Christian Juhl (EL), 2012-03-27:
Jeg vil prøve at lave et eksperiment.
Jeg vil sige lidt positivt om EU, og så vil jeg høre, om ministeren ikke bagefter kunne sige noget positivt om fagforeningernes krav til det her lovforslag.
Vi kan jo lige så godt handle lidt om det.
Det er godt, at arbejderne nu får ret til at få erstatningsferie, hvis de bliver syge under deres ferie.
Det er der nogle virksomheder der er begyndt på, uden at loven er ændret, og det er rigtig godt, men vi skal jo have de sidste med.
Vi er meget enige med både LO, FTF, KTO og de øvrige fagforeninger.
Det er urimeligt, at denne ret bliver begrænset, så man først får ret til erstatningsferie efter den første uge, som er for egen regning.
Det fremgår af bemærkningerne, at den begrænsning udelukkende er sket for at tilgodese arbejdsgivernes økonomi.
Jeg troede, at ferieloven var sådan en lov, vi lavede for at beskytte arbejderne.
Lovforslaget er fremsat på baggrund af EU-Domstolens dom fra 2009, og den dom slår utvetydigt fast, at artikel 7 i EU's arbejdstidsdirektiv skal fortolkes sådan, at artikel 7 forhindrer, at der er nationale bestemmelser eller kollektive overenskomster, der kan afskære en arbejdstager, der bliver syg under ferie, fra at afholde sin årlige ferie på et andet tidspunkt.
Eller med andre ord: En arbejder, der bliver syg under sin ferie, har ubetinget ret til erstatningsferie og til at holde sin ferie på en andet tidspunkt.
Vi mener, at indførelsen af 1 uges karenstid er en omgåelse af dommen.
Efter ferieloven har alle jo ret til 5 ugers ferie.
En arbejders årlige ferie må derfor i Danmark betyde 5 ugers ferie.
Det ændrer minimumsbestemmelsen i artikel 7 i arbejdstidsdirektivet om mindst 4 ugers betalt ferie ikke ved.
Det er derfor en stor fornøjelse at kunne sige noget positivt om EU, når de nu tager en arbejdervenlig beslutning.
Det synes jeg ville være rigtig godt at opfordre ministeren til, når hun laver lovforslag.
Anden del handler om den lægelige dokumentation – det er der nævnt noget om fra Dansk Folkepartis side – og der står jo, at der skal være lægelig dokumentation for, at man har ret til erstatningsferie.
Vi kan ikke se, at der er nogen grund til, at der her skal være andre og skrappere dokumentationskrav, end der er i det daglige.
Det almindelige er, at en arbejder melder sig syg og eventuelt underskriver en tro og love-erklæring, og hvis arbejdsgiveren så vil have en lægeerklæring, må han betale den.
Sådan bør det også være i det her tilfælde, og derfor foreslår vi, at vi fjerner ordene mod lægelig dokumentation, for så er vi helt ude over det spørgsmål.
Hvis ministeren eller andre synes, at det skal blive stående, så skal det da som mindstemål være sådan, at det skal være arbejdsgiveren, der skal betale.
Så er der det sidste med FerieKontos afkast.
Vi er modstandere af, at staten skal have en andel af FerieKontos renteafkast, og at staten skal have en større andel af de uhævede penge.
Det er arbejdernes penge, som bør gå til Arbejdsmarkedets Feriefond og ferieformål i øvrigt.
Vi har ikke nogen bemærkninger til de øvrige forslag, og som sagt er det godt, at der bliver åbnet op for erstatningsferie på grund af sygdom, men den første karensuge bør tages af bordet, og det samme gælder kravet om lægelig dokumentation.
Vi vil vente med at tage stilling, til vi har forhandlet, og se, om vi ikke kan få de rette rettelser ind i loven.