runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2014-02-07:
Det, der får mig til at ville stille et spørgsmål, er, at hr. Finn Sørensen jo nævnte, at der ikke rigtig var nogen hjælp at hente for Enhedslisten ovre i den borgerlige fløj – det var det med samarbejdspartnere.
Men det undrer mig lidt, at hr. Finn Sørensen nu står og klandrer de borgerlige partier, især fordi vi ved, at det jo er regeringen, altså dem, som hr. Finn Sørensen holder ved magten, der har gennemført førtidspensions- og fleksjobreformen og kontanthjælpsreformen.
Jo, vi er i Dansk Folkeparti med i kontanthjælpsreformen – det erkender vi blankt – vi er ikke med i førtidspensions- og fleksjobreformen; men alligevel holder hr. Finn Sørensen jo dem ved magten, som egentlig har gennemført nogle af de ting, som hr. Finn Sørensen kritiserer, vel vidende at den reform, der kom igennem på kontanthjælpsområdet, aldrig ville have været den reform, der kom igennem, hvis det var de borgerlige partier, der ville have gjort det, fordi det ikke kunne have ladet sig gøre.
Det kan kun lade sig gøre at skære så hårdt, når det er en socialdemokratisk regering.
Så til det her med kontanthjælpsloftet: Hvis vi havde fået indført kontanthjælpsloftet, som vi også havde et ønske om, var det kun toppen af det hele, og så var ydelserne ikke kommet så langt ned, som de er nu.
Er det ikke sådan lidt mærkværdigt at holde en regering ved magten, der vil lige det modsatte af, hvad Enhedslisten vil?
Finn Sørensen (EL), 2014-02-07:
Nu har ordføreren jo sådan set selv leveret svaret på det spørgsmål.
Ordføreren kom til at sige, at den her kontanthjælpsreform ikke ville være blevet så slem, hvis den var blevet gennemført af en borgerlig regering.
Det er sådan set mærkeligt, fordi det jo var Dansk Folkeparti, der var og også i fremtiden vil være parlamentarisk grundlag og samarbejdspartner for en borgerlig regering, og Dansk Folkeparti er altså med i den kontanthjælpsreform.
Så den forklaring hang vist ikke rigtig sammen.
Der er bare en forskel, den er ikke stor, men den er væsentlig: Den her regering har, i modsætning til hvad nogen borgerlig regering nogen sinde har skrevet ind i sit grundlag, vedkendt sig en målsætning om at mindske ulighed og fattigdom.
Det vil vi holde den fast på.
Og af samme grund ville det jo være ret tosset at vælte regeringen på det spørgsmål.
Bent Bøgsted (DF), 2014-02-07:
Undskyldninger har man mange af i Enhedslisten, det er klart.
Enhedslisten holder altså en regering ved magten, der vil det diametralt modsatte af, hvad Enhedslisten vil.
Det er en kendsgerning.
Så kan man så sige, og det er det, hr. Finn Sørensen siger, nemlig at man har skrevet ind i regeringsgrundlaget, at man vil bekæmpe ulighed.
Det er sådan set det, der gør, at man holder Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre ved magten.
Nu er SF jo skredet fra den konstellation.
Men det er det, der gør, at Enhedslisten holder regeringen ved magten, vel vidende at regeringen så gennemfører alt det, som Enhedslisten ikke vil.
Det tror jeg egentlig også at hr. Finn Sørensen godt er klar over, altså at der kom forbedringer af reformen, på grund af at Dansk Folkeparti var med.
Finn Sørensen (EL), 2014-02-07:
Ikke desto mindre kan vi jo bare konstatere, at ordføreren sagde, at kontanthjælpsreformen ikke ville være blevet så slem under en borgerlig regering; men så er det jo lidt ufatteligt, at Dansk Folkeparti medvirker til den.
Så er der noget, ordføreren har misforstået, fordi ordføreren ikke hører efter, hvad jeg siger.
På det her punkt, som vi taler om i dag, kan vi bare konstatere, at regeringen – i modsætning til hvad nogen borgerlig regering nogen sinde har gjort – har vedkendt sig en vigtig målsætning om at bekæmpe ulighed og fattigdom.
Og det vil vi gerne samarbejde med den regering om, og derfor er vi glade for, at vi har fået vedtaget et forslag til vedtagelse, så vi kan kæmpe videre for det, vel vidende at der er en meget principiel uenighed i forhold til den økonomiske politik og hvilke reformer man skal lave på arbejdsmarkedet.
