runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-12:
Jamen det er jo ikke rigtigt, at vi ikke kan rejse os.
Det kan vi da gøre til hver en tid.
Det er jo en forhandlingssituation, og der kan man da rejse sig, og man kan måske komme igen, og man kan gå sin vej.
Det, det går på, er, om man er bundet af det endelige resultat – det er jo det, vi snakker om.
Det er jo ikke selve forhandlingssituationen – det er, om man er bundet af det endelige resultat.
Og jeg kunne egentlig også ønske mig, at Enhedslisten måske selv havde den tilgang til det, at når man forhandler hele vejen igennem og man har fået sine ting igennem, så står man også ved det til sidst.
Det synes jeg i og for sig er en rimelig forhandlingsstil, og det, vi har fået her, synes jeg sådan set er meget, meget fair.
Hans Kristian Skibby (DF), 2015-11-12:
Tak, hr. formand.
Jeg vil gerne prøve at gå lidt tilbage til det, som hr. Holger K. Nielsen var inde på, med hensyn til at vi jo som politikere er vant til at tage beslutninger – og herregud, blev der sagt, det gør vi jo hver dag her i Folketinget, sådan er det – og at borgerne derfor selvfølgelig også kan være helt sikre på, at det sagtens kan lade sig gøre, også hvis det bliver et ja den 3. december.
Og det er jeg da sådan set enig i.
Selvfølgelig kan vi stadig væk have tiltro til beslutningerne, men processen synes jeg også man har et vist behov for at komme ind på.
Og der var hr. Holger K. Nielsen jo inde på et, tror jeg, historisk tilbageblik på 35 år.
Men jeg synes jo ikke, at vi behøver at gå længere end 29 år tilbage, nemlig til dengang, hvor vi havde en afstemning om traktaten om det indre marked, hvor der var et flertal i Folketinget, som anbefalede et nej.
Man ønskede sådan set ikke, at Danmark skulle tiltræde den her traktat.
Men der var det så, at borgerne som det danske folk valgte at sige: Jamen vi ønsker faktisk at tiltræde traktaten om det indre marked.
Er det ikke et godt eksempel på, at det faktisk er vigtigt, at vi har folkeafstemninger, og at det derfor er til ugunst for vores demokrati, at vi nu på en lang række områder afskærer os fra fremadrettet at gennemføre folkeafstemninger om suverænitetsafgivelse?
Søren Søndergaard (EL), 2015-11-12:
Tak til hr. Holger K. Nielsen for at bekræfte, at det næste, der står for tur, er undtagelsen fra EU's overnationale militærpolitik.
Det er det næste forbehold, vi skal stemme om, og som SF ønsker at afskaffe.
Så til det der spørgsmål om beslutningernes rækkevidde: Det er jo lige præcis, fordi beslutninger om afgivelse af suverænitet har så stor konsekvens, at grundloven har foreskrevet, at det skal ske enten med et bredt flertal i Folketinget bag eller ved en folkeafstemning.
Det er jo det, der sættes ud af kraft nu.
Det gør det ikke i forhold til de 22 retsakter eller Europol, for der kan man sige at jasiden sådan set har ret i, at det diskuterer vi jo nu.
Men på alle andre områder, som vi ikke kender i dag, vil der ikke længere være et krav om folkeafstemning, og derfor er den afgørelse så markant forskellig fra en hvilken som helst anden beslutning i Folketinget, vi kan lave om på et senere tidspunkt.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-12:
Jeg skal lige sige, at hvad angår forsvarspolitik, så er det velkendt, at vi i og for sig synes, at det er ganske fornuftigt, at man også går med i forskellige operationer i Afrika, som er fredsbevarende osv. – det har vi ikke noget imod.
Hvad angår det med, at det er evigtvarende, og at man her i Danmark skal trække ting tilbage, hvis det besluttes her i Folketinget, så er det jo klart nok, at når man deltager i et internationalt samarbejde – og det er ligegyldigt, hvor det er henne – så indgår man nogle forpligtelser om det, og efterfølgende kan man også være bundet af nogle forpligtelser.
Det gælder på mange forskellige områder.
Det gælder også Europarådet, det gælder FN, det gælder NATO – sådan er det, når man arbejder sammen internationalt.
Og det må, om jeg så må sige, indgå i den politik, man fører efterfølgende. Det er så også derfor, at der er nogle grænser for, hvor meget man kan foretage sig med hensyn til flygtningepolitik her i Danmark uden at komme i konflikt med de konventioner, som vi har undertegnet.
