runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2016-05-24:
Det er jo det, der er min anke imod det her forslag.
Det er ikke, at jeg ikke ønsker, vi skal beskæftige os med retssikkerhed, men jeg tror bare, at når der er retssikkerhedsmæssige problemer i ny lovgivning, får vi det gudskelov at vide af de mange gode høringsparter, vi har, som er optaget af retssikkerhed.
Når det så alligevel bliver vedtaget på trods af viden om, at der er retssikkerhedskompromitterende elementer i lovgivningen, så er det jo, fordi der er et Folketing og et folketingsflertal i nogle sager, som altså synes, der er andre ting, der er vigtigere end retssikkerhed.
Derfor tror jeg, at det er dér, problemet er: det er den politiske vilje, der mangler – det er ikke viden.
Josephine Fock (ALT), 2016-05-24:
Vi er nu i gang med at behandle B 149, som er et forslag til folketingsbeslutning om konsekvensanalyse af lovforslags betydning for retssikkerheden.
Som titlen antyder, ønsker forslagsstillerne med beslutningsforslaget at pålægge regeringen at foretage obligatoriske konsekvensanalyser af et lovforslag, hvis det skønnes, at lovforslaget vil have væsentlige konsekvenser for retssikkerheden.
Jeg må starte med at sige, at Alternativet varmt støtter, at der bliver sat øget fokus på retssikkerheden.
De sidste år har været præget af den fortsatte terrortrussel i Europa og en frygtelig konflikt i Syrien, som også har medført en stigning af flygtninge til Europa.
Ud over de åbenlyse udfordringer har det også ført med sig en generel holdning om, at der skal være flere tiltag i samfundet, som har konsekvenser for retssikkerheden.
Det er bl.a. noget, som Justitia omtaler i flere rapporter.
Der har også i de seneste år været en fortsat tendens til at lukke for offentlighedens indsigt i magtens maskinrum, og derfor er der i vores optik et øget behov for fokus på retssikkerheden.
I dag bliver lovforslag screenet i forhold til konsekvenser for f.eks. miljø, erhvervsliv og den offentlige økonomi, og derfor synes vi, det er positivt, at man kan indsætte et ekstra parameter, der vurderer de retssikkerhedsmæssige konsekvenser af et lovforslag.
Jeg hører også, hvad ministeren siger her i dag i forhold til at ville sende et brev ud til ministerierne om, at de skal stramme op på det.
Jeg synes, det er vigtigt at se nærmere på, hvad det er, ministeren har tænkt sig, for umiddelbart støtter vi op om forslaget, men vi er også åbne over for det, som justitsministeren foreslår, for vi skal ikke bare lægge mere lovgivning oven på lovgivning.
Og det er vigtigt for Alternativet, at det bliver fulgt op på den ene eller den anden måde.
Tak for ordet.
Zenia Stampe (RV), 2016-05-24:
Vi går også ind for retssikkerhed.
Det tror jeg alle partier vil sige at de gør her fra talerstolen.
Ikke desto mindre ser vi jo løbende, at der bliver fremsat lovgivning i Folketinget, som forskellige høringsparter mener på den ene eller den anden måde kompromitterer retssikkerheden.
De skyldes manglende vilje.
Og selv om jeg på mange måder er positivt indstillet over for forslaget og det fokus, der ligger i det, så tror jeg – vi – ikke, at det egentlig vil hjælpe på de problemer, som vi oplever.
En af de sager, der har været om manglende retssikkerhed i de sidste år, har været i forbindelse med udlændinge, nemlig at man kan tilbageholde flygtninge uden en dommerkendelse.
Det er jo noget, man har gjort med åbne øjne.
Og på samme måde er der en række forskellige lovforslag, hvor høringsparterne Justitia, Institut for Menneskerettigheder og Retspolitisk Forening har påpeget, at der er retssikkerhedsmæssige konsekvenser, men hvor man alligevel vedtager lovgivningen med åbne øjne.
Så selv om vi er optaget af retssikkerhed og i princippet positivt stemt over for forslaget, tror vi ikke, det er den rette medicin.
Den rette medicin er, at vi har et Folketing, som er villig til at træffe beslutninger, som respekterer retsstatsprincipper og hensyn til retssikkerhed.
Problemet er ikke manglende viden om lovgivningens konsekvenser.
