runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Colette L. Brix (DF), 2009-01-13:
Dansk Folkeparti positivt på det fremsatte lovforslag.
Lovforslaget vil betyde, at Søfartsstyrelsen ved hjælp af rykkergebyrer får bedre muligheder for at indkræve udestående beløb hos nationale og internationale rederier for lovpligtige syn af deres skibe.
Som det står i lovforslaget, er staten over en årrække på 3 år gået glip af indtægter på 1,6 mio. kr. Selv om det ikke er så stort et beløb, går Dansk Folkeparti ind for, at sådanne indtægter ikke må gå tabt for staten, for som man nok ved: mange bække små.
Dansk Folkeparti er også glad for, at rykkergebyrets størrelse beregnes ud fra de reelle omkostninger, Søfartsstyrelsen har i forbindelse med processen.
Dermed undgår man, at staten direkte tjener penge på, at virksomhederne ikke altid betaler til tiden.
Men jeg har et lille spørgsmål, som jeg gerne vil stille under udvalgsbehandlingen, og det er: Der er 43 danske og 10 udenlandske virksomheder, der ikke har betalt til tiden.
Det vil jeg gerne have undersøgt i udvalgsbehandlingen.
Indtil videre har det været muligt for internationale linjerederier at indgå i en form for kartel.
Dette er både imod tanken om fri konkurrence og stiller netop denne branche bedre end andre brancher, hvor denne form for prisaftaler jo ikke må finde sted.
Tanken med disse linjekonferencer var at give ulandene del i internationale fragtruter, men det har jo aldrig nogen sinde fungeret efter hensigten.
Som altid glæder det os i Dansk Folkeparti, når EU-systemet selv kan se, at der er en lovgivning, som simpelt hen ikke giver mening.
Det gælder også i denne situation, hvor de har afskaffet denne ulighed og afskaffet de forordninger, der gjorde denne form for karteldannelse mulig.
Niels Sindal (S), 2009-01-13:
Hvis vi skulle vende tilbage til Europa et øjeblik, er der 1.800 søfolk ansat på danske skibe under DIS.
Vi skal lige gøre opmærksom på, at der også er noget, der hedder DAS, Det Almindelige Skibsregister, og det er noget andet.
Når de 1.800 mennesker nu får en eller anden rettighed, hvis de flytter til Danmark, forudser ministeren så ikke en række retssager om, hvornår tilknytningen til Danmark er tæt?
Lad mig give et eksempel, som ikke direkte har noget med det her at gøre, men som man bruger i andre - skattemæssige - sammenhænge.
Hvis nu man har været ude at sejle i 182 dage om året, har man så tilknytning til skibet og er dansk?
For så har man været væk så længe, at man rent skattemæssigt i andre sammenhænge må betragtes som værende skattefri osv., og på den måde opstår der lige pludselig nogle diskussioner, når det her lovforslag bliver vedtaget.
Hvis vi har 1.800 nye danske borgere, der, om jeg så må sige, potentielt kan få danske overenskomster, hvordan håndterer vi det så praktisk?
Lene Espersen (KF), 2009-01-13:
Som jeg siger til hr. Ole Sohn, så tror jeg bare, at man skal erkende, at når man lever i en international, global verden, og når vi har ønsket og har sagt, at vi i Danmark som en stolt søfarernation gennem hundredvis af år ønsker at prioritere Det Blå Danmark, og at skibsfart skal være noget, der bidrager positivt til, at vi får flere penge til at bruge på f.eks. velfærdsområdet, så er det klart, at vi også bliver nødt til at lave nogle regler, der sikrer, at vi er konkurrencedygtige, og at de skibe, der aldrig anløber dansk havn, men som sejler rundt i Det Sydkinesiske Hav, kan konkurrere med skibe fra andre lande.
Det er der fundet en meget fin balance i med DIS-loven.
Men hvis det viser sig, at erhvervet kan nå til enighed om noget, vil regeringen bestemt ikke afvise at tale om det.
Vi ser bare ikke, at der er nogen frugtbar grund til at bruge tid på det nu, så længe fronterne er trukket så skarpt op.
Men jeg vil gerne slutte forsonende af her under førstebehandlingen med at sige, at de spørgsmål, der måtte være til lovforslaget, og nogle af de ting, vi diskuterer, vil vi da gerne være med til at drøfte under udvalgsbehandlingen, og derfor vil jeg da opfordre til, at man stiller spørgsmål i det videre udvalgsarbejde.
