runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-03-17:
Nu er offerdirektivet blevet gennemgået på kryds og tværs af EU-tilhængere og EU-modstandere og alle midt imellem.
Jeg synes, det er et rigtig fint beslutningsforslag fra Enhedslisten, og det vigtige må jo være indholdet i det.
Offerdirektivet var en af de tungtvejende grunde til, at vi i SF var for at omdanne vores retsforbehold til en tilvalgsordning.
Jeg er ikke enig med Socialdemokraterne i – hvis jeg har forstået det korrekt – at vi har bedre beskyttelse på en lang række områder i Danmark, end vi vil få med offerdirektivet.
Det kan være, jeg har misforstået ordføreren.
Jeg mener, at hvis vi inkorporerer offerdirektivet i dansk lovgivning, vil vi på en lang række områder stå meget stærkere.
Jeg beklager, hvis jeg har misforstået Socialdemokraternes ordfører.
Men jeg mener, at ofre og forurettede i Danmark vil stå langt stærkere, hvis vi på alle de områder, hvor vi endnu ikke har opfyldt direktiverne, får det inkorporeret i dansk ret.
Så SF er for, og jeg synes ikke, det ikke skal være nogen forundt at foreslå direktiver omsat til dansk lovgivning, selv om man har den ene eller den anden holdning til EU.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-03-17:
Jeg synes egentlig, at det lidt blev afsløret af ordføreren selv til sidst, at grunden til, at man bruger metoden, er, at man gerne vil vise en pointe.
Det er mere anskuelighedsundervisning i – og det er vi sådan set enige med Enhedslisten i – at man godt kan gøre ting, man er enige i, fra EU, selv om man har stemt nej ved folkeafstemningen i december.
Den pointe er jeg lige ved at sige at Enhedslisten har vist, og det synes jeg så er fint.
Så synes jeg egentlig, at man skulle prøve at lave forslagene mere, så vi kunne få lov til at diskutere indholdet.
Det kan jo godt være, vi ikke vil gøre det hundrede procent, som EU-direktivet er.
Det kunne godt være, at det skal være kun 98 pct. eller 102 pct. Og det ville måske være mere spændende, hvis vi kunne få den diskussion, i stedet for at det bliver sådan en diskussion om, om at vi skal kopiere et EU-direktiv.
Jeg synes, det bliver lidt for festligt, hvis jeg må sige det på den måde.
Så jeg er stadig lidt skeptisk over for metoden.
Men det kan jo godt være, at jeg kan blive oplyst af fru Pernille Skipper i løbet af udvalgsarbejdet så alligevel, men umiddelbart er jeg stadig mest til en afvisning, det må jeg sige.
Pernille Skipper (EL), 2016-03-17:
Jeg er svært, svært skuffet over, at det faktisk kan blive for festligt for hr. Simon Emil Ammitzbøll.
Det må jeg sige.
Det troede jeg alligevel ikke jeg ville opleve.
Når det er sagt, vil jeg sige, at jeg synes, hvis vi skal blive ved med at snakke om pointer, at det her selvfølgelig også er en diskussion om vores behandling af EU-forslag.
Hr. Simon Emil Ammitzbøll siger, at vi skal diskutere forslagene et efter et, fordi det kan være, vi vil gøre 98 pct. af, hvad EU har gjort, og lægge nogle andre ting til og trække lidt fra.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Det kunne man jo godt gøre.
Lad os endelig gøre det.
Lad os endelig tage alle forslagene.
Vi har så været dem igennem i Enhedslisten og konkluderet, at vi alle sammen synes, det er positivt.
Men lad os endelig tage dem en efter en også.
Pointen er jo så også, at det er noget særligt, at man gør det, når der kommer regler fra EU, i det her tilfælde.
For sædvanligvis, hvis retsforbeholdet havde været været afskaffet, hvis det havde været på et andet område, så var det her kørt igennem Europaudvalget med et enkelt møde og håndsoprækning fra nogle ordførere, som formentlig ikke kunne nå at læse reglerne, før det blev gennemført.
Og så ville det blive ført videre ad administrativ vej.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-03-17:
Man kunne i hvert fald overveje, om man i forhold til en eller anden kvalificering – det kan man vist godt gøre; det synes jeg vi har gjort før – kunne sætte beslutningsforslag ud til en form for høringsproces, så man kunne få lidt mere indspark end bare det, at vi hver især kan læse direktivet igennem og se på den analyse, regeringen har lavet.
