runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
Jeg mener bestemt ikke, at vi har et cirkusdemokrati i Danmark.
Men jeg tror også bare, at man skal være ærlig og sige, at hvis der skal kunne indgås kompromiser i det politiske system, hvis man skal kunne nærme sig hinanden, så alle også kan gå ud af døren og ligesom sige, at o.k., vi gav, og vi fik, men vi lavede et kompromis, som gør, at vi kan komme videre med noget, der er godt for vores samfund, kræver det også, at der ikke altid er 24 timers dækning af det hele, at vi skaber et tillidsrum.
Den nuværende offentlighedslov er alle enige om er forældet.
Så har der siddet en kommission i 7 år, som er kommet frem med et nyt forslag til en offentlighedslov.
Det har regeringen fremsat, og vi har sammen med regeringen aftalt, at det bliver evalueret om 3 år, men grundlæggende mener vi sådan set, at det, kommissionen er kommet frem til, er et bedre bud på en offentlighedslov, som sikrer gennemsigtighed og offentlighed omkring de beslutninger, der bliver truffet, og som sikrer, at man kan kigge magthaverne over skuldrene, men som samtidig giver et tillidsrum, så vi kan lave politiske aftaler, der kan bringe Danmark fremad.
Pernille Skipper (EL), 2013-05-29:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at skifte emne et øjeblik.
Jeg vil nemlig gerne spørge Venstres ordfører om et nyt begreb, jeg har læst om i avisen, som hedder åbenhedspjank.
Det er i forbindelse med debatten om en ny offentlighedslov, og der har Venstres selvudråbte frihedsminister udtalt: »Jeg har altid syntes, at det der åbenhedspjank er vildt overdrevet. Det er vulgært.
Det er som om, at man ønsker, at den politiske proces skal foregå i zoologisk have, hvor alle kan følge med.«
Han siger i samme artikel også, at vi har et cirkusdemokrati i Danmark.
Den åbenhed, der trods alt er i den offentlige forvaltning, er åbenbart udtryk for et cirkusdemokrati.
Det er jo hårde ord, og jeg kunne godt tænke mig at høre, om det er Venstres holdning, at vi har et cirkusdemokrati i Danmark.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
Det er jo også der, hvor Socialdemokraterne og Venstre adskiller sig fra hinanden, for vi ønsker at bruge de penge på at skabe arbejdspladser i Danmark.
Vi ønsker at bruge de penge på at skabe bedre rammevilkår for, at man kan ansætte flere i Danmark, og for, at vi kan afskaffe nogle af de byrder, der i dag betyder, at danske arbejdspladser rykker til udlandet.
Derfor vil vi prioritere anderledes, end Socialdemokraterne vil.
Vi vil prioritere danske arbejdspladser mere, end vi vil prioritere at gøre verdens største offentlige sektor endnu større.
Vi mener sådan set, at den offentlige sektor godt kan blive på det niveau, hvor den er i dag.
Maja Panduro (S), 2013-05-29:
25 mia. kr. skal man dog finde et eller andet sted, og nu har ordføreren sagt mange ting om, at man godt ved, det er svært, og der skal også prioriteres og sådan noget.
Det kan vi jo alle sammen være enige om, men så var det måske fair nok, at man løftede bare en flig af sløret for, hvad det så er, man vil prioritere.
På hvilke områder skal der være minusvækst?
Og på hvilke vil man tillade, at der kan være vækst?
Det ville det da være fair nok at komme med bare en lille smule svar på.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
Vi har jo sådan set sagt det meget klart: Ja, det bliver svært, og det bliver vanskeligt at sørge for, at vi kommer til at bruge vores penge mere kløgtigt, end vi gør i dag.
Vi kommer til at skulle opprioritere nogle områder, fordi der er demografiske udfordringer, og fordi vi har den politiske ambition, at der er flere unge, der får en uddannelse.
Men det ændrer ikke på, at vi mener, at man kan bruge fællesskabets penge bedre, end man gør i dag.
Det kan man på sundhedsområdet, hvor vi havde en produktivitetsstigning fra 2001 til 2011 på 23 pct. og samtidig fik ventelisterne ned fra 90 dage til lidt over 50 dage, og hvor vi samtidig sikrede en bedre patienttilfredshed bl.a. i kræftbehandlingen og sikrede en bedre behandling.
