runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2014-11-20:
Tak for det.
Det er jo rart, når arbejdsmarkedets parter kan indgå aftaler, der er til gavn for erhvervsuddannelserne.
Det siger noget om styrken i den danske arbejdsmarkedsmodel, og det er også baggrunden for dette lovforslag, hvor Dansk Arbejdsgiverforening og LO er blevet enige om at gøre det mere tiltrækkende at oprette praktikpladser.
Overenskomsten forudsætter jo, at vi så i Folketinget giver arbejdsgiverne ret til at få penge tilbage for de elever, der skal betale kost og logi på den erhvervsskole, hvor de bor, når de er på skoleophold.
Eleverne har jo ofte et skoleophold langt fra praktikpladsen, og derfor skal de have et sted at bo.
Det vil arbejdsgiverne gerne være med til at betale; Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrag, populært kaldet AUB, som alle arbejdsgivere betaler ind til, skal derfor forhøjes med 51 kr. om året.
Da arbejdsmarkedets parter selv har ønsket denne stigning og model, vil vi i Dansk Folkeparti gerne støtte lovforslaget.
I bund og grund gør det jo det muligt at få flere unge til forhåbentlig at tage sig en erhvervsuddannelse, hvilket vil være til gavn for Danmark, og det kan vi kun bakke op om.
Så vi vender tommelfingeren op til lovforslaget herfra.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2014-11-20:
Tak for det, formand.
Vi skal have flere til at søge en erhvervsuddannelse, og vi skal være bedre til at sikre, at de alle sammen kan få en praktikplads.
Det her lovforslag er et lille skridt i den rigtige retning, nemlig et forsøg på at sige, at hvis der er behov for, at den unge er mobil på tværs af vores landsdele, altså søger praktikpladser i andre dele af landet, så skal det være muligt at få finansieret sit kostskoleophold via AUB, sådan at den lokale arbejdsgiver ikke sidder og tænker, om vedkommende skal tage den her elev, fordi det bliver dyrere, når han eller hun nu også skal indlogeres med kost og logi.
Det er en rigtig fin ordning, at vi fordeler den udgift på alle arbejdsgivere, sådan at vi sikrer, at den enkelte arbejdsgiver har et incitament til at tage den unge ind i lære og den unge rent faktisk også har bedre mulighed for at bevæge sig efter, hvor praktikpladserne er.
Jeg glæder mig over, at lovforslaget er kommet til behandling, og at det er støttet bredt af arbejdsmarkedets parter.
Socialdemokraterne støtter lovforslaget.
Peter Juel Jensen (V), 2014-11-20:
Tak, formand.
Formålet med det forslag, vi behandler her, er at gøre erhvervsuddannelserne til et mere attraktivt uddannelsestilbud til de unge og til at tilskynde arbejdsgiverne til at oprette flere praktikpladser.
LO og DA har i forbindelse med overenskomstfornyelsen på det private arbejdsmarked i 2014 indgået aftale om, at arbejdsgiverne forpligtes til at finansiere erhvervsuddannelseselevernes udgifter til kost og logi på kostafdelinger ved institutioner for de erhvervsrettede uddannelser.
Udgiften afholdes i forbindelse med elevers ophold på skolen.
LO og DA har fremført ønsker om, at arbejdsgiverne via en ændring af lov om arbejdsgivernes uddannelsesbidrag får denne udgift refunderet af AUB.
AUB's udgift herved foreslås finansieret ved en forhøjelse af arbejdsgiverbidraget til AUB.
Lovforslaget indfører en refusionsordning, således at arbejdsgivere fra AUB får refunderet afholdte udgifter til ophold på kostafdelinger for erhvervsuddannelseselever i forbindelse med skoleophold.
Det her skal ses i sammenhæng med den nyligt indgåede erhvervsskolereform samt alle de initiativer, der er taget sammen med arbejdsmarkedets parter til at gøre vores erhvervsuddannelser mere attraktive.
Det er jo et rigtig godt formål, og derfor kan Venstre støtte forslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-11-20:
Jeg håber, at dem, der ser det her, får en fornemmelse af, hvordan debatterne ville være, hvis vi havde ren konsensus altid, for det er jo lidt svært at få det op at flyve, når alle partier fremsætter et forslag sammen.
Vi er jo så også medforslagsstillere og er derfor af helt åbenlyse grunde jo også tilhængere af forslaget.
Det er vel det bedste, man kan gøre så at sige.
