runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen (SF), 2008-03-11:
Hr. Tom Behnke må dog kunne bekræfte, at det vil være enormt svært at forhindre, at der sker masseudtræk fra motorkøretøjsregisteret, når man kan operere i det online.
Orla Hav (S), 2008-03-12:
Ja, nu har vi gravet noget i fortidens synder, og så er det jo rimeligt nok at kigge lidt fremad ud fra en erkendelse af, at musikken er en god oplevelsesfaktor for vores skoleelever og en måde at få oplevelser af hele vores kultur på.
Og vi ærgrer os jo over, at disse mange elever nu ikke får muligheden.
Så ved jeg godt, at ministeren fastholder, at der ikke skulle være en sammenhæng.
Det synspunkt er vi ikke enige i, og vi er ikke enige ud fra den betragtning, at det jo er det, som administratorerne af ordningerne fortæller.
Når ministeren så er inde på, at kommunerne må yderligere til lommerne, må jeg sige, at virkeligheden jo er den, at kommunerne skal prioritere benhårdt i forhold til mange andre opgaver; der er en ældresektor, der er en boligsektor, og der er sundhed, og hvad ved jeg, i den kommunale verden, som presser sig voldsomt på.
Derfor er det afgørende vigtigt, at staten også i gerning vedkender sig, at man vil være med til at etablere en national ordning for skolekoncerter, og det er så mit spørgsmål: Vil man være med til at etablere en national ordning for skolekoncerter, som virkelig er national, så man ikke alene henholder sig til, at så må kommunerne til lommerne, og at ikke alle kommuner vil deltage?
Sandheden er jo, at en hel række kommuner er på venteliste for at komme ind i den ordning, som findes på nuværende tidspunkt, Musik i Tide.
Og det er jo det, vi ærgrer os over, nemlig at kommunerne står beredvilligt og er parate til at være med, og at statens rolle så er at være med til at reducere, uanset at man siger, at man vil det rigtige.
Vi synes, det er ærgerligt.
Ser vi på Norge, afholdes der 15 skolekoncerter pr. 1.000 elever pr. år.
For Danmarks vedkommende har det været tre skolekoncerter pr. 1.000 elever, og med den seneste reduktion, ja, så sker der det, at det falder til to skolekoncerter pr. år pr. 1.000 elever.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-03-12:
Jeg er ovenud begejstret for, at rigtig mange børn gennem skolekoncerterne kan opleve levende musik inden for mange forskellige genrer.
Det er imidlertid Kunstrådets Musikudvalg, der varetager det statslige tilskud til skolekoncertområdet, og de har valgt at lade organisationen Levende Musik i Skolen varetage koordinationen og ansvaret for området.
Herudover bidrager selve Kunstrådet også med et tilskud til skolekoncerterne.
Som nævnt i mit forrige svar vil Kunstrådet og Kunstrådets Musikudvalg bevilge i alt 9 mio. kr. til skolekoncerter i 2008.
Såfremt rådet eller udvalget måtte ønske det, kunne de naturligvis vælge at afsætte endnu flere midler til skolekoncerter, men det er en prioriteringsafgørelse fra råd og udvalg, som jeg selvfølgelig ikke agter at blande mig i.
Jeg ser meget gerne, at alle skolebørn oplever mindst én årlig koncert.
Men det vil først kræve, at alle kommuner er interesserede i at deltage - det er ikke tilfældet i dag - og rent økonomisk vil det kræve en anden ordning, hvor kommunerne kommer langt mere på banen økonomisk, fordi det med den nuværende ordning ville koste staten ca. 40 mio. kr. Så vi skal have kommunerne frem på banen med den ordning, og så skal vi ellers lave en bred vifte af tiltag på musikområdet, som kan være med til at stimulere børns og unges lyst til musikoplevelser.
Orla Hav (S), 2008-03-12:
Vil ministeren redegøre for, hvilke fremtidsperspektiver han ser for at give danske skoleelever levende musikoplevelser?
Brian Mikkelsen (KF), 2008-03-12:
Man må sige, at det jo er svært at bekræfte en sammenhæng, der ikke er der.
I 2007 havde man det laveste antal frie midler, og man gav det højeste antal millioner kroner til skolekoncerter.
Der er altså ingen sammenhæng, andet end at det er en prioritering i Kunstrådet og musikudvalget.
Og sådan må det være.
