runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-11-30:
Jo, men jeg synes jo, det er interessant, at man siger, at alle må bidrage, og alligevel har regeringen kunnet finde plads til at øge udviklingsbidraget med, jeg tror, det er 234 mio. kr. allerede i 2012 og med 600 mio. kr. i 2013, og også i årene frem øges det.
Så nogle steder har man jo været i stand til at finde nogle nye penge.
Men det, der bare er hele humlen i, at vi vælger at bruge de penge, er jo sådan set, at det reelt er lånte penge, i og med at vi har en meget vanskelig situation med statens budgetter, hvor tallene jo er ganske røde.
Men grundlæggende må man jo sige, at konkurrenceevnen er utrolig vigtig i forhold til alle de her virksomheder, og det var også det, som ministeren var inde på med hensyn til uddannelse, og at vi skal være sikre på, at vi har den her fleksibilitet.
Men jeg bliver bare en kende nervøs, når jeg så kan se, hvad det er, som i hvert fald regeringens parlamentariske grundlag siger, altså Enhedslisten, for de siger jo f.eks., at vi ikke har behov for øget produktion i Danmark, for øget produktion er lig med øget forurening, og der er ikke nogen grund til, at vi skal have det i Danmark, så derfor skal vi faktisk have en mindre produktion.
Er det noget, ministeren enig i?
Ole Sohn (SF), 2011-11-30:
Nej, det er jeg bestemt ikke enig i.
Jeg mener, at vi skal have en øget vækst i samfundet, som skal gå hånd i hånd med, at vi også skaber et bedre miljø, et bedre klima.
Så de ting skal gå hånd i hånd.
Derfor har vi jo også inviteret til et meget bredt samarbejde, bl.a. omkring energiaftalerne, og jeg håber, at alle Folketingets partier vil bidrage til, at vi kan foretage den grønne omstilling.
Og jeg er glad for, at Dansk Industri har taget meget positivt imod udspillet, og det håber jeg også at Folketingets partier gør, for det giver os en unik mulighed for at komme et skridt foran en række af de andre lande, som vi konkurrerer med, og som ikke foretager sig så meget, men som får stigende udgifter til traditionel energi.
Så er det bedre at investere i fremtiden.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-11-30:
Nu kan det jo altid diskuteres, hvor mange milliarder man reelt skriver ud i nye regninger til det danske erhvervsliv, men jeg holder nu fast på, at 5 mia. kr. måske er et godt tal, i og med at vi også har kunnet notere os, at bl.a. nye transportafgifter, energiafgifter osv. jo vinder indpas.
De kan så vælge to ting: De kan selvfølgelig vælge at flytte deres virksomhed til udlandet, men de kan også vælge at lægge udgiften på prisen på deres varer eller sige til deres medarbejdere, at de skal gå ned i løn.
Det sidste er måske ikke det, der bliver set mest positivt på i Danmark.
Det, jeg sådan set bare gerne vil have ministeren til at reflektere over, er simpelt hen, hvad ideen er i at skabe flere afgifter og gøre afgifterne større i en situation, hvor vi faktisk kan se, at danske virksomheder taber konkurrenceevne, fordi de produktionsomkostninger, udgifter til distribution og alt mulig andet, som påløber en vare i Danmark, er større i Danmark end i de lande, hvor man flytter de her job til.
Det, man så vælger fra den nye regerings side, er at lægge endnu flere afgifter på disse virksomheder.
Og så er det bare, jeg gerne vil have ministeren til at reflektere over, om man ikke mener, at endnu flere regninger til private virksomheder medfører en dårligere konkurrenceevne, medmindre de har et eller andet fantastisk godt sted at hente de penge.
Der er det jo så, at jeg synes, at man skal kigge langt i søkikkerten for at finde et godt sted at hente de penge.
Så ministeren bedes reflektere over, om større økonomiske byrder til erhvervslivet ikke også medfører en dårligere konkurrenceevne.
Det er så et af de steder, hvor vi ikke er så forfærdelig langt fra hinanden, med hensyn til at vi selvfølgelig også skal være omstillingsparate.
Og det skal vores erhvervsliv også.
Det synes jeg også de langt hen ad vejen er.
