runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Michael Aastrup Jensen (V), 2013-02-07:
Jeg må indrømme, at jeg altså også er lidt rystet over, at det på så vigtigt et område som e-valg nu er det andet store regeringsparti, som ikke sender deres ordfører af sted.
Selvfølgelig kan der ske forfald, selvfølgelig kan der opstå sygdom, men nu er det det andet store regeringsparti.
Det bliver spændende at se, om det er sådan en trend, der fortsætter hele vejen igennem, for så må jeg indrømme, at så bliver jeg altså endnu mere rystet – hvis jeg overhovedet kan blive det.
Hvad vil den radikale ordfører sige til hende om, at hun fremover mod sin vilje skal ned og bruge en computer, hvis Aarhus Kommune vælger at gå med i et forsøg om e-valg og regeringen får flertal for sit lovforslag?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-07:
Jeg tror ikke, vi når så meget længere, end hvad jeg har sagt i mine svar til hr. Hans Kristian Skibby.
Jeg står her, fordi fru Marlene Borst Hansen – desværre – ikke kunne være her, og fordi jeg tilfældigvis har de tre næste lovforslag her i salen, hvor jeg er ordfører og også den retmæssige ordfører.
Som sagt: Hvis der skulle være nogle spørgsmål til Radikale Venstre, kan man kontakte fru Marlene Borst Hansen.
Jeg er sikker på, at hun meget gerne vil svare på dem.
Ellers har jeg hørt rygter om, at den radikale minister på området går på talerstolen om lidt, og så har hr. Michael Aastrup Jensen og andre rig mulighed for at stille spørgsmål der.
Michael Aastrup Jensen (V), 2013-02-07:
Jeg må åbenbart være gået forkert, det er åbenbart ikke Folketingssalen, jeg står nede i.
Altså, jeg troede, det var i Folketingssalen, vi diskuterede lovforslagene, og jeg gik da ud fra, at når regeringens minister gik på talerstolen, så var det som minister i regeringen, hun udtalte sig, og ikke for Det Radikale Venstre.
Jeg må indrømme, at jeg bliver endnu mere rystet over den her udvikling, der sker.
Jeg har ikke oplevet noget lignende i de 8 år, jeg har siddet i Folketinget, det må jeg indrømme.
Det har jeg ikke.
Jeg synes, det er et så vigtigt lovforslag, at man ikke bare kan skyde det hen.
Jeg stillede med vilje ikke et teknisk spørgsmål, for det synes jeg retfærdigvis ikke man kan gøre.
Jeg tog åbenbart fejl.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-07:
Jeg beklager, at vi ikke kunne sende vores retmæssige ordfører i dag.
Det er selvfølgelig beklageligt, og det havde været en bedre debat, såfremt hun kunne have været her.
Ingen tvivl om det.
Jeg beklager, at jeg ikke kan give et bedre svar på hr. Michael Aastrup Jensens spørgsmål.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-02-07:
Jeg skal nok lade være med at spørge ind til det indholdsmæssige i lovforslaget, for der kan jeg forstå at den radikale ikke kan svare.
Det kan jo sådan set være fair nok, men jeg synes også, det er et kæmpe problem, at man i forbindelse med et så principielt lovforslag som det her – noget, der går ind og rører ved demokratiets kerne, når det gælder valghandlingen – ikke engang kan stille med en ordfører hernede.
Det er jo et af de mest vidtgående forslag, vi faktisk har i hele samlingen, fordi det netop rører ved en af demokratiets grundsten.
Så synes jeg, det er utrolig ærgerligt, at man ikke engang kan stille med en ordfører, der har læst på forslaget.
Jo tak, men det er da i Folketingssalen, vi tager debatten.
Det er her, folk sidder på tilhørerrækkerne og følger med på skærmen for at se, hvad der foregår.
De kan da ikke leve med, at vi bare sidder og sender mails internt til hinanden, og så ser vi, hvad der sker.
Det er fair, at den radikale ordfører, som står der som suppleant i dag, ikke kan svare på det indholdsmæssige, men hr. Jeppe Mikkelsen må da trods alt kunne medgive os, at det i et så principielt forslag er et demokratisk problem, at man ikke kan tage en offentlig debat hernede i Folketingssalen.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-07:
Jeg vil give hr. Dennis Flydtkjær fuldstændig ret i, at det ville være allerbedst, hvis alle de retmæssige ordførere altid var til stede.