Colette L. Brix (DF), 2009-01-13:
Ja, vi står last og brast om den her lov, det kan jeg love hr. Frank Aaen for.
Men er det ikke rigtigt, at det, det her lovforslag også handler om, er, at overenskomster, der er indgået med en dansk fagforening, kun kan omfatte personer, der enten har bopæl i Danmark, eller som kan sidestilles med personer, der anses for at have bopæl i Danmark?
Er det ikke rigtigt, at hvis der nu er en tvist, i forbindelse med at en sømand derude meget, meget gerne vil have en dansk ansættelseskontrakt og vil under de danske betingelser, så kan han, hvis han nu er utilfreds med at komme under en portugisisk, eller hvad ved jeg, en anden kontrakt, indgive søgsmål, og så er det det danske retsvæsen, der skal ind og behandle det her?
Er det ikke korrekt?
Man har en second opinon, hvis man ikke er tilfreds med det, der lige præcis står i det ansættelsesbevis, man får.
Er det rigtigt?
Frank Aaen (EL), 2009-01-13:
Ja, men retten dømmer jo ud fra den lov, som jeg kan forstå fru Colette L. Brix gerne vil vedtage.
Og om den ret står jo, at kun hvis man har bopæl i Danmark eller kan sidestilles med en, der har bopæl i Danmark, kan man blive omfattet af overenskomsten.
Så kan man jo komme med alle de søgsmål, man ønsker at komme med, men så bliver man vippet af brættet, og det er, fordi loven er forkert, og det har den været i over 20 år.
Jeg ved ikke, om det er, fordi man synes, det er godt at diskriminere nogen, der ikke har bopæl i Danmark eller bopælslignende vilkår i Danmark.
Men jeg må sige, at jeg synes, det lugter mere af, at regeringspartierne plus Dansk Folkeparti er så interesseret i at blive ved med at modtage store pengebeløb fra danske rederier, at de helst ikke vil genere dem.
Anders Samuelsen (LA), 2009-01-13:
Tak for det.
Jeg skal bare kort meddele, at vi kan støtte lovforslaget.
Der er ingen grund til at tærske langhalm på de argumenter, som de, der støtter lovforslaget, i forvejen er kommet med.
Det vil bare være en repetition, og jeg ønsker ikke at forlænge debatten på den måde.
Vi kan støtte forslaget.
Frank Aaen (EL), 2009-01-13:
Nu bruger ministeren mange ord og prøver også at tillægge os nogle hensigter, som vi slet ikke har givet udtryk for.
Det er sådan set meget enkelt: Vi ønsker at respektere, at de ansatte på et skib kan melde sig ind i den fagforening, de har lyst til at melde sig ind i, og at de kan indgå den overenskomst, de vil, med deres arbejdsgivere og frivilligt tilslutte sig overenskomsten, altså være medlem af den fagforening, de har lyst til at være medlem af.
Det hedder foreningsfrihed, og den troede jeg faktisk at Det Konservative Folkeparti gik ind for, men jeg kan forstå, at det gør Det Konservative Folkeparti kun en gang imellem.
Lene Espersen (KF), 2009-01-13:
Jeg synes jo, at hr. Frank Aaen helt glemmer, at det ikke nytter noget og det kan være sådan lidt mærkeligt for en konservativ at skulle sige det til et medlem af Enhedslisten - at man ser på alle livets forhold med sådan rent snævert nationale briller på.
Vi lever i en international verden, og når det gælder søfarten, er der tale om en international konkurrence og om en globaliseret verden, hvor man bliver nødt til at forstå at sætte tingene i en sammenhæng.
Som jeg sagde meget klart før - og det synes jeg sådan set er det klareste svar -
foregår en meget stor del af dansk skibsfart langt fra Danmarks grænser og med folk om bord, der aldrig kommer til Danmark, der aldrig bosætter sig i Danmark og ikke har noget med Danmark at gøre.
Den erkendelse synes jeg at hr. Frank Aaen måske også skulle komme til.
Frank Aaen (EL), 2009-01-13:
Enhedslisten har ikke noget ønske om at bestemme, hvordan arbejdsforholdene skal være på skibe rundtomkring i verden - overhovedet ikke.
Vi har ikke noget ønske om at bestemme, hvilken fagforening folk skal være medlem af - overhovedet ikke.
Vi har det bare sådan, at vi er imod et lovforslag, hvori der står, at på danske skibe må nogle være medlem af fagforeningen, mens andre ikke må være det.
