runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-10-07:
Jeg kan forstå, at hr. John Dyrby Paulsen og hr. Benny Engelbrecht har fælles sekretær, der har lavet den her liste, eller også er det også fra Socialdemokratiets Nyhedstjeneste, og det er helt legalt.
Længere er den ikke.
Karl H. Bornhøft (SF), 2010-10-07:
Jeg tror, fru Pia Kjærsgaard skal være glad for, at hun ikke skal læse min håndskrift, for så ville vi da muligvis få problemer.
I den sammenhæng har jeg alligevel brug for at få at vide fra fru Pia Kjærsgaard: Når fru Pia Kjærsgaard siger, at vi må konkludere efter samrådet, skal jeg så forstå det sådan, at vi fra nu af skal til at konkludere efter samrådene, eller vil fru Pia Kjærsgaard være så venlig at fortælle mig nu, hvornår vi så kan konkludere sammen?
For vi ville da frygtelig gerne gøre det sammen, så den her sag ikke skal fortsætte i al for lang tid.
Lone Dybkjær (RV), 2010-10-07:
Jamen det er jo det, der undrer mig, nemlig at fru Pia Kjærsgaard kan sige, at hun simpelt hen synes, det er i orden, at vi har en udenrigsminister, der ikke taler sandt, at vi har en statsminister, der siger: Det kan da godt være, at der har fundet en vis overbetaling sted, det har nok bare været 100 mio. kr.
Det fatter jeg i øvrigt ikke at statsministeren sagde, men det er så, hvad det er.
Vi har en rigsrevisor, der ikke har kunnet få papirerne, og som så siger efterfølgende, at det ikke havde ændret på hans konklusion.
Nej, det havde det ikke, for konklusionen var jo, at der havde fundet en klar overbetaling sted.
Det er jo det, man hele tiden glemmer at tilføje.
Det er jo ikke, fordi vi andre er renere eller noget som helst andet – det har ikke noget som helst med det at gøre.
Også tidligere regeringer har jo måttet få foretaget undersøgelser, nogle af dem med fantastisk resultat, f.eks. er der ligefrem kommet en rigsretssag ud af det.
Det er jo ikke noget nyt, at man gør det.
Når vi bliver ved med at indkalde til samråd, er det naturligvis, fordi vi har opdaget, at vi aldrig får sandheden i første omgang; ikke en eneste gang har vi fået sandheden i første omgang.
Derfor ville det jo være enklere, hvis man kunne gå direkte til konklusionen, så vi kunne komme til at tale om det, som vi faktisk er ret optagede af.
Og derfor har vi fremsat ret mange forslag til reformer, nemlig om rigets almindelige tilstand.
Det kan vi ikke på den her måde.
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-10-07:
Jamen jeg tror da bestemt, at der er en interesse for at få en konklusion på den her sag, absolut, og det har jeg jo også lovet at Dansk Folkeparti naturligvis vil være medvirkende til.
Jeg synes fortsat bare, og jeg kan kun gentage det, at tingene skal belyses ordentligt, og at den forurettede skal have lejlighed til at udtrykke sine synspunkter, for sagen er kun blevet behandlet gennem pressen indtil nu.
Sådan må det vel være.
Karl H. Bornhøft (SF), 2010-10-07:
I den her sag bliver det jo meget svært for forurettede at udtale sig, for det er ret mange borgere i Danmark, der med rette kan føle sig forurettet.
Men når jeg nu ikke kan få et præcist svar på den her del af det, vil jeg godt bede fru Pia Kjærsgaard svare på et andet spørgsmål.
Det drejer sig om det enkle faktum, at statsministeren i går meget præcist sagde, at da parterne i forbindelse med indgrebet i 2006 ikke kunne blive enige, måtte han bruge sin hjemmel til at gribe ind.