Nu er vi også bare mennesker, og en gang imellem kan vi ikke deltage.
Det sker for hr. Dennis Flydtkjær, som det sker for mig og for alle andre folketingsmedlemmer en gang imellem.
Man kan blive syg, man kan have andre ærinder ud af huset osv., og derfor sker det, at et parti ikke kan stille med sin retmæssige ordfører.
Det er jo dobbelt op på frafald, og det er synd og skam, at det falder sammen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-02-07:
Jeg vil bare spørge den radikale stedfortrædende ordfører, om han vil opfordre fru Marlene Borst Hansen til så trods alt at tage ordet til andenbehandlingen og redegøre for Det Radikale Venstres holdning, for så har vi da trods alt mulighed for som opposition at stille nogle spørgsmål og få debatten der.
Nu kan jeg forstå, at det er svært at få en debat med regeringspartierne i dag.
Vil ordføreren så opfordre sine kollegaer til at tage ordet ved andenbehandlingen?
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-07:
Det skal jeg nævne for hende.
Jeg er som sagt ikke ordfører på dette område, og jeg beklager meget, at det er faldet sammen med, at den socialdemokratiske ordfører heller ikke havde mulighed for at være her i dag.
Jeg er sikker på, at hvis hr. Hans Kristian Skibby eller andre har nogle spørgsmål til vores ordfører, kan man sende hende en e-mail eller fange hende på anden vis.
Man skal huske på, at der også er en udvalgsbehandling, der er en andenbehandling, og der er en tredjebehandling, hvor der også er mulighed for debat.
Og så har jeg også hørt rygter om, at ministeren, der har fremsat dette lovforslag, kommer fra samme parti som undertegnede, og hun sidder hernede og går på talerstolen om lidt, så der bliver også mulighed for at stille spørgsmål til hende der.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-02-07:
Tak, hr. formand.
Jeg synes jo egentlig, det er lidt underligt, at det nu er den anden ordfører fra regeringspartierne – de, som har fremsat det her forslag – som går op og læser en tale op for en anden politiker.
Jeg valgte så at undlade at stille spørgsmål til Socialdemokraterne, men jeg synes simpelt hen, jeg nu er nødt til at gøre det, for hvordan skal vi ellers få debatten her i Folketinget, hvis man bare kommer og læser erklæringer op?
Det er jo grundlæggende problematisk, at vi har kunnet se, at der i mange lande netop har været problemer med de her elektroniske valg.
Jeg husker tydeligt selv, at vi i Kommunaludvalget, da jeg var formand, var inviteret ned i et lokale herinde på Christiansborg for at prøve at afgive vores stemme elektronisk, hvor nogle virksomheder kom og viste deres edb-udstyr.
Jeg fik så et valgkort i hånden, og så virkede skidtet ikke.
Så kunne jeg stå der med mit valgkort, og man prøvede sådan et par gange mere, og så lykkedes det til sidst.
Vil man ikke logisk set
være lidt mistroisk over for, om det her nu virker, og synes ordføreren ikke, at det er rimeligt, at man vælger at få de ting på plads, inden man kommer med den her slags forslag?
Jan Johansen (S), 2013-02-07:
Jeg tror, at hvis vi venter og venter, kommer vi ikke rigtig videre, og den høring, der skal holdes herinde, og som ordføreren selv sagde han glædede sig til, det gør jeg også, tror jeg også klart er med til at kaste lys over de her ting.
Men jeg synes, at vi ved at vedtage lovforslaget nu kommer godt i gang med de her ting.
Det er da klart, at når vi holder det første forsøg, skal der være tillid til det, og måske når vi også derhen, at vi siger, at vi gør begge dele, for at få tjekket af, hvorvidt det her system simpelt hen er et sikkert system.
Men vi ved jo også godt, at hvis vi ikke kommer i gang nu, går der endnu længere tid, inden vi egentlig kommer i gang med at digitalisere den her slags ting.
Jeg er faktisk overbevist om, at når vi som mennesker har vænnet os til det på sigt, for vi skal jo hen og røre ved det, før vi synes, det er sikkert, er det godt, at vi starter processen op nu.
Så er vi kommet
godt i gang.
Michael Aastrup Jensen (V), 2013-02-07:
Nu behøver man ikke computere i Rusland for at snyde med stemmerne.
Det kan man også på den gammeldags facon.
