Edmund Joensen (SP), 2014-03-28:
Selv om vi næppe føler historiens store vingesus i salen i dag, så har beslutningsforslaget, B 34, alligevel en historisk dimension.
Det er, så vidt vides, første gang, at Nordatlantens fire folketingsmedlemmer i fællesskab fremsætter et forslag i Tinget.
Det signalerer, at sagen er vigtig, at den er tværpolitisk, at vi har en fælles sag, og at vi appellerer til det samlede Folketing om at bakke op om forslaget.
At bekæmpe grænsehindringer er kendt her i huset; EU-integrationen er vel en slags bekæmpelse af grænsehindringer mellem EU-landene – og også nordiske grænsehindringer er aktuelle.
Derfor er det naturligt, at vi også beslutter at fjerne grænsehindringer inden for rigsfællesskabets grænser – og så kan man diskutere, om rækkefølgen ikke burde være anderledes, men lad det ligge.
I det hele taget drejer det sig om at gøre det nemmere at være statsborger i rigsfællesskabet.
Forslagsstillerne mener, at der er behov for at rydde en række hindringer af vejen.
Vi ønsker, at det skal være nemt og smertefrit at drive forretning, at flytte, pendle, arbejde og studere på tværs af grænserne i rigsfællesskabet.
Der er udarbejdet en ikkeudtømmende oversigt over grænsehindringer, og medlemmerne har lejlighed til at gøre sig bekendt med dem, og derfor vil jeg ikke gå ned i de enkelte problematikker.
Men fælles for langt de fleste hindringer er, at det ikke er ressourcekrævende at få dem fjernet; det kræver primært øget dialog mellem regeringerne og landsstyrerne i Grønland og på Færøerne og en koordinering mellem landenes embedsværk; det er det, det kræver.
Vi glæder os over, at der allerede har været kontakt mellem statsministeren og Færøernes lagmand.
Det samme er naturligvis gældende for hele rigsfællesskabet.
Det er naturligt at spørge, hvorfor grænsehindringerne opstår i rigsfællesskabet.
En del af svaret findes i den europæiske integration, hvor Danmark implementerer nye EU-regler, regler, der ikke nødvendigvis implementeres hos os i Nordatlanten.
Og med forskellige regelsæt kan der selvfølgelig opstå hindringer.
Også i Grønland og på Færøerne indføres der regler, der er anderledes end de danske, og så har vi disse utilsigtede grænsehindringer.
I disse processer må vi huske at tage højde for hinanden og for de rettigheder, vi alle har som statsborgere i det samme rige.
Vi ønsker naturligvis også at forebygge, at nye grænsehindringer opstår.
Derfor er der i førnævnte oversigt, som ministeren også har fået, et forslag om at ændre i vejledningen for god lovkvalitet.
I forbindelse med ny lovgivning bør der således altid spørges, om der er konsekvenser for rigsfællesskabet og statsborgerne i vores fællesskab.
Denne praksisændring vinder forhåbentlig genklang hos regeringen og partierne: Vi bør være på forkant – og slippe for at rydde op i grænsehindringer bagefter.
Der følger en liste med over de færøske grænsehindringer, som er udarbejdet og vedlagt forslaget, og der er også en fra de grønlandske medlemmer.
Så jeg vil ikke gå i gang med at nævne eksemplerne, vi skal jo have et udvalgsarbejde angående den her sag, og det tager vi så i udvalget, går jeg ud fra.
Men jeg regner også med, at der under udvalgsarbejdet vil fremkomme et forslag til en teknisk ændring af B 34, så regeringen får bedre tid til sit arbejde.
Vi ved alle sammen, at der har været et vist ministerskifte, som har taget længere tid end beregnet.
Så vil jeg slutte af med at sige tak til ministeren, der har tilkendegivet, at han vil arbejde for sagen.
Vi fire nordatlantiske medlemmer er naturligvis klar til konkret at støtte op om ministerens arbejde.
Og jeg vil også takke alle forslagsstillerne for de gode indlæg og for alle partiernes opbakning.