runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dam Kristensen (S), 2011-10-12:
Undskyld, jeg har lige fået rod i papirerne.
Sådan er det, når man har så mange.
Det kommer nu.
Det var en af de diskussioner, der også var i medierne den anden dag, som jeg selv stod lidt uforstående over for, for den model havde jeg f.eks. ikke selv set nogen sinde.
Igen, og jeg ved godt, at det kan være lidt træls, fordi jeg tror, at jeg gentager det temmelig mange gange nu, så kommer der inden for en overskuelig fremtid – i mit perspektiv er det måneder – et konkret lovforslag på det her område, som gør, at man kan forholde sig til det.
Jeg synes ikke, at det tjener noget formål, at jeg begynder at halvgisne på nuværende tidspunkt på nogle områder, hvor jeg ikke selv synes, at jeg har bare det, der ligner fast grund under fødderne, og jeg vil gerne gøre det her ordentligt og seriøst.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2011-10-12:
Hvilke overvejelser har ministeren gjort sig om de samfundsøkonomiske konsekvenser ved forslaget om en betalingsring omkring København fra januar 2014 i relation til den påtænkte disponering af provenuet allerede fra januar 2012 samt de med implementeringen forbundne omkostninger?
Hvilke overvejelser har ministeren gjort sig om de samfundsøkonomiske konsekvenser ved forslaget om en betalingsring omkring København fra januar 2014 i relation til den påtænkte disponering af provenuet allerede fra januar 2012 samt de med implementeringen forbundne omkostninger?
Skriftlig begrundelse
På baggrund af erfaringer fra Stockholm vurderes det, at regeringens prognose for årlige indtægter fra betalingsringen er alt for optimistisk i forhold til de reelle trafiktal ved København.
Endvidere skønnes det, at regeringen ikke har taget højde for omkostninger til etablering og drift af et opkrævningssystem.
Endelig skønnes det, at der vil opstå et stort hul i statskassen fordi regeringen ønsker at disponere indtægterne fra betalingsringen allerede fra januar 2012, mens indtægterne fra bompenge først forventes fra januar 2014.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2011-10-12:
Som jeg også har sagt tidligere, hverken kan eller vil jeg gå ind i de nærmere omstændigheder omkring det her forløb.
Det tror jeg egentlig også at hr. Claus Hjort Frederiksen har fuld forståelse for at jeg ikke kan.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2011-10-12:
Men så er spørgsmålet jo: Blev statsministeren informeret, før hr. Henrik Sass Larsen blev informeret?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-10-12:
Hvornår agter regeringen senest at gennemføre målsætningen om at opjustere udviklingsbistanden?
Skriftlig begrundelse
Bjarne Corydon (S), 2011-10-12:
Jeg synes, at spørgsmålet stiller sig relativt enkelt.
Det er jo ikke korrekt, at der var fundet finansiering af den tidligere regering og de partier, den tidligere regering havde indgået aftale med.
Der var en uklar tilkendegivelse om at finansiere motorvejsbyggeriet ved salg af statslige aktiver.
Jeg har ikke kunnet få nogen oplysninger om, hvilke statslige aktiver man påtænkte at sælge.
Nu er der en VVM-redegørelse, og når den foreligger, drøfter vi sagen igen og ser, om vi kan finde pengene.
Kan vi det, vil projektet naturligvis blive ført ud i livet.
Thomas Danielsen (V), 2011-10-12:
Den tidligere regering satte motorvejsprojektet på finansloven for 2011.
Under valgkampen gik finansministerens egen politiske ordfører ud og garanterede, at der var styr på finansieringen.
Vi bygger den motorvej, I kan være helt rolige, sagde man.
Det var et af de emner, som optog alle nordvestjyder allermest, fordi det er altafgørende for vores landsdels udvikling.
Så vi har haft styr på finansieringen.
Jeg vil så bare gerne have ministeren til at svare på, om man vil bygge motorvejen, ja eller nej, og om man vil holde de løfter, man gav i valgkampen, ja eller nej?
Bjarne Corydon (S), 2011-10-12:
Jeg vil lige så lidt som spørgeren og spørgerens parti garantere, at den pågældende finansiering kan findes, før jeg har set konkrete bud på, hvordan det kan lade sig gøre.