Det er meget fint at få regeringens ord for, hvad der er godt, og hvad der er skidt osv.
Det ville måske være rart, at man fik – det er i virkeligheden det, jeg savner – en lidt grundigere proces, for jeg synes, at det ellers bliver meget voldsomt at skulle tage stilling og bare sige ja eller nej som politisk parti.
Det er måske lidt usædvanligt i Folketinget, og det er måske også meget fedt, at det nærmest er en processuel kritik, mere end at det er en indholdsmæssig kritik.
Anni Matthiesen (V), 2016-03-17:
Jeg synes stadig væk, at de rammer, der er givet – også selv om vi presser fremdriften, som vi også holder fast i – er så lempelige og så gode, at man ikke behøver være bekymret, heller ikke som ung studerende, i forhold til at kunne holde sig inden for studietiden.
Mette Reissmann (S), 2016-03-17:
For det første har vi netop styrket tolkebistanden i Danmark.
Der er fokus på at højne kvaliteten.
Vi er allerede langt i Danmark, hvad angår retten til tolkebistand – og på enkelte punkter er man også længere, end hvad der ligger i EU's krav – men vores primære modstand mod det her beslutningsforslag går på, at det virkelig vil være utrolig omkostningsfuldt og på enkelte områder også organisatorisk meget svært at leve op til alle elementer.
Ministeren nævnte allerede, at det betyder, som det er estimeret fra Justitsministeriets side, 20 mio. kr. årligt som en merudgift, der skal findes til at skulle få dette til at fungere.
Desuden vil der også være visse administrative konsekvenser for både politi, anklagemyndighed og domstole.
De er ikke medregnet heri.
Man kan jo godt forestille sig, at der er sprogområder, som er tæt på at være umulige at opstøve tolke til.
Eller også vil det trække sagerne unødigt i langdrag, hvilket betyder, at muligt kriminelle skal sidde i danske fængsler i længere tid inden afgørelse.
Det er ikke ønskværdigt.
Vi skal arbejde på, at sager, der involverer udenlandske kriminelle, afgøres hurtigere, og at de hjemsendes til afsoning.
Forslagsstillerne nævner i bemærkningerne til beslutningsforslaget, at dansk retspolitik ikke skal fastlægges i Bruxelles, og derfor vil de heller ikke opgive retsforbeholdet.
Jeg vil bare minde forslagsstillerne om, at det altså ikke er et tag selv-bord.
Det er muligt, at Enhedslistens ordfører synes, at det er sådan, det skal være, men heri er Socialdemokraterne ikke enige.
Vi synes jo netop, at en sådan retstilstand som den, Enhedslisten lægger op til, i hvert fald ikke kommer til at være til gavn for udenlandske arrestanter, idet man i forvejen ikke bryder sig om EU, og hvad det nu indeholder.
Vi mener, at vi godt kan være os selv bekendt i Danmark.
Vi har et stærkt retssystem, vi har stærke rettigheder, også hvad angår tolkning.
Vi skal hele tiden arbejde på at blive bedre, og derfor er der netop også nedsat et udvalg, som har de her to fokusområder, som ministeren var inde på, nemlig kvalitet og effektivitet.
Men vi mener ikke, at EU's model er den rette til det her, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-03-17:
Tak for det.
Forslaget går ud på, at Danmark som minimum skal leve op til de rettigheder, som tolke- og oversættelsesdirektivet foreskriver.
Jeg kan konstatere, at der allerede er sat et omfattende udvalgsarbejde i gang for at give hele området et serviceeftersyn, der forhåbentlig skal munde ud i, at vi står med nogle klare konklusioner, der kan fortælle, hvad der virker lige nu, og eventuelt hvad der kan gøres bedre i fremtiden.
Når konklusionerne foreligger, kigger vi på dem, så tager vi en diskussion, og så håndterer vi det.
Vi vil selvfølgelig følge med i, at Folketinget får de her konklusioner hurtigst muligt, som ministeren har skitseret, da det jo ikke må blive en syltekrukke.
Men indtil vi har konklusionerne, afventer vi altså på det her område, og vi har derfor ikke tænkt os at støtte beslutningsforslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2016-03-17:
I lighed med det tidligere forslag er det altså også et forslag, hvor vi en bloc skal implementere alle EU-reglerne.
