runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Andersen (V), 2009-04-02:
Jeg har sådan set stor respekt for, at Dansk Folkepartis folketingsmedlemmer prøver at stille det samme spørgsmål på mange forskellige måder i håb om at få mig til at sige eller mene noget andet, men jeg kan forsikre for, at det ikke skal lykkes.
Vi havde kriminalitet i Danmark før vores medlemskab af det indre marked.
Vi har jo desværre som andre lande måtte gøre den konstatering, at kriminaliteten her som andre steder i de senere år har haft en tendens til at blive mere rå og mere brutal.
Det accepterer vi bestemt ikke.
Det skal bekæmpes.
Vi skal gøre alt, hvad vi kan, inden for retssamfundets rammer for at skabe den maksimale tryghed for borgerne i hverdagen.
Vi skal i enhver henseende bekæmpe kriminaliteten og bagmændene.
Men når fakta viser, at det gør vi bedst på mange andre leder og kanter og faconer end ved at bruge vores ressourcer på en gammeldags paskontrol ved vores grænser, så skulle man da varetage sine opgaver både i forhold til det åbne Europa og de muligheder, det giver, og i forhold til borgernes sikkerhed meget, meget dårligt, hvis man insisterer på at skyde sine ressourcer af ved grænsen frem for der, hvor det giver en virkning i forhold til kriminalitetsbekæmpelse.
Henrik Brodersen (DF), 2009-04-02:
Jeg vil starte med at sige, at det da er beklageligt, at Venstres ordfører er så forstokket og så fast i sin holdning, i særdeleshed når der ligger rigtig mange gode argumenter for at ændre den.
Jeg kan ikke forstå, at Venstres ordfører flere gange påpeger, hvor meget der er blevet gjort af tiltag af både politiet og SKAT, og samtidig ikke kan se, at der måske kunne være en fordel i, at man havde begge dele i en periode, indtil kriminaliteten var bekæmpet, eller man gennemførte grænsekontrol, således at man kunne tage banditterne i opløbet, frem for at man skal rende og lege fangeleg med dem, når de først er kommet ind i landet.
Kim Andersen (V), 2009-04-02:
Diskussionen og spørgsmålene her minder mig om en udtalelse fra en gammel politiker for mange, mange år siden, oven i købet en Venstrepolitiker.
Det er ligesom den situation, vi står i her og nu.
Jeg må sige til hr. Henrik Brodersen, at der er al mulig dokumentation for, at de målsætninger, som både Dansk Folkeparti, Venstre og regeringen har om at foretage en effektiv kriminalitetsforebyggende indsats, bedst opfyldes ved en målrettet politiindsats her i landet og ved et samarbejde med politimyndigheder i udlandet og i internationale fora.
Tværtimod vil det være meget ressourcekrævende, og det vil medføre mange andre ulemper for de 99,9 pct. af borgerne, som har et lovligt ærinde ved eller over grænsen og bidrager til landets økonomi med denne trafik.
Henrik Brodersen (DF), 2009-04-02:
Jamen det passer jo simpelt hen ikke.
Enhver må da kunne se fornuften i det.
Lad os tage et helt konkret problem.
Hvert evig eneste døgn bliver der kørt over 1 t khat ind over den danske grænse, og det fylder en stor varevogn helt op.
Det må da absolut være nemmere at finde en varevogn på 3,5 t, end at politiet skal rende rundt til samtlige hashklubber og fjerne det, så jeg kan ikke se, hvad argumentet er for ikke at gennemføre en grænsekontrol, når reglerne så kan håndhæves.
Kim Andersen (V), 2009-04-02:
Vi skal bestemt ikke give kriminelle nogen form for håndsrækning, hverken i Danmark eller i det europæiske samarbejde.
Men jeg vil gerne slå fast, at der jo ikke er nogen som helst tvivl om, at EU's muligheder for at samarbejde om kriminalitetsbekæmpelse via den fælles retspolitik, de fælles beslutninger, er blevet styrket de senere år, og det er vi glade for, for det tror vi der er brug for.
International kriminalitet kender ikke til landegrænser, og de kriminelle opererer jo upåagtet af sprog og nationalstater.
Endelig er grovheden af den kriminalitet, brutaliteten, jo også blevet anderledes de sidste 5, 10, 15 år.
Der er jo en voldsomhed og en kynisme bag nogle af de forbrydelser, som vi er vidner til her i landet, men også i udlandet, som ville have været fuldstændig utænkelig og fremmed for os for bare 10 år siden.
