgsmål om uddannelse lidt, for man kan senere på dagen også få lejlighed til at spørge finansministeren om det.
For jeg har forstået regeringens politik på folkeskoleområdet sådan, at en stor del af de ressourcer, der skal tilføres folkeskolen, skal findes ved, at lærernes arbejdstid bliver anderledes; at en stor del af kvalitetsløftet i folkeskolen skal ske, ved at lærerne arbejder mere og bruger en større del af deres tid på undervisning.
Så altså, det handler jo også om, hvor god man er til inden for et område at nyttiggøre pengene, og det ved vi jo ikke.
Altså, vi ved jo ikke, om vi i 2018 vil være supergode inden for et område – nogle bruger jo at sige det her med, at den offentlige sektor skal løbe længere på literen og lignende – eller om der er behov for flere penge.
Det må jo bero på, hvad vi ser på det tidspunkt.
Jamen det er en af de ting, jeg faktisk også kvitterede for i forbindelse med Venstres formands tale på Venstres landsmøde, nemlig det her med, at han dog sagde, at så måtte man år for år frem til år 2020 finde ud af, hvordan pengene gjorde mest gavn, gjorde bedst gavn.
Der siger jeg bare, at jeg godt kan se, at der er nogle steder i den offentlige sektor, som jeg i hvert fald synes har brug for pengene, og så kan man jo få den diskussion.
Simon Kollerup (S), 2012-12-18:
Tak for det.
Og tak for, at Dansk Folkeparti også som en del af de borgerlige partier, i Danmark, siger det tydeligt, nemlig at forslaget om nulvækst ikke er et, partiet deler, det er noget, man anser for ikke at være muligt, ikke at være realistisk.
Det synes jeg var rart at få slået fast og få på plads, for der har været sådan en vis tvivl om, hvad de borgerlige partier i Danmark mente.
En af de ting, som skulle finansiere nulvæksten i Venstres arbejdspapir og landsmødetale osv. var, at man skulle øge udbuddet i det offentlige væsentligt.
Er der nogen grænser for ordføreren, eller kan man på det punkt følge Venstre helt til dørs?
For jeg forstår, at det er et enormt stort finansieringselement i forbindelse med at skulle skabe nulvækst.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-18:
Jeg har altid været stor tilhænger af, at man laver udbud.
For jeg er tilhænger af, at man spørger til prisen, jeg er tilhænger af, at man finder ud af, om man leverer den bedste kvalitet til den rigtige pris.
Altså, et reelt udbud kan jo sagtens medføre, at man finder ud af, at det faktisk er klogt, at det offentlige udfører en bestemt service og skal blive ved med at gøre det.
Men jeg synes altså, at det tit og ofte bare bliver sådan et spørgsmål om, at man ikke engang må spørge til prisen, for så er det nærmest forkert.
Det gør jeg da hjemme i min privatøkonomi, der spørger jeg da til, om jeg får den rigtige kvalitet til den rigtige pris.
Simon Kollerup (S), 2012-12-18:
Det gør jeg også.
Jeg synes, det er en rigtig god idé, at man gør det, når man også måske er i tvivl og synes, at der kan være anledning til det.
Men grunden til, at jeg spørger lidt ind til det her, er jo, at det, der sådan skal finansiere økonomien i fremtiden i Danmark med et eventuelt borgerligt flertal, hvis det måtte ske, så skal være, at udbuddet bliver drevet rigtig langt.
Der vil jeg bare spørge ordføreren, om der er nogle områder, hvor man synes at det kan gå for langt.
Jeg vil samtidig også spørge, om Dansk Folkeparti er klar til at genindføre de regler om tvungne udbudsstrategier, om tvangsmuligheder fra indenrigsministeren over for kommuner, som ikke er langt nok med hensyn til konkurrenceudsættelse.
Er Dansk Folkeparti klar til at genindføre de ting sammen med Venstre?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-18:
Nej, der er ingen tvivl om, at der er nogle af tingene, der kun kommer, hvis man siger til kommunerne, at de skal.
Jeg kan huske tilbage til 2000-2003 eller deromkring, hvor vi, da jeg var kommunalbestyrelsesmedlem, skulle sidde og begynde at lave prissætning på, hvad vores ydelser kostede.
