runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2010-04-14:
Regeringen har imødegået krisen ved bl.a. at fremrykke offentlige investeringer i f.eks. infrastruktur, ved at nedsætte skatten på arbejde, ved at øge virksomhedernes kredit, ved at opmuntre til renovering af byggeri og ved at øge de kommunale anlægsrammer.
Og bankog kreditpakken har medvirket til at genoprette den finansielle stabilitet og tilliden til det finansielle system.
Med erhvervspakken har vi samtidig sikret adgang til kapital til forretningsudvikling og investeringer i erhvervsbyggeri og andre aktiver, der kan realkreditbelånes.
Men vi må også se i øjnene, at mange af de industriarbejdspladser, der er blevet nedlagt under krisen, ikke kommer igen.
Derfor har regeringen fortsat et stort fokus på udviklingen for vækst og erhvervsudviklingen i hele landet.
Konkret har vi i forhold til udkantsområderne løbende taget en række initiativer, men lad mig særlig fremhæve et par helt aktuelle initiativer, der kommer udkantsområderne til gavn.
Så sent som i fredags har regeringen indgået en aftale med Dansk Folkeparti om »Grøn Vækst 2.0«.
Her igangsætter vi en række initiativer, der vil forbedre landbrugets og fødevaresektorens vækstvilkår, samtidig med at vi holder fast i et højt niveau for miljø-, natur- og klimabeskyttelse.
Initiativerne vil bidrage til at sikre beskæftigelsen for de 140.000 ansatte i landbruget og i fødevareindustrien samt i en række følgeindustrier i udkantsområderne.
Denne beskæftigelse er væsentlig for alle dele af landet og i særdeleshed udkantsområderne.
Endelig vil den hævede ramme for vækstkaution med 1,5 mia. kr. indtil udgangen af 2010 også komme udkantsområderne til gavn.
Herudover kommer regeringen, som det fremgår af regeringens arbejdsprogram, med et udspil om Danmark i Balance.
Orla Hav (S), 2010-04-14:
Ja, jeg vil gerne kvittere for fonden for grøn vækst, og den er vi jo selv med i.
Bekymringen går jo lidt på, at det tager lang tid at få offentlige investeringer på trafikområdet sat i gang, og det varer længe, inden der er nogen mennesker, der kommer i beskæftigelse på den konto.
Det er rigtigt, at der ligger mange penge forude, som skal omsættes på den led.
Skattelettelserne vil jeg ikke tage en lang diskussion af her.
Men vi må jo konstatere, at det er de 25-29-årige, der i højeste grad er blevet sat uden for arbejdsmarkedet i den ledighed, der er opstået.
Jeg vil gerne have ministerens overvejelser for at sikre, at vi fortsat har en motiveret flok af medarbejdere i det danske samfund, som er klar til at tage fat og ikke får lov til at være uden for arbejdsmarkedet i lange tider.
Og specielt i udvalgte områder af landet er det jo helt oplagt et problem.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-04-14:
Det gør man ved ikke at hæve skatterne; det gør man ved ikke at pålægge erhvervsvirksomhederne nye byrder og nye afgifter og nye selskabsskatter; det gør man ved ikke at pålægge virksomhederne helt urimelige energiafgifter, det gælder også i udkantsområderne.
Så det handler i det hele taget om at sikre nogle gode rammevilkår, og det er jo lige præcis det, regeringen gør.
Det sikrer, at der er nogle ordentlige rammevilkår, så man vil investere og sikre arbejdspladser.
Arbejdsløsheden udvikler sig desværre negativt, men slet ikke – slet ikke – så ringe, som den gør i de fleste andre lande i hele Europa.
Og det er, fordi vi har ført en ansvarlig økonomisk politik i Danmark, fordi vi værner og kræser om de virksomheder, vi har, og gør det bedst mulige for dem ved at sikre, at de har nogle ordentlige rammevilkår, og ikke hele tiden læsser nye skatter og afgifter over på dem.
Orla Hav (S), 2010-04-14:
Problemet er bare, at den indsats ikke er tilstrækkelig.
Vi får meldinger ind om, at der på en enkelt måned er sket det, at yderligere 1.000 unge ikke kan få en praktikplads eller en læreplads, så vi nu er oppe på 8.000 unge, der ikke kan komme ind på arbejdsmarkedet.