Og det tilsiger jo også, at der er brug for, at man helt anderledes på basis af efterretninger og analyser internationalt kan bekæmpe den her form for rå, brutal kriminalitet.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-04-02:
Når man læser i aviser og ser tv-aviser og hører radioudsendelser og meget andet, der beretter om de verserende problemer med skyderier, knivstikkerier, narkohandel osv. ikke bare i Københavns gader, men snart sagt i hele landet,
så tror jeg, at de fleste undrer sig over, at man fuldstændig uden at reflektere betragter det som en naturlighed, at man ikke har grænsekontrol.
Det er i hvert fald en betragtning, som vi i Dansk Folkeparti ikke deler.
For selv om EU har forbudt medlemslandene, altså de lande, der har sagt ja til det, der hedder Schengenaftalen, at bevogte deres grænser, er det efterhånden helt umuligt at se bort fra, at den nedlæggelse af grænsekontrollen, som der er tale om, har været en kæmpe håndsrækning til de kriminelle, og at det er alle de lovlydige, som betaler prisen.
Det vil sige alle de folk, som oplever hjemmerøverier, indbrud i deres biler, utryghed i gaderne, oplever, hvordan der på både gymnasier, handelsskoler og også folkeskoler i dag florerer narkohandel, og hvordan det sjældent har været nemmere at få fat i illegale våben, kort sagt hvordan de kriminelle har fået fuldstændig frit spil, fordi man har valgt at nedlægge grænsekontrollen.
I Dansk Folkeparti har vi den klare opfattelse, at vi skal gøre alt, hvad der står i vores magt for at bekæmpe de kriminelles muligheder for at udføre deres kriminelle aktiviteter.
En af de helt åbenlyse ting er selvfølgelig at genetablere grænsekontrollen.
Det er ikke det samme som at sige, at man ikke vil samarbejde på tværs af grænserne.
Vi har kunnet samarbejde med politimyndigheder i både Sverige, Tyskland og andre lande i EU, også selv om vi tidligere havde grænsekontrol.
Yildiz Akdogan (S), 2009-04-02:
Ordføreren nævner flere gange Frankrig som eksempel på et land, der har fastholdt sin grænsekontrol.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-04-02:
Det har Justitsministeriet bekræftet i et skriftligt spørgsmål.
Jeg kan sørge for, at det bliver sendt over.
Jo, jeg håber da næsten, at der er rumænere og bulgarere i Frankrig.
Jeg vil dog sige, at jeg ikke kan stå her og love det, men jeg antager det, og jeg håber det, for ellers ville hele ideen med udvidelsen med de to lande jo kun være negativ så at sige.
Hvis der ikke var noget positivt, så ville det da være voldsomt trist.
Det er jo slet ikke problemet, som jeg også sagde i mit svar til justitsministeren.
Det er slet ikke problemet, at lovlydige folk rejser på tværs af grænserne.
Problemet er, at Europol og en lang række andre kan se, at det, at der ikke er kontrol ved grænserne af de kriminelle, af våben, af menneskehandlere, af narkohandlere, har givet dem frit spil.
Jeg synes da sådan set i en tid, hvor vores økonomier har problemer, at det kun er fornuftigt, at lovlydige borgere kan komme og bidrage til arbejdsmarkedet, hvor det er nødvendigt, og hvor der er behov for arbejdskraft udefra.
Det er kun gavnligt.
Problemet er alle dem, der kommer for at bidrage med noget skadeligt, nemlig de kriminelle, og det er dem, vi vil have siet fra.
Yildiz Akdogan (S), 2009-04-02:
Det er da lidt interessant, at hr. Messerschmidt på baggrund af en antagelse tror, at grænsekontrol vil være effektivt.
Det er rigtigt: Jeg sidder ikke i Retsudvalget, så jeg har ikke set hr. Morten Messerschmidts spørgsmål.
Men jeg har til gengæld undersøgt hr. Mogens Camres spørgsmål, der blev stillet til Franco Frattini, EU-kommissæren, om næsten det samme.
Og svaret på hr. Camres spørgsmål viser faktisk, at der ikke er grænsekontrol i Frankrig p.t.
Ifølge det her svar er der blevet indført grænsekontrol to gange, første gang den 13. oktober 2006, anden gang den 16. februar 2007.
Efterfølgende er der ifølge det her papir ikke indført grænsekontrol.
