runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2012-11-22:
Der er jo ikke nogen uenighed på det område, vil jeg bare sige til Venstres ordfører.
Vi vil meget gerne være med til at hjemsende dem, der kan hjemsendes.
Men vi er stærkt uenige i, at man, som Venstre foreslog, bare skulle spare 50 mio. kr. på det her område på forhånd, uden at det måske overhovedet kunne lade sig gøre.
Derfor vil vi ikke være med til at lave nogle andre målsætninger.
Vi risikerer at stå i en situation, hvor det rent faktisk ikke kan lade sig gøre, og hvor Kriminalforsorgen endnu en gang må betale for nogle dårlige prioriteringer.
Det synes jeg bare ikke er i orden.
Nu har vi sat nogle mål for sagsbehandlingstiden.
Det betyder, at der kommer til at ske noget, og det kommer til at ske inden for nogle bestemte tidsgrænser.
Jeg tror på, at det kan hjælpe, og lige om lidt er der hul igennem til en lang række af de andre EU-lande, og så tror jeg bare, at vi vil se, at det her kommer drypvis i gang.
Det er en god aftale, og jeg sætter min lid til den.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-11-22:
Den toppede i 2005, det er rigtigt.
Forud for det var der sket en ophævelse af 24-timers-reglen, hvilket jo betød, at de begrænsninger, der havde været på, hvor meget man måtte indføre, faldt bort.
Det er jo sådan set det, der er det afgørende, nemlig at det fald nu er afløst af en stigning.
Fra at have en regering, der gjorde noget ved grænsehandelen, sørgede for, at omfanget af den var faldende,
har vi nu fået en stigning for første gang.
Det synes jeg er væsentligt at slå fast.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig, om ministeren ville komme med en vurdering af, hvad det betyder for folkesundheden, at man nu alligevel ikke indfører sukkerafgiften.
Da man indførte sukkerafgiften, var det af hensyn til folkesundheden, men nu afskaffer man den så på grund af grænsehandelen.
Morten Bødskov (S), 2012-11-22:
Dansk Folkeparti må selv redegøre for det optrin, vi alle sammen var vidne til i forbindelse med den endelige afslutning af forhandlingerne om Kriminalforsorgen; det skal jeg ikke blande mig i.
Der skal bare ikke efterlades et indtryk af, at regeringen er med til at sikre, at dem, der ikke har råd til tandlægebehandling, får ringere muligheder for det i fremtiden.
Tværtimod er der blevet sat penge af til særligt udsatte gruppers tandbehandlinger i den finanslov, som vi har lavet.
Det kunne jo være et element, som Dansk Folkeparti kunne fristes til at støtte, når finansloven kommer til afstemning inden længe. Det spørgsmål har været diskuteret, om man skulle lave bilateralt samarbejde med de her lande, som regeringen, altså ud over det generelle skærpede fokus, har valgt at sætte fokus på.
Det gælder Polen, Rumænien og Litauen.
Det står direkte i aftalen – det kan man se på side 6 i aftaleteksten – at det bl.a. skal ske gennem et bilateralt samarbejde for netop at understøtte og smidiggøre overførslerne af sagerne i forhold til de her lande.
Så det, der efterspørges fra Venstre og Dansk Folkeparti, fremgår altså af aftalen, og det synes jeg at man jo blot kunne honorere.
Men altså, jeg må sige, at jeg stadig har svært ved at forstå, hvorfor Venstre og Dansk Folkeparti valgte at stå uden for den her aftale.
Der gik taktik og andet i det.
Jeg er ikke helt sikker på, at de taktiske greb, man valgte at lægge ind i de afsluttende forfatninger, offentligt er helt så succesfulde, som man håbede de ville være.
I hvert fald synes jeg, det efterlader et meget skidt signal, ikke mindst til de ansatte i kriminalforsorgen, som hver eneste dag gør en fremragende indsats for at få vores fængsler til at hænge lidt bedre sammen.
Det får de med den her aftale bedre muligheder for, og som sagt er jeg glad for, at De Konservative, Liberal Alliance og også Enhedslisten valgte at støtte den her brede aftale.
Pia Adelsteen (DF), 2012-11-22:
Det bliver jo nok en lidt længere forklaring, men jeg skal såmænd nok komme med den, når jeg kommer op på talerstolen.
Jeg vil så godt bare spørge igen, for jeg kan åbenbart ikke få svar på mit spørgsmål.