I forhold til konkurrenceevnen, som vi var inde på tidligere, og som det jo selvfølgelig også drejer sig om i det her spørgsmål, er det jo underligt, at nogle enkelte virksomheder, eksempelvis Aalborg Portland, ser ud til at få stigende afgifter fra 2 mio. kr. til 40 mio. kr.
Det er så godt nok først fra den 1.7.2012.
Men det er trods alt ikke bare nogle små ændringer, det er nogle relativt store og drastiske ændringer.
Der er det, at jeg godt kunne tænke mig at spørge ministeren: Er ministeren ikke enig i, at det, når man laver den slags konvertering af, hvordan man finansierer det danske samfund, er en god idé, at man gør det med en lidt længere respit end bare f.eks. 6 måneder, som det nu er tilfældet med NOx-afgiften?
For mange af de her virksomheder har jo ikke en omstillingsparathed, som bare gør, at man er klar til det inden for 6 måneder.
Er ministeren ikke enig i, at det faktisk er en meget, meget kort tidshorisont?
Ole Sohn (SF), 2011-11-30:
Jeg vil sige, at sådan rent formelt ville det have været nemmere for spørgeren at få et mere konkret svar, hvis spørgsmålet var rettet til skatteministeren, som er ansvarlig for NOx-afgiften.
Men jeg vil gerne sige, at jo, når man laver lovforslag, er det helt afgørende, at man som politiker også er indstillet på at lytte til de høringssvar, der kommer.
Når man sender et lovforslag i høring, får man indput om, hvad der er godt, og hvad der er skidt, og hvad der kunne være anderledes, og hvad der kunne gøres bedre.
Og der har vi i de rammer, der nu engang er, lyttet til nogle af de indvendinger, der er kommet i forbindelse med høringssvarene, og forsøgt at justere lovforslaget, sådan at man i det omfang, det er muligt, kan imødekomme høringssvarene.
Det er sådan set det, der er ideen med høringssvar, og derfor er jeg ufattelig glad for, at Folketinget har det princip, at man hører interessenterne, for så får man også at vide, hvor skoen trykker, og så kan man justere det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2011-11-30:
Hvad vil ministeren foretage sig over for Aarhus Universitet, der lader ph.d.-studerende Kasper Mathiesen, som ifølge pressen har forsvaret og hyldet Osama bin Laden, undervise studerende i islam, og mener ministeren, at man som studerende kan forvente uhildet undervisning fra en sådan?
Spørgsmålet er følgende: Hvad vil ministeren foretage sig over for Aarhus Universitet, der lader ph.d.-studerende Kasper Mathiesen, som ifølge pressen har forsvaret og hyldet Osama bin Laden, undervise studerende i islam, og mener ministeren, at man som studerende kan forvente uhildet undervisning fra en sådan?
Det var jo et forventeligt svar fra en forskningsminister, der er medlem af Det Radikale Venstre.
Universiteterne har selvfølgelig også et ansvar for at skulle overholde loven og overholde bekendtgørelserne, og et universitet skal jo ideelt set levere uhildet forskning.
I Dansk Folkeparti er vi ret bekymrede over denne sag, for mener ministeren virkelig, at en person, som i et medie som en avis eller på internettet udtaler udelt begejstring for en massemorder, i samme åndedrag kan gå ned til de studerende og undervise i selv samme fag?
Det mener vi i Dansk Folkeparti ikke man kan.
Jeg kunne forstå det, hvis Kasper Matthiesen, som er den ph.d.-studerende, vi omtaler, var underviser i frimærkesamlinger, og han så privat udtalte sig om Osama bin Laden; så var der ikke nogen sag.
Men ph.d.-studerende Kasper Matthiesen er konverteret til islam, han har udtalt begejstring for Osama bin Laden, og samtidig underviser han sågar i islam. Mener forskningsministeren virkelig ikke, at han har ansvaret for, at universitetet sørger for, at de studerende kan møde objektiv og uhildet undervisning fra en sådan?
Ole Sohn (SF), 2011-11-30:
Altså, jeg bekymrer mig, hver eneste gang jeg hører om virksomheder, som har problemer med produktionen og med afsætningen af eksporten, for det er noget, som ikke bare berører virksomheden og dens medarbejdere, men hele samfundet.
Derfor er det helt afgørende, at vi får skabt et grundlag for at fastholde produktionsarbejdspladser i Danmark, at vi får udviklet ny viden, at vi får investeret i uddannelse og forskning, som gør, at alle virksomheder til enhver tid har den kvalificerede arbejdskraft, som de har brug for.
