runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2010-01-22:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi gerne ser den her liberalisering, og vi tror på, at det vil være et gode for familierne og sådan set også for konkurrencen og dermed priserne og den tilrettelæggelse, man kan gøre.
Så når man ligesom ønsker noget væk, hvorfor skulle man så, når det sker, tage det op igen og måske tilbageføre det?
Vi har sådan set haft en lang, lang tradition, kan man sige, for ligesom at tage bid for bid af lukkeloven, og der har man også i den proces kunnet se eventuelle positive og eventuelle negative sider af den udvikling.
Og når vi er så tæt på nu, at der stort set ikke er mere tilbage, andet end at der bliver sådan nogle helligdage, ja, og det er vi fint tilfredse med – det er, som det skal være – så ser vi sådan set ikke, at der på det grundlag er et behov for det.
Men der er jo aldrig noget til hinder for, at man på et senere tidspunkt siger: Nå ja, skal vi så prøve at tage en snak om det.
Men som det ligger her, vurderer vi altså, at vi er så langt henne, at det måske er at skyde gråspurve med kanoner.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2010-01-22:
Jeg vil gerne spørge hr. Jacob Jensen, hvad begrundelsen er for, at man ikke ønsker en evaluering efter første fase, når man nu efter udvidelsen til flere åbne søndage og længere lørdage har set, hvilke konsekvenser det får, både for det spørgsmål, som hr. Jacob Jensen selv rejser om butiksdød, og det med, at vi andre nu måske kan male fanden på væggen.
Kunne regeringen ikke have et behov for så at få undersøgt, om det faktisk vil få effekt, når vi får de flere søndage, før man sætter anden fase i gang?
Og hvis man ikke ønsker en evaluering, hvad er så begrundelsen for, at man ikke ønsker en evaluering, så man måske kunne blive lidt klogere?
Karin Nødgaard (DF), 2010-01-22:
Nu er det jo ikke ukendt, at Kulturarvsstyrelsen og Kulturministeriet har været i løbende dialog længe om det her forslag, for at man kan sikre det.
Jeg er sikker på, at man har skønnet, at det er inden for de rammer, der kan laves noget.
Håbet er selvfølgelig, at det er tilstrækkeligt, og at man kan få lavet en rigtig, rigtig god tilbundsgående undersøgelse af de her bygninger, og lad os så se derefter.
Det er jo netop derfor, at vi også lægger op til, at det ikke er et spørgsmål om, at vi skal vente, til det endelige resultat ligger der, men vi vil faktisk også gerne løbende følge med i, hvordan status egentlig er af det arbejde, der bliver foretaget.
Jacob Jensen (V), 2010-01-22:
Jeg ved ikke, om hr. Morten Østergaard nåede at komme til stede Folketingssalen, men det kan være, at han har hørt det andetsteds.
For i min indledning kvitterede jeg også for De Radikales meldinger i bl.a. Berlingske Tidende vistnok i dag.
Jeg sagde sådan set også der, at vi selvfølgelig – det er vi jo altid fra Venstres side – ville være åbne over for konstruktive forslag, som vi kan se noget fornuft i.
Nu vil jeg godt lige gå lidt dybere ned i det, og vi kan så bruge udvalgsarbejdet til at få uddybet det.
Men jeg vil så sige til hr. Morten Østergaard mere konkret: Mere generelt ligger arbejdet jo i ministerierne nu.
Det ligger jo i ministerierne nu, forankret i Socialog Indenrigsministeriet i forhold til et Danmark i balance.
Der ligger jo en række elementer, der bliver arbejdet med, og det arbejde bliver så udmøntet i nogle konkrete planer her senere på året, så vidt jeg forstod.
Så der kan man sige, at der også der vil være nogle elementer i den her sammenhæng.
Men konkret i forhold til lukkeloven, som også hr. Morten Østergaard selv siger, vurderer vi altså ikke, at det her er værnet mod den butiksdød, som nogle bekymringer går i retning af.
Orla Hav (S), 2010-01-22:
Jeg bliver bare nødt til at sige til fru Colette L. Brix, at når vi laver nogle rammer omkring konkurrence, som vi er store tilhængere af skal fungere godt og ordentligt, så kan vi jo godt gøre det, sådan at vi tager hensyn til, at nogle butikker ikke påføres den voldsomme konkurrence i de ydertidspunkter, hvor de så kan hente en meromsætning, der gør, at det er muligt for dem at betale deres ansatte.