Så jeg vil egentlig gerne spørge - for det undrer mig lidt - hvor det er, hr. Morten Messerschmidt har fundet sine informationer, og som det andet: Kan hr. Morten Messerschmidt på baggrund af sine antagelser sige, hvor mange kriminelle der så er i Frankrig, når han påstår, at der er en sammenhæng der?
Morten Messerschmidt (DF), 2009-04-02:
Nej, jeg kender ikke sådan det nærværende antal kriminelle i Frankrig.
Det er sjældent, de sådan møder op for at lade sig registrere, kan jeg sige.
Jeg skal sørge for, at det svar, som fru Yildiz Akdogan ikke har læst, bliver oversendt til hende.
Så vil jeg sige, at jeg såvel fra Socialdemokratiet som fra andre partier mangler det helt åbenlyse svar på det lige så åbenlyse spørgsmål: Hvis grænsekontrol var så ineffektivt, så dyrt og uden nogen som helst gavnlig virkning, hvorfor i alverden nedlagde man det så ikke, længe før EU krævede det?
Altså, hvis noget er så åbenlyst dumt at have - tilgiv mig det lidt ligefremme sprog - hvorfor har man så ikke for længe siden afskaffet dumheden så at sige?
Sandheden er, at det giver ganske god mening at kontrollere sine grænser.
Når vi kan se, at der sendes busser og biler af sted fra Østeuropa med det ene formål at transportere kriminelle til Vesteuropa for der at foretage kriminelle handlinger, kunne det godt være, at de ville tænke sig om en ekstra gang, hvis der måske ikke permanent var tilstedeværelse på grænsen, men at der i hvert fald var en trussel om det.
Kim Andersen (V), 2009-04-02:
Tak for ordet og tak til Dansk Folkeparti for at rejse en forespørgselsdebat om et meget vigtigt spørgsmål i tiden.
Vi er, som enhver ved, store tilhængere af det samarbejdende og åbne EU.
Vi er store tilhængere af det indre marked, af varernes fri bevægelighed, af kapitalens fri bevægelighed og borgernes fri bevægelighed.
Vi er overbeviste om, at det tilfører os som samfund og som borgere i Danmark store frihedsgrader at være med i dette åbne, demokratiske fællesskab i Europa.
Det er en tilstand, vi har arbejdet hårdt på at opnå mellem Europas lande igennem mange år, og den tilstand værdsætter vi meget i Venstre.
Vi har arbejdet for at udvide dette åbne, demokratiske europæiske fællesskab, for at styrke dets politikker og for at værne om borgernes og virksomhedernes frihedsrettigheder.
Det er vi ikke til sinds sådan lige at kaste over bord.
Det er vi ikke, selv om vi også anerkender, at vi står over for andre problemer i tidens Europa og i tidens Danmark.
Vi står bl.a. over for tiltagende problemer omkring kriminalitet, bandekriminalitet, grov vold og anden form for ulovlighed, som truer den enkelte borgers sikkerhed og tryghed.
Det er et meget, meget reelt problem og en stor opgave, som vi ser på som en opgave af allerstørste vigtighed og også med meget stor bekymring.
Vi er glade for, at vi har et dygtigt politi, som gør en stor og fortjenstfuld indsats, og som også har fået styrket sine muligheder senest med finanslovaftalen for 2009.
Vi tror ikke, at vi får meget ud af at lukke grænserne, at træde ud af Schengen eller at suspendere vores medlemskab af Schengen midlertidigt eller i længere perioder.
Vi tror, at vi får noget ud af en målrettet efterretningsbaseret og analytisk efterforskning af de kriminelle og en aktiv politimæssig indsats.
Vi tror, at vi får noget ud af at være med i internationalt politisamarbejde, bl.a. Europol.
Derfor skal jeg på vegne af mig selv, Kim Andersen fra Venstre, hr. Tom Behnke fra De Konservative, fru Yildiz Akdogan fra Socialdemokraterne, fru Karina Lorentzen Dehnhardt fra SF og hr. Morten Østergaard fra Det Radikale Venstre fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse: »Folketinget tager justitsministerens redegørelse om Schengensamarbejdet og grænsekontrollen til efterretning.
Folketinget konstaterer, at det er uacceptabelt, at der er personer, der indrejser i Danmark med det formål at begå hjemmerøverier eller anden kriminalitet.
Folketinget konstaterer endvidere, at udlændinge, der kommer til Danmark for at begå kriminalitet, skal udvises, hvis betingelserne herfor er opfyldt.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-04-02:
Tak for besvarelsen.