Hvad angår NOx-afgiften, vil jeg sige, at den jo har et primært mål, nemlig at nedbringe forureningen, og det er det, der er afgørende for, at vi har øget NOx-afgiften.
Det, der er sket her, er, at vi i forbindelse med behandlingen af lovforslaget har lyttet til de høringssvar, der er kommet, herunder også fra Aalborg Portland og andre fra den tunge procesindustri, og udskudt igangsættelsen til juli måned.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-11-30:
Nu har jeg ikke den store formodning om, at de her 6 måneder vil gøre den helt store forskel for de her virksomheder.
Det er altså sådan – og det har jeg også kunnet forstå af dagspressen – at det kun er en udskydelse af problemstillingen, i og med at de her virksomheder, som der måske er ret få af i Danmark, men som dog trods alt er med til at generere et vist antal arbejdspladser og også en dansk eksport.
Hvis man måler, hvad det her betyder for den danske konkurrenceevne i forhold til andre lande – herunder også andre EU-lande – som Tyskland, Norge, Sverige og andre lande, hvor man typisk producerer eksempelvis cement, er det altså sådan, at man kan se, at det her helt tydeligt er noget, der vil betyde, at prisen for produktion af cement i Danmark bliver dyrere, al den stund at de andre EU-lande ikke har NOx-afgiften på de her omkring 40 mio. kr. Det betyder så, at en dansk virksomhed skal ud og konkurrere på såkaldt kommercielle vilkår med andre landes industrier, som ikke skal betale en NOx-afgift.
Der synes jeg, at ministeren må prøve at reflektere lidt over, hvad de logiske konsekvenser er af, at man vælger at femdoble en afgift for udvalgte danske virksomheder, som jo i den grad er dybt afhængige af, at man ikke har de her konkurrenceparametre, som er til ugunst for danske arbejdspladser og til gunst for andre EU-landes arbejdspladser.
Ole Sohn (SF), 2011-11-30:
Jeg kender ikke de konkrete afgiftsstørrelser for NOx i andre lande.
Sverige har en NOx-afgift, der, som jeg har forstået det, er på niveau med det, vi har i Danmark.
Men det, der er det afgørende, er, at man med hensyn til NOx-afgiften ved, at det har en meget stor adfærdspåvirkning på produktionen.
Det vil sige, at de virksomheder, som bliver berørt af NOx-afgiften, forbedrer deres produktionsanlæg, så udslippet af NOx bliver mindre, og at afgiftsbelastningen dermed også bliver mindre.
Det er det, der er hele ideen i det.
Derfor er det heller ikke indregnet, at den varige værdi af NOx-afgiften faktisk ikke er ret stor med hensyn til det, der sker lige det første år, fordi virksomhederne faktisk ændrer deres produktionsmetoder.
I og med at vi har lyttet til en række af de indvendinger, der er kommet i høringssvarene, har vi faktisk planlagt det sådan, at man først igangsætter det pr. 1. juli, fordi det giver mulighed for at foretage omstilling af produktionen i det første halvår af 2012.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-11-30:
Det kunne måske have været en god tangent at spille på, at man valgte, at erhvervsministeren også skulle være skatteminister, for de to ting hænger sådan set meget sammen set i forhold til konkurrenceparametrene.
Som jeg har forstået det, er det jo sådan, at regeringen i hvert fald i sit finanspolitiske oplæg for 2012 regner med, at der skal være et provenu på 505 mio. kr. netop ved den her NOx-afgift.
Så er det rigtigt, at den bliver udskudt et halvt år, således at man får et mindre provenu i 2012, men pengene, man forventer at kradse ind hos virksomhederne, er jo på årsbasis stadig væk godt 0,5 mia. kr. i overslagsårene, kan man se på forslaget til finanslov.
Det kan så godt være, man siger, at det er en afgift, som gælder alle virksomheder, men vi har jo enkelte virksomheder, som netop på grund af procesteknologi og andre ting har ekstremt store udgifter forbundet med deres produktion.
Ole Sohn (SF), 2011-11-30:
Jeg vil godt starte med at rette en misforståelse: Det er ikke erhvervslivet, der får forøget deres afgifter med 5 mia. kr.; det er samlet set det, som finanslovforslaget lægger an til, og her bidrager husholdningerne med broderparten af afgifterne.
