runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2011-12-13:
Er ordføreren ikke opmærksom på, at mange af de der såkaldt selvstændige vognmænd i virkeligheden er det, vi kalder arme og ben-firmaer, altså folk, der hyres uden om overenskomster osv., og som så bare bliver udstyret med et cvr-nummer og i øvrigt så kører til langt under overenskomsterne og uden feriepenge og pension osv. osv., og at de i virkeligheden fungerer, som om de var ansatte chauffører, blot har de et cvr-nummer?
Kim Christiansen (DF), 2011-12-13:
Jeg vil sige til hr. Henning Hyllested, at det er vi selvfølgelig meget opmærksom på.
Der er bare den lille sjove krølle ved det, at selvkørende vognmænd jo altså også er omfattet af køre-hvile-tids-reglerne, lige så vel som deres chauffører er, og ifølge køre-hvile-tids-reglerne kan de køre 56 timer på 1 uge, men ifølge arbejdstidsdirektivet må de kun arbejde 48 timer om ugen.
Så jeg ved ikke rigtig, hvor sammenhængen er i det her.
Det er alt andet lige en begrænsning i forhold til, hvor meget de selvstændige skal tilbringe af tid i deres virksomhed.
Henning Hyllested (EL), 2011-12-13:
Synes ordføreren virkelig ikke, at det er rimeligt, at selvstændige vognmænd kører under samme betingelser som ansatte chauffører med hensyn til arbejdstid?
Er ordføreren ikke opmærksom på, at trafiksikkerheden jo kommer i højsædet og den gælder jo for så vidt for begge grupper?
Andreas Steenberg (RV), 2011-12-13:
Det her lovforslag er en del af finanslovaftalen for 2012.
Bøderne for overtrædelse af godskørselsloven og buskørselsloven er ikke blevet ændret siden 1980, og det betyder, at bøderne er uhensigtsmæssigt lave i forhold til det, man som virksomhed får ud af at bryde loven her, og det er et problem, fordi der bl.a. sker social dumping inden for cabotagekørsel, og det vil vi i den nye regering gerne forhindre.
Det er et stort problem for den danske transportbranche, og derfor støttes den her ændring af bøderne bredt i branchen.
Direktivet sikrer minimumsstandarder for arbejdstiden.
Det har vi som land en interesse i, fordi det betyder, at mennesker, der kører med gods og bus i hele Europa, så overholder nogle bestemte minimumsstandarder for, hvor meget man må køre.
Det sikrer sundheden i arbejdet og forebygger, at folk bliver nedslidte, men det sikrer ikke mindst færdselssikkerheden, altså at folk sørger for at få sovet og ikke arbejder alt for meget i løbet af en uge.
Så derfor støtter vi også arbejdstidsdirektivet, og det er også en bunden opgave, fordi det nu skal implementeres i dansk ret.
Med de ord kan Det Radikale Venstre støtte lovforslaget.
Dansk jernbane lider under årtiers manglende investeringer og en akut dårlig økonomisk situation i DSB.
Folketingets partier er dog i gang med at komme med løsninger.
Vi har lavet et bredt transportforlig med alle partier, stort set.
Der har vi afsat penge til nye signaler for næsten 20 mia. kr.
De vil forbedre jernbanedriften enormt.
Vi genindfører så at sige også sporvogne i form af såkaldte letbaner i Aarhus og København.
DSB har med en ny ledelse og den såkaldte Quartzrapport fra eftersommeren sat fokus på de økonomiske problemer i DSB.
Radikale Venstre har tillid til, at DSB får styr på butikken, så jernbanen i Danmark igen kommer til at stå stærkt.
Jeg glæder mig over, at Dansk Folkeparti sætter fokus på jernbanen.
Regeringen forsøger at sætte gang i elektrificering, da en rapport har vist, at det vil gavne økonomien, klimaet og ikke mindst passagererne, hvis vi kan begynde at køre med eltog i Danmark.
Vi mener dog ikke, at der er behov for et udvalg mere.
Folketingets partier er i gang med arbejdet med de beslutninger, vi har truffet.
Det er DSB også, og vi har masser af viden, rapporter og ideer til fremtidige investeringer.
Der er behov for handling, ikke flere udvalg, og derfor kan Radikale Venstre ikke støtte forslaget.
Rasmus Prehn (S), 2011-12-13:
Jeg oplever det på ingen måde som chikane at få det her spørgsmål.
Jeg er glad for at få netop det her spørgsmål om IC4.
