runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-01-15:
Du er blevet rigtig god til at sige mit navn, Thor.
Vi er enige om, at SFI-rapporten ikke går ind og udpensler, hvorvidt de 30 pct., der modtager kontanthjælp og er ramt, falder ind under 300-timers-reglen, loftet over kontanthjælpen eller er på starthjælp.
På den baggrund besluttede vi i forbindelse med satspuljeaftalen, at der skulle følges op på det.
Man var sådan lidt hurtig til at sige: Vi ved ikke, hvem det drejer sig om, og heller ikke, hvor stor den gruppe er.
Men selv om den gruppe er lille - lad os antage, at det drejer sig om 100 mennesker - så har vi vel stadig væk en forpligtelse i forhold til de mennesker.
Derfor vil jeg rigtig gerne spørge ministeren om det eksempel, jeg gav med Carina, der ikke var i stand til at betale sin husleje, fordi hun var ramt af loftet over kontanthjælpen.
Karen Jespersen (V), 2009-01-15:
Nu hører kontanthjælpen jo ikke under Velfærdsministeriet, så det er ikke nogle regler, jeg kan gå ind og ændre på.
Jeg har oplevet, at der var en bred tilslutning til, at det her var en god måde at få hjulpet de mennesker, der er i den situation, på et tidligere tidspunkt, og at vi så for at blive klogere på, hvad der er årsagen til, at de kommer i den der situation, skal følge det nøjere.
Det var jo lige præcis det, vi aftalte, og det synes jeg er en rigtig god ramme for at komme det her uvæsen til livs.
Özlem Sara Cekic (SF), 2009-01-15:
Det er jeg da enig med ministeren i.
Jeg spørger ikke, hvilken minister der har ansvaret for kontanthjælp.
Altså, jeg synes, at vi skal passe på, at vi ikke gør de her mennesker til kastebold mellem forskellige ministerier.
Jeg spørger ministeren for velfærd, om hun synes, at det her forslag er med til at hjælpe den kvinde, som i valget mellem at betale mad, elregning og husleje i maj måned valgte elregningen; som i valget mellem at betale mad til sine børn og husleje i juni måned valgte maden, og som bliver sat på gaden i juli måned.
Jeg ved da godt, at det er Claus Hjort, der har ansvaret for kontanthjælp, og så kan vi hive ham ind næste gang, og så vil han sige: Jamen fattigdom hører under fru Karen Jespersen.
Og sådan kan vi blive ved.
Jeg vil bare gerne vide, hvad ministerens holdning til det her er.
Hun har vel en holdning, og den kan vi i det mindste godt høre om.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-01-15:
Ja tak.
Vi ved jo alle sammen godt, at det er en historisk dag, fordi det er det første ligestillingsforslag, en ligestillingsminister i Foghregeringen har fremsat.
Ordføreren siger: I Venstre anerkender vi, at mange udpegninger bygger på vaner og på sikre kort.
Men nu ved ordføreren jo også godt - og vi andre har kunnet læse det i aviserne hen over julen og nytåret - at Venstres gruppe har været splittet på det her lovforslag.
Derfor vil jeg bare gerne spørge ordføreren: Er ordføreren personligt enig med formanden for Folketinget og medlem af Venstres gruppe og de andre medlemmer af Venstres gruppe, som har udtalt sig meget skarpt imod det her forslag, eller er ordføreren personligt enig med ligestillingsministeren?
Ellen Trane Nørby (V), 2009-01-15:
Som jeg sagde i min tale, går Venstre ikke ind for kønskvotering.
Den handlede om kønskvotering i forhold til ansættelsesforhold.
Det var jo en debat, som kom til at handle om langt mere og meget andet, end hvad det her lovforslag handler om.
Derfor synes jeg, at det er rimelig fortegnet at forsøge at opstille det her modsætningsforhold.
Jeg tror sådan set, at det er et modsætningsforhold, som på mange måder er falsk, fordi det er en større debat.
Hvis det er den store principielle debat, ved jeg jo, at der er meget stor forskel på, hvad SF mener, og hvad Venstre mener, for vi går ikke ind for kønskvotering.
Vi går ikke ind for den norske model, hvor man tvinger virksomhederne til, at en vis procentdel af medlemmerne af bestyrelsen skal være kvinder, ellers opløser man den ved lov.
Der opfatter jeg slet ikke at der er forskel på det, Venstres medlemmer mener.
Som jeg klart sagde i min tale, bakker Venstre op bag om L 93.