Men når det er sagt, vil jeg slå fast, at det helt afgørende er – og det er jeg hundrede procent sikker på at dansk erhvervsliv også vil sætte pris på det – at der er balance mellem indtægter og udgifter, og at de penge, som skal prioriteres benhårdt og skarpt, og det bliver de, bliver brugt der, hvor de er til størst mulig gavn for den fremtidige vækst.
Som vi var inde på under det forrige spørgsmål, har en regering og et ansvarligt Folketing en fælles forpligtelse til i en situation, hvor der er arbejdspladser, der flytter ud af landet, at sikre, at vi skaber nye arbejdspladser.
Nye arbejdspladser skabes både ved at sikre ordnede rammevilkår for virksomhederne og ved, at man investerer i infrastruktur, uddannelse og forskning, for det er herigennem, at vi også kan være med til at skabe det nye.
Og pointen ved regeringens politik er punkt 1: at vi har en sund økonomi, hvilket er et afgørende rammevilkår, og punkt 2, at vi også satser på at udvikle nye arbejdspladser til erstatning for dem, som forlader Danmark.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-11-30:
Jo, og jeg anerkender så sandelig også, at det selvfølgelig er vigtigt, at vores medarbejdere også på den lange bane får nogle målrettede uddannelser, så vi har en arbejdsstyrke, som kan frekventere de job, som der så til enhver tid må være i Danmark.
Men hvad nytter det, at vi uddanner folk til de her job, hvis jobbene er væk?
Jeg synes også, jeg har noteret mig bl.a. i dagens debat i nogle af de danske medier, at man klart siger, at mange af de job, som Danmark har mistet igennem de senere år, ikke er job, vi sådan bare lige får tilbage, om så vi valgte at gøre vores erhvervsklima langt, langt bedre i Danmark for de private virksomheder, for det er simpelt hen noget, der er flyttet, og så er det meget svært at få det tilbage igen.
Så skal de have en ny begrundelse for at flytte de her job tilbage.
Der er det så, jeg endnu en gang gerne vil spørge ministeren: Nu har man så valgt at vise en fleksibilitet med de her 6 måneder, men mener ministeren virkelig, at de 6 måneder gør den helt store forskel set i forhold til de her virksomheder, som skal ud og have konkretiseret, hvad det er, de kan gøre for at overholde de her miljøkrav osv., og finde frem til, hvad økonomien så er i det på den lange bane?
Det tager jo altså langt mere end 6 måneder at få sådan en proces sat i gang og gennemført og effektueret, og der må ministeren kunne meddele, om han ikke godt kan se fornuften i at forlænge
Ole Sohn (SF), 2011-11-30:
Jeg vil sige to ting.
Danmark har tabt en lang række arbejdspladser igennem de seneste mange år.
Den nuværende regering har altså kun siddet i knap 2 måneder, så jeg tror ikke, man kan tillægge den nye regering ansvaret for, at Danmark har mistet mange arbejdspladser i de foregående år.
Jeg vil ikke engang tillægge den forrige regering ansvaret for det alene, for det har også noget med den internationale situation at gøre.
Der sker en globalisering; der er danske arbejdspladser, som flytter ud, og der er også danske arbejdspladser, som det er fornuftigt at flytte ud.
Altså, når en lille virksomhed vokser sig stor og bliver det, man kan kalde en spiller på det globale marked og finder det fint og formålstjenligt at etablere sig i f.eks. Kina eller Brasilien, jamen så får man produktionsanlæg der.
Men det gør jo så, at vi skal blive endnu dygtigere til at skabe nye arbejdspladser.
Det er jo derfor, hele pointen i den nye regerings politik er, at vi skal have udvikling og forskning, men vi skal også have produktionsarbejdspladser.
Vi må bare erkende, at de arbejdspladser, som flytter ud af landet, meget sjældent vender tilbage igen, og derfor skal vi udvikle ny produktion, og det kræver, at man investerer i uddannelse og forskning, og det er hele pointen i regeringens politik.