Når nu hr. Kim Andersen gør meget ud af at forklare det gode ved samarbejdet i EU, det gode ved samarbejdet mellem de forskellige politimyndigheder og de positive regler, der findes til bekæmpelse af international kriminalitet, tror jeg i virkeligheden ikke, at vi er så uenige.
Men det, jeg godt kunne tænke mig at spørge hr. Kim Andersen om, er: Forudsætter samarbejde mellem politimyndigheder og samarbejde om kriminalitetsbekæmpelse, at man ikke har grænsekontrol?
Dengang vi havde grænsekontrol, før den der skelsættende dag, den 25. marts 2001, var det så fuldstændig umuligt for de danske politifolk at samarbejde med tyskere og franskmænd og italienere, eller fungerede det fuldstændig lige så gnidingsfrit?
For det her handler selvfølgelig om, at man sagtens kan telefonere, sende mails, sende informationer over grænserne, men at vi ikke vil have de kriminelle over grænserne.
Kim Andersen (V), 2009-04-02:
Jeg er glad for, at hr. Messerschmidt tager som udgangspunkt, at vi ikke er så uenige i dette spørgsmål.
Det synes jeg lover godt for debatten og for Dansk Folkepartis fremtidige stillingtagen i denne sag.
Hr. Messerschmidt anlægger en forkert præmis.
Det er jo også rigtigt, og det tror jeg i og for sig man sagtens vil kunne argumentere for og et stykke ad vejen også praktisere, men det bliver grænserne jo ikke åbne af, det har vi jo ikke det indre marked ved, og derved har vi ikke den fri bevægelighed for varer, tjenesteydelser, kapital og personer, sådan som vi ønsker det.
Derfor er det altså ikke sort-hvidt.
Det er ikke et enten-eller, men det er et både-og.
Vi vil både have de åbne grænser med de fordele, det giver for det samarbejdende Europa, og så vil vi have en effektiv kriminalitetsbekæmpelse, også på et internationalt plan, omfattende de europæiske institutioner til det formål.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-04-02:
Der er et eller andet i kronologien hos hr. Kim Andersen, der ikke hænger sammen, for det indre marked blev indført med Fællesakten i 1986, og grænsekontrollen blev nedlagt 15 år senere.
Det vil sige, at i 15 år var man i stand til at have fri bevægelighed for varer, kapital, arbejdstagere og tjenesteydere.
Nu har hr. Kim Andersen og hans venner så lige taget det femte med, nemlig fri bevægelighed for alle de kriminelle også.
Er det egentlig en fornuftig ændring?
Vi havde et Fællesmarked, som på nogle områder fungerede ganske fornuftigt.
Det er jo ikke rigtigt, at der er fuldstændig fri bevægelighed; altså, der er da masser af restriktioner i forhold til kvalitetskrav osv. af varer f.eks.
Det er hr. Kim Andersen da mig bekendt ikke modstander af.
Hvori består det fornuftige i at sige, at man ikke vil kontrollere sine grænser?
Det er fuldstændig fejlagtigt at tro, at det skulle være umuligt at have fri bevægelighed af varer, kapital osv., bare fordi man har grænsekontrol.
Men det, der bliver sværere at bevæge over grænserne, hvis man har grænsekontrol, er de kriminelle, det er våben, det er narkotika, det er mennesker, som bliver handlet til prostitution.
Hvorfor skal vi give de kriminelle den håndsrækning?
Kim Andersen (V), 2009-04-02:
Vi går altså ikke ind for at træde ud af Schengen, og vi går ikke ind for at gennemføre en gammeldags, permanent grænsekontrol.
Vi tror ikke, det er en fornuftig og nutidig anvendelse af vores ressourcer, og vi tror ikke, det er det, der løser vores problemer i forhold til den meget hårde og rå kriminalitet.
Men jeg må sige til hr. Brodersen, at det jo ikke er det samme som at sige, at vi ikke i særlige situationer, når særlige sikkerhedsmæssige forhold taler derfor - f.eks. et særligt trusselbillede - i en periode kan gennemføre grænsekontrol.
Det udelukker jo heller ikke, at vi, som vi f.eks. har gjort på det sidste, kan gøre målrettede indsatser ved samarbejde mellem skattemyndighederne og politiet for at se, hvad der kommer ind over grænsen af ulovligheder.
Vi ved, der kommer ulovlige stoffer ind, og vi ved, at der er kommet knive og enkelte andre våben ind, men ikke i det omfang, som man måske går og tror.