Sagen er den, at det ligger lang tid tilbage, da vi lavede kontrakten med firmaet Ansaldo Breda om at få de her IC4-tog.
Vi hænger på den her kontrakt, og så kan vi lige så godt få det bedste ud af det, og hvis det overhovedet kan lade sig gøre – og det håber jeg på, og jeg forstår, at det kan lade sig gøre at få de her tog ud at køre – så er det en god løsning, fordi alternativet er, at vi skal køre rundt med tog fra 1970'erne – MR-tog og andet.
Så i mangel af bedre kan vi bruge det materiel, vi allerede har betalt for.
Men det er ikke det samme, som at vi ikke skal tænke langsigtet, at vi ikke skal tænke mange år frem.
Og det er jo det, vi gør fra den nye regerings side, hvor vi som de første i flere år sætter den dagsorden, at vi skal have elektrificeret det danske tognet.
For når vi får elektrificeret det danske tognet, kan vi få større driftsikkerhed, vi kan få billigere togdrift, vi kan få mere miljørigtig togdrift; men vi kan altså også få mere tidssvarende materiel, så vi undgår nye IC4-skandaler, og det er det, vi gerne vil opnå.
Leif Mikkelsen (LA), 2011-12-13:
Jo, især hvis man fik noget, der kunne bruges.
Altså, togpassagererne og alle peger jo på, at IC4 simpelt hen er en tilbagegang i komfort på alle måder.
Det er dårlige arbejdspladser, det er dårligt på alle måder.
Vi kender Aktinsrapportens lange liste over fejl, som jeg ikke engang ved om er rettet, for bremserne var ikke på den fejlliste, så hvor meget mere er ikke på den fejlliste?
Det er bare det, at jeg før synes at have hørt hr. Rasmus Prehn have en ret fornuftig skepsis over for det her IC4-projekt, altså betænkeligheder på passagerernes vegne, og så overrasker det mig lidt – det er derfor jeg stiller spørgsmål; det er sådan set ikke for at genere ordføreren eller på anden vis – hvad det er, der gør, at hr. Rasmus Prehn ligesom har ændret signal: Nu er det her IC4 simpelt hen vigtigt at få på skinnerne.
Jeg er sådan set meget bekymret for, at det ikke er godt for passagererne, at de kommer på skinnerne – de har dårlig komfort, de kan ikke bremse og kobles sammen og hele rækken af fejl.
Så derfor vil jeg spørge hr. Rasmus Prehn om, hvad det er for en viden, hr. Rasmus Prehn har, som gør, at han nu pludselig hejser flaget.
Rasmus Prehn (S), 2011-12-13:
Det siger jo sig selv, vil jeg sige til hr. Leif Mikkelsen, at hvis vi skal have IC4-tog ud at køre, skal de være i orden, så skal de kunne bremse.
Altså, der er ikke nogen, der kunne finde på at stå at sige andet fra Folketingets talerstol, end at de ting skal være i orden – så det er der ingen grund til at diskutere.
Det, vi har fået stillet i udsigt, er, at de tog, som vi jo allerede har betalt for, kan vi få ud at køre, og så kan vi faktisk løse den mangel på materiel, der er.
Der er altså passagerer både fra Esbjerg til Aarhus og fra Aalborg til Aarhus, der kører i gamle halvfjerdseragtige MR-tog.
De passagerer skulle vi meget gerne kunne tilbyde et bedre tog.
Nu, når vi så har betalt for IC4, giver det meget god mening at bruge dem.
Man kunne selvfølgelig alternativt sige: Jamen vi har regningen under alle omstændigheder, så vi vil gerne undvære togene.
Der siger vi bare fra socialdemokratisk side: Nu, når vi har betalt for dem, vil vi gerne have togene.
Jeg ved ikke, om Liberal Alliance ser anderledes på det.
Det er nu rart, når man har betalt regningen, også at få det, man har betalt for.
Men det kan være, at Liberal Alliance har et helt andet syn på det.
Leif Mikkelsen (LA), 2011-12-13:
Nu holdt hr. Rasmus Prehn jo en fornem tale og gav en redegørelse for alle de problemer, vi har med togdriften i Danmark, og det burde jo så egentlig føre frem til, at hr. Rasmus Prehn kunne stå og ærgre sig over, at der ikke for mange år siden blev nedsat et sådan udvalg, som i øvrigt skulle komme med anbefalinger om, hvad man kunne gøre eller skulle gøre, når nu vi kan konstatere, at der sådan set er en række fejl eller mangel på beslutninger.