Jeg kan sige, at i lighed med det andet forslag kan der være enkelte bestemmelser, som vi bør se nærmere på.
Det er vi bestemt ikke uvillige til, men sådan en bloc at sige, at nu skal det hele gennemføres i Danmark, kan vi ikke gå ind for.
Vi kan dele justitsministerens undren over, at man ønsker at implementere EU-regler, samtidig med at man har nok så meget imod EU.
De enkelte bestemmelser i direktivet skal jeg ikke komme nærmere ind på.
Det er ret til oversættelse, det er tolkeudgifter, det er tolkens kvalitet, uddannelse af dommere og anklagere, protokollering, oversættelse osv. osv.
Tungest af det hele vil være, at direktivet fordrer, at domme og kendelser i både by- og landsret bliver oversat.
Det er et kolossalt stykke arbejde.
Justitsministeren nævnte tallet 20 mio. kr.
Jeg tror, det er skudt langt, langt under målet.
Helt generelt må jeg sige, at jeg ikke tror, at der er valuta for pengene.
Dog har jeg ikke dermed sagt, at der ikke er problemer eller udfordringer, som ministeren også sagde, med tolkesituationen i domstolene.
Derfor er der også nedsat et udvalg til at analysere tolkeområdet, og det arbejde afventer vi resultatet af.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-03-17:
Vi afventer også analysearbejdet i forhold til tolkeområdet, og derudover vil jeg tilføje, at alle de pointer, jeg fremførte under behandlingen af B 58, også gør sig gældende vedrørende dette forslag.
Josephine Fock (ALT), 2016-03-17:
Tak for det.
Det foreslås med det her forslag, at Danmark på alle punkter skal leve op til kravene i EU-direktivet om retten til tolke- og oversætterbistand i straffesager.
Direktivet om retten til tolke- og oversætterbistand i straffesager er ligesom offerdirektivet en af de retsakter, der til Alternativets store fortrydelse blev fravalgt til folkeafstemningen om det danske retsforbehold.
Som det var tilfældet med det andet forslag om offerdirektivet, gør forslagsstillerne opmærksom på, at de ikke ønsker, at Danmark opgiver retsforbeholdet.
Dog ønsker de med beslutningsforslaget her at forbedre retssikkerheden i Danmark.
Retssikkerheden er noget fundamentalt i et samfund som vores, og vi skal konstant forbedre og beskytte den.
Alternativet ønsker naturligvis ligesom forslagsstillerne, at retssikkerheden i det danske justitsvæsen som minimum skal leve op til niveauet i resten af Europa.
Det var også derfor, vi anbefalede en afskaffelse af retsforbeholdet.
At have ret til kvalificeret tolkning bør være en helt naturlig minimumsrettighed i et retssamfund, og vi kan gøre det bedre i Danmark.
Flere undersøgelser og rapporter viser, at tolkningen ved de danske domstole er forbundet med en række problemer.
I forslaget nævnes nogle af de tiltag, der bør foretages, for at forbedre tolkningen i danske straffesager, herunder en offentligt tilgængelig liste over de tolke, der anvendes af politi og domstole, og en certificeringsordning for tolke samt SU-berettigede tolkeuddannelser på de vigtigste flygtningeog indvandrersprog.
Alternativet er enig med forslagsstillerne i, at en gennemførelse af de minimumsstandarder, som er beskrevet i EU-direktivet om retten til tolke- og oversætterbistand, ikke løser alle problemer, men vi mener, at det er et vigtigt skridt i den rigtige retning.
Så Alternativet stemmer for forslaget.
Pernille Skipper (EL), 2016-03-17:
Så vil jeg gøre noget andet usædvanligt og tage kritikken til mig.
Det er måske også lidt usædvanligt i Folketinget, men jeg gør det i dagens anledning.
Jeg synes, det er en god idé at sende det ud til en høring.
Det er klart, at en af grundene til, at vi overhovedet kommer til at se på det her direktiv, jo for det første er, at regeringen og aftalepartierne dengang fravalgte det, men også, at vi har hørt fra rigtig mange organisationer, som arbejder med ofre for kriminalitet, at de er rigtig kede af, at det er blevet fravalgt.
Så det var jo sådan set i den kontekst, at vi dengang valgte at fremsætte beslutningsforslaget.
Så er der så en anden processuel diskussion, vi kan tage, om, hvor lang tid tingene tager i Folketinget, men sådan er det jo.