Spørgsmålet er helt enkelt: Kan fru Pia Kjærsgaard bekræfte, at statsministeren ikke havde pligt til at gribe ind, men at det var en mulighed, og at det var et politisk valg, som statsministeren valgte at træffe i henhold til gældende lovgivning?
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-10-07:
Jo, men der er vi sådan set tilbage ved patienterne, og det er næsten det bedste at tale om, for hvis ikke det var sket, havde der nok ikke været det frie valg
Sådan er det jo også.
Og vi i Dansk Folkeparti er altså faktisk rigtig, rigtig glade for, at der er det frie valg.
Det er det, der er det væsentlige.
Jeg er faktisk meget glad for, at jeg som afslutning på alle de mange spørgsmål, som jeg tror har været lidt svære at følge med i for mange, kan sige, at det for Dansk Folkeparti er helt afgørende, at vi har det frie valg, og at patienterne har mulighed for at blive opereret inden for en måned – det var først 2 måneder, men nu er det 1 måned.
Det er den mulighed det er blevet besluttet at give, og det synes jeg faktisk er konklusionen på det her, og det er den allerbedste konklusion.
Jeg er godt klar over, at Socialistisk Folkeparti og også Socialdemokratiet helst vil have, at det kun skal gå gennem de offentlige sygehuse, og er der ikke plads, bliver folk bare nødt til at vente.
Der har vi altså en anden opfattelse: Det er fint, at det er det offentlige, der betaler, men at man kan blive henvist til et sted, hvor man kan blive opereret inden for en måned.
Den mulighed havde ikke foreligget, hvis ikke det her var sket.
Peter Christensen (V), 2010-10-07:
Tak for det.
Under mit ordførerindlæg og den efterfølgende debat kom det jo til at stå meget klart, at SF fandt et system, hvor patienterne har nogle rettigheder og kan gå over i det private, hvis de skal vente mere end 1 måned, absurd; det blev kaldt absurd.
Derfor har Socialdemokratiet og SF jo også planer om at lave en differentieret ventetidsgaranti.
Jeg kunne godt tænke mig høre lidt fra hr. Villy Søvndal om, hvilke patientgrupper der skal til at vente længere.
Vi ved, at det er folk med grå stær, men hvad med hofter og andre former for lidelser?
Hvem er det, der skal vente længere?
Villy Søvndal (SF), 2010-10-07:
Jeg tror, det er vigtigt for hr. Peter Christensen at få fat på det generelle billede, nemlig at det, vi gør i »En Fair Løsning«, er, at vi bruger rigtig mange penge til at forbedre vores sundhedsvæsen.
Jeg forstod, at hr. Peter Christensen havde været inde at kigge på tallene, og han kan derfor formentlig også genkende, at vi hvert år tilfører sygehusene 3,1 mia. kr.
Det er rigtig meget, også i forhold til det, regeringen har gjort.
Og det gør vi jo for at undgå de lange ventelister, der er på vores sygehuse.
Det, der bekymrer os med hensyn til de livstruende sygdomme, er det lange forløb, indtil man bliver diagnosticeret, så en behandling træder i kraft.
Det siger Kræftens Bekæmpelse også: at det er der, problemet ligger.
Men det er så rigtigt, at vi synes, der er forskel på at stå med en livstruende sygdom og ikke kunne blive behandlet og at stå med en mere almindelig sygdom, hvor man godt kan vente.
Og i et sundhedssystem som det nuværende, hvor der er patientgrupper, der ikke får den behandling, de skulle have, er der nogle, der betaler, fordi man ikke er villig til at prioritere
Det tør vi godt.
Peter Christensen (V), 2010-10-07:
Jeg er meget enig i, at det er vigtigt at prioritere kræftbehandling – derfor sætter vi også penge af til det – men det ændrer jo ikke ved, at danskerne i dag ved, at uanset hvad det er for en lidelse, de bliver ramt af, har de den her tryghed, hvis de skal vente mere end en måned.
