runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2011-10-06:
Nu ved jeg jo, at hr. Simon Emil Ammitzbøll er meget optaget af markedskræfter.
Jeg tror, at vi vil sende det tilbud, vi havde til hr. Simon Emil Ammitzbøll, i udbud og se, om vi ikke kan få lidt mere for pengene end det, hr. Simon Emil Ammitzbøll er i stand til at byde på.
Det er jo ikke nogen særlig god begrundelse, at hr. Simon Emil Ammitzbøll skal betale topskat – det betyder ikke, han skal have mere, end han er værd.
Så det bliver nok ikke anderledes, end at det tilbud så smuttede.
Så vil jeg bare sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at arbejdspladser får man, hvis man vil investere i arbejdspladser.
Hvis man investerer i at bygge vindmøller, hvis man investerer i at renovere bygninger for at spare energi, hvis man investerer i bedre uddannelse, hvis man investerer i bedre velfærd, så bliver en stor del af de penge faktisk brugt til, at mennesker arbejder, og det skaber arbejdspladser.
Det er sådan set den ganske enkle måde at gøre det på.
Magnus Heunicke (S), 2011-10-06:
Det nye flertal, den nye regering, har fremlagt et forslag i vores regeringsgrundlag til en robust og retfærdig udlændingepolitik.
Er der ændringer?
Ja, det er der, men der er jo ikke nogen ændringer i de elementer, som man ligesom hentyder til fra spørgerens side, nemlig elementer som mulighederne for at få asyl, antallet af kvoteflygtninge og 24-års-reglen.
Det er jo ikke der, vi har ændret.
Men det er rigtigt nok, at vi var modstandere af det pointsystem, som blev indført, og vi sagde det helt åbenlyst.
Det løb af sporet, så det har vi nu rettet op på.
Men på de vigtige områder, som netop har at gøre med, hvordan det forholder sig med tilstrømningen, ligger vi fast, og det er det, der gør vores udlændingepolitik både robust og retfærdig.
Peter Skaarup (DF), 2011-10-06:
Jeg vil ønske den nye politiske ordfører for Socialdemokraterne tillykke med jobbet.
Jeg vil spørge ind til udlændingepolitikken.
I valgkampen fik vi at vide, at Socialdemokraterne og SF var garanter for, at den stramme udlændingepolitik, vi har haft siden 2001, ville blive fortsat.
Men hvis man kigger i regeringsgrundlaget, kan man se – og jeg har lige talt det op – at der er tale om 24 tilfælde af lempelse af udlændingepolitikken, og det er alt lige fra, at man vil afskaffe starthjælpen, lempe adgangen til at få statsborgerskab, gøre det lettere at få permanent opholdstilladelse, og til, at pointsystemerne bliver afskaffet og ikke erstattet med noget andet.
Det er den ene lempelse efter den anden, og kun lempelser.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Magnus Heunicke som indehaver af det sværeste job her i Folketinget, hvordan hr. Magnus Heunicke vil forklare, at der ikke er overensstemmelse mellem det, man siger, og det, man gør.
Magnus Heunicke (S), 2011-10-06:
Jamen det er jo næsten rørende at høre, hvor godt man åbenbart pludselig synes det her forslag er, for jeg kan da tydeligt huske, at det var noget, som VKO-partierne i valgkampen advarede kraftigt imod, at de sagde, at det var noget af det værste, og det kunne man slet ikke forestille sig.
Nu kommer der så alle mulige argumenter for, at det dog var ærgerligt, at det ikke blev gennemført.
Det er jo sådan, at efter valget gik de tre partier sammen for at finde en løsning.
Med hensyn til ordet kompromis vil jeg sige, at selv om det næsten lyder, som om det er et fremmedord for VKO-partierne, ved jeg da i hvert fald, at De Konservative har måttet gå meget på kompromis om udlændingespørgsmålet tidligere, så det er trods alt noget, man har erfaring med.
Det her er bare et kompromis hen over midten, og det, vi nåede frem til, er en rigtig god medicin for at bringe den danske økonomi på fode igen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-10-06:
Det er sjovt.
Jeg spørger om de private investeringer, og så taler ordføreren om de offentlige investeringer.
Jeg spurgte ikke til, at man vil fremrykke offentlige investeringer.
Det har vi sådan set hørt mange gange.
Det er der også en vis fornuft i.
Jeg spurgte til de private investeringer.