Det er jo faktisk den virkning, vi har set af den nuværende lukkelov, og det er jo det værn, som Dansk Folkeparti nu er med til at fjerne med en total liberalisering.
Så vil de store kæder jo vælge at gå på banen og udkonkurrere dem, der i dag har søndagsåbent beskyttet af det omsætningsloft, der ligger på nuværende tidspunkt.
Så vi kunne godt have tilgodeset den konkurrence og også have sikret kunderne fornuftige indkøbsmuligheder.
Colette L. Brix (DF), 2010-01-22:
Det er jo netop sådan, at om man ligger i udkantsområder eller man ligger inde i byen, så er det ikke lukkeloven, der har reddet en, nej, det er kunderne.
Det er kunderne, der stemmer med fødderne.
Vil de købe de varer, man har, kommer de der ofte nok, lægger de penge nok?
Det er det, det hele handler om i dansk detailhandel, og ikke alt det andet bøvl, der kommer nu.
Det, det drejer sig om, er simpelt hen, om man har omsætning nok.
Har man omsætning, så man kan betale sine ansatte, sin husleje, sin telefon, sine lys- og gasregninger, så har det noget at gøre med, om kunderne kommer.
Jeg vil sætte et billede op for hr. Orla Hav, hr. Orla Hav kender det sikkert godt: Vi tager nu en stor skobutik med masser af sko.
Det er en flot butik.
Lige pludselig har den ophørsudsalg.
Så strømmer kunderne jo til og køber, og så spørger hr. og fru Jensen og fru Sørensen: Hvorfor lukker I?
Hvor er det dog ærgerligt, det er jo en dejlig butik.
Ja, siger ejeren så, men jeg ligger her jo ikke for sjov.
I har jo ikke handlet her i flere år.
Derfor lukker butikkerne.
Hvis kunderne søger andre steder hen og køber andre steder, så lukker butikkerne.
Det er ren konkurrence.
Ligegyldigt hvad vi vil gøre, og vi vil jo gerne gøre alt for at sikre de små, så kan vi det ikke.
Hver fjerde butik inde i byen
, hvad enten det er en lille eller en mellemstor,
er i øjeblikket på vej til at lukke.
Sådan er det.
Så den holder ikke, vil jeg sige til hr. Orla Hav.
Orla Hav (S), 2010-01-22:
Det er naturligvis ikke den eneste forklaring.
Der er selvfølgelig også dygtige og initiativrige forretningsfolk, som sørger for at udfylde rammerne godt, men det er nu engang Folketingets opgave at forsøge at skabe nogle gode rammer, som er med til at sikre de hensyn, som vi gerne vil sikre.
Og vi vil jo gerne have sikret tilstedeværelsen af butikker både i de mindre bysamfund i udkanten af de store bysamfund, vi vil gerne sikre specialbutikkerne, og vi vil selvfølgelig også sikre, at børnefamilierne har nogle alternativer til de tidspunkter, som butikkerne måske har svært ved at overholde inden for en strammere åbningstid.
Og det har vi jo netop gjort.
Det har jo vist sig, at den nuværende lov er en ganske udmærket ramme om de her hensyn.
Men lukkeloven er naturligvis ikke den eneste forklaring.
Colette L. Brix (DF), 2010-01-22:
Jeg vil spørge hr. Orla Hav, om hr. Orla Hav mener, at det er lukkeloven, der har beskyttet de små butikker, sådan at der stadig er nogle, der har overlevet.
Mener hr. Orla Hav, at det er den nuværende lukkelov, der har beskyttet butikkerne derude?
Orla Hav (S), 2010-01-22:
En væsentlig forklaring på, at de butikker i dag har mulighed for at have søndagsåbent, er jo det omsætningsloft, der tilsiger, at en del butikker får lov til at have åbningstider, som de store kæder, som har et stort kapitalgrundlag i ryggen, ikke nødvendigvis kan få lov til at have.
Dermed har man jo sikret en konkurrencefordel for de mindre, der så kan tillade sig at have lidt andre åbningstider og give en noget bedre service.
Dermed får man en servicering, som hviler på både de store kæder, som har åbent inden for mainstream-åbningstiderne, og på dem, der lever godt af at ligge i læ ved at have et omsætningsloft, som tilsiger, at de kan have en noget mere udvidet åbningstid.
Det synes vi sådan set har vist sig at være ganske fornuftigt, for dermed får man tilgodeset både udkantsområderne, og man får tilgodeset de bysamfund, som hr. Jacob Jensen også gerne vil have tilgodeset, og som vi også gerne vil tilgodese.