Det er i hvert fald ikke vores indtryk, at det er dér, problemet ligger.
Så vi kan desværre ikke støtte forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-05-24:
Jeg tror, jeg kender ordføreren godt nok til at vide, at ordføreren med interesse fulgte hele sagen om L 87, altså den nye udlændingelov.
Og der vil jeg bare høre, om ordføreren kan huske, hvad der stod under »administrative konsekvenser for borgerne«, for det er jo det, vi hører, nemlig at det egentlig betyder lidt det samme – altså administrative, herunder retssikkerhedsmæssige konsekvenser for borgerne.
Det er jo lidt et unfair spørgsmål at skulle besvare på stående fod.
Jeg tænker bare, at det er noget, der har betydet rigtig, rigtig meget for ordførerens parti, altså den her lov.
Christina Egelund (LA), 2016-05-24:
Når Liberal Alliance alligevel ikke agter at stemme for det her forslag, skyldes det, at det i virkeligheden ikke bidrager med noget nyt til retstilstanden.
Det er nemlig allerede i dag et krav, at lovforslags betydning for retssikkerheden konsekvensanalyseres, og selv om ministerierne jo nok med fordel kan mindes om det fra tid til anden, så findes lige præcis det her værktøj altså allerede i værktøjskassen.
Risikoen for, at en vedtagelse af det her forslag bidrager med bureaukrati og dobbeltarbejde, er derfor større end sandsynligheden for, at borgerne kommer til at kunne høste en retssikkerhedsmæssig gevinst.
Vi agter derimod selvfølgelig at holde skarpt øje med justitsministeren og holde ham op på hans erklærede intention om at hanke op i systemet.
I virkeligheden burde man gå en anden vej, og i Liberal Alliance har vi luftet den tanke ved tidligere lejligheder.
Det, der nok kunne være nyttigt, var, at Folketinget kunne trække på helt uafhængige vurderinger og analyser, når det kommer til komplicerede økonomiske, juridiske eller retssikkerhedsmæssige forhold.
At vi har en enhed, der ikke sidder i et ministerie, som giver sin udlægning af teksten, ville nok i højere grad kunne opkvalificere debatten og beslutningerne her i Folketinget.
Men det er selvfølgelig lidt en anden historie.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-05-24:
Jeg har fuld opbakning til det, kan jeg i hvert fald love på forhånd, og jeg vil også følge sagen til dørs, for det, vi har set, er grotesk.
Når vi nu er ved rimelighed og respekt, vil jeg høre statsministerens kommentar til, at det er kommet frem, at der er flere betjente, der siger, at de er nødt til at erhverve deres eget udstyr, for at de føler, de er klædt på til opgaven.
Vi har for kort tid siden lavet et politiforlig, hvor vi har sikret flere ressourcer til politiet.
Det er vi selvfølgelig glade for, vi synes, det er trukket i den rigtige retning, men jeg tror, at de fleste kan se, at allerede i løbet af i år er der trukket store veksler på politiets ressourcer.
Man kan tage grænsekontrollen som et eksempel.
Det mener vi også er en nødvendighed, men når nu der trækkes så store ressourcer der, så vil jeg høre statsministeren, om han med de historier, der kommer frem, og vi må have undersøgt det nærmere, det er jeg med på, vil være klar til at sige inden for forligsperioden, at hvis det er nødvendigt at styrke politiet yderligere, så må vi finde en løsning på det.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-05-24:
Tak for det.
På det holdningsmæssige plan vil jeg jo erklære mig helt enig.
Jeg ønsker også et Danmark, der er åbent for dem, der kan og vil, og lukket for dem, der ikke vil.
Vi mennesker, som vi er flest, bliver engang imellem overraskede over, at det regelsæt, der er, er indrettet på en sådan måde, at folk tænker: Man burde da gøre alt for at få dem til at blive.
De skal så ud.
Og folk, om hvem man tænker, hvad de skal her, er så beskyttede.
Så den afmagt kan jeg sagtens sætte mig ind i.
Den skal vi jo så handle ud fra med respekt for, at landet er en retsstat.
Det er ikke os, der træffer de her personafgørelser.
Den kan jeg ikke gøre meget andet ved end at tage til efterretning.
Det også derfor, vi mener, at det var en fejl, at den tidligere regering lempede reglerne.
