runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2014-03-28:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Jeg er godt opmærksom på, at vi også nævnte det her med grænsehindringerne inden for rigsfællesskabet.
Men i modsætning til de andre grænsehindringer inden for Norden var vi jo ikke så konkrete og fik ikke listet op, hvad og hvilken tidshorisont vi arbejder med, og det er det, jeg tror vi skal være opmærksomme på, nemlig at vi prøver at få en aftale om det med regeringen, så vi alle sammen er forpligtet til at få ryddet op.
Inden for det nordiske arbejde med grænsehindringer ved vi jo, at vi har kendt den lange, lange liste i mange, mange år, men resultaterne står ikke rigtig mål med, hvor lang listen er.
Så det er for at sikre, at vi alle sammen bliver forpligtet til at rydde op i det.
Jeg er helt enig med ordføreren i, at vi som minimum skal sikre, når der kommer EU-lovgivning, at den ikke medfører, at statsborgere inden for rigsfællesskabet bliver ringere stillet end EU-borgere.
Det bør være en selvfølge, at vi sørger for det.
Merete Riisager (LA), 2014-03-28:
På vegne af Liberal Alliance vil jeg indlede med at takke forslagsstillerne for at bringe dette relevante forslag til behandling her i salen.
Det er helt åbenlyst et problem, at vi internt i rigsfællesskabet har hindringer for den frie bevægelighed.
Faktisk er det helt paradoksalt, at vi har redegørelsesdebatter og iværksætter det ene store arbejde efter det andet for at fjerne grænsehindringer i Norden, inden vi har styr på vores interne forhold.
I min verden burde rækkefølgen være omvendt.
Derfor er budskabet fra Liberal Alliance helt klart: Igangsættelsen af en systematisk undersøgelse af og en indsats mod grænsehindringer inden for rigsfællesskabet kan kun gå for langsomt.
Finn Sørensen (EL), 2014-03-28:
Så er der én, der virker, i hvert fald.
Tak til ordføreren – også for belæringen om, hvilke ressortområder der hører under hvad, og forskellen på rigsfællesskabet og Norden og det nordiske samarbejde.
Nej, undskyld min lidt ironiske bemærkning.
Det, der var min pointe, var, at når nu vi havde taget proppen af flasken med grænsehindringer sidste år, burde vi have gjort det samme i forhold til Færøerne og Grønland, som vi faktisk gjorde, når vi talte grænsehindringer inden for Norden, for vi lavede en meget konkret liste.
Det var efter svære forhandlinger, men vi fik lavet en liste sammen med regeringen over lige nøjagtig de grænsehindringer, vi prioriterer og får ryddet op i nu.
Det var det, der var min pointe omkring det.
Ellers er jeg enig i, at rigsfællesskabet og Norden ikke er det samme, selv om de – heldigvis – har meget med hinanden at gøre.
Og så er jeg glad for ordførerens positive tilgang til det her og ser frem til samarbejdet, også med hr. Per Stig Møller, om at få ryddet op i de ting.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2014-03-28:
Tak for det.
Jeg vil gerne høre Venstres ordførers holdning til sagen om Bella Sky, altså den sag, der kører om hotellet, som har oprettet en kvindeetage.
Nu er det jo ikke så tit, han bliver citeret her i Folketingssalen, så jeg tænkte, at det måske var på sin plads i dag, og jeg fandt tilmed også et citat, hvor der ikke bliver bandet, så jeg ikke får nogen reprimander, når jeg lige vil læse det højt for jer her.
»Der skal selvfølgelig være lige rettigheder og løn mellem mænd og kvinder, men alt det der tvangsharmoni er noget værre pladder.«
Det siger Carl-Mar Møller som en kommentar til Bella Sky-sagen.
Hvad er ordførerens holdning til den her sag?
Fatma Øktem (V), 2014-03-28:
Min holdning er helt klart, at selvfølgelig skal man overholde loven.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at det her jo egentlig er med til, at vi burde sætte fokus på Ligebehandlingsnævnets samarbejde.
