runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Brosbøl (S), 2008-01-18:
Jeg er utrolig optaget af, at det er dem udeomkring på institutionerne, der har forstand på det her, der får lov til at vurdere, hvad der er den bedste eksamensform for dem.
Og ligesom fru Pernille Vigsø Bagge tidligere fremhævede, har vi altså en situation, hvor regeringen går ind og detailstyrer så meget, at man på institutionerne ikke selv har mulighed for at tilrettelægge sine eksamensformer.
Er det ikke udtryk for en fuldstændig stik modsat hensigt end den, der egentlig ligger i universitetsloven om, at man rundtomkring på de forskellige institutioner skal have mulighed for at skabe den mangfoldighed, som jeg synes er en utrolig stor styrke i vores uddannelsessystem i Danmark?
Bertel Haarder (V), 2008-01-18:
Jeg vil bestemt ikke hævde - og det gjorde jeg heller ikke - at der ikke findes eksempler på, at man har givet individuelle karakterer.
Men jeg blev præsenteret for en påstand fra fru Christine Antorini, gående ud på at der altid blev foretaget en individuel vurdering, og det er det, jeg bestrider ud fra de stikprøver, jeg selv har foretaget.
Men det kan vi da få belyst, selv om det vil være arkæologi, for vi skal jo altså et par år tilbage.
Hvad angår Dansk Erhverv, er det sådan set ikke så vigtigt.
Dansk Industri har jo en anden opfattelse, og på visse uddannelsessteder har man aldrig haft nogen gruppeeksamen.
Det afgørende er, at regeringen ønsker en individuel vurdering, og det har der ikke altid været givet, og derfor mener vi, at vi skal stå fast på regeringens beslutning.
Kirsten Brosbøl (S), 2008-01-18:
Jeg må sige, at jeg synes, at både ministerens tale og det svar, vi får her, er et udtryk for en voldsom arrogance over for hele undervisningsmiljøet, altså over for alle de mennesker rundtomkring på universiteterne, på CVU'erne og på skolerne, som arbejder med det her til daglig.
Jeg skal i øvrigt oplyse undervisningsministeren om, at vi er flere til stede her i salen, som har oplevet noget andet, end det ministeren sagde om, at han f.eks. aldrig havde hørt om nogen, der havde fået forskellige karakterer.
Jeg synes, at ministeren også skulle prøve at lytte til de mange, som har givet til kende - siden vi behandlede det her forslag sidst - at de faktisk savner mange af de kompetencer, som gruppeeksamen kan bidrage med.
Gør det ikke indtryk på en undervisningsminister fra partiet Venstre?
Bertel Haarder (V), 2008-01-18:
Jeg kan da ikke udelukke, at der kan være situationer, hvor det er ganske rimeligt, at tre eller fem, der har været til gruppeeksamen, får den samme karakter.
Naturligvis kan det være rimeligt.
Men jeg har været lidt rundt i landskabet og spørge om, hvordan det har været i den virkelige verden, når man har været censor eller har været deltager i gruppeeksamen, og det har forbløffet mig, så stor en forekomst der er af fælleskarakter til hele gruppen.
Og undskyld, jeg siger det, men det mener vi i regeringen skyldes, at der ikke er foretaget en individuel vurdering.
Per Clausen (EL), 2008-01-18:
Men derfor kunne man jo godt inddrage viden i sit arbejde.
Bertel Haarder (V), 2008-01-18:
Jeg lægger vægt på ikke at være naiv.
Når man ved talrige lejligheder kan se, at alle tre eller alle fem får nøjagtig samme karakter efter en gruppeeksamen, så er der ikke sket en individuel vurdering.
Og det var det, der førte til regeringsindgrebet.
Per Clausen (EL), 2008-01-18:
Jeg synes, der er en enkelt ting i det, undervisningsministeren har sagt, som påkalder sig en smule forundring.
Undervisningsministeren siger, at dokumentationen for, at der ikke foregår en individuel bedømmelse, er, at nogle mennesker får den samme karakter.
Betyder det, at undervisningsministeren mener, at det fremover er en forudsætning, at alle studerende får forskellige karakterer, for ellers er der ikke lavet en individuel bedømmelse?
Bertel Haarder (V), 2008-01-18:
Vi i regeringen mener, at den enkelte har krav på at få en individuel vurdering, for den har man brug for, når man skal ud at have job første gang.