Jacob Jensen (V), 2010-01-22:
Jo, men nu kan vi jo se, at der faktisk er en efterspørgsel fra de danske familier og indkøbere og forbrugere i al almindelighed.
Når der laves undersøgelser og der bliver spurgt rundtomkring, om man kunne forestille sig, at der var et behov, så er svaret: Ja, det er der.
Det kan man så også se, for der er mange, der går hen til de butikker, hvor det i dag er tilladt at have søndagsåbent, og det er der selvfølgelig nok en grund til.
Når der nu er den efterspørgsel efter at have en åbningstid, der er mere fleksibel end den, vi kender i dag, hvorfor er det så hr. Orla Havs hensyn at understøtte nogle butikker, som eventuelt ikke kan klare sig i den fri konkurrence, og som ikke har den mulighed for at kunne levere den service, som kunderne efterspørger?
Hvorfor vil hr. Orla Hav hellere understøtte det frem for at understøtte familiernes mulighed for at undgå den stressede hverdag, som rigtig mange er bekymrede for, og som er gældende i dag?
Der er mange, der ikke kan nå at få handlet ind og få passet de ting, de skal, og de ønsker udvidede åbningstider, hvorfor vil hr. Orla Hav ikke støtte det?
Orla Hav (S), 2010-01-22:
Jamen hvis hr. Jacob Jensen hørte godt efter, ville han have hørt, at jeg sagde, at der var flere hensyn, der skulle tages højde for i forbindelse med en god ramme omkring butikkernes åbningstider.
Der skulle tages højde for en fornuftig servicering af borgerne, og vi er jo helt oplagt med på, at borgerne skal have gode muligheder for at købe ind.
Men mig bekendt har den nuværende lukkelov jo sikret ganske udmærkede muligheder for familier, som har arbejdstider, som strækker sig ud over 7-16.
Så der kunne være fornuft i at lytte til, at den nuværende lov udgør en fornuftig ramme, som stadig væk ville kunne tage hensyn til både familierne og til udkantsområderne.
Men det ønsker man jo ikke, man ønsker de frie kræfters spil, og så ved vi jo godt, hvad risikoen er.
Jacob Jensen (V), 2010-01-22:
Jeg vil bare spørge hr. Orla Hav om, hvilket hensyn hr. Orla Hav vægter tungest.
Er det hensynet til familierne, som har svært ved at få tingene til at hænge sammen i en stresset hverdag, hvor man skal hjem fra arbejde, nå at handle ind, hente børnene, lave mad, få puttet børnene, inden man så selv lige har en halv time, før man selv skal i seng, eller er det hensynet til at understøtte den efter min mening ubegrundede bekymring, der måtte være for butikker, som ikke kan klare en fri konkurrence?
Jacob Jensen (V), 2010-01-22:
Man kan sige, at udfasningen af lukkeloven jo ikke er noget, vi starter med i dag.
Det er noget, der er foregået over ganske mange år, og vi har taget det i forskellige tempi i forskellige omgange.
Nu kommer der så endnu et skridt, som vi jo som bekendt synes er positivt, og der er så også, som jeg også nævnte, og som det også fremgår af lovforslaget, et par år, inden man kommer helt hen og får den fulde konsekvens af det lovforslag, der ligger her.
Så det er jo ikke sådan, at vi står i dag eller i morgen og skal til at tage stilling til, hvad der så skal ske som alternativ.
Så vi har dog noget tid.
Det er derfor, at det egentlig nok passer meget godt, altså samtidigheden, som hr. Morten Østergaard selv siger, i forhold til det projekt og det arbejde, som ligger i Social- og Indenrigsministeriet, for et Danmark i bedre balance.
Så jeg er sådan set meget tryg ved, at det arbejde kommer til at give det resultat, som vi nok begge ønsker.
Morten Østergaard (RV), 2010-01-22:
Det er vel også tilladt at stikke en finger i jorden og ligesom fornemme, hvad det er for en utryghed, der er, når man diskuterer lukkeloven.
Altså, mens man udfaser, så indfaser man til gengæld nogle andre ting, der kan sikre, at der er en butiksstruktur i nogle af de tyndt befolkede dele af landet.
Der synes jeg måske, at bare at henvise til et Danmark i balance ikke er nok.
Det er jo, må man sige, et efterhånden, synes jeg, noget langstrakt projekt.
Vi ved ikke rigtig, hvor det ender.
