Ole Birk Olesen (LA), 2013-09-10:
Vi stemte ikke for de skatteforhøjelser, selv om den daværende regering gerne ville have haft, at vi havde været med til at gennemføre dem.
Vi var imod dem, og vi har også en meget klar forventning om, at hvis det efter næste valg bliver sådan, som meningsmålingerne tyder på, nemlig at en kommende borgerlig regering ikke kan eksistere uden Liberal Alliances støtte, så vil den kommende borgerlige regering være tvunget til også at lytte til Liberal Alliance, og så kan den ikke gennemføre lignende skatteforhøjelser, som man gjorde før 2011.
I går fremlagde regeringens Produktivitetskommission sine anbefalinger til, hvordan den offentlige sektor kan blive mere effektiv.
På de udgiftstunge områder, som kommissionen har undersøgt, kan der spares mindst 10 pct., uden at det behøver at gå ud over servicen, eller der kan leveres mindst 10 pct. mere service, uden at det behøver at være dyrere.
Det var budskabet fra Produktivitetskommissionen.
I dag behandler vi så en finanslov, som ikke har ambitioner om at gøre hverken det ene eller det andet.
Regeringen tager bare verdens højeste offentlige forbrug og gør det lige en tand højere, bare fordi sådan plejer man at gøre, fordi det er lettest på den måde, fordi regeringen er magelig.
Men vi er ikke valgt til dette Folketing for at gøre livet bekvemt for os selv.
Vi er valgt for at skabe bedre forudsætninger for, at danskerne kan få et godt liv.
Hvis vi ikke presser den offentlige sektor til at levere bedre eller billigere eller begge dele, er der ingen, der gør det.
Nogen skal på skatteydernes vegne have fokus på at nedbringe udgifterne i den offentlige sektor, for ellers er der jo ingen grænser for, hvor mange penge den offentlige sektor kan bruge.
De interesser, som til enhver tid vil have den offentlige sektor til at bruge mere, findes overalt, for hverken den person, som gerne vil have brugt 1 mia. kr. her, eller den anden person, som gerne vil have brugt 10 mia. kr. der, skal jo selv til lommen.
Det er gratis at kræve mere til sig selv, og det er også gratis som politiker at kræve mere til en udvalgt gruppe i samfundet, som man gerne vil have stemmer fra.
Skatteyderne betaler hver gang.
Så på vegne af skatteyderne vil jeg gerne i dag sige, at det er for dårligt, at regeringen ikke bekymrer sig om at reducere den regning, som sendes til skatteyderne, når regeringens egen Produktivitetskommission slår fast, at der er et meget stort potentiale for at gøre det.
Det er ikke godt nok, at regeringen bare bevidstløst gør det offentlige forbrug større hvert eneste år i stedet for at udvise mådehold med danskernes penge.
I 2020 vil regeringen bruger 20 mia. kr. mere i den offentlige sektor end i år.
To tredjedele af de penge vil blive opkrævet via grundskylden, som især husejerne i forvejen betaler rigeligt af.
Fra 2002 til 2013 steg opkrævningen af grundskyld fra 13 mia. kr. til 22 mia. kr.; i 2020 vil grundskylden igen være steget til intet mindre end 36 mia. kr. På blot 18 år vil grundskylden altså være steget fra 13 mia. kr. i 2002 til 36 mia. kr. i 2020 – næsten en tredobling.
Her er nogle taleksempler fra seks kommuner:
På Frederiksberg vil ejerne af et gennemsnitligt enfamilieshus komme til at betale 5.070 kr. mere i grundskyld om måneden; i Hvidovre vil ejerne af et gennemsnitligt enfamiliehus komme til at betale 1.034 kr. mere i grundskyld om måneden; i Gladsaxe vil ejerne af et gennemsnitligt enfamiliehus komme til at betale 969 kr. mere i grundskyld om måneden; i Herlev vil ejerne af et gennemsnitligt enfamiliehus komme til at betale 830 kr. mere i grundskyld om måneden; i Århus vil ejerne af et gennemsnitligt enfamiliehus komme til at betale 508 kr. mere i grundskyld om måneden, og i Skanderborg vil ejerne af et gennemsnitligt enfamiliehus komme til at betale 507 kr. mere i grundskyld måneden.
Den eneste grund til, at det for de berørte huslejer er nødvendigt at betale så meget ekstra i grundskyld, er, at regeringen har brug for pengene til at gøre den offentlige sektor større.
Finansministeriet har regnet ud, hvor meget det offentlige ville gå glip af, hvis der blev indført et skattestop på grundskylden, nemlig 10 mia. kr., hvis man altså regner den moms og de afgifter med, som også ville komme i statskassen, hvis danskerne fik lov til at bruge deres penge på alt muligt andet end at betale ekstra grundskyld.
