Morten Østergaard (RV), 2010-09-07:
Radikale Venstre lytter; vi lytter til de familier, som er bekymret over arbejdsløsheden og prognoserne for udviklingen på arbejdsmarkedet; vi lytter til de virksomheder, som synes, det er svært at få sat gang i hjulene igen, selv om regeringen siger, at krisen er ved at være overstået; og vi lytter til de mange mennesker, som har svært ved at gennemskue det politiske slagsmål om planer, men som har en fornemmelse af, at der ikke er styr på økonomien.
Vi lytter også til økonomerne, og vi tager det alvorligt, når vismændene konstaterer, at udviklingen i økonomien på lidt længere sigt er så alvorlig, at den – citat – forbyder sig selv; at der simpelt hen skal gøres noget nu og her, hvis den økonomiske politik skal kunne betragtes som troværdig; at politikerne agerer, som om de er økonomisk tonedøve, hvilket overvismanden i dag siger i Berlingske Tidende.
Vi lytter til de økonomer, der siger, at økonomien ikke alene kan reddes ved besparelser, nulvækst eller ved at sætte skatten op, og vi lytter til de økonomer, der fraråder at skære i bevillingerne til forskning og uddannelse, fordi det simpelt hen hæmmer innovationen og væksten på længere sigt.
Efter næste valg bliver det et nyt flertals vigtigste opgave at rydde op i økonomien og genskabe tilliden til, at der føres en ansvarlig økonomisk politik.
For Radikale Venstre er der ingen tabuer i det oprydningsarbejde.
Vi vil gennemføre reformer af efterløn, skat og beskæftigelsesindsats, også selv om det kan være upopulært, fordi vi ved, at det virker.
Vi har ingen problemer med at lempe adgangen for udenlandsk arbejdskraft, fordi vi stoler på, at udlændinge kan være en ressource for Danmark, og vi har ingen problemer med at sætte krævende mål for genopbygningsarbejdet, fordi vi ved, at det er nødvendigt for at undgå, at regningen skubbes videre til kommende generationer. Det radikale udspil til en finanslov for 2011 bygger på en omfattende »Genopbygningsplan 2020« for dansk økonomi, som vi har udviklet med udgangspunkt i løsninger, som vi ved virker.
Den er et alternativ til den såkaldte genopretningsaftale, som VKO har indgået, men som trods navnet skaber nye problemer, fordi den ikke får bugt med de offentlige underskud på lidt længere sigt og i stedet skærer ned på forsknings- og uddannelsesområdet, altså på det, vi skal leve af.
Vores genopbygningsplan fjerner underskuddet på de offentlige finanser gennem reformer frem for gennem en kombination af skatteforhøjelser og nedskæringer, som er det, regeringen vil.
Den skaber et økonomisk råderum, som kan investeres i uddannelse, forskning og sociale forbedringer, og skaber grundlag for et mål om at halvere statsgælden i 2020.
Vi ønsker en økonomi, der virker og hænger sammen.
Jeg vil gerne fokusere på to områder, som vi med vores finanslovforslag tillægger særlig vægt.
For det første har vi for længst stillet diagnosen for Danmarks vækstudfordringer, og vi har ikke brug for noget udvalgsarbejde i månedsvis til at få tingene afklaret i.
Og i modsætning til regeringen har vi gjort os den ulejlighed at præsentere et vækst- og innovationsudspil, der også anviser kuren mod de udfordringer.
Vi har sat os et ambitiøst mål om at træffe politiske beslutninger, der kan øge væksten med en ekstra procent om året, vel at mærke en ansvarlig vækst, som ikke bidrager til de udfordringer, vi i forvejen har med forurening, CO2-udledning, overforbrug og nedslidning.
Den eneste vej ud af den lavvækstfælde, som truer med at underminere både vores velstand og vores velfærd, er en vækstcocktail bestående af reformer, uddannelse og innovation – reformer, som kan sikre tilstrækkelig arbejdskraft og økonomisk råderum til investeringer i uddannelse og forskning, for vi kan ikke leve med, at vi for første gang i danmarkshistorien vil se årgange, som får en lavere uddannelsesgrad end deres forældre.