Det udløste nærmest et lokalt ramaskrig hos de folkevalgte og embedsmændene, at man skulle det.
Men det var nu en meget god idé, for det gav os byrådsmedlemmer et redskab til at spørge til, hvorfor vi lå anderledes i pris end vores nabokommuner, hvis vi gjorde det.
Så det handlede bare om, at vi kunne sikre, at vi fik en bedre kvalitet til den samme pris, eller at vi i virkeligheden fik den kvalitet, vi nu betalte for, til en lavere pris.
Det tror jeg altså er sundt at gøre.
Men jeg understreger, at det ikke har noget at gøre med, hvor det ender med at leveringen skal foregå fra.
Det kan stadig væk være det offentlige, der ender med at have retten til at levere.
Det synes jeg er vigtigt at sige.
Lone Loklindt (RV), 2012-12-18:
Men hvad nu, hvis uheldet er ude, og vi får et nyt flertal, hvor Dansk Folkeparti skal arbejde sammen med tre partier, der i hvert fald mindst som minimum vil have nulvækst, er Dansk Folkeparti så parat til at acceptere færre ansatte i den offentlige sektor?
Ole Birk Olesen (LA), 2012-12-18:
Vi ved at der på grund af en ældre befolkning i Danmark er behov for 0,3 pct. flere udgifter i den offentlige sektor end tidligere.
Men hr. Kristian Thulesen Dahl vil jo have 0,8 pct. mere, så hvad er det, de penge specifikt skal gå til, når det nu ikke er det, som de 0,3 pct. skal dække?
Hvorfor kunne de penge ikke afsættes til at gøre dansk erhvervsliv mere konkurrencedygtigt?
Hr. Kristian Thulesen Dahl har i Børsen fortalt, at han ønsker at gøre dansk erhvervsliv mere konkurrencedygtigt, men det virker, som om han hellere vil prioritere et offentligt forbrug, som ikke er specificeret, end at gøre dansk erhvervsliv mere konkurrencedygtigt.
Ole Hækkerup (S), 2012-12-18:
Jeg tror, at det, som vi er mange der prøver at få has på, er følgende: Dansk Folkeparti siger, at de støtter Venstre.
Så siger Venstre: Vi laver vores politik om, så den bliver mere liberalistisk.
Så er vi rigtig mange, der prøver at spørge Dansk Folkeparti: Hvad giver det så anledning til af overvejelser i Dansk Folkeparti?
Man kan spørge om det på utrolig mange måder.
Man kan også spørge om det på følgende måde: Dansk Folkeparti siger, at de ikke ønsker en nulvækst, men realvækst.
Og regeringen siger, at den ønsker realvækst.
Så kommer Venstre og siger: Nej, nu skal vi virkelig have nulvækst.
Hvorefter Dansk Folkeparti så drager følgende konklusion: Så for søren, det må vi hellere støtte.
Det giver jo anledning til et spørgsmål, som helt grundlæggende handler om, hvordan det kan være, at Dansk Folkeparti støtter Venstre, når Venstre vil noget grundlæggende andet i den økonomiske politik end Dansk Folkeparti.
Den situation er fundamentalt anderledes end under årene med VKO.
Kan ordføreren forholde sig til det?
Kristian Jensen (V), 2012-12-18:
Sagen er den, at regeringen med sin finanslovaftale med Enhedslisten valgte at udvide den offentlige sektor på en række områder, hvilket bl.a. Venstres ordfører nævnte i sin ordførertale.
Dermed fravalgte man at gøre noget for at mindske byrderne for virksomhederne.
Jeg vil sige til hr. John Dyrby Paulsen, at man lægger op til en finanslov, der betyder, at der næste år vil være færre danskere i beskæftigelse.
Vi vil få en lav vækst.
Det er faktisk sådan, at FTF har kaldt regeringens finanslovoplæg og Økonomisk Redegørelse for ønsketænkning.
Hr. Bent Greve, professor ved RUC og tidligere socialdemokratisk folketingskandidat, siger, at det, regeringen gør, er for optimistisk.