Det betyder, at vi kan gøre det bedre på mange offentlige områder, men det betyder selvfølgelig ikke, at man ikke skal prioritere.
Det skal man, og det har vi sagt klart og tydeligt, men det virker mest af alt, som om regeringen ikke har viljen til at prioritere.
Og man kan jo sige, at når regeringen på nuværende tidspunkt kører med nulvækst, og det her er en så stor bekymring for regeringspartierne, så burde man jo nok tage det op med statsministeren eller finansministeren.
Nu spørger ordføreren til de offentlige udgifter, og vores udgangspunkt for Venstre i regering er et offentligt udgiftsstop.
Det er det, fordi vi hellere vil bruge pengene på at prioritere, at der bliver skabt vækst i Danmark, og at der bliver skabt arbejdspladser.
Vi ved godt, at det ikke er en prioritet, som regeringen deler.
Det så vi også under vækstforhandlingerne, hvor vi ønskede at sikre en lavere forbrugstakst i det offentlige, for at vi i stedet for kunne tage flere vækstinitiativer, som kunne skabe flere arbejdspladser her og nu til de mennesker, der mangler et arbejde.
Det har regeringen sikkert heller ikke viljen til fremover, men det er jo så det, der skiller os.
Vi vil skabe flere arbejdspladser i Danmark, og det vil regeringspartierne åbenbart ikke.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-05-29:
Derfor synes jeg simpelt hen, at fru Ellen Trane Nørby skal komme en smule ind i debatten og så sige klart: Skal de offentlige udgifter omfattes af Venstres nulvækst, eller er der noget, der falder uden for?
Det må vi have et klart svar på, tak.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
Hvis vi er ved at referere finansministerielle svar, har finansministeren også givet et svar på, at det ikke har direkte velfærdskonsekvenser, at den nuværende regering praktisk talt fører en nulvækst.
For det handler om, hvordan vi bruger vores penge bedre.
Så gør vi det jo ud fra en forventning om, at vi kan bruge vores ressourcer bedre, og vi er af den klare opfattelse, at man kan bruge ressourcerne bedre.
Det betyder jo ikke, at der ikke bliver nogle områder, der skal opprioriteres, og der er andre områder, hvor man kan sige, at der kan vi så tage fat.
Men det er en diskussion, som jeg sådan set oplever at SF's ordfører burde tage med den nuværende regering, for det er jo den politik, som den nuværende regering fører lige nu, hvor man har skåret ned på SU-systemet, og hvor man er gået fra, at man ville bruge flere penge på folkeskoleområdet og til, at man nu vil have bedre undervisning for de samme penge.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-05-29:
Jeg håber, at fru Ellen Trane Nørby har taget en lille tænkepause, siden min socialdemokratiske kollega spurgte om nulvækst, for jeg synes faktisk ikke, at vi fik et særlig klart svar.
Det interesserer jo os herinde, hvad nulvækst betyder, og jeg tror simpelt hen også, at det interesserer vælgerne.
Jeg tror, det er Finansministeriet, der har regnet på, at nulvækst frem mod 2020 vil være et tocifret milliardbeløb.
Så det er jo ikke en lille ting.
Så jeg har simpelt hen brug for at høre, om fru Ellen Trane Nørby mener, at uddannelsesområdet skal omfattes af nulvækst.
For i de her år strømmer det til med unge, som vil tage en uddannelse, og det er egentlig en god historie, men det koster jo.
Skal det omfattes af nulvækst?
Skal uddannelse være en af de ting, som omfattes af nulvækst?
Maja Panduro (S), 2013-05-29:
Det er rigtig, rigtig svært at trække et konkret svar ud af Venstre, i forhold til om der er nogle områder, der skal friholdes fra nulvæksten eller ej.
Det har ordførerens egen finanspolitiske ordfører jo selv tidligere sagt at der var.
Ordføreren selv har også været inde på, at der er nogle områder, sundheds- og ældreområdet bl.a., som Venstre gerne ville opprioritere.
Pernille Skipper (EL), 2013-05-29:
Jeg har hørt nogle andre sige i løbet af processen, at der er behov for et rum – det er nogle gange et fortroligt rum, nogle gange er det et frirum, nogle gange er det et tillidsrum; det skifter lidt – men så kunne jeg jo godt tænke mig at høre, om fru Ellen Trane Nørby kan forklare os, hvor den her åbenbart store mangel på et tillidsrum har ført til problemer i lovgivningsprocessen.
