Lennart Damsbo-Andersen (S), 2014-06-03:
Tak, formand.
Jeg vil gerne starte med at takke Dansk Folkeparti for at rejse denne forespørgselsdebat.
Der er ingen tvivl om, at det er et både vigtigt og relevant emne at få diskuteret her i Folketingssalen, også selv om det er blevet en smule sent i dag.
Socialdemokraterne er meget optaget af vores øer og vores landdistrikter og af, at vi får skabt et Danmark i bedre balance.
Det ses bl.a., ved at landdistrikterne har fået deres egen minister efter regeringsskiftet i 2011, og det er derfor et område, som vi dagligt har fokus på, og som ligger Socialdemokraterne meget på sinde.
Regeringen har da også fra dag et sat jobskabelse og sikring af vores velfærdssamfund øverst på to do-listen, også i landdistrikterne og på øerne, og det er derfor glædeligt, at vi nu kan se, at dansk økonomi er kickstartet og beskæftigelsen er stigende igen, for det er nemlig en væsentlig forudsætning for, at kommunerne kan sikre gode vilkår for bosætning og erhverv på de små øer og i vores økommuner.
Som en del af regeringen er vi Socialdemokrater naturligvis glade for og også stolte af, at regeringen har taget en række konkrete initiativer, der er direkte målrettet til at give vores øer og landdistrikter en hjælpende hånd.
Dermed har Socialdemokraterne også været med til at sikre en kommunal udligning, der betyder mere ligestilling mellem by og land.
Med aftalen omfordeler vi årligt ca. 400 mio. kr. mere fra de større byer til kommuner i landdistrikterne.
Og den ændrede udligning medfører også en gevinst for de to økommuner, Ærø og Samsø, der nu får henholdsvis 4,3 og 2,7 mio. kr. mere om året.
Dertil kommer så, at i år går næsten hele særtilskudspuljen på 417 mio. kr. til de 30 land- og yderkommuner.
Socialdemokraterne har også været med til at lave vækstplaner for både fødevareerhverv og turisme, hvor kyst- og naturturisme er et særligt indsatsområde, for det er erhverv, som er vigtige i vores landdistrikter, og hvor vækstplanerne skal bidrage til ny vækst og nye arbejdspladser.
Samtidig er der indført en fleksboligordning, som giver mulighed for, at en helårsbolig kan benyttes til fritidsformål, og som samtidig tillader, at boligen kan gå tilbage til helårsbeboelse på et senere tidspunkt.
Vi har desuden sat os i spidsen for at forbedre den kollektive trafik i yderområder i Danmark med en særlig pulje på 57 mio. kr. årligt frem til 2017, for ikke at nævne Togfonden DK – den tager vi hver gang – som Dansk Folkeparti også er med i.
Men Togfonden DK sikrer jo, at vi fremadrettet ikke bare får timedrift mellem de store byer, men at vi også binder hele Danmark sammen.
For som en del af udmøntningen af Togfonden DK er der faktisk afsat 1,2 mia. kr. til at forbedre den regionale togbetjening.
Og endelig har vi moderniseret planloven til gavn for landdistrikterne.
Vi har sikret flere midler til byfornyelse i landdistrikterne, og der er afsat 94 mio. kr. i 2015 til nye lokale aktionsgrupper, de såkaldte lag'er, som skal bidrage til at skabe udvikling i landdistrikterne.
Og her har øerne jo fået deres egen lag, som det ligger i øjeblikket.
Der er altså taget en række initiativer, som styrker vores landdistrikter og øer.
Det er som bekendt sådan, at der årligt betales et øtilskud både til kommuner med små øer og til økommuner.
Tilskuddet beløber sig samlet til over 184 mio. kr. årligt.
Tilskuddet gives til kommunerne på baggrund af de særlige udgifter, der er forbundet med at have en ø i kommunen eller at være en økommune.
Senest har vi forhøjet tilskuddet til kommuner med små øer med 15 mio. kr., der bl.a. er gået til at give mulighed for billigere godstransport, billigere billetter i turistydersæsonen og et fælles færgesekretariat, som ministeren også har beskrevet.
Vi har stor forståelse for, at man ønsker at kompensere vores øer yderligere, f.eks. gennem et såkaldt landevejsprincip, som Dansk Folkeparti tidligere har foreslået.
Læsø, Samsø og Ærø har selv beregnet, at det vil koste i omegnen af 85 mio. kr. årligt at indføre landevejsprincippet for bare de tre øer alene.
At økommunerne ønsker at indføre landevejsprincippet, har vi såmænd stor forståelse for.
Men i modsætning til Dansk Folkeparti har vi jo sat os for, at hvis man skal lave den slags forslag, skal man også kunne finde finansiering, og det har endnu ikke været muligt, heller ikke for Dansk Folkeparti, som jeg hører det.
Tydeligvis er det sådan, at finansiering ikke er noget, Dansk Folkeparti bekymrer sig om.
Faktisk har det jo også vist sig i de seneste måneder, at det er lykkedes Dansk Folkeparti at love stort og småt over de senere år for den nette sum af ikke mindre end 155 mia. kr.
Og det her kan vi så lægge oven i løfter, som der ikke kan anvises finansiering for.
Så synes jeg, man skal huske på, at det parti, som Dansk Folkeparti peger på skal have statsministerposten efter næste valg, hvis man er så heldig at vinde det, nemlig Venstre, har tænkt sig at indføre nulvækst i kommunerne, og jeg kan ikke få øje på, hvordan det skal hjælpe kommuner med småøer, for slet ikke at nævne økommunerne.
Det kan Dansk Folkeparti måske forklare.
Som nævnt har regeringen taget en lang række initiativer til gavn for vores landdistrikter og øer.
Og alle os, der kommer fra landdistrikterne og øerne, ved godt, hvilke kvaliteter områderne har.
Socialdemokraterne ved det også, og derfor ønsker vi, at vores småøer og økommuner fortsat skal være en levende del af det danske samfund.