Det sidste år, hvor Dansk Folkeparti var støtteparti for VK-regeringen, fik vi sendt to ud.
Så spørger jeg bare: Hvad er der så sket i den periode, hvor regeringen har siddet?
Og det er jo meget godt, at man så siger, at aftalen lige er trådt i kraft.
Ja, men har der været mere end to i det år, der er gået, eller hvad?
Altså, har man de tal, eller har man dem ikke?
Det er den ene ting.
Den anden er, at jeg måske godt lige kan undre mig over, at ministeren brugte ordet målrettet om finansieringen i forhold til kriminalforsorgen.
Ja, det var at tage penge fra dem, der ikke har råd til at gå til tandlægen og bruge dem.
Og det er jo ikke et spørgsmål om, at vi ikke ønsker at hjælpe ude i kriminalforsorgen, men det er et spørgsmål om finansieringen, altså hvor pengene kommer fra.
Der er ikke så meget at sige til det.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-22:
Det er prisforskellene, ikke afgiftsforskellene, der bestemmer noget her.
Og det, der også har været en pointe i debatten her, er jo, at selv om man harmoniserede afgifterne, ville der stadig væk være prisforskelle mellem Danmark og Tyskland, fordi nogle af de prisforskelle også afhænger af andre ting.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-11-22:
Tak, hr. formand.
Allerførst synes jeg, det er godt, at vi endelig har kunnet få lejlighed til at få en debat om grænsehandelsproblematikken her i Folketinget.
Jeg vil gerne spørge skatteministeren om noget af det, vi tidligere har haft en debat om her i Folketinget.
Det er, at den skatteaftale, som skatteministeren står til ansvar for nu i sin nye stilling, og som jo er blevet indgået sammen med bl.a. De Konservative og Venstre, lægger op til, at de her punktafgifter sådan set skal stige, også her fra 1. januar 2013.
Vi kan jo se, at punktafgifterne ser ud til at give en ekstraudgift for forbrugerne på omkring 600 mio. kr. om året, når de er fuldt indfaset.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-22:
Det er klart, at vi må følge det nøje.
Men jeg er helt overbevist om, at niveauet i 2013 stadig væk vil ligge under niveauet i 2005.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-11-22:
Man kan jo altid glæde sig over, at en minister vil følge en sag nøje.
Men måske kunne det også være en øjenåbner, hvis man begyndte at tage på de lidt mindre rejser, eksempelvis bare en tur over grænsen.
Jeg vil ikke afkræve ministeren svar på, hvor mange dåser sodavand ministeren køber syd for grænsen.
Det kommer ikke mig ved.
Men jeg vil gerne spørge ministeren, om ikke ministeren kunne have en interesse i at tage ned og opleve det ved selvsyn.
For jeg ved, at en af de andre ministre i Folketinget, hr. Manu Sareen, var med i en tv-udsendelse, hvor han var en tur over grænsen og fulgte en dagligdag hos en grænsehandelskøbmand og en dagligdag hos en dansk købmand på den danske side af grænsen.
Det kan man faktisk godt lære noget af.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-22:
Jeg har overhovedet ikke noget at skjule.
Jeg har mange ting at tage mig til som skatteminister.
Det er et ganske hårdt job, skulle jeg hilse at sige.
Hvis der bliver mulighed for at komme derned på et tidspunkt, gør jeg gerne det, vil jeg sige til hr. Hans Kristian Skibby.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-11-22:
Jeg skal gøre det kort.
Det er lige så meget for at holde en god stil, at jeg vil sige tak for en god debat.
Jeg kan ikke sige tak for, at der kommer så meget ud af det, for det ser ikke ud til, at der fra regeringspartiernes side er den store forståelse for problemet.
Man prøver på at sige, at der ikke er en dramatisk stigning i grænsehandelen, selv om det kan ses, at der er en stigning på 25 pct. alene på nydelsesmidler i år; det er, som om man lukker øjnene for det, som jeg spurgte skatteministeren om til sidst.
Så at sige, at procentdelen ud af den samlede handel jo ikke er ret stor, og at det derfor ikke er noget større problem, synes jeg bare er en mærkelig konklusion at drage for en minister.
Det, der får folk til at køre til grænsen, er jo magnetvarer som øl og sodavand, som har lang holdbarhed, som gør, at man kan have dem til at ligge hjemme i garagen, eller hvor det nu er.
