runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2012-10-04:
Jamen det er der jo heller ikke nogen der ønsker at vi har.
Det, jeg spørger ind til, er det, som er Danmarks egentlige udfordring, nemlig en lav økonomisk vækst, hvad jeg også tror fru Marianne Jelved erkender.
Det var også en udfordring, før der kom en finanskrise, som blev til en gældskrise osv.
Det har været Danmarks udfordring i meget lang tid.
Jeg tror også, fru Marianne Jelved vil være enig med mig i, at det at have lavere skatter og have et lavere skattetryk i Danmark vil være med til – især på sigt – at generere større økonomisk vækst og gøre Danmark til et mere velstående land.
For vi sakker altså bagud i forhold til nabolandene.
Vil det så ikke, sådan helt rationelt set – det er ikke engang et spørgsmål om ideologi – være en god idé at gå på kompromis med målet om økonomisk lighed i samfundet for at få et mere velstående samfund?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-10-04:
Det vil jeg glæde mig til, og jeg vil også tilbyde at give.
Nu sidder økonomi- og indenrigsministeren jo dernede og skriver løs, måske på sin twitterprofil, man ved det aldrig; hun tager jo også af og til billeder af os alle sammen og lægger ind på sin profil.
Det er meget fornøjeligt alt sammen, og tak for det.
Men økonomi- og indenrigsministeren bekendtgjorde jo, efter skatteaftalen blev indgået – det var i en Deadlineudsendelse – at skatteaftalen betød, at der blev færre penge til velfærd.
Det var jo sådan set en åben erkendelse af det, vi selvfølgelig alle sammen ved, at når man giver skattelettelser, der ikke er finansieret fra anden side, er der den risiko, at der bliver færre penge til velfærd.
Er hr. Jesper Petersen uenig i det?
For nu skulle man tro, at hr. Jesper Petersen ser anderledes på det at give skattelettelser.
Når vi andre formastede os til sådan noget før valget, fik vi jo at vide, at det var en massakre på den offentlige sektor og sådan noget, men nu giver man skattelettelser, og det skulle så samtidig medføre, at man alligevel får flere penge til velfærd, eller hvad?
Dermed bringer hr. Jesper Petersen sig – det må jeg bare lige erindre ham om – i modstrid med det, økonomi- og indenrigsministeren sagde.
Hvordan hænger det sammen?
Jesper Petersen (SF), 2012-10-04:
Jeg tror, der er tale om en helt særlig fortolkning af økonomi- og indenrigsministerens udtalelse.
Det, som skatteaftalen ender med at gøre, er jo at give et strukturelt bidrag, der bl.a. kan bruges til velfærd, på 2,7 mia. kr.
Og så må vi jo se, om det ikke er sådan, de finder anvendelse.
Det er jo i hvert fald sådan, vi har gjort som led i at bringe styr på dansk økonomi.
I år har vi et aktuelt underskud, men der er faktisk strukturel balance.
Det er jo mere, end hvad man kan sige om det sidste år under den regering, som hr. Kristian Thulesen Dahl støttede.
Skattelettelserne, skattepolitikken er også anderledes.
Vi bruger ikke penge, vi ikke har, på skattelettelser.
Det var det, hr. Kristian Thulesen Dahl begav sig ud i ad flere omgange, i 2004 og 2007.
Og fordelingen, når vi laver skattepolitik, er også en ganske anden end den, som hr. Kristian Thulesen Dahl var involveret i.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-10-04:
Jeg vil i mine to indlæg her prøve at forholde mig til først fortiden og så bagefter gå til fremtiden, kigge fremad.
Først til fortiden.
Hr. Jesper Petersen konstaterer korrekt, at under VK-regeringen steg lønningerne mere end produktiviteten, fordi man ikke havde et tilstrækkelig stort arbejdsudbud til at holde lønudviklingen bare nogenlunde i ro.
Det er korrekt.
Men vil hr. Jesper Petersen ikke medgive, at hvis SF havde fået gennemført sin politik dengang, ville det være gået endnu mere ud over lønkonkurrencedygtigheden i Danmark?
Lad mig bare nævne, at hr. Jesper Petersens parti var imod kontanthjælpsloftet.
Hr. Jesper Petersens parti var imod 300-timers-reglen på kontanthjælpsområdet.
Hr. Jesper Petersens parti var til gengæld for, at der skulle ansættes endnu flere ekstra i den offentlige sektor end de 40.000, som VK-regeringen ansatte.