Jeg har tidligere – jeg mener, det var sidste år – henvendt mig skriftligt til ministeren for at høre, om der var mulighed for, at vi på en eller anden måde kunne sætte et filter ind, så nævnet kunne gå ind og afvise sager, inden det når så langt som her.
Jeg synes, nævnet har en berettigelse, og at det er et vigtigt nævn, vi har.
Problemet er bare, at det også er ved at blive en magnet for nogle sager, som mange synes er fjollede eller ikke er vigtige, og det må ikke tage fokus fra, at det faktisk har en eksistensberettigelse i, at det skal gå ind og behandle diskriminationssager.
Lige netop med hensyn til
Bella Sky
har jeg jo opfordret hotellet til også at lave en mandeetage.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2014-03-28:
Tak til Venstres minister for det, der blev sagt om nydanskere.
Jeg synes, det er godt, at man fremhæver det, men vi har også nogle gammeldanskere i det her samfund, og der er jo ikke ligestilling på det danske arbejdsmarked.
Ligeløn er der ikke sket noget med.
Deltidsarbejde er vokset for kvinderne, i hvert fald under den gamle regering.
Jeg vil prøve at spørge ministeren: Når ministeren siger, det er godt, at den nye regering faktisk følger Venstres politik, betyder det så, at det, man gjorde under den gamle regering, nemlig ingenting, er det, der skal fortsætte også under den nye regering.
Så derfor vil jeg prøve at spørge ministeren ... eller spørge ordføreren om det.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2014-03-28:
Jeg er helt enig med Venstres ordfører i, at nævnet i allerhøjeste grad har en berettigelse og udfører et meget, meget vigtigt stykke arbejde.
Jeg tror, at jeg på samme måde som Venstres ordfører en gang imellem ærgrer mig lidt over, at det bliver de der skøre sager, som ender med at få opmærksomheden.
Når det så er sagt, er grunden til, at jeg hiver den her sag frem, også, at jeg synes, der er noget lidt principielt i sagen, og jeg vil høre, om Venstre er enig i det principielle.
Grunden til, at jeg synes, at den sag er interessant, er, at for mig handler ligestilling om at sikre frihed, altså reel frihed for mænd og kvinder, altså sikre, at alle får en lige god behandling, altså sikre ligestilling, ikke sikre ligemageri eller ensliggørelse.
Vi behøver ikke at blive behandlet på præcis den samme måde, så længe vi bliver behandlet lige godt.
Fatma Øktem (V), 2014-03-28:
Jeg er meget enig med hr. Rasmus Horn Langhoff i, at vi ikke kan behandle alle ens, men alle skal have de samme muligheder.
Det er også det, jeg ser som ligestilling, altså at man skal have de samme rettigheder og de samme muligheder, og det har vi også.
Nu er det så Bella Sky, som hr. Rasmus Horn Langhoff spurgte om min holdning til.
Jamen altså, der er jo mulighed for at bo på hotellet, kan man sige, og det er ikke, fordi der er nogen, der bliver diskrimineret.
Og hvordan er det, man går ind og kigger på den diskriminationsdefinition?
Jeg mener ikke, at alle skal behandles nøjagtig ens og skal have tvangsadgang til alt, fordi der er nogle, der har en adgang.
Det gør jeg ikke.
Villum Christensen (LA), 2014-04-01:
Tak for det.
Liberal Alliance kan ikke anbefale en national klimalov, som forudsætter faste klimamål, altså nagelfaste tal eller procenter hvert femte år med et 10-årigt perspektiv, og hvor det så ellers ruller derudaf.
Jeg hørte, at hr. Per Clausen var lige ved at sige ordet 10-års-planer, og det giver jo sådan visse associationer.
Det kan vi ikke, fordi tankegangen bag loven knytter sig til sådan en særlig, kan man sige, territorial logik, som efter vores opfattelse er og bliver meningsløs, når vi taler om CO2-udledning.
Vi lever jo ikke på en øde ø.
Vores energi- og klimapolitik må i langt højere grad knyttes an til større områder og helst EU.
Det er der jo også mange der har været inde på.
I forhold til klimarådet ser vi med en vis uro på, at det bliver sådan et lille dansk mini-FN-klimapanel, hvor kun vennerne inviteres med til klimafest, og hvor både formand og administrativ ledelse bliver hentet i den frelste skole, hvor kritiske elementer over for hovedteorierne holdes udenfor.