Men regeringen vil blive fastholdt på den målsætning – det er da en vigtig politisk opgave, som Enhedslisten har tænkt sig at påtage sig.
Finn Sørensen (EL), 2014-02-07:
Jeg tror ikke, jeg får så meget ud af den teoretiske diskussion med hr. Eyvind Vesselbo, så jeg vil i stedet for spørge, hvad ordføreren vil gøre for de mennesker, som ordføreren måske vil anerkende er fattige – uden at han sådan vil være med til at definere eller forsøge at definere, hvem vi taler om.
Der har jeg jo bemærket mig, at ordføreren på hele den borgerlige oppositions vegne – sådan forstod jeg det – mener, at hvis de får magt, som de har agt, vil de genindføre kontanthjælpsloftet, altså et loft over, hvor meget man må få i kontanthjælp med den konsekvens, at der modregnes i andre ydelser, som mennesker med meget lav indtægt kan få, ikke mindst i forsørger- og børnetilskud og den slags.
Jeg vil så gerne spørge ordføreren: Hvor skal det kontanthjælpsloft ligge?
Og hvordan skal den modregning ske for de tilskud, som f.eks. enlige forsørgere får i dag, og som sikrer, at ikke endnu flere børn ryger ud i fattigdom?
Hvor skal det ligge?
Joachim B. Olsen (LA), 2014-02-07:
Jamen jeg benægter ikke, at der er tale om lavindkomster her – det er der jo tydeligvis.
Jeg prøver bare at få ordføreren til at anerkende, at det, ordføreren taler om, er en relativ fattigdom.
Det vil sige, at den her gruppe godt kan have oplevet en indkomstfremgang, og det har den her gruppe.
De kan altså købe flere varer, end de kunne i 2000, men da fattigdom bliver målt i forhold til, hvad andre tjener, er der altså tale om et relativt fattigdomsbegreb.
Og måler man på den samme måde, altså hvor mange børn, der i dag har en levestandard, som er lavere end i 2000, så er tallet faldet; så er antallet af børn, der har en dårlig levestandard, lavere end antallet af børn, der blev defineret som fattige i år 2000.
Det er faldet med ca. 5.000, og det er Økonomiministeriets tal i »Fordeling og incitamenter« fra august 2013, som jeg tager fat i.
Og det er jo en glædelig udvikling, men det er altså et udtryk for, at levestandarden trods alt er steget, også for dem med de laveste indkomster.
Finn Sørensen (EL), 2014-02-07:
Jeg synes, jeg var meget præcis.
Jeg sagde, at målt i forhold til den af regeringen fastlagte fattigdomsgrænse er antallet af fattige fordoblet i perioden 2001-2011.
Og hvis man gør sig den umage at sætte sig ind i, hvad den fattigdomsgrænse går ud på, kan man se, at den går ud på, at hvis folk har haft under halvdelen af medianindkomsten i 3 år, bliver de kategoriseret som økonomisk fattige.
Og det er lidt vigtigt at holde fast i det begreb, økonomisk fattig, for en af styrkerne ved den rapport og også styrken ved det forslag til vedtagelse, som jeg har læst op på vegne af regeringspartierne, SF og Enhedslisten, er, at man erkender, at en økonomisk grænse i sig selv ikke er tilstrækkeligt til at belyse udviklingen i fattigdom.
Der skal man jo ind og have et klarere billede af, hvordan mennesker rent faktisk lever, når de har en disponibel indkomst, som er under halvdelen af medianindkomsten, altså omkring de her 8.000 kr. om måneden.
Så er der også sat lidt tal på til hr. Joachim B. Olsen, så han kan prøve at forestille sig, hvordan det mon er at leve i 3 år for en disponibel indkomst af den størrelse.
Eyvind Vesselbo (V), 2014-02-07:
Jeg ville i normale tilfælde ikke være ordfører på den her sag, men da vores ordfører ikke kan være her, skal jeg udtale mig på Venstres vegne om det her lovforslag.
Regeringen, Venstre, Socialistisk Folkeparti, Dansk Folkeparti, Enhedslisten, Liberal Alliance og Konservative indgik den 26. juni 2013 en aftale om rammerne for justering af kommunalreformen.
Med L 125 fremsætter ministeren derfor et lovforslag, som har til hensigt at indføre effektiviseringer på to områder, nemlig vedrørende loven om råstoffer og miljøbeskyttelsesloven.
