runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2013-11-06:
Det fik mig nærmest til at nå den konklusion, at det er ministeren ikke så meget for – sådan tror jeg vist godt at jeg kan tillade mig at konkludere.
Jeg prøver at se, om jeg kan se en reaktion hos ministeren, og det kan jeg ikke, men jeg vil alligevel tillade mig at konkludere det.
Lad os først tage det om stordriftsfordele.
Nu ligger parkerne jo spredt ud over hele Danmark.
Der kunne vel også være stordriftsfordele, ved at eksempelvis Københavns Kommune, som jo i forvejen driver store parkområder i København, også drev eksempelvis Kongens Have.
Der kunne vel også være stordriftsfordele, ved at Frederiksberg Kommune, som i forvejen driver haver og parker, også drev Fælledparken og Søndermarken.
Altså, jeg har umiddelbart svært ved at se, at der i hvert fald – hvad skal vi sige? – med hensyn til det udførende kan være meget store stordriftsfordele i, at man både har haven ved Gråsten Slot og så Kongens Have og Søndermarken.
De ligger dog flere hundrede kilometer fra hinanden.
Og så hørte jeg spørgsmålet om lejeindtægter, og det vil jeg godt spørge lidt mere ind til.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at befolkningen skal betale for en brug af de parker, som vel et eller andet sted er befolkningens?
Altså, vi er enige om, at det ikke længere er kongens, så det må være folkets ejendom.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at man skal betale også ud over de positive udgifter, der er forbundet med, at man afholder et arrangement?
Marianne Jelved (RV), 2013-11-06:
Først vil jeg gerne slå fast, at hverken Kulturministeriet eller Styrelsen for Slotte og Kulturejendomme har modtaget henvendelser fra kommuner, som ønsker at overtage ejerskabet til slotshaver.
Når det er sagt, mener jeg også principielt, at det er en statslig opgave at passe på de historiske slotte og haver.
De kongelige haver er den del af den danske kulturarv, som skal være tilgængelig for alle, både landets borgere og turister.
Med grundlovens indførelse i 1849 overtog staten hovedparten af kongens slotte og haver, og historisk set har opgaven med at drive og vedligeholde de kongelige haver derfor været en statslig opgave.
Slotshaverne belyser samlet set den historiske arkitektoniske udvikling i have- og landskabsarkitektur fra renæssancen til landskabshaven, og derfor er de en vigtig del af vores kulturarv, og det skal værnes og formidles.
Opgaven med drift, vedligehold og udvikling af de kongelige haver er samlet i Styrelsen for Slotte og Kulturejendomme.
Der skabes dermed også mulighed for stordriftsfordele og effektivitet og synergi i opgaveløsningen, når kompetencerne er samlet.
Opgavefordelingen mellem kommuner og stat bygger på en lang tradition, og det er mit indtryk, at der rundtomkring i landet er stor tilfredshed med samarbejdet.
Staten bruger årligt i omegnen af 200 mio. kr. på driften af haver og slotte, og lejeindtægter ved arrangementer bidrager til, at staten kan vedligeholde haverne og fastholde dem som kulturarv til gavn for alle.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-11-06:
Hvad er ministerens principielle holdning til at lade kommuner overtage ejerskabet af parker fra Styrelsen for Slotte og Kulturejendomme?
Morten Bødskov (S), 2013-11-06:
Og jeg må bare sige til hr. Torsten Schack Pedersen, at hvis han skulle være bekendt med sådanne sager i praksis, kan jeg kun opfordre ham til at henvise de involverede til det lokale politi, for det er ad den vej, den her type sager selvfølgelig skal gå.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-11-06:
Nu er det jo sådan, at sagen i første omgang faktisk blev anket til Østre Landsret, fordi der var bekymring for, om den kunne have betydning for andre sager, men så lod man så alligevel være.
Det står lysende klart, at det er sådan, at når der er en, der bliver frifundet, så kan man jo ikke bare have de andre bøder stående uanfægtet, og det var jo så også vurderingen, som man så bakkede på i sidste øjeblik.
Men helt ærligt, giver det her ikke justitsministeren anledning til at bede om at få kigget på de her sager igen, således at man ikke har en retsorden i Danmark, hvor dem, der har klaget, bliver frifundet, mens dem, der har fået bøden, har betalt for den samme forseelse, som byretten har underkendt var en forseelse?