Der er jo meget få pladser i det her klimaråd.
Jeg har også svært at se, hvad det er, klimarådet skal gøre, som ikke allerede sker i dag i Det Miljøøkonomiske Råd.
I Det Miljøøkonomiske Råd vurderer man jo også opfyldelsen af klimamålsætningerne sammenholdt med de internationale forpligtelser.
Man diskuterer virkemidler, og man lægger op til en offentlig debat.
Det er altså nøjagtig det samme, som der står i lovforslaget om klimarådets opgaver.
Det svarer til, kom jeg til at tænke på, da jeg skulle forberede mig, at man i landbruget – og jeg vil godt medgive, at det er mange år siden – ikke var tilfreds med det vejr, som DMI lovede, og derfor ønskede landbruget deres egen vejrtjeneste.
Nogle kan måske huske det.
Spøg til side, det er mange år siden, men jeg må sige, at jeg i bedste fald betragter denne lov som symbolsk, på samme måde som vi også har klimalokalplaner, selv om lokalplanerne jo sagtens kan tage de samme hensyn som de nu indførte klimalokalplaner.
Men nej, ordet klimaet skal foran, for så er det rigtigt, og så er det godt, og så kan ansigtet lægge sig i de rette bekymrede folder.
I værste fald vil loven føre til en rigid regulering af alt, der har med CO2-udledning at gøre, således at der nu også skal sættes mål for, hvor mange røde bøffer man kan tillade sig at indtage.
Det har faktisk været fremme hos de såkaldte eksperter.
Vi frygter med andre ord, at vi med denne lov tager hul på et helt nyt kapitel i bogen om nye tvangsmidler, som kan retfærdiggøre indgreb i den personlige frihed, og derfor siger vi nej tak til dette nye indslag i klimadebatten.
Jens Joel (S), 2014-04-01:
Det er bare, fordi jeg nu bliver lidt forvirret.
Er det rigtigt forstået, at Liberal Alliances ordfører mener, at det, som den internationalt sammensatte og i øvrigt fuldstændig åbne samling af eksperter, når frem til i en proces, hvor man kan byde ind og sige noget, som er det bedste og mest kvalificerede bud, vi har på, hvordan udviklingen på vores klode er, er båret af skræk og rædsel, altså forstået sådan, at det ikke er båret af rent faktiske forhold og af viden?
Per Clausen (EL), 2014-04-01:
Det er ikke et forsøg på at nå til nogen egentlig enighed med hr. Villum Christensen i klimaspørgsmålet, når jeg spørger; det går måske mere på hr. Villum Christensens anvendelse af eksperter.
Jeg kan forstå, at der er de dygtige, saglige eksperter i Det Miljøøkonomiske Råd, som har ret, og så er der de ideologisk befængte eksperter i FN's klimapanel, som har uret.
Er hr. Villum Christensen sikker på, at det altid er sådan, at de eksperter, man er enig med, har ret, og de andre uret?
Villum Christensen (LA), 2014-04-01:
Jeg tror, man skal være meget varsom med at sige, at nogen har mere ret end andre.
Det er jo meget komplekse forhold, der er tale om her.
Men når jeg synes, at de miljøøkonomiske vismænd er interessante, er det jo netop, fordi rigtig mange argumenter i klima- og energidebatten f.eks. har skullet være båret af beskæftigelsesmæssige hensyn – der må være et eller andet om økonomien, hvor man forlader de mere energipolitiske spørgsmål, fordi man godt kan se, at det nok ikke rigtig virker.
Men så må man jo bruge de beskæftigelsesmæssige argumenter, og det er en af grundene til, jeg synes, at det er rigtig vigtigt også at høre på vismændene.
Jeg er helt med på, at det er forskellige aspekter af en kompleks virkelighed, de såkaldte eksperter stikker gaflen i.
Per Clausen (EL), 2014-04-01:
Så vil jeg bare spørge hr. Villum Christensen, om han ikke er enig med mig i, at det kunne tænkes, at forskere med en naturvidenskabelig tilgang vidste mere om klima- og miljøeffekter end økonomer.
