runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Hækkerup (S), 2014-04-25:
Jeg synes, at spørgsmålet er mærkeligt, fordi hvad er det, der bliver postuleret?
Jo, at indvandringen stiger på en række områder, herunder asylområdet.
Danmark er forpligtet af – og jeg synes også, at det godt, at vi er forpligtet af – at hjælpe mennesker, som er i nød, men der er ikke i den her regerings levetid blevet ændret et komma i, hvad der skal til for at blive tildelt asyl, så det vil sige, at man skal opfylde præcis de samme krav for at få asyl i Danmark under den her regering, som man skulle i VKO-tiden.
Der er ikke ændret et komma.
Det, der er ændret noget ved, er, at der bl.a. er en konflikt i Syrien, som selvfølgelig betyder, at der er flere mennesker, som søger beskyttelse, og der er derfor flere i vores asylsystem, som ønsker deres sag behandlet.
Men samtidig vil jeg også gerne slå fast, at vi faktisk sidste år hjemsendte mange flere, end man gjorde under den tidligere regering, af dem, som er afviste asylansøgere.
Vi var oppe på helt op imod 1.300 sidste år af dem, som var kommet til landet, som havde søgt asyl, men som vi har vurderet at de ikke havde grundlag for at få.
Dem er vi også lykkedes med at få til at rejse tilbage til deres hjemland.
Så jeg synes, at det er et lidt mærkeligt spørgsmål, som Dansk Folkeparti stiller.
Vi har ikke ændret et komma i forhold til asyl.
Jeg sagde heller ikke diktaturstat, jeg sagde: mindre demokratisk.
I min verden er der måske en lillebitte smule forskel.
Martin Henriksen (DF), 2014-04-25:
Tak for det.
Jeg kan forstå, at ministeren mener, at Dansk Folkepartis beslutningsforslag har karakter af noget, der sådan normalt ville være fremme i diktaturstater.
Det er sådan en meget speciel bemærkning, som ministeren en gang imellem excellerer i.
Den ved jeg ikke om ministeren vil fastholde, det er lidt specielt.
Så må man antage, at Danmark, frem til at man afskaffede ministerens mulighed for at gribe ind, som man vist gjorde i 2011 eller 2012, så vidt jeg husker, var noget, der mindede om en diktaturstat.
Det er jo en interessant påstand, men sådan er der så meget fra ministerens side.
Ministeren taler jo om, at vi skal have sådan en robust og retfærdig udlændingepolitik i Danmark.
Det er jo sådan nogle fine ord, som kommer med jævne mellemrum fra forskellige ministre og nu altså også fra denne justitsminister.
Altså, når indvandringen f.eks. stiger på asylområdet og den stiger på greencardområdet og den stiger i det her tilfælde på familiesammenføringsområdet – den stiger på en lang række områder – er det så det, der er udtryk for en robust og retfærdig udlændingepolitik?
Karsten Lauritzen (V), 2014-04-25:
Som sædvanlig fifler justitsministeren en smule med tallene, og det vil mit spørgsmål gå på.
Ministeren siger, at det præcis er det samme antal, der kommer ind via familiesammenføring som under VK-regeringen, inden vi lavede pointsystemet.
Det er jo rigtig nok, at man godt kan kigge på tallene.
I 2010 var det 4.768, og i 2013 var der 5.105, som fik familiesammenføring.
Jeg vil så sige, at vi lavede det system ud fra et ønske om, at der var færre, som kunne få familiesammenføring.
Men fair nok, lad os holde fast i det.
Der, hvor man med en saglig grund kan anklage ministeren, er, hvis man kigger på, hvor væksten har været henne.
Og der er altså forskel på, hvem der blev familiesammenført under den tidligere regering, og hvem der bliver familiesammenført under den her regering.
F.eks. er der sket en kraftig stigning i antallet fra Afghanistan, Somalia og Pakistan, og jeg synes, at justitsministeren skulle forholde sig til, at de regler, ministeren har indført, altså sikrer familiesammenføringer fra en række lande, hvor mange har noget svært ved at integrere sig.
Sådan var det ikke med det pointsystem, som VK-regeringen havde.
Marlene Borst Hansen (RV), 2014-04-25:
Det kommer nok ikke som den største overraskelse, at Radikale Venstre ikke kan støtte beslutningsforslaget, for det kan vi så absolut ikke.