Det er jo sådan i dag, at der er lukket helt ned for offentligheden, så længe de politiske partier forhandler, og når de så er færdige, kan man se, hvad grundlaget har været.
Hvor har det været et problem?
Kan vi få et konkret eksempel på, hvor åbenheden i dag har været et problem?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
Man kan sige, at det, der jo er diskussionen, er, om det er den måde, som et ministerium er organiseret på, der skal være definerende for, om et dokument er omgærdet af åbenhed eller ikke er omgærdet af åbenhed.
Ligesom vi på det område, hvor jeg også er ordfører, nemlig på medieområdet, er gået fra, at vi forholder os til apparater, til at vi i dag siger, at tingene er teknologineutrale, kan man sige, at offentlighedsloven går fra, at den er defineret af strukturer, til at det nu i dag handler om dokumentet, og hvilken type dokument det er.
Det tror jeg sådan set er en god modernisering.
Jeg går i hvert fald ud fra, at når Offentlighedskommissionen har brugt 7 år på at gennemtænke det, er det det bedste bud på, hvordan vi kan modernisere en offentlighedslov, hvor vi fortsat skaber mulighed for, at man kan kigge magthaverne over skuldrene, som man selvfølgelig skal i et demokrati som det danske.
Det er jo sådan lidt bemærkelsesværdigt, at hr. Magnus Heunicke hvert år vælger at bruge sin taletid på Christiansborgspin og på at kritisere andre, når man som regeringsparti vel egentlig burde have noget at fortælle.
Så vil jeg egentlig spørge hr. Magnus Heunicke: Da Poul Nyrup Rasmussen som statsminister lavede en dagpengereform, var nettoledigheden ved den første dagpengereform 13 pct.; nettoledigheden ved den anden dagpengereform var 9 pct.; da vi lavede en dagpengereform, var bruttoledigheden 6 pct.
Kan hr. Magnus Heunicke sige noget om, hvilket tidspunkt ledighedsmæssigt der er det rigtige tidspunkt at lave en dagpengereform på?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
Nej, vi ønsker ikke at gældsætte det danske samfund.
Det var jo sådan set det, hele vores ambition op gennem 00'erne handlede om, nemlig at få reduceret den gæld, der var, og som vi overtog efter Nyrupregeringen, på 268 mia. kr., som vi også lykkedes med at få afbetalt, så vi havde et nettotilgodehavende i udlandet på 92 mia. kr., da krisen ramte.
Det var noget af det, der gjorde, at vi kunne holde hånden under beskæftigelsen i Danmark.
Det er den politik, der var vores politik i regering, og det er også den politik, vi ønsker at fortsætte, når det handler om gæld.
Men der er ingen tvivl om, at når det handler om prioriteringer, så vil vi hellere prioritere at sænke skatter og afgifter, så vi kan skabe arbejdspladser, end vi vil prioritere at sætte det offentlige forbrug op.
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-29:
Jamen skattelettelser er jo øverst på dagsordenen, også hos Liberal Alliance, men der skal jo være dækning for pengene.
Så derfor står spørgsmålet jo ved magt, for der blev ikke svaret på spørgsmålet: Ønsker Venstre at gøre underskuddet på de offentlige finanser større med en mere lempelig finanspolitik?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
Nej, det er sådan set ikke det, det handler om.
Det handler om, at hvis der er mulighed for inden for EU-reglerne at kunne disponere over flere penge, så vil vi disponere dem til at skabe arbejdspladser ved at sænke skatter og afgifter, ved at skabe en bedre konkurrencedygtighed for danske virksomheder.
Det er en klar prioritering, det er også den prioritering, som jeg har diskuteret med mange af Socialdemokraternes ordførere.
Men der er jo ikke noget, der tyder på, hverken at EU-reglerne bliver ændret, eller at den regering, som vi har lige nu, vil være med til at prioritere anderledes, så vi i stedet for at have et højere offentligt forbrug kunne sikre, at vi kunne bruge flere penge på at skabe arbejdspladser i Danmark.
Det betyder, at vi skal opprioritere, men det betyder ikke, at vi ikke samtidig skal vende hver en krone og se, om vi kan gøre det bedre.
Fra 2001 til 2011 lavede vi en produktivitetsforbedring for sundhedsvæsenet på 23 pct.
