runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steen Gade (SF), 2006-12-15:
Jeg vil sige til hr. Christian Wedell-Neergaard: Jo, jeg har læst de dele af betænkningsbidraget.
På en måde er det jo også en tilståelsessag fra flertallets side.
Det er jo tegn på, at det, man har vedtaget, og det, der står der, ikke er godt nok i forhold til at fremme teknologiudviklingen.
Jeg er da godt klar over, at det er kommet ind, fordi man har følt sig presset i den her diskussion, og fordi det lovgivningsgrundlag, man havde, hvor man tog udgangspunkt i normtal fra 2005 og 2006, ikke var o.k. i forhold til bedste staldsystem.
Det var ikke o.k., forarbejdet var elendigt.
Derfor har man så prøvet at reparere på det.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-12-15:
Hr. Steen Gades argumenter tager naturligvis udgangspunkt i, at hr. Steen Gade gerne vil se en opstramning, en opstramning, som ligger langt ud over det mulige.
Og hr. Steen Gade ved jo udmærket godt, at når vi skal udvikle miljøteknologi, drejer det sig om at skabe en efterspørgsel og dermed gradvis få de resultater hjem.
Derfor er lovgivningen også lavet sådan, at vi starter med 15 pct., så 20 pct. og så 25 pct. over det bedst mulige staldsystem.
Vil hr. Steen Gade ikke bare anerkende, at det da er et relativt stramt grundlag?
Og så har vi oven i købet sagt, at vi vil se på det senere.
Steen Gade (SF), 2006-12-15:
Men så fandt jeg ud af, at landmændene ikke behøver at gøre andet end at købe den stald, som er til salg i forvejen, og købe det bedste foder.
Der står 15 pct., 20 pct. og 25 pct., men det betyder ingenting; det betyder ikke, at der skal installeres ammoniakrensningsanlæg, fordi normtallet er, som det er i den her lovgivning.
Der tror jeg der er nogen der har snydt måske også miljøministeren ganske grundigt.
Det må nok være nogle interessenter inden for dansk landbrug, der har prøvet at bilde regeringen ind, at det normtal var det, man skulle tage udgangspunkt i.
Men hvis man vælger et normtal, som gør, at 15 pct., 20 pct. og 25 pct. kan nås, uden at man skal anskaffe sig et rensningsanlæg, ja, så betyder det ingenting.
Og det er jo det, der er blevet afsløret i udvalgsarbejdet.
Så ved jeg godt, at man begyndte at reparere på det, da regeringen og forligspartierne fandt ud af det; man lavede den sætning, som hr. Christian Wedell-Neergaard sagde.
Men jeg troede fra starten, at det her førte til, at de virksomheder i Danmark, der har udviklet den her teknologi, nu kunne begynde at sælge nogle af de her anlæg.
Desværre må vi vente til efter evalueringen i 2007.
Jens Kirk (V), 2006-12-15:
Med de sidste ord, hr. Steen Gade nævnte, er vi jo lige ved humlen ved det.
Det er jo problemet.
Derfor må vi jo spørge os selv, om vi skal have den langsomme igangsætning?
Jeg kan heller ikke lade være med at sige, at foder jo ikke kan gøre, at de 25 pct. nås.
Endelig vil jeg spørge: Vil hr. Steen Gade købe en bil, uden at den er afprøvet ordentligt?
Steen Gade (SF), 2006-12-15:
Det med bilerne vil jeg ikke komme ind på her; vi diskuterer meget på den sidste dag inden juleferien, men jeg synes ikke, jeg vil blande bilerne ind i debatten.
Men jeg vil gerne sige tak til hr. Jens Kirk, for det var jo en tilståelsessag.
Meldingen fra Venstre var, at det her ikke skal sættes i gang for hurtigt.
Jeg siger bare tak for det.
Jens Kirk (V), 2006-12-15:
Nej, det er ingen tilståelse, det er sådan en lille røst ude fra den praktiske verden, der siger, at den teknologi ikke findes endnu, og derfor starter man med 15 pct., 20 pct. og 25 pct. Det er ikke for at forsinke noget, der er en stor udvikling i gang, og selvfølgelig bliver det her også en forbedring, det ved alle.
Men det er kun hr. Steen Gade, der stiller noget op ad en tagryg og prøver at få fat på en fugl.