Jeg kan ikke forstå, at ministeren kan forsvare det synspunkt, at det skal være sådan, at vi gennem lov bestemmer, at på et dansk skib må nogle være medlem af fagforeningen, mens andre ikke må.
Lene Espersen (KF), 2009-01-13:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at jeg ikke taler udenom.
Jeg synes bare, at det er meget logisk, at hvis man er dansk, bor i Danmark og arbejder på et dansk skib, følger man danske overenskomster, og hvis man er filippiner og bor på Filippinerne, arbejder man efter filippinske overenskomster.
Det er meget enkelt.
Ole Sohn (SF), 2009-01-13:
Det er sådan set en meget interessant debat, for man kører med dobbeltstandarder.
Man har en lov, som forhindrer foreningsfriheden, og jeg synes, at man som regering skal sige: Ja, vi har lavet en lov, som forhindrer foreningsfriheden.
Det er det grundlæggende ved disse love.
Så synes jeg i øvrigt også, at ministeren kommer med en lidt uhørt kritik af faglige organisationer i Danmark.
Der er ingen danske overenskomster, der har været uansvarlige i forhold til konkurrencen med omverdenen, og hvis man har foreningsfrihed og man arbejder på et dansk skib, der sejler mellem to fremmede havne, så laves der sikkert også en overenskomst, som svarer til dét.
Det er bare et grundlæggende spørgsmål, om man går ind for foreningsfrihed eller ej, og her har regeringen altså lavet en lov, som forhindrer foreningsfrihed.
Lene Espersen (KF), 2009-01-13:
Jeg vil sige til hr. Ole Sohn, at der selvfølgelig ikke er nogen grund til så at sige, at det er den danske fagbevægelses skyld, at der i mange år manglede mange arbejdspladser på søfartsområdet i Danmark, og at valutaindtjeningen ikke var så høj.
Men en af konsekvenserne af, at der ikke var en DIS-lov, var, at danske skibe udflagede.
Det er jo realiteten, og det er så det næste, der sker.
Hvis man skal kunne klare sig konkurrencemæssigt, forsvinder skibene, og så bliver de bare registreret et andet sted.
Derfor valgte et meget klogt Folketing for snart mange år siden, for snart 20 år siden, at lave en DIS-lov, som skiftende regeringer siden hen har bakket meget varmt op om, fordi den netop tilgodeser to hensyn samtidig.
Den er med til at sikre, at de gode overenskomster, der bliver lavet her i Danmark, kan gælde for folk, der har dansk bopæl, også ifølge EU-retten, som vi sørger for at få præciseret nu, og også at der er en mulighed for, at Det Blå Danmark kan være med til at sikre sig en stor, global platform.
Hvis man vælger at følge den argumentation, som hr. Ole Sohn kommer med, og jeg anerkender fuldt ud, at man godt kan have den holdning politisk, så må man bare sige, at realiteten er, at så må vi tabe den valutaindtjening og tabe de arbejdspladser, for der er nogle principper, der er ukrænkelige for os.
Det synspunkt kan man godt have.
Men vi har så valgt at sige, at det synspunkt vælger vi ikke at have, for vi mener sådan set, det er bedre for Danmark og det danske samfund, at vi har en model, hvor flest muligt lader sig indregistrere i Danmark, så vi får en stor andel i den valutaindtjening og i de arbejdspladser, der bliver skabt, og at vi faktisk også er med til, fordi det er højkvalitetsskibsfart, vi står for i Danmark, at opretholde en ordentlig standard, når vi sammenligner os med de skibe, vi konkurrerer med internationalt.
Ole Sohn (SF), 2009-01-13:
Man skal passe lidt på med sin argumentation, for man kan ikke gradbøje det.
Uden sammenligning i øvrigt er det ikke så mange måneder siden, vi havde en diskussion om ytringsfriheden - enten gik man ind for ytringsfrihed, eller også gjorde man ikke.
Vi gik ind for ytringsfrihed, og det kostede tusindvis af arbejdspladser i en periode.
Men der valgte vi at sige ytringsfrihed frem for snævre arbejdspladshensyn.
Det, der er spørgsmålet, er, om man kan tage nogle kontakter til de faglige organisationer, til erhvervet, og så finder man en form, hvor man både opretholder foreningsfriheden og samtidig sikrer, at Det Blå Danmark fortsat kan eksistere.