Villum Christensen (LA), 2014-04-01:
Det er klart, og det var sådan set også det, der lå i det svar, jeg kom med for lidt siden, nemlig at man får nogle forskellige svar, alt efter hvilket udgangspunkt man har for sine analyser.
Men når jeg siger, at jeg er bekymret for det her lille snævre råd, som skal inviteres af ministeren som særligt sagkyndige, er det, fordi jeg frygter, at vi får den samme situation som med klimapanelet, nemlig at det bliver en lukket fest.
Det er en fest for de mennesker, som bekymrer sig, og som fuldstændig kan følge den linje, som vi også så i klimapanelets rapport i går, hvor frygten i sig selv er bærende for den politiske debat.
Jeg synes, det er trist, at det hele tiden skal være skræk og rædsel, der skal være rammen for de her diskussioner.
Steen Gade (SF), 2014-04-01:
Der er jo mange vurderinger af, om der er noget skifergas i Danmark.
Der er også nogle, der siger, at det er der kun meget lidt af, og at det ikke kan betale sig at udvinde den.
Jeg vil altså ikke i forbindelse med de her diskussioner sælge skindet, før bjørnen er skudt.
Men det grundlæggende er jo, at vi skal have et samfund med 100 pct. vedvarende energi i 2050.
Det er det, vi går efter, altså at vores energiproduktion skal være baseret på 100 pct. vedvarende energi, og vi skal jo både af med gas og olie i god tid inden 2050.
Jeg er rigtig glad for, at mine bemærkninger om Venstre også fik Venstres ordfører til at stille et spørgsmål, for jeg ønsker faktisk en diskussion med Venstre.
Jeg synes ikke, Venstre er seriøs længere.
Da vi lavede energiaftalen, var Venstre seriøs, men nu er Venstre i fuldt bakgear, og det synes jeg er meget bekymrende for vores diskussion.
For øvrigt har jeg ikke det billede af at løbe fra aftaler og ting og sager, som Venstre har.
Mikkel Dencker (DF), 2014-04-01:
Med hensyn til skifergassen var det, jeg fiskede efter at høre, om SF, hvis man går ind for et fossilfrit samfund i 2050 – og det har jeg forstået at man gør – så også mener, at skifergassen skal blive nede i undergrunden, uanset hvor let tilgængelig den end måtte være.
Hvis der er så store ressourcer, som der er nogle der tror der er, og hvis de er relativt let tilgængelige, så vil jeg jo mene, at så store ressourcer, som måske har en værdi, der ikke skal måles i milliarder, men i billioner, vil være ret store værdier at lade blive nede i undergrunden.
Så hvad mener SF?
Skal den blive nede i undergrunden, eller skal vi bruge den?
Steen Gade (SF), 2014-04-01:
Først vil jeg sige noget om definitionen af, hvad det er, vi skal nå i 2050.
Altså det, som den tidligere statsminister talte om, var et fossilfrit samfund i 2050.
Vi får jo aldrig et samfund, der er emissionsfrit, for vores CO2-udslip hører med til naturens balance.
Det er derfor, jeg har hæftet mig ved det udtryk, som er dækkende for det, SF står for, og det er altså 100 pct. vedvarende energi.
Hvad angår skifergas, har vi en kritisk adgang til den diskussion, men det, vi må se på, er jo, om der er et potentiale, og på de miljørisici, der er forbundet dermed.
Mikkel Dencker (DF), 2014-04-01:
Jeg trykkede mig ind, fordi jeg hørte, at ordføreren havde lagt mærke til den samme lille detalje, som jeg også hæftede mig ved, da jeg læste lovforslaget, nemlig at man fra regeringens side går ind for et lavemissionssamfund.
Men jeg mener jo at huske, at man i hvert fald indtil for nylig har talt om et emissionsfrit samfund.
Er det ikke rigtigt?
Kan SF bekræfte, at det har været regeringens politik indtil for nylig?
Lad os forudsætte det.
Jeg har forstået, at SF også går ind for et emissionsfrit samfund i 2050.