Steen Gade (SF), 2006-12-15:
Jeg mener nu, det var en tilståelsessag, for hr. Jens Kirk har vel set sådan nogle anlæg, han ved jo godt, de sælges.
Han ved vist også godt, de produceres i Danmark – og de sælger jo lidt flere til Holland, fordi Holland har skrappere regler end os, så de har et bedre marked i Holland, end de har i Danmark.
Kan vi være det bekendt over for de producenter, der laver disse rensningsanlæg?
Hr. Jens Kirk har altså sagt, forstår jeg, som repræsentant for det ene regeringsparti, at det sådan set er med vilje, at man har arbejdet på at lave en model, som ser fin ud på papiret, men som ikke skal virke foreløbig.
Tak for det.
Jeg håber, at bukket var stort nok til formanden.
Jeg vil ikke forlænge den debat, vi havde ved andenbehandlingen, men kun give nogle principielle betragtninger om, hvorfor SF stemmer imod det her.
Overordnet er det, fordi vi nu får en lovgivning, som giver mulighed for forringelser lokalt og forskellige andre steder.
Det synes vi er et helt forkert signal at sende, når det gælder beskyttelsesniveauet på miljøområdet.
Der er jo ikke nogen, der er uenige i, at lovgivningsgrundlaget er sådan.
Det andet er: Hvorfor i alverden vedtager vi ikke et beskyttelsesniveau, hvor vi vælger det, der er det bedste af det, vi kender fra amterne?
Jeg har svært ved at forstå, at borgerne i Fyns Amt og en række andre steder skal se på, at deres beskyttelsesniveau forringes, fordi man laver den her lovgivning.
Jeg ved godt, at der gives forbedringer nogle andre steder, men jeg har svært ved at forstå, at vi i dag, nogle få år før vi ved, at vi skal stramme reglerne i forhold til EU’s vandrammeregler, skal vedtage en lovgivning, der ser sådan ud.
Jeg synes også, det er grundlæggende forkert, at vi giver tilladelser uden at have en revisionsbestemmelse.
Det at lave en revisionsbestemmelse betyder jo ikke, at man ikke kan tage alle oplysninger ind undervejs.
Det betyder bare, at vi har muligheden for, når vandrammedirektivet foreligger, når vi er kommet længere i processen og vandplanerne foreligger osv., at sørge for, at lovgivningen er indrettet sådan, at det kan revideres.
Det sidste, jeg vil sige, er, at en af de ting, som jeg selv havde set frem til, og som virkelig kunne have været et fremskridt, var, at man fremmede teknologiudviklingen for alvor ved at stille krav om, at der på en lang række landbrug i Danmark skulle installeres rensningsanlæg for ammoniak, men det er i hvert fald fredet i de første 2-3 år.
Mette Gjerskov (S), 2006-12-15:
Jeg er bare nødt til at korrigere ministeren i forbindelse med en af de ting, hun sagde, og som Det Radikale Venstres ordfører også sagde, og det drejer sig om, at jeg skulle have sagt, at der er tale om en klar forbedring med den her lov.
Nej, det har jeg ikke sagt, og det bliver jeg nødt til at slå helt fast, for jeg mener ikke, at der er tale om en klar forbedring.
Jeg synes også, at man skal være fair og sige, at der er nogle enkeltområder i den her lov, hvor der er tale om en forbedring, f.eks. hvad angår lugt, det anerkender jeg.
Vores vurdering er altså, at man med den her lov ikke har vægtet det rigtigt, at man med den her lov ikke har sikret naturen i Danmark, og at man med den her lov ikke sørger for et bæredygtigt landbrug, og det mener vi altså er afgørende nødvendigt, når vi skal lave en miljølovgivning for landbruget i Danmark.
Connie Hedegaard (KF), 2006-12-15:
Det er en meget, meget principiel ny ting.
Det er en vigtig ting.
Det tror jeg fru Mette Gjerskov må indrømme, om ikke her fra talerstolen så dog i sit stille sind.
Mette Gjerskov (S), 2006-12-15:
I forhold til miljøregulering af landbruget i Danmark er der ikke noget, der foregår i mit stille sind, som jeg ikke også gerne vil sige fra talerstolen.
Jeg troede faktisk, vi var færdige med den der diskussion om, hvad vi burde have gjort tilbage i 1990’erne.