Når man så skal have job anden gang, kan det være, man medbringer en vurdering fra den arbejdsplads, man har været på, og den vurdering vil helt sikkert også være individuel.
Men det ligger jo i ethvert eksamensvæsens betydning, at det bliver muligt at sammenligne og at vurdere og desværre også at rangordne resultater.
Og det er derfor, at man er nødt til at have visse fælles regler.
Det er der gruppeeksamens svaghed kommer ind, for friheden til gruppeeksamen blev desværre misbrugt til at give alle i gruppen den samme karakter, hvorved eksamensbeviset blev intetsigende.
Det er jo det, der har ført til regeringsindgrebet.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-01-18:
Jeg er da glad for, at ministeren også er en lille smule optaget af det faglige udbytte af undervisningen og eksamen - ud over et tal.
Nu holdt undervisningsministeren med sin tale et meget fint oplæg over mange ting, men ministeren kommer fra Danmarks såkaldte liberale parti, og der var et ord, jeg ikke hørte så mange gange, og det var ordet frihed.
Og jeg vil gerne spørge til friheden: Har ministeren slet ingen respekt for eller anerkendelse af, at institutionerne blot ønsker en frihed i forhold til de her eksamensformer?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvor lang tid tror ministeren han kan holde fast i ikke at ville tillade den frihed på de danske uddannelsesinstitutioner, når man nu ved, at Asien, som er en stor konkurrenceparameter på det globale verdensmarked, netop er begyndt at arbejde meget med projektorienteret og gruppeorienteret undervisning og eksamen?
Sophie Løhde (V), 2008-01-18:
Jeg mener ikke, at vi undergraver gruppearbejdet.
Med hensyn til spørgerens bemærkninger synes jeg netop, det er væsentligt at se på Aalborganalysen, hvor et markant flertal blandt de studerende selv angiver, at flere får en bedre karakter, end de har fortjent.
De studerende er jo trods alt de mest retvisende uddannelsesambassadører, som kan fortælle, om de synes, de har fået de rigtige eller forkerte karakterer i en eksamenssituation, og et markant flertal siger altså, at flere får en bedre karakter, end de har fortjent.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-18:
Jeg vil gerne starte med at ønske fru Sophie Løhde tillykke med fru Sophie Løhdes første tale i Folketingssalen.
Ministeren havde svært ved at forstå, at afskaffelsen af gruppeeksamen har økonomiske konsekvenser for de enkelte uddannelsesinstitutioner, og jeg kunne da godt tænke mig at spørge ordføreren, om hun kan forstå, at det har økonomiske konsekvenser.
Vi hører jo fra stort set alle uddannelsesinstitutioner, at de nu står i en ekstra presset økonomisk situation, fordi tidsforbruget simpelt hen er større, når hver enkelt skal gå ind og ud af lokalet.
Har regeringen og ordføreren forholdt sig til de øgede udgifter, som afskaffelsen af gruppeeksamen har haft for de enkelte uddannelsesinstitutioner?
Christine Antorini (S), 2008-01-18:
Den undersøgelse, som Venstres ordfører henviser til, siger jo mange forskellige ting.
Den siger f.eks. også, at de studerende synes, det er vigtigt, at man kan få testet forskellige typer kompetencer, og det kan man bl.a. også ved gruppeeksamener.
Derfor vil jeg gerne understrege, at det lyder som om, at nogle tror, at det her beslutningsforslag betyder, at vi nu vil have, at alle eksamener pr. definition skal være gruppeeksamen.
Nej, det er slet ikke sådan, vi siger.
Tværtimod vil vi give friheden til, at man kan vælge selv.
Og det er, fordi det er forskellige ting, man kan teste, præcis sådan som de studerende siger, nemlig at man kan få testet forskellige kompetencer i forskellige eksamensformer.
Derfor skal der både være individuelle eksamener, og der skal også være gruppeeksamener.
Sophie Løhde (V), 2008-01-18:
Når nu forslagsstillerne ønsker fastholdt, at der gives individuelle karakterer uanset prøveform som i den hidtidige eksamens- og prøvebekendtgørelse, hvordan kan det så for ordføreren hænge sammen med, at et markant flertal blandt de studerende vurderer, at gruppeeksamen i højere grad giver anledning til, at flere får en bedre karakter, og vel at mærke bedre end fortjent?