Det er ikke politikere, der skal sidde og prioritere i de enkelte led; det må være ude i musikmiljøet selv og i udvalget, man gør det.
Det vil klart være en prioritering, som jeg synes man skal foretage ude i kommunerne, når nu staten alligevel også har valgt at prioritere det så højt, som vi gør med de penge, vi giver.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-03-12:
Det er egentlig et meget hurtigt spørgsmål, jeg vil stille.
Jeg hører ministeren sige, at ministeren og regeringen vil gøre så meget for de her skolekoncerter, og ministeren gør især meget ud af at rose sig selv og rose regeringen, og det er jo også dejligt at høre, at ministeren er tilfreds med det, som ministeren gør.
Når ministeren er så tilfreds og synes, at det her er rigtig dejligt, kan jeg så ikke forstå - og det er så spørgsmålet - hvorfor ministeren så ikke bare tilfører 40 mio. kr. til Kunstrådet, ligesom man gjorde i 2003.
Det er da enkelt.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-03-12:
Der er ingen sammenhæng mellem de frie midler og det, der er til skolekoncerter.
Jeg vil godt endnu en gang påpege det.
I 2007, hvor man havde det laveste antal frie midler, blev der givet det højeste antal kroner til skolekoncerterne.
Det betyder ikke, at man ikke skal prioritere det.
Og jeg er fuldstændig enig i den omsorg, som spørgeren henviser til, og som hr. Orla Hav også var inde på - og for øvrigt også hr. Mogens Jensen - nemlig at skolekoncerterne grundlæggende er vigtige.
Nu kan man jo altid stille alle de spørgsmål, man vil, og jeg synes jo, det er flot og godt, at den omsorg for skolekoncerterne kommer nu.
Vi har brugt mange kræfter på skolekoncerterne og har opprioriteret hele fødekæden i forbindelse med skolekoncerterne, og så synes jeg, det er godt, at andre politikere også kommer op på mærkerne i den sag.
For selvfølgelig skal skolekoncerter prioriteres, og det er flot, at der er en omsorg for det.
Det, som er det problematiske i at bruge det tal, er jo, at man kan få en hvilken som helst organisation til at sige hvad som helst så at sige.
Når man siger, at det kommer til at koste 50.000 elever deres skolekoncert, er det baseret på den nuværende prisordning, og det er en meget, meget favorabel pris, som kommunerne betaler.
Hvis man vil have, at flest mulige elever skal have den fantastiske oplevelse, som en skolekoncert er, må kommunerne altså bare mere til lommerne.
Det koster kun 19,50 kr. pr. elev at tilmelde sig skolekoncerterne.
Hvis man satte det op til 30 kr. pr. elev, ville mange kommuner jo opleve, at de kunne få flere koncerter til eleverne.
Så det er en prioritering fra kommunernes side, som jeg synes man skal foretage.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-03-12:
Jeg har faktisk været her hele tiden i dag - længere tid, end ministeren har været her - så det er i hvert fald ikke, fordi jeg ikke har været her, at jeg stiller dem.
Jeg vil sige, at de tal, der lyder på omkring 50.000, og som ministeren ikke kan forstå, har vi fra Levende Musik i Skolen, som siger, at de er blevet beskåret med 2,3 mio. kr. De plejer at få 3 mio. kr., nu har de fået 1 mio. kr., og det skulle være let for dem at regne ud, at det kan betyde, at 50.000 færre børn kommer til at opleve de her skolekoncerter.
Er det, ministeren siger til mig, at jeg simpelt hen ikke skal tro på de tal fra Levende Musik i Skolen?
Brian Mikkelsen (KF), 2008-03-12:
Jeg synes altså igen, at man som Socialdemokrat skal passe meget på med hele tiden at gå ind og blande sig i, hvad forskellige institutioner beslutter sig til.
Jeg synes, at jeg ser en stigende tendens til det, desværre.
Det må jeg sige.
Man blander sig i, hvordan der prioriteres med de midler, de har ude i institutionerne.
Jeg synes, man skal værne om, at politikere ikke blander sig i de dispositioner.
Derfor er det så vigtigt, at der er en integritet og en autonomi omkring de institutioners egne beslutninger.
Man går ind og anfægter det her, men det er jo en beslutning, der er truffet ud fra de midler, de har til rådighed.
Det er en generøs ordning.