Men jeg vil gerne sige, at jeg faktisk tror, at miljøministeren må være et af de eneste mennesker i det her land, som mener, at vi med hr. Svend Auken som miljøminister lavede en forringelse i Danmark.
Jeg tror simpelt ikke, der er nogen andre i dette land, som mener, at Socialdemokraterne i 1990’erne svigtede naturen i Danmark.
Men fair nok, det er det, ministeren siger.
Det er der ikke noget at gøre ved.
Vi synes, det er rigtigt med den ramme.
Vi synes bare, at det er rigtig, rigtig uheldigt, at man så putter noget slapt ind i den ramme.
Det er det, der er problemet, men vi vil meget gerne arbejde på, at det, der er inden for den her ramme, bliver strammere, så vi sikrer naturen i Danmark og får det bæredygtige landbrug, som vi hele tiden efterlyser fra Socialdemokraternes side.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Mogens Jensen (S), 2006-12-15:
Jeg takker hr. Per Clausen for hans tydeliggørelse af, hvorfor Enhedslisten stemmer nej til det her udmærkede lovforslag, som rummer en medieaftale, som resten af Folketinget undtagen Enhedslisten er blevet enige om.
Jeg forstår på Enhedslisten, at det skyldes, at der altså også i en kommende bestyrelse for Danmarks Radio sidder en socialdemokratisk borgmester, og det er det, som Enhedslisten ser som det helt store problem i den her medieaftale.
Det synes jeg er ærgerligt, for det er en god borgmester, og det er også et godt bestyrelsesmedlem i Danmarks Radio, som vi har siddende.
Jeg har overhovedet intet grundlag for at have mistillid til det her bestyrelsesmedlem og heller ikke til, at der i det hele taget sidder byrådsmedlemmer i Danmarks Radios bestyrelse.
Det har hele tiden været et socialdemokratisk udgangspunkt.
Det, vi ville forhindre, var, at der var bestyrelsesmedlemmer, som kunne sikre sig en landspolitisk profil, som vi har set tidligere bestyrelsesmedlemmer gøre det i Danmarks Radio, ved at tage enkeltsager op og i øvrigt køre en række kampagner på sin egen person.
Det vil vi forhindre.
Derfor har vi hele tiden været enige i, at byrådsmedlemmer fortsat skulle kunne være medlemmer af Danmarks Radios bestyrelse.
Det var der ikke flertal for.
Derfor er der lavet en aftale om, at man laver en overgangsperiode, hvor man altså efter 4 år sikrer, at de ikke længere kan sidde der.
Per Clausen (EL), 2006-12-15:
Det taler jo for sig selv, at det eneste i mit indlæg, som hr. Mogens Jensen bemærkede, var de sidste sætninger – dem, der vedrørte sammensætningen af bestyrelsen.
Det viser vel også, at den sag har været særdeles vigtig for Socialdemokraterne i det her projekt, for jeg fremførte jo også en række andre kritikpunkter af medieaftalen.
Så jeg vil bare sige til hr. Mogens Jensen, at jeg synes, det er besynderligt, at man mener, at medlemmer af regionsrådene og kandidater til regionsrådene ikke skal have samme muligheder som folk, der er medlemmer af eller kandidater til kommunalbestyrelserne, for jeg har ærlig talt svært ved at se, at det at sidde i et regionsråd eller være kandidat til det sådan kan være indledningen til en større landspolitisk karriere.
Så jeg mener, Socialdemokraternes argument kun hænger sammen på én måde – at der var en person, der skulle reddes.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Magnus Heunicke (S), 2006-12-15:
Forhandlingen drejer sig om de stillede ændringsforslag, og vi havde egentlig overblik over de stillede ændringsforslag, lige indtil aftenen før vi skulle afgive betænkning.
Så kom der søreme et nyt ændringsforslag om et helt nyt emne fra transportministeren.
Det kom så sent, at vi fra Socialdemokratiets side må advare om risikoen for lovsjusk.
Vi har fået Folketingets Lovsekretariat til at vurdere sagen, og jeg citerer fra deres notat: »Ændringsforslaget« – fra ministeren
– »... vedrører ... et nyt emne, der er bragt frem på det senest mulige tidspunkt.
... at den foretagne høring forud for L 34’s fremsættelse har i sagens natur ikke omfattet ændringsforslaget, og det sene tidspunkt for fremsættelsen af ændringsforslaget giver ikke høringsberettigede eller andre interesserede meget tid til at gøre sig bekendt med ændringsforslaget og eventuelt reagere.