Vedrørende miljøbeskyttelsesloven foreslås det, at kompetencerne til at godkende affaldsdeponeringsanlæggene flyttes fra det kommunale plan over til staten, hvorfor staten fremover både skal godkende og føre tilsyn med affaldsdeponeringsanlæggene.
For så vidt angår lov om råstoffer, foreslås det, at kommunalbestyrelsens kompetence overgår til regionsrådet, hvorfor samtlige opgaver i forhold til indvinding af råstoffer på land samles hos regionsrådet.
Dette vil betyde, at regionsrådet yderligere får kompetencen til at meddele tilladelse til indvinding af råstoffer på land.
Idet lovforslaget jo allerede er en del af en eksisterende aftale, som Venstre som bekendt også er en del af, er det selvfølgelig klart, at Venstre stemmer for forslaget.
Dog vil vi under udvalgsbehandlingen forsøge at sikre nogle klare retningslinjer på følgende to punkter:
I miljøbeskyttelsesloven er det vigtigt, at der klart defineres en deling af de forskellige deponier, og hvem der af enten kommunerne eller staten har den klare kompetence, for at undgå, at der opstår misforståelser om, hvem der har ansvaret.
Angående overflytning af kompetencer på råstofområdet fra kommunalbestyrelsen til regionsrådet er det vigtigt, at regionsrådet samarbejder med kommunerne på områderne natur, miljø og vand, som er kommunernes forpligtelser.
Kommunerne har kompetencerne og det indgående kendskab til de lokale forhold.
Denne viden- og synergieffekt skal ikke gå tabt, blot fordi man overflytter enkelte kompetencer til regionsrådet.
Så har Venstre ikke yderligere kommentarer til lovforslaget, og som sagt stemmer vi for det.
Jens Joel (S), 2014-02-07:
Tak for det.
Jeg tror, vi bliver relativt enige om det her i dag, og derfor vil jeg også forsøge at gøre det rimelig kort.
Det er glædeligt, at vi med det her lovforslag kan følge op på evalueringen af kommunalreformen og skabe en mere effektiv administration i forhold til såvel råstofloven som miljøbeskyttelsesloven.
I begge tilfælde flytter vi kompetencer fra det kommunale til henholdsvis det regionale og statslige niveau.
Helt konkret vil det betyde, at råstofloven bliver ændret, således at det administrative arbejde med råstofudvinding på land vil blive samlet i regionerne i stedet for at være delt mellem kommuner og regioner, og i forhold til større affaldsanlæg flytter vi kompetencen til staten.
Ændringerne vil først og fremmest betyde, at de offentlige ressourcer vil blive brugt mere hensigtsmæssigt, men det vil også betyde, at vi styrker kvaliteten i sagsbehandlingen.
Det er vigtigt at slå fast, at det her jo ikke handler om på hvilke kriterier, men udelukkende om hvilke myndigheder der tager sig af opgaven.
Socialdemokraterne støtter på den baggrund, at forslaget vedtages som fremsat.
Jørn Dohrmann (DF), 2014-02-07:
Tak for det.
Vi vil også starte med at sige tillykke med posten til den nye miljøminister og håber selvfølgelig på et godt samarbejde.
Det tror vi bliver lige så godt som med de andre miljøministre, der har været, og det har jo ikke været dårligt.
Vi vil ikke lægge skjul på, at vi jo gerne ser, at mange af de her opgaver går til staten, i stedet for at man både har kommunerne og regionerne og staten.
Vi mener, at det er væsentligt, når man skal planlægge, hvor affaldsdepoterne skal være – vi kender alle sammen den debat, der nok kommer om Risø – at det er vigtigt, at staten går ind og påtager sig et ansvar, så det ikke bliver en kastebold mellem kommunerne.
Så derfor hilser vi det jo velkommen, at man nu flytter nogle af opgaverne fra kommunen og lægger dem over i regionen, men vi havde allerhelst set dem ligge hos staten.
Men vi må også sige, at på området med grusgrave, råstoffer og den slags ting er det sund fornuft, at man tager det væk fra kommunerne, for vi har set en stor uensartethed ude i kommunerne.
Vi ved, at der er nogle kommuner, der bruger 3 måneder på at give en råstoftilladelse, og i andre kommuner har man bokset med det i over 4 år.
Man kan jo godt sige, at der er en ufattelig stor uensartethed derude, og det vil vi gerne gøre op med.