Samtidig kan vi læse, at 3.000 personer i det seneste år i Midt- og Vestjylland er blevet omfattet af bestemmelserne for langtidsledighed.
Det er jo her, vi synes ministerens og regeringens initiativer er for få og for små, fordi de ikke rammer de grupper, der er behov for at gøre en ekstra indsats for.
Det kan godt være, det er fint, at der er givet skattelettelser, men vi holder fast i, at der jo samtidig skal foretages noget samfundsmæssigt for at sætte gang i at afhjælpe den situation, jeg lige har beskrevet.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-04-14:
Nu kan man jo normalt ikke stille spørgsmål til spørgeren, men man kunne godt retorisk spørge, om det gavner beskæftigelsen i yderområderne, at man vil sætte selskabsskatten op, og at man påfører virksomhederne flere afgifter og flere skatter.
Jeg tror, der er enighed om i de fleste kredse, også i udkantsområderne, at det nok er en forkert konklusion.
Derfor holder vi os til, at der er et skattestop, samtidig med at vi sænker personskatterne og sørger for at sikre, at virksomhederne har nogle ordentlige rammevilkår.
Ud over det har vi jo taget et væld af andre initiativer: bedre personbefordringsmuligheder med hensyn til fradrag i yderområderne; flere penge til færgedrift; vi har sikret os, at de regionale vækstfora har en særlig forpligtelse over for Danmarks yderområder, for øvrigt også aftalt i Folketinget og – så vidt jeg husker – også med Socialdemokraterne; og vi har med »Danmark 2020« sikret, at vi har et Danmark i balance.
Så det handler om rammevilkår, rammevilkår, rammevilkår, og vi har givet kommunerne nogle gode anlægsrammer, så de kan investere massivt i offentlige anlæg her de kommende år.
Orla Hav (S), 2010-04-14:
Problemet er jo, at ministeren altid henviser til, at det er nogle andre, der skal foretage sig noget.
Lad mig bare lige rette en misforståelse.
Vi har sådan set ikke foreslået at hæve procenten for erhvervsbeskatningen, vi har foreslået, at der skulle komme nogle flere penge ind på kontoen, og det får vi jo ved øget aktivitet i vores samfund.
Det er i forbindelse med at få gang i den der øgede aktivitet, vi oplever, at regeringen er passiv.
Man ønsker ikke at tage de instrumenter i anvendelse, som kan være med til at give en stigende efterspørgsel her og nu, man håber på, at skatteyderne begynder at bruge nogle penge.
Dem, man har givet skattelettelser, er ikke dem, der har størst efterspørgsel efter ting her og nu, de er sådan set godt dækket ind.
Vi efterlyser nogle konkrete initiativer, der afhjælper langtidsledigheden og får de unge i beskæftigelse.
Jeg hører desværre ikke nogen konkrete bud på det fra ministeren.
Brian Mikkelsen (KF), 2010-04-14:
Der er da et væld af konkrete bud, og det vigtigste er, at der er orden i økonomien.
Vi har snart sagt en af verdens mest ekspansive økonomier i 2010, som betyder, at vi får et underskud på vores statsbudget på ca. 95 mia. kr.
Der er det jo ikke tiden at putte milliarder af nye offentlige kroner ud i offentligt forbrug.
Hvis vi gældssætter vores nation for meget her og nu, skal gælden jo på et tidspunkt betales af vores børn, børnebørn og oldebørn.
Så det, det handler om, er at sikre, at virksomhederne får vækst, holde det offentlige forbrug i ro og så udnytte, at kommunerne har rigtig gode økonomiske muligheder for at investere i anlæg – bedre end de nogen sinde før har haft i historien.
Henrik Høegh (V), 2010-04-14:
Jeg er glad for, at hr. Benny Engelbrecht sådan set er enig i, at der kan være grund til at marinere kyllingekød.
Det viser sig faktisk, at det sælger rigtig godt, forbrugerne ønsker marineret kyllingekød.
Så er der spørgsmålet om, om der skal være en maksimal grænse.
Jeg mener ikke, at det er nødvendigt at fastsætte en grænse for vandindholdet i de forskellige kødprodukter.
De generelle mærkningsregler tilgodeser forbrugernes behov for oplysning.