Det er aldrig nogen sinde forsøgt, fordi man bare har valgt at følge Rederiforeningen og dermed - oversat til dansk - følge A.P. Møllers ønske om at lave en lovgivning, som er diskriminerende.
Det er ikke særlig pænt, og det er jo det, ministeren har svært ved at forklare.
For normalt går ministeren jo ind for foreningsfrihed, bare ikke lige, når det gælder rederierhvervet.
Peter Christensen (V), 2009-01-13:
Der udestår en del, som skal nås.
Det svarer nogenlunde til 21.000 personer, som vi skal øge den strukturelle beskæftigelse med, hvilket også finansministeren var inde på, og det mener jeg sådan set er en overkommelig opgave.
Det er ikke sådan, at det kommer af sig selv.
Vi har sådan set lige siden 2001 vist, at det netop kræver, at man er parat til at justere og reformere alle steder, som kan give et bidrag til arbejdsstyrken.
Det er også den tilgang, jeg har til det, og derfor er jeg optimist og tror på, at det også kan nås.
Jeg synes, at man, når man diskuterer de her ting, jo også kan finde svaret ved at se bagud.
Og set i forhold til 2010-planen, og her sagde Det Radikale Venstre i øvrigt også, at det aldrig ville komme til at hænge sammen, nåede vi sådan set en gældsafvikling, som var endnu stærkere end forudsat.
Morten Helveg Petersen (RV), 2009-01-13:
Men når nu Venstres ordfører kigger på det forløb, vi havde i efteråret eksempelvis, forhandlingerne på arbejdsmarkedsområdet, hvad er det så, der gør, at ordføreren synes, at ordføreren kan være optimist?
Jeg har svært ved at se, hvad det er, der begrunder, at ordføreren kan stå her i dag og sige: Jamen det når vi!
Som jeg hører ordføreren, siger ordføreren: Vi når 2015-planen, sådan er det.
Men jeg kan bare ikke rigtig se i handlinger, hvad det er, regeringen har gjort, der giver grundlag for den optimisme, som ordføreren forsøger at udstråle her.
Kan ordføreren redegøre for, om regeringen, hvad angår de tiltag, som ikke kunne lade sig gøre i efteråret, agter at lægge sig i selen for så at gennemføre nogle af dem her til foråret?
Vi deltager gerne og tager gerne vores del af ansvaret for det, men hvad er det egentlig, ordføreren har at have sin optimisme i?
Peter Christensen (V), 2009-01-13:
Jeg mener først og fremmest, at det største bidrag skal findes ved en skattereform.
Vi har sådan set ikke på noget tidspunkt lagt skjul på, at det er inden for skatten, at man for alvor kan lave justeringer, der vil give et endnu større incitament til at arbejde ekstra eller komme ind på arbejdsmarkedet.
Så jeg er ikke i tvivl om, at vi vil kunne nå et betydeligt bidrag via en skattereform.
Vi nåede ikke så langt, som vi gerne ville være nået, da vi havde forhandlingerne, og jeg vil gerne kvittere for, at Det Radikale Venstre var positive i de forhandlinger.
Men det faktum, at vi ikke nåede så langt, som vi gerne ville være nået, betyder jo ikke, at vi ikke vil lytte til, hvad det er, Arbejdsmarkedskommissionen kommer med til sommer, når deres endelige afrapportering er der, og dér vil vi selvfølgelig også se på, om der ikke skulle være forslag i deres rapport, som vi kan finde flertal for og få vedtaget, og som også vil bidrage positivt til den strukturelle beskæftigelse.
Morten Østergaard (RV), 2009-01-13:
Jo, men nu har vi nogle gange haft de her udvekslinger med Venstres finansordfører, fordi Det Radikale Venstre jo i adskillige år har efterlyst en skattereform og arbejdsmarkedsreformer.
Og der vil jeg bare spørge hr. Peter Christensen, som både optræder som lykkelig i aviserne og her som optimistisk, om vurderingen af, hvornår det er nemmest at lave reformer af den her karakter.
Er det nemmest at lave den type reformer, vi snakker om her, der skal skaffe arbejdskraft fra passiv forsørgelse til aktiv selvforsørgelse, i en højkonjunktur, som vi har været igennem, eller i en lavkonjunktur, som vi nu er på vej ind i?
Det er sådan set bare for at måle optimismen, jeg spørger.
Peter Christensen (V), 2009-01-13:
Jamen det er nemmest, når der er 90 mandater, kan man sige.