Men det giver mig lejlighed til at sige noget, jeg faktisk glemte i min ordførertale, nemlig at jeg skulle hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de desværre ikke kan være her i dag, men at de vil sige nej tak til forslaget, som det ligger nu.
Og så et enkelt spørgsmål til ordføreren: Hvad kan få Dansk Folkeparti til at stemme for?
Er der overhovedet noget økonomisk svar, sikkerhedsmæssigt svar, eller er man generelt bare imod enhver form for automatiseret eller elektronisk valghandling?
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-02-07:
Som teknologien er nu og med de erfaringer, man har fra andre lande, er der ikke noget, der på nuværende tidspunkt gør, at Dansk Folkeparti stemmer ja til det her.
Jeg kan da ikke afvise, at der om 10 år er kommet en ny teknologi eller et eller andet, der gør, at man pludselig kan lave det gennemskueligt, som kan gøre, at der er en sikker hemmelig afstemning og allermest vigtigt, at det netop kan være gennemskueligt for vælgerne.
Jeg vil ikke afvise, at det måske kommer om 10 år, men der er altså ikke noget, der tyder på, at der findes nogle teknologier på nuværende tidspunkt, der er sikre, så Dansk Folkeparti siger klart nej på nuværende tidspunkt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-02-07:
Så man kan ikke helt sammenligne det med det, som vi lovbehandler i dag.
Michael Aastrup Jensen (V), 2013-02-07:
Men det synes jeg ikke rigtig besvarer mit spørgsmål om, hvorfor man ikke ville vente på, at den her uafhængige arbejdsgruppe havde gjort sit arbejde færdigt.
Jeg har selv været ude at se nogle af de her forsøg, bl.a. i Aarhus, der lavede det ved ungevalget, og det ser da fint og smart ud, men der er da også en lang række spørgsmål, f.eks. om, hvorfor Irland og Holland sagde nej til at gå til e-valg.
Så jeg må indrømme, at jeg synes, det virker mystisk, at man vælger at gøre det nu, ikke mindst set i lyset af, at de her kommuner, der har bedt om at få lov til at lave de forsøg, jo har gjort det igennem rigtig mange år.
Men det ved jeg selvfølgelig ikke om der er.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-02-07:
Der var i hvert fald en anderledes afstemningsform i forhold til den, vi har i Danmark, hvor det er papir og blyant.
Det er rigtigt, at der ikke direkte var en computer, men det var elektroniske valg, hvor man havde en stemmemaskine til at stå for det, og den talte så forkert op på den måde – jeg er ikke i detaljer helt klar over, hvordan det foregik – at den viste et minus på 16.000 stemmer til Al Gore.
Det er da et demokratisk problem, og det mindsker tilliden til valget fremadrettet.
Den tillid synes jeg ikke vi skal sætte over styr i Danmark, for hvad så, når det første gang går galt?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-02-07:
Der drejede det sig simpelt hen om, at der var en maskine, som fysisk skulle prikke et hul i de her valgkort.
Nogle gange prikkede den et halvt hul eller prikkede ved siden af, og så kunne man ikke helt vurdere, hvor det skulle have været henne.
Det er altså meget anderledes end et digitalt valgsystem, vil jeg mene.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-02-07:
Man kan nemt nævne andre lande også i stedet for at tage USA, hvis ordføreren ikke føler sig overbevist.
Finland havde som sagt lavet forsøg i tre kommuner, hvor det endte med, at alle tre kommuner skulle have omvalg, og det var i øvrigt et fantastisk dyrt system.
Man har gennem mange år lavet forsøg med e-valg og endte så med i 2007 at sige, at man havde fundet frem til, at det mest fantastiske system og det mest sikre system, man havde, var at gå tilbage til blyant og papir.
Hvorfor skal vi bruge en masse penge og skabe en masse usikkerhed omkring det, når vi bare kan kigge på mange af landene omkring os og se, at det faktisk er en fantastisk dårlig idé at indføre e-valg?
Stine Brix (EL), 2013-02-07:
Det er bare til diskussionen om erfaringerne fra USA.
Jeg synes faktisk, de kan være relevante at se på, måske ikke lige dem tilbage fra valget i 2000, men i det her meget fine notat, vi har fået fra Økonomi- og Indenrigsministeriet om de internationale erfaringer med e-valg, står der jo, at så sent som ved præsidentvalget i 2012 blev der indrapporteret forskellige problemer med stemmemaskiner.