Anni Matthiesen (V), 2016-03-17:
Det her er en del af finanslovsforhandlingerne, og som Enhedslistens ordfører jo også er bekendt med, er der rigtig mange, der efterspørger penge fra statskassen.
Så vi var under finanslovsforhandlingerne tvunget til at finde penge alle steder, også fordi vi bl.a. tog en politisk beslutning om, at sundhedsvæsenet skulle tilføres flere midler, og vi er også bekendt med, at bl.a. flygtningepresset kræver flere penge.
Jeg kan ikke her i dag sige helt nøjagtigt, hvad de her penge kommer til at gå til, men samlet set havde vi brug for at finde penge flere forskellige steder.
Eva Flyvholm (EL), 2016-03-17:
Jeg mener, at den prioritering er knaldhamrende usolidarisk.
Men det, jeg egentlig gerne ville høre, var, om ordføreren kan garantere, at det med at sænke procentsatsen fra 80 til 60 pct. kun gælder på de videregående uddannelser, eller om det også kommer til at ramme efteruddannelse for faglærte og ufaglærte?
Det vil jeg meget gerne vide.
Jacob Mark (SF), 2016-03-17:
Nu må ordføreren undskylde mig, hvis der er noget, jeg har overhørt, det kan faktisk godt lige være sket, men jeg var sådan lidt nysgerrig på den melding, som Dansk Folkeparti kom med, om, at man i forhold til flere af de byer, som er opfattet af det her lovforslag, ville finde penge eller lave en eller anden model, så de studerende, der ligesom pendler dertil, ikke bliver omfattet af det, og det kunne være Kalundborg, Næstved, Assens osv. Sagde ordføreren, om ordføreren var villig til at indgå i sådan en forhandling?
Jeg kunne godt tænke mig lidt af nysgerrighed at høre ordføreren, om ordføreren og ordførerens parti nogen sinde ville stemme for et forslag, der gør det sværere at drive virksomhed i Danmark.
Henrik Dahl (LA), 2016-03-17:
Det kan jo ikke udelukkes, at man kommer til at begå en eller anden fejl, som har den effekt, der bliver beskrevet, men det er i hvert fald ikke noget, vi ville gøre med åbne øjne.
Jacob Mark (SF), 2016-03-17:
Det er jo så lige netop det, der er ved at ske nu, og derfor er det også rigtig godt, at vi kan nå at ændre fejlen.
Læser man høringssvarene, kan man se, at finanssektorens arbejdsgiverforening skriver, at forslaget direkte modarbejder regeringens egen ambition om, at det skal være lettere at drive virksomhed i Danmark, fordi det her vil gå ud over kompetenceudviklingen på den videnstunge del af arbejdsmarkedet.
De kalder det en kortsigtet besparelse, der vil give bagslag på længere sigt.
Det må jo være en fejl, at Liberal Alliance så synes, man skal stemme for det her forslag.
Henrik Dahl (LA), 2016-03-17:
Det forudsætter så, at finanssektoren ikke snakker for sin syge moster eller lignende, og det kan jo ikke sådan helt udelukkes, for man kan så have en større andel, hvor sektoren selv skal betale.
Så ja, det tager jeg relativt roligt.
Torsten Gejl (ALT), 2016-03-17:
Det her lovforslag handler om at skære i adgangen til statens voksenuddannelsesstøtte.
Det går vi slet ikke ind for i Alternativet.
Hvis vi skærer ned på uddannelse eller på støtten til uddannelse og f.eks. virksomhedernes mulighed for at opdatere deres arbejdskraft, så skærer vi ned på resten af velfærden, da uddannelse er en primær kilde til vores velfærd.
Der er også en lang række bekymrede høringssvar, der følger med det her forslag.
Mest hæfter jeg mig ved Dansk Industris høringssvar, da Dansk Industris høringssvar, i hvert fald dem, jeg har set foreløbig, plejer at være klinisk renset for ting, der kritiserer regeringens forslag.
Det gør man så heller ikke direkte her, men man taler dog om initiativer til at afbøde det forventede aktivitetsfald, altså et fald i forhold til gennemførte uddannelser for voksne.
Og der er det, Alternativet spørger: Hvad skal vi med et aktivitetsfald i vores uddannelser? I den seneste redegørelse på forskningsområdet blev det jo fastslået, hvorledes vækst og viden er et parløb, vi skal understøtte.