Og jeg kunne godt tænke mig, at spørgerne ville gå herfra og tænke videre over, hvordan spørgerens eget parti og den tidligere regering egentlig havde tænkt sig at skaffe de pågældende midler, hvis de havde fået ansvaret for det.
Thomas Danielsen (V), 2011-10-12:
Jeg vil gerne lige have ministeren til at præcisere, om det betyder, at ministeren ikke vil garantere, at motorvejen mellem Herning og Holstebro Nord bliver finansieret via finansloven, hvis og såfremt, selvfølgelig, VVM-redegørelsen tillader det.
Bjarne Corydon (S), 2011-10-12:
Som det jo er spørgeren bekendt, er der ikke afsat midler til det pågældende projekt i Infrastrukturfonden, og Infrastrukturfonden havde allerede ved udgangen af 2010, dvs. under den tidligere VK-regering, fuldt disponeret alle midler.
Vi har kunnet konstatere, at spørgerens parti og den tidligere VK-regering ikke har kunnet pege på nogen konkret finansiering af det her projekt, selv om det indebærer udgifter for over 2½ mia. kr.
Det, der nu skal ske, er, at der bliver udarbejdet en VVM-redegørelse for det pågældende projekt.
Den er færdig i 2012, og der vil det være centralt for regeringen at tage stilling til den konkrete udformning af projektet, og om vi kan finansiere det.
Det vil vi komme til at drøfte med de partier, der er en del af infrastrukturaftalen.
Vores udgangspunkt vil være det forsigtighedsprincip, vi har anlagt på vores økonomiske politik som sådan, nemlig at pengene skal findes, før de kan bruges.
Thomas Danielsen (V), 2011-10-12:
Jeg tillader mig lige at citere den politiske ordfører, hr. Magnus Heunicke, i Dagbladet Holstebro den 13. september: »Vi bygger gerne til Nord.
Det er ikke os, der har været tilbageholdende på den front«
Ifølge avisen afviser hr. Magnus Heunicke i samme åndedrag, at partiet mangler penge til byggeriet.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om den nuværende regering har tænkt sig at sætte det på finansloven.
Og når der her bliver givet udtryk for, at der er styr på finansieringen, hvordan har man så tænkt sig at finansiere det?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-10-12:
Hvornår agter regeringen senest at gennemføre målsætningen om at opjustere udviklingsbistanden?
Bjarne Corydon (S), 2011-10-12:
Som det fremgår af vores regeringsgrundlag, »Et Danmark, der står sammen«, vil vi opjustere udviklingsbistanden over en årrække.
Vi har samtidig opstillet et klart forsigtighedsprincip, som jeg som finansminister er glad for, og som simpelt hen handler om, at vi ikke vil øge udgifterne på noget punkt, før vi har sikkerhed for, at indtægterne også er kommet ind.
Så svaret er meget enkelt: Udviklingsbistanden vil blive øget, det vil ske over en årrække, men det vil ske i takt med, at vi finder finansieringen og prioriterer, at det er en opgave, der kommer foran andre opgaver.
Så der kan ikke gives et sikkert svar på, hvornår denne opgave vil blive løftet; det er et sigtepunkt, regeringen har.
Peter Christensen (V), 2011-10-12:
Når regeringen agter at gennemføre en skattereform, der skal øge tilskyndelsen til at arbejde og dermed øge arbejdsudbuddet med 7.000 personer, vil regeringen så garantere, at denne skattereform ikke øger uligheden målt på Ginikoefficienten?
Bjarne Corydon (S), 2011-10-12:
Altså, regeringsgrundlaget er jo på det punkt beundringsværdigt klart, og det er det i øvrigt på alle punkter.
Skatterne vil blive hævet for 5 mia. kr., der vil blive fjernet erhvervstilskud for 2 mia. kr., og det sikrer finansiering til nogle nye initiativer, en bred vifte af initiativer, som vil skubbe Danmark i den rigtige retning, og så vil der derudover blive omprioriteret.
Så der er hverken tale om pengetræer eller floder af nogen karakter, der er tale om en ansvarlig økonomisk politik, og det gælder i langt højere grad end det, vi har haft med den tidligere regering, som efterlader et underskud på 85 mia. kr.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-10-12:
Der er en af ministerens kollegaer, som i Berlingske Tidende har forklaret den manglende opfyldelse af efterhånden en del af de ting, man havde lovet, med, at man ikke har adgang til den skov, hvor pengetræerne vokser.