Man tager jo ikke ned og køber 10 kg hamburgerryg, heller ikke 40 l mælk, for det kan man ikke nå at drikke på en uge, naturligt nok, og derfor kan det selvfølgelig ikke sammenlignes med resten af den mængde fødevarer, man køber i løbet af et år.
Jeg synes også, det er ærgerligt, at debatten til sidst blev sporet ind på, at det kun er et problem for Sønderjylland.
Det er faktisk i hele Danmark, man oplever at blive udsat for problemerne med grænsehandelen, for det er alle butikker, der mister omsætning.
Der er jo en grund til, at butikker som Fleggaard sender reklameaviser ud i hele Danmark, ikke bare i Sønderjylland, og bare i forhold til miljøproblematikken kan jeg sige, at der hver eneste nat kører 30 lastbiler fra Fredericia til Tyskland med øl.
Det er der ikke den store miljøgevinst i, det er åbenbart et meget større problem for regeringen, at man har en reklameafgift, som mindsker det samlede CO2-udslip for en husstand med 9 kg på 1 år.
Det er et kæmpe problem, vi skal have taget fat på.
Men når det handler om grænsehandel, som skaber en masse trafik med lastbiler, der kører over grænsen, og danskerne sætter traileren bag på bilen og kører den modsatte vej, betyder det åbenbart ikke noget.
Og hvis vi kunne nedbringe grænsehandelen til nul, hvilket jeg godt ved ville være urealistisk, ville det så give 3.000 arbejdspladser.
Det burde være realistisk bare at få grænsehandelen ned på det halve, og så ville det altså være 1.500 varige arbejdspladser, vi kunne få i Danmark.
Der var desværre ikke opbakning til det under debatten, men jeg vil i hvert fald benytte lejligheden til alligevel at sige tak til Folketingets øvrige partier og skatteministeren for, at vi trods alt har taget debatten.
Det er altid væsentligt, at vi får nogle gode diskussioner om problemstillingerne.
Karsten Nonbo (V), 2012-11-22:
Nu har man i de sidste par timer diskuteret grænsehandelen.
Nu kan vi så lige berøre lidt af effekten af grænsehandelen, nemlig det tilfælde, hvor den lille trailer bryder sammen, akslen knækker, og hvor den holder ude i siden af vejen, eller det tilfælde, hvor en lukket varebil på 1½ t bryder sammen og holder ude i siden på motorvejen og den skal borttransporteres, for det er det, det her lovforslag handler om.
Det her er et lovforslag, hvormed man tilpasser loven til virkeligheden, synes jeg, og dermed har jeg også sagt, at det er et yderst fornuftigt forslag, som vi i Venstre helt tilslutter os.
Det går nemlig ud på, at man i fremtiden kun må nødreparere en bil, der holder i nødsporet eller i rabatten, hvis der ikke er nødspor, i forbindelse med at den skal borttransporteres.
Bilen kan altså lige få skiftet et dæk, hvis det kan gøres meget, meget hurtigt.
Det er ikke mere sådan, at man som en anden gamle mekanikersvend med twist i baglommen kan står der i 3-4 timer, fordi man vil spare Falck eller andre, fordi man ikke har et abonnement.
Nu skal bilen hurtigst muligt væk, og derfor må man kun foretage en nødreparation i nødsporet og så se at få bilen væk.
Holder bilen i den første vognbane, eller hvis man i forbindelse med borttransporten lige får brug for den første vognbane, er det sådan, at man nu fremover skal underrette politiet om, at man arbejder i kanten af motorvejen og i nødsporet, således at politiet har mulighed for at træffe foranstaltninger enten ved at komme ud og hjælpe eller ved at lukke af for borttransporten og den her nødreparation.
Endelig giver man justitsministeren eller transportministeren – hvordan de nu bliver enige om det – bemyndigelse til at lave regler om de her tavlevogne, som jo heldigvis bliver brugt mere og mere.
Men det her er et lovforslag og en lovændring, som absolut er relevant.
Og jeg var lige ved at sige, at den heldigvis ikke er nødvendig i forhold til de professionelle mekanikere, Falck osv., for de ved godt, hvad faren er på en motorvej, og derfor skal de nok se at få bagdelen væk fra motorvejen og også få bilen hurtigst muligt væk.
Så de skal nok opføre sig ordentligt.
Men vi skal have budskabet ud til dem, der fylder traileren op nede ved grænsen med et halvt tons bajerflasker, for det er også gerne dem, der står og nødreparerer, for de tør jo ikke lade hele deres samlede formue blive stående på motorvejen ret længe.