Jeg mener ikke, at vi totalt skal forholde forbrugerne at indhente erfaringer med det kød, de køber.
Når det klart er defineret, hvor meget marinade eller vand, der er pumpet i det pågældende produkt, og det så i øvrigt passer – og det udvikler sig heldigvis positivt med hensyn til at det gør det – synes jeg, at det også er op til forbrugerne selv at foretage nogle oplyste valg og især fravalg af de produkter, som de synes der er alt for meget vand i.
Og det tror jeg man ret hurtigt bliver opmærksom på, når man begynder at behandle kødet, og dermed vælger man ikke det næste gang.
Orla Hav (S), 2010-04-14:
Tak for det.
Når mange udsagn fra hele landet viser, at udkantområderne er hårdt pressedt og mister arbejdspladser, ikke kun midlertidigt, men permanent, hvilke initiativer vil ministeren så tage for at imødegå denne udvikling?
Benny Engelbrecht (S), 2010-04-14:
Finder ministeren, at mærkningen af det såkaldte naturelmarinerede kød er tydelig nok til at informere forbrugerne om produktets reelle indhold?
Finder ministeren, at mærkningen af det såkaldte naturelmarinerede kød er tydelig nok til at informere forbrugerne om produktets reelle indhold?
Henrik Høegh (V), 2010-04-14:
Hvis der er tilsat vand til kylling eller andet kød, så skal det fremgå af mærkningen, hvor stort kødindholdet er i produktet.
Det er producentens ansvar, at det deklarerede kødindhold stemmer overens med det faktiske indhold.
Det skal desuden fremgå af varebetegnelsen, at produktet har undergået en behandling som eksempelvis neutralmarineret kyllingefilet for at undgå forveksling med et fersk produkt, som ligner det neutralmarinerede kød af udseende.
Det er i den forbindelse værd at bemærke, at der ikke findes nogen definition i lovgivningen af, hvad en marinering dækker over.
Betegnelsen antyder, at kødet er blevet behandlet med en neutralmarinade typisk bestående af vand, sukker, salt, proteiner m.v.
Desuden er neutralmarineret et udtryk, der også er meget udbredt i andre lande for samme typer af produkter, både i England og i Tyskland har man lignende betegnelser.
Ved vurderingen af såkaldte marinerede produkter lægges der først og fremmest vægt på, at alle ingredienserne og mængderne heraf er deklareret korrekt.
Selve metoden, hvorved marineringen er foretaget, er således af mindre betydning i mærknings- og vildledningssammenhæng.
Fødevarestyrelsen har løbende fokus på kontrollen med vand i kyllingekød og har de seneste år gennemført tre landsdækkende kontrolkampagner på området.
Fødevarestyrelsen har således skærpet kontrollen af vandindholdet i de neutralmarinerede produkter og udtaget neutralmarineret kyllingekød til kontrol på fjerkrævirksomhederne i forbindelse med Fødevarestyrelsens kødsvindelkampagne, som er gennemført her i første kvartal af 2010.
Ud over selve kontrollen af produkterne har Fødevarestyrelsen på sin hjemmeside som et yderligere tiltag for at undgå vildledning af forbrugerne informeret om forskellen på fersk og marineret fjerkrækød.
Samlet set mener jeg derfor, at forbrugernes mulighed for at træffe et oplyst forbrugervalg er til stede med de regler og den åbenhed, der er om kontrolresultaterne i Danmark.
Benny Engelbrecht (S), 2010-04-14:
Der var ikke meget nyt i ministerens besvarelse.
Den var jo stort set et genoptryk af ministerens forgængers, og det kan selvfølgelig godt skuffe en kende, al den stund ministeren og undertegnede så sent som i dag sammen har været en tur ude og besøge virksomheder inden for dagligvarebranchen.
Det er klart, at på en sådan tur drøfter man jo også forskellige ting og sager og naturligvis også denne sag om det neutralmarinerede kød, som er blevet aktuel igen.
Senest i sidste uge var der i dagbladet Politiken en artikelserie om netop det neutralmarinerede kød på basis af et beslutningsforslag, som vi Socialdemokrater fremsætter om kort tid, og som har fået støtte fra flere partier i Folketinget, bl.a. Dansk Folkeparti, og det er vi selvfølgelig glade for.
Derfor er sagen jo selvfølgelig aktuel at tage op nok en gang.