Er det det, der er grundlaget for regeringens politik og/eller valgløfter, altså at man vil finde den her skov, før ulandene kan imødese en større støtte, og henviser det udtryk bogstaveligt talt til en flod af midler, som vi andre blot ikke har fået øje på endnu?
Eller er der tale om, som ministeren antydede det, det her pengetræ, der har rødder dybt ned i skatteydernes lommer?
Bjarne Corydon (S), 2011-10-12:
Jo, men der kan jeg da i den grad følge spørgerens tankegang; det er jo så ikke det eneste punkt.
Altså, regeringen vil jo skaffe finansiering til at gennemføre nogle af de forslag, der er lanceret før valgkampen, og som er skrevet ind i regeringsgrundlaget, ved flere forskellige metoder.
Så der vil både blive prioriteret og sikret nye indtægter til statskassen via højere skatter.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-10-12:
Tak for svaret.
Jeg kan berolige med, at der er stor glæde, også hos mig, over, at man har det her forsigtighedsprincip, og det kan jeg forsikre ministeren om at vi nok vil holde regeringen op på.
Men det besvarer ikke rigtig mit spørgsmål om, hvorvidt man har overvejet at se på, hvordan man bruger pengene, frem for blot at se på, hvordan man skaffer pengene, til den her ulandsbistand, forstået således, at man altså kan være nødt til at prioritere i forbindelse med statens økonomi, som det er tilfældet i forbindelse med den private økonomi.
Bjarne Corydon (S), 2011-10-12:
Jeg vil sige, at det jo også giver mig anledning til at komme med en lidt friere besvarelse, når spørgeren stiller lidt friere spørgsmål.
Men det, der undrer mig ved nogle af de spørgsmål, jeg får her i dag, og også ved det, jeg får her, er, at der ikke er større glæde over det forsigtighedsprincip, der er lagt til grund i regeringsgrundlaget og for mit virke som finansminister, altså at der vil blive ført en økonomisk politik, der ikke bare er lige så ansvarlig som den, der blev ført under den tidligere regering, men som er mere ansvarlig, og at det vil være sådan, at når man indfører nogle af alle de forslag, man er kommet med før regeringsdannelsen, så skal pengene være der først.
Sådan er det hele vejen igennem.
Det vil man høre fra mig mange gange i dag, og det gælder også på det her punkt.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2011-10-12:
Så vil jeg lige udnytte min lidt friere taletid til at lykønske med valget.
Det er jo ikke noget særlig overraskende svar, for det er den samme sang, vi nu har hørt i små to uger, om, at man vil indfri sine valgløfter og nu åbenbart også regeringsgrundlaget, når/hvis man finder nogle penge et eller andet sted; det her burde dog måske være blevet klappet af med regeringspartnerne.
Har man i den forbindelse overvejet, at det kan være nødvendigt at foretage en prioritering frem for blot at måtte finde pengene i borgernes lommer, altså skattelommer, for at udviklingslandene kan imødese den her stigning af udviklingsbistanden?
Bjarne Corydon (S), 2011-10-12:
Det er min klare opfattelse, at spørgsmålet fordrejer fakta i den sag.
Af finanslovaftalen for 2011 fremgår det, at udgifterne på 2½ mia. kr. vil blive finansieret ved et provenu for salg af statslige aktiver, og at finansieringen skal tilvejebringes i takt med etableringen af projektet og frem til projektets åbning.
Den tidligere regering, hvis ene regeringsparti spørgeren er medlem af, har altså ikke kunne pege på, hvilke konkrete statslige aktiver der er tale om at sælge, eller på, hvordan og hvornår et sådan salg skal finde sted.
Så jeg synes ikke, at det er mit parti eller vores regering, der har et forklaringsproblem i den her sag.
Jeg synes, det er de tidligere regeringspartier.
Thomas Danielsen (V), 2011-10-12:
Jeg vil gerne spørge finansministeren, om regeringen vil stå ved, at den under valgkampen garanterede, at den nuværende regering vil gå ind for, at motorvejsbyggeriet mellem Herning og Holstebro Nord skal finansieres via finansloven?
Mette Frederiksen (S), 2011-10-12:
Ja, det er den, vi vil bruge, men jeg vil nu fastholde også Folketingets fokus på, at selv om vi har en officiel ledighedsstatistik, som er den, som vi bruger for at kunne sammenligne også over perioder, så har vi altså desværre en gruppe af voksne i den erhvervdygtige alder, der ikke indgår i den statistik, fordi de står uden for både dagpengesystemet og kontanthjælpssystemet.