Der er noget til det valgforbund, hvor regeringspartierne og støttepartierne vil være med, og så kan der være en eller flere oppositionsvalggrupper derudover, som så kan få nogle formandsposter også.
I virkeligheden – og det har ikke noget med den nuværende regering eller den tidligere regering eller den kommende regering at gøre – så så vi jo helst, at man gjorde det sådan, at der ikke kunne være formænd fra partier, der var med i den til enhver tid siddende regering.
For det er altid sådan for Folketingets medlemmer, at det er bedre at have udvalgsformænd, der ikke er medlemmer af et regeringsparti.
Støttepartier?
Men regeringspartierne er altid lidt for venlige over for ministre, så hvis det var sådan ideelt og vi skulle have lidt en debat, ville Liberal Alliance foretrække, at regeringspartier aldrig havde formandsposter herinde – jeg beklager, hr. formand.
Men det forslag, der ligger, synes vi er et godt kompromis mellem de forskellige interesser, og vi synes, det er godt, at man også sikrer, at de forskellige oppositionsgrupperinger, der måtte være, bliver repræsenteret på formandsposterne.
Så vil jeg jo i øvrigt sige til hr. Steen Gade, at jeg var enig i de betragtninger omkring høringsinstitutionen, som man godt kunne have indført.
Det er vi også ærgerlige over man ikke har gjort.
Så vidt jeg husker, var DJØF's repræsentant her i salen, nemlig Det Radikale Venstre, også meget interesseret i, at man ikke indførte det.
Men vi støtter forslaget.
Stine Brix (EL), 2014-11-20:
Vi er jo også med som forslagsstillere og kan også støtte forslaget.
Man kan jo også sige, at for Enhedslistens vedkommende har vi alt at vinde, fordi vi ikke har nogen formandsposter i dag; så vi ser frem til, om vi kan få fingrene i sådan en.
Det er jo fuldstændig rigtigt, som det har været oppe i debatten i dag, at der er ganske meget interessant ved at arbejde som formand og næstformand i udvalg og det hele taget arbejde i folketingets udvalg, fordi man kan være med til at sætte høringer i gang, sætte debatter i gang, være med til at præge den politiske dagsorden i kraft af Folketingets udvalg.
Så jeg vil bare sige, at vi kan støtte forslaget og ser frem til at prøve kræfter med den her nye metode.
Steen Gade (SF), 2014-11-20:
Jeg synes, at det er en god ting i Folketinget, at man før et valg får lagt nogle linjer for, hvordan man vil håndtere nogle af de ting, som man løbende har drøftet, efter et valg.
Og så vil vi jo så glæde os sammen over, at vi er blevet enige om det her.
Men der har vi jo så et par partier, statsministerpartiet og det parti, som regner med at blive statsministerparti, som på en måde stikker en kæp i hjulet for, at det, som jeg er sikker på der vil være et stort flertal for blandt os menige folketingsmedlemmer, bliver gennemført, sådan at det kunne træde i kraft efter et valg.
Tilbage til den her sag.
Det er jo en interessant forhistorie, der er her, og det har jeg glædet mig lidt over.
Vi kan glæde os over, at Venstre blev meget lille i 1973, fordi ellers var det her jo blevet indført på den måde, at the winner takes it all.
Sådan startede Anker Jørgensen jo med, at det ville blive det regerende flertal, der fik alle stående udvalg.
Men så har jeg kunnet læse i papirerne her – det synes jeg var morsomt at læse – at da Venstre så får regeringsmagten i den smalle Venstreregering, er der simpelt hen ikke medlemmer nok, til at man kan få formandsposter, og så opstår der den gode tradition, at man begynder at forhandle det.
Så derfor har vi jo så haft alle de år, hvor vi har forhandlet det og slåsset lidt om det.
Vi er nået til noget fornuftigt, vil jeg sige, og jeg er faktisk også enig i det, Venstres nuværende ordfører, hr. Kristian Jensen, siger om de der aftaler, der sådan ligger i luften om fordeling af de poster, som ikke er med i det her lovforslag.
Så fuld støtte til forslaget.
Lone Loklindt (RV), 2014-11-20:
Fra Radikale Venstres side er vi også rigtig glade for det her forslag.
Jeg er som medlem af Præsidiet medforslagsstiller til det, men jeg må også som tidligere talere sige, at det hårde arbejde med at nå til enighed igennem lange drøftelser har jeg faktisk ikke deltaget i.