Derfor vil også gerne høre ministeren – det kan godt være, ministeren ikke kan svare nu, men så kan vi jo i hvert fald diskutere det i udvalget – hvad vi gør ved de råstofindvendingsområder, hvor man er i gang, altså har søgt en tilladelse, og hvor man nu lige pludselig fra 1. juli måske kommer til at skulle starte forfra.
Hvordan vil der blive sikret en god overgang, så man ikke ryger bagest i systemet og skal starte en gang til?
Så med de ord vil vi i hvert fald sige, at vi også er tilhængere af det, der er lagt frem her.
Og som sagt før er det jo også en evaluering af kommunalreformen, og dermed bakker Dansk Folkeparti selvfølgelig op.
Lone Loklindt (RV), 2014-02-07:
Jeg vil også gerne starte med at ønske den nye miljøminister tillykke med posten og glæder mig til at samarbejde allerede fra i dag.
Danmark er jo i mange sammenhænge et lille land, og på visse områder er sagerne få og ret specialiserede.
Derfor giver det også rigtig god mening at samle de faglige ressourcer et sted frem for at sprede dem ud i et tyndt lag over hele landet.
I forbindelse med evalueringen af strukturreformen var der netop fokus på at skabe større klarhed og sammenhæng og større faglighed og effektivitet, når opgaverne skal løses.
Derfor handler det her lovforslag om at samle dels opgaverne vedrørende affaldsdeponi hos staten, dels opgaverne vedrørende råstofloven hos regionerne.
Det er vigtigt, at det også bliver nemmere for borgere og virksomheder at blive betjent et sted hos en miljømyndighed.
Når det drejer sig om råstoffer, får regionen både opgaven med kortlægning af råstofressourcer, som de har allerede, men også kompetence til at give tilladelser til indvinding af råstoffer på land.
Ændringerne rører jo ikke ved kommunernes eksisterende kompetence til at planlægge ved hjælp af henholdsvis kommune- og lokalplaner.
Derfor bliver det vigtigt, at kommuner og regioner arbejder tæt sammen.
Det er jo ikke mindst kommunerne, der har det lokale kendskab og kender godt til de lokale forhold.
Med hensyn til opgaven med godkendelse af visse affaldsdeponier flyttes den over til staten, som allerede har tilsynet med dem og derfor har den faglige dybde.
Trine Mach (SF), 2014-02-07:
Først også herfra et tillykke til den nye minister, som jeg ser frem til et tæt og godt samarbejde med.
Lovændringen her indebærer udelukkende nogle få ændringer af myndighedskompetencen mellem de eksisterende myndigheder som opfølgning på en evaluering af kommunalreformen.
I SF går vi selvfølgelig ind for, at offentlige ressourcer bruges mere hensigtsmæssigt, at vi får en bedre sagsbehandling og dermed øget faglighed og større effektivitet på miljøområdet.
Så i tråd med de øvrige ordførere, der har været på talerstolen, støtter SF forslaget, og vi glæder os til arbejdet.
Per Clausen (EL), 2014-02-07:
Jeg skal da også byde velkommen til den nye minister og ser frem til et godt samarbejde.
Med alle dem, ministeren skal samarbejde godt med, får hun jo nok at se til.
Det bliver spændende at se, hvordan det går.
Jeg skal også til ministerens beroligelse sige, at det ikke er alle de sager, der kommer fra Miljøministeriet, der glider lige så nemt og ubesværet igennem uden lidt polemisk diskussion som den her sag.
Men jeg er sikker på, at ministeren også ser frem til også at kaste sig ud i de måske lidt mere besværlige og kontroversielle sager.
Omkring det her lovforslag har jeg ikke meget at tilføje til det, der er blevet sagt.
Der er tale om en mindre reparation af nogle af de mange fejltagelser, der skete med den strukturreform, som VKO-flertallet gennemførte.
Enhedslisten havde såmænd gerne set, at man også på miljøområdet var gået lidt mere grundigt og grundlæggende til værks, for vi synes faktisk, at der stadig væk er områder der, som kunne placeres anderledes, end de er nu.
Men det ændrer jo ikke ved, at man skal lave aftaler om det, man kan lave aftaler om.
Enhedslisten er jo kendt som et parti, der er nøjsomt og også gerne laver små aftaler med et meget lille indhold, bare det går i den rigtige retning, og det medvirker vi selvfølgelig også til i den her sag.
Så jeg kan sige, at ligesom vi indgik aftalen, har vi også tænkt os at stemme for det her lovforslag ved tredjebehandlingen.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-02-07:
På vegne af hr. Villum Christensen, skal jeg holde følgende ordførertale.