Bl.a. var der flere rapporter om stemmemaskiner, der automatisk ændrede vælgernes valg af den ene kandidat til den anden.
Så man kan sige, at erfaringerne med stemmemaskiner, også fra USA, jo er overordentlig betænkelige.
Det er bare for ligesom at få hele billedet med af de erfaringer, man har gjort sig i USA, at jeg tager ordet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-02-07:
Det er ikke så meget et spørgsmål, men mere en kommentar.
Jeg er kun glad for, at eksemplet kommer op, for det understreger jo netop min pointe, at der kan være nogle store problemer med den teknologi, der findes rundtomkring i dag.
Der er sådan set ikke ret mange positive eksempler udefra.
Når folk bare en gang oplever, at de har stemt på en person, og så maskinen har registreret det som en stemme på en anden, så er tilliden til valghandlingen jo ødelagt, og så er den altså rigtig svær at oparbejde en gang til.
Netop derfor advarer jeg imod, at vi bruger den her forsøgsordning, inden man har en endelig og ordentlig teknologi.
I øvrigt kan man også undre sig over, som det også blev nævnt før i debatten, hvorfor man ikke har valgt at lade den her gruppe, Dem Tech, undersøge det færdigt.
Midt i den periode, hvor man har sat en gruppe til at undersøge erfaringer med e-valg og anbefalinger – altså halvvejs igennem deres arbejde – vælger man så at droppe dem, og så kører man bare løs.
Det kunne måske være smart, hvis man trods alt havde ventet de sidste 3 år, til de var kommet med deres anbefalinger.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-07:
Vores ordfører på området, fru Marlene Borst Hansen, kan desværre ikke være her i dag, men frygt ikke, i stedet har hun sendt undertegnede til at læse en tale op, og den kommer her:
I januar 2012 anmodede 12 kommuner og KL om, at der skabes lovhjemmel til, at der kan gennemføres e-valg – forstået som it-understøttet stemmeafgivning og stemmeoptælling – på udvalgte afstemningssteder i kommunerne.
I Radikale Venstre lytter vi også til kommunerne.
Digitalisering og ny teknologi spiller en central rolle i forhold til at forny og modernisere den offentlige sektor, og derfor er Radikale Venstre glade for og støtter op om, at regeringen ønsker at imødekomme kommunernes ønske om at få mulighed for i højere grad at anvende teknologi til en modernisering af valghandlingen inden for nogle rammer, som sikrer et korrekt valgresultat, og som sikrer vælgernes fortsatte tillid til valghandlingen og valgresultatet.
Hvorfor reparerer vi noget, som i forvejen virker?
er der nogle, der spørger – det er, som om fru Marlene Borst Hansen på forhånd kendte til hr. Dennis Flydtkjærs tale – og hun skriver videre: Vi reparerer ikke, vi udvider, og lovforslaget lægger op til, at der kan være valgfrihed mellem at afgive analog og digital stemme.
Det har rigtig mange handicaporganisationer efterspurgt, idet mange handicappede på den måde slipper for at have andre med ind i stemmeboksen eller sågar andre til at stemme for sig.
Samtidig hilser Dansk Ungdoms Fællesråd det meget velkomment, idet de tror, at muligheden for at stemme elektronisk vil få flere unge til at stemme.
Skal vi følge med den teknologiske udvikling og modernisere vores demokrati?
Ja, selvfølgelig skal vi det, og derfor støtter Radikale Venstre lovforslaget om forsøg med e-valg.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-02-07:
Det er rigtigt, at der har været en del negative høringssvar om det her, men der har også været positive.
Jeg vil også sige, at der er en del andre lande, hvor det også foregår.
I Schweiz – det synes jeg så ikke vi skal have i Danmark – er det internetbaseret.
Der er andre lande, Estland, Norge osv., hvor man gør det her.
Jeg tror, det er vejen frem.
Så skal vi have kigget på, hvordan vi kan gøre systemerne så sikre som muligt, hvordan vi kan sikre en kontrol, der gør, at man ikke kan lave koder, der kan manipulere med det osv.
Det er jo ikke den endelige model, vi skal vedtage i dag, altså det endelige system, vi sidder og vedtager i Folketinget i dag.
Vi skal stemme om, hvorvidt vi vil give hjemmel til, at når man har besluttet sig endeligt for et system, kan kommunerne afprøve det.