Det er faktisk en milepæl i forhold til det arbejde, der foregår her i Folketinget, at vi nu får en forretningsorden, der fra næste valg betyder, at vi får fordelt formandsposter og næstformandsposter i forhold til den placering, partierne har i Folketinget.
Så det betyder også, at vi undgår en situation, som vi havde i 00'erne, hvor vi havde en regering, der næsten satte sig på det hele bortset fra nogle få poster, og det gav jo en meget skæv fordeling, fordi der er stor forskel på at skulle lede et udvalgsarbejde, hvor alle partier har samme rettigheder til at være med til at præge det, samme rettigheder til at deltage, og så at repræsentere nogle regeringspartier, som selvfølgelig indimellem kan have nogle særlige ønsker.
Og nu tror jeg, vi får en måde at fordele det arbejde på, så alle kan få en del af ansvaret.
For det er også et ansvar at sikre, at arbejdet i udvalgene bliver upartisk på den måde forstået, at alle har lige meget at skulle have sagt, og at alle kan påvirke det arbejde, der skal foregå i udvalgene.
Man skal selvfølgelig ikke nødvendigvis bare være ordstyrer, når man er formand; der er initiativer, man kan tage, men altid med hensyn til og respekt for de medlemmer, der er i udvalget.
Så Radikale Venstre er meget tilfredse med, at vi nu får et forslag, som der på forhånd er enighed om hele vejen rundt, og som så kan træde i kraft efter næste folketingsvalg.
Holger K. Nielsen (SF), 2014-11-20:
Jamen hør nu her: Det svar, vi fik tidligere i dag fra forsvarsministeren, efterlod jo ikke nogen tvivl om, at det er ulovligt at masseovervåge.
Det er ulovligt i dag uden dommerkendelse og også at samarbejde med udenlandske tjenester om at gøre det.
Det er ulovligt.
Så kom der en påstand fra Snowden om, at det gør man alligevel.
Så er det, at jeg siger: Okay, det er ikke så godt, hvis det er tilfældet.
Men så må vi også finde ud af, om det er tilfældet.
Og hvis det er tilfældet, er det så inden for lovens rammer, eller er der nogle smuthuller i loven eller et eller andet, som man så skal se på?
Eller er der nogle gråzoner, som man også opererer i?
Når man snakker om efterretningstjenester, ved vi jo alle sammen godt, at det ikke er alt, der kan komme ud i det offentlige rum.
Vi ved jo godt, at sådan er det.
Derfor er det så afgørende, at der er et ordentligt kontrolregime.
Man kan diskutere, om det er godt nok, det er jeg med på, men man har trods alt et kontrolregime, og det er der, jeg synes man skal fokusere mere på at få kontrolleret det her på en ordentlig måde.
Henrik Sass Larsen (S), 2014-11-20:
Vi er kun uger væk fra at offentliggøre den endelige analyse, og så skal vi udarbejde et konkret forslag, og det regner jeg med kan gå rimelig stærkt.
Så lige i starten af det nye år vil jeg regne med, at vi har et mere eller mindre konkret forslag, som jeg gerne indkalder partierne til en drøftelse af, så vi kan se, om vi rammer fuldstændig korrekt.
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-20:
Man kunne starte med at rulle nogle af regeringens lempelser tilbage, afskaffe muligheden for at bo og arbejde uden for centrene, indføre en ny ordning i forhold til starthjælp – som et par forslag.
Altså, regeringen har jo lavet en lang række vilkårsforbedringer, som selvfølgelig trækker asylansøgere til.
Hvis man læser Dansk Politi, altså Politiforbundets blad, kan man se, at de på fin vis i deres forrige nummer har beskrevet, hvordan asylansøgere ganske udmærket er klar over, hvad vi tilbyder i Danmark.
Og der er det jo bare et faktum, at den regering og det parti, fru Trine Bramsen repræsenterer, har lavet en lang række lempelser og vilkårsforbedringer, og det har selvfølgelig betydning for tilstrømningen.
Og der er som sagt også nogle økonomiske incitamenter, såsom at nu får man ikke længere starthjælp, men fuld kontanthjælp, når man er anerkendt som asylansøger i Danmark, og det trækker selvfølgelig flere til.
Så man kunne jo starte med at rulle de lempelser tilbage, hvis fru Trine Bramsen ellers ville være med til det.