I Liberal Alliance er vi tilhængere af et styrket kommunalt selvstyre og mener overordnet set, at regionerne bør nedlægges.
Derfor stritter et forslag som dette selvfølgelig lidt, da der med forslaget flyttes kompetencer vedrørende tilsyn med affaldsdeponeringsanlæg og udstedelse af tilladelse til råstofindvinding fra kommunerne til henholdsvis stat og regioner.
Når vi alligevel støtter forslaget, skyldes det, at Liberal Alliance er med i aftalen om at justere kommunalreformen, som forslaget er en udmøntning af.
Men det skyldes også, at vi har at gøre med et område, hvor regionerne rent faktisk er rustet til at løse opgaven.
Det giver jo god mening at lade regionerne overtage kompetencen til at tildele tilladelser til råstofudvinding, når de i forvejen varetager planlægningen af råstofressourcerne.
Lidt polemisk kan man sige, at når vi nu engang har regionerne, bør de håndtere de opgaver, der ligger lige for, og hvor det giver mening.
Det gør det som nævnt her, og da det samme er tilfældet for den del af lovforslaget, der vedrører flytningen af tilsynet med deponeringsanlæg fra kommune til minister, kan Liberal Alliance støtte lovforslaget.
Kirsten Brosbøl (S), 2014-02-07:
Tusind tak, formand.
Og mange tak for den pæne velkomst fra flere af ordførerne.
Det er jeg rigtig glad for, og jeg vil gerne sige, at jeg ser rigtig meget frem til samarbejdet.
Jeg er jo allerede efter få dage med tjansen godt klar over, at det nok ikke bliver så let, hver eneste gang vi skal i salen, men jeg glæder mig rigtig meget til at tage fat på arbejdet.
Med lovforslaget her foreslås det, som det også er fremgået, at samle en række opgaver på råstoflovens og miljøbeskyttelseslovens område hos én myndighed.
Formålet er jo at få større ensartethed og faglighed i behandlingen af sagerne.
Det vil være til gavn for virksomhederne og for borgerne, som vil opleve det som en administrativ lettelse.
Baggrunden er den evaluering af kommunalreformen, som har fundet sted i løbet af 2012 og 2013, hvor det er blevet undersøgt, hvordan lovgivningen bedst muligt kan understøtte en effektiv administration, som leverer ydelser af høj kvalitet.
På baggrund af den evaluering blev alle Folketingets partier jo så i juni sidste år enige om, at alle opgaver i forbindelse med indvinding af råstoffer på land skal samles hos regionerne, og vi blev også enige om, at ansvaret for at godkende og føre tilsyn med de større affaldsdeponeringsanlæg skal samles hos staten.
Derfor foreslår vi jo så i dag, at vi samler de forskellige ting hos én myndighed.
Det skal som sagt bidrage til større ensartethed og faglighed, og for borgerne og virksomhederne betyder det, at de kun skal forholde sig til én miljømyndighed.
Vi ændrer kort sagt altså kun på myndighedskompetencen og ikke på indholdet af opgaverne.
I dag er det regionsrådet, der kortlægger regionens råstofressourcer og på den baggrund udarbejder en råstofplan for regionen.
Men den konkrete tilladelse bliver meddelt af kommunalbestyrelsen i den enkelte kommune.
Lovforslaget samler så nu al kompetence i forhold til indvinding af råstoffer på land hos regionsrådene.
Det skal så være med til at sikre den bedst mulige udnyttelse af vores knappe råstofressourcer.
Kommunalbestyrelsen skal naturligvis fortsat have indflydelse på beslutninger om, hvad arealerne skal bruges til, når råstofferne er indvundet.
Det er taget højde for i lovforslaget, ved at kommunen skal høres i forhold til den fremtidige arealanvendelse, når der skal indvindes råstoffer på land.
På miljøbeskyttelseslovens område er det i dag sådan, at det er kommunalbestyrelsen, der godkender de større affaldsdeponeringsanlæg, hvorimod det er staten, der fører tilsyn med anlæggene.
Med lovforslaget samler vi kompetencen til at godkende anlæggene og til at føre tilsyn med dem hos staten.
Det skal skabe en klar ansvarsfordeling, og samtidig vil både virksomheder og borgere opleve det som en administrativ forenkling.