Sådan er det jo.
Men jeg synes bare, at det afgørende her er, at det jo ikke er sådan, at vi, fordi vi siger ja til det her, mister enhver indflydelse på fremtiden.
Er der nogle, som er fuldstændig hen i vejret, som er helt tåbelige, kan vi sige nej til dem.
Og dels er det jo heller ikke sådan, at EU-diskussionerne går i stå.
Der er jo stadig væk en proces i EU efterfølgende, hvor vi også skal have indflydelse.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-11-12:
Ja, så læser vi den forskelligt, og så synes jeg, at spørgeren skulle spørge nogle af de partier, der er med i den her aftale.
Nu har man jo set, at de allerede har ændret på aftalen med det ændringsforslag, de fik stemt igennem i tirsdags, så mon ikke vi kan presse på for at få ændret på det, for jeg mener, at det her flygtninge- og asylspørgsmål er afgørende for, at man kan løse de udfordringer, Europa står over for lige nu.
Jesper Kiel (EL), 2015-11-12:
Det lød for mig, som om ordføreren sagde, at man ønskede retsforbeholdet helt afskaffet, det vil sige, at vi heller ikke havde nogen tilvalgsordning, men at Danmark bare fuldt ud tilsluttede sig alle retsakter på en gang.
Er det korrekt opfattet?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-11-12:
Ja, vi mener, at det ville have været bedst at sætte retsforbeholdet til afstemning.
Jesper Kiel (EL), 2015-11-12:
Så er det bare, at jeg igen er et stort spørgsmålstegn.
Jeg har opfattet Alternativet som et parti, der rigtig gerne vil have, at man inddrager borgerne og skaber en åben proces.
Hvordan vil man skabe en åben proces, hvis hele retspolitikken og alle beslutningerne de steder, hvor EU har tiltaget sig magten blandt dem, der ikke har et retsforbehold, foregår nede i EU?
Hvordan vil man inddrage de danske borgere i den beslutningsproces?
Det forstår jeg faktisk ikke rigtig.
Jeg kan ikke helt se det for mig, må jeg indrømme.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2015-11-12:
Det er vigtigt for mig at sige, at det her netop handler om grænseoverskridende udfordringer, og dem mener vi løses bedst ved grænseoverskridende fællesskab og samarbejde.
Og vi mener faktisk, det er gennemsigtigt at sætte et retsforbehold til afstemning, at diskutere, hvad indholdet af det her er.
Vi mener, at det både er gennemsigtigt og demokratisk at diskutere det fulde retsforbehold.
Så jeg kan ikke se, at det skulle stride imod det.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-12:
Tak for det.
Jeg synes egentlig, at noget af det, som er ærgerligt ved Socialistisk Folkeparti, er, at partiet sådan har stillet sig forrest i forvirringskampagnen i forhold til den her folkeafstemning.
Vi skulle jo helst have en oplysningskampagne, men SF har valgt at gøre det til en forvirringskampagne.
Ved andenbehandlingen talte vi om de her plakater, de her smuttere, som Socialistisk Folkeparti har hængt op.
Det er plakater, som siger, at man stemmer ja til at hjælpe flygtninge her.
Nu forsøger hr. Holger K. Nielsen så at skabe tvivl om Europol.
Hr. Holger K. Nielsen må vel erkende, at den tilvalgsordning, som Danmark har mulighed for at få, kan bruges og anvendes i overensstemmelse med den danske grundlov.
Er det ikke korrekt opfattet?
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-12:
Undskyld, jeg synes, det spørgsmål er fuldstændig irrelevant.
Det, jeg siger, er, at hvis man siger nej, skal man efterfølgende have en forhandling om at få en aftale med Europol, og man ved ikke, om man kan få en sådan parallelaftale.
Man ved ikke, hvor lang tid det tager at få den.
Man ved ikke, hvor god den bliver.
Det kan godt være, den bliver okay, det ved man jo ikke.
Jeg tvivler på det, og i hvert fald synes jeg, at risikoen er alt for stor at løbe.
Det er det, det her handler om, nemlig om vi vil løbe den risiko.
Hvorfor gå ind ad bagdøren, når man kan tage fordøren, uden at man mister noget ved det?
Det er jo det, jeg synes er hovedspørgsmålet i det her.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2015-11-12:
Nu er det jo sådan, at det er spørgeren, der stiller spørgsmålene, og ordføreren, der svarer, selv om jeg ved, at det er blevet fraveget tidligere.