Problemet er jo netop, at der faktisk er blevet lavet nogle meget grundige undersøgelser af Københavns Universitets Institut for Human Ernæring, og Center for Bioetik og Risikovurdering er kommet med nogle meget klare anbefalinger.
De siger, at forbrugerne mangler information om den proces, som kødet undergår, når man benytter sig af neutralmarinering, at forbrugerne mangler oplysninger om eventuelle helserisici, at de neutralmarinerede produkters status er tvetydig, og at opfattelsen af neutralmarinering afhænger af en generel social sammenhæng.
Generelt anbefaler rapporten faktisk, at der anvendes en anden og mere retvisende betegnelse for det injicerede kød, og derfor er det naturligvis rart at høre, at der også i detailbranchen er røster, som siger: Det kan godt være, vi skal se nærmere på denne type neutralmarinering; om det er det, det skal hedde.
Det synes jeg da ærlig talt er yderst sympatisk, og lad mig også i den sammenhæng nævne, at det her jo slet ikke er noget, vi behøver tage i Folketingssalen.
Faktisk er det sådan, at ministeren har bemyndigelse til at gå ind og arbejde med netop dette område og finde en holdbar løsning.
Henrik Høegh (V), 2010-04-14:
For os er det vigtigt, at der er den fornødne information, at der er den fornødne oplysning, og for mig er det især vigtigt, at forbrugerne kan træffe et oplyst valg.
Jeg synes netop, at vi her på vores morgentur rundt til to butikker i hvert fald fik et eksempel på en mærkning, som er synlig.
Lige under varenavnet kyllingefilet stod neutralmarineret, og under det stod de nøjagtige procenter af kød og marinade.
Som jeg sagde, har der været problemer med, at nogle har haft problemer med at følge det, der står på etiketten.
Det er der rettet op på, det ser ud, som om de seneste kontrolkampagner udvikler sig positivt, og det er jeg bestemt glad for.
Med hensyn til spørgsmålet om en anden betegnelse er jeg egentlig ret åben.
Men vi snakkede jo om det her til morgen, og her kom vi egentlig ikke frem til nogen klar model for, hvordan en anden betegnelse skal se ud.
Det kan godt være, det er en overvejelse værd, om der skal være en anden betegnelse, men vi skal så også bare overveje det i forhold til importeret kød, så vi ikke begynder at få tre-fire forskellige betegnelser, som egentlig dækker over det samme, netop at man tilsætter denne marinade eller vand plus sukker, salt og proteiner.
Inger Støjberg (V), 2010-04-14:
Jeg kan garantere hr. Bjarne Laustsen for, at jeg hver eneste dag arbejder på at fjerne regler; unødige regler skal væk.
Når man så hører hr. Bjarne Laustsen stå her i dag og sige, at det skulle være det modsatte, jeg og regeringen arbejder på, hvorimod hr. Bjarne Laustsen jo har et frihedssyn, må man næsten forstå, og en tro på systemet på alle mulige måder, så må man bare undres.
For det er jo kun om onsdagen, hr. Bjarne Laustsen kan stille spørgsmål til mig, i den her form i hvert fald.
Ellers gør hr. Bjarne Laustsen det jo flittigt hver eneste dag, og det takker jeg også meget for, for det holder mig beskæftiget på en god måde.
Når det så er sagt, er det jo mærkeligt, at stort set hver eneste tirsdag, onsdag, torsdag og fredag står hr. Bjarne Laustsen på Folketingets talerstol og kræver stramninger af det ene og det andet og det tredje.
Så er det landbruget, så er det fødevarerne, ja, det er jo hele tiden, og det er jo det, hr. Bjarne Laustsens parti står for.
Det glemmer hr. Bjarne Laustsen så bare lige, når det passer sig ind, så han kan stå om onsdagen og skose regeringen.
Jeg vil sige til hr. Bjarne Laustsen, at han skulle se at få lidt sammenhæng i tingene.
Benny Engelbrecht (S), 2010-04-14:
Det beslutningsforslag, jeg står med i hånden, har to elementer.
Det ene element handler om at nedsætte en arbejdsgruppe, der selvfølgelig med involvering af industrien, forbrugerinteresser osv. skal finde frem til, hvad man kan kalde neutralmarineret kød, så forbrugerne bliver bedre oplyst, end de er i dag.