Der er mange danske højteknologivirksomheder, som ønsker at investere i de her nye maskiner, en ny robotteknologi osv., som kan sikre, at den danske produktivitet og konkurrenceevne kan blive bedre, så man kan vinde flere af de her eksportordrer, så man kan bevare og forsvare mange danske job i danske private virksomheder.
Der er man løbet med meget høj fart ud ad døren fra den nye regerings side.
Det er det, vi i dag kan se på forsiden af Jyllands-Posten: »S-SF skrotter vækstforslag«.
Det er noget, man har lovet vælgerne, det er noget, man har lovet arbejdsgiverne, det er noget, man har lovet dem, der skal have arbejdet.
Magnus Heunicke (S), 2011-10-06:
Det er den medicin, som giver den største beskæftigelseseffekt, og det er den medicin, der er brug for i et Danmark, hvor vi desværre kan se at arbejdsløsheden har fået lov til at stige alt for meget, måned efter måned, og det har ikke kun betydet en ulykke for dem, der bliver arbejdsløse, men det har også betydet, at resten af danskerne bliver nervøse for, om de har et job i næste måned.
Så er det klart at det er umuligt at få gang i økonomien, så det er det, der er kommet med i regeringsgrundlaget om at få gang i beskæftigelsen.
Det er det forslag, som er kommet med der.
Hans Kristian Skibby (DF), 2011-10-06:
Tak, hr. formand.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at for sådan et par år tilbage, hvor valgkampen egentlig startede, var Socialdemokraterne virkelig vakse til at sige om næsten alt, hvad der blev sagt fra regeringen, alt, hvad der kunne finansiere den fremtidige velfærd: Når vi kommer til, vil vi tilbageføre det hele, alle penge skal tilbageføres.
Man opbyggede et stort højhus, måske ikke 25 etager trods alt, men man opbyggede et stort, flot højhus, og man sagde til vælgerne: Det her er det, I kan se frem til, hvis vi får jeres stemmer.
Nu er der så gået en lille 14 dages tid siden valget, man har forhandlet langt og længe, og vi kan nu se, at etage for etage bliver pillet af det her højhus.
Tilbage står der en lille, sølle knaldhytte, og alle de brudte løfter står så i kø sammen ved håndvasken, som fosser over med vand.
Det seneste, vi har kunnet se, er så, at man heller ikke vil hjælpe med at gavne beskæftigelsen i Danmark, man har sådan set valgt, at man vil fjerne det forslag om vækst gennem at give virksomhederne en større mulighed for at få en straksafskrivning, og der vil jeg gerne spørge: Hvad synes ordføreren om det?
Magnus Heunicke (S), 2011-10-06:
Forskellen er jo, at det står klokkeklart i regeringsgrundlaget, at vi er blevet enige om det.
Det var jo det, jeg prøvede at skitsere.
Vi har samarbejdet bredt over midten – jeg ved godt, at det for VKO-partierne kan være svært at forstå, hvordan det foregår, når man samarbejder bredt over midten – og er blevet enige om et regeringsgrundlag.
I det står der tydeligt, at vi ikke vil ændre boligskatten eller rentefradraget i den valgperiode, som regeringsgrundlaget handler om, netop den, vi lige præcis sætter i gang i dag.
Mads Rørvig (V), 2011-10-06:
Jamen tak for det svar.
Hvad er så forskellen på løftet om boligskatten og løftet om merskat på bankerne, en millionærskat og alt det andet, man har lovet i valgkampen?
Hvad er forskellen?
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at De Radikale, Enhedslisten og store dele af SF ønsker at hæve boligskatten.
Hvad er forskellen på det løfte og alle de andre løfter, som man indtil videre er løbet fra, og som der sikkert kommer flere af siden hen?
Magnus Heunicke (S), 2011-10-06:
Tak for det spørgsmål.
For hvad skete der ved sidste valg i 2007?
Jo, der skete det, at det daværende regeringsparti Venstre sendte et brev til alle boligejere, hvor man sagde: Vi rører ikke ved boligskatten.
Og hvad gjorde man efter valget?
Man gik straks ind og forringede rentefradraget.
Det var jo netop et løftebrud.
Vi sagde før valget: Vi rører ikke boligskatten.
Det, vi siger nu – og det står så klart, som det kan, i regeringsgrundlaget – er: Vi rører ikke boligskatten her i valgperioden.
Peter Skaarup (DF), 2011-10-06:
Det er meget godt, men det spørgsmål, jeg stillede, blev der ikke svaret på.