Vil justitsministeren ikke tage initiativ til at sikre, at det ikke bliver tilfældet, at det kan være sådan, og at folk må behandles ens?
Morten Bødskov (S), 2013-11-06:
Altså, jeg må indrømme, at jeg tror, at det dog trods alt er bedst, når vi taler om hastighedsbegrænsningen på en given dag på en given strækning, at det er den lokale anklagemyndighed, som kigger på det.
Jeg ved ikke, hvad hr. Karsten Lauritzen ellers havde forestillet sig, men jeg tror nu nok, at alle kan forstå, at når vi taler om konkrete sager, vi taler om konkrete hastighedsoverskridelser, vi taler om konkrete bøder, så er det vel fair nok, at det er anklagemyndigheden, som selvfølgelig ser på det.
Det er den måde, det altid har været på, og det er den måde, jeg selvfølgelig også synes det skal være på fremover.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-11-07:
Det her forslag er et forslag fra Venstre, som handler om, at man vil fremrykke den del af vækstpakken, som Dansk Folkeparti var med i.
Den omhandler bl.a. en afskaffelse af den vægtbaserede emballageafgift, en forhøjelse af grænsen for skattekreditter for forsknings- og udviklingsaktiviteter, en nedsættelse af afgiften på brændsel til proces , et fradrag for selvstændiges syge- og arbejdsskadeforsikring og bedre vilkår for momsafregning.
Det er alt i alt nogle supergode initiativer, som vi er glade for vi er en del af i forbindelse med vækstpakken.
Det her forslag går så ud på, at man vil fremrykke det til at træde i kraft allerede fra den 1. januar 2014.
Vi synes som sagt, at det er rigtig gode initiativer, da de er med til at mindske omkostningerne for virksomhederne.
En bedre konkurrenceevne skaber vækst.
Og en vækst i samfundet giver arbejdspladser.
Så Dansk Folkeparti kan støtte beslutningsforslaget.
Vi synes, at det er godt, at man får fremrykket de her initiativer.
Jeg undrer mig egentlig over, hvorfor regeringspartierne ikke vil være med på det her.
For når vi alle sammen kan blive enige om, at de her initiativer er supergode for dansk konkurrenceevne og derfor for vækstskabelsen, og når vi alle sammen er enige om, at Danmark har brug for de her initiativer, hvorfor så ikke sætte dem i værk et år tidligere, når der nu er penge til det i forbindelse med finansloven.
Vi har sådan set brug for arbejdspladserne nu.
Vi har brug for en bedre konkurrenceevne nu.
Og når man har finansieringen klar i forbindelse med finanslovens § 35, synes jeg jo, at det er underligt, at regeringspartierne ikke vil være med til at sætte de her initiativer i gang noget før.
Frank Aaen (EL), 2013-11-07:
I de finanslovsforhandlinger, der foregår i øjeblikket – vi har både haft forhandlinger i salen, og vi har haft forskellige forhandlinger med regeringen – går hovedpunktet jo ud på, at vi skal sørge for en bedre velfærd, herunder en bedre velfærd for de ældre, rettigheder til de ældre, sådan at de f.eks. kan være sikre på at komme i bad to gange om ugen.
Jeg synes bare ikke, at det hænger sammen.
For når jeg hører Dansk Folkeparti hernede i salen, når vi har diskussioner om velfærd, kan jeg høre, at der ikke er nogen grænser for, hvad Dansk Folkeparti vil gøre for at få mere velfærd, f.eks. for de ældre.
Så står vi her i dag, og så vil man bare klatte 1 mia. kr. væk.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-11-07:
Nu er der jo mere i finanslovsforhandlingerne end bare den her ene ting.
Vi har sådan set også foreslået, at der skulle sættes nogle puljer af både til ældre og til sygehusvæsenet osv.
Så den linje er vi sådan set enige med Enhedslisten i prioriteringen af.
Der skal også komme bedre velfærd og sættes flere penge af til det.
Det her er bare ét element.
Det er 1 mia. kr., som vi foreslår man fremrykker initiativer for for at skabe nogle arbejdspladser, for det er altså også et rigtigt vigtigt element.
Så har vi nogle andre finansieringselementer om at foreslå flere penge til bl.a. ældre, så man kan sørge for, at de kan komme i bad og få gjort rent noget oftere, end de ellers får.
