runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mike Legarth (KF), 2012-12-18:
Det er godt, at fedtafgiften og sukkerafgiften fjernes, men det er helt skævt, at det gøres ved at hæve andre skatter.
Regeringen har ført en slingrekurs: Først, da man tiltrådte, gennemførte man skattestigninger for 5-6 mia. kr. sammen med Enhedslisten, så gennemførte man en reform sammen med det borgerlige Danmark til stor gavn for landet, men så hæver man skatterne igen med den her finanslov.
Kan det virkelig passe, at den her regering og Socialdemokratiet, som står i spidsen for regeringen, ikke kan finde de penge i verdens største offentlige sektor i stedet for at brandbeskatte hårdtarbejdende danskere?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-18:
Nu bliver jeg nødt til lige meget kort at redegøre for fakta omkring skattestigninger i Danmark.
Hvis vi tager skatterne i Danmark i perioden 2011-2014 – og lad os nu holde den der pensionsbeskatning ude, for den påvirker jo ikke husholdningerne lige nu og her – er 90 pct. af de skattestigninger, som danskerne oplever, indført af VK-regeringen.
Så i virkeligheden burde Konservative måske sætte sig ned i gruppeværelset og spørge sig selv: Kan vi være det bekendt, hvad er – og det spørgsmål er i virkeligheden rettet mod os selv – svaret på det?
Og det får vi nok ikke et svar på.
Det kan være, vi gør det senere, når Konservative er på talerstolen.
Men sandheden er, at de skatter og skattestigninger, som danskerne oplever lige nu, er sendt fra VK-regeringen med venlig hilsen, og det påvirker altså danskernes disponible indkomster i negativ retning.
90 pct. af det skyldes VK.
Mike Legarth (KF), 2012-12-18:
Det jo fuldkommen til grin, at man skal stå og høre en af regeringens ordførere tale til Det Konservative Folkeparti, som om vi var nogle, der ønskede at hæve skatten.
Altså, længere ud på landet kan man næsten ikke komme, og jeg gider simpelt hen ikke deltage i den debat, for den er simpelt hen for useriøs.
Jeg vil stille et andet spørgsmål med hensyn til kickstart.
Den her regering har pralet af, at den har gennemført en kickstart.
Nu vil jeg gerne høre: Hvad er regeringens definition på en kickstart, og synes regeringen, at den har kickstartet antallet af danske arbejdspladser?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-18:
Kickstarten har holdt hånden under dansk beskæftigelse.
Det er der slet, slet ingen tvivl om, det er fuldstændig uomtvisteligt.
Lad os lige gå tilbage til det der med skat.
Det er jo altså ikke nogle tal, jeg står og finder på.
Det er besvarelser fra Skatteministeriet.
Jacob Jensen (V), 2012-12-18:
Når vi fra Venstres side siger, at verdens største offentlige sektor må klare sig med de samme penge til næste år som i år, altså et udgiftsstop, hører man fra Socialdemokraternes side, at det er udtryk for nedskæringer, udsultning, massakre og blodbad – vi kender retorikken fra valgkampen.
Når man så skal se det finanslovforslag, som vi diskuterer i dag, og som er så tæt på udgiftsstop som overhovedet muligt, må man jo formode, at det er den samme retorik, man så bruger om det, men det er det så imidlertid ikke.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-18:
Tak for spørgsmålet, for det giver mig endnu en gang anledning til over for en Venstremand at forklare, hvad Venstres formand, hr. Lars Løkke Rasmussen, har sagt på Venstres landsmøde.
Vi har hørt gang på gang, at Venstre sammenligner sin egen nulvækst, som jo gælder frem til 2020 – det er jo det, der ligger i nulvækst for Venstre – med, at der til næste år er et behov for, at vi lever op til EU-målsætningen og derfor har en meget lav vækst i det offentlige forbrug.
De to ting kan ikke sammenlignes, for de har intet med hinanden at gøre, det er som at sammenligne æbler med noget, der ikke er frugt.
Lad det være sagt meget klart.
Jeg er ikke sikker på, at Venstre forstår det, men lad det være sagt meget klart.
Derfor er spørgsmålet til Venstre stadig: Når nu Venstre har sagt, at vi skal have nulvækst frem til 2020,
hvor er det så, nedskæringerne skal ramme i den offentlige sektor?