Jeg tror, der vil være mange nuancer i, hvad man lægger vægt på i en gruppe.
Venstre er ikke nogen lille folketingsgruppe, som kan være inden for et lille rums vægge.
Vi er en stor folketingsgruppe, som består af forskellige personligheder, og jeg tror, at vi lægger vægt på forskellige ting.
De nuancer skal der være plads til.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-01-15:
Da jeg forberedte mig til debatten i dag, kom jeg til at tænke på, hvad der ellers har været forslag fra ligestillingsministeren på ligestillingsområdet, og det viste sig jo, at der ikke har været nogen.
Altså, det, vi behandler i dag, er simpelt hen ligestillingsministerens første forslag på ligestillingsområdet.
Hvad er årsagen til det?
Det kunne jeg rigtig godt tænke mig at få ordførerens svar på.
Mener Venstre ikke, at der er nogen problemer på ligestillingsområdet, vi kan tage fat i?
Det var den ene del af spørgsmålet.
Den anden del, jeg gerne vil spørge om, er, om ordføreren slet ikke kan se, at det er et problem, at Folketingets formand faktisk går ud og siger, at et så banalt og simpelt lillebitte ligestillingsforslag som det, vi behandler i dag, er for vidtgående.
Vi har faktisk en formand for Folketinget, der advarer imod forslaget.
Kan ordføreren forstå, at man som opposition bliver forvirret og har svært ved at forstå, hvad regeringens holdning er, hvad Venstres holdning er, når Folketingets formand altså advarer, samtidig med at ligestillingsministeren fremsætter sit forslag.
Ellen Trane Nørby (V), 2009-01-15:
Jeg tror netop, det her understreger den meget store forskel, der ligger i Enhedslistens ligestillingspolitik og Venstres ligestillingspolitik: at Enhedslisten tror, man kan lovgive sig ud af alle problemer i det her samfund, hvorimod vi tror på, at det her handler om at ændre den måde, vi tænker på i samfundet, at det handler om at få os alle sammen til at tage et ansvar.
Ligestillingsministeren har fremlagt et meget stort charter, som skal sikre flere kvinder på ledelsesposter i Danmark.
Ligestillingsministeren, også den tidligere, har fremlagt et meget stort arbejde, som handler om, hvad det er for nogle kønsroller, man bliver undervist i både i børnehaverne og i folkeskolerne.
Hele kønsbevidstheden er en del af de læringsplaner i børnehaverne, som Enhedslisten er meget imod.
Meget af den ligestillingsdebat, der foregår, og meget af det, der sikrer, at alle kompetencer og alle talenter kommer i spil i det her samfund, foregår ikke her ved den her talerstol; det foregår ude i virksomhederne, det foregår ude i børnehaverne, hvor man er bevidst om, at der ikke bare er drenge og piger, men at der sådan set er nogle, der skal udfordres på deres opfattelse af, om man både kan lege og klatre i træer, samtidig med at man også kan lege med dukker.
Det er der, ligestillingsdebatten rykker noget.
Det her lovforslag er en lille ændring, som forhåbentlig vil sikre, at ansvaret ikke længere kun hviler på ministerens skrivebord, når kabalen skal gå op, men at organisationerne i deres udpegninger vil være mere opmærksomme på at sikre en saglig udpegning og en mangfoldig og ligestillet udpegning til råd og nævn.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-01-15:
Det er korrekt, at der er meget stor forskel på Enhedslistens og Venstres ligestillingspolitik, og en af de primære forskelle er nok, at vi rent faktisk mener, at der skal mere end ord til.
Vi mener faktisk, at der skal handling på bordet, og lige præcis handling er noget, vi virkelig har manglet fra regeringens og fra Venstres side.
Men ikke desto mindre er det jo så dejligt, at vi i dag kan fejre ligestillingsministerens første lovforslag.
Jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren svarer på den anden del af mit sidste spørgsmål, nemlig om ordføreren ikke kan forstå, at det er meget forvirrende og svært at forstå, hvad Venstres holdning til ligestilling egentlig er, når vi altså har et forholdsvis prominent medlem af Venstres folketingsgruppe, oven i købet formand for Folketinget, som advarer imod det forslag, vi behandler i dag - går ud i pressen, skaber overskrift og siger, at vi går for langt i kampen for ligestilling nu samtidig med at jeg kan høre ordføreren altså forsvare forslaget.
