Høgni Hoydal (T), 2007-04-18:
Der er mange lighedspunkter mellem diskussionen om hold af heste og diskussionen om dette lovforslag, for det handler i hvert fald i overført betydning om indhegning – altså indhegning af Færøerne – om hvor langt tøjret eller fodlænken skal være på den færøske hest, om foldens størrelse og simpelt hen om de færøske myndigheders råderum og handlerum på retsplejeområdet.
Forslaget ser jo ud som en teknisk bagatel, og jeg forstår godt, at Folketinget spørger: Jamen er der nogen problemer her?
Vi kan bare tage den faste voldgiftsret.
Efter mange, mange år har vi endelig fået et system med en fast voldgiftsret, som indgår i den færøske lovgivning.
Her slås det fast, at færøsk ret bruges i et vist omfang i voldgiftsrettens procedure, og på samme måde har man i den færøske børneværnslov fastsat nogle retsplejeregler for, hvordan færøsk ret kan bruges i sager på børneværnsområdet.
Det, som siden er sket, er, at det danske Justitsministerium eller Statsministerium har sagt: Det her går ikke, I er gået ind på et dansk lovgivningsområde, og det skal rettes nu.
Det, som foregår på Færøerne i øjeblikket, er så, at Lagtinget behandler forslag om, at der skal tages ting ud af færøsk lovgivning, og disse ting skal i stedet indføres i den såkaldte rigslovgivning, altså den danske lovgivning.
Jeg synes, det er umådelig uheldigt.
Det er faktisk et brud på et 100-årigt princip om, at Færøerne fastsætter retsplejeregler i sin egen lovgivning.
Som eksempel kan jeg bare nævne, at inden for landbrugslovgivningen, inden for fiskerilovgivningen og inden for den færøske styrelsesordning er der også fastsat retsplejeregler, så der er altså præcedens.
Vi har fortilfælde, der går langt, langt tilbage, helt tilbage før hjemmestyret blev indført på Færøerne, hvor det færøske Lagting selv har fastsat visse retsplejeregler, og det har fungeret udmærket.
Vedrørende retsplejeloven er der helt andre problemer, som man burde tage fat på – områder, hvor man er håbløst agterudsejlet, men som man ikke har gjort noget ved.
Forslaget her handler kun om, at man har fastsat: Hertil og ikke længere, I har lovgivet for danske områder, og det skal rettes nu.
Hvis jeg skal være lidt fræk over for justitsministeren, var det første, jeg tænkte på, da jeg så lovforslaget, Klydernes gamle sang, som – hvis jeg husker rigtigt – lyder sådan: Næ, næ, næ, næ, næ, det må man ikke, fy, fy skamme, skamme, slut – forbudt!
Det er indholdet af forslaget, og derfor vil jeg foreslå, at udvalget i hvert fald behandler den sag.
Til Enhedslistens og SF’s spørgsmål vil jeg svare, at jeg nok tror, der ikke vil være flertal på Færøerne for at ændre forslaget, for man følger næsten blindt de krav, der kommer fra den danske regering, så det er ikke sikkert, at et flertal i Lagtinget vil gå imod det her.
Til slut vil jeg nævne, at både Færøernes arbejdsgiversammenslutning og Færøernes voldgiftsret har protesteret imod, at man på denne måde siger, at der ikke kan fastsættes retsplejeregler i en færøsk lov.
De ser det som et indgreb i færøsk lovgivning og beslutningsret og et indgreb i voldgiftsrettens arbejde, og det tror jeg ville være relevant at få frem, for i de høringssvar, der foreligger, har man jo ikke spurgt de folk, der arbejder med sagerne til daglig.
Det ville måske være smart at gøre det under udvalgsarbejdet.
Jeg vil som udgangspunkt anbefale lovforslaget til forkastelse og anbefale regeringen, at Færøerne får et større råderum.
Forslaget beviser jo også, at den nye lovgivning, som er gennemført mellem Danmark og Færøerne – den såkaldte overtagelseslov, den såkaldte modernisering af rigsfællesskabet – har betydet, at der nu er sat pigtrådshegn om et langt, langt mere snævert område end for bare 2 år siden.
Der er sket et stort tilbageskridt, og vi er i færd med at bakke langt tilbage, også når det gælder hjemmestyreloven.