Det kan vi ikke, og det vil vi ikke, fordi vi synes, at noget af det allervigtigste, som den nuværende regering har gjort på udlændingeområdet, er at afskaffe det fuldstændig absurde pointsystem, som VKO indførte.
Grunden til, at Radikale Venstre er så indædte modstandere af pointsystemet, handler om noget så fundamentalt som det enkelte menneskes frihed og ret til selvbestemmelse.
For os er det helt grundlæggende, at ægteskab mellem to mennesker suverænt er en beslutning, som de to mennesker, som elsker hinanden, træffer.
Vi er endelig sluppet fri af den tid, hvor forældrene og det omgivende samfund kunne bestemme eller arrangere ægteskaber mellem mennesker, som de fandt var passende for hinanden, eller lige så vigtigt: forhindre et ægteskab med baggrund i, at de ikke synes, at de to var et passende parti.
Det var f.eks. ikke acceptabelt at gifte sig under sin stand.
Så ved jeg godt, at der er nogle, der vil sige, at vi – altså staten – jo ikke blander os i, hvem man gifter sig med, men blot i, om man efterfølgende kan bo i Danmark.
Deri er vi dybt uenige i Det Radikale Venstre.
Vi synes, det er helt rimeligt, at man, hvis man vil bo med sin udenlandske ægtefælle i Danmark, som udgangspunkt skal kunne forsørge sig selv, man skal bo i en passende bolig, den udenlandske ægtefælle skal forpligte sig til at lære dansk osv.
Det synes vi er helt rimelige krav.
Men at give point for, om man har forelsket sig i en frisør eller en ingeniør, og om vedkommende er fra Canada eller fra Thailand, synes vi simpelt hen ikke tilkommer de danske myndigheder eller Folketinget for den sags skyld.
Vi tror på grænseoverskridende kærlighed, vi hylder den personlige frihed, og vi vil aldrig stemme for at sætte point på mennesker.
Martin Henriksen (DF), 2014-04-25:
Men er ordføreren opmærksom på, at regeringen lige selv er kommet med et udspil om, at vi skal have flere højtuddannede til Danmark?
Men jeg ved ikke, om ordføreren i forhold til f.eks. greencardordningen ønsker at fjerne det pointsystem, der er gældende der.
Det skal jeg bare lige forstå, for ordføreren sagde, at Det Radikale Venstre ikke ønsker at sætte point på mennesker.
Men betyder det så, at Det Radikale Venstre ikke er tilhængere af f.eks. greencardordningen?
Det skal jeg lige forstå.
Karen Hækkerup (S), 2014-04-25:
Jeg betragter USA som en demokratisk retsstat, hvor borgere, som bliver stillet for en dommer, får en retfærdig rettergang.
I det at være en retfærdig og demokratisk retsstat ligger der, at borgerne har ret til at få prøvet deres synspunkter, og det er statens i øvrigt legitime bestemmelse selv, hvilke forhold man synes skal være strafbare, også hvordan man straffer.
Derfor kan jeg sådan set ikke se, at jeg skal have nogen særlig kommentar til det, når der netop er tale om en demokratisk retsstat.
Uffe Elbæk (UFG), 2014-04-25:
Nu hører vi, at Edward Snowden vil få en fair retssag, hvis han vender tilbage til USA.
Og Edward Snowden ønsker faktisk at komme tilbage til USA og forklare den amerikanske offentlighed, hvorfor han har gjort det, han har gjort, men både Amnesty og Worldwatch Institute siger, at han ikke vil få en fair retssag.
Karen Hækkerup (S), 2014-04-25:
Jo, jeg synes, at den debat, der er om overvågning, er god, men jeg skal ikke kunne konkludere, om ikke den debat kunne være kommet på en måde, hvor man ikke havde kompromitteret sig selv og havde begået kriminelle forhold.
Derfor synes jeg ikke, det er op til mig at skulle vurdere, om en særlig mand, som har begået eller er sigtet for at have begået strafbare handlinger, skal betragtes som en helt eller en skurk.
Han har helt sikkert være medvirkende til, at debatten er kommet, men kunne debatten være kommet på en anden måde?
Jeg kan bare konstatere, at han er amerikansk statsborger, og at han er sigtet for at have begået kriminelle forhold i USA.