Men jeg vil ikke afvise, at den kontrol kan have en virkning, fordi den skaber en synlighed og dermed har en forebyggende effekt.
Det anerkender jeg også, og derfor er det et spørgsmål om både-og og ikke om enten-eller.
Hans Kristian Skibby (DF), 2009-04-02:
Det er altid interessant, når man har muligheden for at stille spørgsmål til Venstre om Schengen og ikke Schengen, og en ting, som uvilkårligt hører sammen med dette emne, er jo sådan set problemerne, som følger med i kølvandet på, at vi ikke har en synlig og venlig fast grænsekontrol.
Det er jo de tilstande, sigøjnere skaber i Danmark, og som vi har oplevet gennem flere år.
Jeg har eksempelvis her en artikel fra Dansk Politi.
Den er godt nok nogle dage gammel, men den beskriver klart problematikken ved, at man ikke har mulighed for eksempelvis at udvise udlændinge, som er her i Danmark i en åbenlyst kriminel hensigt som at foretage svindel, tricktyverier og alt muligt andet.
Fra politiets side forestiller man sig, at der blev foretaget en omfortolkning af udlændingelovens § 28, således at det kunne sikres, at politiet fik bedre handlemuligheder inden for den gældende lovgivning.
Hvad siger Venstre til det?
Yildiz Akdogan (S), 2009-04-02:
Svaret er egentlig ganske enkelt: Vi vil gerne bekæmpe bandekriminaliteten, vi vil også gerne minimere kriminaliteten.
Vi ved alle sammen her, at vi ikke fra den ene dag til den anden fuldstændig kan afskaffe kriminaliteten, men vi kan gøre noget ved den gennem et tæt samarbejde på tværs af grænserne.
Vi kan også godt gøre det ved at styrke det indenrigspolitiske i forhold til vores politi herhjemme.
Det har jeg understreget i min ordførertale.
Så jeg ved ikke rigtig, hvad det er, der gør, at det er uforståeligt eller utydeligt.
Peter Skaarup (DF), 2009-04-02:
Jeg synes bare, at fru Yildiz Akdogan bekræfter det indtryk, man har haft af socialdemokratiske regeringer og politikere i det hele taget.
De har haft den her naive tro på, at vi kunne afskaffe de indre grænser, altså den indre grænsekontrol mellem landene.
Kan fru Yildiz Akdogan ikke godt se, at det jo er meget romantisk og godt, hvis det kunne lade sig gøre - det ville være fint, hvis det kunne lade sig gøre at bevæge sig rundt uden grænsekontrol - men at realiteterne, ikke mindst med østudvidelsen, hvor en række lande østpå kom ind i EU, er, at vi ikke i praksis kan kontrollere tingene?
Selv med vældig mange flere toldere, hvilket Dansk Folkeparti jo har talt for mange gange og er fuldstændig enige i at vi skal have, kan det ikke lade sig gøre hundrede procent at kontrollere de her ting, hvis vi ikke kontrollerer på grænsen, som er det naturlige sted at holde øje med, hvad der kommer ind i vores land.
Så jeg kunne godt tænke mig, at Socialdemokraterne erkendte og kom skridtet videre i stedet for bare at tale for lidt flere folk.
Yildiz Akdogan (S), 2009-04-02:
Tak for det.
Det kan godt være, at vi er naive, fordi vi tror på, at man via et samarbejde faktisk kan undgå krig - det er det, der er sket i Europa.
Det Europæiske Fællesskab er bygget på baggrund af det.
Jeg ved ikke, om det er naivt, men det er i hvert fald meget rart, at vi har et velfungerende Europa.
Så vil jeg så sige med hensyn til det romantiske, at jeg ikke ved, om det er mig, der er romantisk, eller om det er Dansk Folkeparti, der har en tendens til at holde lidt for meget fast i fortiden og tro, at en genindførelse af grænsekontrollen ville give alle former for løsninger, ved at vi netop på den måde kunne bekæmpe enhver form for kriminalitet.
Det er da en ret naiv og også romantisk tanke, synes jeg.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-04-02:
Jeg synes, det er lidt absurd, hvad man her hører fra fru Yildiz Akdogan fra Socialdemokraterne, at netop Dansk Folkeparti skulle holde fast i fortiden, og at det er den eneste begrundelse for, at vi i Dansk Folkeparti kæmper for at nedlægge de her åbne grænser.