Den gruppe kan vi ikke ignorere, den gruppe er vigtig at få ind på arbejdsmarkedet igen.
Et er de officielle ledighedstal, men de skal jo ikke afholde os fra at have fokus på de mennesker, der er røget helt ud, også af den aktive beskæftigelsespolitik, fordi i det ligger der jo potentielt også nogle menneskelige skæbner, som vi skal tage hånd om.
Ulla Tørnæs (V), 2011-10-12:
Glimrende.
Men til sidst fik jeg så det svar, som jeg sådan set efterlyste, nemlig at det er bruttoledigheden, som vi i fællesskab fremover vil bruge også i den politiske debat.
Mette Frederiksen (S), 2011-10-12:
Jeg har fuld respekt for de spørgsmål, som spørgeren ønsker at bruge tid på at stille i Folketingssalen.
Men jeg vil gerne sige, at jeg personligt hellere vil bruge min tid på at diskutere, hvordan vi bekæmper ledigheden, i stedet for hvordan vi opgør ledigheden.
Ligegyldigt om ledigheden er historisk lav eller høj, er den for høj.
Jeg er især meget, meget ked af, at vi har en masse unge mennesker, som ikke kan få lov til at få en læreplads og komme i gang med at tage en uddannelse og komme ud på arbejdsmarkedet, og jeg er ked af de unge, der har taget en uddannelse, og til hvem det eneste svar, vi som samfund har at give, er, at de er ledige.
Jeg kan ikke lune mig ved, at ledigheden har været højere på andre tidspunkter.
Jeg synes, det er dybt alvorligt med den ledighed, vi har i dag.
Så skal jeg bare afslutningsvis sige, som spørgeren faktisk også selv siger, at den officielle ledighed fra Danmarks Statistik både omfatter de passivt ledige og de aktiverede, og derfor er det den korrekte måde at opgøre det på.
Ulla Tørnæs (V), 2011-10-12:
Nu skal jeg så bare lige sikre mig, at vi i virkeligheden ikke kom til at tale os væk fra hinanden her.
Det er jo sådan, at Danmarks Statistik laver flere opgørelser over ledighed, nemlig både Arbejdskraftsundersøgelsen og brutto- og nettoledigheden.
For at kunne give et retvisende billede, og for at vi kan sammenligne, må det jo være bruttoledigheden, vi bruger fremadrettet, i og med at det er den, Danmarks Statistik i højere og højere grad er gået over til at henvise til.
Jeg mener personligt selv, at det er det mest retvisende billede, fordi vi har de aktiverede med, både kontanthjælpsmodtagere og dagpengemodtagere, så det har ikke noget at gøre med, om man i tide fik meldt sig ind i en a-kasse.
Men bare lige for en sikkerheds skyld, så vi ved, hvad vi taler om: Når vi taler om ledighed og vi får ledighedstallene, er det altså bruttoledigheden, så vi undgår at komme ud i de diskussioner, som vi desværre oplevede i valgkampen, hvor der var en heftig diskussion om, hvorvidt ledigheden var høj eller lav.
Mette Frederiksen (S), 2011-10-12:
Det sidste er jeg fuldstændig enig i.
Jeg har jo sådan set allerede tilkendegivet, at det selvfølgelig er Danmarks Statistik, som vil ligge til grund for sammenligningen af ledighed, men jeg synes også, det er vigtigt, når vi oplyser de tal, og det kommer jeg jo også til at gøre over for Folketinget, at vi samtidig erkender, at vi har en gruppe, der står uden for arbejdsmarkedet, og som jo er ledige.
Vi har både en gruppe af nogle yngre, som måske, dengang det gik rigtig godt, ikke fik gjort det, man bør gøre, nemlig at melde sig ind i en fagforening og dermed tilmelde sig en a-kasse, men vi har også en gruppe af bl.a. kvinder med etnisk minoritetsbaggrund, som er det, vi kalder selvforsørgende – det vil sige, der er en ægtefælle, der forsørger dem derhjemme – og som i hvert fald for en dels vedkommende har ringe forudsætninger for at komme ud på arbejdsmarkedet.