Og med hensyn til, hvorvidt områderne er mest egnede til en høj- eller lavkonjunktur, tror jeg også, det afhænger lidt af, hvad det er, vi diskuterer.
Jeg tror sådan set, at der er kommet flere - det har jeg kunnet iagttage i debatten - der kan se nogle perspektiver i en skattereform, end der har været tidligere.
Så jeg håber sådan set, at netop den konjunktursituation, vi står i, og den alvor, vi står i, har bundfældet sig hos alle partier, når vi når frem til også at skulle blive enige om nogle konkrete tiltag inden for skattepolitikken, sådan at vi kan få en rigtig solid og bred skatteaftale.
Morten Helveg Petersen (RV), 2009-01-13:
Det er sådan set bevidst for at gøre arbejdet lidt nemmere for formanden, at vi vælger den her fremgangsmåde.
Ordføreren sagde noget om den perfekte storm, som jeg hørte det, altså at sammenfaldet af omstændigheder her i økonomierne i øjeblikket skulle udgøre den perfekte storm.
Man kan så vurdere, hvor velegnet man synes det udtryk er til at håndtere den her krise.
Mit spørgsmål er i al korthed: Er det ordførerens overbevisning, at man lever op til 2015-planen?
Er det ordførerens overbevisning, på trods af hvad uafhængige økonomer og eksperter osv. siger, at man lever op til 2015-planen, som den ligger?
Peter Christensen (V), 2009-01-13:
Det er jeg simpelt hen ikke enig i.
Jeg tror på, at vi kan nå et resultat, der hedder, at vi har forbedret den strukturelle beskæftigelse med 21.000 personer.
Det tror jeg på.
Men det er klart, at det kun kan lade sig gøre, hvis der er 90 mandater her i Folketinget, der vil være med til at træffe de beslutninger, der giver det resultat.
Jeg synes ikke, at det er en rimelig udlægning at sige, at Venstre hverken var parat til en skattereform eller til at lave en reform af arbejdsmarkedspolitikken.
Vi måtte bare erkende, at til nogle af de forslag, som vi ønskede at få gennemført, var der ikke opbakning, der var ikke 90 mandater.
Og så er diskussionen ikke meget længere, bortset fra, at vi siger, at vi er parate til at lytte til, om der skulle være andre gode forslag fra Arbejdsmarkedskommissionen, når de kommer med noget til sommer, og så vil vi se, om vi ikke kan finde opbakning til dem, hvis vi i øvrigt synes, at det er nogle gode og fornuftige forslag.
Men at lave en historieskrivning, der siger, at det er Venstre, der ikke vil være med til at lave de reformer, der skal til, for at vi når en balance i vores økonomi i 2015, synes jeg ikke er rimeligt.
Det synes jeg sådan set heller ikke at den konkrete politik, som vi har ført, dokumenterer.
Morten Bødskov (S), 2009-01-13:
Man kan jo undre sig over, at man i løbet af de 7 år under den her regerings ansvar, hvor der har været buldrende fremgang, og efter vel sagtens 14-15 års konstant økonomisk fremgang i det danske samfund, ikke har kunnet konsolidere dansk økonomi, men at vi ved indgangen til en stor krise står med et underskud i regeringens egne økonomiske planer på 14 mia. kr.
Det har man ikke være i stand til at forhindre.
Det hænger vel sammen med, at den her regering har givet en bunke ufinansierede skattelettelser, som har slået et hul i kassen og er årsagen til, at vi står med de problemer, som vi har nu.
I forbindelse med den diskussion, der er, er troen så åbenbart fast på, at det hele handler om, at den linje skal fortsættes.
Man tror på, at en skattereform kan løse alle verdens problemer, og man mener, at man skal fortsætte ideerne fra efterårets kuldsejlede forhandlinger om arbejdsmarkedsreformer.
Det korte spørgsmål er: Er det stadig Venstres opfattelse, særlig i den tid, som vi er i nu, med udsigt til store stigninger i ledigheden, at svaret bl.a. er at halvere dagpengeperioden?
Peter Christensen (V), 2009-01-13:
Jeg synes, at det var interessant, at forventningen fra Socialdemokratiet i forbindelse med, at vi har haft regeringsansvaret i 7 år, var, at vi havde løst alle økonomiske udfordringer frem til 2040 inden for den periode.
Man skal være opmærksom på, at vi i den periode, vi har haft magten, har fået den offentlige gæld til at falde til næsten halvdelen.