Det er det, erfaringen og praksis viser.
Christine Antorini (S), 2008-01-18:
Nej, for i modsætning til Venstres ordfører, der åbenbart overhovedet ikke har tillid til den måde, man på uddannelsesstederne selv vælger at gennemføre eksamensformer på, har jeg fuld tillid til, at de udmærket er i stand til det selv.
Jeg er sikker på, at DTU har overvejet grundigt, hvad det er for nogle eksamensformer, man ønsker og synes er en god idé til de typer af kompetencer, der skal evalueres der, og det kunne jeg jo ikke drømme om at blande mig i.
Det er helt underligt, at jeg står her som socialdemokrat og skal forholde mig til, at det af alle er Venstres ordfører, der synes, det er helt rimeligt, at vi herfra skal blande os i eksamensformer.
Det gør vi ikke.
Vi tror faktisk, at de godt kan finde ud af derude selv, også på DTU.
Sophie Løhde (V), 2008-01-18:
På Danmarks Tekniske Universitet har man altid kunnet arbejde sammen i grupper, men man altid er blevet bedømt individuelt som prøveform.
Derfor vil jeg høre fru Christine Antorini, om ordføreren mener, at de studerende ved Danmarks Tekniske Universitet er dårligere til at samarbejde, er dårligere til at tage ansvar for udviklingen af egen læring, dårligere til at tilegne sig faglige kompetencer og dårligere til at afspejle den daglige undervisning.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2008-01-18:
Ministeren kan ikke forstå, at det er blevet dyrere.
Det er ellers ikke så svært at forstå.
Det er et meget simpelt regnestykke, det handler simpelt hen om, at gruppeeksamen er billigere end individuel eksamen, og det efterlader altså uddannelsesinstitutionerne med en økonomisk ekstraregning.
Frihed til forskellige eksamensformer er afgørende for at have et tidssvarende uddannelsessystem.
Det handler ikke mindst om, at man må have tillid til, at de enkelte uddannelsesinstitutioner i samarbejde med de studerende og eleverne er bedre i stand til at vurdere, hvilke prøveformer der giver mening, end et centralt ministerium er.
For Enhedslisten er det rigtig væsentligt, at der er en mangfoldighed af prøveformer, fordi vi på den måde bedst finder ud af, hvad mennesker er gode til.
Der skal være plads til udfoldelse af vores forskellige potentialer.
Der er i dag ikke nogen tvivl om, at det er meget vigtigt at være i stand til at præstere noget sammen med andre og at præsentere noget sammen med andre.
Lige præcis derfor er muligheden for at benytte gruppeeksamen en fornuftig og nødvendig del af et tidssvarende uddannelsessystem.
Gruppeeksamen ligger i naturlig forlængelse af gruppearbejde og gruppeprojekter, fordi eksamen er med til at sætte rammerne for læringsprocessen.
At tro andet er simpelt hen naivt.
Det siger sig selv, at hvis man eksaminerer individuelt, så begynder lærerne, de studerende og eleverne at tænke mere individualistisk, og det vil med tiden indebære, at selve grundlaget for at arbejde og fungere sammen med andre bliver undermineret i uddannelsessystemet.
Eksamensformen skal både afspejle den måde, uddannelsen er organiseret på, og den virkelighed, man skal ud i, når man er færdig med sin uddannelse.
Og virkeligheden er jo altså, at gruppe- og projektarbejde har bredt sig til hele samfundet.
Det har spredt sig til den ene uddannelsesinstitution efter den anden og til erhvervslivet og arbejdslivet i det hele taget.
Med undtagelse af ansættelsessamtalen og nogle få andre situationer i ens liv arbejder man sammen med andre mennesker, ikke mutters alene.
På den baggrund, nemlig udbredelsen af samarbejde i alle dele af livet, er det temmelig vanskeligt at forstå den ideologiske baggrund for regeringens angreb på gruppeeksamen.
Regeringen må på det her område være styret af en gammeldags liberalisme, der fokuserer ensidigt på det enkelte individ.
Men samtidig er regeringen jo altså antiliberal, idet den her praktiserer benhård centralisme, hvad angår eksamensformer.
Hvis regeringen synes, at gruppeeksamen er en dårlig idé, er der så ikke nogen, der må gå til gruppeeksamen?