Der tror jeg at det vil være klogt at komme med et mere håndfast svar på, hvad man vil gøre, når man behandler en liberalisering af lukkeloven.
Colette L. Brix (DF), 2010-01-22:
Lad os nu se, om man får ændret noget.
Det må vi se, før vi tror det.
Men derudover vil jeg gerne sige, at fru Pia Olsen Dyhr koncentrerer sig og bekymrer sig meget om yderområderne, udkantsområderne, og det kan jeg godt forstå.
Netop derfor er der jo også taget tiltag til Den Grønne Fond på 760 mio. kr., som virkelig kommer udkantsområderne til gode.
Der skal skabes arbejdspladser, og vi skal prøve at redde nogle af arbejdspladserne.
Er Socialistisk Folkeparti med i Den Grønne Fond, og er Socialistisk Folkeparti glad for det tiltag, der er taget herindefra, om 760 mio. kr. til de områder, som er virkelig hårdt ramt?
Orla Hav (S), 2010-01-22:
Nu var det faktisk ikke en særlig stor del af min ordførertale at argumentere om de ansattes vilkår.
De ansatte har tilkendegivet, at de synes, at fase et af den her ændring i loven kunne være ganske udmærket.
De synes faktisk, det er en reel, god ramme, som den nuværende lukkelov udgør, så det er ikke fra de ansatte, at de største betænkeligheder har været her.
Vi har haft nogle betænkeligheder, der går på, at når de ansatte skal arbejde over længere stræk i løbet af ugen, bliver der mindre tid til familien for deres vedkommende.
Det synes vi faktisk er et hensyn, som Folketinget også burde tage.
Det reducerer i betragtelig grad de ansattes muligheder for at være sammen med deres børn, eftersom de skal arbejde i weekenderne, hvor børnene har fri fra skole, og til gengæld skal børnene jo være i skole de dage, hvor forældrene så har fri.
Det giver ikke et bedre familieliv, og det synes vi faktisk er noget, som Folketinget kunne have taget hensyn til, men det har man ikke valgt.
Britta Schall Holberg (V), 2010-01-22:
Det var det, jeg forsøgte at sige i starten, men det er svært at få de 5 minutter til at række til alt det, man gerne vil sige.
Vi har jo set nogle sager, hvor ejere er blevet pålagt en voldsom ekstra udgift, fordi man helt reelt vil have en håndværksmæssigt rigtig udformning af de her ting, og det er vigtigt, men når man så kommer med nogle støttebeløb, som betyder, at ejeren overhovedet ikke kan få det til at hænge sammen, er det dybt urimeligt, og derfor bliver vi nødt til at se på det.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-01-22:
Tak for det.
Jeg vil gerne stille Venstres ordfører et spørgsmål.
Venstres ordfører får fra starten meget reelt ridset op, at der ikke er ret mange penge i Danmark til bygningsbevaring, og det er helt korrekt, som det nævnes, at de 30 mio. kr. ikke rækker ret langt, når man tænker på, at der er 9.000 fredede enkeltbygninger i Danmark.
Men kunne ordføreren måske få signaleret her fra talerstolen i dag, at der fra Venstres side kunne være en interesse i også at udvide det beløb, så vi får noget mere at gøre med?
For korrekt er det jo, at det er meget, meget vanskeligt at skulle lave noget, der er kvalificeret, og noget, der er rummeligt, og som batter, for 30 mio. kr.
Lene Espersen (KF), 2010-01-22:
Jeg vil gerne takke for Folketingets velvillige behandling.
Ja, det er selvfølgelig lidt ærgerligt, at vi bliver nødt til at gå i Folketinget med en sag, som vi sådan set troede vi havde klaret, i forbindelse med at vi behandlede ændringerne af selskabsloven.
Vi har jo hele tiden vidst, at den nye selskabslov ville medføre behov for væsentlige ændringer i Erhvervs- og Selskabsstyrelsens it-systemer, og vi har i kredsen af partier også vidst, at det ville være nødvendigt at udvikle ændringerne i etaper.
Derfor valgte vi også, da vi lavede den nye selskabslov, at bestemme, at selskabsloven skulle sættes i kraft i etaper, i takt med at de nødvendige it-ændringer var på plads.
Desværre har det nu vist sig, at den hjemmel, vi egentlig har lavet til at lave delvis ikrafttrædelse i forskellige etaper, mener Justitsministeriet altså ikke vi kan bruge, i det omfang vi havde forventet, bl.a. fordi der er noget teknik i forbindelse med de nødvendige it-tilpasninger.