Det vil vi rette op på.
Derfor vil vi straks i den nye samling fremsætte forslag om at genindføre ordene »med sikkerhed« i udvisningsreglerne, så der bliver sendt det klokkeklare signal, at udvisning kun skal undlades i de tilfælde, hvor det med sikkerhed, altså med sikkerhed, vil være i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
Det er den skærpelse, vi vil foreslå, straks Folketinget træder sammen igen.
Og jeg regner med opbakning, al den stund at det forslag, vi vil fremsætte, har afsæt i en politik, man har haft i fællesskab, og en irritation over, at den tidligere regering opblødte reglerne på det her punkt.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-05-24:
Vold, grov vold, hensynsløs forvoldelse af fare, afpresning, trusler, vidnetrusler, vold mod myndighedspersoner, besiddelse af våben, berigelseskriminalitet, herunder tyveri og tricktyveri, og falsk vidneforklaring.
Det er bare nogle af de 26 domme, der er faldet over Gimi Levakovic, siden han fyldte 18 år.
Manden er ikke født i Danmark, han er ikke dansk statsborger, han bidrager ikke på det danske arbejdsmarked.
Tværtimod bidrager han ene og alene til, at Danmark bliver et dårligere sted at leve og bo i.
Jeg vil gerne læse højt fra en mail, jeg har modtaget.
Afsenderen ønsker at være anonym.
Personen skriver: »Jeg ved ikke, hvem jeg skal skrive til, og jeg skriver i en form for afmagt.
Da jeg ser din udtalelse på Twitter, kan jeg forstå din utilfredshed.
Jeg har levet under jorden i 4 år og må muligvis forlade mit eget land, hvis jeg ønsker et nogenlunde almindeligt liv, fordi Levakovic nu får lov at blive i Danmark.
Hele familien har afpresset mig i en længere periode, da jeg boede i København.
Jeg har siden flyttet rundt i landet, men familien, som er gigantisk stor, formår altid at finde mig.
Jeg er flere gange gået til politiet, som siger, at de har svært ved at gøre noget for mig.
Jeg er knust over afgørelsen fra Højesteret, og jeg ved ikke, om du kan bruge min historie til noget som helst.
Men hvis jeg en dag må forlade Danmark på grund af denne familie, så vil jeg aldrig kigge mig tilbage.
Endnu en pinlig sag for Danmark, desværre.«
På mange måder beskriver personen en afmagt og frustration, som jeg faktisk tror mange danskere sidder med, efter de har hørt om den dom.
Uden for, og jeg tror også inden for, de her tykke mure sidder folk jo og undrer sig over, hvordan vi har fået et samfund, der holder hånden under kriminelle typer fra Skyggedanmark, mens folk, der bidrager – om det er en kok fra Fanø eller en ingeniørstuderende i Herning – kan sendes ud af landet.
Storforbryderne får lov at blive, og jeg forstår på statsministeren, at regeringen nu vil tage initiativ til at stramme udvisningsreglerne.
Bedre sent end aldrig.
Når der ser ud til at tegne sig det her flertal for, at vi vil gøre det, vil jeg høre statsministeren: Hvor længe skal vi vente, inden de bliver strammet, og hvor hurtigt kan det finde sted, så vi kan få rimeligheden og respekten tilbage i vores samfund?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-05-24:
Jeg synes, det er lidt synd og ærgerligt og i øvrigt heller ikke kendetegnende for den måde, fru Pia Olsen Dyhr normalt spørger på, at bruge den her tid så destruktivt ved at stå og tegne et eller andet billede op, når man åbenbart egentlig kerer sig om noget helt andet, nemlig hvordan vi skaber mere lighed i sundhedsvæsenet.
Det er jo bl.a. det, der ligger bag det initiativ, sundhedsministeren har taget omkring demens, fordi vi kan se – det er bare et lille eksempel på det – at der er så stor en forskellighed i de tilbud, kommunerne giver, at man lidt afhængigt af, hvilket postnummer man bor i, får den ene eller den anden behandling.
Det er jo sådan en dimension på det her, som jeg gerne ville diskutere konstruktivt.
Om brugerbetaling kan jeg sige klart, og det sagde jeg også i valgkampen, at vi i den her valgperiode, inden vi skal møde danskerne igen, ikke kommer med et forslag om at indføre brugerbetaling på sundhedsområdet.