Så kan man have konkrete virksomheder, som bliver ramt særligt hårdt, og der forsøger vi så i den konkrete situation at finde løsninger på, hvordan vi kan få tingene til at fungere på den mindst smertefulde måde, og forslaget om at udskyde igangsættelsen er en del af bidraget hertil.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-11-30:
Anser ministeren det ikke for overvejende sandsynligt, at det reelt vil medføre tab af konkurrenceevne på eksportmarkederne og dermed også tab af danske arbejdspladser, når man med finansloven for 2012 forøger virksomhedernes afgifter med 5 mia. kr.?
Ole Sohn (SF), 2011-11-30:
Vi er i en situation, hvor det er helt afgørende, at landets økonomi hænger sammen, at der er balance imellem indtægter og udgifter.
Det er forudsætningen for, at der er tillid til dansk økonomi fra omverdenen, og det er igen en forudsætning for, at danske virksomheder har de lånefaciliteter, der er nødvendige, for at de kan drive deres forretninger.
Så overordnet set er balance i økonomien helt afgørende.
Det andet, jeg vil sige, er, at vi har ønsket at sikre, at der også er indtægter til at fortsætte en styrkelse af investeringerne i uddannelse og forskning, for det er en forudsætning for, at dansk erhvervsliv kan få den kvalificerede arbejdskraft, de har brug for, og det er en forudsætning for, at samfundet hænger sammen.
Så man kan ikke isoleret set sige – ja, det kan man godt, men jeg synes ikke, det er en fair måde at gøre det på – at man kun vil pege på, hvor det er, der er nogle, der kommer til at betale, for virkeligheden er jo, at alle kommer til at bidrage, for at vi kan sikre, at vi får de her 5 mia. kr. ind i skatter og afgifter.
Primært husholdningerne, dvs. den almindelige borger, kommer til at bidrage, men virksomhederne gør selvfølgelig også, fordi vi er et fælles samfund og dermed også har en fælles forpligtelse til at få det til at hænge sammen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2011-11-30:
Så lad mig prøve på en anden måde: Lad os nu forestille os en hr. Hansen, som udtaler udelt begejstring for Anders Breivik, og samtidig underviser han i f.eks. samfundshistorie på universitetet.
Ville ministeren indtage samme holdning?
Tina Nedergaard (V), 2011-11-30:
Det, spørgsmål 27 faktisk går på, er lidt noget andet, nemlig hvornår man agter at indføre loftet på 24 elever i folkeskoleklasserne, og hvornår man agter at sikre, at der er en tolærerordning i folkeskolen, sådan som man gik til valg på – og nu er man jo så i regering.
Det er korrekt, at alle fire røde partier gik til valg på at tilbagerulle besparelsen.
Der kan jeg så nævne, at man i øvrigt ikke har gjort det i forhold til friskolerne og højskolerne og de taxametre, der har været under ordningen, og den finansiering, der går til folkeskolens forsøgsordninger, har jeg forstået at ministeren selv skal finde på sit eget budget.
Så det er altså penge, man tager fra andre ordninger på ministerens budget og giver til folkeskolen.
Pengene tæller jo altså ikke to gange.
Ganske kort: Har ministeren ofret sin politik på dette alter for at blive minister og opgivet at indfri de løfter, der blev afgivet af S og SF før valgkampen?
Esben Lunde Larsen (V), 2011-11-30:
Tak for den erkendelse, for det betyder jo også, at vi er klar over, at ministeren og dennes parti og de øvrige regeringspartier, før de blev en regering, har lovet mere, end de kunne holde.
Formanden for Rektorkollegiet, Jens Oddershede, som ministeren naturligvis kender, har anført, at regeringen begår løftebrud, fordi den nye regering ikke ruller alle besparelser på det her område tilbage, som den ellers har sagt at den ville gøre.
Mit enkle spørgsmål til ministeren er derfor, om ministeren ikke bekymrer sig for sin og regeringens troværdighed i forsknings- og universitetsmiljøerne, når selv Rektorkollegiets formand anfører, at regeringen begår løftebrud.
Alex Ahrendtsen (DF), 2011-11-30:
Ministeren svarer jo ikke på spørgsmålet: Ville han have indtaget samme holdning, hvis det havde drejet sig om en sag, hvor Anders Breivik var involveret?
Det handler jo ikke om ytringsfrihed, det handler heller ikke om sindelagskontrol, det handler om kvaliteten af undervisningen, og kan man forvente kvalitet fra sådan en underviser?
Det er jo det, vi diskuterer i dag, og der har ministeren et ansvar.