Den linje skal vi fortsætte, så vi får mere sundhed for pengene, så danskerne får mere ud af de penge, de betaler ind i skat.
Mogens Jensen (S), 2013-05-29:
Jeg stillede et fuldstændig klart spørgsmål: Venstre vil have nulvækst, det betyder, at der er masser af milliarder kroner, der ikke kan bruges i den offentlige sektor.
Er sundhedssektoren undtaget fra Venstres krav om nulvækst, eller er sundhedssektoren ikke undtaget?
Jeg ved jo, at Venstres finansordfører har sagt, at sundhedssektoren er undtaget.
Kan ordføreren bekræfte det?
Er sundhedssektoren undtaget eller ej?
Det må ordføreren da kunne svare klart på.
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
Socialdemokraterne kan få mange klare svar, ikke bare her i dag, men generelt, fordi vi sådan set har nogle meget klare bud på, hvordan vi bringer det her samfund fremad.
Og de milliarder, som hr. Mogens Jensen taler om, er jo ikke milliarder, der skal komme nogle steder fra, det er jo milliarder, som vi politisk skal beslutte om vi vil bruge til at gøre en af verdens største offentlige sektorer endnu større, eller om vi vil bruge dem på at skabe vækst og arbejdspladser.
Der har vi sagt: Den offentlige sektor har en størrelse i dag.
Det er en størrelse, som gør os i stand til at tage vare på dem, der har behov for at få omsorg, hvad enten det er inden for sundhedsområdet, på uddannelsesområdet, eller det er på de andre områder, hvor vi løser opgaver i fællesskab.
Vi mener ikke, at den offentlige sektor behøver at være større.
Til gengæld skal vi kigge på, hvordan vi bruger de penge, vi bruger inden for den offentlige sektor.
Og det er jo så der, hvor de her mange milliarder adskiller Venstre og regeringen, for vi vil i stedet for bruge de milliarder på at skabe arbejdspladser i Danmark, så vi kan sikre, at de mennesker, der mangler et arbejde, kan få et arbejde.
Det er forskellen på Venstre og Socialdemokraterne.
Mogens Jensen (S), 2013-05-29:
Nu tror jeg, vi er nået til det 14. eller 15. spørgsmål her til fru Ellen Trane Nørby, og det er jo ikke lykkedes at få et konkret svar fra Venstre, hverken på hvad man vil gøre for de 30.000, der om 34 dage falder ud af dagpengesystemet – intet konkret svar har vi fået – eller et konkret svar på spørgsmålet om nulvækst.
Hvor er det, de 23 mia. kr. ikke skal bruges,
vil jeg spørge fru Ellen Trane Nørby?
Kan vi ikke få nogle klare svar på det?
Må jeg ikke stille bare ét konkret spørgsmål, som jeg håber at ordføreren vil svare på: Er sundhedsområdet, er sygehusene undtaget fra Venstres ønske om at indføre en nulvækst i den offentlige sektor?
Skal der være nulvækst i sundhedssektoren?
Kan vi i det mindste få et klart svar fra Venstres ordfører på det?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-29:
Det fremgår af gårsdagens Børsen, at Venstre vil lempe finanspolitikken i Danmark.
Nu er det jo sådan, at vi har en gæld i det offentlige på hundredvis af milliarder kroner, og der er løbende offentlige underskud.
I år må det vist være i nærheden af omkring 40-50 mia. kr., hvis man regner engangsindtægter fra.
Vil Venstre i den situation gøre hullet i de offentlige kasser større, så unge mennesker i fremtiden skal betale en gæld skabt af nutidige generationers overforbrug?
Esben Lunde Larsen (V), 2013-05-29:
Men så vidt jeg ved, tiltrådte Socialdemokraterne og SF jo den oprindelige aftale, da man gik med i regering.
Der var man jo også bevidst om indfasningen.
Hvordan kan det være, at SF og Socialdemokraterne accepterede en aftale, når det er sådan, at man var så inderligt imod den?
Var det for at få del i magten, eller var det for at gøre noget ved systemet i forhold til dagpengemodtagerne?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-05-29:
Sådan noget historieskrivning kan jo være taknemmeligt, for faktum er, at vi afviklede den gæld, som Nyrupregeringen efterlod, i et langt højere tempo end det, fru Marianne Jelved havde forudsat.