Derfor er formålet med dette lovforslag at præcisere og udbygge den hjemmel, som økonomi- og erhvervsministeren har til at fastsætte regler om delvis ikrafttræden og nødvendige konsekvensændringer i forbindelse med en overgangsperiode, indtil it-tilpasningerne er endeligt på plads.
Det er naturligvis, fordi vi skal have en sikkerhed for, at selv om en masse nye gode regler træder i kraft, som virksomhederne venter på, skal det jo ikke være sådan, at der så ikke er nogen aktie- og anpartsselskabslov tilbage for restdelen.
Så jeg vil sige, at der er faldet et par knubbede ord fra Socialdemokratiet og Socialistisk Folkepartis side.
Dem tager jeg på min kappe.
Jeg skal nok sørge for at ringe, inden lovforslaget fremsættes, en anden gang, og jeg vil sige, at der mig bekendt ikke er mere, der skal ændres.
Det har jeg spurgt til, da jeg jo nødig vil komme i Folketinget igen med endnu et ændringsforslag til noget, vi egentlig troede var klappet af.
Men jeg er glad for, at der er den konstruktive tilgang til det, og jeg håber, at vi forholdsvis hurtigt kan få ændringsforslaget på plads, så de nye gode regler, vi er enige om, kan træde i kraft til glæde for virksomhederne i Danmark.
Mike Legarth (KF), 2010-01-22:
Tak, hr. formand.
Det Konservative Folkeparti støtter naturligvis også det her forslag, eftersom det er vores egen fremragende minister, der har fremsat det.
Det er en opfølgning på den nye selskabslov, som vi vedtog i juni.
Ministeriet er sådan set klar til at implementere det hele, men der er nogle it-forhindringer, der gør, at vi er nødt til at tage det etapevis, og det viser sig nu, at der mangler hjemmel til, at ministeren kan indføre det etapevis.
Derfor støtter vi lovforslaget.
Colette L. Brix (DF), 2010-01-22:
Dette lovforslag er af rent teknisk karakter, idet der så at sige har været en smutter i forbindelse med lovbehandlingen sidste forår af forslaget til en ny selskabslov.
Justitsministeriet har så fundet huller i osten, så den ny selskabslov ikke gradvis kan sættes i kraft.
Det er jo et gevaldigt lovkompleks, som i flere etaper skal erstatte den gamle anparts- og aktieselskabslovgivning.
Der er en del moderniseringer og lettelser, som kræver store it-tilpasninger i Erhvervs- og Selskabsstyrelsen.
Derfor var der lagt op til, at lovgivningen hen ad vejen kunne træde i kraft, men her mente Justitsministeriet ikke at der var tilstrækkelig lovhjemmel til, at ministeren i bekendtgørelsesform kunne lade den ny selskabslov træde i kraft, i takt med at it-udstyret kom på plads i Erhvervs- og Selskabsstyrelsen.
Vi stemte sammen med regeringen i foråret for forslaget til en ny selskabslov, og derfor støtter vi selvfølgelig også dette lovforslag, så den nye selskabslov kan komme på plads, inden de mange generalforsamlinger starter i det tidlige forår.
Vi støtter forslaget.
Jens Christian Lund (S), 2010-01-22:
Som ministeren ved, har jeg været 5 år her i Folketinget, og jeg har inden det været 40 år i chefstillinger uden for disse mure.
Derfor overrasker det mig en gang imellem, at jeg synes, at ledelsen her på tinge er for ringe.
Jeg kan huske, da vi behandlede selskabsloven.
Det var en meget indviklet lov, og jeg erkendte i hvert fald, at der var nogle ting i selskabsloven, der krævede, at vi havde nogle mere tekniske drøftelser, og at vi talte lidt bedre om det end bare lige her i Folketingssalen.
Det lyttede ministeren til, og det gjorde, at vi i fællesskab nåede et resultat, som vi alle vurderede var godt for erhvervslivet, for de ansatte og for den sags skyld også for staten.
Jeg husker dog, at jeg alligevel tilkendegav over for ministeren, at selskabsloven var lidt indviklet.
Nu skal vi behandle et hastelovforslag, som det nærmest lykkedes hr. Jacob Jensen at give indtryk af at han var stolt af, og jeg kunne nu sige til ministeren: Hvad sagde jeg?
Det vil jeg ikke gøre, fordi det ville jo være at score nogle billige point på, at tingene ikke går så godt.