Der er ikke frit valg på alle hylder.
En minister har jo ansvaret for, at universitetet leverer en standard, som vi kan forvente på et vestligt universitet, dvs. objektivitet og nøgternhed og uhildet undervisning.
Og den her sag er jo principiel, fordi denne underviser udtaler støtte til en af vor tids massemordere.
Jeg kan forstå på ministeren, at det synes man er helt i orden, at det synes man er lige fedt.
Det mener vi ikke i Dansk Folkeparti, og derfor mener vi, at ministeren bør tage en dialog med universitetet og sige, at det her altså ikke går, at vi ikke kan have en person, der opfordrer til at støtte en massemorder, til at undervise på universitetet.
Vil ministeren virkelig ikke gøre mere end at stå her og hælde vand ud af øret?
Det er ikke godt nok.
Esben Lunde Larsen (V), 2011-11-30:
Hvad er ministerens holdning til, at universiteterne ifølge Danske Universiteter samlet set har 600 mio. kr. mindre i 2012 end i 2011 til undervisning og forskning?
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at universiteterne ifølge Danske Universiteter samlet set har 600 mio. kr. mindre i 2012 end i 2011 til undervisning og forskning?
Jamen det er jo rørende at høre ministeren, for ministeren har jo selv i et åbent samråd bekræftet, at der eksempelvis er 419 mio. kr. mindre næste år.
Det har ministeren selv i et åbent samråd bekræftet.
Derfor er det da fantastisk at stå at høre, at regeringens politik på det her område nu lige pludselig er blevet en god historie.
Regeringen har indtil nu forklaret alle sine mange løftebrud med manglende flertalsbegrundelser.
Derfor skal jeg bare høre ministeren, om han vil bekræfte, at De Radikale, S, SF og Enhedslisten inden valget lovede samlet set at øge midlerne til uddannelse og forskning.
Og vil ministeren nu forklare, hvorfor regeringen løber fra det løfte, når nu der er 90 mandater bag?
Vi kan altid blive enige om, at vi kan samarbejde om at løfte området.
Det er der slet ingen tvivl om.
Der er bare den forskel, at VK-regeringen jo sagde ærligt og åbent: Vi er i en økonomisk situation, hvor det ikke er muligt at bruge så mange midler, som det har været tidligere, hvorimod de tre nuværende regeringspartier og Enhedslisten sagde højt og flot: Vi vil bruge flere midler.
Og derfor er det jo i skærende kontrast til dette, når ministeren så selv kan stå og bekræfte, at der bliver brugt 419 mio. kr. mindre i 2012 end i 2011 under VK-regeringens finanslov.
Men lad det nu ligge, vi har fået en bekræftelse fra ministeren på, at ministeren heller ikke sammen med de øvrige regeringspartier lever op til det valgløfte.
Men se, for mindre end et år siden, den 24. februar, var der her i Folketinget en forespørgselsdebat, rejst af Enhedslisten, om, hvad Danmark skal leve af i fremtiden.
I debatten sagde den daværende ordfører for Det Radikale Venstre, hr. Morten Østergaard, den nuværende minister, og jeg citerer: Vi kan ikke leve med, at regeringen skærer ned på uddannelse og forskning, citat slut.
Jeg tror, at ministeren genkalder sig citatet.
Mit spørgsmål til ministeren er derfor helt enkelt: Hvad der er sket siden dette bastante udtryk, vi kan ikke leve med, at regeringen skærer ned på uddannelse og forskning, for der er jo flertal bag at øge midlerne i stedet for at skære ned?
Så står regeringen over for en snarlig død, eller hvad må vi håbe på – hvis vi tør håbe på noget?
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-11-30:
Tak, hr. formand.
Hvad er ministerens holdning til, at omkring 340 mennesker risikerer at miste deres arbejde, hvis cementproducenten Aalborg Portland lukker i Danmark som følge af den i finansloven foreslåede stigning i afgiften på luftforurening fra NOx, samtidig med at virksomhedens bundfradrag for afgiften halveres?
Hvad er ministerens holdning til, at omkring 340 mennesker risikerer at miste deres arbejde, hvis cementproducenten Aalborg Portland lukker i Danmark som følge af den i finansloven foreslåede stigning i afgiften på luftforurening fra NO x , samtidig med at virksomhedens bundfradrag for afgiften halveres?