Hvor liberalt er det?
Betonliberalisme er vist et passende udtryk i den her sammenhæng.
Det ville være godt for eleverne, for de studerende, for lærerne og for samfundet, og det ville ærlig talt klæde regeringen at indrømme, at den har taget fejl.
Henrik Rasmussen (KF), 2008-01-18:
Naturligvis.
Så er det jo også, som det er sagt gentagne gange, at man i virkeligheden får muligheden for at vise hele spektret.
Og det, som egentlig er det interessante, er, at man rent faktisk kan komme op i hele spektret, og så får man faktisk den nuancerede vurdering af den enkelte elev.
Sophie Løhde (V), 2008-01-18:
Så vil jeg også høre ordføreren, om det ikke også ofte er sådan, at man rent faktisk får bedre mulighed for at komme til orde ved den individuelle eksamen end ved en gruppeeksamen, alene som en logisk konsekvens af at der jo ved den individuelle eksamen ikke er andre gruppemedlemmer til at tage ordet fra en, og dermed burde det være til gavn både for den stærke og svage elev, at alle får lige muligheder for at komme til udtryk.
Det nyvalgte folketingsmedlem havde glemt at trykke på knappen.
Jeg vil blot høre ordføreren, om han ikke kan bekræfte, at det meget ofte er sådan, at censorerne bliver betalt pr. studerende, så det ikke bliver dyrere, uanset om der afholdes individuel eller gruppeeksamen.
Henrik Rasmussen (KF), 2008-01-18:
Jeg synes, at vi har været det igennem.
Det, der er vigtigt, er jo netop, at vi hverken har afskaffet gruppearbejde eller projektopgaver på nogen måde.
Tværtimod, det skal man jo netop arbejde med på uddannelsesstederne.
Det er kun i den periode, hvor man er til prøven, at man skal gå ind og forsvare det individuelt.
Og det mener vi altså er det sundeste og det bedste både for den enkelte elev og for muligheden for at få et job bagefter.
Julie Rademacher (S), 2008-01-18:
Man får jo netop en individuel vurdering, selv om man er til en gruppeprøve.
At man er flere til en eksamen, ligesom man gerne er flere i et parti f.eks. i en valgkamp,
udelukker ikke, at man kan få en individuel vurdering.
Det kan jeg ikke forstå at der kan være så meget tvivl om.
At man er flere til en eksamen udelukker ikke underviserne som netop er dygtige - fra at stille den enkelte spørgsmål om forskellige afsnit i opgaven.
Henrik Rasmussen (KF), 2008-01-18:
Jeg kan ikke forstå, når netop Socialdemokraterne også lægger vægt på, at man laver en individuel vurdering - det har jeg hørt fru Christine Antorini sige - hvordan man skal lave en individuel vurdering af en skriftlig opgave, hvis ikke man ved, hvem der har skrevet hvad.
Julie Rademacher (S), 2008-01-18:
Jeg tror næsten, hr. Henrik Rasmussen har det billede inde i hovedet, at når man er til gruppeeksamen, kan man fuldstændig fralægge sig ansvaret.
Jeg har oplevet, bl.a. på universitetet hvor jeg har gået, at der i forbindelse med overhovedet at blive optaget i en gruppe, når der skal skrives opgaver, bliver stillet høje krav til, at man deltager meget, meget aktivt i gruppens arbejde.
Det samme gælder i forbindelse med eksamensformerne, så det argument fra ordførerens side synes jeg ikke rigtig holder.
Hr. Henrik Rasmussen spurgte, hvad det er, der gør, at man får udviklet sine samarbejdskompetencer ved en gruppeeksamen.
Det er jo netop, at man ikke står helt selv - for vi er også dygtige til som politikere at stå og tale for vores egen sag - men i fællesskab bliver stillet til ansvar for den opgave, som man har skrevet.
Og det er korrekt forstået, at man gerne har ansvar for forskellige afsnit af opgaven, men den fleksibilitet er fuldstændig taget ud af eksamensformerne i dag ved indførelsen af den her lov imod gruppeprøver.
Det er lidt beklageligt, og det er jo fuldstændig imod det, som ordføreren siger om detailstyring.