Så vi forudser, at det her forslag vil gå ud over dansk erhvervslivs omstillings- og konkurrenceevne.
Det kommer vi i Alternativet ikke til at stemme for.
Emrah Tuncer (RV), 2016-03-17:
Tak for det.
Forslaget lægger op til, at SVU'en bliver målrettet de personer, der ikke har taget en videregående uddannelse, og som således har lidt eller ingen uddannelse.
Forslaget indeholder en reduktion af satsen til uddannelse på videregående niveau fra 80 pct. af dagpengenes højeste beløb til 60 pct.
Det er en ret markant og mærkbar nedsættelse, som uden tvivl vil kunne mærkes af de berørte.
Radikale Venstre er imod forslaget.
Vi mener ikke, det er klogt at skære i statens voksenuddannelsesstøtte.
Efter- og videreuddannelse er for os at se en helt essentiel og væsentlig del af det at opkvalificere arbejdsstyrken, så arbejdsstyrken bedst muligt kan imødekomme de krav, som arbejdsmarkedet efterspørger
Med den målretning, der var i 2014, af netop SVU'en, og som netop medførte et markant fald i antallet af SVU-tildelinger til videregående uddannelse, mener vi ikke, at der nu igen er behov for besparelser på området.
I det hele taget mener vi, at den sparekurs, regeringen har anlagt over for uddannelses- og forskningsområdet, er meget beklagelig.
Vi mener ikke, at det hverken på kort eller lang sigt er klogt at spare på det, Danmark skal leve af i fremtiden.
Det gælder også inden for voksenuddannelsesområdet.
Således kan Radikale Venstre ikke støtte nærværende lovforslag om at reducere udgifterne til statens voksenuddannelsesstøtte.
Jacob Mark (SF), 2016-03-17:
Tak for det.
I SF kommer vi ikke til at bakke op om det her forslag, men vi synes sådan set, at det er fint nok, at regeringen er ærlig omkring dens prioriteringer.
Man nedprioriterer efteruddannelse for at få råd til noget andet, og det er jo en regerings ret.
Vi synes bare, det er en ærgerlig prioritering.
Vi kan også godt være bekymrede for, om forslaget vil virke efter hensigten, altså om man faktisk vil spare penge på det her projekt, for lovforslaget er først og fremmest et udtryk for, at personer med videregående uddannelse ikke har brug for mere uddannelse end grunduddannelsen.
Det er jeg bare uenig i, for samfundet udvikler sig jo løbende, og selv om man uddanner sig, vil der være brug for, at man også selv uddanner sig løbende.
Derudover tror jeg også, det er vigtigt med en indsats, for at dem, der har en kortere uddannelse i Danmark, kan få mulighed for at uddanne sig.
Vi får brug for specialiseret og højtuddannet arbejdskraft, hvis vi skal kunne konkurrere med omverdenen.
Så jeg tror faktisk, at man ville have fået pengene mange gange igen ved at investere dem i efteruddannelse.
Det er faktisk min tanke om den måde, vi konkurrerer med omverdenen på.
Det synes jeg er ærgerligt.
Det er jo kommunale merudgifter i en tid, hvor man i forvejen er hårdt presset ude i kommunerne.
Og som jeg fik nævnt over for hr. Henrik Dahl
, skriver selv finanssektorens arbejdsgiverforening, at det her er en decideret kortsigtet besparelse, der vil gøre det sværere at drive virksomhed i Danmark.
Selv om jeg er sådan lidt selektiv i forhold til at lytte til finanssektoren i Danmark, kunne jeg ikke lade være med at være lidt interesseret i det her, for jeg er faktisk fuldstændig enig.
Jeg tror, at penge, der er investeret i uddannelse af Danmarks arbejdsstyrke, kommer mange gange igen, og det er SF's rettesnor i det arbejde, vi laver her i Folketinget.
Det er fair nok, man laver en økonomisk prioritering fra regeringens side, men jeg opfatter det som en meget, meget kortsigtet måde at se på, hvordan vi skaffer penge til det her land.
Mai Mercado (KF), 2016-03-17:
Statens voksenuddannelsesstøtte, SVU, blev etableret i 2001 til borgere på arbejdsmarkedet, som havde ingen eller meget lidt uddannelse, og den gav dem mulighed for efter- eller videreuddannelse i arbejdstiden.