10 mia. kr. svarer til halvdelen af den offentlige forbrugsvækst, som regeringen planlægger frem mod 2020.
Så hvis regeringen bare kunne nøjes med at lade det offentlige forbrug vokse med 10 mia. kr. i stedet for med 20 mia. kr., så behøvede familierne i de huse på Frederiksberg, i Hvidovre, Gladsaxe, Herlev, Århus, Skanderborg og alle andre steder i landet ikke at betale en krone mere i grundskyld.
Og vi er ikke engang gået i gang med at spare endnu; det er bare regeringens ekstra forbrug, der ikke bliver helt så stort.
Tænk, hvis regeringen, som Produktivitetskommissionen anbefaler, ligefrem turde foreslå et lavere offentligt forbrug gennem en billigere, men ikke ringere produktion af offentlig service.
Vi har i Liberal Alliance foreslået, at den effektiviseringsgevinst på 10 pct., som Produktivitetskommissionen har identificeret, tages hjem, så alle danskere, der er i arbejde, kan slippe billigere i skat.
For pengene ville man ikke alene kunne finansiere de ekstra udgifter, som er forbundet med, at der bliver flere ældre i Danmark frem til år 2020.
Man ville også kunne lade alle danskere i arbejde beholde mellem 1.600 og 1.700 kr. ekstra af deres løn hver eneste måned: 20.000 kr. ekstra om året for den enlige eller 40.000 kr. ekstra i en familie med to indtægter.
Helt konkret foreslår vi, at der etableres et nyt og højere bundfradrag for alle i arbejde, så ingen skal betale en krone i indkomstskat af de første 7.000 kr. af månedslønnen eller af de første 84.000 kr. af årslønnen.
Det er noget, som vil gøre livet bedre for alle i arbejde.
Og det er noget, som vil gøre et mærkbart indhug i den statistik fra regeringen, som viser, at det for 250.000 danskere i dag ikke kan betale sig at arbejde frem for at modtage en overførselsindkomst fra det offentlige.
Men regeringen vil ikke være med til at finde pengene til at gennemføre forslaget, fordi det kræver, at man sætter et ambitiøst effektiviseringsarbejde i gang i den offentlige sektor.
I sundhedsvæsenet effektiviseres der ellers allerede.
Fra 2004 og frem har sygehusene øget produktiviteten med gennemsnitligt 2,4 pct. om året.
Kravet til hele den offentlige sektor for at gennemføre forslaget om nul indkomstskat af de første 7.000 kr. af månedsløn er kun, at produktiviteten skal øges med 1½ pct. om året frem til 2020.
Sygehusene lever altså allerede op til målsætningen; man gør endda mere.
Vi skal bare have kommunerne og staten med.
Og regeringen har jo sådan set erkendt, at det er muligt for den offentlige sektor at levere varen billigere.
Regeringen har besluttet, at der frem mod 2020 skal findes 12 mia. kr. ved effektivisering af den offentlige sektor.
Det er en effektivisering på 2½ pct.
Produktivitetskommissionen har undersøgt skole- og ældreområdet og mener, at der kan effektiviseres for mindst 10 pct.
Produktivitetskommissionen skønnede før sommerferien, at potentialet for effektivisering i andre dele af den offentlige sektor er mindst lige så stort.
Så selv om regeringen anerkender, at tingene kan gøres billigere i det offentlige, så tør regeringen ikke gå i lag med de 10 pct.
Og så vil regeringen i øvrigt ikke bruge gevinsten på at lette skatten for borgere og virksomheder.
Man vil i stedet bruge pengene andre steder i den offentlige sektor.
Hvor præcist er tilsyneladende ikke så vigtigt, for regeringen har ikke sat adresse på, men bruges skal pengene.
Alternativet – at lade danskerne beholde flere af de penge, de selv har arbejdet for – er af en eller anden grund helt utænkeligt for denne regering.
Nogen skal jo holde styr på den offentlige sektors udgifter, så danskerne ikke kommer til at betale mere i skat end nødvendigt.
Denne »nogen« er Liberal Alliance.
Vi går til finanslovsforhandlinger med regeringen med det ønske at begrænse det offentlige overforbrug, så boligejerne ikke brandbeskattes, og så enhver dansker, som går på arbejde, fremover kan få mere til sig selv, efter at skatten har været der.
Vi er sådan set ikke krævende; vi behøver ikke at få hele vores politiske program gennemført i løbet af 2014.
Men enhver ny finanslov skal i vores optik i hvert fald gøre Danmark lidt bedre end den gamle finanslov.
Hvis regeringen er med på den, er vi også med på at lave en finanslov med regeringen.