Det kunne bl.a. ske ved – det ved jeg godt Enhedslisten ikke er med på – at sætte ulandsbistanden ned til 0,7 pct. af BNI, som FN anbefaler.
Så vidt jeg husker, jeg er ikke hundrede procent sikker på tallet, er det noget med 2½ mia. kr., det forslag giver.
Så vi har andre finansieringsforslag til at hjælpe med at skabe en bedre ældrepleje.
Men jeg synes altså, at det også er vigtigt, at man sørger for, at der kommer gang i væksten, og at vi får nogle flere private arbejdspladser.
Frank Aaen (EL), 2013-11-07:
Vi er helt enige i, at der er brug for flere arbejdspladser.
Men med de her klatskattelettelser til erhvervslivet, der alligevel løber op i en lille mia. kr., ligger der jo ikke nogen som helst form for garanti for mere beskæftigelse.
Og vi ved jo, at den ramme, bl.a. på grund af den politik, som Dansk Folkeparti har været med til at føre sammen med Venstre og Konservative i den tidligere regering, har været med til at gøre de økonomiske rammer meget snævre.
Derfor må jeg sige, at det her er et valg.
Og jeg forstår ikke Dansk Folkepartis valg.
Enten bruger man pengene på mere velfærd, og det er der bestemt brug for for de ældre og for børnene, eller også giver man bare erhvervslivet flere skattelettelser, end man allerede har givet dem – et interessant valg.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-11-07:
Man kan selvfølgelig også prøve at dreje de ting, jeg har sagt.
Jeg har ikke sagt, at vi ikke vil være med til at bekæmpe social dumping.
Jeg har ikke sagt, at vi ikke vil være med til at give penge til udsatte grupper.
Det, jeg svarede Enhedslisten, var sådan set bare, at der er andre finansieringselementer end den ene milliard kroner, man har dér.
Man kunne f.eks. lade være med at bruge så mange penge på konsulenter, som man jo bl.a. bruger flere milliarder kroner på fra statens side.
Så der er mange andre måder, man kan finde finansieringen til at gøre en masse andre gode ting for danske skatteydere på.
Så jeg synes, det er noget fordrejet, når man prøver at sige, at vi ikke vil være med til at gøre noget ved bl.a. social dumping.
Jeg synes i øvrigt, at det er lidt spøjst, for det er sådan set alle de partier, som er meget EU-positive herinde, som er skyld i det.
Havde man nu ladet være med at ophæve østaftalen, så det ikke vrimlede ind over grænsen med billig østeuropæisk arbejdskraft, havde vi ikke haft det problem, vi har i dag.
Så det er lidt billigt – som man altid ser det i pressen – at man altid giver skylden til det gamle VKO, set med Dansk Folkepartis øjne, når det egentlig er de partier, som hele tiden støtter EU, som vil have de åbne grænser, der er skyld i den her store indvandring af østeuropæisk arbejdskraft.
Det er en lidt sjov måde at stille det op på.
For Enhedslisten er med på, at vi skal skabe nogle flere private arbejdspladser, men det her kalder man sådan ligesom en klatskattelettelse.
Jeg har altså ikke på noget tidspunkt set forslag fra Enhedslisten om skattelettelser til erhvervslivet eller nogle initiativer, der skal hjælpe til at skabe private arbejdspladser.
Det er lidt en underlig tankegang, synes jeg, for kunne man forestille sig, at vi havde et velfærdssamfund, hvis vi ikke også havde et stærkt erhvervsliv?
Altså, uden at der er nogle, der arbejder i det private erhvervsliv, og som betaler skat, så der bliver nogle penge til bl.a. at betale hjemmehjælperne eller skolelærerne, er der jo ikke noget velfærdssamfund.
Derfor er det jo vigtigt, at vi prioriterer, at vi også har en god konkurrenceevne, som kan gøre, at der kommer en bedre vækst, så man kan skabe nogle arbejdspladser.
Det er vi sådan set enige om blandt partierne på nær Enhedslisten er vigtige initiativer.
Det her forslag handler så bare om, om vi skal gøre det et år før end planlagt.
Der synes jeg da, at det er rigtig ærgerligt, når vi alle sammen kan blive enige om, hvor vigtigt det er, at vi så ikke kan gøre det tidligere, når der nu er sat penge af til det på finansloven.