Der synes jeg da det ville klæde SF at være lidt præcis, med hensyn til hvilke lidelser det er, der ikke skal være omfattet af den her garanti.
For jeg kan jo forstå, at grå stær nu er blevet sådan en almindelig lidelse, hvor man godt kan vente lidt længere, og springfinger er også blevet nævnt på et tidspunkt.
Jeg synes da, at det ville være passende lige at prøve at sætte lidt ord på, hvad det er for grupper, der skal til at vente længere, og om det bare er nogle ganske få eller mange, som skal fritages for den nuværende patientrettighed.
Det ændrer sådan set ikke ved, hvor mange penge man giver til det offentlige sundhedsvæsen, for dybest set koster det jo ikke noget at give de her danskere den tryghed, hvis det er sådan, at det offentlige kan levere behandlingen inden for 1 måned.
Så jo flere ressourcer, man giver til det offentlige, jo nemmere er det sådan set at beholde den her garanti.
Villy Søvndal (SF), 2010-10-07:
Det skyldes jo nok et grundlæggende forskelligt syn på situationen, som den er i dag.
Jeg synes, det er et meget stort ord at tage i sin mund at beskrive den nuværende situation som en situation, der er karakteriseret af tryghed.
Det, vi hører fra Kræftens Bekæmpelse – senest, da vi spillede ud med S og SF's fælles kræftplan – er, at ventetiden, inden behandlingen går i gang, er alt for lang, og at det gør, at vi mister nogle mennesker.
Det andet er, at hvis man kigger på de medicinske afdelinger med de ældre langtidsmedicinske patienter, er det jo ikke ordet tryghed, der i første omgang falder en i tankerne; det er nedskæringer på tilbuddet til de ældre patienter, der ligger og venter på vores langtidsmedicinske afdelinger på sygehusene, vil jeg sige til hr. Peter Christensen.
Kigger man på psykiatrien som det tredje store område, er der igen nye tal på ventetiden til psykiatrien og ikke mindst børnepsykiatrien.
Så jeg synes ikke, der er tale om tryghed.
Men så har hr. Peter Christensen jo ret med hensyn til de generelle bemærkninger – der skal vi være enige, når vi er det – at det er klart, at S og SF's plan for sundhed vil betyde væsentlige forbedringer i forhold til den nuværende situation på sygehusene; der er jeg helt enig med hr. Peter Christensen.
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-10-07:
Jeg tror selvfølgelig fuldstændig på det, når fru Lone Dybkjær og fru Margrethe Vestager fra Det Radikale Venstre siger, at det her alene drejer sig om soberhed og folkestyre, og at nu skal vi endelig passe på, at vi ikke gør noget i forhold til de her ting.
Jeg tror virkelig, det er rigtigt, selvfølgelig gør jeg det.
Det kunne jeg ikke drømme om at drage i tvivl, overhovedet ikke, og slet ikke, når Det Radikale Venstre fremfører det på den måde.
Men jeg må bare sige, at jeg så simpelt hen ikke forstår, at man ikke også tager det seriøst, at man har indkaldt ministre i samråd, og at det er åbne samråd, hvor hele pressen vil være til stede, og hvor venstrefløjen aktivt vil være til stede.
Jeg skal love, at Dansk Folkeparti nok også aktivt skal være til stede.
Jeg tror, at de samråd finder sted i løbet af oktober måned.
Hvad er problemet i forhold til i dag?
Det er bare det, jeg spørger om.
Jeg fatter det oprigtig talt simpelt hen ikke.
Svar mig lige på det der med, at det alene skulle være på grund af, at man er så ren og pur og nu virkelig vil stå vagt om folkestyret.
Hold da op!
Astrid Krag (SF), 2010-10-07:
Jamen så fik vi da slået fast, at fru Pia Kjærsgaard er fuldstændig enig med sit eget partis hr. Kristian Thulesen Dahl, der allerede tilbage i 2009 sagde til Ritzau, at der havde fundet en overbetaling sted, og at det var det hele værd.
