Charlotte Dyremose (KF), 2009-03-12:
Fra konservativ side kan vi støtte det her lovforslag.
Vi er helt overbeviste om, at det vil leve op til mange af de ting, som fru Nanna Westerby efterlyser.
Når man læser på, hvad det er, centerets forpligtelse skal være, ja, så kan man se, at det jo netop er at skabe sammenhæng, at udvikle efteruddannelse af lærere og undervisere, så der sker en løbende kvalitetsudvikling i undervisningen; det er samspil mellem de forskellige sektorer; det er at skabe netværk for undervisere; i det hele taget at sikre en styrkelse på alle niveauer i uddannelsessystemet på området for natur, teknik og sundhed.
Det handler naturligvis om det enkelte uddannelsesniveau og en styrkelse af den faglighed, der ligger der.
Men det, der også er lige så væsentligt, er jo altså, at der skabes en sammenhæng, at der sikres en sammenhæng på de forskellige uddannelsesniveauer, sådan at den spirende interesse, der kan skabes i grundskole- og ungdomsuddannelsen, bliver endnu yderligere skærpet, også i de videregående uddannelser, og at man rent faktisk føler, at det, man lærer på de forskellige niveauer, også kan bruges på andre niveauer i uddannelsessystemet, altså at man f.eks. får en ahaoplevelse, når man kommer videre på sin ungdomsuddannelse, og får en fornemmelse af, at det, man lærte i folkeskolen, faktisk var rigtig, rigtig relevant, og det samme, når man går videre på en videregående uddannelse.
Derfor er det utrolig vigtigt, at vi skaber den her interesse allerede i de tidlige ungdomsår, og derfor er fokus på efteruddannelse af lærere og undervisere naturligvis en væsentlig grundstamme i det her videncenters funktion, netop fordi det selvfølgelig skal være den engagerede lærer, der er med til at præge eleverne og de studerende.
Vi ved jo også fra utallige undersøgelser, at jo mere engageret og jo dygtigere læreren er, og jo mere læreren brænder igennem, jo flere elever vil også vælge at gå den vej, ganske enkelt fordi interesse skaber yderligere interesse.
Derfor er lige præcis den vinkel og lige præcis lærerens funktion så ekstremt vigtig i den her sammenhæng.
Vi kan derfor varmt støtte oprettelsen af det nationale center, og vi ser frem til udviklingen i centerets arbejde.
Vi vil naturligvis følge det tæt og også se på, hvordan det kommer til at påvirke, ikke bare undervisningen på de enkelte niveauer, men i særdeleshed også samspillet mellem de forskellige undervisningsniveauer.
Det her er naturligvis et lille lovforslag, der ændrer på en lille detalje, men ikke desto mindre synes vi fra konservativ side, at det er et utrolig vigtigt forslag, som vi er meget glade for at kirkeministeren har fremsat.
Sognebåndsløsning er jo et væsentligt fundament i vores folkekirke, og det er ganske rigtigt, som hr. Per Bisgaard var inde på, at det ikke er sådan, at masserne ønsker sognebåndsløsning sådan i et væk.
Det er sådan set heller ikke ideen med sognebåndsløsning.
Ideen med sognebåndsløsning er netop, at alle folkekirkens medlemmer har muligheden for at løse sognebånd til en anden præst.
Det er ikke, som tallene jo også giver udtryk for, fordi rigtig mange mennesker har det store behov, men det, der er så væsentligt og vigtigt med det her lovforslag, er jo netop, at der, hvor behovet er til stede, er det en utrolig vigtig del af den folkekirkelige tradition, at man så har muligheden.
Også det, at man jo netop løser sognebånd til den enkelte præst og denne præsts teologi, er et vigtigt fundament i Grundtvigs fædreland.
Her er så en af de situationer, hvor vi på god konservativ vis må sige, at der har indfundet sig et behov for at forandre for at bevare.
har præster jo været ansat som tjenestemænd, og derfor har definitionen på, hvornår det var relevant at løse sognebånd til en anden præst, også passet meget godt med tjenestemandsansættelse, jo netop fordi man naturligvis ikke løste sognebånd til en barselvikar eller en anden midlertidigt ansat, men netop til en præst, som man havde mulighed for at følge i en årrække.
Tiderne har ændret sig, og et antal præster er nu overenskomstansatte, men jo faktisk på samme måde som de tjenestemandsansatte, altså sådan, at man som overenskomstansat præst kan fungere som lokal sognepræst og derfor også være en, som kan have en teologi, der netop passer til det enkelte medlem af folkekirken.
Derfor er det utrolig vigtigt, at man også i de tilfælde, hvor man føler en tilknytning til det ord, der måtte komme fra en overenskomstansat præst, også her har muligheden for at forfølge denne.
Så er der selvfølgelig også for en række af disse sognebåndsløsere det for nogle ganske væsentlige, at man så har mulighed for at stemme til og stille op til menighedsrådsvalget.
Det finder vi også er både rigtigt og rimeligt, fordi man jo netop skal have lov at være en aktiv del af det lokale kirkeliv lige præcis hos den præst, som man føler tilknytning til.
Derfor er det også utrolig vigtigt, at disse sognebåndsløsere og derfor også dem, der føler en tilknytning til den overenskomstansatte præst, netop har mulighed for at udøve deres demokratiske ret og pligt i forbindelse med det sogn, hvor den præst, de føler tilknytning til, er ansat.
Derfor er det her forslag et lille, men et utrolig vigtigt og meget rigtigt forslag, som vi varmt støtter.