Jeg stillede et spørgsmål, der gik på, at Socialdemokraterne og SF i valgkampen sagde, at man ikke ville lempe på udlændingepolitikken.
Der er ikke overensstemmelse mellem det, man sagde i valgkampen, og det, man gør nu, for der er tale om 24 lempelser af udlændingepolitikken, altså 24 lempelser i det, som man sagde at man ikke ville ændre noget ved, man ikke ville lempe.
Kan hr. Magnus Heunicke ikke godt forstå, at de borgere, der følger en debat som den her og følger det, som regeringen har fremlagt, tænker: Hvad er det lige, der er sket oppe i det der babelstårn ude i Ørestaden?
Den nuværende transportminister sagde under valgkampen, at man var garant for, at der oven i de 24 lempelser fortsat ville eksistere et integrationsministerium.
Nedlægger man det?
Hvad foregår der?
Magnus Heunicke (S), 2011-10-06:
Jo, men det er jo ingen hemmelighed, at vi har argumenteret imod, og at vi stemte imod det pointsystem, som blev indført
Hr. Peter Skaarup nævner det som en nyhed, at det nye flertal var imod det, men det er jo ingen nyhed.
Ja, det bliver det da, og det er da en god dag for Danmark.
Jeg tror faktisk også, der er rigtig mange borgerlige vælgere, måske endda borgerlige medlemmer af Folketinget, som siger: Det var faktisk godt, vi fik det klaret, for det var ikke noget, som hjalp noget som helst på integrationen, det var kun noget, som var en negativ symbolpolitik.
Men når det drejer sig om 24-års-reglen, når det drejer sig om reglerne for asyl, og når det drejer sig om kvoteflygtninge, sker der jo ingen ændringer.
Derfor er det netop en politik, som er robust og retfærdig.
Jamen det er jo næsten rørende med den omsorg, som partiet Venstre udviser for de allerrigeste her i samfundet.
De ved, at de har nogle gode venner der, og det kan vi så se i dag, og det er rørende: Man kan også være nervøs for, hvad der sker med deres skatteprocent, for de skal da ikke bidrage mere end højst nødvendigt til samfundet.
Sådan synes jeg det lyder fra Venstres side.
Jeg tror, det er vigtigt at sige, at vi vil fremlægge en skattereform, og det går vi i gang med, hvor vi inviterer bredt i hele Folketinget: Kom med, og vær med til at lave en skattereform, som sætter skatten på arbejde ned.
Det ved jeg at der er mange der vil være med til.
Vi vil bare ikke være med til at sænke det samlede skattetryk, for det er ikke formålet.
Vi vil gøre Danmark mere konkurrencedygtigt, og det er det, der er formålet med en skattereform, og så er pointen: Den skal være socialt afbalanceret.
Louise Schack Elholm (V), 2011-10-06:
Jeg har forstået, at regeringen ikke holder det, den lovede før valget.
Men jeg vil gerne høre, om man kan fortælle, hvad man vil gøre fremadrettet.
Vil ordføreren gå ind for, at millionærerne i den meget omtalte skattereform får en skattelettelse, eller skal de betale mere i skat?
Vil ordføreren fortælle, hvad ordføreren vil med den skattereform: Skal millionærerne betale mere i skat, eller skal de betale mindre?
Magnus Heunicke (S), 2011-10-06:
Altså, jeg tror måske, jeg nu er ved at forstå, hvad det er, man prøver at fiske efter, hvad den strategi, der har været, er.
Det er helt rigtigt, at S-SF gik til valg på en millionærskat, men jeg tror, at hele Danmark har fundet ud af – og det tror jeg faktisk også at Venstres gruppe nu har – at det ikke er blevet til noget, fordi vi har lavet et bredt forlig, et bredt regeringsgrundlag, som går ind over midten.
Og det vil sige, at det ikke er alt det, vi har sagt, der er kommet med i regeringsgrundlaget, og en af de ting var en millionærskat.
Det, der er kommet med, er, at der kommer en skattereform, og at den bliver socialt retfærdig, til forskel fra de ensidige skattelettelser i toppen, som den tidligere regering har indført.
Louise Schack Elholm (V), 2011-10-06:
Jamen kan hr. Magnus Heunicke så fortælle os, hvad hr. Magnus Heunicke synes: Skal millionærerne betale mere, eller skal de betale mindre i skat ved sådan en skattereform?
For ordføreren må jo vide, hvad ordføreren selv mener.
Magnus Heunicke (S), 2011-10-06:
I vores regeringsgrundlag står der, at vi vil lave en skattereform.