USA vil gerne retsforfølge manden, og det er sådan set der, stængerne står.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-04-25:
Jeg er ked af, at justitsministeren ikke hørte mit spørgsmål.
Jeg sagde ikke, at Edward Snowden var en helt; jeg spurgte justitsministeren, om hun ikke anerkender, at Edward Snowden har rejst en relevant debat om masseovervågning af borgerne.
Det spørgsmål håber jeg selvfølgelig at justitsministeren kan svare på.
Karen Hækkerup (S), 2014-04-25:
Det første spørgsmål er, om jeg har noget imod, at Edward Snowden står over for en straf.
Jeg ved ikke, hvilken straf Edward Snowden i givet fald vil blive idømt; der skal jo i givet fald først være en rettergang, i det tilfælde at han overhovedet vender tilbage til USA.
Som jeg sagde i mit indlæg, er det sådan set for mig underordnet, om man betragter Edward Snowden som en helt eller en skurk.
Han er amerikansk statsborger, og han er sigtet for at begå kriminelle forhold i USA.
USA vil gerne retsforfølge ham, så man kan komme til bunds i sagen der,
og derfor går jeg ikke ind og er dommer og siger, at han er en helt eller en skurk – jeg konstaterer bare, at han er en amerikansk statsborger, som de amerikanske myndigheder gerne vil retsforfølge.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-04-25:
Tak for det.
Men anerkender regeringen ikke, at et Edward Snowden har været med til at bidrage til en vigtig debat om masseovervågning af borgere udført af den amerikanske efterretningstjeneste?
Tom Behnke (KF), 2014-04-25:
Altså på fuldstændig samme måde, som at de to nuværende regeringspartier jo overhovedet ikke er enige om 24-årsreglen f.eks., men alligevel nåede frem til en aftale om, hvordan man kunne gøre det, på samme måde vil en kommende borgerlig regering forhandle sig frem til, hvordan man kan lave nogle ændringer, således at det bliver en borgerlig politik, der bliver ført her i landet.
For det er en forudsætning for et velfærdssamfund, at de, der kan, rent faktisk også yder en indsats.
Det krav er vi enige om at stille, men hvordan det så bliver udformet, må vi jo forhandle os frem til.
Men det pointsystem, der var, den form, den udformning, det indhold, de paragraffer, de punkter, bliver det ikke med konservative stemmer.
Jeppe Bruus (S), 2014-04-25:
Nu siger ordføreren, at der er enighed om det, men jeg har bare sådan i al stilfærdighed svært ved at se den enighed oven på dagens debat.
Derfor sidder jeg lidt måbende tilbage og tænker: Jamen bliver det sådan, at hvis oppositionen vinder efter et valg, får vi det uddannelsessnobberi tilbage, som DF ønsker sig, hvor det er finere at have en universitetsuddannelse, end det er at have en håndværksuddannelse, hvis man skal sammenføres med sin ægtefælle her i landet?
Eller får vi det ikke?
Altså, ordføreren siger, der er enighed, men jeg kan ikke se det.
Tom Behnke (KF), 2014-04-25:
Altså, vi står jo ikke i Folketingssalen og diskuterer et regeringsgrundlag.
Det tror jeg også ordføreren er udmærket klar over – det kan vi jo selvfølgelig ikke gøre.
Dér, hvor man kan se den sammenhæng, der er blandt de borgerlige partier, er jo, når vi stemmer imod regeringens forskellige forslag – eller nogle af partierne gør det.
Og der er selvfølgelig forskel.
Det er fire forskellige borgerlige partier; hvis ikke de var forskellige, var der ingen grund til, der var fire partier.
Men de fire borgerlige partier har været i stand til at lave forskellige forslag og fremsætte forslag i Folketinget, og mens vi havde regeringsmagten, lavede vi også forskellige forslag, forskellige forlig – i øvrigt aftaler, som ofte blev lavet bredt hen over Folketingssalen, og hvor også Socialdemokratiet var med.
Langt de fleste af de stramninger, vi har lavet inden for f.eks. retspolitikken har Socialdemokratiet stemt for, mens Socialdemokratiet sad i opposition.
Så der er ingen problemer i, at man kan lave aftaler, man kan finde ud af at lave politik, og på det her område er vi på den borgerlige side jo enige om, at vi ønsker, at vi skal have en stram, men retfærdig udlændingepolitik.