Vi får ikke noget svar fra Venstre.
Vi kan spørge hundrede gange, men vi får det samme svar, nemlig ingenting.
Frank Aaen (EL), 2012-12-18:
Ordføreren sagde, at vi ikke er ude af krisen, og at der stadig væk er meget at gøre for at holde hånden under beskæftigelsen.
Det ændrer jo så ikke ved, at arbejdsløsheden stiger i de prognoser, regeringen selv kommer med.
Derfor er de to helt enkle spørgsmål: Hvad vil Socialdemokratiet gøre for at sætte ekstra gang i beskæftigelsen, altså sørge for, at der bliver tilbud om arbejdspladser til de mennesker, der gerne vil have et arbejde?
Og hvad vil Socialdemokratiet gøre ved dem, der så ikke kan få tilbudt et arbejde og derfor vil ryge ud af dagpengesystemet, altså miste deres dagpengeret?
Senest til sommer vil der være en hel stribe, fordi vi har hjulpet folk her i foråret 2013.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-18:
Jo, jeg kan fuldstændig bekræfte, at regeringen er enig med de førende økonomer i det her land – i øvrigt med førende økonomer i OECD og i Valutafonden.
Alle økonomer siger nøjagtig det samme, og hr. Kristian Thulesen Dahl har selv hørt det – vi sidder jo sammen i Nationalbanken.
Alle økonomer er enige om, at det er den profil, man tegner for dansk økonomi i 2013.
Og der er vel egentlig ikke noget mærkeligt i, at Finansministeriets økonomer også er enige.
Finansministeriets økonomer er faktisk lidt mere forsigtige end de fleste andre økonomer med hensyn til væksten i 2013.
Peter Christensen (V), 2012-12-18:
Nu bliver der altså spurgt til det kommunale område.
Det, jeg synes er interessant, er, hvor stor forskel der er på det pengeforbrug, der er, når man netop går ind og kigger på det kommunale område.
Tager man Københavns Kommune, bruger den 9.000 kr. pr. borger på administrationsomkostninger.
Tager man Gentofte Kommune, som ligger lige ved siden af, bruger den 5.300 kr. pr. borger i administration.
Sådan har jeg eksempler på ældreområdet, på sundhedsområdet, på undervisningsområdet, og man kunne blive ved.
Der er jo masser af ting, som kan gøres bedre og billigere.
Så vil jeg bare minde om, at den her finanslov har nulvækst.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-12-18:
Tak, hr. formand.
Jeg vil gerne spørge lidt til det, som ordføreren var inde på, med regeringens intention om at bekæmpe ledigheden i Danmark.
Det er selvfølgelig meget prisværdigt, men det, vi i Dansk Folkeparti har en bekymring om, er sådan set den måde, man vælger at håndtere det her arbejde med at bekæmpe ledigheden på.
Den er den ene side af sagen.
Den anden er så den diskussion, vi har haft om ledighed.
Vi kan jo se, at man inden for vores rigsfællesskab har den helt store udfordring i, at Grønland eksempelvis har intentioner om at importere op til 5.000 kinesere som arbejdskraft i forbindelse med minearbejde osv.
Der vil jeg meget gerne høre ordførerens holdning til de her ting, altså de her eksempler med endnu flere østeuropæiske arbejdere i Danmark.
Jeg tror, der er omkring 70.000 nu, og så er der de her op til 5.000 kinesere, der er på vej til Grønland.
Hvad synes regeringen egentlig om, hvordan det går med det, når man ser det i forhold til regeringens flotte intention om at skabe arbejdspladser?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-18:
Jeg deler jo bekymringen over, at vi ser og igennem nogle år har set, også lang tid før sidste folketingsvalg, at antallet af det, nogle kalder østarbejdere, specielt inden for nogle brancher har været meget stort.
Jeg har fornøjelsen af at tage rundt med nogle af de faglige folk i det område, hvor jeg er valgt, og se på byggepladser og har også set, hvor mange udenlandske arbejdere der er.
Det er ikke, fordi der er noget problem i, at udlændinge kommer til Danmark og arbejder, men de skal sandt for dyden gøre det på danske vilkår.