Er det ikke problematisk for ligestillingen i vores samfund, at der kommer så tvetydige budskaber fra Venstres folketingsgruppe?
Ellen Trane Nørby (V), 2009-01-15:
Jeg tror ikke, debatten om ligestilling i det her samfund nogen sinde havde rykket sig, hvis der ikke også var plads til at tage en debat om, hvilke metoder og hvilke midler vi tager i brug.
Jeg sagde i min ordførertale, at Venstre ikke bakker op om kvoter, at vi ikke tror, at lovgivningens vej er den eneste vej til at fremme ligestillingen.
Jeg ved godt, at Enhedslisten tror, at det er vejen frem.
Det gør vi ikke.
Det gør vi ikke, fordi vi tror, at ligestillingen kommer af, at vi alle sammen har en bevidsthed, at vi alle sammen tager et ansvar; at vi sikrer, at alle de evner og kompetencer, vi har ude i samfundet, kommer i spil; at vi søger rundt, når der skal ansættes folk og ser, om der både er mænd og kompetente kvinder; at vi tager et ansvar, når det handler om, at der mangler mandlige børnehavepædagoger, afsøger, om vi ikke kan gøre noget målrettet; at vi i hæren og forsvaret har et stort program, som forsøger at rekruttere flere kvinder.
Det opfatter vi som en del af den vigtige ligestillingsdebat.
Og nej, jeg synes sådan set ikke, der var noget som helst uklart i det, jeg sagde i min tale, og jeg synes sådan set overhovedet ikke, der er noget uklart i regeringens engagement for at sikre et mere ligestillet samfund, et vidensamfund, hvor alle talenter kommer i spil.
Karen Jespersen (V), 2009-01-15:
Når man siger, at alle skal indstille en mand og en kvinde, hvis det er muligt, er det jo ikke noget, der ligger i det her lovforslag, det er faktisk noget, der har været gældende i over 20 år.
Og der står det jo en frit for at fremsætte et lovforslag om at ophæve den bestemmelse, men det har Dansk Folkeparti mig bekendt ikke gjort. Jeg mener da, at det er trist, at det har været nødvendigt at have en sådan bestemmelse, men det ser jo ud til, at der trives nogle mønstre i vores samfund, som både handler om dem, der skal indstille, og om nogle mønstre hos kvinder selv.
Kvinder skal søge de jobs, der også kan føre til pladser i de råd og nævn, de skal også gå efter nogle af de pladser, gå efter lederstillinger.
Så det drejer sig om nogle mønstre, som både trives blandt mænd og kvinder, og man kan sige, at der er brug for at få dem brudt op.
Og det kan man bl.a. gøre ved at lave nogle regler, der får synliggjort de kvinder, der er.
Nu er det sådan, at både loven om barsel og loven om lønstatistikker ikke er Velfærdsministeriets område, så det er andre steder, man skal tage den debat om, om der skal ske ændringer.
Jeg bakker fuldt og helt op om det grundlag, der ligger, og jeg mener, at de regler, vi har, samlet set er en del af forklaringen på, at Danmark er et af de lande, der ligger i spidsen, når det gælder ligestilling.
Det kan man også se, når man ser på den benchmarking, der er i EU mellem de forskellige lande.
Men der, hvor jeg kan se et helt nyt, reaktionært kvindesyn, er blandt nogle af indvandrerne med ortodoks muslimsk baggrund.
Det er, fordi det jo ikke bare handler om regler i vores samfund, det handler også om, hvad det er for grundlæggende holdninger man har.
Og der har et medlem af Enhedslisten, Asmaa Abdol-Hamid, jo været aktiv – og er det vist stadig væk - i Muslimer i Dialog, som f.eks., når de arrangerer møder, gør det, at mænd og kvinder sidder adskilt.
Det er for mig et hårrejsende kvindesyn, som Enhedslisten på den måde bakker op om.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-01-15:
Jeg vil gerne høre ligestillingsministeren om noget, for ligestillingsministeren står jo også her som repræsentant for partiet Venstre.
Partiet Venstre går meget op i frihed - det er i hvert fald det, man ofte hører - at man går op i, at frihedsrettigheder og frihed i det danske samfund er utrolig, utrolig vigtigt.
Jeg vil gerne høre ligestillingsministeren, hvordan den her ideologi om frihed egentlig hænger sammen med det forslag, som er fremsat i dag fra regeringens side, om, at man skal tvinge organisationer til at indstille både en mand og en kvinde.