Martin Henriksen (DF), 2008-01-18:
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvordan Socialdemokraterne vil løse den her problemstilling, som har været beskrevet flere gange i dag, nemlig at man ved en gruppeeksamen risikerer, at man ikke giver en karakter, der er tilstrækkelig individuelt funderet.
Jeg synes ikke, at jeg i beslutningsforslaget kan læse et konkret løsningsforslag på, hvordan man skulle kunne løse den situation, som jo har været en del af årsagen til, at man afskaffede gruppeeksamener.
Jeg kan ikke se noget konkret forslag til, hvordan man går ind og siger: Det kan vi løse på den her måde.
Christine Antorini (S), 2008-01-18:
Det, som vi i kredsen bag det her beslutningsforslag synes er svært, er, hvorfor regeringen tilsyneladende har opfundet et problem, der ikke er eksisterende.
Hvis det var et regulært problem, at der blev snydt med karaktererne ved gruppeeksamen - det er jo det, som regeringen siger, nemlig at den kan konstatere, at de får ens karakterer alle sammen, selv det i øvrigt er blevet bevist her i salen, at det gør de ikke - så må det jo bygge på, at der har været en masse klager, at censorkorpset har indberettet snyd osv., men intet af det ligger til grund for regeringens indskrænkning i forhold til frihed på eksamensformer, og der er vi altså nødt til at sige her, at der ikke ligger et dokumenteret bevis på, at der bliver snydt, og hvis der gjorde, ville jeg i øvrigt sige, at så kunne ministeren jo som det første tage et initiativ selv.
Men vi har bare ikke set, at der har ligget noget i det.
Ministeren har bekræftet, at det ikke er, fordi der har været massive klager over det her, og så synes vi, at man skal have tillid til, at institutionerne og censorsystemet kan håndtere det.
Per Clausen (EL), 2008-01-18:
Hr. Rasmus Prehn argumenterer for en sådan lidt mere tvangsmæssig foranstaltning i forhold til licensopkrævning.
Men det, jeg ikke forstår, er, at det kan være socialdemokratisk politik at insistere på at bevare et system, hvor man betaler lige meget for en offentlig ydelse, uanset hvor meget man tjener.
Det har jeg faktisk meget svært ved at forstå.
Rasmus Prehn (S), 2008-01-18:
For Socialdemokratiet er det vigtigt, at vi har et stærkt og velfungerende Danmarks Radio.
Danmarks Radio er danskernes egen station og primære forsyningskilde til public service af højeste kvalitet.
Socialdemokratiet ønsker at værne om Danmarks Radios rolle som bredt funderet public service-kanal, der betjener alle licensbetalere i tekst, lyd og billeder på alle platforme.
Det er derfor med stor bekymring, at vi fra socialdemokratisk side har fulgt den krise, som Danmarks Radio har gennemlevet de seneste år.
Reduktion i programudbud, mindre udvikling og færre nye udsendelser, afskedigelser af dygtige og hårdtarbejdende medarbejdere og flere genudsendelser er blot nogle af de kedelige konsekvenser, Danmarks Radios krise har haft.
Derfor er det vigtigt for Socialdemokratiet, at Danmarks Radio styres sikkert ud af krisen, og at der sikres brede og stabile aftaler om Danmarks Radio fremtid.
Socialdemokratiet er med i det seneste medieforlig og tager ansvar for de aftaler, der er indgået her, og de aftaler bygger altså på, at vi betaler licens.
Det ville efter vores vurdering kunne give et godt beløb, som kunne være med til at styrke Danmarks Radio, idet vi tror, at det ikke er alle, der vil melde fra; der vil være en god gruppe tilbage, der vil være med til at styrke Danmarks Radios økonomi.
Det synes vi er en klogere og mere visionær måde at sikre Danmarks Radio rolle i fremtiden på.
Så skal Socialdemokratiet være med til at ændre Danmarks Radios finansiering, bliver det i forligskredsen, vi tager det her op, og Socialdemokratiet stemmer således ikke for dette beslutningsforslag om at opgive licensbetaling.
Troels Christensen (V), 2008-01-18:
Jeg vil henvise til ministerens svar på det her spørgsmål, nemlig at det, der er afgørende, er, at vi tilrettelægger nogle længerevarende aftaler med forligspartierne, så vi ikke skal have en diskussion hvert eneste år her i Folketingssalen.