Men konkret hvordan det bliver, kan jeg jo ikke stå her i dag og sige, for det forudsætter en forhandling.
Jeppe Bruus (S), 2014-04-25:
Vi har tidligere hørt, at Venstre vil stemme neutralt til det her forslag, og det åbner jo for det helt åbenlyse spørgsmål: Hvad er det egentlig for en politik, oppositionen har tænkt sig at føre, hvis man skulle vinde magten?
Altså, Dansk Folkeparti har jo bestemt i forhold til det her politikområde op igennem 00'erne – man må jo sige, det var dem, der definerede, hvad den daværende regering førte af politik på det område.
Bliver det også sådan, hvis man efter et valg sammen har magten, eller hvordan skal vi forholde os til det?
Uffe Elbæk (UFG), 2014-04-25:
Når Amnesty går ud med den her vurdering, er det selvfølgelig på baggrund af, at Edward Snowden vil blive dømt efter en paragraf fra 1917, som hedder The Espionage Act of 1917, hvor han ikke får mulighed for at forklare sig over for en offentlig jury.
Han får ikke mulighed for at forklare sine motiver, og det er begrundelsen for, at Amnesty vurderer, at der vil tale om en ikke fair retssag.
Jeg har lyst til stadig væk at høre ministerens vurdering af den problemstilling.
Karen Hækkerup (S), 2014-04-25:
Jeg tror også, at man i Danmark vil kunne blive dømt for noget, som går tilbage til 1917 eller måske endda længere tilbage, fordi der er forhold, som har været strafbare i ganske mange hundrede år, og som stadig væk er det.
Hvordan man internt i en retsstat tilrettelægger sin domstolsprøvelse kan jeg ikke stå her og kommentere eller blande mig i.
Så længe der er tale om demokratisk retsstat, er jeg sådan set godt tilfreds med, at de demokratiske garantier, der skal gives for, at man får en retfærdig rettergang, er til stede, og det må bare være det, jeg kan konstatere.
Når man er en demokratisk retsstat, beslutter man selv, hvordan man laver sin domstolsprøvelse.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-04-25:
Den socialdemokratiske ordfører har stor tiltro til det amerikanske retssystem.
Det er selvfølgelig helt fair.
Vi ved så bare, at Snowdens sag vil blive behandlet bag lukkede døre, og vi kan se, at eksempelvis en anden whistleblower som Bradley Manning har fået en lang og meget, meget hård straf.
Sandsynligheden for, at der sker det samme for Snowden, er derfor meget, meget stor.
Jeppe Bruus (S), 2014-04-25:
Tak for det.
Vi behandler i dag et beslutningsforslag, der omhandler, hvorvidt regeringen skal pålægges at lave en særlov, der giver opholdstilladelse til Edward Snowden, som er på flugt fra en retssag i sit hjemland.
Snowdens ansøgning vil blive behandlet på samme måde som ansøgninger fra alle andre, der søger asyl i Danmark, og det er jo et grundlæggende retsprincip for os i Danmark, at der er lighed for loven, og det skal vi holde fast i.
Edward Snowden har med afdækningen af overvågningssystemerne bidraget til en væsentlig debat om overvågning.
Det er en diskussion og udvikling, som vi politikere skal tage alvorligt, men Socialdemokraterne mener ikke, der er grundlag for, at vi fra dansk side laver en særlov, der sikrer Snowden ophold i landet uden om de eksisterende muligheder for at opnå ophold og asyl, og betingelserne, som det også allerede har været nævnt i debatten, fremgår jo af udlændingelovens § 7.
Heraf følger det, at der gives opholdstilladelse til personer, der er omfattet af FN's flygtningekonvention, eller som ved tilbagevenden til deres hjemland risikerer bl.a. dødsstraf eller tortur.
Jeg må sige, at jeg ikke deler stillernes skepsis over for det amerikanske retssystem.
Den amerikanske justitsminister har mig bekendt tidligere tilkendegivet, at Snowden hverken risikerer dødsstraf eller tortur i USA.
Det er så op til amerikanerne og det amerikanske retsvæsen at afgøre skyldsspørgsmålet i den her sag og ikke Folketinget.