Tvang er jo ikke frihed.
Det, jeg inderst inde hører, lyder, som om der i det her forslag rent faktisk er tale om tvang, og at det dermed også går imod Venstres ideologi om frihed?
Kan ministeren bekræfte det?
Karen Jespersen (V), 2009-01-15:
Jamen altså, mig bekendt indeholder hvert eneste lovforslag, vi vedtager i det her Folketing, et element af tvang - det kan godt være, at man ikke kan sige det om hvert eneste forslag.
Det handler netop om at opstille nogle regler for borgerne.
Men her handler det jo simpelt hen om, at man skal komme med to navne, og hvis man ikke gør det, skal man komme med en begrundelse.
Det er ikke noget, der ligger i det her lovforslag, det er altså noget, der har været gældende i over 20 år.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-01-15:
Når ministeren nu siger, at hun gerne vil bekæmpe et reaktionært kvindesyn, gælder det så også det kvindesyn, der gør sig gældende, når Folketingets formand, hr. Thor Pedersen, siger, at det her forslag er alt for vidtgående, og at han personligt ville blive rasende, hvis han pænt måtte vente, til der også blev indstillet en kvinde?
Det andet spørgsmål går på - det er lidt en vurderingssag - om ligestillingsministeren overhovedet tror, at hr. Thor Pedersen, hr. Jens Kirk, hr. Preben Rudiengaard og hr. Kim Andersen vidste, at der var en lov fra 1985, der sagde, at man skulle indstille mænd og kvinder til råd og nævn, når de kan udtale sådan noget som: Jeg kan egentlig ikke forstå, at vi skal lave love for den slags ting?
Tror ministeren, at de disse herrer fra Venstres folketingsgruppe overhovedet var klar over, at der fandtes en lov, der så sådan ud?
Karen Jespersen (V), 2009-01-15:
Jeg vil sige, at 99,9 pct. af de udtalelser og kritiske røster, jeg har hørt i forbindelse med det her forslag, har beroet på misforståelser.
Det samme gælder Dansk Folkepartis ordfører, fru Malene Harpsøe, for det, hun står her og argumenterer imod, er jo ikke det lovforslag, vi behandler.
Og meget af det, hr. Thor Pedersen har sagt, er også blevet misforstået - det har jo heller ikke handlet om det, lovforslaget faktisk handler om.
Det, jeg hører, er, at der er en grundlæggende tillid til, at kvinder er nøjagtig lige så gode til at bestride hverv som mænd.
Jeg synes, at det også er meget vigtigt i denne debat at holde fast i, at der helt grundlæggende er et ønske om ligestilling, og så kan der være forskellige holdninger til, hvad det er for redskaber, vi skal bruge til at fremme den.
Men det er da også et udtryk for, hvor langt vi er nået i Danmark, at der er det grundlæggende syn på kvinder, hvilket jeg oplever at der er blandt stort set alle.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2009-01-15:
Jeg skal altså forstå, at det, Bjarne Steensbeck og Morten Henriksen har skrevet i Berlingske Tidende, er fuldstændig forkert, for her står, at hr. Thor Pedersen synes, at ligestillingen er gået for vidt, og at han opfordrer regeringen til at droppe et fremsat ligestillingsforslag.
Han siger oven i købet, at kvinder ingen forskel gør.
Er ministeren fuldstændig enig i, at dette forslag er vidtgående, sådan som hr. Thor Pedersen refererer til det som?
Der er ikke kommet andre ligestillingsforslag fra den her regering, så derfor må vi formode, at det er det her forslag, der er tale om.
Jeg vil gerne spørge igen: Tror ligestillingsministeren overhovedet, at de fire personer fra Venstres folketingsgruppe, der har udtalt sig om det her, anede, at loven fra 1985 så ud, som den gjorde, og at man altså allerede fra 1985 har skullet indstille både mænd og kvinder til udvalg?
Karen Jespersen (V), 2009-01-15:
Lige præcis den artikel i Berlingske Tidende vil jeg holde mig langt fra, for jeg ved, at der var en embedsmand i ministeriet, der snakkede med journalisten og forklarede ham, hvad forslaget gik ud på, og som jeg husker den artikel, mener jeg ikke, at den afspejler det.
Jeg husker den også sådan, at det, hr. Thor Pedersen kommenterer, ikke er det reelle lovforslag, men et andet forslag om kvoter og hist op og herned.
Derfor synes jeg, det er meningsløst at diskutere ud fra den artikel.