Meningen med ordningen var netop at give dem med mindst uddannelse på arbejdsmarkedet nogle bedre muligheder for opkvalificering og kompetenceudvikling, men ordningen blev brugt af mange andre og af langt mere veluddannede, end ordningen oprindelig var tiltænkt.
Ordningen blev derfor reduceret i 2014, hvor SVU blev målrettet borgere, der højst havde gennemført en videregående uddannelse på erhvervsakademiniveau.
Og med den debat, vi har haft her i salen i dag, tror jeg da bare at vi skal starte med lige at konstatere, at det lovforslag, der så rent faktisk blev vedtaget tilbage i 2014, var et besparelsesforslag, som blev fremsat i anledning af en finanslovsaftale, og den havde netop til formål at frembringe nogle millioner kroner, som kunne bruges andre steder.
Lovforslaget, vi behandler i dag, er sådan set en fortsættelse af tankerne fra 2014 om at målrette SVU'en til dem med mindst uddannelse, mens ordningen skærpes for de mere veluddannede.
For selv om tilretningen i 2014 førte til et fald i antallet af SVU-tildelinger, så udgør SVU til de videregående uddannelser fortsat størstedelen af ansøgningerne.
Dermed bruges pengene ikke på dem, der har det største og det mest presserende behov.
Samtidig sænkes satsen for uddannelsesstøtten fra 80 pct. til 60 pct. af dagpengenes højeste beløb på de videregående uddannelser.
I dag er det sådan, at SVU gives som delvis kompensation for det indtægtstab, borgeren på SVU har ved at deltage i uddannelse i sin arbejdstid.
Der er i øvrigt rigtig mange af de virksomheder, som har borgere på SVU, som jo betaler lønomkostninger.
Det Konservative Folkeparti finder det vigtigt, at ordningen bliver brugt på den måde, som den sådan set er tænkt.
Derfor bakker vi op om, at personer, der har gennemført en videregående uddannelse, fremover ikke kan modtage SVU til videregående uddannelse uanset niveauet.
Vi synes, det er fint med et større personligt ansvar for finansieringen.
Derfor kan Det Konservative Folkeparti støtte lovforslaget.
Eva Flyvholm (EL), 2016-03-17:
Først vil jeg gerne bede ordføreren om at uddybe noget.
Når man taler om målretning, er der jo ikke tale om, at man tilfører flere ressourcer til dem, der er ufaglærte eller faglærte og skal videre.
Man fjerner vel reelt set bare ressourcer fra efteruddannelse, eller man fjerner muligheden for, at der er flere, der kan få efteruddannelse.
Det er vel ikke sådan, at man rykker de ressourcer over på området?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Tror ordføreren, at det på længere sigt er gavnligt for det danske samfund, at folk ikke har mulighed for at blive efteruddannet?
Det kan f.eks. være elinstallatører, der ikke kan bygge oven på deres erhvervsakademiuddannelse osv.
Er det hensigtsmæssigt for det danske samfund, at vi ikke har den kompetenceudvikling?
Mai Mercado (KF), 2016-03-17:
Jeg vil godt erklære mig enig så langt, at når man bruger ordet målretning i sådan en sammenhæng her, kunne man lige så godt have skrevet besparelse, for det er det, der menes.
For mig er det vigtigt at understrege, at ordningen var tiltænkt dem med meget lidt eller ingen uddannelse, mens ordningen er blevet brugt af dem, som har meget uddannelse i forvejen.
Det var også derfor, vi så en socialdemokratisk regering, som gik ind og redigerede, justerede den ordning tilbage i 2014, så man altså lavede et snit ved erhvervsakademiet og det niveau, så man prøvede at modvirke, at dem, som i forvejen er veluddannede, får endnu mere uddannelse.
Jeg opfatter det her som en forlængelse af det, Socialdemokraterne gjorde tilbage i 2014.
Er det en besparelse?
Ja, det er det.
Bliver pengene brugt på noget andet?
Ja, det gør de.
Eva Flyvholm (EL), 2016-03-17:
Jeg vil gerne lige spørge lidt mere ind til logikken bag, som ordføreren siger, simpelt hen decideret at modvirke, at folk på en erhvervsakademiuddannelse kan komme til at efteruddanne sig.
Det kan f.eks. netop være suppleringskurser, der gør, at deres uddannelser efter 5 eller 10 år stadig væk er spot on i forhold til det, som arbejdsmarkedet og vi som samfund har brug for.
Hvorfor skal man modarbejde det?
Det forstår jeg ikke.