Og hr. Jesper Petersens parti var for, at lønningerne i det offentlige skulle stige.
Alt det ville have bidraget til større mangel på arbejdskraft i den private sektor og dermed større lønstigninger og dermed en endnu mere forringet konkurrencedygtighed for private virksomheder.
Jesper Petersen (SF), 2012-10-04:
Hr. Ole Birk Olesen excellerer jo meget i de her økonomiske sammenhænge, og jeg må ligesom ad en anden vej prøve at gøre klart, at der sådan set ikke er noget galt i – også i en konkurrencemæssig sammenhæng – at have et højt lønniveau, hvis produktiviteten følger med.
Det er vi jo et eksempel på i Danmark gennem mange år.
Da var produktivitetsudviklingen i Danmark elendig og blandt de dårligste i Europa.
Så giver det et forhold, der ikke stemmer, og det får os til at rutsje ned ad konkurrenceevnestigen.
Det er dette forhold, jeg har forholdt mig til.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-10-04:
Jamen så er det da mærkeligt, at hr. Jesper Petersens regering i dag roser den løntilbageholdenhed, der er i fagforeningskredse og i arbejdsgiverkredse, for man kunne jo bare have øget produktiviteten, og så kunne lønningerne stige uanet.
Men det viser jo bare den sorte snak, som kommer fra SF konstant.
Så lad os kigge lidt fremad.
Statsministeren har på DI's topmøde her for nylig sagt følgende: »Skatter har selvfølgelig en indvirkning på konkurrenceevne, det er et vigtigt rammevilkår.«
Nu er det jo sådan, at Danmark har verdens højeste skattetryk.
Det må således påvirke vores rammevilkår og konkurrencedygtighed i Danmark rigtig meget, hvis vi tager statsministerens ord for pålydende.
Er SF villig til at gøre noget ved det?
Er SF villig til at gøre noget, så Danmark ikke i fremtiden har verdens højeste skattetryk?
Jesper Petersen (SF), 2012-10-04:
Vi har lavet en skattereform nu, og der er ikke lagt op til nogen sådan større reformer på det område, men der er selvfølgelig åbent for justeringer.
Eksempelvis er der en mulighed med fedtafgiften og sukkerafgiften, der nu er til diskussion.
Det er vi villige til at undlade at gennemføre, hvis vi kan finde en fornuftig finansiering til det.
Det kunne Liberal Alliance også meget gerne medvirke til.
Men hvad angår et generelt princip om, at vi skal have skattetrykket så langt ned som muligt, ser vi jo bare ikke ens på tingene.
Vi mener faktisk, at det er rigtig, rigtig godt, at vi har et udbygget velfærdssamfund i Danmark.
Vi har en solidarisk velfærdsmodel, der indebærer, at der bliver betalt relativt høje skatter og på en lidt anden måde, end man gør i andre lande, hvor bidragene fra arbejdsgivere jo kommer på andre måder, end de gør her i landet.
Men vi har faktisk alt i alt en rigtig god samfundsmodel, der giver tillid, tryghed, social lighed og også et godt miljø at drive virksomhed i.
Vi skal selvfølgelig altid se på, om det kan gøres bedre.
Men det må ikke være på bekostning af det, som vi synes er rigtig godt og vigtigt ved et solidarisk velfærdssamfund.
Kristian Jensen (V), 2012-10-04:
Jeg kan forstå, at hr. Jesper Petersen sådan nærmest har en hemmelig plan for, hvordan man kan afskaffe fedt- og sukkerafgifterne, for det er jo ikke noget, som regeringen har lagt frem i sit finanslovforslag.
Jeg håber, at hr. Jesper Petersen, hvis han får tid her under debatten, vil oplyse om, hvad det er for et finansieringsforslag, hr. Jesper Petersen måtte have til det.
Men mit spørgsmål går lidt i den samme retning, som andres er gået i.
Det er om SF's holdning til lønkonkurrenceevne.
Nu tilhører hr. Jesper Petersen jo den del af SF, der læser regeringsgrundlaget så nært, som var det et helligt skrift, og blandt de ni punkter, der er i regeringsgrundlaget, står der i punkt 6, at Danmark skal forbedre sin lønkonkurrenceevne over for udlandet.
Jeg kan også forstå, at statsministeren for godt et år siden, nemlig den 17. september 2011, i Information sagde til danskerne, at lønnen skulle holdes i ro.
Så er hr. Jesper Petersen af den opfattelse, at det er et politisk indgreb, der skal til for at holde lønningerne i ro?