Hr. Rasmus Prehn har lige nævnt elektrificeringen som en af dem.
Det ville da have været rart, uanset hvem der var i regering, hvis der var kommet nogle anbefalinger, som måske var tværpolitiske og ikke kom fra et enkelt politisk parti, som man så kan skose for ikke at være kommet med det for længe siden.
Jeg vil så bare lige advare hr. Rasmus Prehn om, at man ikke kan give mig som svar, at jeg for 5 år siden burde være kommet med det på vegne af mit parti her.
Men nu peger hr. Rasmus Prehn på, at vi med hensyn til IC4 jo står med en regning, hvis vi sender dem sydover.
Vi står altså med regningen alligevel.
Og derfor vil jeg gerne gentage det spørgsmål, som jeg stillede til ministeren, om, hvad det er for en viden, hr. Rasmus Prehn har, siden hr. Rasmus Prehn kan sige, at vi skal gøre alt for at få de her IC4-tog ud at køre, uden at man egentlig kender svaret fra havarikommissionen, om de kan bremse eller ej.
Er det ikke ligesom at gå op på timetervippen og springe ud og så have undladt at sikre sig, at der overhovedet er vand i bassinet?
Det kan i hvert fald gå galt, vil jeg bare hilse at sige.
Det kan det altså også med IC4, det er faktisk kun gået galt indtil nu ...
Rasmus Prehn (S), 2011-12-13:
Nu tror jeg altså, at Dansk Folkeparti og hr. Kim Christiansen skal beslutte sig for, hvad det er for en kritik af Socialdemokratiet, de rejser.
Hr. Kim Christiansen startede med at rose Socialdemokratiet for at være handlingsorienteret og for gerne at ville noget på det her område.
Det var vi glade for, og det takkede vi for.
Men nu her i sidste indlæg bliver vi så skoset for, at vi ikke vil handling.
Det er åbenbart ikke noget for Socialdemokratiet, siger hr. Kim Christiansen.
Så skal vi ligesom finde ud af: Er det det ene eller det andet, vi siger?
Socialdemokratiet vil handling.
Vi har inviteret til forhandlinger i morgen.
Der kan så være en hel masse ting, man gerne vil have belyst, og der er det da ikke sådan, at vi ikke gerne vil være med til at undersøge nogle af de ting, der er i Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Så kan vi jo tage punkt for punkt og få undersøgt det, der er allermest nødvendigt.
Vi behøver ikke at nedsætte et nyt, tungt udvalg på det her område; vi kan bare få det undersøgt i regi af det allerede brede trafikforlig, vi har.
Lad os da finde ud af det i stedet for bare at lave mere bureaukrati.
Det er der da ingen grund til.
Kim Christiansen (DF), 2011-12-13:
Jeg ved ikke, om jeg forstod slutbemærkningen rigtigt, og om det var sådan, at vi skulle bringe den her tanke om at lave et udvalg, der skulle se på situationen overordnet, op i forhandlingerne.
Det var det nok ikke, for så kunne vi egentlig lige så godt vedtage det her i salen.
Vi kan jo altid stå og skose hinanden og sige, hvorfor Dansk Folkeparti ikke har fremsat det her for 5 år siden.
Jamen nu har vi altså fået ideen, og når ideen overhovedet opstår på nuværende tidspunkt, er det jo, fordi vi ligesom alle andre i den store, brede forligskreds har haft en tro på, at vi kunne løse de her problemer løbende.
Men det har bare vist sig, at der er blevet flere problemer; hver gang vi har løst et, er der dukket to nye op inden for den her jernbanesektor.
Jeg er lidt skuffet over, at Socialdemokratiet gerne vil en hel masse med den kollektive trafik, men åbenbart ikke når det kommer til handling.
Det lægger det her op til, og det synes jeg egentlig, at der er sund fornuft i.
Rasmus Prehn (S), 2011-12-13:
Jeg er utrolig glad for, at Dansk Folkeparti også er med på, at vi skal have noget handling på det her område.
Det synes jeg er positivt.
Det er jo heller ikke sådan, at vi fra Socialdemokraternes side siger, at vi ikke vil være med til at belyse nogle nye ting, og at vi ikke vil være med til analyser.
Selvfølgelig vil vi det, men vi ved bare, at der er en række områder, hvor der er brug for, at vi gør noget nu og her.
Lad os derfor bruge kræfterne på at gøre alt, hvad vi kan, for at få elektrificeret det danske jernbanenet, og lad os prøve at vente lidt med de alt for store og forkromede analyser.