« Det er jo netop utrolig vigtigt, at de, der er berørt af de love, vi laver her i Folketinget, har mulighed for at reagere og har mulighed for at sige til os, at det er en god idé, eller at det er en dårlig idé, og at man hellere bør tænke i denne retning.
Men det har vi altså ikke haft mulighed for i dag.
Det er derfor, vi siger: Hvorfor skal man vente, helt til aftenen før der skal afgives betænkning, med at stille et helt nyt ændringsforslag?
Vi er bekendt med, at transportministeren er vant til forsinkelser, men den her meget, meget sene fremsendelse af ændringsforslaget synes vi tangerer lovsjusk.
Derfor må vi Socialdemokrater stemme imod ændringsforslaget, simpelt hen af den grund at vi ikke har nået at få høringssvar og få hørt de berørte parter.
Desværre er det sådan, for det kunne jo godt være, at der faktisk var gode argumenter for lovforslaget, men det er slet ikke belyst på nuværende tidspunkt.
Walter Christophersen (DF), 2006-12-15:
Dansk Folkeparti kan med tilfredshed tilslutte sig transport- og energiministerens pragmatiske og forudseende ændringsforslag nr. 3, som alene skal håndtere de særlige situationer, der kan opstå, hvor typisk to kommuner aftaler, at der er taxivognmænd i den ene kommune, der skal have tilladelse til at betjene et trafikalt knudepunkt beliggende i den anden kommune.
Ændringsforslaget er udtryk for fleksibilitet og vil, som Dansk Folkeparti ser det, være en fordel for betjeningen af kunderne – og det er jo kunderne, det handler om – samt for taxierhvervet.
Dansk Folkeparti støtter således denne forbedring af selve lovforslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-12-15:
Da den radikale ordfører, hr. Martin Lidegaard, desværre ikke kan være til stede, har jeg lovet at læse følgende op: Det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi fra radikal side har undret os en del over det cirkus, som denne lovbehandling har udviklet sig til.
Først og fremmest er vi ikke længere i tvivl om, at vi rent juridisk før eller senere kommer til at sidestille taxaerhvervet med andre lignende erhverv og gennemføre den ligestilling, der ligger i SF’s ændringsforslag.
Men da det ikke kan være sådan, er vi glade for, at vi nu har fået et tilsagn om, at Kammeradvokaturen skal kigge på sagen, så vi kan rette op på loven ved en senere lejlighed.
Anderledes besynderligt forholder det sig med ministeriets sidste ændringsforslag, der tilsyneladende skal løse et konkret lokalt problem ved Billund, men som tydeligvis har en række følgevirkninger, som ministeriet overhovedet ikke har gjort sig klart.
Her er tale om vaskeægte lovsjusk, og da vi ikke har en kinamands chance for at tage kvalificeret stilling til ændringsforslagets virkninger, agter vi at stemme blankt til forslaget.
Det Radikale Venstre kan dog fortsat støtte det samlede forslag og henviser i øvrigt til de bemærkninger, vi har i vores betænkningsbidrag.
Morten Homann (SF), 2006-12-15:
Vi undrede os også temmelig gevaldigt i SF over ministerens ændringsforslag, som kom 2 minutter i 12, om et temmelig kompliceret emne.
Jeg tror sådan set ikke, at jeg står alene med indtrykket af, at det ikke er helt gennemtænkt, hvilke konsekvenser det får.
Det er i hvert fald ikke særlig godt belyst i udvalget.
Der har ikke været mulighed for at få nogen høringssvar på det.
Tværtimod er der en række kvalificerede parter, som har advaret mod at vedtage det her ændringsforslag.
Så jeg synes sådan set, det mest anstændige ville være, hvis ministeren trak ændringsforslaget tilbage.
Jeg synes ikke, det ville være seriøst at vedtage et ændringsforslag, som er kommet i sidste øjeblik, og hvor konsekvenserne er fuldstændig uvisse.
Jeg mener heller ikke, at ministeren kan være tjent med at sjuske det igennem på den måde.
Så hvis ministeren fastholder sit ændringsforslag, må vi af den grund være nødt til at stemme imod det i SF, fordi vi simpelt hen ikke kan stå inde for, at følgerne ikke er ordentligt belyst.
Der vil vi lade det afhænge af, hvad der sker med SF’s ændringsforslag.