Karsten Lauritzen (V), 2013-02-07:
Jeg forstår da godt, at justitsministeren er ked af, at han ikke fik Dansk Folkeparti og Venstre med i aftalen.
Men justitsministeren ved jo udmærket godt, hvad årsagen er til det.
Det handler jo ikke om, at vi ikke vil tage ansvar for kriminalforsorgen; det handler om, at vi ikke vil tage ansvar for konsekvenserne af det her lovforslag.
Jeg bliver bare nødt til at spørge justitsministeren, når han nu tegner det der billede af det med alkohol: Hvorfor er justitsministeren så optaget af det?
Altså, vi har klare, enkle regler i dag.
Hvorfor er det, justitsministeren er optaget af, at man skal lempe de regler?
Hvorfor er det, justitsministeren er optaget af, som der står i lovforslaget, at man nu ikke blot i enkelte, men altså i flere tilfælde godt kan blive taget med lidt alkohol i blodet og ikke skulle tilbage til fængslet og afsone?
Vi har en rigtig, rigtig fin ordning med en rigtig, rigtig lav recidivprocent, og det har vi, fordi man har nogle klare krav til folk, der afsoner i fodlænke.
Hvorfor ønsker justitsministeren at lave det om?
Morten Bødskov (S), 2013-02-07:
Det er en minimal ændring.
Udgangspunktet er stadig væk ingen alkohol.
Der bliver givet en lille, lille ventil, som grundlæggende handler om, at dem, der arbejder med de her folk, der er i udslusning, og som er i fodlænke, har oplevet nogle tilfælde, hvor man kan sige, at det, at man åbner for en lille ventil, intet som helst har med mulighederne for at fortsætte et i øvrigt pletfrit afsoningsforløb at gøre.
Det er det, det handler om, altså at det ikke skal stå i vejen for, at vedkommende kan fortsætte i et i øvrigt fejlfrit og ganske udmærket udslusningsforløb.
Vi har jo alle sammen interesse i at sikre, at flere kommer ordentligt ud og ikke havner i kriminalitet igen.
Karsten Lauritzen (V), 2013-02-07:
Jo, men det sender jo bare et meget, meget kedeligt signal, og det er det, vi i Venstre har været lidt utilfredse med.
Og justitsministeren siger også, at det er nogle småting, Venstre peger på.
Fint, vil jeg sige til justitsministeren, hvis ministeren vil rydde de ting ud, er vi da villige til at stemme for det her forslag.
Så er det vel en smal sag for justitsministeren.
Hvis det er nogle små ting, der ikke betyder noget, hvorfor siger ministeren så ikke: Fint, lad os fjerne dem fra lovforslaget; lad os stille en række ændringsforslag?
For så kan jeg love ministeren, at vi i Venstre med glæde vil stemme for det her lovforslag.
Men det ønsker justitsministeren jo ikke, og det er, fordi ministeren i virkeligheden har det ganske fint med, at han kan bruge størstedelen af sin tid på fra Folketingets talerstol i sin ministertale at klandre Venstre i den her sag.
Jeg synes sådan set, at justitsministeren i stedet for skulle sætte sig ned og overveje, om man ikke bare kan fjerne de her ting.
Så kan jeg love, at vi gerne skal stemme for det her lovforslag.
Morten Bødskov (S), 2013-02-07:
Jeg troede, at Venstre havde et mere grundlæggende problem med finansieringen i det her forslag.
Det var det, jeg troede Venstre havde et problem med.
Det her er finjusteringer af en fodlænkeordning, som i forvejen er en stor succes, og det er finjusteringer, som man sagtens ville kunne acceptere, hvis man var klar til at tage et medansvar for at få bragt kriminalforsorgen på ret spor igen.
Det skal på ingen måde virke polemisk, men jeg tror, at hvis Venstre havde siddet i regering og det her var blevet præsenteret i en flerårsaftale og man selv havde forhandlet det, så havde man gennemført det her.
Altså, det er jo kun, fordi Venstre ikke vil tage medansvar for, at vi kan få bragt orden i kriminalforsorgen, og at vi kan sige til de ansatte i kriminalforsorgen: Her har I en kriminalforsorg, som er på vej mod en genopretning igen.
Karsten Nonbo (V), 2013-02-07:
Man bliver ikke taget, første gang man drikker, nej, man drikker, indtil man bliver taget første gang.