Hvad vil den indeholde?
Den vil indeholde lavere skat på arbejde, den vil være fuldt finansieret, og den vil være socialt afbalanceret.
Det er de principper, som skal ligge til grund for vores skattereform.
Så spørger man om en bestemt gruppe, og der kan vi jo blive ved hele dagen, og så kan man spørge om, hvad det vil betyde for alle mulige forskellige indkomstgrupper i Danmark.
Det kan vi ikke svare på endnu.
Vi kan svare på, at for det samlede Danmark, for hele samfundet, for hele befolkningen vil det være socialt afbalanceret.
Det er vores mål med en skattereform.
Inger Støjberg (V), 2011-10-06:
Jeg vil sige til hr. Magnus Heunicke, at jeg egentlig godt vil hjælpe lidt, for skal vi ikke se at få det overstået?
Jeg ved godt, hvordan det er, når man ikke rigtig kan komme ud med det.
Sagt til hr. Magnus Heunicke: Skal vi ikke se at få det overstået?
Hvad ligger der i socialt afbalanceret for hr. Magnus Heunicke?
Betyder det, at millionærerne skal betale mere i skat, eller skal de betale mindre i skat?
Magnus Heunicke (S), 2011-10-06:
Efter 10 år med VKO er der selvfølgelig grund til at lære de begreber igen, for de har været næsten ikkeeksisterende i den danske politiske debat, og ikke mindst når det har drejet sig om skat.
Det, jeg vil sige, er, at vi vil indføre en skattereform, som er fuldt finansieret, og som er socialt afbalanceret.
Nu var det millionærerne, der blev spurgt om, og hvad betyder det så for dem?
Hvad betyder det?
Det betyder, at det ikke er en skattereform, der er ulighedsskabende, som vi har været vant til, og det er ikke en, der øger den kæmpe ulighed i samfundet.
Nej, det er en, der er socialt fornuftig, endda socialt afbalanceret.
Det er den afgørende præmis for os, og jeg ved godt, at det er nyt.
Det er nye toner, men det er det, der skal til.
Inger Støjberg (V), 2011-10-06:
Vi skal jo kickstarte Danmark, har jeg forstået.
Det gælder så ikke lige Folketinget, for der har regeringen aflyst alle møderne her i den første tid, men ellers skal Danmark kickstartes, har jeg forstået.
Det, jeg egentlig godt vil spørge hr. Magnus Heunicke om, er begrebet socialt afbalanceret, når vi taler skat, for betyder begrebet socialt afbalanceret, at millionærerne skal betale mere i skat, eller skal millionærerne betale mindre i skat?
Mads Rørvig (V), 2011-10-06:
Tak for det.
Nu har vi jo i den forgangne time hørt historien om tårnet, hvor der blev forhandlet, og jo mere vi spørger ind til det, jo mere minder situationen om, når man spiller Klodsmajor: Jo flere ting vi prøver at pille ud, jo mere ustabilt bliver det, og argumentationen oppe fra talerstolen vælter jo helt.
Jeg kan godt forstå de vælgere, der føler sig snydt, når de hører debatten her, for man har lovet en række ting, og nogle af de ting er man fuldstændig løbet fra her efter valgkampen.
Man har lovet en millionærskat, man har lovet, at man ville beskatte bankerne mere – det har man så efterfølgende trukket i land på.
Kan ordføreren ikke forstå, at der er nogle, der føler det lidt paradoksalt, når det bliver sagt, at man kan være tryg ved, at regeringen ikke vil sætte boligskatten op?
Mette Bock (LA), 2011-10-06:
Først tillykke med ordførerskabet til hr. Magnus Heunicke; jeg kan se, at det er en meget vanskelig opgave, men man kan jo kun ønske held og lykke.
Vi har fået et regeringsgrundlag, som på jo mange måder er formuleret i brede vendinger – og sådan skal det vel være – men på enkelte områder bliver man meget, meget konkret.
Det gælder f.eks. de rammevilkår, som skal gælde for dansk landbrug.
Vi kommer fra en situation under den foregående regering, som var slem, til noget, som absolut er en katastrofe, ser det ud til, med den kommende regering.
Det fremgår nemlig tydeligt, at man vil øge de grønne afgifter.
Det står helt fast, og det står også fast, at regeringen vil vedtage de vand- og naturplaner, som man har arvet fra den foregående regering.
Enhver, som har et minimum af kendskab til de vilkår, som er for dansk landbrug i dag, vil vide, at det kommer til at betyde en afvikling af store dele af dansk landbrug.