Det har jeg sagt meget klart.
Så har jeg i valgkampen sagt lige så klart, men det har vi nu ikke fremsat noget forslag om endnu – om vi gør det, ved jeg ikke – at det, vi eventuelt ville være sindet at gøre, var at få nogle til at sætte sig ned og kigge på klogskaben i den måde, vi opkræver brugerbetaling på i det danske sundhedsvæsen.
For det er en myte, at vi ikke har brugerbetaling.
Vi har faktisk lige så meget brugerbetaling som i de fleste sammenlignelige lande, men vi har lagt det på tænder og på nogle få andre ydelser, i modsætning til hvad man gør andre steder.
Men jeg kan godt her give et tilsagn om, at vi ikke kommer med noget forslag om brugerbetaling i den her valgperiode.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-05-24:
Det er jo korrekt, at vi har brugerbetaling i dele af vores sundhedsvæsen, tandplejen, men der er jo visse grupper, der helt er undtaget for brugerbetaling.
Da SF sad i regering med Socialdemokraterne og Radikale kiggede vi jo netop på, at nogle af dem, der tjener allerfærrest penge, skulle have mulighed for at gå til tandlægen, hvis de f.eks. har alvorlige sygdomme.
Men nu bringer statsministeren det op og siger, at man jo kan kigge på det i forhold til andre dele af sundheden.
Det var jo det, statsministeren sagde.
Jeg vil bare være helt sikker.
Statsministeren siger godt nok, at regeringen ikke har noget forslag, og at Venstre har nogle interne drøftelser, og fred være med, at man har interne drøftelser.
Vi har ikke interne drøftelser i mit parti om brugerbetaling på sundhed, men fred være med, at I har det i Venstre, det må I gerne have.
Men det, jeg synes er afgørende, er selvfølgelig, om man kunne forestille sig, at Venstre på noget tidspunkt kommer med et forslag om at indføre brugerbetaling på sundhed, på lægebesøg.
Grunden til at jeg spørger, er, at jeg ikke synes, at det står særlig klart, hvad regeringen vil gøre for at forbedre levetiden; hvad man vil gøre for at mindske uligheden i sundhed.
Derimod synes jeg, det er mere tydeligt, at regeringen er i gang med det modsatte.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-05-24:
Det sidste kan jeg afvise med bestemthed, for der har ikke været sådan et forslag.
Der har så været nogle drøftelser i vores parti, altså det parti, jeg er medlem af, hvilket jeg tror man vel også har i andre partier – hos os har vi i hvert fald fri debat – om, om det er en klog måde, vi opkræver brugerbetaling på.
For nu tegnes der sådan et billede her.
Hvis vi nu tager det seriøst, kan man spørge, at hvor har vi problemer med ulighed i sundhedsvæsenet.
Det har vi mange steder.
Et af de steder, vi har det, er f.eks. i tandpleje, hvor der er en markant forskel på, hvad det er for en tandhygiejne og tandsæt man har, afhængigt af hvad det er for en livssituation, man befinder sig i.
Okay, vi har megameget brugerbetaling på tandlægebesøg.
Den diskussion, der har været i mit parti, og det vedgår jeg gerne, for jeg synes, at det er en tankevækkende diskussion, er, om det så er en klog måde, vi gør det på, eller om man kunne forestille sig, at man uden at opkræve fem øre mere i brugerbetaling, gjorde det på en begavet måde, f.eks. så man forfulgte den her tanke om lighed, og så man f.eks. kunne gøre det billigere for folk uden indkomst at gå til tandlæge – det ville da fremme ligheden i sundhed – mod at nogle andre så skulle betale for gå til læge.
Sådan en diskussion har der været, og det vedkender jeg mig gerne.
Regeringen har ikke noget forslag.
Og under alle omstændigheder ville det, selv hvis vi havde et forslag, aldrig gå til at finansiere nogen som helst skattelettelse, for det, der alene har været en diskussion om, er, hvorvidt det, man tager ind i brugerbetaling, sker de rigtige steder.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-05-24:
Jamen det er da fantastisk.
Så er jeg i hvert fald sikker på, at regeringen ikke har tænkt sig at ændre i sine ambitioner omkring Togfonden DK.
Det står så tilbage.