Den bekymring deler jeg, og det gør regeringen jo også.
Det har vi gjort igen i den nye finanslov, og beskæftigelsesministeren kom jo i går med et udspil, der skal sikre, at det er dansk arbejdskraft, der f.eks. bliver beskæftiget på Femern Bælt og i forbindelse med sygehusbyggerierne.
Så jeg deler helt bekymringen.
Jeg deler også ambitionen om, at vi gør noget konkret på det her område, og det vil jeg håbe at Dansk Folkeparti vil være med til.
Hans Kristian Skibby (DF), 2012-12-18:
Jo, men jeg synes jo, det sidste næsten taler for sig selv.
Altså, her i Folketinget har vi hvert år en afrapportering fra OECD om alle mulige andre steder, hvor vi går ind og kigger på, hvordan det går med demokratiudviklingen i andre lande osv.
Vi vil gerne blande os i, hvordan det går i Ukraine og i Hviderusland og andre steder, men når det så drejer sig om Grønland, inden for vores eget rigsfællesskab, så må vi ikke blande os.
Jeg synes da, det er en besynderlig fremtoning, som vi oplever fra Socialdemokraterne, Danmarks ellers hæderkronede arbejderparti.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-18:
Få nu lige perspektiverne på plads.
Lad nu være med at sammenligne demokratiet i Grønland med demokratiet eller manglen på demokrati i Ukraine.
Få nu lige perspektiverne ordentlig på plads.
Der må jeg lige sige ganske kort: Når vi hylder demokrati andre steder, skal vi også gøre det her.
Lad dog grønlænderne selv bestemme.
Det er en demokratisk ret, de har fået.
De har fået en selvbestemmelsesret, men det er den, Dansk Folkeparti åbenbart vil tage fra dem, når det ikke passer ind i Dansk Folkepartis kram.
Man kan være enig eller uenig, man kan tage debatten, men man kan ikke være enig eller uenig i, at det er grønlænderne selv, der skal bestemme.
Peter Christensen (V), 2012-12-18:
Hr. John Dyrby Paulsen trak Vorherre ind i debatten, og jeg tror da sådan set, at Gud også glæder sig over socialdemokrater, for han er meget mere rummelig, end danskerne er.
Men det, jeg ikke forstår i den her debat, er, at Socialdemokratiet siger, at nulvækst betyder nedskæringer, nedskæringer og nedskæringer.
Det er jo påstanden.
Den finanslov, vi nu ser, er så tæt på nulvækst, som den kan komme, og hvor er nedskæringerne henne i den finanslov?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-18:
Nu hørte jeg jo hr. Peter Christensen stå heroppe i en time, og vi har forsøgt, jeg tror med 15 eller 16 spørgsmål, at spørge om, hvad det egentlig var, Venstre mente med nulvækst.
Og det eneste, hr. Peter Christensen kom til at pege på, var regeringens politik, og at det ville Venstre også, men ikke noget om, hvad Venstre selv vil.
Det, der er kernen, når vi snakker nulvækst, er jo den nulvækst, Venstre vil have frem til 2020.
Det er mange år, og det er mange, mange milliarder kroner.
Den nulvækst varer ved helt frem til 2020, det koster milliarder og milliarder og atter milliarder, og Venstre har endnu ikke peget på, hvor de penge skal komme fra.
Det er derfor, jeg siger, at de kun kan komme et sted fra, og det er fra nedskæringer, nedskæringer og nedskæringer.
Det er jo derfor, at vi igen og igen spørger ind til hos Venstre: Hvad betyder nulvækst for den offentlige sektor frem til 2020?
Og vi får det samme svar.
Det er sort, det er kulsort, hvad der bliver sagt af Venstre, og det er intet svar, for vi får ikke noget konkret.
Peter Christensen (V), 2012-12-18:
Det er jo altså ikke mig, der påstår, at nulvækst er lig med nedskæringer.
Det gør hr. John Dyrby Paulsen, og bliver det ikke lidt fjollet og lidt tyndt, når vi nu har en finanslov for 2013, som er nulvækst, og jeg så ikke kan få noget svar, når jeg spørger: Jamen hvis Socialdemokratiet har ret, hvor er det så, nedskæringerne er?