Ville det ikke være mere ærligt, hvis regeringen allerede i regeringsgrundlaget her havde meldt ud, at man ønsker at lukke dansk landbrug?
Magnus Heunicke (S), 2011-10-06:
Ja, og svaret er jo, at hr. Thulesen Dahl godt ved – og det bekræftede han også – at selve millionærskatteelementet ikke er med i regeringsgrundlaget.
Det er svaret.
Og så vil vi komme med en skattereform.
Det er jo glædeligt, at man er utålmodig for at komme i gang.
Vi glæder os også til at komme i gang, og bare vent, der bliver masser at tage fat på, og vi vil invitere – og det er det, der er det nye her – til forhandlinger om f.eks. vores skattereform.
Derfor kan både Dansk Folkeparti og de andre partier i den nye opposition jo være med til at finde ud af, hvordan vi gør det, men vores krav er bare, at det skal være socialt retfærdigt.
Det er vores krav til den skattereform.
Derfor må vi vente og se, hvad det ender med i de forhandlinger, det er klart.
Kravet er bare, at det er en socialt retfærdig og fuldt finansieret reform.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-10-06:
Det er fuldstændig rigtigt, at vi er kampberedte.
Vi glæder os til arbejdet, og derfor havde vi jo set frem til en masse forslag fra den her nye regering, vi kunne diskutere med politikerne i regeringen.
Og så sker der ingenting.
Så sidder vi her og venter og venter på, hvornår alle de forslag, som regeringen egentlig havde tænkt sig at fremsætte, kommer.
Vi ved det jo ikke; vi kan ikke få svar på det.
Så vil jeg gå til det, det drejer sig om, nemlig millionærerne.
Jeg fik jo ikke et svar fra hr. Magnus Heunicke.
Altså, jeg fik et svar, der handlede om, at den millionærskat, man gik til valg på, har man taget af bordet.
Det har jeg forstået – det har jeg forstået.
Så har jeg forstået, at der er noget med, at man vil gennemføre nogle topskattelettelser.
Det står der også.
Det har jeg også forstået.
Det var man imod før valget, men det er man nu for.
Så vil man gennemføre en skattereform, som der er en masse forvirring om, og som skal være afbalanceret på nogle forskellige måder.
Se, jeg stiller bare det enkle spørgsmål – for det tror jeg der er rigtig mange danskere der interesserede i efter den valgkamp, vi har haft: Ender alt det med, at millionærerne i Danmark betaler mere i skat?
Altså, det er et ret simpelt spørgsmål.
Er spørgsmål forstået?
Magnus Heunicke (S), 2011-10-06:
Først vil jeg lige kommentere den første del af hr. Kristian Thulesen Dahls spørgsmål ved at konstatere, at det i hvert fald er dejligt at opleve, hvordan man længes efter at komme til at sidde på oppositionsbænkene og virkelig være med til at arbejde her i Folketingssalen, og vi glæder os også til det.
Men sagen er jo den, at vi havde en regering, som næsten sad tiden ud, og valget kom jo – og det var endda den tidligere statsministers argumentation for det – så det blev afholdt lige før Folketingets åbning, og derfor er der nogle praktiske ting, som følge af, at Folketinget åbner nu.
Jeg er helt sikker på, at det ville have været præcis det samme, hvis vi havde haft den modsatte situation.
Sådan må det jo være rent praktisk.
Til det andet om millionærskat vil jeg sige, at det ikke er en del af regeringsgrundlaget at få en millionærskat, men vi vil lave en skattereform, der er socialt afbalanceret, og som har som mål at lette skatten på arbejde, men den skal være fuldt finansieret.
Og grunden til, at vi vil lette skatten på arbejde, er, at vi vil forbedre konkurrenceevnen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-10-06:
Først vil jeg sige tillykke med posten til Socialdemokratiets nye politiske ordfører.
Se, jeg troede jo i min naivitet, at det, vi ville se her efter regeringsskiftet, var, at der ville være nogle partier, der efter at have tørstet efter magten i 10 år og nu virkelig havde kæmpet sig frem til magtpositionen og ministertaburetterne så hurtigt ville fremsætte en myriade af forslag her i Folketingssalen, så man kunne efterleve alt det, man nu gerne ville, og som man virkelig havde haft lyst til. Hvad har vi så set?