Det er godt at høre, at fru Pia Kjærsgaard også er så klar i mælet her i dag.
Det var faktisk den første ting, jeg ville have spurgt om.
Det kan jeg jo så springe over nu.
Det er jo den del, som hele den her sag med Rigsrevisionen drejer sig om.
De har udtalt en kritik af, at man ikke har udvist en tilstrækkelig respekt for skatteborgernes penge.
Nu kan jeg forstå på fru Pia Kjærsgaard, at det også kan være 500 mio. kr.
Det er altså mange penge både først og sidst på måneden.
Det er mange penge bevidst at kanalisere over i et privat sundhedsvæsen i stedet for at bruge dem i vores eget offentlige sundhedsvæsen.
Derfor vil jeg bare spørge fru Pia Kjærsgaard, om hun synes, at den her konklusion om, at overbetalingen har været det hele værd, er udtryk for ordentlighed og respekt for skatteborgernes penge.
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-10-07:
Jeg har meget svært ved at tage det alvorligt, når man bliver ved med at slynge tal som 100 mio. kr., 500 mio. kr. og 1 mia. kr. ud, og jeg tror ikke rigtig, at nogen folketingspolitikere kan give et klart svar.
Jeg tror faktisk overhovedet ikke, der er nogen, der kan gøre det.
Men jeg vil stadig væk sige, at det, der er sket i forhold til privathospitalerne, har været en meget god ting for patienterne, og det er faktisk patienterne, som Dansk Folkeparti sætter i højsædet.
Det har været utrolig vigtigt, at 350.000 mennesker har kunnet komme ind og blive opereret, fordi de er blevet henvist til behandling i privat regi – mennesker, som ellers ikke ville have haft mulighed for det.
Det synes jeg har været en rigtig god idé, og jeg tror, at patienterne er tilfredse med det.
Astrid Krag (SF), 2010-10-07:
Det er jo et herligt krumspring at gøre det her til et spørgsmål om patienterne.
Altså, der bliver for tiden fyret folk på de offentlige sygehuse, fordi de offentlige sygehuse har behandlet for mange patienter.
Det er altså den måde, man har valgt at skrue systemet sammen på.
Det tjener i hvert fald ikke patientens tarv.
Men lad nu den del af sagen ligge.
Jeg skal heller ikke stå og gøre mig til dommer over beløbet.
Nu tog jeg bare to beløb, fru Pia Kjærsgaard selv har nævnt, nemlig 100 mio. kr. og 500 mio. kr.
Hvis vi så tager den anden del af sagen, altså det, der ikke handler om manglende respekt for skatteborgernes penge, men det, der handler om respekt for folkestyret, så bliver jeg nødt til at spørge fru Pia Kjærsgaard: Hvad er det, der mere skal til, før Dansk Folkeparti vil være med til en undersøgelse?
Hvad er det, der skal komme frem i pressen i morgen eller på det samråd, der bliver indkaldt til, før Dansk Folkeparti vil være med til en undersøgelse?
Vi har haft en minister, der har stået her i salen og givet vildledende oplysninger til Folketinget.
En anden minister har i et samråd løjet en rapport væk, der i 2 ½ måneder havde ligget færdig i et ministerium, og Rigsrevisionen er blevet forholdt oplysninger, de ifølge dansk lov har al ret til at få for at kunne røgte deres hverv med at holde øje med, hvordan man forvalter magten fra regeringens side.
Hvad er det mere, der skal til, for at fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti vil støtte, at vi får en tilbundsgående undersøgelse?
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-10-07:
Jeg kan ikke sige mere, end jeg allerede har gjort.
Hvem ved?
Måske kommer der noget nyt frem i morgen.
Det kan man jo aldrig nogen sinde vide, vel?