Det tror jeg ikke er specielt godt for integrationen at vi har en så stor gruppe der, så jeg vil være meget optaget af ikke alene at få nedbragt den officielle ledighed – det er den allerallervigtigste opgave, der ligger på mine skuldre – men selvfølgelig også at sørge for, at arbejdsudbuddet udvides, ikke kun hvad angår dem, der er på arbejdsmarkedet, men også nogle af de alt for mange mennesker, der i dag er på en passiv overførselsindkomst.
Ulla Tørnæs (V), 2011-10-12:
Det svar er jeg naturligvis ganske godt tilfreds med, det kom heller ikke specielt meget bag på mig, må jeg sige.
Det var jo imidlertid sådan, at der undervejs i valgkampen opstod en diskussion mellem visse ledende politikere, som kunne bibringe den opfattelse, at den nye regering ville gøre brug af andre metoder.
Men jeg er meget glad for, at ministeren her understreger, at det selvfølgelig er Danmarks Statistik.
Jeg går ud fra, at regeringen, ministeren, mener, at det er bruttoledighedstallene, man vil bruge fremover, da det jo er dem, Danmarks Statistik i højere og højere grad er gået over til at bruge.
Omkring AKU-ledigheden er jeg personligt af den opfattelse, at det ikke er et særlig velegnet tal i den danske debat, fordi det ikke kan sammenlignes.
Det er jo også mere en arbejdskraftsundersøgelse, end det er en egentlig ledighedsundersøgelse.
Men jeg er meget glad for, at ministeren understreger, at det, som jeg forstår det, er bruttoledighedstallene, man vil bruge fremover.
Så vil jeg gerne benytte lejligheden til at understrege, at den nye regering jo har overtaget en politisk situation med en historisk lav ledighed, og uanset hvilken statistik man bruger, er det sådan, at ledigheden i dag jo er historisk lav, og at den faktisk er lavere, end den nogen sinde har været før i nyere tid.
Jeg vil gerne slutte af med at takke for de pæne ord fra ministerens side, og jeg er helt sikker på, at vi i fællesskab nok skal få løftet det store ansvar, som hviler på vores skuldre, når vi ser på de udfordringer, som det danske samfund står over for – ikke mindst med hensyn til at føre en økonomisk politik, som betyder, at vi igen får en god konkurrenceevne, så vi kan konkurrere på det globale marked og dermed også skabe flere arbejdspladser i det danske samfund.
Mette Frederiksen (S), 2011-10-12:
Først og fremmest vil jeg rigtig gerne takke for indledningen, den er jeg glad for.
Jeg skal vende tilbage til spørgsmålet, som er af en lidt teknisk karakter.
Det er rigtigt, at der ikke er fremlagt et egentligt lovkatalog fra regeringens side, men vi er også meget unge stadig væk som regering, og når vi først kommer i gang med lovbehandlingsarbejdet, ikke mindst på beskæftigelsesområdet, så er der jo en stærk og fin tradition for bredt samarbejde.
Det er et område, der bærer præg af mange brede forlig, og det er mit håb, at vi kan fortsætte i samme ånd, og med den ordfører, som Venstre har udpeget på området her, tror jeg, det er helt inden for rækkevidde, og det er jeg rigtig, rigtig glad for, ikke mindst for det danske arbejdsmarkeds skyld.
Så til det konkrete spørgsmål om, hvad det er for en metode, vi vil anvende for opgørelse af officiel ledighed.
Det er såmænd nøjagtig den samme metode som den, VK-regeringen også har brugt, og det er Danmarks Statistiks officielle tal for ledighed.
Når det er sagt, vil jeg sige, at jeg selv er optaget af de grupper, som ikke indgår i den officielle ledighedsstatistik fra Danmarks Statistik, og det er i hvert for én gruppes vedkommende det, der kan blive opfanget i det, man kalder AKU-opgørelsen, og det er mennesker, som er ledige, men som ikke tæller med i statistikken, fordi de er uden for kontanthjælpsområdet eller dagpengesystemet.
Men den officielle opgørelse over ledighed i Danmark flugter, hvad den tidligere regering har gjort, og det er selvfølgelig fra Danmarks Statistik.
Kristian Jensen (V), 2011-10-12:
Hvad har ministeren gjort sig af overvejelser i forbindelse med de udgifter, der er forbundet med at drive de ekstra ministerier, regeringen har oprettet, og de omkostninger, der er forbundet med flytninger af kontorer og ansatte som følge af omlægning og udvidelse af antallet af ministerier?