Vi har set en regering, der meddeler Folketinget, at vi kan få et lovkatalog at se i slutningen af november, altså 2½ måned efter valget, med det resultat, at Folketinget nu ser ud til at måtte aflyse tre mødedage i næste uge, fordi vi ikke har noget at lave.
Den eneste dag, vi skal mødes i næste uge, er den dag, hvor oppositionen sætter dagsordenen, men der er ikke nogen regeringsforslag, der sker ingenting.
Så vi kan bare sådan fortsætte vores ferie og vente på, at regeringen kommer i arbejdstøjet.
Det er da paradoksalt, vil jeg sige til den politiske ordfører.
Jeg tror, der er rigtig mange, der er forvirrede ude i fædrelandet, og jeg er i hvert fald forvirret, også i forhold til hvilken politik der vil blive lagt frem.
Derfor har jeg bare et spørgsmål til hr. Magnus Heunicke for at prøve at få afklaret forvirringen på et område, og det er: Vil den politik, regeringen vil føre, medføre, at millionærerne i det her land skal betale mere i skat eller mindre i skat?
Skal millionærerne ende med at betale mere i skat eller mindre i skat med regeringens politik?
Magnus Heunicke (S), 2011-10-06:
Hvis det var det eneste, man gjorde, er svaret selvfølgelig ja, lige som svaret er ja, hvis det var det eneste, man gjorde, i forhold til det, fru Gitte Lillelund Bech sagde lige før.
Sagen er den, at det ikke er det eneste, vi gør, og jeg siger held og lykke til Venstre, hvis det er den strategi, man vil bruge, nemlig at man ikke vil se på helheden, men kun på et emne.
For hvis det var det eneste, vi gjorde, var svaret selvfølgelig ja.
Hvis vi f.eks. ikke gjorde noget ved den stigende arbejdsløshed, som vi altså har arvet, og som har fået lov til at stige, på trods af at vi altså har hørt fra den tidligere statsminister, at krisen da er afblæst, den er da overstået, så var svaret ja.
Der har stadig væk været en stigning i arbejdsløsheden.
Hvis vi ikke gjorde noget ved det, hvis vi ikke fremrykkede offentlige investeringer, som vil sparke gang i væksten igen og give danskerne et job, jamen så var svaret ja, men det gør vi jo netop, og derfor er vi nødt til at se det som en samlet effekt af regeringens politik.
Det er det, der er det afgørende.
Jacob Jensen (V), 2011-10-06:
Mere sort snak.
Jeg vil spørge hr. Heunicke: Bliver danskernes købekraft og dermed muligheden for at stimulere væksten større eller mindre, når man sætter skatter og afgifter op med et stort beløb – ja eller nej?
Magnus Heunicke (S), 2011-10-06:
Sagen er jo den, at vi har lavet et fælles regeringsgrundlag.
Og hvis man siger, at der kun er en ting, som vi taler om her, og ikke andet, er det rigtigt, at det får en bestemt effekt.
Hvad ville der ske, hvis vi ikke gjorde noget ved f.eks. arbejdsløsheden, så den bare fik lov til at stige?
Hvis vi ikke gjorde noget ved den, hvad ville det så betyde for danskernes købekraft og for dansk økonomi?
Det ville være dybt skadeligt, og derfor giver det jo ingen mening at sige, at man ikke vil tale om alt det andet, som vi vil gøre, at man kun vil tale om den her ene ting.
Man er nødt til at se regeringsgrundlaget som et hele, hvor vi altså vil sparke gang i dansk økonomi og give danskerne noget at lave, fremrykke offentlige investeringer, for det vil nemlig betyde større købekraft, mere gang i væksten og at folk har tillid til, at de kan gå ud at investere, fordi de har jobsikkerhed.
Det er derfor, jeg bliver nødt til at svare, at vi skal se det som en helhed, for det er kun i helheden, det får en virkning.
Jacob Jensen (V), 2011-10-06:
Sort tårn, sort tale.
Det må vel være konklusionen indtil nu.
Man har siddet ude i et sort tårn i flere uger og diskuteret, og ud af det kom et regeringsgrundlag, som er sort tale.
Statsministerens åbningstale – sort tale.
Hr. Heunickes svar på de spørgsmål, der er blevet stillet i dag – sort tale.
Jeg vil sige til hr. Heunicke, at hr. Lars Barfoed stillede et meget konkret spørgsmål, som jeg godt vil bede hr. Heunicke om at forholde sig til og svare på: Er det korrekt, at hvis man sætter skatter og afgifter op med et stort milliardbeløb, bliver danskernes købekraft mindre – ja eller nej?