Men det var sådan set slet ikke parallelaftalen, jeg spurgte ordføreren om.
Det var, om ordføreren ikke vil erkende, at tilvalgsordningen, som vi har mulighed for i henhold til protokollen om Danmarks stilling, kan anvendes i overensstemmelse med grundlovens § 20, og at vi altså med andre ord også har mulighed for, hvis det bliver et nej den 3. december, at have en folkeafstemning om en tilvalgsordning, hvor vi kun afleverer suverænitet i forhold til Europol.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-11-12:
Vedrørende hvad der er tilladt her, så ville hr. Kenneth Kristensen Berth, hvis ellers han læste forretningsordenen, vide, at der er tale om korte bemærkninger.
Der er ikke udelukkende tale om spørgsmål.
Så man har ret til at diskutere med hinanden i kort form her.
Jamen det er bare for lige at gøre opmærksom på, hvordan det er.
Så er der spørgsmålet om, hvad der er tilladt og ikke tilladt.
Der kører en stor juridisk diskussion mellem Piri og Lachmann og andre i aviserne i øjeblikket, og jeg synes ikke, nejsiden står så godt der.
Men jeg vil egentlig ikke ind i det, for jeg synes i og for sig ikke, det er det vigtigste i det her.
Jeg synes, det vigtigste er, om vi vil være med i Europolsamarbejdet, uden at vi skal have al mulig usikkerhed om, hvad vi så ville kunne få, hvis vi sagde nej.
Det er det afgørende spørgsmål, og alt det andet sniksnak agter jeg ikke at forholde mig til her.
Søren Søndergaard (EL), 2015-11-12:
Jeg vil godt starte med at sige tak til hr. Holger K. Nielsen for det historiske tilbageblik, som hr. Holger K. Nielsen berigede os med, og jeg kan se, at man allerede er i gang med processen, hvor man skal forberede SF's vælgere på, at man også siger ja til at fjerne undtagelserne med hensyn til militærpolitik og euro.
Men det er sådan set et lidt andet spørgsmål, jeg har til hr. Holger K. Nielsen.
Hr. Holger K. Nielsen nævnte, at der jo er masser af områder her i Folketinget, hvor vi træffer vidtgående beslutninger, og efter hr. Holger K. Nielsens opfattelse mere vidtgående beslutninger end nogle af dem, der er tale om her.
Det synspunkt kan jeg dele, men kan hr. Holger K. Nielsen ikke bekræfte, at hvis en regering træffer en ualmindelig uklog beslutning om f.eks. at gå med i en krig i Afghanistan, kan man efter et efterfølgende valg, hvor der vælges en ny regering, trække tropperne hjem – det er en dansk afgørelse – hvorimod det, når man en gang har overgivet suverænitet til EU, er ligegyldigt, hvilket Folketing der vælges, for så kan beslutningen ikke laves om?
Thomas Danielsen (V), 2015-11-12:
Tak for det.
Og tak for ordførerens tale og den store interesse for landdistrikterne.
Det glæder mig meget, når man nu kigger tilbage på den seneste periode, hvor ordførerens parti selv havde regeringsmagten og selv havde en landdistriktsminister, men hvor den landdistriktsminister desværre aldrig fik fremsat et egentligt lovforslag for landdistrikterne, og det er vi mange der ærgrer os over.
Men vi glæder os over, at ordføreren vil bakke op om høringer.
Det er fint.
Vi har haft mange høringer og kommissioner og trænger til handling, men selvfølgelig kan vi godt tage en omgang mere.
Det støtter jeg sådan set op om.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge ordføreren om, er: Hvis nu man skal sætte handling bag ordene, er det jo interessant i en debat som denne at vide, hvor mange midler ordførerens parti, Socialdemokraterne, har sat af på finansloven til landdistriktsområdet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-12:
Jeg er enig i, at vi skal have kigget på rådighedsbeløbet, og det tror jeg egentlig også de fleste er enige om, for det er jo helt gak.
Men med hensyn til nogle af de ting, som ordføreren ellers var inde på, altså at man skulle rapportere ind, at der skulle være særregler osv., så kan jeg egentlig ikke se, at de ligger så langt fra det, jeg foreslår på vegne af SF.
Hvis renten var en lillebitte smule højere, så den afspejlede den risiko, så ville folk stadig væk kunne få de her lån.