Og igen vil jeg også advare Socialdemokraterne, som jeg ellers synes har en positiv tilgang til kulturen, mod hele tiden at vogte og være ambassadører for kommunerne.
Sagen er den, at kommunerne ofte har gjort det godt inden for kulturen, men mange gange også har svigtet.
Her er det et spørgsmål om, at staten har påtaget sig et ansvar, som jo vitterlig er kommunernes, alt andet lige.
Det drejer sig om skolekoncerter til skoleeleverne ude i skolerne, hvilket kommunerne har ansvaret for.
Det er deres ansvar.
Men staten har altså generøst besluttet at putte et meget stort millionbeløb ind i det.
Hvis kommunerne giver lidt flere penge, så vil de koncerter også være sikret for de børn, hvilket de rettelig også bør være, for skolekoncerter hører til i skolerne.
Orla Hav (S), 2008-03-12:
Når vi har rejst spørgsmålet her i dag, så hænger det jo mest sammen med, at de mennesker, som administrerer de her ordninger, siger, at de beslutninger, der er taget i forbindelse med de frie midler, er med til at give danske skoleelever et dårligere tilbud i vores samfund, og det er stik imod den intention, som ministeren siger at han har.
Derfor ærgrer det os, at ministeren så ikke tager ansvaret for at sige, at der er en sammenhæng mellem de dispositioner, regeringen og folketingsflertallet træffer på det her område, og så den virkelighed, som skoleeleverne oplever.
Det er ærgerligt, at vi ikke kan få ministeren til at bekræfte, at der er den sammenhæng, og at det skal sukres ind i, at det ser åh så godt ud, og at man prioriterer det så højt, når virkeligheden ser noget anderledes ud.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-03-12:
Jeg kan kun opfordre til, at kommunerne prioriterer det.
Jeg mener, at mødet med den levende musik er afgørende vigtigt; jo flere skolekoncerter, jo bedre for børnene.
Det er et fantastisk møde, det er en fantastisk mulighed for at blive inspireret, for at blive engageret, så derfor: Jo flere skolekoncerter, jo bedre.
Statens tilskud foretages jo gennem Musikudvalget; sådan må det være.
Det, at man fra nogle politikeres side vil have, at man skal prioritere det, er jo en tilsidesættelse af armslængdeprincippet, for det at putte flere frie midler ind i Kunstrådet ville i hvert fald som hovedregel ikke betyde, at der var flere penge til skolekoncerterne.
Det har vi jo set før med den sammenhæng, jeg påviste før: Da der var mange frie midler, var der ikke mange penge til skolekoncerterne.
Så der er ikke nogen sammenhæng på den måde.
Så der er ikke nogen løsning på det andet end at sige, at kommunerne må ind og prioritere det her.
Man må lobbye for det i forhold til Musikudvalget, det er jo den måde, statens midler bliver fordelt på, og så sige, at skolekoncerterne jo må vise deres værd, ved at mange børn får nogle fantastiske oplevelser af det.
Og jeg er meget, meget positiv over for skolekoncerterne og håber på, at det kan ekspandere og udvikle sig endnu mere.
Orla Hav (S), 2008-03-12:
[Lydudfald]
… Vi har sådan set ikke noget ønske om at bryde med armslængdeprincippet.
Men vi vil gerne være med til, at der bliver sat handling bag de smukke ord, som ministeren jo også giver udtryk for her, nemlig at det er noget, man bør stræbe efter.
Og det vil vi jo gerne ud fra en overvejelse, der går på, at eksempelvis Frederikshavns skolevæsen har formuleret, at i det innovative samfund er det at tænke kreativt hele grundstenen for en fortsat økonomisk vækst, altså at der er en snæver sammenhæng mellem de betingelser, vi er med til at give vores opvoksende generationer, og deres oplevelse af kultur og kreativitet.
Og derfor er det så ærgerligt, at ministeren alene siger de rigtige ord, men ikke foretager de rigtige handlinger.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2008-03-12:
Ja, regeringen lever på alle punkter fuldstændig op til de løfter, der er givet til børnefamilierne, og hr. Morten Bødskov behøver jo ikke at bruge så forfærdelig megen tid på at kontrollere, at det er det, der er tilfældet.
Jeg kan henvise til den publikation her, som indeholder aftalerne om finansloven for 2008.
Der kan hr. Morten Bødskov f.eks. slå op på side 18, hvor der står, at regeringen ønsker at komme af med det, der hedder de løsrevne lukkedage i daginstitutionerne, akkurat som vi sagde før valget.