Vi kan ikke se passivt til, at de lande, vi skal konkurrere med, overhaler os på vores væsentligste råstof, nemlig uddannelse på højeste niveau, og uden videnudvikling bliver vi ikke til nogen førende videnøkonomi.
Målet om at investere 1 pct. af BNP i forskning skal være et gulv og ikke et loft, og derfor skal man heller ikke skære ned, som regeringen har foreslået, selv om BNP er blevet mindre.
Vi ønsker derfor, at der bliver indgået en ny globaliseringsaftale, som fortsætter investeringerne i talent- og videnudvikling frem for de seneste besparelser.
Når vi kommer rundt i landet og snakker med de danske virksomheder, fornemmer vi en stærk tro på, at danske virksomheder i endnu højere grad vil kunne gøre sig internationalt gældende.
Men det kræver en højere grad af lederskab fra politikernes side.
Virksomhederne efterspørger en klar udmelding om, hvad Danmark kan og vil satse på i fremtiden, for uden en prioritering bliver det meget svært at gøre sig gældende i den globale konkurrence.
Og virksomhederne efterspørger en aktiv innovationspolitik, hvor ønsket om vækst får en retning, og hvor politiske ønsker om ny vækst ledsages af handlekraft, så man får den offentlige sektor til at spille med og får truffet nogle politiske beslutninger, som kan skabe nye markeder.
Og det er omdrejningspunktet i vores innovationsstrategi.
Det andet væsentlige område er folkeskolen.
Vi tror ikke på, statsministerens discountlæseløfte til 150 mio. kr. er det, der kan levere varen.
Dygtige lærere er den vigtigste forudsætning for vores børns uddannelse, og Radikale Venstre tror på vores lærere og på den faglighed, de besidder.
Derfor vil vi give dem den frihed, som deres opgave kræver, og vi vil satse massivt på efteruddannelse som et alternativ til kontrol og bureaukrati.
Med et historisk stort efteruddannelsesprogram på 500 mio. kr. årligt vil Radikale Venstre sikre, at lærere kun underviser i fag, de er uddannet i.
Vi vil stille krav om, at alle lærere i løbet af maksimalt 5 år skal have opnået linjefagsniveau i de fag, de underviser i, og om, at alle skoleledere har fået en lederuddannelse.
De to faktorer – lærernes og skoleledelsens kompetencer –
er forskningsmæssigt dokumenteret som afgørende for elevernes udbytte af undervisningen.
Med vores genopbygningsplan afviser vi derfor besparelser på 3,4 mia. kr. på forskning og uddannelse, på udviklingsbistanden, på børnechecken og på alle de andre områder, og vi afviser at øge skatten på arbejde med 6,6 mia. kr., fordi det nedsætter arbejdsudbuddet med i hvert fald 3.000 personer om året.
Til gengæld skaber vi et råderum, der svarer til ekstra 4,5 mia. kr. i 2011, til en bedre skole, fordi det er en investering i vores fremtidige vækst og velstand, og til en styrket social indsats, fordi satspuljen er tømt.
Men de sociale problemer er ikke mindst inden for psykiatrien
så alvorlige, at det kalder på handling, og konkret foreslår vi, at loftet over adgang til psykologhjælp fjernes, så det ikke er alderen, men de psykiske problemer, der afgør, om man kan få hjælp.
Det er penge, som vi også vil investere i bedre miljø og klima.
Vi leverer et overskud på de offentlige budgetter i 2020 – ja, faktisk et overskud fra 2013 og fremad.
Vi leverer et økonomisk råderum, der markant øger forskningsbevillingerne frem mod 2020, i en ny globaliseringsaftale, og vi leverer et vækst- og innovationsprogram, der styrker erhvervslivet og skaber vækst og nye arbejdspladser.
Alt dette, fordi vi er klar til at tage ansvar, også for økonomien.