Det er jo ikke, fordi renten er særlig høj derude; de fleste har jo råd til at betale 0,5 pct. mere, så de kan få det lån, der gør, at de kan få det hus.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2015-11-12:
Hvis det, jeg foreslog, ikke ligger særlig langt fra det, som SF foreslår, så vil jeg beklage, at jeg ikke har været god nok til at læse det, for jeg mener faktisk, at der i det, jeg læste, stod noget med statsfinansierede og statsgaranterede lån, og det er der, hvor jeg synes at vi ligger rigtig langt væk fra hinanden.
Men hvis vi ikke er længere væk fra hinanden, end at vi sagtens kan blive enige om at sætte os sammen og spørge, om der er nogle måder, vi ellers kan gøre det her på, så vil jeg sige, at jeg lover, at det altså også er den tradition, der er i udvalget.
Jeg har stor respekt for, at man også har andet arbejde at passe, men i udvalget har vi faktisk tradition for, at vi sætter os sammen og prøver at finde nogle løsninger i fællesskab.
Det vil vi rigtig gerne, og det vil vi også godt have SF med til.
Så lad os fortsætte med det her, for vi er alle sammen enige om, at der skal handles, og at det skal være nu, og det bliver ikke bedre af, at vi venter.
Så det vil vi godt være med til at samarbejde med SF om.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-12:
Ja, I kommer alle sammen igennem møllen!
Nu bliver debatten jo noget bredere, og det er egentlig også fint nok, for det hele handler om, at vores land skal hænge sammen, og der er rigtig mange mennesker, der ikke bor på landet, fordi de er nødt til det, men fordi de synes, der er smukt og dejligt, og de skal også have noget at bo i.
Man giver knap 4.000 med den ene hånd og tager 11.000 med den anden hånd.
Hvis det handler om kommunale og statslige arbejdspladser derude, hvordan hænger det så sammen?
Thomas Danielsen (V), 2015-11-12:
Jeg vil godt lige starte med at korrekse ordføreren, for mange bor jo i landzonerne eller i landdistrikterne, ikke alene fordi det smukt og dejligt, men simpelt hen fordi man synes, det er attraktive områder.
Man får mere luft i budgetterne, ud over man får luft omkring sig.
Så det er bare for at sige til SF, at der er mange andre, der bor i landdistrikterne, end dem, der render rundt med en Fjällräv på ryggen og en kikkert om halsen og ser på fugle.
Derudover spurgte ordføreren til, hvordan vores politik hænger sammen, når nu vi driver en offentlig veldreven sektor og effektiviserer og samtidig udflytter statslige arbejdspladser.
Det hænger jo meget godt sammen, i forhold til at vi ønsker at skabe mere vækst i landdistrikterne.
Grunden til, at vi udflytter alle de statslige arbejdspladser, er jo, at mange unge mennesker, særlig de nyuddannede, føler sig tvangsflyttet til universitetsbyerne, fordi det er dér, staten opslår klart flest arbejdspladser, hovedsagelig Region Hovedstaden, hvor der er den her meget skæve vækstudvikling historisk.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-12:
Ordføreren behøver ikke at korrekse mig.
Jeg har stort set boet hele mit liv i Sønderjylland og Nordjylland.
Jeg har også en Fjällräv, men det er sådan noget, vi får med, når vi melder os ind i SF.
Der er mange grunde til, at folk bor derude, og en af de grunde er jo også, at der er en folkeskole, at der er arbejdspladser, også kommunale arbejdspladser.
Derfor synes jeg simpelt hen, at det var den mærkeligste forklaring, jeg fik fra ordføreren, på, hvorfor det var en kæmpestor satsning at placere 4.000 statslige arbejdspladser, og det har ikke rigtig noget som helst at gøre med, at man så tager 11.000 kommunale arbejdspladser samtidig.
Men lad det nu ligge.
Mener ordføreren, at der kunne ændres et eller andet ved det her beslutningsforslag?
Jeg hører hele tiden ord som statsbank og et statsligt realkreditinstitut osv. Det er det jo ikke nødvendigvis.
Der står, at vi skal understøtte, at der kan komme lån til dem, der har en sund økonomi.
Thomas Danielsen (V), 2015-11-12:
Der skal som en forudsætning for, at vi kan støtte op om det her forslag, fjernes alt, hvad der hedder statsstøtte og statsfinansiering.