Eller er konklusionen virkelig, at der ingen nedskæringer er, hvis Socialdemokratiet har nulvækst, men at hvis Venstre har nulvækst, er der nedskæringer?
Det giver jo ingen mening.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-18:
Det hænger sådan sammen, vil jeg sige til hr. Peter Christensen, at Venstre selv i sit eget 2020-udspil, som lå tidligere, sagde, at nulvækst betyder nedskæringer i kernevelfærden.
Det er jeg enig i.
Og nu har Venstre åbenbart driblet sig frem til, at nulvækst er redningen for Danmark frem mod 2020.
Men Venstre vil stadig ikke fortælle, hvor det er, de nedskæringer skal komme.
Så jo, det er faktisk Venstre selv, der har sagt, at det betyder nedskæringer, nedskæringer og atter nedskæringer.
Venstre vil bare ikke fortælle, hvor de nedskæringer skal komme henne, og hvor de skal ramme henne – og det er jo det, der er problemet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-18:
Der er lige lidt underholdning her!
Så kom den.
Tak, hr. formand.
Hr. John Dyrby Paulsen havde i sit indlæg en historisk gennemgang af, hvornår nogle havde sagt at krisen var ovre og regningen var betalt og sådan noget.
Men den historiske gennemgang endte brat; den endte pludselig ved regeringsskiftet i september 2011.
Mit spørgsmål til hr. John Dyrby Paulsen går derfor på, om vi ikke kan få sådan opdateret den historiske gennemgang til også at indeholde, hvad den nytiltrådte regering efter 2011-valget sagde i forhold til den økonomiske udvikling.
Er det rigtigt forstået – for sådan har jeg forstået det – at det, regeringen sagde, var: I 2012 vender det, og der kommer væksten; det bliver måske lidt trægt i starten af 2012, men i slutningen af 2012 vil vi opleve, at det går fremad?
Er det rigtigt forstået?
Og er det også rigtigt forstået, at det, man nu siger, er: Nå, men det gik så ikke – væksten kom ikke – men næste år, i 2013, vil det være sådan, at i starten vil det være lidt trægt, men i slutningen af 2013 vil væksten så til gengæld komme?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-18:
Nu vil jeg nok ikke kalde min gennemgang af, hvad Venstre sagde, og hvor mange gange Venstre aflyste krisen, for en historisk gennemgang.
Det synes jeg er lige i overkanten i forhold til to citater, men i øvrigt tak for tilliden.
Så vil jeg gå videre til, hvad der blev sagt om den økonomiske vækst for et år siden, altså forventningerne til 2012.
Jeg kan endda se, at regeringen ikke var dem, der var mest optimistiske, vi lå nærmest i bunden.
Så det var vel et udtryk for, at alle økonomer på daværende tidspunkt mente, at der ville ske noget i 2012.
Så må jeg også lige anholde den der med, at nogle i regeringen skulle have aflyst krisen eller sagt, at Danmark var ude af krisen i 2012.
Det kan jeg ærlig talt
overhovedet ikke mindes, men hvis hr. Kristian Thulesen Dahl kan komme med nogle citater, hører jeg da gerne på dem.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2012-12-18:
Altså, man skal vel nærmest tage det svar som et ja.
Det, jeg spurgte til, var: Er det rigtigt forstået, at for et år siden sagde regeringen, at i 2012 ville vi opleve en start, som var træg, og en slutning, hvor det gik fremad?
Er det ikke rigtigt, vil jeg spørge hr. John Dyrby Paulsen, at regeringen bare har ladet 2013 være årstallet for det, som man sagde skulle ske i 2012, altså at man skubber det hele foran sig og siger, at vendingen ikke skete i 2012, som man selv havde forudset for et år siden?
Men nu tror man, eller håber, at vendingen sker i 2013.
Er det ikke rigtigt forstået?
Jacob Jensen (V), 2012-12-18:
Nu diskuterer vi jo her i dag finansloven for 2013, og når man må forstå på Socialdemokraterne, at et udgiftsstop medfører nedskæring på nedskæring, vil jeg bare spørge hr. John Dyrby Paulsen, hvor i finansloven, som regeringen har lagt frem for 2013, nedskæringerne så viser sig.