Hvorfor fravalgte man en finanslov, der ville skabe vækst og arbejdspladser, og valgte en, der i stedet skaber færre arbejdspladser i Danmark?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-18:
Det var, fordi Venstres finanslovudspil ikke hang sammen finansieringsmæssigt.
Så enkelt er det.
Og så er det jo lidt underligt, at vi nu skal skoses af en af toppolitikerne fra Venstre for, at vi bruger flere penge i den offentlige sektor til næste år.
Nu ved jeg ikke, hvor mange Venstrefolk der har taget ordet her og klandret mig for, at vi har nulvækst i den offentlige sektor til næste år.
Altså, helt ærligt: Jeg synes, Venstre skal gå tilbage og læse finanslovudspillet for at finde ud af, hvad Venstre mener.
Bruger vi flere penge, eller bruger vi ikke flere penge?
For det her er da en lidt underlig oplevelse.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-18:
Tak for det, som jeg opfatter som en imødekommenhed her til sidst fra Dansk Folkepartis side.
Det sætter jeg meget stor pris på, for jeg tror i virkeligheden, at på mange områder af den økonomiske politik deler hr. Kristian Thulesen Dahl og jeg synspunkter.
Derfor er det også vigtigt for mig at vide, hvad Dansk Folkeparti og hr. Kristian Thulesen Dahl tænker om den økonomiske politik og om Venstres forslag om nulvækst.
Man skal jo huske, at Venstres forslag går på nulvækst frem til 2020, ikke til næste år, men frem til 2020.
Deler hr. Kristian Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti den vision for den økonomiske politik i Danmark, at det skal være nulvækst frem til 2020?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-18:
Nej, det gør vi ikke.
Det har lidt at gøre med forholdet mellem den private sektor og den offentlige sektor.
Men vi tror ikke, at det er muligt eller realistisk at have nulvækst frem til 2020.
Derfor har jeg også med glæde noteret mig, at da Venstres formand sagde de her ting på Venstres landsmøde, sagde han, at det er Venstres udgangspunkt.
Det tager jeg som udtryk for, at Venstre jo kan have sit udgangspunkt og sin politik, men er vidende om, at der nok alligevel er et stykke vej til at få 90 mandater alene i Folketinget, og så skal der jo snakkes med andre, hvis der måtte komme en dag, hvor regeringen ser anderledes ud, altså hvor vælgerne er blevet spurgt, og hvor der er sammensat et nyt flertal herinde.
Jeg kan næsten se limen på taburetterne, så der kommer nok til at gå lidt tid endnu.
Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Jamen det, der er det interessante her, er jo forskellen på den ambition, som Venstre har, og den ambition, som regeringen har, og den er jo, at der i 2020 er ca. 30 mia. kr. i forskel på, hvad man vil bruge på den offentlige sektor.
Jeg er sådan set enig med hr. Thulesen Dahl i, at vi skal bruge noget af det på sundhed, at vi skal bruge noget af det på ældrepleje.
Jeg vil bare gerne høre, om vi også skal bruge nogle af pengene på uddannelse.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-18:
Tak for svaret.
Men hvad er det så, der ligger i Dansk Folkepartis økonomiske politik med hensyn til væksten i den offentlige sektor?
Er det en vækst på 0,1 pct.?
Snakker vi om, at det er dernede?
Man kunne jo godt have den frygt, at Dansk Folkeparti for at komme med i en regering bliver nødt til at flytte sig over i retning af Venstres nulvækstambitioner.
Eller forestiller hr. Kristian Thulesen Dahl sig, at det i virkeligheden er noget i retning af den 2020-plan, som regeringen har fremlagt?
Hvor ligger Dansk Folkeparti henne i det spektrum?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-18:
Dejligt med den anden korte bemærkning fra den ledende socialdemokrat om, at Dansk Folkeparti er på vej ind i en regering.
Det går søreme stærkt med at kaste håndklædet i ringen og overlade tøjlerne til andre, må jeg sige.
Vores holdning er, at vi synes, det vil være ønskværdigt, at der er en vækst i de offentlige udgifter frem til 2020 på 0,8 pct., sådan som vi sagde før valget.
Det er vores udgangspunkt, og det er det, vi arbejder på at skabe rum for.