Jesper Petersen (SF), 2012-10-04:
Nej, det har jeg jo ikke sagt.
Jeg synes tværtimod, at man kan se, hvordan fagbevægelsen og de medlemmer, der har stemt ja til overenskomsterne, ad flere omgange faktisk har vist en meget stor vilje til at tage medansvar for den økonomiske udvikling og acceptere det, at der er en endog meget behersket lønudvikling.
Så er der jo omvendt også en forventning til politikerne om, at vi sørger for at følge trop med investeringer i uddannelse, i infrastruktur, i forskning og i alt det andet, der skal til, for at vi kan blive ved med at skabe også blivende arbejdspladser; at vi fokuserer på nogle områder, der virkelig giver nogle muligheder på markederne for at skabe eksport.
Det er det, regeringen er i gang med, ikke med at lave politiske indgreb.
Tværtimod har vi jo ikke tænkt os at ødelægge muligheden for, at fagbevægelsen og lønmodtagerne kan kæmpe for deres egne rettigheder.
Det er så Venstres metode til at få bragt lønningerne ned – langt, langt ned.
Østeuropæiske overenskomster er det, man kan se frem til i Danmark, hvis Venstre får sin vilje med det forslag.
Det er ikke vores metode.
Kristian Jensen (V), 2012-10-04:
Fru Ellen Trane Nørby afviste det blankt, og Venstre stiller ikke noget som helst forslag, der medfører østeuropæisk lønniveau i Danmark.
Jeg vil bare gerne ud fra det, hr. Jesper Petersen siger nu, spørge, om det så betyder, at SF har fortrudt, at de tidligere har stillet forslag om at komme med lønpuljer, der ville have presset lønnen op.
Mener hr. Jesper Petersen og SF, at det var en fejlagtig politik, man førte op igennem 00'erne, hvor man forsøgte at presse lønningerne op, og er hr. Jesper Petersen nu enig i, at danskerne bør holde lønningerne i ro?
Marianne Jelved (RV), 2012-10-04:
Jeg synes faktisk, at der er nogle plusser i det resultat, der nu er lagt frem om ændringer af offentlighedsloven.
Det vil blive nemmere at søge om aktindsigt.
Man kan søge akter, som har med et bestemt tema at gøre, f.eks. forhandlinger med regionerne om priser på privathospitaler.
Det er et tema, man kan søge på, og så skal både regioner og privathospitaler og de ministerier, der i givet fald har været involveret i det, svare.
Peter Skaarup (DF), 2012-10-04:
Tak for det.
Politiet stillede sig selvfølgelig imellem, og tre betjente tog i den anledning naturligt deres tjenestepistoler op.
De havde muligheden for at skyde, hvis det var det, men endte med ikke at gøre det, fordi de vurderede, at der var så mange mennesker til stede, og at disse udviste en så truende adfærd og var i besiddelse af både køller og knive, så de valgte ikke at gøre det alligevel.
Jeg kunne godt tænke mig at høre SF's ordfører: Hvad vil SF som et fremtrædende medlem af regeringen tage initiativ til for at komme sådan nogle tilstande til livs, altså for at undgå fremover, at vores hospitaler bliver angrebet af voldelige bøller?
Jesper Petersen (SF), 2012-10-04:
Jeg mærker jo en vis sådan afstandtagen fra og bekymring ved den situation i hr. Peter Skaarups indlæg, og det var jo det samme, man kunne finde i statsministerens tale forleden, nemlig en meget, meget klar afstandtagen til, hvad der skete den dag i Odense.
Det er fuldstændig utilstedeligt, at det kan forekomme, og det tror jeg sådan set at vi alle sammen er enige om i Folketinget.
Men nej, jeg tror ikke, at grænsebomme ville have lavet om på det forhold.
Det er mennesker, der er vokset op og er blevet unge – og hvoraf nogle tydeligvis ikke forstår, hvad der er rigtigt og forkert – i en tid, hvor det var hr. Peter Skaarup og hans parti, der var endog meget indflydelsesrigt i Danmark.
Det er ikke så nemt.
Man kan jo ikke bare vedtage en eller anden lov, og så er det der ovre.
Der er en meget stor opgave med at skulle sørge for, at de unge og den næste generation af unge ikke kommer til at være på samme sidespor, hvor man kan finde på at angribe en skadestue.
Peter Skaarup (DF), 2012-10-04:
Jeg må indrømme, at det jo ikke nytter noget, at SF nu henviser til fortiden.