For når man lægger et finanslovforslag frem, som er tæt på at indebære nulvækst, må det også dermed med Socialdemokraternes egen retorik og logik betyde nedskæringer i den offentlige sektor.
Så jeg vil spørge hr. John Dyrby Paulsen, hvor nedskæringerne i finansloven for 2013 er.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-18:
Det er rigtigt, at vi skal stemme om ændringsforslagene til finansloven senere i dag, og i morgen skal vi stemme om den endelige finanslov, men det er ikke rigtigt, at vi kun diskuterer finansloven for 2013.
Enhver kan tage regeringens finanslov og se, hvordan det hænger sammen, og den er finansieret krone til krone.
Det bør enhvert ansvarligt parti sørge for ens politik er.
Det er jo derfor, vi bliver ved med at spørge Venstre: Hvor er det, man vil finde pengene fra til den nulvækst, der skal ske frem til 2020?
Vi har ikke kunnet få et eneste svar endnu.
Så jeg vil sige til hr. Jacob Jensen, at det i høj grad også er Venstres økonomiske politik og nulvækst frem til 2020, vi diskuterer.
Jamen det svarede jeg jo meget klart på.
Jeg vil meget gerne have en højere vækst, men jeg er glad for, at vi har holdt hånden under beskæftigelsen, for ellers ville mange flere stå uden arbejde.
Det er da et meget klart svar.
Pointen er jo i virkeligheden, at vi har haft nøjagtig den samme vurdering som andre økonomer – økonomerne i Nationalbanken, blandt vismændene, i OECD, i Valutafonden – vi har haft nøjagtig den samme vurdering af den økonomiske udvikling.
Vi har i virkeligheden bare ligget lidt lavere.
Så hvis hr. Simon Emil Ammitzbøll har en ambition om at skifte regeringen ud på den baggrund, så fred være med det.
Men så skulle hr. Simon Emil Ammitzbøll også skifte Nationalbankens økonomer ud, skifte vismændene ud, OECD's økonomer ud og Valutafondens økonomer ud.
Det tror jeg trods alt ikke der er baggrund for.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-12-18:
Tak for det.
Nu har den politik på skatteområdet og afgiftsområdet, som den socialdemokratisk ledede regering har gennemført, betydet, at en lang række arbejdspladser er flyttet til udlandet.
Gode og solide arbejdspladser er flyttet ud af landet.
Det er produktionsarbejdspladser og handelsarbejdspladser, der er flyttet syd for grænsen.
Prognosen for 2013 siger, at der vil det blive endnu værre.
Synes den socialdemokratiske ordfører ikke, at det er en kedelig nytårshilsen til de danske lønmodtagere?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-18:
Jamen nytårshilsenen er jo i virkeligheden, at den her regering har holdt hånden under beskæftigelsen.
Hvis man ser på, hvornår Danmark virkelig har tabt private arbejdspladser, var det, da Venstre stod ved roret.
Så kan man jo godt sige, at det burde Venstre have gjort noget mere ved.
Jeg tror i virkeligheden, at det ville have været svært, men man kunne godt have fundet på politikker, der havde holdt hånden under beskæftigelsen på en helt anden måde end den måde, vi så Venstre og den Venstreledede regering gjorde det på fra 2009 til 2011.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2012-12-18:
Men VK-regeringen gennemførte jo en lang række foranstaltninger for at imødegå tab af arbejdspladser og for at forbedre rammevilkårene og andre vilkår for danske virksomheder.
Vi gennemførte bl.a. boligjobordningen.
Den er nu blevet afskaffet, hvilket betyder, at 5.000 personer, faglærte og ufaglærte, mister deres arbejdsplads i 2013.
Er det så en god hilsen til de danske lønmodtagere?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-18:
Jeg tror, at hilsenen går ud på, at vi dels holder et lavt renteniveau – det skaber 40.000 job – dels at finansloven i sig selv vil holde hånden under 20.000 job i 2013.
Det er jo alt andet lige en god nytårshilsen, for sandheden er, at havde regeringen ikke ført den økonomiske politik, som regeringen har ført, ville antallet af ledige i Danmark være væsentligt højere, end det er.