Jeg noterer mig bare, at før valget var det jo i sig selv ifølge venstrefløjen utrolig horribelt.
Der fik vi jo at vide, at det var alt for lidt.
Så har regeringspartierne så flyttet sig hen til det standpunkt, som vi havde før valget.
Det er da fint.
Lotte Rod (RV), 2012-12-18:
Venstre vil have nulvækst.
Det fik i sin tid hr. Kristian Thulesen Dahl til at sige, at det skulle man ikke have på sundheds- og ældreområdet, for der var brug for flere penge til sundhed og ældre.
Det får mig til at spørge: Hvad med uddannelse?
Vil Dansk Folkeparti gå med til, at der kommer nulvækst på uddannelsesområdet?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-18:
Det er jeg vældig glad for.
Vi har ikke lagt os fast på, hvordan den vækst i de offentlige udgifter, som vi mener der bør være plads til frem til 2020, præcis skal udmøntes.
Vi siger bare, at vi også historisk kan se, at sundhedsudgifterne er blevet forøget, fordi der er kommet et større pres på vores sundhedsudgifter.
Det skyldes, at der – gudskelov for det – er kommet flere behandlingstyper, altså der er flere, der kan behandles for sygdomme, som man tidligere ikke kunne blive behandlet for.
Når vi peger på de ældre, skyldes det jo også det faktum, at der i vores samfund gudskelov kommer flere ældre; gudskelov, for alternativet ville jo være, at de døde, så det er sådan set meget godt, at der kommer flere ældre i det danske samfund.
Det giver også et forventeligt pres på nogle af de offentlige ting, der skal leveres, og det er bare derfor, vi har nævnt dem.
Svaret er igen, at vi ikke har lagt os fast på, hvordan en begrænset vækst bedst finder anvendelse.
Jeg tror i øvrigt, at den bedste måde at gøre det på, hvis man ikke har ret mange penge at gøre godt med, er, at man år for år finder ud af, hvordan pengene bedst kan anvendes.
At bede mig – sandsynligvis to-tre år før et folketingsvalg, hvor danskerne skal spørges, om de ønsker et nyt flertal – svare på, hvordan jeg præcis på sektorer vil udmønte en begrænset vækst i den offentlige sektor år for år frem mod 2020, kræver mere taletid.
Jonas Dahl (SF), 2012-12-18:
Det er nærmest ligesom at høre hr. Peter Christensen; så kunne man ikke rigtig svare på, hvad partiets egen politik egentlig er.
Det er dog lidt interessant at høre, at Dansk Folkeparti mener, at man ikke skal have nulvækst på sundheds- og ældreområdet, og ikke vil svare på det, for så vidt angår uddannelsesområdet.
Det er jo det, vi hører i dag.
Kan hr. Thulesen Dahl så forklare, hvilke områder det er, Dansk Folkeparti ikke vil have nulvækst på?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-18:
Nej, det kan jeg ikke.
Men jeg kan sige, at når man kigger på det historisk, kan man se, at der vel har været en vækst i sundhedsudgifterne på ¾ pct. eller noget, der ligner.
Det kan vi slå efter.
Facts diskuterer man ikke, dem kan man slå efter.
Jeg tror, det er ¾ pct.
Så hvis man har en begrænset mulighed for vækst, så ved vi bare, at sundhedsområdet er et af de områder, hvor danskerne helt naturligt efterspørger flere behandlingsmuligheder, og dem vil vi gerne være med til at kunne levere.
Så ved vi også, hvad angår ældreområdet, at der kommer ganske mange flere ældre.
Men der vil også være et træk på almindelig, god gedigen gammeldags service til de ældre, der nu bliver flere af, og det skal der også være plads til.
Og så er det bare, at vi siger, at vi kan se, at de to områder jo er oplagte at notere sig i forhold til nulvækst, altså at det bliver svært.
Det tror vi er urealistisk.
Så er der jo selvfølgelig alle mulige andre dele af den offentlige sektor, som vi også gerne vil prioritere, men vi har ikke lagt en plan frem for, hvad der præcis kommer til at ske i forhold til områderne.
Det må man væbne sig med tålmodighed med hensyn til at få at vide.
Jeg vil først lige komplimentere mange af dem, der har haft ordet indtil nu.