Det går ikke, synes de.
Men her er det bare om at komme væk fra motorvejen.
Jeg vil sige til justitsministeren, at vi helt og aldeles tilslutter os dette fremragende lovforslag.
Jan Johansen (S), 2012-11-22:
For Socialdemokraterne er det selvfølgelig vigtigt med sikkerheden omkring mekanikerne og servicemedarbejderne, når de arbejder på de danske motorveje.
Når vi sender folk ud for at fjerne eller reparere køretøjer, skal de vide, at de nødvendige skridt er taget for at gøre arbejdet så sikkert som muligt.
Med forslaget her øger vi den sikkerhed.
Det er farligt arbejde, de udfører, når de står med en lastbil på en regnvåd novemberdag med bilerne susende forbi med 100 km/t.
Når en personbil brænder sammen klokken kvart i fire på en motorvej mellem Aabenraa og Sønderborg midt i de travleste timer, skal sikkerheden være i orden for de servicemedarbejdere, der bugserer den væk.
Eller det kan være en motorvejsbus på en indfaldsvej til København, der får motorstop og holder stille i morgentrafikken, og så skal sikkerheden være i orden for den mekaniker, der tager ud og sætter gang i motoren igen.
De biler, der kører forbi, skal også kunne komme sikkert udenom.
Med forslaget i dag får vi bedre retningslinjer for sikkerheden for mekanikerne og servicemedarbejderne på vejene.
Vi får præciseret, hvornår det er sikkert for mekanikeren at reparere et havareret køretøj ude på vejen.
Vi får regler for, hvornår politiet kan inddrages til at hjælpe med sikkerheden omkring et havareret køretøj, samtidig med at der af ministeren kan fastsættes regler om brug af tavlevogn og lignende afmærkninger.
Kort og godt giver forslaget altså mere sikkerhed på de danske veje, særlig for de mekanikere og servicemedarbejdere, som dagligt befinder sig midt i den hektiske trafik.
Pia Adelsteen (DF), 2012-11-22:
Tak for det.
Jeg skal beklage, at vores ordfører, hr. Kim Christiansen, desværre ikke kunne være til stede, og derfor har jeg lovet at tage mig lidt at den her vejsag – kan vi vel kalde den.
Formålet med forslaget, som det jo ganske rigtigt tidligere blev nævnt, er at øge sikkerheden for mekanikere og andre, der udfører arbejde med motorvejssiden, ved nødsporet osv.
Det er jo rigtig, rigtig godt.
Selvfølgelig skal vi øge sikkerheden for de mennesker, der arbejder ved den tætte trafik og ofte hurtige trafik, når det er ved motorvejen.
Det, der foreslås, er, at det præciseres, hvornår der må ske reparation på stedet, og at der indføres regler for, hvornår politiet skal være til stede ved reparation eller bortbugsering. I forhold til præcisering af hvornår reparationen må ske på stedet, kan jeg ikke sådan umiddelbart, da jeg læste forslaget, se andet, end at det sker ved en konkret vurdering.
Så vidt jeg kan se, er det også en konkret vurdering, ud fra om en del af vejbanen bliver brugt, altså, det kunne jo også være et sted, hvor der ikke lige nødvendigvis var nødspor.
Men det må være den præcisering, der er.
Så kan jeg heller ikke sådan helt i lovforslaget se, præcis hvornår politiet skal være til stede, og om det også er ud fra en konkret vurdering.
Det håber vi også at vi kan få opklaret.
Jeg har i hvert fald et par spørgsmål, fordi jeg godt kunne tænke mig at vide, hvor mange ulykkestilfælde der egentlig er i forbindelse med det her.
Er der en dræbt, er det en for meget, det er jeg slet ikke i tvivl om, vil jeg godt sige, men er der store problemer ved det?
Når jeg spørger, er det, fordi jeg ofte selv kører på motorvej, og man kan jo punktere på en motorvej, og så drøner man ind i nødsporet, og så får man hurtig ordnet det og kommer videre.
Det sidste, jeg godt vil spørge om, er, hvor mange ressourcer man egentlig forventer at politiet skal bruge på det her, for det står der egentlig heller ikke ret meget om.
Der står, at det ikke er så stor en udgift for staten osv., og der går jeg ud fra at politiet hører ind under, men hvor mange ressourcer skal politiet egentlig bruge på sagen?