Nu er det meget sarkastisk og meget ironisk sagt, men så er det jo lige før, hr. Carsten Hansen måske kunne få ret i sin rigsretsanalyse.
Altså, der har jo været mange bolde i luften i den her sag, også i forhold til hvad der skulle gøres, og som sagt er det altså ikke første gang gennem Dansk Folkepartis år som parlamentarisk støtte for regeringen, at jeg hører, at nu skal der sættes en undersøgelses i værk.
Jeg vil ikke afvise noget som helst.
Det vil jeg godt sige.
Men jeg synes stadig væk, at vi skylder hinanden og ikke mindst de ministre, der er kaldt i samråd, at høre, hvad det konkret er, de har at sige.
Vi har ikke hørt det nu.
Vi har hørt det sagt til pressen.
Vi har ikke hørt det sagt til folketingspolitikere, og jeg synes faktisk, at det er respekt for folkestyret, hvis man gør det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-10-07:
Fru Pia Kjærsgaard siger, at vi ikke ved nok til at drage entydige konklusioner i den her sag, og det er jo sådan set rigtigt nok.
Det kan alligevel undre lidt, synes jeg, at fru Pia Kjærsgaard antyder, at der slet ikke har fundet overbetaling sted.
Det er i hvert fald i lodret strid med, hvad Dansk Folkepartis egen sundhedsordfører, fru Liselott Blixt, sagde til Politiken i maj 2009.
Da var sundhedsordføreren meget klar i mælet og sagde, at ja, der har helt klart været overbetaling.
Men o.k., fru Pia Kjærsgaard siger, at vi ikke ved nok om sagen.
Det er rigtigt, og det er vel lige præcis derfor, at vi skal have en uvildig undersøgelse.
Det er jo alvorligt, hvis der er blevet brugt skattekroner på at putte en masse penge ned i lommerne på nogle direktører eller nogle ejere af nogle privathospitaler, som kunne være gået til sundhed for skatteborgerne.
Jeg går ud fra, fru Pia Kjærsgaard er enig i, at det er en alvorlig sag.
Hvad er det, der er så farligt ved en undersøgelse?
Det vil jeg spørge fru Pia Kjærsgaard om.
Når det nu er sådan, at vi ikke kan drage entydige konklusioner – det er fru Pia Kjærsgaards egne ord - hvorfor så ikke få en undersøgelse?
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-10-07:
Jeg tror ikke, jeg kan komme meget nærmere ind på det, end jeg har været i de mange svar, jeg har givet.
Jeg har fået mange spørgsmål af samme slags under den her forhandling.
Jeg må bare sige til fru Johanne Schmidt-Nielsen, at hendes bemærkning om, at man har puttet dem ned i lommerne på nogle direktører for privathospitalerne, må være en typisk Enhedslistebemærkning, som jeg helt vil overlade til Enhedslisten.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2010-10-07:
Det er helt i orden, vil jeg sige til fru Pia Kjærsgaard.
Jeg vil spørge ordføreren, hvad der så skal til for at få sådan en undersøgelse.
Hvis nu vi i samrådet heller ikke får afklaret den her sag, hvad er det så, der skal til, for at Dansk Folkeparti kan bakke op om, at vi får en uvildig undersøgelse af den meget alvorlige sag, som vi diskuterer i salen i dag, nemlig om der har været overbetaling, hvor stor den overbetaling har været, og hvor længe regeringen har vidst det – åbenbart også hvor længe Dansk Folkeparti har vidst det, for i hvert fald har Dansk Folkepartis egen sundhedsordfører jo med egne ord vidst det lige fra starten?
Jeg vil spørge fru Pia Kjærsgaard: Hvad skal der til?
Lone Dybkjær (RV), 2010-10-07:
Jamen, vil jeg sige til fru Pia Kjærsgaard, det er selvfølgelig, fordi det, der foregår, er dybt seriøst.
Vi står over for en regering, der ikke kommer med de oplysninger, den bliver bedt om.