Det ved jeg godt at den radikale ordfører sådan let og behændigt går hen over – og de mange reformer, der blev lavet under VK-regeringen ikke bare de sidste par år, hvor vi indtil videre har lavet en reform af arbejdsudbuddet, så det var fire gange så stort, som det, den nuværende regering har leveret.
Men jeg vil egentlig gerne spørge til reformkursen.
Nu siger den radikale ordfører, at Radikale Venstre gerne vil fortsætte reformkursen.
Det er jo fint nok, men gælder det hele regeringen?
Der er jo ikke kommet noget i stedet for de reformer, der skulle have været som en del af trepartsforhandlingerne.
Regeringen har jo nedjusteret sit reformskøn fra 60.000 til 33.000.
Hvad skal der ske dér?
Så kan ordføreren måske også svare på dette: Når ordføreren ligesom siger, at vækstplanen giver 150.000 arbejdspladser, er Finansministeriet da vist ikke helt enig i det, for der er arbejdsudbuddet regnet ud til 11.500, så kunne det ikke være, at De Radikale skulle starte med at lave en holdningsbearbejdning internt i regeringen, så det ikke kun er Det Radikale Venstre, der ønsker flere reformer, men hele regeringen, der ønsker flere reformer?
Kan Det Radikale Venstre levere det?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-29:
Enhedslisten er ikke glad for den kontanthjælpsreform, som Folketingets øvrige partier har lavet.
Men hvad mener Enhedslisten egentlig selv om kontanthjælpen?
Det er der lidt tvivl om, men jeg har forsøgt at finde ud af det ved at gå ind på Enhedslistens hjemmeside, hvor man kan læse:
Enhver bør kunne gå til socialkontoret og få en ret til mindst 15.000 kr. at leve for om måneden.
Hvad menes der med en ret til mindst 15.000 kr. at leve for om måneden?
Menes der 15.000 kr. efter skat, eller er det før skat, således at man skal have et indkomstgrundlag, der ligger på 23.000, 24.000 eller 25.000 kr. om måneden, sådan at man efter skat kan have mindst 15.000 kr. om måneden?
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Jeg må udtrykke mig utrolig uklart.
Jeg mener ikke, at jeg sagde midt imellem.
Jeg sagde imellem.
Så vil jeg bare sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, at det, der er afgørende for os, er at lave en finanslovsaftale med regeringen, som giver klare forbedringer for de økonomisk dårligt stillede i Danmark, og som giver øget beskæftigelse.
Og det er sådan set det, vi vil bedømmes på, ikke på hr. Kristian Thulesen Dahls forsøg på at ramme et eller andet præcist tal.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-05-29:
En gang imellem er det stort og voldsomt, og en gang imellem er det småt og ligegyldigt.
Nå, jeg skal nok stoppe her, vil jeg sige til hr. Per Clausen.
Jeg skal bare lige sige, at hvis det ligger midt imellem, er det så midt imellem 450 mio. kr. og 12 mia. kr.?
For det er jo det, der har været udtalt her under dagens debat.
Jeg mener, at man nævnte, at vurderingen fra Enhedslistens side var, at det, vismændene havde givet udtryk for der var plads til af ekspansiv politik, var noget i nærheden af 12 mia. kr.
Så spurgte jeg jo med udgangspunkt i 450 mio. kr.
Når man så siger cirka midtimellem, er det så rigtigt forstået?
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Nu er jeg godt klar over, at hr. Thulesen Dahl har langt større erfaring med at få små ting til at se store ud, end jeg har.
Det har jeg altid beundret ved Dansk Folkeparti.
Så vil jeg i øvrigt svare hr. Kristian Thulesen Dahl, at jeg sådan set tror, at det finanslovsresultat, vi går efter, ligger et sted mellem de to yderpunkter, hr. Thulesen Dahl antydede.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-05-29:
Nu kan jeg forstå, at man kun skal spørge om noget, som Enhedslisten har udtalt.
Det vil jeg så gøre og tage udgangspunkt i.
For Enhedslisten har jo udtalt, at hvis man skal lave en finanslovsaftale med regeringen til efteråret, skal den bygge på en mere ekspansiv finanspolitik.
Nu har jeg jo forhandlet nogle finanslove, og i den type krav man stiller, kan man så prøve at lægge elastik ind, som giver forhandlingsrum, og som giver mulighed for, at selv om man ikke rigtig kan få noget, ser det alligevel ud til, at man har fået noget.