John Dyrby Paulsen (S), 2013-11-07:
Jeg skal bare have afklaret det, så jeg forstår det helt klart og tydeligt.
Vi er jo enige om, at vi gerne vil skabe flere private arbejdspladser i det her land, men der er jo også den anden side af sagen, nemlig hvordan man så finansierer det.
Og det, vi har tænkt os at bruge pengene på – som det er foreslået finansieret af Venstre i forbindelse med det her lovforslag – er jo at bekæmpe f.eks. social dumping, at give en håndsrækning til socialt udsatte, at sørge for, at realvæksten i den offentlige service holder sig et godt stykke over den nulvækst, som er Venstres forslag.
Jeg havde det indtryk, at Dansk Folkeparti gik ind for at holde en udvikling i den offentlige service, der ligger over den nulvækst, som er foreslået af Venstre, at man gerne vil bekæmpe social dumping, og at man gerne vil give en håndsrækning til socialt udsatte.
Men nu hører jeg ordføreren stå og sige: Nej, det vil vi ikke alligevel.
Kan ordføreren ikke forklare det lidt nærmere?
Jo, men nu er det jo sådan, at der ligger et forslag med en konkret finansiering.
Så kan man jo ikke sige: Jamen vi ser bare bort fra den finansiering, for der kunne man gøre alt muligt andet – et eller andet let og luftigt, og så får man det til at passe.
Man er da nødt til at tage finansieringen, som er konkret i det her forslag, med ind.
Og det betyder altså bare, at der bliver færre penge til bekæmpelse af social dumping.
Det betyder, at der bliver færre penge til udviklingen af den offentlige service.
Det betyder, at der bliver færre penge til at give en håndsrækning til socialt udsatte.
Det er jo derfor, vi spørger meget konkret ind til det.
Er Dansk Folkeparti virkelig indstillet på, når det så kommer til stykket og man skal stemme for sådan et forslag her og har tænkt sig at stemme for, også at sige nej til at bekæmpe social dumping, nej til at give en hånd til socialt udsatte, nej til, at det offentlige serviceniveau skal ligge over den nulvækst, som Venstre har foreslået?
Lad mig slå det helt fast: Der er det råderum, Venstre gerne vil have, hvis man siger ja til nulvækst i den offentlige sektor – det siger vi nej til – hvis man ikke vil bekæmpe social dumping – det vil vi gerne – hvis man ikke vil give en håndsrækning til de socialt udsatte – det vil vi gerne – hvis man ikke vil bidrage yderligere til grøn omstilling – og det vil vi gerne – og derfor er der ikke det råderum.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-07:
Venstre har stillet forslag om at gennemføre en fremrykning af en række elementer i aftale om Vækstplan DK, så de træder i kraft allerede fra 2014 i stedet for 2015.
Venstre ønsker således at udmønte en del af deres eget finanslovsforslag igennem en folketingsbeslutning uden om finanslovsforhandlingerne.
Det er måske sådan lidt særegent.
Ikrafttrædelsen af de enkelte elementer i aftale om Vækstplan DK er afstemt, så der er balance i det samlede aftalekompleks.
Nu vil Venstre så ændre på aftalens indhold, omtrent et halvt år efter vi vedtog de lovforslag, som udmøntede elementerne i aftale om Vækstplan DK.
Her foreslår Venstre, at fremrykningen finansieres ved de reserver på finansloven, som regeringen har afsat til højt prioriterede områder, og som det er kutyme at udmønte med partierne bag en finanslovsaftale.
Regeringen er ikke enig i den foreslåede finansiering, for vi ønsker at prioritere den samlede reserve på knap 1 mia. kr. til driftsudgifter på finanslovsforslaget på anden vis.
For det første vil regeringen afsætte 400 mio. kr. til målrettede initiativer i forhold til socialt udsatte, grøn omstilling og teknologi som bekæmpelse af social dumping.
For det andet vil regeringen afsætte knap 600 mio. kr. til andre højt prioriterede områder, der bidrager til at indfri regeringens målsætning om realvækst i det offentlige forbrug på 0,5 pct. i 2014.
Det er nu engang sædvanlig praksis, at partier rejser deres ønsker til finansloven over for regeringen i forhandlingerne om finansloven – det har Venstre også gjort – frem for at fremlægge og forhandle ønskerne i Folketingssalen.