Jeg tror, at vi hurtigt kan komme til at spilde gode kræfter på analysearbejde og andre ting i stedet for at komme i gang med politisk handling.
Når vi nu taler om, hvorfor man ikke har igangsat det her arbejde for længe siden, ja, så sad jeg faktisk og prøvede at lave lidt forarbejde til dette forslag, og jeg må indrømme, at jeg havde svært ved at finde et forslag fra Dansk Folkeparti fra de sidste 10 år, hvor de foreslår lige præcis det her.
På det tidspunkt, hvor Dansk Folkeparti havde mulighed for at få indflydelse, fordi man var det afgørende støtteparti i den tidligere VK-regering, kom det her forslag ikke.
Da var man ikke så fremsynet, da var man ikke så optaget af det her udvalgsarbejde.
Det gælder i øvrigt også Venstres ordfører, som sagde, det her var en god idé.
Hvor blev det forslag af, mens man havde flertallet?
Jeg kan ikke finde det nogen steder.
Jeg har ledt med lys og lygte i Folketingets arkiver, og der ligger ikke sådan et forslag.
Så det virker lidt mærkeligt, at man kommer og siger
Var det ikke en idé at tage de samme spørgsmål, som fremgår af det her beslutningsforslag, med under armen til forhandlingerne i morgen og så få stillet de her spørgsmål i regi af den forligskreds, vi har?
Det kunne da være et konstruktivt forslag.
Så er vi fri for at lave noget helt nyt, starte forfra, men gøre det i konstruktivt regi.
Anne Baastrup (SF), 2011-12-13:
Jeg blev lidt overrasket over, at hr. Kim Christiansen ikke havde trukket det her beslutningsforslag i dag, fordi vi jo nu igen går i gang med forligskredsens forhandlinger.
Jeg så faktisk det her beslutningsforslag som en erkendelse af, at Venstre og Konservative havde trukket sig fra forhandlingerne, og at forligskredsen var brudt sammen.
Men det er så ikke tilfældet, og på trods af det har Dansk Folkeparti så fremsat dette forslag.
For mig at se er det en underkendelse af forligskredsens evne til at håndtere de mange forskellige rapporter, vi har.
Jeg slog op på Transportministeriets hjemmeside og så, hvad der var kommet af rapporter, der sådan i grove træk fra 2011 alene vedrører banedriften.
Vi har en strategisk analyse af elektrificeringen af banenettet; vi har en analyse af elektrificeringen af DSB, vi har IC4, resultat af en ekstern review; vi har en rapport om screening af S-togs-betjening, vi har en halvårlig konjunkturstatus for transportområdet; vi har et grønnere transportsystem; en handlingsplan vedrørende IC4; statuskonference for de strategiske analyser; de langsigtede prioriteringer.
Det er bare det, jeg lige hurtigt kunne finde på Transportministeriets hjemmeside.
Min sjæl, hvad vil du mere?
Handler det ikke i stedet for om, at man samler de her rapporter, indkalder de eksperter, man måtte have brug for, til forligskredsen, og så kommer man videre?
Hvad er det for nogle rapporter, vi mangler?
Hvad er det, man rent faktisk fra ordførerens side ønsker mere?
Skal det være nogle nye eksperter i stedet for dem, vi plejer snakke med?
Fint nok for mig.
Man mener tilsyneladende ikke, at Atkins folk er eksperter nok, jamen så må vi få en second opinion.
Men vil det flytte noget?
Vil det få den kritik af Atkins til at dæmpe sig?
Vil det være en kritik af Quartz+Co.?
Kan det bruges, det, Quartz+Co. er kommet med osv.?
For mig at se er det her at give op som politikere og sige, at vi ikke selv kan finde ud af det.
Vi kan ikke selv klare at drive forligskredsen videre.
Det er i virkeligheden det, jeg ser det her forslag handler om.
Derfor synes jeg, at det er en meget dårlig idé, at man er kommet med det her forslag.
Jeg spørger også, om den der meget aggressive tone, som de forskellige ordførere fra Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Venstre kommer med over for ministeren og over for Socialdemokratiet, handler om, at man i virkeligheden kun kommer på skrømt i morgen?
Handler det om, at man alligevel ikke vil fortsætte i forligskredsen og komme med nogle konstruktive forslag, så vi kan bruge de meget vægtige dokumenter, vi har, til at arbejde videre med?
Er det det?