Frank Aaen (EL), 2009-01-15:
Når nu vi er færdige med førstebehandlingen, bliver forslaget her jo sendt til Det Politisk-Økonomiske Udvalg - som jeg er formand for for det er der, ligestillingsarbejdet er placeret i Folketinget
Det arbejder vi gerne med i vores udvalg og har også lagt mere energi i det, end vi har gjort tidligere, og det er jo det, der har været baggrunden for, at vi har været lidt tvivlende over for, hvor arbejdet skulle være.
Jeg vil alligevel godt spørge ministeren, om ministeren ikke synes, det er på tide, at vi nu får et ligestillingsudvalg i Folketinget, så borgerne helt præcis ved, hvor de skal henvende sig, hvis de har ønsker om at få fremmet ligestillingsarbejdet i Folketinget.
Karen Jespersen (V), 2009-01-15:
Altså, hr. Frank Aaen ved selvfølgelig godt, at jeg som regeringsmedlem hverken kan eller skal blande mig i det; det er et anliggende for Folketinget at beslutte, hvad det er for udvalg, man vil have i Folketinget.
Frank Aaen (EL), 2009-01-15:
Nu har vi jo ytringsfrihed her i landet.
Og jeg synes jo, at ministeren sagtens kan udtale sig på egne vegne, og det kan jeg da give anledning til i det her opfølgende spørgsmål, nemlig om ministeren ikke har den opfattelse, at det, at vi fik etableret et ligestillingsudvalg, hvor vi både samlede dem, der arbejder mest med ligestilling i Folketinget, i ét udvalg, og at vi samtidig sendte et signal til befolkningen om, at nu har Folketinget opprioriteret ligestillingsarbejdet, og at det er her, man kan henvende sig, hvis man har et ønske om at få fremmet ligestillingen, kunne være en hjælp til ministeren ved på den måde at få et egentligt udvalg til at bakke op på det her vigtige område.
Karen Jespersen (V), 2009-01-15:
Jeg står her jo som repræsentant for en regering med nogle bestemte beføjelser og begrænsninger.
Det er jo også derfor, at selv hr. Frank Aaen - havde jeg nær sagt - må acceptere at bruge betegnelsen minister; det er jo for ligesom at pointere, i hvilken egenskab jeg står her.
Og i den egenskab kan jeg altså ikke begynde at blande mig i Folketingets beslutninger om, hvilket udvalg de vil have.
Men jeg er kun glad for, at Det Politisk-Økonomiske Udvalg opprioriterer arbejdet, og jeg glæder mig til at samarbejde om forslaget her.
Ja, jeg mener i allerhøjeste grad, at lovforslaget her forebygger, at folk kommer i den situation, og det gør det på den måde, at kommunen kommer tidligere i kontakt med de mennesker, det handler om, og derfor også kan sætte ind på et tidligere tidspunkt.
Det er jo sådan set kernen i en forebyggende indsats.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-01-15:
Det skal der ikke være tvivl om, det er en meget, meget vigtig sag for Enhedslisten.
Men endnu en gang vil jeg spørge: Hvad er årsagen til, at ministeren altså ikke har formået at fremsætte et eneste forslag til, hvordan man kan forbedre situationen?
Fra oppositionens side har vi både rigtig mange ideer til, hvordan man kan få fordelt barslen bedre, og til, hvordan man kan få nogle ligelønsstatistikker, som er væsentlig bedre end dem, der er i dag.
Ministeren har et helt ministerium til at hjælpe sig, og alligevel er der altså ikke kommet nogen ideer.
Hvad er årsagen til det, plus hvad vil ministeren gøre for at udrydde det reaktionære kvindesyn, den reaktionære ligestillingsopfattelse, som åbenbart gør sig gældende i Venstres folketingsgruppe?
Karen Jespersen (V), 2009-01-15:
Vi har en udmærket ligestillingslov, og det her lovforslag ændrer jo ikke grundlæggende ved den ligestillingslov, forslaget skærper den og forbedrer den.
Jeg har bl.a. nævnt kvindekrisecenterområdet og unge enlige mødre uden uddannelse og på kontanthjælp, om hvem vi ved, at deres børn også er i risiko for at klare sig dårligt, og hvor det jo i høj grad for mig også er ligestilling at prøve at yde en indsats for at hjælpe de kvinder.
Så er der hele spørgsmålet om at komme det reaktionære kvindesyn til livs, som trives i de mest ortodokse muslimske kredse.