Så alt i alt skal lovforslaget samle opgaverne hos færre myndigheder, og det vil give både en større faglighed og en større ensartethed i sagsbehandlingen til gavn for virksomhederne og borgerne.
Med de ord vil jeg gerne takke alle partierne for den konstruktive tilgang og for opbakningen til forslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-02-07:
0Jeg vil bare gerne starte med at sige, at den her debat selvfølgelig er en nuanceret debat, og derfor vil jeg gerne lige dykke ned i noget af det, som ordføreren sagde fra talerstolen.
Han sagde bl.a., at fattigdommen var blevet fordoblet fra 2001 og frem til i dag.
Faktisk er det sådan, at det forholder sig lige præcis modsat, altså at der har været en realvækst i indkomsterne, sådan at alle kan købe flere varer, end de kunne for 10 år siden.
Hvis man måler fattigdom som andelen af, hvor mange der tjener under 50 pct. af medianindkomsten – og det er jo det, ordføreren gør – så er det rigtigt, at der er blevet flere, der har en indkomst under 50 pct. af medianindkomsten.
Men det er jo et udtryk for, at de midterste indkomster er steget.
Hvis man låser indkomsterne fast der, hvor ordføreren starter, altså i år 2000, er det jo sådan, at så har vi cirka det samme antal mennesker, som har den samme realindkomst, som de havde dengang.
Og ydermere er det sådan, at en tredjedel af de mennesker er studerende.
Det er bare lige, fordi jeg synes, ordføreren skal nuancere det en lille smule, for han får det til at lyde, som om fattigdommen er steget, og så tror jeg, mange tænker, at det sådan er den absolutte fattigdom, men ...
Charlotte Dyremose (KF), 2014-02-07:
Tak for det.
Jeg vil også gerne tilslutte mig koret af lykønskninger til den nye minister.
Jeg er sikker på, at vi får et godt og konstruktivt samarbejde, og alt andet lige er det jo dejligt at kunne starte i så positiv en ånd på miljøområdet.
Så lad os håbe, at vi kan fortsætte med den.
Jeg ville egentlig på det her tidspunkt have sagt, at der jo ikke er så meget at tilføje; der er flere, der har nævnt, hvorfor det her er gode og hensigtsmæssige tilpasninger, og at vi i øvrigt alle sammen har været enige om den aftale, vi har lavet.
Men jeg føler mig så alligevel efter Enhedslisten kaldet til at sige, at vi jo fra Konservatives side er rigtig glade for de mange nødvendige omlægninger, der blev lavet i forbindelse med kommunalreformen, og at det selvfølgelig, når man laver så store omvæltninger, er helt naturligt, at vi gør det, som vi så også gør i dag, nemlig løbende følger op på og sikrer, at vi tilpasser tingene til den praktiske virkelighed, og ikke bare blindt regner med, at alt selvfølgelig altid er på den bedste måde i første træk.
Det må altid være sådan, at vi fra politisk side holder øje med og vurderer og evaluerer og dermed også får lagt kompetencerne de steder, hvor det ender med at være mest praktisk, også når vi får tingene afprøvet.
Det er jo derfor, vi fra politisk side laver evalueringer af mange af de ting, som vi foretager os, når vi laver rigtig gode og fornuftige ændringer, og så finder ud af, at vi kan gøre dem endnu bedre.
Det mener vi at det her forslag er udtryk for, og derfor støtter vi det.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-02-07:
Det er jo fuldstændig korrekt, at man kan få den her ydelse permanent.
Det vil sige, at regeringen indfører en ydelse, hvor man permanent kan få en ydelse og en indkomst, som ligger under regeringens egen definition for fattigdom.
Vil ordføreren være så venlig at forklare, hvordan det så ikke er en fattigdomsydelse, man giver syge mennesker?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2014-02-07:
Jeg tror sådan set bare, at vi skal se på det på den måde, at man gik fra ingenting at kunne få – 0 kr.; efter 12 måneder røg folk ud over kanten og kunne få 0 kr.
Hvis deres ægtefælle eksempelvis havde en almindelig lønindtægt, var det sådan, at folk kunne få 0 kr. efter 12 måneder.
Nu kan folk faktisk få en indtægt.
Det vil sige, at vi går fra 0 kr., til at de kan have en indtægt.
Så har hr. Joachim B. Olsen da ret – og det sagde jeg sådan set også i min ordførertale – i, at der da er masser af ydelser, hvor vi som socialdemokrater kunne ønske, at vi kunne strække det længere.
Det er jeg faktisk ret stolt af.