Nu sidder SF i regeringen og har mulighed for at kunne påvirke nogle ting, og hvad får vi så at vide som svar på, hvad man vil gøre?
Jo, at det måske om en generation kan lade sig gøre at komme væk fra nogle af de her problemer.
Det er jo simpelt hen ikke godt nok, vil jeg sige til hr. Jesper Petersen.
Det er nu og her, at beboerne i Vollsmose og i ghettoområderne i det hele taget har et ønske om at få noget mere tryghed.
Og der er det altså vigtigt, at også SF tager den opgave på sig og giver nogle signaler om, at man vil gøre noget.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge SF om en konkret ting.
Det er sket flere gange, både i København og i Aarhus, at man har haft sådan nogle situationer, og så senest på den her meget voldsomme facon i Odense.
Vi kan da simpelt hen ikke leve med, at vores bærende institutioner bliver angrebet på den måde.
Så mit forslag er, at man skal indføre en strafferamme på 2 års fængsel for det.
Vil SF være med til det?
Jesper Petersen (SF), 2012-10-04:
Jeg kan jo ikke på den måde forholde mig til på stående fod, om strafferammen skal være lige præcis det ene eller det andet.
Det er mig bekendt ikke lovligt at true personalet med vold eller at troppe op dér med våben, man ikke har tilladelse til at bære.
Så det er selvfølgelig ulovligt allerede nu, og de mennesker skal strafforfølges; det skal politiet selvfølgelig, når der foregår kriminalitet.
Og så må der være en konkret drøftelse om det forslag, hr. Peter Skaarup kommer med, og som jeg ikke kan svare endeligt på i dag.
Hr. Kristian Thulesen Dahl har ret i, at vi har diskuteret det, et par gange endda, før valget og også siden, men jeg kan konstatere, at det desværre ikke har gjort så dybt et indtryk på hr. Kristian Thulesen Dahl, at han kan huske ræsonnementerne fuldstændig, idet der jo i regeringens politik både lå og ligger det at forbedre velfærden på en række punkter: på uddannelsesområdet, på sundhedsområdet, f.eks. inden for psykiatrien, og det, at man skal have lavere skat på arbejde.
Og begge dele forekom faktisk i de argumenter, jeg fremførte, og i de dokumenter, man vil kunne gense fra den tid, hvis man gerne vil det.
Stine Brix (EL), 2012-10-04:
Jeg synes helt klart, at der er nogle forbedringer i det aftaleudkast, der ligger, men der er også nogle meget alvorlige indskrænkninger af de nuværende regler.
Eksemplet fra tidligere med, at man kunne få aktindsigt i dokumenter mellem en styrelse og en minister, var jo med til at vise, at en tidligere minister brugte sin position til at udøve magtmisbrug.
Den type dokumenter vil det være vanskeligt at få aktindsigt i fremover.
Jeg er med på, at der på den ene side er et hensyn til, at ministeren skal kunne arbejde, men der er jo også på den anden side et hensyn til, at offentligheden kan få kendskab til magtmisbrug.
Så mit spørgsmål er sådan set ikke, om det i den her sammenhæng er tippet for meget over mod det første hensyn, men om vi ikke skulle gå mere i retning af, hvad de andre nordiske lande gør, nemlig åbne op frem for at lukke ned omkring magten.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-10-04:
Tak, formand.
Hr. Jesper Petersen og jeg har jo, specielt før valget i september sidste år, haft ganske mange debatter, dueller, hvor vi sådan er gået i struben på hinanden i forhold til de politiske kendsgerninger.
Noget af det, der stod klart i alle de debatter, jeg havde med hr. Jesper Petersen, var, at i valget mellem velfærd eller skattelettelser valgte hr. Jesper Petersen velfærd og ikke skattelettelser.
Står vi ikke i dag i en situation, hvor vi kan konstatere efter det første år med SF i regering, at SF efter valget valgte det modsatte, altså valgte skattelettelser frem for velfærd?
Man har gennemført en skattepakke, der giver skattelettelser, og man siger nu, at der er nulvækst i den offentlige sektor næste år med det resultat, at kommunerne nu skal fyre folk, de skal skære ned.
SF lovede kommunerne store milliongaver, hvis man kom til magten, som en del af velfærdsløftet, fordi man ikke ville have skattelettelser, man ville have velfærd.