Der sker da trods alt en del langs motorvejen, og det må da om ikke andet koste noget tid for politiet.
Der kunne man jo alternativt, og det kan justitsministeren så sige om han synes er værd at tænke over, sige, at de mekanikere og bugseringsfolk, der typisk kommer ud på motorvejene og skal hjælpe, eventuelt kunne blive bemyndiget til at sige, at her er det for farligt at stå, og vi bliver nødt til at have noget afspærring, eller at de kan lave en konkret vurdering af situationen, så man måske forstyrrede politiet knap så meget.
Vi har dog lidt spørgsmål.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-11-22:
Ministeren svarede ikke rigtig på mit spørgsmål, så jeg kan godt gentage en del af det.
Kan ministeren ikke oplyse, hvor stor en del af omsætningen i forbindelse med handel med øl, sodavand, slik osv. – det, der i grænsehandelsrapporten hedder nydelsesmidler – der ligger i grænsehandelen?
Ministeren nævner den samlede detailomsætning, men det giver jo ikke mening.
Danskerne kører jo ikke til grænsen og køber 100 l mælk.
De kører vel gerne til grænsen og køber 100 l sodavand, fordi der er en lang holdbarhedsdato på.
Så man kan jo ikke blande det sammen.
Og når man samtidig siger, at i forhold til den samlede handel er tallet for det, udlændinge handler i Danmark, større end det, danskerne handler i udlandet, vil jeg sige: Jo tak, men det er jo, fordi man blander japanernes køb af ure hernede på Strøget sammen med det, at danskerne kører til Tyskland og køber øl.
Det er jo ikke det, der er forskellen her.
Forskellen er jo der, hvor det er afgifterne alene, der laver den konkurrencemæssige forskel, som gør, at det ikke kan betale sig at købe varerne i de danske butikker.
Det er jo det, hele den her debat går ud på, men det har man åbenbart misforstået.
Når det alene er afgiftsforskellen, der gør, at danskerne synes, det er interessant at køre ned og købe alt fra øl, sodavand, slik, cigaretter osv., er det da oplagt at få de afgifter sat ned.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2012-11-22:
Tak for det, formand.
Vi kan fra radikal side støtte dette forslag.
Det forbedrer som nævnt trafiksikkerheden ved havarerede køretøjer på en række punkter, bl.a. får private aktører nu mulighed for at bruge tavlevogne, som kan højne sikkerheden.
Det bliver præciseret, at reparation på stedet kun må ske, når det er det hurtigste for at få det havarerede køretøj bort, og så inddrager vi politiet mere for at højne sikkerheden.
Det er ikke et forslag, som får nævneværdige økonomiske konsekvenser, hverken for erhvervslivet eller det offentlige, men det kan derimod gavne de danske bilister – alt sammen gode tiltag, som vi fra radikal side kan støtte op om.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-22:
Det er ikke rigtigt, at det bare faldt og faldt.
Hr. Torsten Schack Pedersen kan se på side 23 i rapporten, at der faktisk sker en stigning fra 2007 til 2009, så det er ikke rigtigt.
Det er decideret ikke rigtigt, hvad der bliver sagt der.
Under alle omstændigheder skete der en kraftig stigning op til 2005, så det er decideret ikke rigtigt.
Med hensyn til sukkerafgiften er det jo altid en overvejelse, man må gøre sig.
Det er jeg fuldstændig med på.
Det gør vi også i regeringen, hvor vi må se på de administrative konsekvenser i forhold til den sundhedsmæssige effekt, der måtte være tale om.
Torsten Schack Pedersen (V), 2012-11-22:
Jeg vil bare sige, at niveauet fra 2005 var toppen, og så har det været faldende siden.
Det synes jeg bare er væsentligt at slå fast.
Jeg kunne godt tænke mig at få at vide, hvordan det sundhedsmæssige argument har udviklet sig fra regeringens side.
Det var sådan, at da regeringen aftalte en sukkerafgift, var det sundhedsfremmende.
Det var det bærende.
Vi forsøgte vedholdende at finde ud af, hvilken effekt det havde.
Det kunne vi ikke rigtig få noget svar på.
Det hilser vi naturligvis velkommen.
Men nu er argumentationen, at den ville være bøvlet, og at det ville give grænsehandel.
Så må regeringen vel også indrømme, at enten var brugen af sundhedsargumentet, da man foreslog sukkerafgiften, lidt tyndbenet, eller også lader man være med at indføre en sukkerafgift, som så vil skade folkesundheden.