Den del af forslaget kan vi jo sådan set gennemføre, ved at ministeren her og nu siger, at han synes, det er en fornuftig idé at nedsætte sådan en arbejdsgruppe, som finder frem til et alternativt ord, som vi alle sammen kan forstå.
Det vil så også løse de udfordringer, som Institut for Human Ernæring og Center for Bioetik og Risikovurdering peger på.
Det andet element er så det, der handler om det maksimale vandindhold, der må være i det kød.
Det snakker vi jo om ved et senere spørgsmål her i Folketingssalen, men kan jeg ikke bare spørge ministeren, om ministeren er klar til at sige: Lad os da få sat sådan noget arbejde i gang.
Så kan vi jo spare os selv for noget arbejde hernede.
Henrik Høegh (V), 2010-04-14:
Det er op til producenterne at vurdere, hvor meget vand de vil tilsætte deres produkter.
Og det er producenterne, der er ansvarlige for, at det deklarerede kødindhold i produkterne stemmer overens med det faktiske indhold.
Mærkningsreglerne sikrer, at det skal fremgå af produktets ingrediensliste, hvis der er tilsat vand til produkter.
Dermed har forbrugeren mulighed for at gøre sig bekendt med produkternes sammensætning ved at tjekke ingredienslisten og ved eventuelt at fravælge produkter med et for lavt kødindhold eller omvendt, nemlig produkter med et for højt indhold af marinade.
Fødevarestyrelsen kontrollerer løbende, at det deklarerede indhold stemmer overens med det faktiske indhold.
Dette kontrolleres dels ved ordinære kontroller, dels ved jævnlige laboratorieprojekter.
Benny Engelbrecht (S), 2010-04-14:
Tak, formand.
Vil ministeren medvirke til at sætte en øvre grænse for, hvor meget vand der må pumpes i kødprodukter som eksempelvis kyllingefilet, bacon og hamburgerryg?
Vil ministeren medvirke til at sætte en øvre grænse for, hvor meget vand der må pumpes i kødprodukter som eksempelvis kyllingefilet, bacon og hamburgerryg?
Henrik Høegh (V), 2010-04-14:
Skal vi nu ikke nøjes med at sige, at det er en overvejelse værd, om vi skal bruge en anden og bedre terminologi, og at det absolut også er en overvejelse værd at sætte som overskrift, at den ikke vildleder forbrugerne.
Jeg vil gerne være med til det arbejde.
Benny Engelbrecht (S), 2010-04-14:
Jeg synes faktisk, at det, ministeren siger nu, er fair nok.
Ministeren siger, at vi sætter et arbejde i gang, og lad os finde ud af, om vi kan finde et alternativt ord, der dækker bedre.
Det kan jeg sådan set godt forstå.
Jeg er ikke et sekund i tvivl om, at man faktisk kan finde en hel bog med bedre ord, der vil være langt mere dækkende for, hvad der sker, når man pumper denne marinade ind i kyllingekødet.
Det er jeg ikke et sekund i tvivl om, og derfor er jeg sådan set heller ikke særlig bekymret for de forbehold, ministeren tager i forhold til at sige, at vi godt kan sætte et arbejde i gang.
Men jeg er utrolig glad for, at ministeren giver det tilsagn, og jeg skal blot høre, om vi kan få en lille indikation på, hvor hurtigt det kan komme i gang.
Henrik Høegh (V), 2010-04-14:
Jeg vil gerne være med i nogle overvejelser om, hvorvidt vi skal bruge en anden terminologi, men inden disse overvejelser vil jeg ikke sige, at vi finder en anden terminologi.
Jeg vil være åben over for at arbejde med det, men jeg vil ikke sige, at vi skal udskifte det her med det samme, før jeg kender alle konsekvenser.
Det er vigtigt at få det vendt, og især synes jeg, det er vigtigt i forhold til importerede produkter, så vi ikke får flere forskellige betegnelser på dette område.
Men jeg vil gerne være med til et arbejde, hvor vi ser på, om der er en bedre terminologi.