Det er derfor, at det er noget af det, jeg er meget, meget uenig i, for jeg mener simpelt hen, at Enhedslisten lukker øjnene for en meget farlig udvikling i vores samfund.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-01-15:
Der var ikke svar på spørgsmålet.
Jeg spurgte: Er det et udtryk for ligestilling, at mænd i Danmark tjener 18 pct. mere end kvinder?
Det var det ene spørgsmål.
Så vil jeg gerne spørge til det, som fru Pernille Vigsø Bagge spurgte til inden frokostpausen, for nu står ordføreren igen og siger, at det her forslag er pladder - jeg tror, det var det ord, ordføreren brugte.
Mener ordføreren, at det i dag er sådan, at der i forbindelse med de personer, der bliver indstillet til bestyrelser og udvalg, slet ikke bliver skævet til kønnet?
Altså, mener ordføreren, at den procedure, der er i dag, alene er et udtryk for, hvilke kvalifikationer de personer, der bliver indstillet, har?
For vi kan jo se, at mænd er stærkt overrepræsenteret; det er årsagen til, at der er brug for det her forslag, så vi kan sørge for, at man tænker sig om og får indstillet både mænd og kvinder.
Men er det det, ordføreren siger: at vi i dag er i en situation, hvor der overhovedet ikke bliver kigget på køn, når der bliver indstillet kandidater til udvalg og bestyrelser?
Marlene Harpsøe (DF), 2009-01-15:
Jeg må igen sige, at jeg synes, det her er en meget, meget mærkelig debat.
Når jeg måske en dag skal ud og have et job, fordi Folketinget ikke længere trækker, jamen så vil jeg da helst ansættes på baggrund af mine kvalifikationer.
Og sådan bør det vel egentlig også være, hvis man skal indstilles til et udvalg, altså at man så bliver indstillet på baggrund af de kvalifikationer, man har.
Det er nu engang de enkelte organisationer, der selv vælger, der selv dømmer, hvem der har de kvalifikationer, der skal til for at repræsentere organisationen i de enkelte udvalg.
Ellen Trane Nørby (V), 2009-01-15:
Det sidste, ordføreren konkluderer, er jo så, at organisationerne indstiller inkompetente mennesker.
Det er nu ikke den opfattelse, jeg har.
Ordføreren for Dansk Folkeparti har lige sagt, at Dansk Folkeparti er imod, at organisationerne skal indstille både en mand og kvinde.
Det er jo sådan, loven er i dag.
Derfor vil jeg gerne spørge DF, om de er imod den ligestillingslov, der er i dag, og som har eksisteret siden Schlüterregeringen i 1980'erne.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-01-15:
I Dansk Folkeparti er vi ikke imod loven om ligestilling, men vi synes, det er mærkeligt, at man på nogle punkter er nødt til at lovgive om, at man skal indstille en mand og en kvinde til et udvalg.
Vi mener ikke, at der er tale om ligestilling i de her tilfælde.
Vi mener, at der er tale om kvotering, når der skal være en ligelig fordeling af begge køn, når der skal indstilles.
Jeg vil endnu en gang på Dansk Folkepartis vegne mene, at man ikke skal indstilles på baggrund af, om man er en mand eller en kvinde.
Ellen Trane Nørby (V), 2009-01-15:
Så bekræfter ordføreren fra Dansk Folkeparti jo, at DF er imod lovgivningen, som den ser ud i dag.
Det eneste, det her lovforslag ændrer ved, er, om ministeren kan lade deres plads stå tom eller skal lade deres plads stå tom.
Det vil sige, at det her lovforslag på ingen måde ændrer det, som DF's ordfører står og taler om.
Derfor vil jeg bare igen spørge DF's ordfører: Er DF imod ligestillingslovgivningen, som den er i dag, pligten for organisationerne til at indstille både mænd og kvinder, sådan som det har været i dansk lovgivning siden 1980'erne?
Marlene Harpsøe (DF), 2009-01-15:
Jeg kan bekræfte Venstres ordfører i, at Dansk Folkeparti finder det problematisk, at man skal indstille en person af hvert køn.
Det siger jo sig selv, at man ikke nødvendigvis har en kompetence, fordi man er en kvinde, eller fordi man er en mand.
Det handler om uddannelse, det handler om kvalifikationer, al den erfaring, man har opbygget, og mange andre ting.
Det handler ikke om, hvorvidt man er det ene køn eller det andet køn.