Men min opfordring til ministeren er: Træk forslaget tilbage.
Så skal vi nok give det en hurtig og grundig behandling, men hvor vi altså har en mulighed for at få det ordentligt belyst.
Connie Hedegaard (KF), 2006-12-15:
Jeg skal gøre det kort, for vi havde jo altså debatten under andenbehandlingen.
Jeg synes så alligevel, at der er kommet én meget positiv ting frem her under tredjebehandlingen på trods af Socialdemokraternes og SF’s problemer med forslaget, hvor der er ting og sager, man ikke kan lide.
Hr. Steen Gade vil på den ene side gerne tage æren for de teknologiforbedringer, der er i forslaget, og i næste åndedrag er det slet ikke godt nok og sådan noget, men så fik vi jo alligevel tilståelsen fra fru Mette Gjerskov i svaret på det meget, meget direkte spørgsmål fra hr. Johs. Poulsen om, hvorvidt der bliver en forbedring.
Og svaret var: Ja, der sker en klar forbedring.
Godt, at det blev sagt, for det sker der jo.
Vi går nu til, at landbruget bliver behandlet som industri, vi går nu til, at landbruget skal bruge ny teknologi.
Det bliver vilkårene, det bliver betingelsen for, at man kan få lov til at nyetablere sig eller udvide sin bedrift.
Der bliver taget hensyn til naboerne ved, at lugtkravene bliver skærpede, og ved, at der kommer en markant forenkling, og det er selvfølgelig til gavn for den enkelte landmand, der så ikke i samme grad skal sidde begravet i administration og lange sagsbehandlingstider.
Men det har jo også den meget, meget vigtige konsekvens, at miljøreguleringen af landbruget fra nu af langt, langt bedre kan håndhæves; det vil sige, at det, vi laver, rent faktisk også kan kontrolleres, så det kommer til at fungere i virkeligheden.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-12-15:
Nej, det er ikke en ekstra skat, det er ikke nogen særskat.
Nej, det øger ikke uligheden, tværtom.
Vi har lavet en konstruktion, hvor huslejen i den almene sektor ligger fast.
Man ved altid, hvad man skal betale i husleje.
Det er der en enorm tryghed i.
Og det er så sådan, at når lånene er udbetalt, går indbetalingerne til Landsbyggefonden.
Vi sørger for helt i overensstemmelse med, hvad der er formålet bag Landsbyggefonden, at aktivere de midler, så de kan komme lejerne til gode.
Morten Homann (SF), 2006-12-15:
Med hensyn til diskussionen om, hvorvidt der her er tale om en særskat til lejerne, mener jeg i virkeligheden ikke, der er så meget at være i tvivl om.
I min begrebsverden er det en særskat, hvis man pålægger en gruppe borgere i samfundet at betale en ekstra udgift, som så kommer statskassen til gode.
I det her forslag står det klart, sort på hvidt, at der er en gruppe borgere i samfundet, nemlig lejerne i den almene sektor, som skal betale et beløb, som så ender i statskassen.
Ifølge bemærkningerne er det i gennemsnit sådan lige godt 400 mio. kr. om året, som lejerne i den almene sektor skal betale i ekstraskat.
Det er nogle af de i forvejen fattigste mennesker i det her land, som bliver pålagt en ekstraskat ved hjælp af det her lovforslag, og det øger jo uligheden betragteligt.
Så jeg regner da med, at ministeren kan bekræfte, at det her selvfølgelig er noget, som man kan betragte som en ekstraskat, og at det selvfølgelig er med til at øge uligheden, at de almene lejere på den måde pålægges en ekstra betaling.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-12-15:
... at skjule for lejerne, at Socialdemokraterne selv har stået for den politik, er simpelt hen hyklerisk.
Jeg synes, jeg har givet mange svar på det undervejs.
Men det er bare så herligt at se, hvordan man fra Socialdemokraternes side simpelt hen ikke kan stå ved, hvad man selv har stået for.
Der er stadig væk ikke nogen, der har villet gå op og vedkende sig de lovforslag, man selv har fremsat.
Så siger fru Lissa Mathiasen, at der ikke er skyggen af sammenligning mellem det, jeg refererer til nu, og så det lovforslag, der ligger.
Det er jo lige præcis det, der er.
Det er lige præcis det, der er.