Hvis man gør det, vil jeg egentlig høre, hvad SF så mener der skal ske med den skifergas, der måske er neden under Nordjylland.
Hvis det viser sig, at de prognoser, der siger, at der måske er til mellem 200 og 250 års forbrug af gas i undergrunden under Nordjylland, hvad mener SF så der skal ske med den gas efter 2050?
Skal den så bare blive nede i jorden og ikke komme samfundet til gavn?
Steen Gade (SF), 2014-04-01:
Jeg vil godt kvittere for bemærkningen.
Men vi har ikke regnet på det her, for vi nedsætter jo nu et klimaråd, og vi har et klimakatalog, som løbende skal fornys og vurderes, og så kigger man det ud, som man så vil tage ind.
Vi skal jo huske, at vi altså er i begyndelsen af 2014, og at vi skal have nået det her i 2020.
Vores agt er altså ikke, at det her skal koste en masse penge.
Vores agt er faktisk, at det skal gøres, uden at det koster noget voldsomt at gøre det.
Det, jeg ved med fuldstændig sikkerhed – og det burde Venstre også vide – er, at hvis vi undlader at handle, så bliver det dyrere.
Lars Christian Lilleholt (V), 2014-04-01:
I modsætning til SF synes jeg faktisk at SF har en meget seriøs energiordfører, som jeg sætter meget stor pris på samarbejdet med.
Men når ordføreren er så seriøs, har ordførerens parti vel også regnet på, hvad det kommer til at koste i 2020 i form af tabt konkurrenceevne, tabte arbejdspladser og i øvrigt prisen, sådan at man ikke bare har sådan et fluffy mål, for det er jo ikke særlig seriøst bare at sige 40 pct. uden at kende prisen på det.
SF's ordfører gør meget ud af, at CO2-reduktionen på 40 pct. var meget vigtig for SF at få indskrevet i regeringsgrundlaget, dengang SF var en del af den daværende regering.
Hvorfor var lige netop det valgløfte vigtigt?
Nu er der jo mange valgløfter, man er løbet fra – rigtig mange, må man sige.
Hvorfor var lige det her løfte om en CO2-reduktion på 40 pct. i 2020 så vigtigt at indfri i forhold til alle de andre valgløfter, man er løbet fra?
Villum Christensen (LA), 2014-04-01:
Jeg er af den opfattelse, at den måde, man arbejder på i FN's klimapanel, er en lukket fest, og med det mener jeg, at det ikke er transparent, hvad der foregår.
Det er ikke sådan, at man som i en normal videnskabelig sammenhæng, altså når vi snakker om forskning, siger, at her har vi en teori om, at CO2 fører til opvarmning – lad os sige det – og så bruger alt krudtet på at få kritikerne ind og spørge: Holder den her tese, eller gør den ikke?
Så er jeg meget konkret.
Det er jo det modsatte, der sker i klimapanelet; der kommer alle vennerne ind.
Det er jo i grunden også et politisk projekt, altså som er nedsat af politiske årsager med henblik på at skabe grundlag for den her teori om CO2 i forhold til den globale opvarmning.
Det er jo ikke et universitet, det er jo et politisk projekt, næsten lige meget hvordan man vender og drejer det.
Man forhandler jo den tekst, og en forhandling af tekster har ikke ret meget med videnskab at gøre; det har efter min opfattelse med politik at gøre.
Jens Joel (S), 2014-04-01:
Det er helt o.k., hr. Per Clausen og jeg ligner jo også hinanden, så det går nok – som to dråber vand.
Men jeg skal forstå det sådan, at Liberal Alliance faktisk ikke mener, at den pier review eller den diskussion, man har mellem videnskabsmænd, gør, at det er videnskabeligt, altså at man ikke betragter FN's klimapanel som et videnskabeligt panel; man betragter det som et politisk projekt, altså en bunden opgave, hvor de er blevet bedt om at bekræfte en teori, som nogle, forstår man, måske venstreorienterede politikere har.
Altså, er det sådan, man i Liberal Alliance ser på FN's klimapanel?
Mikkel Dencker (DF), 2014-04-01:
Det var et klart svar, så jeg forstår ikke, hvorfor man så har brugt en anden formulering, som kunne skabe usikkerhed omkring det.