Regeringen kan derfor ikke bakke op om dette beslutningsforslag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-11-07:
Altså, andre gange hører vi kritik af, at vi fremsætter for få beslutningsforslag.
Det er en helgardering, man kommer med fra regeringens side, men så er man da også sikker på, at på eller en tidspunkt kan man vel ikke undgå at ramme noget, eller også rammer man præcis ingenting.
Nå, men til det indholdsmæssige: Altså, da der blev forhandlet om vækstpakken, var der ingen tvivl om, at det var Venstres klare ambition at få mest muligt til at træde i kraft hurtigst muligt.
Vi kom så langt, som vi kunne, med regeringen, for der var ikke mulighed for at skaffe økonomisk råderum til mere.
Det var meldingen fra regeringen.
Så er det, vi siger: Når regeringen så fremsætter et finanslovsforslag, hvor der er en reserve, som kan udmøntes, ja, så er der mulighed for det.
Og når regeringen har været så optaget af at sige, at vækstpakken skulle sikre private arbejdspladser – det er jo som et ekko af det, vi har sagt i Venstre – så er det bare, jeg ikke forstår, hvorfor regeringen ikke vil være med til at sikre, at den størst mulige effekt i forhold til at sikre private arbejdspladser allerede kommer fra den 1. januar af.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-07:
Man skal passe på, at man ikke afslører, hvad der sker i forhandlingerne om finansloven, men alligevel vil jeg godt sige, at det her er et argument, jeg har hørt før.
Derfor synes jeg sådan i det hele taget, at det ikke er særlig hensigtsmæssigt, og jeg har i hvert fald ikke tænkt mig at stå og føre finanslovsforhandlinger her fra Folketingets talerstol gennem et beslutningsforslag fra Venstre.
Med hensyn til det substantielle kan der være forskellige diskussionsfelter dér, som vi kunne tage andetsteds, hvis der blev lejlighed til det, men i det hele taget synes jeg ikke, vi skal føre finanslovsforhandlinger på den her måde.
Det agter regeringen i hvert fald ikke.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-11-07:
Virkeligheden var bare, at regeringen ikke mente, at det kunne lade sig gøre, at den ikke mente, at der var råd til at gøre de ting hurtigere, som vi havde aftalt.
Og det er det.
Nu har regeringen fremlagt et finanslovsudspil, og der er rum til det.
Der er det bare, jeg synes, det er ærgerligt og trist, at man, når man her har muligheden for at give en hjælpende hånd til det, der er forudsætningen for, at vi har et velfærdssamfund, nemlig at vi har en stærk privat sektor med arbejdspladser, så vælger ikke at gøre det og pakker det ind i polemik.
Jeg synes, det er ærgerligt, at vi ikke gør alt, hvad vi kan i fællesskab, for at få mere gang i væksten i Danmark.
Holger K. Nielsen (SF), 2013-11-07:
Og det er jo det, de gør i øjeblikket.
Det er måske noget, man godt vil nogle steder, men jeg tvivler meget på, at det isoleret set ville få ret stor betydning for beskæftigelsen, i og med at virksomhederne jo allerede i dag planlægger efter, at de vil få de lempelser på et senere tidspunkt.
John Dyrby Paulsen (S), 2013-11-07:
Jeg er jo i et og alt enig med skatteministeren og også i denne sag.
Jeg synes måske bare, at timingen for at komme med forslaget er skæv i forhold til finanslovsforhandlingerne, der er i gang.
Men når det nu er på bordet, vil jeg da godt give det et par kommentarer med på vejen.
Det her sætter jo en tyk streg under den debat og den valgkamp, der i øjeblikket er i gang i forbindelse med et kommunalvalg, der finder sted her den 19. november.
Venstre har jo ikke lyst til at være med til at give en håndsrækning til socialt udsatte, har ikke lyst til at være med til at bidrage til en yderligere grøn omstilling og har ikke lyst til at være med til at bekæmpe social dumping.
Det er jo det, vi skal bruge de midler, som Venstre har foreslået til finansiering af det her forslag, til.
Og vi vil yderligere bruge en hel del midler til at sikre en realvækst i de offentlige serviceudgifter, og det vil Venstre åbenbart heller ikke være med til.
Så det her forslag sætter jo en tyk streg under den debat, der er i gang i alle kommunerne i øjeblikket, nemlig den debat om, at Venstre vil nulvækst i den offentlige sektor.