Det synes jeg er direkte absurd, for når det nu er, at det rent faktisk er fornuftigt at holde fast i fortiden og have lukkede grænser, så er det vel en god idé netop at holde fast i fortiden og ikke kun fokusere på fremtiden.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om fru Yildiz Akdogan fra Socialdemokraterne rent faktisk ønsker en fremtid for danskerne, hvor de kan føle tryghed i deres eget land og leve uden risiko for at blive angrebet, blive overfaldet af østeuropæiske bander og lignende, som vil true deres tryghed.
Peter Skaarup (DF), 2009-04-02:
Jeg synes, det var meget interessant at høre den socialdemokratiske ordfører fortælle, hvad Socialdemokraterne mener om det her, for jeg har ligesom andre i Folketinget bemærket, at Socialdemokraterne måske er sådan lidt i bevægelse omkring grænsekontrol.
Derfor synes jeg, at det var lidt tågesnak, må jeg sige, da det blev sagt, at vi jo er medlem af Schengen, og at det var det, for det stiller os jo i det kæmpe dilemma
det tror jeg også at ordføreren må være enig med mig i - at vi nu står i den situation, at man måske ikke fra socialdemokratiske politikeres side helt havde forudset, hvad det betød, da vi tilsluttede os Schengen.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at få præciseret, hvad Socialdemokraterne egentlig vil gøre ved, at vi nu har en bandekrig, hvortil der kommer våben ind i landet, og at der i øvrigt også kommer narkotika ind i landet, som banderne bruger i deres kamp om markederne.
Hvad vil man præcis gøre for at bekæmpe det her uden grænsekontrol?
Yildiz Akdogan (S), 2009-04-02:
Det skal der slet ikke herske tvivl om.
Med hensyn til Europas fremtid så ønsker vi, at Danmark fortsat skal være medlem af Schengensamarbejdet, og vi tror på, at et samarbejde på tværs af grænserne er det mest udbytterige.
Jeg vil egentlig gerne citere fra en person, der ved, hvad han taler om, i stedet for bare at appellere til den laveste fællesnævnerfølelse, i forbindelse med at alle de her bander nu kommer ind udefraudefra, fordi vi har åbnet grænserne, og det er Palle Linné, som er fra politiet, som bliver spurgt, om Schengenaftalen har styrket eller svækket samarbejdet.
Han siger følgende: Det betyder, at vi tidligere får bedre adgang til vigtig information om kriminalitet på vej mod Danmark og lettere adgang til at få tyvekoster tilbage, som er stjålet i Danmark, som bliver fundet i Polen; det er svært at se ulemperne ved et samarbejde.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-04-02:
Jeg synes, at det taler for sig selv, når fru Yildiz Akdogan fra Socialdemokraterne siger, at Dansk Folkeparti taler til den laveste fællesnævner.
Den laveste fællesnævner, som Socialdemokraternes ordfører hentyder til, er ganske almindelige borgere her i det danske samfund.
Det er den laveste fællesnævner, fru Yildiz Akdogan henviser til.
Jeg synes, det er urimeligt, at det er den måde, Socialdemokraterne ser på ganske almindelige borgeres bekymringer på i det danske samfund.
Så er der også det, at Europol rent faktisk har sagt, at nedlæggelsen af grænserne i Europa er en væsentlig faktor for den kriminelle succes.
Det siger jo også noget om, hvad det egentlig er, vi har at gøre med.
Påstanden kommer rent faktisk fra Europol.
Betyder det ikke noget for fru Yildiz Akdogan fra Socialdemokraterne, hvad Europol siger i den her sag?
Yildiz Akdogan (S), 2009-04-02:
Jeg vil lige understrege, at jeg ligesom fru Marlene Harpsøe betragter mig som en ganske almindelig borger i det her land.
Jo, Europols kommentarer bekymrer mig da, men jeg lytter også til, hvad fagfolk siger.
Når man spørger de mennesker, bl.a. dem fra rigspolitiet, kan de altså godt se en fordel ved samarbejdet.
De kan se, at de bedre kan få ram på bagmændene, og de kan se, at det kan betale sig at have det her samarbejde, for det gør, at de kan få et større udbytte af indsatsen.
Jeg tror ikke på, at en generel traditionel grænsekontrol kan mindske kriminaliteten, og det er igen med udgangspunkt i Rigspolitiets Nationale Efterretningscenters medarbejder, Kim Kliver, som udtaler sig om det her, og han må da vide, hvad han snakker om.