Men så har jeg et andet spørgsmål.
hvad mener regeringen så man skal stille op med det, der ikke er nået at blive brugt inden 2050?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2014-04-01:
Vi har en målsætning om selv at komme væk fra fossil energi i Danmark og håber meget, at vi kan få så mange af Folketingets partier som muligt med, da vi tror, at det samlet vil gøre omstillingen billigere.
Deri har vi ikke forholdt os til, hvordan vi vil fortsætte vores egen kulbrinteudvinding.
Og der er i princippet ikke noget til hinder for, at vi, efter at vi selv er holdt op med at bruge olie og gas, kunne hive det sidste af det, vi har i Nordsøen, op.
De to ting er ikke nødvendigvis forbundne kar.
Jeg kan bekræfte, at regeringen har en målsætning om, at Danmark skal overgå til 100 pct. vedvarende energi i 2050, herunder i transportsektoren.
Finn Thranum (V), 2014-04-01:
Tak for det.
Jeg håber, at hr. folketingsmedlem Bent Bøgsted har bemærket, at Venstre igen igen er repræsenteret på talerstolen, også ved dette lovforslag, med reference til hr. Bent Bøgsteds parallel til et kommende valgresultat tidligere i dag.
Ministeren for sundhed og forebyggelse fremsætter og anbefaler lovforslag nr. L 164 til det høje Tings velvillige behandling, hvilket ikke er svært, idet dette lovforslag fremsættes efter aftale med Venstre og alle de andre partier i Folketinget.
Alle borgere skal have den nødvendige og ønskede hjælp, når livet er under pres på grund af svigt af livsvigtige funktioner som f.eks. vejrtrækning.
Alle borgere skal have størst mulig indflydelse på eget liv.
Det er ikke bare sund logik, men også et vigtigt liberalt princip, som i de fleste regioner heldigvis har gjort sig gældende i forhold til hjælperordninger for borgere med behov for respirationshjælp, hvor en respirator hjælper med vejrtrækningen i forbindelse med nedsat eller ophørt lungefunktion.
For at bevare det frie valg og sikre borgeren størst mulig indflydelse på eget liv har systemet nemlig haft den praksis, at den enkelte hjælper i en hjælperordning kan varetage både respirationsbehandlingen efter sundhedsloven og den personlige hjælp og pleje efter serviceloven.
Det har de fleste regioner og kommuner heldigvis kunnet finde ud af, og jeg har noteret mig, at det af bemærkningerne til lovforslaget fremgår, at regioner og kommuner, der har et velfungerende samarbejde, sagtens kan fastholde deres eksisterende fremgangsmåde inden for rammerne af de nye bestemmelser i loven.
Der har desværre også været flere aktuelle eksempler på, at regioner og kommuner ikke har kunnet samarbejde, og her har borgeren kun haft valget imellem at have to hjælperhold i sit hjem på samme tid eller opgive retten til at være arbejdsgiver for hjælperholdet.
Taberne i det spil har været borgeren og borgerens helbred og det frie valg.
Det mener Venstre er helt uacceptabelt.
Derfor er jeg glad for, at et enigt Folketing støtter op om dette lovforslag, som i høj grad gavner den borger, der er belastet af manglende evne til selv at trække vejret helt eller delvis på grund af sygdom.
Der har været afholdt adskillige samråd om emnet, og udvalgene har modtaget en række deputationer, der alle har peget på den uholdbare situation.
Resultatet af dette arbejde ser vi i dag, hvor det har vist sig, at der ikke har været andre løsninger end at lovgive for at bevare det frie valg og sikre igangsættelse af hjælpen uden økonomisk kassetænkning imellem region og kommune.
Jeg har lovet at komme med en bemærkning fra Det Konservative Folkeparti.
Undskyld, jeg ikke tog det med det samme – eller sluttede af med det.
Ordføreren for Det Konservative Folkeparti, fru Mai Mercado, er med kort varsel desværre blevet forhindret i at deltage i denne førstebehandling af lovforslaget, men ordføreren meddeler, at Det Konservative Folkeparti også støtter lovforslaget.