Trine Bramsen (S), 2014-11-20:
Venstres ordfører startede sin tale med at sige, at Venstres politik er krystalklar, og herefter fulgte et noget fedtet glas uden nogen som helst svar på, hvad Venstre egentlig vil for at begrænse tilstrømningen af asylansøgere.
Kan vi ikke få bare ét bud på, hvad Venstre vil gøre for at begrænse tilstrømningen af asylansøgere til Danmark – bare ét lille bud?
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-20:
Jeg har redegjort for vores politik her, og man kan jo som sagt læse vores udlændingeudspil.
Det er rigtigt, at vi ikke ændrer på vilkårene for, hvem der kan få asyl, men vi ændrer på en lang række andre ting og ruller en lang række af de lempelser, regeringen har lavet, tilbage.
Jeg vil godt give et eksempel på, hvordan regeringen fører en dobbeltmoralsk politik på det her område.
For nogle år siden aftalte regeringen sammen med Enhedslisten at sætte et større millionbeløb af til hurtigere sagsbehandling på familiesammenføringsområdet.
Det har ført til, at det tager kort tid at få behandlet en ansøgning om familiesammenføring.
Det fører så til, at mange asylansøgere vælger Danmark.
Når man spørger dem om, hvorfor de gør det, siger de, at de væger Danmark, fordi det tager lang tid i Sverige, men det tager kort tid i Danmark.
Hvem har skabt det system?
Det har regeringen jo ved at give penge til området.
Hvordan forsøger regeringen så at løse det?
Det gør man så ved at lave en ny, særlig, midlertidig beskyttelsesordning, der betyder, at man udskyder tidspunktet for at søge om familiesammenføring.
Jeg tror altså ikke, det vil have den store effekt.
Afslutningsvis vil jeg godt sige til hr. Troels Ravn, at jeg faktisk synes, det er meget sagligt og meget respektfuldt over for folkestyret, at Folketingets partier ikke står på Folketingets talerstol og siger om alle forslag, at de enten stemmer for eller imod.
Formålet med tre behandlinger i Folketingssalen er jo, at man netop har mulighed for at dykke ned i et forslag og finde ud af, hvad det betyder, og så til sidst tage stilling.
Og jeg kan love hr. Troels Ravn, at Venstre kommer til at tage klar stilling til det her forslag.
Men vi vil gerne først have lov til at vide, hvad det betyder.
Det synes vi faktisk er ganske sagligt.
Troels Ravn (S), 2014-11-20:
Det var jo en klokkeklar indrømmelse af, at Venstre ikke selv stiller forslag.
Det bekræfter mig sådan set desværre i en antagelse af, at Venstre har et andet ærinde, end de siger, i hele deres asylpolitikretorik.
Jeg mener, at det er ærgerligt, at man i stedet for at bruge polemik ikke kan finde sammen om at støtte et forslag, som er ordentligt, hurtigt og effektivt og har baggrund i, at vi også overholder internationale konventioner, udviser medmenneskelighed osv.
Det er ærgerligt, at man ikke kan støtte op om det.
Men gør det ikke indtryk på ordføreren, at de her påståede lempelser for længst er blevet skudt i sænk og slet ikke holder vand?
Eksempelvis har Berlingske den 3. oktober gennemgået de påståede lempelser en for en, og det holder overhovedet ikke vand.
Det er skudt helt i sænk.
Hvorfor er det, at Venstre ikke i stedet vil tage et ansvar og komme med nogle realistiske svar på de udfordringer, vi har med antallet af asylansøgere?
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-20:
Det er der ikke nogen forslag i vores udlændingeudspil der gør.
Men regeringen har jo heller ikke ændret på betingelserne for asyl.
Det, vi diskuterer, den vej, regeringen vælger at gå, er at skrue på nogle af de vilkår, der er.
Regeringen har så valgt at kaste sig over noget, som jeg ikke tror er en specielt farbar vej, nemlig at begrænse retten til familiesammenføring og udskyde tidspunktet for det, hvor vi i Venstre siger, at i stedet for at forsøge at løse et problem for nogle, der er kommet hertil, skal vi da gøre noget, der sikrer, at tilstrømningen bliver lavere.
Og der er altså en sammenhæng mellem de økonomiske vilkårsforbedringer, regeringen har gennemført, de over 30 lempelser af udlændingelovgivningen, regeringen har lavet, og så tilstrømningen.
Det drejer sig om lempelser af adgang til familiesammenføring, mulighed for at bo og arbejde uden for centrene, afskaffelse af starthjælpen og en lang række andre ting, og det har da selvfølgelig en effekt i forhold til tilstrømningen.