For så vidt angår forældrebetalingen i daginstitutioner, har regeringen til punkt og prikke levet op til det, vi sagde allerede før sidste valg, nemlig at forældrebetalingen skulle sænkes fra 33 til 25 pct.
Nu er der så i den nye finanslovaftale aftalt noget nyt, nemlig at der kan indføres madordninger i daginstitutioner.
Det er i øvrigt noget, som Socialdemokraterne selv har klandret regeringen for ikke at gøre noget ved.
Nu har vi så lyttet, nu gør vi noget ved det, og så siger vi: Men selvfølgelig må det i et velfærdssamfund være sådan, at maden til børnene er noget, forældrene betaler.
Derfor giver vi så mulighed for, at man kan forhøje forældrebetalingen i daginstitutionerne, mod at der til gengæld nu bliver indført disse madordninger.
Det er socialt set
særdeles velafbalanceret.
Morten Bødskov (S), 2008-03-12:
Jeg takker for statsministerens bekymring for integrationen.
Jeg tror, vi er mange, der er glade for, at regeringen nu efter en del år for alvor begynder at sætte fokus på den.
Men jeg vil gerne prøve at rette fokus mod noget af det, der har været aktuelt her den seneste uge, nemlig regeringens løftebrud i forbindelse med finansloven og særlig de løftebrud, der er begået over for børnefamilierne.
Kvalitetsfonden, som den hed, er ikke nævnt med et ord i finanslovaftalen.
Jeg tror faktisk, at der er ret mange småbørnsfamilier med børn i vuggestuer, som bliver alvorligt skuffede, når de ser konsekvenserne af regeringens finanslov.
Mange børnefamilier har en trængt økonomi, hvor udgiften til børnepasning vejer tungt.
Det gælder især familier med små børn.
Så undrer det mig, at man skal finde ud af, at regeringen med finanslovaftalen har gjort det muligt for kommunerne at hæve den gennemsnitlige forældrebetaling fra 25 til 28 pct.
Regeringen har gjort det muligt for kommunerne, at forældre, der meget ofte i dag har børn i vuggestuerne, som får et gratis måltid mad, nu pålægges brugerbetaling for den mad, som de altså får gratis i dag.
Mener statsministeren, at det er i tråd med de løfter, som regeringen tidligere har givet til børnefamilierne?
Brian Mikkelsen (KF), 2008-03-12:
Vi ses i Aalborg.
Jeg synes bare, man fra Socialdemokratiets side skal passe på, at man ikke altid bliver gidseltager i forhold til kommunerne.
Kommunerne er meget forskellige.
Der er 98 kommuner med hver sin prioritering og hver sit budget, og jeg er helt sikker på, at hr. Orla Hav ved, at der er mange kommuner - også socialdemokratiske - som prioriterer kulturen og også skolekoncerter meget højt, så Frederikshavn Kommune er meget velkommen til at sørge for, at alle børn i kommunen får mindst en skolekoncert om året, og det vil jeg opfordre til.
Det er da et godt mål.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-03-12:
Et enkelt eksempel: Ministeren har et brev liggende fra en person i mit område, som ikke er tilfreds med det her.
Det er bare et eksempel fra mit område.
Musik i Tide har et mål, der hedder, at senest i 2014 skal alle børn opleve mindst en koncert om året.
Er ministeren enig i det mål, og hvis ministeren er enig i det, hvordan vil ministeren så sørge for, at målet nås?
Jeg hørte før ministeren sige, at kommunerne skal frem på banen.
Hertil vil jeg sige, at jeg synes, det er typisk for regeringen: Man skærer i budgetterne, man skærer hele tiden, og bagefter siger man så, at det er op til kommunerne.
Der må da være en måde, hvorpå regeringen går ind og tager lidt mere ansvar.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-03-12:
De tal, som jeg fremlægger, er selvfølgelig korrekte.
Tilbage til børnekulturen: Jeg tror, at hvis man går til alle kommuner, også kommuner i spørgerens bagland, vil man konstatere, at regeringen gør utrolig meget for børnekulturen.
Jeg tvivler på, at spørgeren kan finde nogle kommuner i sit bagland, hvor man ikke siger: Regeringen gør alligevel meget.
Vi har Børnekulturens Netværk, vi har Huskunstnerordningen, som betyder, at kunstnere kommer ud på skolerne, hvilket vi finansierer, så man ude på skolerne møder forfattere og musikere.