Og det er jo ikke sådan, at man kommer ud dagen efter eller de første par dage efter, at man er startet i fodlænkeordningen, det går sådan, fordi mange af dem, der laver de forbrydelser, enten er under påvirkning af hash eller alkohol og har et ret stort alkoholforbrug, og så bliver det bare til, at de drikker, indtil de får det gule kort.
Det er derfor, at jeg egentlig har så meget imod, at vi slipper den nultolerance, som det egentlig gik ret godt med, for det kunne de forholde sig til.
De kan formentlig også forholde sig til at drikke løs indtil den dag, de får den første advarsel.
Det er bare min kommentar til det, så ved jeg ikke, om justitsministeren vil kommentere det.
Morten Bødskov (S), 2013-02-07:
Jo, det er jo altid svært at diskutere med folk, der starter med at sige, at de ikke har læst det lovforslag, de stiller spørgsmål om.
Det kunne være, at grundlaget for debatten blev lidt bedre, hvis hr. Karsten Nonbo startede med at læse, hvad der står på side 19 i lovforslaget, for så kan han se, hvad rammerne er for lige nøjagtig det, han taler om.
Det handler altså ikke om, at folk vil starte med at drikke sig fra sans og samling, for så ryger de selvfølgelig ind lige med det samme.
Den form for tilsyn er der jo rent faktisk allerede i dag for dem, der er på udslusning i fodlænke.
Karsten Nonbo (V), 2013-02-07:
Jeg nøjes ikke med at forholde mig til det, jeg kan læse, jeg forholder mig også til det, jeg oplever, til det, jeg hører i virkeligheden, og det er jo netop, at kan man snyde med fodlænken, og får man ikke så mange tilsyn, jamen så kan man godt drikke de dage, man ikke får.
Det er det, jeg er bange for i praksis vil ske, og der har jeg det sådan, at jeg bedre kan lide at forholde mig til, hvad der sker i praksis, end hvad der bliver læst i et lovforslag.
Det er ikke altid, at teorien overgår praksis, desværre.
Morten Bødskov (S), 2013-02-07:
Nu må jeg så starte med at sige, at praksis ikke vil være, vil jeg sige til hr. Karsten Nonbo, at der bliver slækket på tilsynene.
Selvfølgelig bliver der ikke det.
Det her handler om, at der er en bred kreds af partier i Folketinget, som har valgt at tage et ansvar for at få kriminalforsorgen tilbage på sporet, og jeg skal inderligt beklage, at kriminalforsorgen ikke kan have den bredde i aftalen, som man har haft tidligere, men det er der i særlig grad et parti der har valgt at stå bag.
Jeg håber på, at Dansk Folkeparti, med de ord, de har sagt i dag, kan se sig selv i det her lovforslag.
Det synes jeg ville være flot og være en god håndsrækning til kriminalforsorgen, for det har kriminalforsorgen behov for, ikke mindst efter et tiår, hvor det jo ikke ligefrem var at sikre balancen i udviklingen i kriminalforsorgen, som stod øverst på dagsordenen i den tidligere regerings retspolitik.
Tom Behnke (KF), 2013-02-07:
Så det kan godt være, at politiet havde et ønske om det, men det er ministeren, der fastsætter de her betingelser.
Vi er glade for de sejre, vi har fået her.
Der kan godt være nogle småting, hvor vi siger: Ah, havde det nu været os, der selv skrev den her tekst, havde det måske stået på en lidt anderledes måde.
Det kunne godt være, at der var nogle af de ting her, der havde været lidt anderledes, men samlet set er det her en klar forbedring, hvor vi samlet set styrker kriminalforsorgen med 1,7 mia. kr.
Det har været et længe næret konservativt ønske, at vi fik styrket kriminalforsorgen, sikkerheden i fængslerne.
Jeg ved godt, at Venstre og Dansk Folkeparti gik fra forhandlingerne til sidst, fordi man ikke kunne blive enige om finansieringen.
Men når nu vi har lagt det bag os, kan jeg ikke forstå, at Venstre så ivrigt leder efter nogle småting – en krog, man kan hænge frakken på – i forhold til hvorfor man skal stemme imod lovforslaget.
Og det, man hører hr. Karsten Lauritzen sige, er jo det ene argument efter det andet, som ikke er rigtigt.
Der synes jeg bare det er ærgerligt, at man er nødt til at lægge falske lodder i vægtskålen for at finde et argument for at stemme imod noget, der samlet set er en klar forbedring.