Peter Christensen (V), 2011-10-12:
Tak for det.
Regeringen agter at gennemføre en skattereform, der skal øge tilskyndelsen til at arbejde og dermed øge arbejdsudbuddet med 7.000 personer.
Vil regeringen garantere, at denne skattereform ikke øger uligheden målt på Ginikoefficienten?
Thomas Danielsen (V), 2011-10-12:
Vil regeringen stå ved, at det under valgkampen blev garanteret, at den nuværende regering gik ind for, at motorvejsbyggeriet mellem Herning og Holstebro Nord skulle finansieres via finansloven?
Skriftlig begrundelse
Det er ikke os, der har været tilbageholdende på den front«
Bjarne Corydon (S), 2011-10-12:
Nej, det kan ministeren ikke bekræfte.
Mit parti og de partier, vi har dannet regering med, gik til valg først og fremmest på at danne en ny regering, og det har vi gjort.
Det kræver nogle organisatoriske ændringer.
Dem gennemfører vi i lighed med den regering, spørgeren sad i.
De skal finansieres, og det bliver de på finansloven for 2012.
Så enkelt er det.
Kristian Jensen (V), 2011-10-12:
Jeg er ganske imponeret over ministerens evne til at gentage præcis det samme svar, uanset hvilket spørgsmål der bliver stillet.
Det er jo ret imponerende, her til sidst var det endda helt uden talepapirer.
Så det må være noget, finansministeren har øvet sig på, men kunne finansministeren så ikke øve sig på at svare på spørgsmålene, der bliver stillet, herunder et spørgsmål om, hvorvidt man har nedprioriteret nogle af de valgløfter, man har givet i valgkampen, for til gengæld at lave noget, som man ikke har haft drøftet overhovedet i valgkampen, nemlig en større udvidelse af regeringen med antallet af ministerier.
Problemet er jo, at man kun kan bruge pengene en gang, og at regeringen nu har besluttet at bruge pengene på at udvide antallet af ministerier i stedet for at holde nogle af de valgløfter, man har givet og bagefter brudt.
Jeg kan ikke nå at nævne dem alle sammen, jeg har kun 16-17 sekunder tilbage, men vil bare nævne forhøjelse af børnechecken, spørgsmålet om klassestørrelser, lægetjekket, der var et tilbud til folk, der fylder 40, 50, 60 år, forskellige undersøgelser som f.eks. den føromtalte CIA-undersøgelse, en boligpakke, billigere busbilletter, ventetider på skadestuer osv. osv.
Kan ministeren ikke bare bekræfte, at man har valgt at prioritere anderledes end at overholde sine løfter, at man har valgt at prioritere at udvide antallet af ministerier?
Bjarne Corydon (S), 2011-10-12:
Sandheden er, at den nye regering i fuldstændig lighed med tidligere regeringer og også den regering, hr. Kristian Jensen har siddet i, har fundet det nødvendigt for at gennemføre den politik, man ønsker at gennemføre og skrive ind i et regeringsgrundlag, at oprette en række nye ministerier.
Det finansierer man fuldt ud krone til krone på finansloven for 2012, og det er der ikke noget nyt i.
Kristian Jensen (V), 2011-10-12:
Når det er interessant, og jeg vil gerne indrømme, at det kan være, at nogle føler, at spørgsmålet her måske ikke er særlig stort eller relevant at stille, men når det er relevant at stille, er det, fordi dermed har regeringen prioriteret at bruge nogle af de sparsomme midler, der er i statskassen, til at oprette nye ministerier.
Der er en lang stribe af løftebrud, som regeringen har begået i forbindelse med udarbejdelsen af regeringsgrundlaget, særlig i forhold til det parti, som finansministeren repræsenterer, en stribe af løftebrud, der nu bliver begrundet med, at det er man desværre nødt til at gøre, fordi man ikke har råd til at gennemføre det, man har ikke de midler i statskassen, som man forventede, da man for ganske få uger siden udstedte de mange løfter, og derfor kan man ikke leve op til sine løfter, for pengene er der ikke.
Er sandheden ikke, at man har valgt at prioritere anderledes, herunder også prioritere det, som jeg anerkender man kan prioritere, nemlig at oprette flere ministerier?