Men jeg synes jo, at regeringen skylder vestjyderne et meget klart svar på det.
Men i forhold til brugerbetaling har Venstre jo flere gange meldt ud, at det er Venstres politik at indføre brugerbetaling.
Det kan godt være, at det ikke er et lovforslag i Folketingssalen, men det er faktisk stillet mange gange.
Nu siger statsministeren, at Venstre ikke har fremsat forslag om det.
Jamen har statsministeren planer om at fremsætte forslag om det?
Og kan man totalt afvise, at finansieringen til topskattelettelser vil komme fra en øget brugerbetaling på lægebesøg eller nogen anden form for lægebehandling?
Morten Østergaard (RV), 2016-05-24:
Jeg har lyst til at foreslå, at der måske skulle laves en arbejdspladsvurdering – det er jo noget, vi har udrullet over hele landet – hvor man kan se, hvordan medarbejderne går og har det.
Jeg ved jo ikke, om der er nogen, der laver MUS-samtaler med statsministeren, men jeg har lidt en fornemmelse af, at der godt kunne være en lille smule Christiansborgallergi, altså at der er et eller andet, der forsurer tilværelsen, når statsministeren kommer ind i Prins Jørgens Gård eller her over på Christiansborg i Folketinget, fordi det virker, som om man gennemfører en moderne version af det gamle spil, som man så kunne kalde at sænke flagskibe.
For ude i verden har man travlt med, senest i Det Hvide Hus, og ros for det, at fortælle om de store og flotte bedrifter, der har været med den grønne omstilling i Danmark, om vores frisind i forhold homoseksuelle osv. osv.
Det bryster man sig glad og gerne af, men når man så kommer tilbage til Danmark og nærmer sig Christiansborg, vælger regeringen netop at trække stikket på nogle af de flagskibe, som har gjort os så berømte.
Det er da svært at forstå for mennesker, der i dag lever af, at vi har satset på den grønne omstilling, som skaber arbejdspladser, også i nogle af de dele af Danmark, hvor det ikke altid er lige nemt, hvad det er for en statsminister, der det ene øjeblik står ved en festlig lejlighed og skamroser den grønne omstilling for, så snart man nærmer sig Christiansborg og allergien sætter ind, så at trække stikke på flagskibet og sige, at nu skal vi ikke længere bygge de kystnære vindmøller.
Derfor er der et spørgsmål, der brænder i mig.
Hvis det der med ambitionerne ikke kun er til de festlige lejligheder, gælder det jo om at holde fast i det brede samarbejde, vi har haft om energipolitikken, som ikke bare rækker mellem partierne herinde – alle på nær et – men som også rækker udenfor i erhvervslivet.
Derfor vil jeg bare spørge statsministeren stilfærdigt: Kan man tage statsministeren på ordet?
Er det sådan, at når vi er færdige med at finde ud af, hvordan vi finansierer den grønne omstilling, så det er EU-medholdeligt, er det de samme ambitioner, vi har, så vi får fastholdt intensiteten i omstillingen af den danske energi, sådan at den bliver mere grøn og bæredygtig i fremtiden?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-05-24:
Nu kan man jo udtrykke og opgøre ambitioner på mange måder.
For hvis man opgør det på VE-andel og sådan noget, tror jeg, at vi vel allerede har indfriet de ambitioner, der blev formuleret tilbage i 2012.
Skulle det så få os til at sige, at vi så ikke skal gøre mere?
Nej, det skal det ikke.
Jeg vil gerne lige tage et opgør med tanken om, at jeg skulle have skamrost noget som helst.
Det har jeg ikke, fordi det ligger mig fjernt at stå og skamrose mig selv.
Det ville jeg jo gøre, hvis jeg stod der og skamroste den grønne omstilling, fordi mit parti jo har været med, regeringen har været med.
Vi har været i regering i det her land i noget, der ligner 11 år ud af de seneste 15 år.
Jeg ved godt, at man vil tegne det der billede af, at når der kommer en rød regering, bliver det grønt, og når der kommer en anden regering, bliver det brunt, men det er jo en, undskyld mit ligefremme sprog, en løgnehistorie, for vi har jo vedvarende igennem en generation forfulgt den her ambition og gør det fortsat.
Så er der et spørgsmål om tempo, som man jo i virkelighedens verden er nødt til at afstemme med økonomisk formåen, og det er sådan set bare det, det handler om.