Der kunne regeringen starte, og vi møder gerne op i Justitsministeriet til en kop kaffe, hvis justitsministeren mangler forslag til, hvad vi skal gøre ved asyltilstrømningen.
Men regeringen kunne jo starte med at sige: Den politik, vi har ført de sidste 3 år på det her område, har været fejlagtig og har en del af ansvaret for det asylkaos, vi nu står med.
Derfor ville det også klæde regeringen, at man ryddede op efter det i stedet for at komme med et forslag, som i bedste fald indeholder en efter min opfattelse mikroskopisk stramning af reglerne.
Troels Ravn (S), 2014-11-20:
Venstres ordfører kan ikke love, at Venstre stemmer for L 72.
Det kan godt ærgre mig, i og med at jeg havde håbet på, at vi sammen kunne finde nogle gode løsninger på de store udfordringer, vi står med med asylansøgere i Danmark.
Jeg mener, at ordføreren fortsætter en zigzagkurs, for det er ikke mange dage siden, at Lars Løkke Rasmussen ellers i medierne gav udtryk for, at det her var et rigtig fint forslag.
Men jeg vil gerne spørge ordføreren, om ikke det er rigtigt, at Venstre sådan set ikke selv er kommet med ret mange konstruktive forslag?
Man har haft muligheden i sommer i forbindelse med sit udlændingeudspil »Et åbent Danmark – for dem der kan og vil!«.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-20:
Der er meget, meget store krav, hvis man i dag skal inddrage opholdsgrundlaget for flygtninge.
Når der bliver spurgt til helt præcise tal, hvad angår 2-årige opholdstilladelser, skal jeg have lov til at svare skriftligt, så jeg kan give et præcist billede til Folketinget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-11-20:
Men så forstår jeg slet ikke, hvorfor det er nødvendigt at ændre på den her del.
Hvis ministeren siger, at man ikke har brugt at inddrage opholdstilladelser ret meget, må det jo være, fordi der ikke helt er præcedens for, at tingene ændrer sig og bliver meget stabile i løbet af kort tid, når der er krigszoner.
Så kan ministeren komme lidt nærmere, hvor mange gange man har brugt de 2-årige opholdstilladelser, og hvor mange gange man har inddraget?
Det synes jeg faktisk er et væsentligt indspark i debatten, for nu står vi jo og snakker om en yderligere stramning af de 2-årige opholdstilladelser.
Mette Frederiksen (S), 2014-11-20:
Man kan sige helt generelt, at det at inddrage opholdsgrundlaget på flygtningeområdet er noget, der er blevet brugt ganske lidt.
Mit grundsyn på det at være i live og verden omkring mig er optimistisk, men det er ikke rigtigt, når man siger, at jeg har udtrykt optimisme i forhold til situationen i Mellemøsten, tværtimod.
Jeg har ikke påstået, og regeringen har ikke påstået, at situationen i Syrien er anderledes om et år.
På hvilket grundlag skulle vi dog bygge det?
Men det, vi siger, er, at det kan være, situationen er anderledes, og at vi helt grundlæggende har det sådan, at når man er på flugt fra noget, der forhåbentlig er noget midlertidigt, nemlig en konfliktsituation, så skal muligheden for at kunne ændre opholdsgrundlaget også være til stede.
Men jeg har ikke på noget tidspunkt vurderet, hvordan situationen er i Syrien om et år.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2014-11-20:
Men ministeren svarer ikke rigtig på, hvorfor man lige har en forventning om, at i Syrien er der fred om et år.
Udenrigsministeren har sagt, at det tager lang tid.
Organisationerne siger, at det tager lang tid.
Så jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad det er, ministeren bygger sin optimisme på.
Når man nu stiller op med et forslag om midlertidige opholdstilladelser på 1 år, vil jeg sige, at man jo allerede i lovgivningen har en mulighed for at lave 2-årige opholdstilladelser.
Så jeg vil gerne vide: Hvor tit har man brugt de 2-årige opholdstilladelser, og hvor tit har man været i stand til at sende hjem efter 2 år?
Mette Frederiksen (S), 2014-11-20:
Men jeg håber da, at syrernes fremtidsudsigter er i Syrien.
Altså, det er da mit håb, og der er ikke nogen, der kan bilde mig ind, at de måske omkring 3 millioner syrere, der er sendt på flugt lige nu på grund af Islamisk Stat og Assadregimet, ikke har et ønske om at være en del af Syrien.