Det kan visse steder – og jeg tror mange steder – være svært at få Venstres lokale kandidater til at svare på det spørgsmål, men det kan jo være, at vi hører det fra Venstres ordfører her i salen i dag.
Vi kan selvfølgelig ikke støtte forslaget fra Venstre.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-11-07:
Det virker, som om den socialdemokratiske ordfører slet ikke anerkender forudsætningerne for, hvordan man kan finansiere et velfærdssamfund, nemlig at der skabes private arbejdspladser, at der er et erhvervsliv, der har nogle vilkår, som gør, at det er attraktivt at investere og drive virksomhed i Danmark.
Og ved at fremrykke de lempelser, vi har lavet en aftale om, gør man det mere attraktivt, det bliver mere interessant at øge beskæftigelsen i Danmark.
Jeg synes bare, det er ærgerligt, at den forståelse for, hvad det er, der skaber velstand og forudsætningen for velfærd, er fuldstændig fraværende i det indlæg, som den socialdemokratiske ordfører kommer med.
John Dyrby Paulsen (S), 2013-11-07:
Det er jo lidt underligt at skulle svare på sådan et spørgsmål, her 6 måneder efter vi har indgået en aftale om en stor vækstplan, hvor det netop var forudsætningen for vækstplanen, at vi skulle øge den private beskæftigelse, og at vi skulle hjælpe med at fremme væksten i Danmark.
Det var vi alle sammen enige om, det var Venstre også enig i, det var regeringen enig i, og det er et godt og ædelt formål.
Nu skal vi så høre, at det tilsyneladende i virkeligheden ikke er noget, vi ønsker, men jo, det ønsker vi i høj grad, men vi har også andre ønsker.
Og det er rigtigt, at vi i forbindelse med finanslovsforhandlingerne har peget på, at de penge, som Venstre nu vil bruge til noget helt andet, vil vi hellere bruge til at hjælpe socialt udstødte; vi vil bruge dem til at bekæmpe social dumping; vi vil bruge dem til en grøn omstilling; vi vil bruge dem til at sikre, at der er en reel udvikling i det offentlige serviceniveau.
Og det er fair nok, at Venstre ikke vil det, at Venstre vil have nulvækst og ikke vil give en håndsrækning til socialt udsatte, ikke vil bekæmpe social dumping.
Men så kom dog ud og sig det åbent og ærligt.
Vi siger åbent og ærligt, at vi har lavet Vækstplan DK, der bidrager til væksten i Danmark, men at vi også har ambitioner på andre områder, bl.a. at bekæmpe social dumping og at vi ikke skal have nulvækst i Danmark.
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-11-07:
Jamen det centrale er jo: Hvad er det, vi kan gøre fra Folketingets side for at sikre, at vi får gang i væksten i Danmark?
Hvordan kan vi sikre, at flest mulige kommer i arbejde?
Hvordan kan vi sikre private arbejdspladser?
I den forbindelse har vi lavet en vækstaftale, som, det må vi jo sige, er en aftale, regeringen virkelig har været tilfreds med, men hvorfor er det så ikke hensigtsmæssigt, at vi får den til at træde i kraft noget hurtigere?
Det er der et klart politisk ønske om.
Kan skatteministeren se, at det ville være virkningsfuldt at fremrykke de elementer, som beslutningsforslaget går på?
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-11-07:
Nu ved jeg jo, at hr. John Dyrby Paulsen har været finansordfører for Socialdemokratiet.
Man skulle egentlig tro, det ikke havde været tilfældet, når han ikke udviser større forstand på nationaløkonomi, for en ting er, hvordan man finansierer det forslag, som Venstre har, med 1 mia. kr., men det betyder ikke, at der ikke også kan være andre finansieringselementer i en finanslov.
Det her forslag koster 1 mia. kr., som der er finansiering til allerede i § 35 på finansloven.
Satte man nu ulandsbistanden ned, havde man 2,5 mia. kr. – ikke bare 1 mia. kr., men 2,5 mia. kr. – så man kunne faktisk have meget mere end den pulje, som regeringen har sat af.
Det er et spørgsmål om prioriteringer på en finanslov, og det undrer mig egentlig, at den socialdemokratiske tidligere finansordfører ikke har mere styr på, hvordan økonomien ser ud.