Det er klart, at det ville give langt større mulighed for at præge og påvirke selve arbejdsvilkårene og programudviklingen i DR, end hvis vi laver en fast aftale - og i den forbindelse er det jo alle partier på nær Enhedslisten, der er med i sådan en aftale - og giver arbejdsfred og giver DR sikkerhed for, at de kan udvikle deres programmer, og i det hele taget sikrer den der afstand til det politiske system her i Folketinget.
Per Clausen (EL), 2008-01-18:
Jeg tror, at vi er nødt til at erkende, at man heller ikke kan udelukke selvcensur i Danmarks Radio med medielicens, når ledende borgerlige politikere giver udtryk for, at hvis DR ikke snart retter ind, må der sættes spørgsmålstegn ved deres ret til at opkræve licens.
Jeg tror sådan set, at argumentet om, at man ikke kan udelukke selvcensur, er et meget svagt argument.
Jeg ville godt have, hvis hr. Troels Christensen kunne fortælle mig, hvordan man bedre sikrer Danmarks Radio større uafhængighed ved et licenssystem, hvor politikerne bestemmer, hvor meget licens der skal opkræves, og hvor stor en andel af licensen Danmarks Radio skal have, end i et system, hvor Folketingets partier laver en aftale om, at vi i en 5-årig periode afsætter et fast beløb på statens budgetter.
Troels Christensen (V), 2008-01-18:
Det er vigtigt for Venstre, at vi fastholder det her armslængdeprincip.
Bl.a. kan jeg citere fra den arbejdsgruppe, der har siddet og bokset med de her problemstillinger med, om det skulle være licens, eller det skulle være over finansloven.
Der er ligeledes udtrykt bekymring for, at finanslovfinansiering af DR og TV 2-regionerne ville mindske den høje troværdighed, institutionerne har i befolkningen i dag.
Sidst, men ikke mindst: Det med troværdigheden er utrolig vigtigt, så vi kan altså ikke se andet, end at vi har en bedre finansieringsmodel med den måde, som det kører på i dag, hvor det er en synlig medielicens, der sikrer et uafhængigt DR
Per Clausen (EL), 2008-01-18:
Jeg kunne forstå på Venstres ordfører, at det er licenssystemet, der ligesom sikrer Danmarks Radios uafhængighed.
Jeg vil så bare spørge Venstres ordfører, om han mener, at den lange række af andre institutioner, vi har inden for kulturområdet, hvor vi også opretholder armslængdeprincippet, men som er direkte finansieret over finansloven, ikke er sikret den uafhængighed, for det må jo ligesom være konsekvensen.
Det viser vel, at man godt kan udøve politisk pression også i et licenssystem.
Troels Christensen (V), 2008-01-18:
Lad mig starte med at fastslå, at Venstre ikke kan støtte Enhedslistens beslutningsforslag om, at DR skal finansieres over finansloven.
I dag finansieres DR som bekendt af medielicens, hvilket også var en del af den gældende medieaftale for 2007-2010.
Den stod samtlige Folketingets partier på nær Enhedslisten bag, og forud for aftalen blev der jo sammen med DR udført et meget stort arbejde også i forhold til den fremtidige finansiering af DR, men licenssystemet blev som bekendt opretholdt.
Hvis finansieringen af DR ændres, som Enhedslisten foreslår det, og DR kommer på finansloven, vil det sende et helt forkert signal om, at de, der bestiller musikken, er dem, der betaler.
Vi skal fastholde medielicensen, da vi derved helliger selve armslængdeprincippet og understreger, at vi ikke fra Christiansborg vil blande os i DR’s programmer.
Venstre vil sikre, at public service-aftalen overholdes, men ikke blande sig i programproduktionen.
DR bør fastholdes som en selvstændig offentlig institution, der er uafhængig af staten.
Enhedslisten argumenterer for sit beslutningsforslag med, at det nuværende licenssystem er asocialt og giver ulighed, men vi har jo en række andre fordelingspolitiske værktøjer til at sikre studerende, kontanthjælpsmodtagere og andre lavindkomstgrupper.
Den nuværende licensordning har den fordel, at man kan se, hvad pengene går til, i modsætning til hvis pengene blot kommer fra den store statskasse.
Det er sundt, at der bliver sat synlig pris på tingene.
Derfor anbefaler Venstre, at Folketinget ikke stemmer for beslutningsforslaget.