Jeg tror da, de fleste nødtvungent har måttet forlade deres hjem, deres landsby, deres lokalområde, deres netværk, deres job, deres skolegang.
For mig at se, og det vil jeg sådan set gerne understrege,
er der ikke nogen, der kan forudvurdere situationen i Syrien om et år.
Jeg vil personligt gerne afstå fra at være spåkone, både i forhold til Syrien og i forhold til andre steder.
Det er jo heller ikke sådan, at der ikke sker fald af totalitære regimer.
Det sker heldigvis.
Der er desværre også nogle af dem, der har bevaret deres karakter gennem rigtig mange år, men lige præcis eksemplet med Somalia fortæller os jo, at det, der kan se rigtig, rigtig svært ud ét år, inden for en ganske overskuelig årrække kan have ændret karakter.
Pernille Skipper (EL), 2014-11-20:
Så vender vi tilbage til mit spørgsmål, som var: Hvad er det, der får regeringen til at tro, at den konflikt, der er i Syrien, har en midlertidig karakter, og er anderledes end så mange andre steder, sådan at det er nu, man har behov for at ændre på det, og ikke tidligere?
Og får man overhovedet noget ud af det her, andet end at holde mennesker i en ganske usikker situation, fordi de ikke kan få et reelt opholdsgrundlag, en reel fremtidsudsigt?
Mette Frederiksen (S), 2014-11-20:
Somalia er jo præcis et godt eksempel, fordi for få år siden var vurderingen, at man ikke kunne hjemsende folk fra Somalia på grund af de generelle forhold.
Kort tid derefter var vurderingen internationalt, at situationen havde stabiliseret sig på en sådan måde, at det kan vi så godt.
Så Somalia er faktisk et ret godt eksempel på, hvordan situationen heldigvis kan ændre sig inden for ganske kort tid.
Pernille Skipper (EL), 2014-11-20:
Tak til ministeren.
Ministeren går meget op i at skelne imellem personer, som er flygtet af en individuel grund, som ministeren siger, f.eks. på grund af et totalitært regime, at man har været systemkritiker, og personer, der er flygtet fra krig f.eks. i Syrien.
Jeg tror, ministeren sagde det sådan, at det var svært at forestille sig, at situationen ændrede sig i et totalitært regime.
Hvad er det, der får regeringen og ministeren til at tro, at konflikten i Syrien f.eks., som indtil nu har varet siden marts 2011, er mere midlertidig end så mange andre konflikter, der har været igennem tiden i lande som Irak, Afghanistan, Somalia osv.?
Trine Bramsen (S), 2014-11-20:
Nu er det jo sådan, at en usandhed ikke bliver mere rigtig af at blive gentaget mange gange, og faktum er, at der ikke er ændret så meget som et komma i mulighederne for at opnå asyl i Danmark.
Det er slået fast utallige gange.
Så jeg vil godt tilbage til spørgsmålet, som hr. Karsten Lauritzen ikke svarede på: Hvad vil Venstre gøre for at begrænse tilstrømningen til Danmark?
Bare ét eneste forslag.
Karsten Lauritzen (V), 2014-11-20:
Fru Trine Bramsen ved jo udmærket godt, at der er flere årsager til, at man vælger at søge om asyl i forskellige lande.
Sandsynligheden for, at man bliver anerkendt, er én ting.
Det siger vi nok er svært at røre ved, for der har vi strammet rimelig meget; så der er nok ikke så meget rum for det.
Så er der den anden mulighed, og det er, hvilke vilkår man bliver tilbudt, hvis man bliver anerkendt.
Og der kan fru Trine Bramsen ikke benægte at regeringen på en lang række områder har lavet vilkårsforbedringer.
Man har gjort det mere attraktivt at søge om asyl i Danmark.
Der siger vi i Venstre: Lad os starte med at rulle nogle af de der ting tilbage.
Og så har vi suppleret med nogle øvrige tiltag, som man kan læse om i vores udlændingeudspil »Danmark – for dem, der kan og vil!«.
Jeg synes sådan set, det er et fint svar, så fru Trine Bramsen skal lade være med at påstå, at vi har foreslået, at vi vil ændre på vilkårene for at få asyl.
Det har vi aldrig snakket om.
Vi har snakket om vilkårene, man tilbyder asylansøgere i Danmark.