Vi har et væld af andre aktiviteter.
Vi har åbnet museer for børn, vi har sikret gratis adgang for børn og unge til alle landets museer, vi har e-museum, så man får museerne ind på skolerne, vi har rigtig mange aktiviteter, og vi prioriterer således børnekulturen meget højt.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-03-12:
Jeg synes, at det er lidt sjovt, det her.
Det er jo dejligt, at vi hygger os.
Jeg synes, det er sjovt at høre ministeren slynge om sig med tal på de beløb, der gennem årene er givet til Kunstrådet, mens det er helt galt, når vi bruger tal og Levende Musik i Skolen bruger tal.
Det synes jeg er lidt sjovt at sidde og høre på.
Spørgsmålet lyder: Hvordan mener ministeren at skolerne, som gør så meget for de her ting, skal forholde sig til den her udmelding, der, som jeg hører det, lyder, at regeringen ikke ønsker at støtte børnekulturen ret meget?
Skal de give op?
Skal de fortsætte med at kæmpe, eller hvad skal de gøre?
Det er jo klart, at når de kæmper så meget, som vi ved at de gør ude på skolerne, så kan det være svært at fortsætte, når det, de kæmper for, egentlig bliver stoppet gang på gang.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-03-12:
Det giver god motion for formanden!
Grundlæggende er det sådan, at alt det, vi satser på, jo er børns og unges møde med professionel kultur, og vi har et væld af tiltag, som jeg ikke behøver at gøre opmærksom på her, for det er jeg helt sikker på at hr. Orla Hav som meget kulturinteresseret kender alt til.
Kommunerne må gøre alt det, de vil, med hensyn til skolekoncerter.
Hr. Orla Hav nævner Frederikshavn Kommune, og Frederikshavn Kommune er mere end velkommen til at sørge for, at alle børn i Frederikshavn Kommune får fire koncerter om året.
Det ville jeg da ønske at man gjorde.
Det er man da velkommen til, det skal staten da ikke stoppe.
Staten bidrager med et flot beløb gennem Musikudvalget, det er den prioritering, man har, og så kan kommunerne prioritere lige så meget, de selv vil.
Det ville jeg da ønske at de gjorde.
Hvis man virkelig har det så højt på prioriteringslisten, skal man da sørge for, at alle børnene får fire koncerter af kommunerne.
Det ville være meget flot, og det ville jeg da hilse velkommen.
Orla Hav (S), 2008-03-12:
Jeg skal bare sige, at det jo på trods af de smukke ord er sådan, at Frederikshavn Kommune er sendt ud af den ordning, som burde være en nationalt dækkende ordning.
Så mit spørgsmål er: Vil ministeren være med til at prioritere, at vi får en reel nationalt dækkende ordning for skolekoncerter?
Jeg skal bare til sammenligning nævne, at Norge på det her område bruger 72 mio. kr.
Jeg siger ikke, at vi skal op i den størrelsesorden, men det er lidt flot at sige, at vi er så meget fremme i skoene og så bare vælte det over på kommunerne.
Kommunerne har rigeligt at se til, det tror jeg at ministeren vil høre lidt om de kommende par dage i Aalborg.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-03-12:
[Lydudfald]
Jeg kan kun opfordre til - og der mener jeg, at vi, der interesserer os for kulturen, må gøre fælles sag - at man prioriterer kulturen ude i kommunerne, og hvis der skal være en skolekoncert pr. elev pr. år, hvad jeg synes er en aldeles fremragende idé, et godt mål, et rigtig godt projekt og en god vision, så må kommunerne prioritere det.
Det er altså kommunerne, som har ansvaret for skolerne i det her samfund, det er ikke staten.
Det er kommunerne, der har ansvaret for børnekulturen ude lokalt, det er ikke staten.
Det, at vi har en stat og en regering i Danmark, som trods alt putter nogle penge i det, er flot, og det er også anderledes end i de fleste andre lande, men kommunerne må altså prioritere det her, og jeg synes, det ville være en god idé, hvis de prioriterede det.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-03-12:
Jeg er meget glad for besvarelsen, tak for den.
Ministeren gjorde også meget ud af at fortælle, hvor mange midler der bliver givet til Kunstrådet.