SF stemmer ikke for det her forslag.
Kim Christiansen (DF), 2011-12-13:
Jeg kan jo ikke bare sådan lade det stå usagt hen, at jeg skulle have skuffet fru Anne Baastrup.
Jeg er jo altid ked af at skulle skuffe fru Anne Baastrup.
Men jeg kan bare ikke se logikken i, hvorfor Dansk Folkeparti skulle trække det her forslag.
Det er et ganske glimrende forslag.
Og jeg kan da godt se, at fru Anne Baastrup har visse problemer med at finde argumenter, der kan skyde det her ned.
Men det er selvfølgelig det, hun har fået besked på at gøre af gruppen, og det er fair nok, det har jeg forståelse for.
Jeg synes jo bare, at fru Anne Baastrup nævner, at vi har mange analyser, og at vi har mange rapporter.
Det er da rigtigt.
Og så bliver det hele tiden kædet sammen med de her nedsmeltede forhandlinger, hvor vi ikke var helt enige om finansieringen af den lille stump elektrificering.
Det er jo et lillebitte delelement.
Det genoptager vi snakken om i morgen, og vi er konstruktive i forbindelse med det.
Det har jo intet med det her lovforslag at gøre.
Man havde en infrastrukturkommission, som kom med råd og vejledning til forligskredsen om, hvor det var klogt at investere pengene først, og det er sådan noget, jeg havde forestillet mig at det her udvalg skulle kigge på.
Henning Hyllested (EL), 2011-12-13:
Vi ser for så vidt positivt på forslaget.
Det kan da være meget fornuftigt en gang imellem at tage en tur i helikopteren for at tilvejebringe et overblik over, hvor jernbanetrafikken står i dag, hvad der er af udfordringer, og ikke mindst, hvad der er af muligheder for at styrke og forbedre jernbanetrafikken.
Vi har en stor opgave foran os med at fordoble passagertallet de næste 20 år.
Dem deler vi såmænd også selv.
Der er den endeløse historie med IC4, som mange har været inde på; der er dobbeltdækkerne i pendlertrafikken, der ikke kan dække behovet; der er for lidt plads på skinnerne, som især klemmer godstransporten; der er IC3'erne, som vel også har en udløbsdato på et eller andet tidspunkt; så er der et par gamle jernbanebroer, der måske ikke længere kan klare mosten, og man kan jo næsten spørge sig: Hvornår Lillebælt?
Så problemer er der sådan set nok af, men jeg synes også, at forslagsstillerne bør gribe i egen barm.
I de 10 år, hvor forslagsstillerne trods alt har haft afgørende indflydelse på politikken, har de her ovennævnte problemer jo altså vokset sig større og større.
I Enhedslisten er vi ikke i tvivl om hovedårsagen til problemerne.
Der er mange årsager, men nogle af hovedårsagerne er den her markedsgørelse og alle de udbud, der har været på området, og den fragmentering, som bl.a. har ført til opsplitning på alt for mange aktører i den kollektive trafik, men jeg tror faktisk, at det er noget, der er bred enighed om.
Det gør det vanskeligt med en samlet indsats og med koordinationen, og det gør det vanskeligt at tænke i helheder, således f.eks. også opsplitningen i sin tid – jeg vil kalde det en ulykkelig skilsmisse – mellem DSB og Banedanmark.
Jeg synes ikke, at det har været til gavn for noget som helst.
Hvis udvalget, som er foreslået her, skal se på sådan nogle ting, synes vi for så vidt, at det er positivt, hvorimod vi jo ikke finder, at der er behov for analyser og lange diskussioner af, om der skal mere konkurrence på skinnerne, f.eks. med deraf følgende flere aktører.
Det kunne være den fremtidige elektrificeringsstrategi.
Det kunne være noget med at gøre op med den tendens til at regionalisere togtrafikken, som bl.a. ligger i Quartzrapporten, hvor DSB så nøjes med at køre på hovedlinjerne.
Vi mener faktisk ikke, at beslutningerne om IC4 og elektrificering kan vente ret meget længere – for nu at sige det mildt.
Der er for meget snak og måske for lidt handling.
Hvis det er det sidste, man vil, er Enhedslisten for så vidt med – men det tror vi så til gengæld ikke.
Kim Christiansen (DF), 2011-12-13:
Jeg vil sige til transportministeren, at det ene ikke udelukker det andet.