Det, som er vigtigt, er, at man selvfølgelig sagtens kan tage nogle drøftelser med finanssektoren, også forpligte finanssektoren til en større udbudspalet, og det drejer sig jo sådan set også om bankerne i det her tilfælde.
Det er vi selvfølgelig ikke afvisende over for, men det, som er afgørende, når nu vi skal sikre folkeskolen, købmanden og alt, hvad vi ellers skal gøre, er det paradoks, at vi kan tage en lang række initiativer politisk som nedrivningspulje, og hvad ved jeg, men det, der i bund og grund er afgørende for, om vi kan sikre en omsættelighed i husene, er, om der er nogle lokale arbejdspladser, fordi så kommer alt det, som man forbinder med et attraktivt område at bo i, som foreningslivet, købmanden, skolen og alt, hvad vi ellers betragter som noget vigtigt for et område, vi vil bo i.
Henning Hyllested (EL), 2015-11-12:
Jeg er helt med på, at man i Venstre hylder den liberalistiske tanke, og jeg er også helt med på, at Venstres folketingsgruppe i øjeblikket består af nogle superliberalister, tror jeg.
Men der er jo andre medlemmer af Venstre.
Der er Venstres bagland i form af borgmestre og sådan noget.
Gør det slet ikke noget indtryk, når Landdistrikternes Fællesråd faktisk udtaler sig i samme retning som SF's forslag?
Eller når Martin Damm, som jo ud over at være borgmester i Kalundborg også er formand for KL, siger, at markedet ikke fungerer, hvis to mennesker med en almindelig indtægt ikke kan få lov at låne til at købe et hus, fordi det ligger i et bestemt postnummerdistrikt – i øvrigt et relativt billigt hus, som han siger – eller Venstreborgmesteren i Aabenraa, Thomas Andresen, som siger, at hvis vi udelukkende lader markedet bestemme, så vil der være for store egne af vores land, der simpelt hen ikke vil være befolket.
Det er en lidt anden opfattelse i partiet Venstre end den, som der gives udtryk for i folketingsgruppen og i hvert fald af ordføreren.
Thomas Danielsen (V), 2015-11-12:
Landdistrikternes Fællesråd har flere gange pointeret, at de ikke forholder sig til juraen.
De er bare interesseret i, at man får taget nogle initiativer, som fremmer en positiv udvikling i landdistrikterne, og de er positive over for at se på samtlige initiativer.
Det er en ikkepolitisk organisation, hvorfor det også er helt på sin plads, at de ikke sidder og vurderer de juridiske aspekter i de her ting.
Så nævner ordføreren borgerlige borgmestre, der siger, at markedet ikke virker.
Det er jeg nok ikke helt enig i, for resultatet er jo netop, at markedet virker.
Der er dele af Danmark, hvor det er meget vanskeligt at opnå belåning, og det er jo netop et resultat af, at markedet virker, fordi vi i en årrække fra Christiansborgs side i den udvikling, vi politisk har bestemt, har forsømt visse dele af landet.
Derfor vidner det netop om, at markedet virker, og det er derfor, at jeg glæder mig over, at vi nu har en regering, som allerede nu med raketfart lancerer positive tiltag for en positiv udvikling i landdistrikterne.
Det håber jeg selvfølgelig at Enhedslisten også bakker op om.
Jeg ved i hvert fald, at Enhedslisten har en ordfører for landdistrikterne, som vil alt det bedste for landdistrikterne.
Henning Hyllested (EL), 2015-11-12:
Det er nemlig rigtigt.
Det har Enhedslisten.
Men det er faktisk rigtigt, når hr. Thomas Danielsen siger, at ja, markedet virker.
Det er nemlig rigtigt, at man kan sige, at markedet jo virker på den måde, at det så betyder, at der er nogle, der rent faktisk rundtomkring i landet ikke kan låne, dvs. på markedsvilkår.
Og hvad gør man så, når man er liberalist og hylder markedet, når markedet så modarbejder den politik, man egentlig prøver at gennemføre, nemlig vækst og arbejdspladser i Yderdanmark?
Når markedet så trækker den anden vej, er man så ikke nødt til at gå ind og regulere på markedet?
Er det trods alt ikke en del af den liberalistiske ideologi, i hvert fald hos nogle af dem, som hylder den, at så må man regulere på markedet, så man politisk bestemmer, hvordan udviklingen foregår i yderdistrikterne?
Thomas Danielsen (V), 2015-11-12:
Grunden til, at markedet ikke virker optimalt i alle dele af landet, er jo netop de politisk bestemte begrænsninger vi har besluttet skal være pålagt de her områder.