Det kan i bemærkningerne til forslaget læses, at forslagsstillerne mener, at Snowden fortjener moralsk og politisk opbakning for sine afsløringer.
Som jeg sagde før, synes jeg, det er en vigtig diskussion om overvågning og konsekvenserne af overvågning, som Snowden har bidraget til, og forslagsstillerne har jo allerede givet deres politiske og moralske opbakning til Snowden, og regeringen har også vist, at vi tager kampen for ytringsfrihed meget alvorligt.
Det er en kamp, der foregår på mange niveauer, og derfor tog regeringen allerede i efteråret initiativ til at se på, om forholdene for offentligt ansattes mulighed for at bruge deres ytringsfrihed er gode nok, og samtidig også se på, om der skal indføres regler i det offentlige, der kan beskytte whistleblowere.
Men at bruge det her som argument for at indføre en særlov, der giver Snowden opholdstilladelse, mener vi ikke der er grundlag for.
Karsten Lauritzen (V), 2014-04-25:
Jeg tror, at vi havde fået den her debat på et senere tidspunkt, men slet ikke på den her måde.
Det anerkender jeg til fulde, men det ændrer ikke ved, at Snowden har begået nogle meget alvorlige forbrydelser, og det må han stå til ansvar for.
Det er fundamentalt imod en dansk retstradition, at man kan røve en bank, og hvis man så giver pengene til de fattige, slipper man for straf.
Altså, sådan er det ikke i Danmark, og sådan bør det heller ikke være, hverken i Danmark eller i USA eller i et retssamfund.
Jeg tror på, at Snowden kunne have rejst den her debat om masseovervågning på anden vis end ved at stjæle en masse dokumenter.
Nej, jeg mener kort fortalt, at Snowden har stjålet omkring 7 millioner dokumenter fra NSA, og nogle af de dokumenter vedrører masseovervågning, en stor del af dokumenterne vedrører militære hemmeligheder, tekniske detaljer om militære installationer og en lang række andre ting i USA, som er noget, der kan bruges mod USA og er meget, meget alvorligt og dermed også forbudt at stjæle.
Man må ikke stjæle, selv om man gør det med et nobelt formål.
Der anerkender jeg et stykke hen ad vejen, at noget af det, der har været offentliggjort, har været for at starte en nødvendig debat omkring masseovervågning.
Så vil jeg bare sige, at jeg synes, at hr. Uffe Elbæk fordrejer tingene lidt.
Det har ikke været afsløret, at der har været aflytning af klimatopmødet.
Det er afsløret, at amerikanerne lavede overvågning, men det kan jo være mange ting.
Jeg får en mail fra en af mine ansatte hver morgen med medieovervågning, hvor man har slået op på, hvor jeg er henne i dagspressen.
Den form for overvågning foregår der jo, og den kan være fuldt lovlig.
Uffe Elbæk (UFG), 2014-04-25:
Det er interessant at høre ordføreren sige, at Edward Snowden har udført alvorlige forbrydelser.
For det første har jeg lyst til at høre, hvad det er for nogle forbrydelser, ordføreren sigter til, og for det andet har jeg også lyst til at få en kommentar på, at den information, som Edward Snowden har lækket, handler om overvågning af fuldstændig legitime demokratiske institutioner i Europa.
Vi snakker om Europa-Parlamentet, Europa-Kommissionen, vi snakker om Merkels telefon, vi snakker om ngo-organisationer som Amnesty, Worldwatch Institute, og vi snakker også om klimatopmødet i Danmark.
Er det den type forbrydelser, ordføreren mener at Edward Snowden har udført?
Karsten Lauritzen (V), 2014-04-25:
Nu er han så endt i Rusland, og lur mig, om russerne ikke også har fået noget som modydelse, selv om det modsatte bliver påstået.
Så hvis man skulle følge det argument, som vi altså ikke kan følge i Venstre, så skulle man have fremført det for lang tid siden og ikke på nuværende tidspunkt.
Der er det løb kørt efter min bedste overbevisning.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-04-25:
Jeg er glad for, at Venstre anerkender, at hr. Edward Snowden har rejst en rigtig, rigtig relevant debat.
Det, som så undrer mig meget, er, at Venstre, når Venstre er fuldt bekendt med, at Edward Snowden har en masse fortrolige oplysninger, som ordføreren fremhæver, kan leve med, at han sidder i Moskva på Putins nåde.