Men når vi skal drøfte det her lovforslag, må vi sige, at det jo er, fordi Justitsministeriet har tilkendegivet, at selskabsloven ikke indeholder en tilstrækkelig hjemmel til, at ministeren kan foretage konsekvensændringer i den bekendtgørelse, der skal sætte loven i kraft.
Justitsministeriet har yderligere fastslået, at problemet ikke kan løses ved at lade dele af de tidligere love forblive i kraft, indtil den såkaldte it-tilpasning er afsluttet.
Jeg må sige til ministeren, at jeg synes, det lidt er noget rod.
Jeg vil gerne sige til ministeren, at jeg ville så utrolig gerne, dengang vi behandlede selskabsloven, have kunnet erkende, at det her problem kunne opstå.
Jeg må sige, at den gamle oberst ikke kunne forstå det, og derfor erkendte jeg det ikke.
Jeg stolede på ministeren og sagde til mig selv: Når ministeren siger, at det er godt nok, tror jeg på ministeren.
Både SF og S er imidlertid enige om, at det haster med at få iværksat selskabsloven, for det er en god lov, men begge partier vil gerne sige til ministeren, at vi gerne vil sikre, at ministeren i hvert fald lover, at der ikke mangler noget i det her lovforslag.
Jeg startede med at sige noget om chefvirke.
Vi har jo begge to læst de bemærkninger, der er, og lad mig sige, at der jo ikke er kommet mange bemærkninger ind under høringen, men der er alligevel et par stykker, som udtrykker en vis usikkerhed om, om der nu er nogle ting også i det her lovforslag, som ikke helt virker.
Jeg kan se, at jeg ikke har tid til gennemgå det, men jeg vil så bede ministeren om at love mig, at vi under udvalgsarbejdet og også i fremtiden samarbejder bedre om de her ting.
For det vil SF og S meget gerne.
Jeg vil sige til afslutning: SF og S skal nok støtte op bag ændringen her, for vi skal have det vedtaget, men vi håber, at ministeren har lyttet til anbefalingen fra vores side om, at det er vigtigt med et samarbejde.
Jacob Jensen (V), 2010-01-22:
Vi kan vel sige, at vi har med et lidt teknisk lovforslag at gøre, men ikke desto mindre er det jo ikke altid sådan, at det, fordi det er et teknisk lovforslag, så ikke også har et materielt indhold.
Og det er faktisk tilfældet med det forslag her, forstået på den måde, at vi jo tidligere med et bredt forlig her i Folketinget har vedtaget nogle rigtig gode og konstruktive tilpasninger og ændringer af selskabslovgivningen og årsregnskabslovgivningen, som faktisk er blevet modtaget rigtig positivt udeomkring i organisationer og i virksomheder.
Ja, faktisk så positivt, at man gerne vil hurtigt i gang med at bruge de nye fleksible muligheder, der bl.a. ligger i at kunne organisere sig på en lidt anderledes måde.
Hvis de muligheder skal få fuld virkning og fuld kraft allerede nu fra i år, skal vi handle.
Det er jo sådan, at rigtig mange virksomheder holder deres generalforsamling her i løbet af foråret 2010, hvor eventuelle tilpasninger i ledelsesstruktur m.v. skal indgå.
Derfor ville det jo være smart, hvis vi så kunne få reglen til at virke allerede på det tidspunkt.
Nu er det så sådan, at det for i hvert fald en lille dels vedkommende kræver, at it-systemet i Erhvervs- og Selskabsstyrelsen skal tilpasses.
Der er det jo ærgerligt, hvis en lille del, en teknisk it-løsning, skal hindre, at vi kan få de her positive virkninger til at slå igennem så godt som muligt.
Derfor er det, at forslaget her – ganske vist teknisk, men alligevel – skulle give en helt klar hjemmel til økonomi- og erhvervsministeren, sådan at hun kan sætte størstedelen af de ændringer, vi vedtog tidligere, i gang, uden at det samlede kompleks kommer i gang på samme tid.
Det bliver altså sådan, at vi får en virkning for størstedelens vedkommende allerede nu, og at man så venter med den del, som kræver noget it-tilpasning i Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, til det tidspunkt, hvor den løsning måtte være klar.
Det er sådan set kort fortalt det, som lovforslaget her går ud på.
Og da vi jo fra Venstres side har støttet varmt op omkring de ændringer, kan vi selvfølgelig også støtte varmt op omkring, at vi får virkningen så hurtigt som muligt.