Der må ligesom være lidt konsistens, og regeringen må jo træffe et valg.
Hvad er argumentationen?
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-22:
Det er så det, vi har gjort i forhold til sukkerafgiften, som der sådan set isoleret set er fornuft i, men hvor de negative konsekvenser har vist sig at være for store til, at vi ville opretholde den.
Mike Legarth (KF), 2012-11-22:
Nu kan jeg forstå, at ministeren ikke hørte, at jeg jo sådan set i mit indlæg og også i mine spørgsmål startede med at tage ansvar for, at der var nogle afgifter og nogle skatter i vores tid, der blev sat for højt – det tager jeg det fulde ansvar for.
Og jeg siger, at jeg gerne på vegne af Det Konservative Folkeparti vil medvirke til at lave det om.
Når vi så drøfter det specifikke, var det jo sådan, at skatteministeren var helt oppe i det høje gear, da han argumenterede for, hvordan forholdene rettelig var set fra hans side, for skatteministeren havde nemlig i årevis valfartet til grænsen i forskellige sammenhænge og kunne konstatere, at der ikke var noget nyt i det, og at det her var et gammelt fænomen.
Men så vil jeg spørge skatteministeren: Og hvad så, hvis det var det?
Hvis det viser sig, at det rent faktisk er et problem, skal vi så bare lade stå til, eller skal vi gøre noget ved det?
Vil det så sige, at hvis det ikke redder verden, skal vi bare lade stå til, og så kan vi bare hæve priserne og afgifterne og bare gøre det endnu værre?
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-22:
Nej, nej – altså, vi kan da godt erkende, at det her er et meget stort problem, men stadig væk er grænsehandelen jo en meget, meget begrænset del af den samlede danske økonomi.
Det er jo trods alt en meget begrænset del – det er begrænset, hvor meget danskerne køber syd for grænsen.
De køber trods alt stadig væk mest nord for grænsen.
Så spørger man: Selv om prisforskellene vil være i tysk favør, hvis vi harmoniserer afgifterne, hvorfor skal det så være et argument for ikke at gøre noget?
Jamen argumentet er jo, at hvis vi sænker afgifterne på øl og spiritus, får man et problem med de unge mennesker, som vælter sig i spiritus i weekenderne i øjeblikket.
Det vil de så gøre i endnu højere grad.
Og jeg synes, det er et problem – det er et problem, at de unge drikker så meget spiritus, som de gør.
Mike Legarth (KF), 2012-11-22:
Jeg synes, det er godt, at skatteministeren har konstateret, at der alligevel handles mere nord for grænsen end syd for grænsen.
Ellers ville det også står rigtig ilde til ovre i ministeriet, skal jeg hilse og sige.
Med hensyn til henvisningen til de unge mennesker, der efter skatteministerens opfattelse raver rundt i gaderne bedøvede af spiritus – må jeg forstå – vil jeg sige, at det godt kan være, det er rigtigt, men er påstanden så fra skatteministeren, som er repræsentant for regeringen, at så skal man bare hæve priserne på de her varer til et skyhøjt niveau, og så har vi løst alle problemerne?
Tror skatteministeren virkelig på det?
For så må jeg bare sige, at så er vi nødt til at tage en ny debat.
Det vil der ikke komme ret meget ud af.
Så lad os nu være enige om det, skatteministeren sagde, altså at det her er et alvorligt problem.
I Sønderjylland er der butiksdød, man kan ikke konkurrere, og det bliver vi nødt til at gøre noget ved, og det håber jeg at skatteministeren vil tage på sig.
Holger K. Nielsen (SF), 2012-11-22:
Den diskussion kan vi jo godt tage.
Det, som er pointen i det her, er, at man formentlig ikke vil løse problemet med butiksdøden ved at sænke afgifterne på øl og spiritus til tysk niveau.
Det problem vil man ikke løse, fordi prisforskellen stadig væk vil være der, samtidig med at man vil give yderligere tilskyndelse til, at der bliver købt spiritus, øl og cigaretter i resten af Danmark.
Det er jo det, der er problemet.
Og det er jo derfor, jeg også synes, at hr. Mike Legarth ligesom skulle have i baghovedet, at hvis man fokuserer fuldstændig snævert på grænsehandelsproblematikken, har det nogle konsekvenser for resten af landet.
Og det er det, vi ikke vil være med til.