Jeg vil spørge hr. Jesper Petersen, om det ikke er rigtigt at konstatere, at SF i et år i regering har måttet vælge det modsatte, nemlig skattelettelser frem for velfærd?
Marianne Jelved (RV), 2012-10-04:
Jeg synes samlet set, at der er forbedringer i den offentlighedslov, der er lagt frem nu, og så må vi jo gøre os nogle erfaringer med det og se, om det virker hensigtsmæssigt.
Det må vi give en periode af en vis længde.
Det er det bedste svar, jeg kan give nu, for det er færdigforhandlet, og derfor nytter det ikke noget, at jeg står og siger, at vi kan tage det op igen, for det kan vi ikke.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Man kan jo godt høre, at hr. Jesper Petersen har glemt lidt af, hvordan historien egentlig så ud: at den gæld, vi overtog efter Nyrupregeringen, var på 268 mia. kr., som var forvandlet til et overskud på 92 mia. kr., da finanskrisen ramte Danmark, hvad der netop gjorde, at vi kunne stå godt imod, dengang krisen ruskede og rasede.
Jeg ved godt, at hr. Jesper Petersen gerne vil beskylde Venstre for, at det var os, der var skyld i, at der kom en finansiel krise, men skal vi nu ikke holde debatten på et niveau, hvor vi anerkender, at den finanskrise, som ramte Danmark, ramte alle andre lande i Europa tilsvarende hårdt?
Vi tog faktisk en meget offensiv tilgang til krisen, udbetalte SP-penge, fremrykkede offentlige investeringer, lavede energiforbedringsordninger, som alt sammen var med til at holde hånden under beskæftigelsen.
Derfor vil jeg blot høre: Når Finansministeriet vurderer, at op til 15.000-20.000 arbejdspladser går tabt, når regeringen afskaffer boligjobordningen, når regeringen afskaffer nettomålerordningen, når regeringen afskaffer energiforbedringsordningen, så går det jo ikke kun ud over job, det går også ud over praktikpladser.
Hvordan harmonerer det lige med de flotte ord, som hr. Jesper Petersen står og fører sig frem med nu, og hvad er svaret til de mange danskere, der står til at miste deres arbejde eller deres praktikplads på grund af regeringens aktive valg?
Jesper Petersen (SF), 2012-10-04:
Jeg mener ikke, at man traf de rigtige økonomiske valg i 00'erne.
Med alt, hvad der handlede om offentlige investeringer, skulle man trækkes til truget.
Nu kommer så regningen for mange af dem.
I de her år er det jo sådan, at af de skattestigninger, der kan mærkes derude, og som Venstre er meget optaget af,
er 95 pct. af dem fra de sidste 3 år, fra 2010 til 2013, altså nogle, man kan henføre til Venstres og Konservatives regeringstid.
Det synes jeg man skylder at stå ved.
Det har der ikke været meget vilje til.
Jeg vil egentlig tage afstand fra bemærkningen om, at jeg står og siger, at det går så godt.
Jeg synes, regeringen laver mange vigtige tiltag og mange forbedringer, men det er klart, at vi er udfordret, der er for mange ledige.
Jeg synes, vi prøver på at tage skeen i den anden hånd, for konkurrenceevnen styrtdykkede, mens Venstre og Konservative var ved magten.
Det er tiltag, der både handler om økonomi og også om uddannelse.
Vi gør det, der skal til, for at produktiviteten, lønningerne, omkostningerne kan følges ad på en fornuftig måde.
Vi afskaffer ikke nettomålerordningen, det ved jeg ikke hvor fru Ellen Trane Nørby har fra.
Når det handler om praktikpladser, er der sat en række initiativer i værk, der gør, at flere får en praktikplads.
Så jeg synes, at på de punkter, som fru Ellen Trane Nørby hiver frem, er der egentlig ikke så meget at komme efter for nu at citere en tidligere statsminister, men prøv igen.
Ellen Trane Nørby (V), 2012-10-04:
Samtidig stod SF og ville ikke tage ansvar for nogen reformer og sagde: Brug løs, brug løs af pengene!
Hvis vi havde lyttet til SF op igennem 00'erne, havde der ikke været nogen penge at stå imod med, dengang finanskrisen ramte Danmark.
SF sagde bare: Afsæt 5 mia. kr. til at sætte lønningerne op – brug løs!
Men det var sådan set vores mådehold, der gjorde, at vi kunne stå godt, da krisen ramte, og det hører jo med til det billede.
