Karin Nødgaard (DF), 2012-08-20:
Der skal ikke herske tvivl om, at Dansk Folkeparti generelt gerne vil være med ved forhandlingsbordet, i hvert fald når vi inviteres, og i forbindelse med forhandlingerne om en skattereform var vi skeptiske over for regeringens udspil, og vi er jo som bekendt heller ikke med i aftalen.
Der er områder, som vi ikke mener bærer præg af en social forståelse, og det er jo noget af det, som Dansk Folkeparti mener er meget vigtigt er med i sådan en aftale.
For Dansk Folkeparti har det altid været en mærkesag, at der skal være fokus på den ældre del af befolkningens levevilkår, og at vi skal sikre de svagt stillede medborgere i Danmark.
Den førstnævnte gruppe af befolkningen har været med til at bygge vores velfærdssamfund op, så de fleste af os i dag lever en tryg og stabil tilværelse både menneskeligt og økonomisk.
Derfor var det også på Dansk Folkepartis initiativ, at vi i sin tid opfandt ældrechecken.
Det er en kærkommen økonomisk ekstraindtægt, som faktisk er med til at gøre en forskel i en økonomisk presset hverdag.
Det er naturligvis godt og positivt, at ældrechecken forhøjes, men Dansk Folkeparti finder ikke, at det er socialt ansvarligt, at forhøjelsen af ældrechecken og forhøjelsen af folkepensionens tillæg finansieres ved at skabe større økonomiske skel mellem de borgere, der er på arbejdsmarkedet, og de borgere, der er uden for arbejdsmarkedet.
Og det er nu engang effekten af regeringens forslag, når man fremover vil regulere med endnu mindre end lønudviklingen fraregnet satsreguleringsprocenten.
I perioden 2016-23 nedsættes reguleringen med samlet 5,1 procentpoint.
Det vil sige, at forskellen mellem borgere på og uden for arbejdsmarkedet forøges.
Regeringen hævder, at overførselsindkomstmodtagerne med den foreslåede ordning bevarer deres købekraft.
Det synes jeg så ikke helt man kan udlede af forslaget, idet det fortsat er lønudviklingen, der danner grundlag for reguleringen af overførselsindkomsterne.
Der foretages bare et større fradrag heri, end det tidligere har været tilfældet med satsreguleringsprocenten.
Hvis inflationen overstiger lønudviklingen, vil overførselsindkomstmodtagernes købekraft blive udhulet, og da overførselsindkomsterne reguleres mindre end lønudviklingen, vil deres købekraft også blive mindre.
Der er rigtig mange danskere, der bliver økonomisk ramt heraf.
Det er ikke kun kontanthjælpsmodtagere og førtidspensionister, som der har været meget fokus på i pressen og også i dag her i salen, det er også folkepensionister, der ikke modtager folkepensionens tillæg, dagpengemodtagere, sygedagpengemodtagere, modtagere af barseldagpenge og personer, der får kompensation for ikke at have fået tilbudt et seniorjob, og herudover er der gruppen af handicappede og socialt udsatte.
Af høringssvarene fremgår det jo tydeligt, at disses organisationer er meget afvisende over for forslaget, som vi behandler i dag.
Regeringen forsvarer sig så med, at de økonomisk dårligt stillede pensionister kompenseres.
Jeg tror faktisk, at mange pensionister i dag føler, at de har fået en lang næse.
I valgkampen lovede S og SF 5.000 kr. mere i pensionstillæg.
Nu får folkepensionisterne så, som vi jo også tidligere har hørt i dag, 375 kr. ekstra i henholdsvis 2015 og 2016.
Det er altså langt over 4.000 kr. mindre, end de var blevet lovet.
Det synes jeg ærlig talt ikke er meget kompensation, når man tænker på det samlede forslag.
Dansk Folkeparti har hele vejen igennem ytret, at der skal være en social balance, og det finder vi ikke at der er i det samlede udspil, som er kommet fra partierne bag skattereformen.
Vi ser endvidere, at der efter aftalens indgåelse har været en del diskussioner blandt aftaleparterne om områder, der skal ændres, og uenighed internt i partierne om, hvorvidt forslaget er godt nok.
Det havde været klædeligt, såfremt man havde givet sig den fornødne tid til at lave en reform, der ville kunne holde, så man ikke allerede, inden den i dag bliver førstebehandlet i Folketinget, skulle komme frem med nogle ting, der skal ændres, for det synes jeg er dybt beklageligt.
Jeg synes endvidere, at når man sender et forslag i høring i juli måned, er det faktisk en uskik.
Jeg mener faktisk, det er manglende respekt for de mennesker, der berøres af lovgivningen.
Og man kan jo undre sig over, at det netop ved regeringens tiltrædelse blev pointeret meget kraftigt, at det var vigtigt, at høringer foregik på ordentlig vis med hensyn til alle frister og tidspunkter, og hvem der skulle høres.
Det synes jeg ikke helt har været tilfældet i forhold til det her forslag.
Når sådan en aftale indgås, skal man være meget bevidst om, at den vil påvirke mange menneskers hverdag, og derfor er det meget vigtigt, at den er gennemtænkt og holdbar, så borgerne ved, hvad de har at regne med.
I forbindelse med det videre arbejde med L 200 mener Dansk Folkeparti, at de to elementer, der er i det her forslag, faktisk bør deles op og være i hver sit lovforslag.
Dansk Folkeparti ønsker, såfremt en opdeling sker, at stemme for en forhøjelse af ældrechecken og medvirker gerne til at finde finansieringen dertil.
Opfordringen skal derfor lyde, at forslaget netop deles op i to, når vi skal viderebehandle det i Socialudvalget.