Man foreslog, at Landsbyggefonden skulle refundere ydelsesstøtten både til familieboliger og til ældreboliger, og det står sort på hvidt.
Vi kan også finde fru Lissa Mathiassens ordførertale frem, ligesom jeg tidligere berettede om, hvad hr. Lars Kramer Mikkelsen sagde under debatten.
Det er dog fantastisk, at man ikke vil stå ved, hvad man tidligere har sagt og gjort.
Når ældreboliger og plejeboliger også er med, er det, som jeg tidligere har svaret, på baggrund af en ændring, som blev gennemført under den socialdemokratisk ledede regering, om, at alle de her almene boliger skulle ind under den samme lov.
Det var vi enige om, det var der i øvrigt et bredt flertal for.
Men jeg kan forstå, at det også er et af de områder, hvor Socialdemokraterne nu har ændret politik, og hvor man i virkeligheden kan være meget usikker over for, hvad det egentlig er, Socialdemokraterne står for, når de ikke engang vil sige: Vi har haft et standpunkt på et tidspunkt, nu har vi bare nogle andre synspunkter.
Det ville da være en ærlig sag, men at forsøge ...
Morten Homann (SF), 2006-12-15:
Bag det her fine teknokratiske ord aktivere ligger jo, at de penge, lejerne møjsommeligt har sparet sammen igennem de sidste mange år, og i øvrigt kommer til at spare sammen indtil engang midt i 2020’erne, får man så pænt lov til at aflevere til socialministeren.
400 mio. kr. om året skal man aflevere til socialministeren.
Hvor de penge går hen, kan man så vælge sådan efter forgodtbefindende.
Man kan sige, at de bruges til at finansiere den skattelettelse til landbruget for, som vedtages senere i dag; man kan sige, at de bruges til at nedsætte afgifterne på sodavand for; man kan sige, at de går til at give skattelettelser til de rigeste boligejere for.
Men man kan ikke løbe fra det faktum, at en gruppe af de fattigste mennesker i det her land, nemlig de almene lejere, med det her lovforslag betaler meget præcist omkring 400 mio. kr. ekstra om året – penge, som socialministeren ikke skal betale, fordi hun er boligejer, og som jeg ikke skal betale, fordi jeg er boligejer, men som de almene lejere i det her land skal betale.
Jeg synes, det er dybt usympatisk.
Men man kan ikke rende fra, at det under alle omstændigheder øger uligheden.
Om det så giver dynamik i samfundet eller ej, er et spørgsmål om politisk temperament.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-12-15:
Jeg er fuldstændig enig med fru Lissa Mathiasen i, at vi i debatten i dag har ramt plet.
Vi har nemlig fået afdækket, at Socialdemokraterne ikke bare står med et kæmpe forklaringsproblem, men også et kæmpe troværdighedsproblem.
Og det bliver kun værre og værre, som debatten skrider frem, for ingen af de socialdemokratiske ordførere, der har været på talerstolen, har villet bekræfte, at man netop i 2001 både som regeringsansvarligt parti og som oppositionsparti fremsatte forslag om præcis det samme, som er indeholdt i det her lovforslag.
Fru Lissa Mathiasen var oven i købet medforslagsstiller af lovforslaget, L 23, som jeg står med her, og hvori der står, og jeg vil citere fra det endnu en gang: »... at Landsbyggefonden påtager sig at refundere statens udgifter til ydelsesstøtte ... til ... almene familieboliger og ... ældreboliger ...«.
Det ville da være så befriende, hvis fru Lissa Mathiasen om lidt kom op på talerstolen og sagde: Ja, det er rigtigt.
Det var den politik, vi stod for i Socialdemokratiet.
Det var bare i 2001, og nu er det så, at vi har ændret holdning.
Det bliver ved.
Men det var slet ikke det, jeg spurgte til.
Jeg spurgte, om hr. René Skau Björnsson vil bekræfte, at Socialdemokraterne i 2001 stod bag de lovforslag, man selv fremsatte, gående ud på, at Landsbyggefonden også skulle bidrage til at finansiere ydelsesstøtten til nybyggeri, herunder nybyggeri af ældreboliger.
For det er det, man smyger sig uden om i dag.
Man vil simpelt hen ikke stå ved, hvad man mente for bare 5 år siden, og det er det, der er så uklædeligt og så utroværdigt, når man nu bruger de ord, som man rent faktisk bruger i dag.