Jeg kan da kun glæde mig over, at SF nu gerne vil være med til at finansiere en afskaffelse af det, men det fremgår så bare ikke af regeringens finanslovforslag.
Det samme gør boligjobordningen heller ikke.
Dansk Byggeri har vurderet, at det her kan koste rigtig mange praktikpladser til danske unge.
Hvorfor er det, når hr. Jesper Petersen siger, der er behov for at gøre noget, at man så vil afskaffe boligjobordningen, som holder hånden under danske arbejdspladser, som sikrer danske arbejdspladser, og som sikrer praktikpladser?
Jesper Petersen (SF), 2012-10-04:
For nylig måtte man også trække en pressemeddelelse tilbage, fordi man var kommet til at beskylde os for at indføre den, selv om det egentlig var Venstre selv.
Det var det, der skete.
Vi har lagt forslag frem til, hvordan vi kan finansiere en afskaffelse af fedt- og sukkerafgiften, og vi diskuterer fortsat gerne med Venstre om, hvordan det kan lade sig gøre.
Når Venstre så selv fremsætter forslag, er faktum jo bare, at man nøjes med kun at afsætte finansiering til at afskaffe fedtskatten, ikke sukkerafgiften, og at den finansiering, man fremlægger, ifølge Finansministeriets beregninger ikke hænger sammen.
Det er sådan, det er, så hvis man seriøst mener, at de afgifter er slemme i forhold til grænsehandelen – og det vil da påvirke grænsehandelen – så må man jo være med til at få dem fjernet igen og fremlægge en ordentlig finansiering og i det hele taget være villige til at diskutere det med sukkerafgiften, som ikke indgår i Venstres forslag.
Boligjobordningen har vi ikke kunnet ...
Undskyld, tiden er gået, men der er jo flere spørgere, og de kommer sikkert med det igen.
Per Clausen (EL), 2012-10-04:
Venstre plejer ikke at holde sig tilbage med at gentage spørgsmålet, så det går nok alt sammen.
Jeg vil godt spørge hr. Jesper Petersen, om han er enig med næstformanden i hans eget parti, Mattias Tesfaye, som jo i Politiken har skrevet en længere og god artikel om, at en af konsekvenserne af, at der falder tusindvis af mennesker ud af dagpengesystemet næste år, faktisk bliver, at der kommer et massivt pres på lønnen.
Og hvis hr. Jesper Petersen er enig med mig og Mattias Tesfaye i det, er hr. Jesper Petersen så ikke også enig med mig i, at det måske er en lille smule fattigt at sige, at nu har vi lavet en akutpakke med en ifølge a-kasserne forholdsvis begrænset effekt, og så behøver vi ikke at gøre mere?
Jesper Petersen (SF), 2012-10-04:
Det er ikke uventet for mig, at Enhedslisten gerne vil diskutere det her spørgsmål omkring dagpenge.
Det er jo også noget, der fylder meget i den offentlige debat.
Enhedslisten er jo også godt klar over, at det var en reform, som hverken Socialdemokraterne eller SF syntes godt om, da den blev foreslået.
Men vores tilgang til politik er nu engang sådan, at når terningerne er kastet, stemmerne er afgivet, så må man forhandle ud fra de muligheder, der er på det tidspunkt, og dagpengereformen er en del af regeringsgrundlaget, den er blevet udskudt med et halvt år, men den er der, og det kan vi ikke løbe fra, og det vil vi heller ikke prøve på.
Til gengæld har regeringen så gjort det, at man for det første har udskudt det med et halvt år, at man investerer massivt, så der er 21.000 flere danskere, der er i arbejde næste år, og det må vel være det vigtigste.
Samtidig investeres i uddannelse, så ikke mindst ufaglærte ledige kommer til at mærke, at der er afsat 600 mio. kr. mere til uddannelse, og det vil også kunne hjælpe nogle af de ufaglærte, der er tættest på at falde ud efter nytår.
Så der bliver gjort ting, men vi kan ikke løbe fra, at regeringsgrundlaget indeholder dagpengereformer.
Hvis hr. Lars Barfoed ikke tror, at der er et potentiale for danske virksomheder, når det f.eks. kommer til miljøteknologi og det at skaffe rent drikkevand, hvad der vil være en stigende efterspørgsel på i en verden med flere og flere mennesker og mindre og mindre ferskvand, er han altså gået galt i byen.
Det er der da, og det skal vi søge at udnytte til gavn for danske virksomheder, danske arbejdspladser, dansk eksport.
Det arbejder regeringen på på det område som på andre.