Vi står her godt et år efter det sidste valg, og man er i gang med sin store finanslov nu, den første, man egentlig rigtig selv laver, hvor man virkelig har haft tid til at forberede det, og en stor del af spørgsmålene til mig handler om, hvad der sker efter valget, når flertallet er skiftet.
Jeg er ikke sådan indrettet, at jeg tror, at sejren er hjemme.
Der vil være en lang, hård kamp frem til en valgdag, som sikkert kommer meget sent i valgperioden, og så finder danskerne ud af, om de overhovedet vil have et skifte.
Det håber jeg selvfølgelig at de vil, og så kommer der – i citationstegn – andre boller på suppen, men lad nu vælgerne blive spurgt først.
Vores udgangspunkt er, at der er behov for en vækst i de offentlige udgifter.
Den må gerne være beskeden, men der er behov for nogle ting, som vi kan se det.
Man kan ikke have nulvækst i en længere årrække.
Det tror vi ikke er muligt.
Vi noterer os også, at det er deres udgangspunkt.
De har ikke formuleret det, som jeg har forstået det, som et ultimativt krav.
Så må vi se.
Lotte Rod (RV), 2012-12-18:
Nu kan man jo diskutere, om det er godt eller skidt, at Dansk Folkeparti har stor eller lille indflydelse, men jeg stiller sådan set et ret konkret spørgsmål, nemlig: Mener Dansk Folkeparti, at det er i orden at lave nulvækst på uddannelsesområdet – ja eller nej?
Lone Loklindt (RV), 2012-12-18:
Nu er det jo ikke, fordi vi nødvendigvis skal tale om efter næste valg, men vi taler jo også om en 2020-plan, og det her indgår jo i en 2020-plan, og derfor er det jo rimeligt at spørge til, hvad Dansk Folkeparti egentlig mener, når der er en nulvækstplan, der siger, at der vil forsvinde 17.000 job i det offentlige, og hvis det er en vækst på 0,8 pct. ville det være en forskel på 46.000 job i det offentlige ifølge svar fra finansministeren.
Hvad er det så for nogle job, som DF i så fald kunne forestille sig skulle falde væk i den offentlige sektor?
Jeg ved, at det åbenbart ikke vil være inden for flygtningeområdet og udviklingsbistanden, at DF ville have svært ved at spare, men det er ikke 17.000 job.
Sara Olsvig (IA), 2012-12-18:
Dansk Folkeparti skriver specifikt på sin hjemmeside, at det er storskalaloven, som skal til endelig vedtagelse i Folketinget, og det er det, jeg vil spørge om stadig er Dansk Folkepartis holdning at den skal.
Derudover vil jeg høre, om Dansk Folkeparti tidligere har oplevet problemer med, at udefrakommende arbejdere tager ophold i Danmark efter endt arbejde i Grønland.
Vi har jo erfaringerne med olieefterforskningsboringerne i 2010 og 2011, hvor der også kom hundredvis af arbejdere til Grønland og udførte det arbejde.
Endelig vil jeg høre, hvordan Dansk Folkeparti har kunnet vide, at det lige præcis skulle være kinesere, som kom, eller – i gåseøjne – kommunistkinesere, som Dansk Folkeparti godt kan lide at kalde de arbejdere, der muligvis kommer til Grønland.
For vi ved faktisk ikke selv, hvem der lige præcis kommer og arbejder der.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-18:
Nu er Kina jo et kommunistisk land, så at tale om kommunistkinesere er jo at sige det, som det er.
Jeg ved ikke, om de bliver fornærmede over det eller stolte over det; det kan jeg ikke rigtig finde ud af.
Det er jo et diktatur, de lever jo ikke i frihed i Kina.
Om storskalaloven vil jeg sige, at den kommer til behandling her på forskellig vis.
Der er rejst en forespørgselsdebat, hvor vi jo kommer til at diskutere storskalaprojektet.
Der kommer også et lovforslag fra regeringen, som skal udmønte de dele, som har at gøre med dansk kompetence i forhold til Grønland.
Så Folketinget kommer til at tage stilling til det.