Marion Pedersen (V), 2010-04-15:
Ja, og hvis SF er med til at stemme det her igennem, står der brandmænd, som risikerer at miste livet under udøvelse af deres arbejde, brandmænd, som ikke er dækket af noget som helst: som ikke er dækket af overenskomst, som ikke har en tillidsmand, som ikke er omfattet af ferieloven og Lønmodtagernes Garantifond, og som ikke er omfattet af sygedagpengereglerne, ligebehandlingsloven og arbejdsmiljøloven – arbejdsmiljøloven sagde jeg til sidst.
Mener hr. Eigil Andersen virkelig, at SF vil stemme for det forslag?
Eigil Andersen (SF), 2010-04-15:
Det er helt rigtigt, at SF’s holdning er, at vi støtter lønmodtagerne i Danmark.
Jeg føler mig ikke overbevist om, at der er et problem, som det her er blevet påpeget.
Jeg har skitseret, at det her er den næstbedste løsning.
Den allerbedste løsning vil være, at regeringen laver en dispensation fra de dagpengeregler, som man gennemførte for et år siden.
Der gjorde man det, at man forringede muligheden for at få supplerende dagpenge.
Og så må man altså finde ud af via et teambuildingkursus i regeringen – mellem beskæftigelsesministeren, forsvarsministeren og for min skyld også gerne finansministeren – hvordan man kan lave en sådan løsning, for der lever mennesker i det danske samfund, som risikerer at komme ud for en ildebrand, der ikke bliver slukket, fordi der ikke er brandfolk nok.
Det vil vi absolut gerne være med til at løse.
Jeg må da sige, at det forekommer mig meget rystende, at man fra regeringens side er klar til at sætte menneskeliv på spil.
Det er jo det, der til syvende og sidst er tale om, for hvis der ikke kommer brandfolk ud til en brand i eksempelvis et hus, hvor mennesker ligger og sover, er der stor risiko for, at de kan omkomme.
Jeg forstår ikke, at det her bliver behandlet så useriøst, at man nu, som det er fremgået af debatten, og som også Dansk Folkeparti har påpeget, har brugt et år på at finde ud af, at man ikke kan finde ud af noget.
Så siger jeg altså til mig selv, at der er for dårlig intelligens til stede i den her regering, og så er der brug for, at der kommer en ny, som kan finde ud af at løse problemerne.
Bjarne Laustsen (S), 2010-04-15:
Det vil altså sige, at hvis de spøgelser, som regeringspartierne og deres ordførere ser i dag, skulle være reelle, vil SF gerne være med til at skrive dem ud, således at deltidsbrandmænd får en ordning som det, man lovede dem i 1990'erne, og som gør, at deltidsbrandmændene ikke kan falde ud af dagpengesystemet.
Så kan man diskutere det der med, om de heller ikke skal modregnes, men det er i hvert fald vigtigt, at vi har et beredskab.
Så spørgsmålet til SF er nu, om man vil være med til at lave en løsning, der peger i den retning, fordi man stadig væk har et løfte at indfri.
Det var det problem, man sagde midt i 1990'erne, der skulle løses.
Marion Pedersen (V), 2010-04-15:
Jeg bliver nødt til at spørge ordføreren om et par ting, for som jeg opfatter ordføreren og dermed SF, mener man, at regeringen har dummet sig, da vi lavede loven om.
Så bliver jeg nødt til at spørge: Hvad gør SF så, hvis de stemmer for et forslag, hvor deltidsbrandmændene mister alle deres lønmodtagerrettigheder?
Det har jeg åbenbart fuldstændig mistolket, sådan som jeg hører det i dag.
Jeg vil så sige, at når ordføreren nu skoser os for ikke at have fundet en løsning, venter jeg meget spændt på at høre hr. Eigil Andersens løsning.
Løsningen må jo så være hos hr. Eigil Andersen, når han mener, at vi er for dumme, når vi ikke kan finde den.
Eigil Andersen (SF), 2010-04-15:
Jeg har meget svært ved at forstå, at folketingsmedlemmet og ordføreren fra Venstre her kan have den opfattelse, at en offentlig arbejdsgiver skulle opføre sig sådan, at eksempelvis arbejdsmiljøloven ikke blev overholdt, eller at der ikke kunne blive udbetalt en erstatning, hvis der skete et uheld.
Men det er jo selvskabte plager.
Regeringen er her ude i selvskabte plager, og regeringen har jo intet forslag.
Man kunne følge vores primære forslag om at lave en undtagelse fra reglerne om de supplerende dagpenge.