Men det er klart, og det viser 2015-planen jo også, at der stadig væk er nogle reformer, der skal til, for at vi får skabt holdbarheden.
Det arbejder vi på, og jeg synes sådan set, det kunne være ønskeligt, at også Socialdemokraterne i højere grad ville hjælpe med at nå de mål.
Morten Bødskov (S), 2009-01-13:
Socialdemokraterne har jo taget et ansvar, et meget stort ansvar endda.
Vi var et bredt flertal i Folketinget, som i 2006, da vi lavede velfærdsaftalen, var enige om, at det var en historisk velfærdsreform.
Den skulle netop være med til at sikre et holdbart fundament under den danske økonomi.
Man gav endnu flere skattelettelser, og man slog det hul i kassen, som man står med nu.
Det må man jo forholde sig til.
Man har lavet en bred aftale i Folketinget, som vel rører ved det, der batter, når vi taler om det lange perspektiv, nemlig tilbagetrækningsalderen, og at sikre et holdbart fundament under dansk økonomi, og allerede året efter udhuler man det fra regeringens side.
Det, der var problemet i efterårets forhandlinger, var, at Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti ikke ville feje op efter egen ulykke og redde det, man lavede, dengang man gav de skattelettelser lige inden folketingsvalget.
Det er det, der er hovedproblemet.
Man skal ikke komme og bede os om at lave reformer, når man selv ødelægger hele grundlaget for det.
Vi medvirker gerne, men spørgsmålet er, om det stadig er Venstres holdning, at dagpengeperioden skal halveres.
Peter Christensen (V), 2009-01-13:
Jamen jeg synes, at det vil være fint, hvis vi kan nå til enighed om at udskyde folks tilbagetrækningstidspunkt fra arbejdsmarkedet, både udskyde folkepensions- og efterlønstidspunktet.
Det synes jeg ville være fint hvis vi kunne nå til en aftale om.
Men når vi nu står i en situation, hvor det vil være gavnligt, og man så vil øge beskatningen, som Socialdemokratiet sidst har foreslået her under debatten om finansloven for 2009, er jeg grundlæggende uenig.
Det, vi tidligere har gjort, gør og yderligere ønsker at gøre i 2009, nemlig at sænke skatten på arbejde, er jo en af de måder, hvorpå vi netop kan styrke holdbarheden i økonomien, fordi det styrker incitamentet til at arbejde, det styrker incitamentet til at gøre en ekstra indsats.
Det handler jo også for nogle mennesker om, hvad der er tilbage, når man gør alt op, både når man er uden for og inde på arbejdsmarkedet.
Og selvfølgelig spiller skat da en rolle.
Morten Østergaard (RV), 2009-01-13:
Jamen jeg synes jo altså, at optimisme er prisværdigt og deler den fuldstændig i forhold til skattereformen.
Men jeg tror, at alle, som betragter det her, om ikke andet så i hvert fald udefra, jo er enige om, at de problemstillinger, der er i 2015-planen, ikke alene kan løses med en skattereform.
Og det er der, hvor man må sige, at Venstre jo desværre ikke har været en del af de 90 mandater, indtil her i efteråret, som forlangte den her type reformer.
Tværtimod lovede man jo, at man ikke ville lave skattereformer, og at man ikke ville lave arbejdsmarkedsreformer.
Mike Legarth (KF), 2009-01-13:
Jeg håber i hvert fald, at vi kan komme et meget langt stykke.
Om vi når helt i mål, kan være tvivlsomt, men så har vi jo en Arbejdsmarkedskommission, der leverer midt i år, og så må vi jo følge op på de anbefalinger, der kommer derfra, og få løst den sidste del og så i øvrigt skrue på de andre knapper, der måtte være for at bringe det i anvendelse, så vi når det langsigtede mål.
Morten Helveg Petersen (RV), 2009-01-13:
Efter Det Radikale Venstres opfattelse er regeringens økonomiske 2015-plan i krise, dyb krise.
Det betyder, at der kommer et hul i statskassen.«
Der er i samme artikel et citat fra en økonom i OECD, der også er dybt bekymret over den økonomiske 2015-plan.
Og det er sådan set begrundelsen for forespørgslen her i dag.
Hvad er det, regeringen har i støbeskeen, i fald man vil leve op til sin egen 2015-plan?
Det er vi selvfølgelig spændt på at høre finansministerens tale om.