Og så kommer vi jo til at trykke på knapperne, med hensyn til om vi synes, det er en god idé, at man giver mulighed for social dumping, løntrykkeri, bare det foregår i Grønland, eller om vi ikke synes, det er en god idé.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-12-18:
Tak for det.
Forleden dag diskuterede vi starthjælpen hernede i Folketingssalen, som Dansk Folkeparti jo som bekendt ønsker at genindføre.
Det kunne Dansk Folkeparti godt tænke sig, fordi det har et enormt beskæftigelsesincitament, når man sådan giver særlig udvalgte grupper, her udlændinge, særlig lave ydelser.
Så kunne jeg bare godt tænke mig at høre, om det så er Dansk Folkepartis plan, at al kontanthjælp skal ned på det samme lave niveau som starthjælpen, hvis det har den her store beskæftigelseseffekt.
Er det Dansk Folkepartis holdning?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-18:
Nej, det er ikke vores holdning.
Vi ønsker starthjælpen genindført.
Vi mener, at det er et integrationsfremmende redskab.
Vi synes, at det er dårligt, at regeringen har valgt at afskaffe starthjælpen.
I forhold til kontanthjælpen ønsker vi jo et kontanthjælpsloft genindført, og så imødeser vi i øvrigt, at regeringen tager initiativ til forhandlinger om en kontanthjælpsreform.
Vi møder gerne op til de forhandlinger.
Vi synes bestemt, at der er ting, man bør kigge på.
Men den der tro på, at bare man tager kontanthjælpsmodtagerne og giver dem en markant lavere ydelse, så er det godt, deler vi ikke.
Det er vi ikke med på.
Der er forsørgere, og der er også andre folk, som vil få store, store problemer, hvis vi ændrer grundlæggende på kontanthjælpsordningen.
Vi kommer til de forhandlinger, regeringen indbyder til, og så ser vi, om der er nogle muligheder for, at vi kan lave en aftale med regeringen.
Vi ser på det.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-12-18:
Men lad nu det ligge, for jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til det andet, vi har talt om i dag, nemlig den fremtidige kontanthjælp.
Venstre, som er Dansk Folkepartis samarbejdspartner, vil jo gerne skære ned i kontanthjælpen for at få råd til, at der skal være nulvækst, samtidig med at man bibeholder høje udgifter til uddannelse, til sundhed og til ældreområdet.
Så jeg kunne bare godt tænke mig at høre: Er Dansk Folkeparti enig i det?
Eigil Andersen (SF), 2012-12-18:
Hvilken regering mener Dansk Folkeparti har gjort mest mod social dumping?
Var det den tidligere regering under hr. Lars Løkke Rasmussen eller den nuværende?
Vi kan se på, hvad den nuværende regering har gjort.
Den har f.eks. årligt bevilget 65 mio. kr. til mere effektiv kontrol fra myndighedernes side mod social dumping.
Der er gennemført mange razziaer.
Og jeg kan fortælle Dansk Folkepartis ordfører, at når der ruller en kortege af biler ind på en byggeplads med Arbejdstilsynet i den første bil, SKAT i bil nummer to, og så politiet i bil nummer tre, er det noget, der gør indtryk.
Der er blevet gennemført i stribevis af razziaer og afsløret i hundredvis af ulovlige forhold fra østeuropæiske firmaers side.
Vi har fordoblet størrelsen på de bøderne i forbindelse med ulovlig kørsel med udenlandske lastbiler.
Arbejdstilsynet kan nu uddele straksbøder, hvis man ikke er registreret i det register, som man skal være registreret i osv.
Det er noget af det, som den nye regering har gjort.
Men hvad gjorde den tidligere regering, som Dansk Folkeparti støttede?
Hvilken af de to regeringer har efter DF's opfattelse gjort mest mod social dumping?
Der bliver meget behændigt ikke svaret på det, som jeg spurgte om.
Der bliver sagt, at der ikke er gjort tilstrækkeligt mod social dumping.
Det er vi i SF enige i.
Jeg vil gerne gentage mit spørgsmål.
Sandheden er jo, at der er foregået langt, langt mere mod social dumping under den nuværende regering end under den tidligere.
Under den tidligere regering havde Dansk Folkeparti et medansvar for, at den bare lagde armene over kors.