Vi er nødt til at finde en ny måde at gøre det på.
Grundlæggende kan vi vælge mellem at tage det ind på finansloven eller begynde at sende penge ud af landet, og så begynder man måske at nærme sig noget, der kunne karakteriseres som Ebberød Bank.
Det er jo derfor, regeringen siger, at det nok er bedre at tage pengene ind på finansloven, og så bliver vi da nødt til, når vi skal tage pengene ind på finansloven – vi skal måske endda ud til danskerne og bede dem om at betale noget ekstra i skat – at se på, om vi kan tage toppen af regningen af.
Det foregår – når nu der bliver spurgt ind til, om det skal være bredt – jo i kredsen af partier, der har den her aftale med hinanden.
Jeg håber da også, at det ender der, at vi samlet finder en balanceret løsning, der kan fastholde den grønne omstilling, give et boost til dansk erhvervsliv, fordi vi fjerner PSO'en, der er en byrde for dem, når nu andre lande ikke har valgt at gøre det på samme måde som os, og som ikke gør det unødig dyrt at være dansker.
Det er jo den balance, vi skal finde.
Morten Østergaard (RV), 2016-05-24:
I hvert fald må man jo sige, at den grønne omstilling og ikke mindst den på elområdet har tjent Danmark rigtig godt.
Vi ligger meget fint i forhold til prisniveauet, også når man regner omkostningerne og afgifterne med.
Men jeg er glad for, at statsministeren her bekræfter, at der er en energiforligskreds, og den skal vi holde fast i.
Jeg forstår slet ikke reaktionen.
Jeg synes, at statsministeren skal iklæde sig den grønne førertrøje ved enhver festlig lejlighed og skamrose alle de partier, der har taget ansvar, også gerne sit eget.
Det synes jeg man skal gøre ved enhver lejlighed.
Det er bare vigtigt, at der så også er handling bag ordene, når man kommer tilbage og fører politikken.
Det gælder jo så også det her med Togfonden DK.
For jeg har forstået, at statsministeren går meget op i, at det, man har sagt før et valg og efter valget og sådan noget, skal hænge sammen.
Jeg mener altså, at det er netop den nuværende statsminister, som tidligere har betragtet det her med timemodellen som et flagskib i den kollektive trafik, og jeg vil bare spørge, om det stadig væk er statsministerens ambition, Venstres ambition, at flagskibet i den kollektive trafik skal være en timemodel, hvor man kan rejse mellem de store byer på højst 1 time.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-05-24:
Det skal i hvert fald ikke være sådan, at man for at passe sit arbejde er nødt til at foretage egeninvesteringer.
Det er sagt sådan helt principielt.
Der er jo i den politiaftale, vi har indgået, sådan som jeg er oplyst, allerede aftalt en vis buffer.
Det er jo bl.a. den, der er bragt i spil i forhold til de seneste drøftelser, der har været om at aflaste politiet på grund af grænsekontrollen.
Morten Østergaard (RV), 2016-05-24:
Altså, det var statsministeren, der i 2008 skrev, at flagskibet i den kollektive trafik i Danmark skulle være en timemodel, så det højst tog 1 time at komme mellem de store byer og gerne mindre.
Det var det løfte, går jeg ud fra, man kan tillægge statsministeren, da det var hans egne ord i en kronik i Jyllands-Posten i 2008.
Vi har så siden gennemført en omlægning af nordsøbeskatningen, der gør, at der i dag er flere penge til rådighed til at investere i den kollektive trafik, end dengang statsministeren skrev sin kronik.
Der er altså et tocifret antal milliarder flere penge til rådighed.
Derfor er spørgsmålet jo sådan set helt simpelt: Gælder det, statsministeren sagde dengang i 2008 om flagskibet i den kollektive trafik i Danmark, eller er det sådan, at de ambitioner svigter man også nu, hvor Christiansborgallergien har sat ind og man har fået mulighed for at handle?
Vi hører jo store ord om, at nu skal der skabes råderum til de vigtige investeringer.
Jamen så er det da vigtigt at vide, hvad det er, vi sigter efter.
Sigter statsministeren efter at gøre sine ord fra 2008 til virkelighed, eller var det et af de der tomme løfter, som man ellers har travlt med at advare imod?