Det siger sig selv, at når nu vi har bestemt, at der er områder, hvor man, som jeg også nævnte tidligere, ikke må lave andet end landbrug, skovbrug og fiskeri, så svækker man selvfølgelig omsætteligheden, fordi vi politisk har bestemt i de områder at svække markedskræfterne, svække de muligheder, der er i de områder.
Så en lang række af de barrierer, der er i landdistrikterne, bunder i bund og grund i, at vi har samlet næsten halvdelen af de statslige arbejdspladser i Region Hovedstaden, at vi har frataget mange landdistrikter mange af de muligheder, der er for vækst og virkelyst, og det er det, som vi så med et nyt politisk flertal her efter valget i høj grad ønsker at tage et opgør med.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2015-11-12:
Det tror jeg slet ikke jeg har tid til at remse op, men jeg skal prøve, så godt jeg kan.
Det er tit sådan, at realkreditinstitutterne enten siger ja til at give den fulde finansiering på 80 pct., eller også siger de nej.
Så kan vi godt være kreative og stille os selv spørgsmålet: Kunne vi ikke forestille os, at der kunne være noget imellem 80 pct. og nej?
Hvad nu, hvis de kunne sige: Vi tør altså ikke yde en finansiering på 80 pct., men vi vil godt give 60 pct. eller 40 pct.?
Så den tankegang om at åbne meget mere op for, at der kunne være noget imellem de to, kunne vi jo godt tage fat på at få implementeret hos dem, og vi kunne gøre på den måde, at de simpelt hen skulle rapportere ind til os halvårligt, hvor mange lån på 20, 40, 60 pct. osv. de havde givet.
Det kunne være en mulighed.
I forhold til Finanstilsynets anbefalinger om, at for at kunne låne til et hus skal man efter skat, og efter at boligudgifterne er betalt, have 13.000 kr. til rådighed, må det siges, at når man skal låne 500.000-600.000 kr. til et hus, er det jo ikke nødvendigt.
Så der kunne vi da godt forestille os at gå meget mere til biddet i forhold til at sige til Finanstilsynet: Det her handler jo om, hvor valid ens økonomi er.
Det handler vel om, hvor god man er til at vedligeholde sine lån.
Det var bare nogle af de forslag, jeg havde tid til at nævne.
Jeg vil godt vende tilbage med flere.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2015-11-12:
Jeg vil gerne starte med at kvittere for de pæne ord.
Jeg havde egentlig heller ikke regnet med at få DF's opbakning denne gang på trods af alle de fine hensigtserklæringer om, at vi skal gøre noget for landdistrikterne osv. Jeg vil sige, at jeg har boet halvdelen af mit liv i Sønderjylland og den anden halvdel i Nordjylland, så jeg er sådan dobbelt udkantsramt, vil nogle sige.
Og der er altså reelle problemer med finansiering, og så kan fru Mette Hjermind Dencker tale om processer, gode forslag osv., men der sker jo ingenting, og det er derfor, vi genfremsætter det her beslutningsforslag.
Det er jo, fordi selv Realkreditrådet siger, at alene at kigge på reglen vedrørende 6 måneders liggetid ikke vil gøre noget ved problemet.
Så hvad er det for nogle helt konkrete løsningsforslag, der skal til?
Det kan jeg bare ikke høre fra DF's ordfører.
Så vil jeg sige, at jeg har otte andre udvalg at passe, men jeg er erhvervsordfører, og det her er ressortmæssigt under erhvervsministeren, så det er ud fra det, at jeg fokuserer på det her.
Men jeg vil da sige, at fru Mette Hjermind Denckers DF-kollegaer under valgkampen i Nordjylland syntes, det var en rigtig, rigtig fin idé, og så kom det berømte men.
Så jeg vil bare gerne have fru Mette Hjermind Dencker til at sige meget præcist: Hvad er det, vi skal gøre for at løse realkreditproblematikken i landdistriktsområderne?
Okay, det er Socialdemokratiets politik.
Vil ordføreren sådan i en eller to linjer – for jeg tror simpelt hen ikke, jeg rigtig forstod det i løbet af ordførertalen – præcisere, hvorfor Socialdemokratiet ikke kan støtte det her?
For så kan jeg måske pejle mig ind på, hvordan vi kan ændre forslaget lidt, så vi kan få Socialdemokraternes støtte.