Jeg kan jo så i hvert fald sige, som også ministeren sagde, at der i 2003-2005 årligt var afsat 40 mio. kr. til Kunstrådet, og det er i 2008 skåret ned til 25 mio. kr.
Jeg er meget enig med ministeren i, at Kunstrådet selv skal prioritere de her midler.
Det synes jeg er fair nok, og det synes jeg også er den rigtige måde at gøre det på.
Men jeg kunne godt tænke mig, at ministeren til mig og til dem, der sidder her i dag, ville sige, at det selvfølgelig vil gå ud over nogle tiltag, når der bliver snakket om en besparelse - sådan som jeg jo reelt ser det på langt over 50 pct., altså en nedgang fra 40 mio. kr. til 25 mio. kr.
Det vil jo gå ud over nogle gode tiltag, for Kunstrådet er nødt til at prioritere efter det.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-03-12:
Kunststyrelsen har over for mig oplyst, at det er korrekt, at Kunstrådet for 2008 agter at beskære sit tilskud til skolekoncerterne med 2,3 mio. kr. i forhold til det ydede tilskud i 2007, så de yder et tilskud på 1 mio. kr.
Det har rådet gjort ud fra en samlet prioritering af de frie midler, herunder ønsket om at samle de fagspecifikke tilskud under de relevante udvalg.
Det betyder imidlertid ikke, at der kun gives 1 mio. kr. til skolekoncerter i indeværende år.
Det skal her understreges, at Kunstrådets og musikudvalgets tilskud til skolekoncerterne er underlagt armslængdeprincippet.
Der er tale om frie midler, som råd og udvalg selv beslutter anvendelsen af.
Såfremt rådet eller udvalget måtte ønske det, kunne de selvfølgelig bare afsætte flere penge til skolekoncerterne.
Det er en prioritetsafgørelse for råd og udvalg, som jeg selvfølgelig ikke agter at blande mig i, og det er for øvrigt en uskik, at man også fra folketingsmedlemmers side vil blande sig i det.
For så vidt angår Kunstrådets frie midler, som der er afsat på finansloven til talentudvikling og øget kunstnerisk aktivitet, så blev puljen oprettet i 2003 i relation til oprettelsen af Kunstrådet.
Der var oprindelig afsat 40 mio. kr. årligt i de første 3 år.
I 2006 var der ikke afsat midler på finansloven til formålet, men eftersom Kunstrådet ikke havde brugt bevillingen i sine første 3 år, kunne de ubrugte midler videreføres.
I 2007 var der i alt afsat 10 mio. kr.
Der er budgetteret med 15 mio. kr. på finanslovforslaget for 2008 stigende til 20 mio. kr. i årene fremover.
Herudover er der på samme finanslovskonto afsat 9,7 mio. kr. årligt til huskunstnerordningen og andre initiativer for børn.
Så er det op til Kunstrådet egenhændigt at prioritere de midler.
Det er, vil jeg understrege, altså Kunstrådet, der træffer beslutningen om tilskuddet og dets størrelse.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-03-12:
Finder ministeren det tilfredsstillende, at besparelsen på de frie midler på 25 mio. kr. til Kunstrådet har bevirket, at Kunstrådet har nedprioriteret tilskuddet til levende musik?
Julie Rademacher (S), 2008-03-12:
Tusind tak.
Brian Mikkelsen (KF), 2008-03-12:
Nu har det jo ikke så meget at gøre med selve spørgsmålet om skolekoncerterne.
Altså, jeg forstår, at spørgsmålet handler om skolekoncerterne.
Så hvis vi skal holde os til dem, anerkender jeg ikke præmissen om, at det vil kunne gå ud over skolekoncerterne, forstået på den måde, at det må man jo sådan set selv prioritere.
Det er et spørgsmål om, at kommunerne prioriterer at støtte skolekoncerterne.
Staten har lavet en meget generøs ordning, hvor man støtter skolekoncerterne, selv om det egentlig er en kommunal opgave, så jeg er stolt og glad over, at vi fra statens side putter så mange penge i skolekoncerterne.
Det er sådan set flere penge end i 2005, hvor der var flere frie midler i Kunstrådet.
Det er næsten lige så meget som i 2006, hvor der jo også var penge i form af frie midler.
Så jeg er glad og tilfreds med den måde, man støtter skolekoncerterne på - og jo mere desto bedre, for det er en fantastisk foranstaltning.
Helge Sander (V), 2008-03-12:
Så det står helt klart.