Er det ikke en trussel mod dansk sikkerhed, mod NATO's sikkerhed, mod EU's sikkerhed, og burde Danmark derfor ikke give Snowden opholdstilladelse i Danmark, så det ikke var Putin, men Danmark, som tog hånd om ham?
Karsten Lauritzen (V), 2014-04-25:
Jo, det mener jeg at Edward Snowden har, men det er fundamentalt imod den danske retstradition, at man kan gøre et eller andet, som er meget ulovligt, og at man, hvis man gør det ud fra sådan en Robin Hood-agtig betragtning, så kan få lov til at slippe for straf.
Altså, sådan er det ikke i Danmark.
Sådan er det et vist stykke hen ad vejen i USA, men det er slet ikke en del af den danske retstradition, nemlig tankegangen om, at Snowden har gjort noget, der er ulovligt, men at han også har bidraget med noget positivt, og at det så må gå lige op.
Altså, sådan er det ikke i et retssamfund som det danske, og derfor skal vi heller ikke tilbyde Snowden asyl, men anerkende, at han har bidraget til en relevant debat.
Det, vi dog også anerkender, og der synes jeg måske godt, at Enhedslisten kunne gøre det samme, er jo, at Snowden har stjålet en lang række dokumenter, som intet har med en masseovervågning at gøre, men har med militære hemmeligheder og andet at gøre, og som er i Snowdens besiddelse.
Det er en meget kriminel handling, som intet har med den her debat at gøre, og det synes jeg da Enhedslisten skylder at tage med, når man nu forsvarer ham som den store whistleblowerhelt.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-04-25:
Tak for det.
Jeg kan så se, at også Venstre bakker op om, at Edward Snowden skal have en hård straf i USA.
Det synes jeg selvfølgelig er rigtig, rigtig trist.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre fra Venstres liberale ordfører, hr. Karsten Lauritzen, om hr. Karsten Lauritzen ikke mener, at Edward Snowden har bidraget til en meget relevant debat om masseovervågning af borgerne i samfundet.
Karsten Lauritzen (V), 2014-04-25:
Forslagsstillerne mener ikke, at Snowdens retssikkerhed kan garanteres, hvis han tager tilbage til USA, og derfor ønsker de at tilbyde ham asyl i Danmark.
Forslagsstillerne vil med andre ord pålægge regeringen at tilbyde Edward Snowden ophold i Danmark uden om de normale procedureregler, der gælder.
I Danmark har vi Udlændingestyrelsen som første instans til at behandle asylsager og derefter Flygtningenævnet som anden instans.
Og sidst, men ikke mindst har vi domstolene, hvis man vil gå videre.
Principielt mener vi i Venstre, at det er Udlændingestyrelsen, der skal behandle de her sager, og at det ikke er sager, der skal behandles her i Folketingssalen.
Jeg vil godt sige, at Snowden skal være velkommen til at søge asyl i Danmark på lige fod med alle andre, der mener, de har et beskyttelsesbehov.
Det er jo ikke det samme, som at man får det,
men de muligheder, der gælder for andre, gælder selvfølgelig også for Snowden.
I Venstre mener vi, at ytringsfriheden er en god og grundlæggende rettighed, der er værd at kæmpe for, og vi anerkender også, at Edward Snowden har bidraget til en nødvendig og relevant debat om overvågning.
Og vi er glade for, at debatten har fundet sted.
Men at Edward Snowden er blevet glorificeret og hyldet i visse kredse af samfundet for sin indsats som whistleblower ændrer imidlertid ikke på, at han er mistænkt for at have begået meget alvorlige forbrydelser i og imod USA.
Og det må han jo stå til ansvar for.
I Venstre stoler vi – i modsætning til forslagsstillerne – på retssikkerheden i USA, og vi ønsker ikke at være med til at støtte kriminelles handlinger.
Vi vil derfor ikke arbejde for at forhindre USA i at retsforfølge egne statsborgere efter egen lovgivning.
Det var det lange svar på, hvorfor vi ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Det korte er: Nej, vi ønsker ikke at bidrage til at lave en særordning for Edward Snowden, så han kan få asyl i Danmark.
Derfor er det korte svar på beslutningsforslaget også, at Venstres folketingsgruppe ikke kan støtte forslaget.