Det, at vi laver brandslukning – det er jo meget det, vi gør i øjeblikket – udelukker ikke, at man også kunne nedsætte en kommission, der kunne kigge lidt mere langsigtet på det og se det fra et helikopterperspektiv, for det, vi laver i øjeblikket, er langt hen ad vejen brandslukning: Hvordan får vi nogle IC4-tog, som vi desværre hænger på, ud at køre?
Hvordan får vi sikret materielsituationen her og nu?
Det er rigtigt, at der er taget beslutning om, at vi skal diskutere elektrificering.
Det arbejde glæder vi os meget til i Dansk Folkeparti.
Men der er jo ikke taget nogen langsigtede beslutninger om, hvordan vi finansierer elektrificeringen.
Skal vi være fuldt elektrificerede om 15-20 år?
Det er sådan noget, jeg godt kunne tænke mig vi havde inddraget, sideløbende med at vi laver brandslukning, så vi også kunne anlægge et langsigtet perspektiv.
Anne Baastrup (SF), 2011-12-13:
Beslutningerne skal træffes nu.
Vi har beslutningsgrundlaget.
Det handler om den politiske vilje.
Vi kan ikke blive ved med hele tiden at udskyde de politiske beslutninger, når det drejer sig om banerne.
Dem bliver vi nødt til at træffe nu.
Derfor er dette kun et forsøg fra Venstres side og De Konservatives side og Dansk Folkepartis side, muligvis også fra Liberal Alliances side, på at skyde alt til side, fordi man reelt ikke er optaget af, at vi har en ordentlig togdrift.
Det er i virkeligheden sådan, jeg læser det billede ud fra den aggressive indstilling, som ordførerne har til det her område.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2011-12-13:
Så kan jeg da bidrage med at sige, at Socialdemokraterne har været med i hele processen om IC4 og har været med i trafikpolitikken omkring jernbanen langt hen ad vejen i de forløbne 10 år.
Men jeg synes ikke, at jeg fik noget svar på, om det er en god idé at se de her store klumper, de bolde, vi har i luften omkring jernbanen, i sammenhæng.
Hvad har man imod, at der bliver nedsat et udvalg, som kigger på det, og som oven i købet er hurtigtarbejdende, samtidig med at vi træffer nogle vigtige beslutninger, forhåbentlig allerede i januar måned?
Anne Baastrup (SF), 2011-12-13:
Nu er det sådan, at Socialdemokratiet og SF ikke var med i det gamle DSB-forlig.
Det tror jeg løfter kvaliteten af det arbejde, der sker, og jeg tror også, at det rent faktisk vil betyde, at der kommer mere interesse for investeringer på det område.
Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti har siddet på hænderne i de sidste 10 år og har ikke villet investere i DSB og banerne, ikke før vi fik gang i den grønne aftale.
Så det viser jo, at det kvalificerer, når S og SF er med.
Vi kan godt handle.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2011-12-13:
Det kommer lidt bag på mig, at fru Anne Baastrup taler om en aggressiv tone.
Jeg synes, at den har været særdeles elskværdig og venlig her i dag.
Sådan skal det også være, det er der en god tradition for i trafikforligskredsen.
Når nu vi taler om forligskredsen, vil jeg sige, at der nævnte fru Anne Baastrup de brede aftaler, vi har indgået.
Der er tradition for brede aftale om store trafikale projekter.
Og det er derfor, det sådan godt kan undre, at der så er en del af trafikforligskredsen, der har valgt at gå solo om et gigantisk trafikalt projekt, nemlig en betalingsring.
Man lad nu det ligge.
Vi har gode analyser af det hele, men anerkender fru Anne Baastrup ikke, at det kan være en god idé at få kigget sammenhængende på det?
Anne Baastrup (SF), 2011-12-13:
Jeg mener f.eks., at det med hensyn til en strategisk analyse af elektrificeringen af banenettet faktisk er meget vigtigt, at vi tager fat i den rapport og kommer videre derfra.
Og den ligger der.
Det handler om at træffe nogle politiske beslutninger.
Det handler ikke om bare at snakke og så i øvrigt skælde os alle sammen ud.
Det er ikke det, der flytter noget.
Det, der flytter noget, er, at vi træffer nogle politiske beslutninger, at der er vilje til rent faktisk at prioritere jernbanenettet.
Jeg husker stadig væk her sidste år – var det sidste år? – hvor det sneede helt vildt og politiet frarådede udkørsel.
Han skældte ud på DSB over, at de ikke kørte til tiden.
Vi har en anden opfattelse af DSB og banenettet end den tidligere regering, og vi vil gerne videre.