Vi står over for en udenrigsminister, der – sådan undskyldende – efterfølgende siger, at hun ikke fik svaret på det spørgsmål, der blev stillet, selv om det var temmelig tindrende klart, hvad der blev spurgt om.
Hun har jo været ude med undskyldninger en gang før, da hun ikke svarede på det spørgsmål, der blev stillet.
Vi står over for en statsminister, der pludselig siger: Nå ja, hvis der nu har været en overbetaling, så har det nok bare været 100 mio. kr. – sådan »tænk på et tal«.
Vi har en rigsrevisor, der ikke har fået de nødvendige papirer, og en tidligere sundhedsminister, hr. Jakob Axel Nielsen, der påstår, at den rapport, som man har efterlyst, ikke eksisterede, og at han i hvert fald ikke kendte noget til den.
Det er jo derfor, vi er lidt optagede af det.
Det er jo, som fru Margrethe Vestager sagde helt fra starten, de grundlæggende vilkår for demokratiet, der pludselig bliver sat spørgsmålstegn ved, og det er derfor, vi er interesserede i at finde ud af og afdække, hvor dybt infiltreret Dansk Folkeparti er i magtapparatet.
Er det virkelig sådan, at man holder hånden under regeringen, uanset hvad der sker?
Er man i virkeligheden bare en del af regeringen?
Det er vi jo nogle der indimellem mener man er.
Men indtil videre har man da sagt, at man ikke var det.
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-10-07:
Jeg har overhovedet ikke sagt, at det er ligegyldigt, men jeg har sagt, at det da er besynderligt, at det lige finder sted i dag.
Altså, det her er jo ikke en sag, der løber nogen vegne.
Det mener jeg heller ikke den skal, overhovedet ikke, men jeg finder det noget odiøst, at man rejser sagen i dag med et forslag til vedtagelse, hvor oppositionens leder, som det hedder, statsministerkandidat fru Helle Thorning-Schmidt, først holder et langt indlæg om politik – det er fint, det er det, vi gerne vil – og så slutter af med et forslag til vedtagelse, som udelukkende har med det her at gøre, hvorefter venstrefløjen alene skyder løs på det. En gang imellem kunne man godt ønske sig nogle forslag fra Venstre og Konservative, der ville dreje sig om noget andet, men det skal man jo nok ikke gøre; det er jo selvfølgelig venstrefløjens opgave.
Men jeg synes bare, det er besynderligt, at man ved en debat om en åbningsredegørelse overhovedet ikke på noget tidspunkt har forholdt sig konkret til statsministerens åbningstale.
John Dyrby Paulsen (S), 2010-10-07:
Nej, det sidste tror jeg vi er mange der er enige med fru Pia Kjærsgaard i.
Jeg tror såmænd også, regeringen er meget glad for, at fru Pia Kjærsgaard og hendes parti har holdt hånden over regeringen adskillige gange og ved adskillige lejligheder.
Men tilbage til den her konkrete sag.
Fru Pia Kjærsgaard har altså helt klart sagt, at der skal en undersøgelse til, men om det bliver om 2 måneder eller om 6 måneder, eller hvornår det nu bliver, er ikke så vigtigt for Dansk Folkeparti.
Hvorfor søren er det dog ikke vigtigt for Dansk Folkeparti at få undersøgt det her med det samme og få afdækket, hvad der er sket i den her sag, hvad årsagen er til de her besynderlige meldinger, vi har fra ministre i regeringen – også meget centrale ministre.
Det må da kunne være med til at disciplinere den her besynderlige regering, også set ud fra Dansk Folkeparti synspunkt.
Det må da være i fru Pia Kjærsgaards interesse.
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-10-07:
Nu skal man jo ikke glemme, at der faktisk har været en grundig behandling fra rigsrevisors og fra Statsrevisorernes side af den her sag.
