Joachim B. Olsen (LA), 2015-04-14:
Det lovforslag, vi behandler her, er en udmøntning af den skattelyaftale, som blev aftalt mellem alle Folketingets partier kort før jul.
Nogle gange har man lidt på fornemmelsen, at hvis man blot kalder en aftale det rigtige, kan partierne ikke lade være med at være med.
Altså, hvis man kalder noget en skattelyaftale, så er man næsten nødt til at være med, fordi hvem er dog ikke imod skattely.
Det er i hvert fald det, som vi har indtrykket af er årsagen til, at de borgerlige partier er hoppet med på det her.
Forslaget indeholder en del elementer.
Fra 1. juli 2015 er det ikke længere muligt at udstede nye ihændehaveraktier.
Det skal kommanditselskaber også.
Det betyder altså, at personlige investerings- og skatteforhold bliver lagt ud til offentligt skue, og det er altså ikke kun myndighederne, der får indblik i, hvem der ejer de her kommanditselskaber, det gør offentligheden også.
Der er tale om overimplementering af EU's hvidvaskningsdirektiv på flere områder.
Det her lovforslag medfører, at reelle ejere skal registreres i registeret med en ejerandel på blot 5 pct., hvor direktivet lægger op til, at ejerandelen skal være på 25 pct.
Der er altså på flere områder tale om en overimplementering af EU's hvidvaskningsdirektiv, og vi ser desværre ofte, at borgerlige partier, som i offentligheden taler mod overimplementering, lægger stemmer til det her i Folketingssalen.
Det synes vi er stærkt beklageligt og også utroværdigt.
Et af elementerne i lovforslaget er, at Erhvervsstyrelsen får ret til at komme på uanmeldte kontrolbesøg hos revisorer og ejendomsmæglere.
Jeg kan ikke lade være med at citere De Konservatives formand, Søren Pape, fra Berlingske så sent som i går.
Der blev han citeret for: Til sidst vil Søren Pape lave en markant reduktion i antallet af love, der bryder med udgangspunktet i grundlovens § 72 om, at den enkelte danskers bolig er ukrænkelig, medmindre myndighederne har en dommerkendelse i hånden, når de møder op ved ens ejendom eller virksomhed. Når man så læser Advokatrådets høringssvar, kan man se, at de skriver der: Advokatrådet finder dog, at bestemmelser, som den foreliggende, der udgør en undtagelse for grundlovens udgangspunkt om boligens ukrænkelighed, alene bør anvendes, hvor det ikke er muligt med et mindre indgribende middel at tilgodese kontrolhensynene.
Uanmeldte kontrolbesøg bør derfor være undtagelsen.
Videre skriver de: Advokatrådet finder ikke, at lovforslaget på det foreliggende indeholder en saglig begrundelse for at fravige grundlovens udgangspunkt om boligens ukrænkelighed.
Der er derfor efter Advokatrådets opfattelse væsentlige retssikkerhedsmæssige betænkeligheder forbundet med at gennemføre udvidelsen af anvendelsesområdet for uanmeldte kontrolbesøg.
Det er desværre utroværdigt, og vi havde virkelig ønsket, at Det Konservative Folkeparti synes, at boligens ukrænkelighed, grundlovens § 72, var lige så vigtig for dem, for Det Konservative Folkeparti, som det er for Liberal Alliance.
Det konstaterer vi så i det her tilfælde ikke er rigtigt.
Man skal huske på, at der jo altid er gode grunde; man kan jo altid komme med gode grunde for, at man vil gøre op med et princip, og når man taler om skattesnyd osv., kan det jo virke, som om det er en rigtig god idé, at her må vi så gøre en undtagelse, men som borgerlige liberale må vi jo sige, at der er nogle principper, der er vigtigere end andre, og der er ikke meget, der tyder på, at det her skulle betyde mindre skattesnyd.
For man skal jo hele tiden veje nogle principper op mod hinanden og nogle forhold op mod hinanden, og det her er jo noget, der rammer alle.
Det vil sige: Er det sådan, at gevinsterne ved det her lovforslag opvejer det negative?
Det tror vi ikke på.
Jeg kan citere Dansk Erhverv, som skriver i sit høringssvar: Danmark risikerer at stå langt dårligere i konkurrencen om at tiltrække kapital til landet som konsekvens af det her lovforslag.
Derfor kan vi ikke støtte det.