Lene Espersen (KF), 2010-03-16:
Enhedslistens beslutningsforslag går ud på, at vi skal have en valgkampsperiode på minimum 3 måneder, fra Folketinget har vedtaget, at der skal udskrives en folkeafstemning om afskaffelse af EU-forbeholdene, til afstemningen finder sted.
Jeg vil til det sige, at vi i forvejen har en lang tradition i Danmark for en grundig folkelig debat op til folkeafstemninger om EU-spørgsmål.
Den debat har vi ikke brug for kunstigt fastsatte frister for at opretholde.
Dertil kommer, at Enhedslistens forslag er et forsøg på at regulere et område, hvor der allerede findes velfungerende lovgivning og regler.
Lad mig om EU-undtagelserne generelt sige, at det fortsat er regeringens holdning, at de er til skade for Danmark.
Et meget konkret eksempel herpå så vi under finanskrisens værste bølgegang, hvor vi kunne konstatere et betydeligt rentespænd mellem euroen og kronen, og hvor en række væsentlige beslutninger blev taget uden vores medvirken.
På den baggrund vil regeringen på et passende tidspunkt igangsætte drøftelser blandt Folketingets partier med henblik på at sikre så bred en politisk opbakning som muligt til en ændring af undtagelserne.
Først og fremmest har vi i Danmark en lang tradition for en grundig og bredt funderet folkelig debat op til afstemninger om EU-spørgsmål, hvad enten der er tale om EU-undtagelserne eller traktatændringer.
Den debat kan regeringen ikke se nogen grund til at ændre rammerne for.
Men forslaget rækker også ind over vores gældende lovgivning og regler om folkeafstemninger.
Det nationale kompromis fra 1992 gør det politisk umuligt at ændre på undtagelserne uden en forudgående folkeafstemning.
Afholdelse af en sådan folkeafstemning om en eller flere af undtagelserne vil skulle følge de procedurer, der er beskrevet i grundloven.
Her tænkes særligt på grundlovens § 20 om suverænitetsafgivelse eller grundlovens § 42 om afholdelse af bindende folkeafstemning om et lovforslag.
Det er med andre ord, først når det nødvendige lovgrundlag er vedtaget og bekendtgjort, at vi er fremme ved spørgsmålet om den egentlige valghandling i form af en folkeafstemning.
Den formulering er gentaget i folketingsvalgloven, hvori det klart siges, at folkeafstemninger efter grundlovens § 20 og § 42 skal afholdes, og her citerer jeg igen: tidligst 12 og senest 18 søgnedage efter statsministerens bekendtgørelse af det lovforslag, som ligger til grund for afstemningen.
Der eksisterer altså allerede en grundlovsfastsat procedure for de enkelte skridt, der leder frem til en folkeafstemning.
Med henblik på den tekniske gennemgang for at levere de to politiske budskaber er det jo for det første sådan, at fremsættelsen af det nævnte lovgrundlag i sig selv giver fornyet kraft til den løbende debat i Folketinget og blandt befolkningen om de undtagelser, som vil blive berørt af en afstemning.
Som jeg ser det, når vi kigger tilbage på de 26 EU-afstemninger, vi har haft siden 1972, har det nuværende regelsæt ikke indtil videre forhindret en grundig folkelig debat.
Lad mig så derudover tilføje, at debatten om EU-spørgsmålet jo ikke kun er noget, som foregår op til eventuelle afstemninger.
Det er efterhånden nogen tid siden, at vi sidst havde en, og det er da ikke mit indtryk, at vi af den grund har afholdt os fra at drøfte vores forhold til EU.
Vi har en god tradition for en grundig og bredt funderet EU-debat, som også Folketingets EU-Oplysning og EU-oplysningsmidlerne til partier, organisationer og bevægelser bidrager til at holde i live.
For det andet sætter vores eksisterende lovgivning nogle rammer om den særlige valghandling, som en folkeafstemning er.
De rammer har historisk set vist sig at være velfungerende og henter deres demokratiske legitimitet i selveste grundloven.
Det ved jeg selvfølgelig ikke om hr. Per Clausen er enig i, men det tror jeg at vi skal holde fast i.
Samlet set vil jeg sige, at vi i Danmark har et grundlovsfæstet regelsæt om folkeafstemninger.
Det mener regeringen at vi skal holde fast i, ikke mindst fordi det har muliggjort en efterhånden lang tradition for en grundig folkelig debat op til afstemninger om bl.a. EU-spørgsmål.
Den tradition er hr. Per Clausen ved talrige lejligheder blevet forsikret om regeringens vilje til at opretholde, og det er ikke en tradition, som vi behøver kunstigt fastsatte frister for at efterleve.