Jeg ved ikke, om det i virkeligheden er det, hr. Per Clausen er ude efter her.
For hvis man siger, at man vil have en mere ekspansiv finanspolitik, hvad betyder det så?
Er det, at man vil øge de offentlige udgifter med 450 mio. kr., eller taler vi om et tocifret milliardbeløb?
Når det er lidt interessant, er det, fordi Enhedslisten også under debatten her i dag har henvist til vismændenes vurdering af, hvad der er mulighed for at føre af ekspansiv finanspolitik selv inden for de EU-rammer, som regeringen er meget optaget af at holde sig inden for.
Så kan hr. Per Clausen over for Folketinget nu illustrere, hvad det er for en slags finanspolitisk ekspansiv politik, som man mener skal føres?
Hvilken størrelsesorden taler vi om?
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Det er meget underligt at diskutere med Venstre, for først siger de, at man har sagt noget, man aldrig har sagt, og så spørger de, om man vil gentage det.
Mads Rørvig (V), 2013-05-29:
Mens vi forhandlede, sparede man jo ikke på de store ord.
Man klatrede helt op i træet.
Det ville man rulle tilbage igen, det var nogle skrækkelige reformer.
Og når vi så begynder at presse Enhedslisten lidt med hensyn til at være lidt mere konkret, falder man fuldstændig sammen og tager til takke med små bidder.
Så jeg vil give hr. Per Clausen chancen igen for at svare på, om man ikke står ved det, som man sagde i medierne, dengang vi forhandlede de reformer.
Per Clausen (EL), 2013-05-29:
Jeg synes jo, at det er sådan lidt patetisk, at Venstre står og praler af en aftale, hvorom vismændene siger, at det formentlig koster 1.000 job i 2015, at man har lavet den aftale.
Det er da en lille smule underligt, at det er Venstres store hofnummer.
Så vil jeg bare i al stilfærdighed sige til Venstre, at Enhedslisten har en lang række gode forslag til de kommende finanslovsforhandlinger, forslag, der kan øge beskæftigelsen, sikre en grøn omstilling, sørge for, at vi får mere lighed i Danmark.
De udspil vil blive konkretiseret i løbet af de kommende måneder, og så skal vi nok diskutere dem med regeringen.
Men jeg er helt sikker på, at en finanslovsaftale mellem regeringen og Enhedslisten vil have et indhold, der vil ærgre Venstre rigtig, rigtig meget.
Mads Rørvig (V), 2013-05-29:
Tak for det.
Vi har jo været i arbejdstøjet sammen med regeringen her i foråret.
Vi har lavet gode, solide aftaler.
Vi har lavet en SU-aftale, vi har lavet en vækstaftale, vi har lavet en aftale om en kontanthjælpsreform, og det er rigtig gode aftaler.
Det, jeg frygter nu, er jo, at hr. Per Clausen skal til at forhandle finanslov med regeringen, og hvad kan man så forvente?
Vi så det med skatterne.
Det første, man gjorde i regeringen, var at sætte skatterne op med 6 mia. kr. for så et halvt år senere at sætte dem ned igen sammen med Venstre.
Så hvad kan vi forvente er Enhedslistens hovedkrav, når vi kommer til finanslovsforhandlingerne?
Hvad er det, man vil trække i land igen, for man har ikke sparet på de negative ord over for de gode, solide aftaler, som vi har lavet i foråret, altså en vækstaftale, en SU-aftale og en kontanthjælpsaftale?
Hvad er det, hr. Per Clausen vil kræve bliver taget af bordet igen, hvis han skal indgå en finanslovsaftale med regeringen?
Ole Birk Olesen (LA), 2013-05-29:
Så Enhedslisten ønsker altså at hæve kontanthjælpen i Danmark, som ligger på cirka 10.500 kr. for enlige, der er over 25 år gamle, til 15.000 kr. om måneden.
Hvilke tanker gør Enhedslisten sig om, hvordan det vil påvirke ledigheden i Danmark, her især ungdomsledigheden, som i dag er godt på vej nedad, fordi ungeydelsen er betydeligt lavere end 15.000 kr. og også lavere end 10.500 kr. om måneden?
Hvordan vil ledigheden udvikle sig, hvis Enhedslisten får gennemført en kontanthjælp på 15.000 kr. om måneden?