Derfor er det en kerneopgave for den her regering at sørge for at holde hånden under beskæftigelsen, og det er lige nøjagtig det, vi gør, også med finansloven for 2013.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-12-18:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at rose regeringen for at afskaffe fedtafgiften, men samtidig undre mig over, at man ikke kan gøre noget godt uden samtidig at skulle gøre noget skidt som at indføre NOx-afgift, indføre reklameafgift, hæve marginalskatterne vist for første gang i 23 år, hæve bundskatten og fjerne håndværkerfradraget.
Hvis finansministeren nu var læge og jeg var en patient, der havde pest, så kom jeg op til doktor Corydon og blev kureret for min pest, men samtidig skulle jeg lige have kolera og tuberkulose, spansk syge, gul feber og røde hunde.
Hvorfor kan jeg ikke bare blive gjort rask?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2012-12-18:
I forhold til at det kunne være gået værre, er ordføreren glad.
Det må være dejligt at være så stærk i troen, mens arbejdsløsheden er steget og væksten er faldet.
Det er egentlig ret imponerende.
Det er jo ikke ret lang tid siden, man mente, at væksten ville blive på 0,9 pct.
Så blev den på -0,4 pct. i stedet for, altså en negativ vækst.
Hvordan synes man selv det går med at få højere vækst og lavere arbejdsløshed?
Jan E. Jørgensen (V), 2012-12-18:
Jeg skal forsøge at forklare ordføreren for Socialdemokraterne, hvordan det fungerer her i salen.
Ordføreren skal ikke stille spørgsmål til mig, for så mange runder har vi altså ikke.
Så vil ordføreren ikke nok være venlig at svare på det spørgsmål, jeg stillede: Hvorfor kan man ikke gøre noget godt uden samtidig at skulle gøre en hel masse skidt?
John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-18:
Jamen det kan man også.
Martin Henriksen (DF), 2012-12-18:
Tak for det.
Jeg bemærkede, at hr. John Dyrby Paulsen ikke var meget for at svare på hr. Peter Skaarups spørgsmål om udlændingepolitikken, og det må jo hænge sammen med, at regeringen har mistet kontrollen med udlændingepolitikken, især på asylområdet.
Vi kan jo se, at vi nærmer os, at det er et rekordhøjt antal asylansøgere, der kommer til Danmark i løbet af i år.
Så undrer det mig bare, at regeringen har en finanslov med en masse forskellige initiativer, som man kan diskutere herfra og til evigheden, men ikke har nogen initiativer, der går efter at begrænse den store tilstrømning til Danmark, som vi ser via f.eks. asylsystemet.
Der vil jeg bare høre, hvordan det kan være.
John Dyrby Paulsen (S), 2012-12-18:
I virkeligheden synes jeg, at mange af de initiativer, som justitsministeren har taget, vedrører det her område.
Sandheden er, at man ikke bare kan smide folk ud.
Der skal ligesom være en hjemmel til det og en ordentlig begrundelse, så det nytter ikke noget bare at lukke Danmark inde og gøre os hermetisk lukket i forhold til alt, der kommer udefra.
Det duer jo ikke.
Jeg tror ikke, at man kan komme af sted med det, som hr. Martin Henriksen og Dansk Folkeparti gerne vil gøre.
Jeg tror i øvrigt heller ikke, at det er særlig sundt for Danmark som sådan.
Martin Henriksen (DF), 2012-12-18:
Det kan være, at hr. John Dyrby Paulsen kan redegøre for, hvad justitsministeren så har taget af initiativer inden for det seneste stykke tid, der skal begrænse tilstrømningen.
Jeg har altså ikke bemærket nogen.
Jeg har bemærket initiativer, der sådan set gør det vanskeligere at føre en stram asylpolitik.
Det kan godt være, at hr. John Dyrby Paulsen ikke er opmærksom på det, men i det nye år kommer hans regering jo til at fremlægge en række forslag, der lemper asylpolitikken, en lang række forslag, der lemper asylpolitikken.
Så man lægger altså op til, at man lemper asylpolitikken.
Det er altså regeringens svar på, at der kommer flere og flere asylansøgere.
Måske kan hr. John Dyrby Paulsen lige redegøre for, hvilke initiativer justitsministeren har taget, der kommer til at begrænse tilstrømningen.
Det har jeg ikke lige fanget.