Det er, som om det er fuldstændig nyt, at det er noget helt nyt opstået.
Det er det jo overhovedet ikke, overhovedet ikke, ikke det mindste.
Jeg må altså sige til hr. John Dyrby Paulsen, der åbenbart har en hel liste over, hvor mange gange vi har holdt hånden over regeringen, at så kunne jeg også udarbejde en hel liste over, hvor mange gange venstrefløjen har råbt højt og villet have undersøgelseskommissioner og dommere, og jeg ved ikke hvad.
Det er ikke sket få gange.
Meget af det har været useriøst, utrolig useriøst.
Jeg tror sådan set ikke, hvis man spørger regeringen, at den har helt den samme opfattelse, altså at Dansk Folkeparti bare sådan har holdt hånden over eller under regeringen.
John Dyrby Paulsen (S), 2010-10-07:
Tak for det.
Jeg bemærkede, at fru Pia Kjærsgaard i sin ordførertale forlangte ro, orden og disciplin i folkeskolerne.
Man kunne måske ønske, at Dansk Folkeparti startede med at skabe ro, orden og disciplin i regeringen.
Jeg har bedt en af vores medarbejdere om at lave en lille liste over, hvor mange gange Dansk Folkeparti har holdt hånden over regeringen i forskellige sager, og den liste er faktisk temmelig lang.
Den fylder en hel del sider.
Det kunne godt være, at noget af den disciplin kunne oprettes ved, at Dansk Folkeparti havde modet til at gå ind og sige, at når der er en sag, så undersøger vi den, og vi undersøger den til bunds.
Ikke noget med at sige, at vi måske undersøger den på et eller andet tidspunkt, om 2 måneder, eller hvornår det er, næh, vi undersøger den nu, hvor vi har muligheden for det – med det samme.
Kunne det ikke være en god idé?
Jeg må ærligt komplimentere fru Pia Kjærsgaard, for fru Pia Kjærsgaard sagde på et tidspunkt, at det her skal undersøges.
Kunne vi så for søren ikke komme i gang med den undersøgelse?
Eller er modstanden mod den undersøgelse et udtryk for, at Dansk Folkeparti er bange for, hvad undersøgelsen vil afdække?
Er fru Pia Kjærsgaard bange for, at den vil afdække betydelig overbetaling til privathospitalerne?
Og så snakker vi ikke om 35.000 brystkræfttilfælde, der kunne have været undersøgt, men vi snakker måske om mange, mange flere.
Eller er det, fordi fru Pia Kjærsgaard virkelig mener, at udenrigsministeren er en stor belastning for regeringen, og at det bare ikke skal komme frem?
Pia Kjærsgaard (DF), 2010-10-07:
Fru Johanne Schmidt-Nielsen siger hvis og hvis og hvis, vi ikke får nogen ordentlige svar; hvis nu der kommer noget andet frem – hvis og hvis og hvis.
Det kan jeg da ikke konkludere noget om i dag.
Det kan jeg da ikke sige noget som helst om.
Jeg kan bare konstatere, at Dansk Folkeparti møder frem, og så vender alle de andre ordførere blikket mod Dansk Folkeparti, når vi sidder i det samråd, pressen gør det sikkert også, og spørger: Hvad gør vi så?
Og det konkluderer vi på det tidspunkt.
Bent Bøgsted (DF), 2010-10-12:
Man kan forestille sig meget, og i den forbindelse skal jeg så sige, at vi er i gang med at se på indsatsen i forbindelse med sygefravær.
Vi skal her på et tidspunkt evaluere sygefraværet, og der er det noget af det, der indgår i det, vi skal have set på.
Det er klart, at der er mange ting, der kommer i spil der, vi skal selvfølgelig vurdere, hvordan indsatsen fungerer, og om det er den rigtige måde, vi gør det på.
Det vil indgå i de forhandlinger, som vi så skal have mellem de partier, der står bag.