runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-10-03:
Alle skal have mulighed for at få en uddannelse her i Danmark.
Og i forhold til spørgsmålet om betaling synes vi, der skal være gratis skoler.
Det skal være gratis at gå på ungdomsuddannelse, og du skal også kunne få en gratis videregående uddannelse.
Annette Lind (S), 2013-10-03:
Alle har mulighed for at få en uddannelse her i Danmark.
Skal vi betale for det?
Ja eller nej?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-10-03:
Der er jo ingen tvivl om, at hvis man indfører forskellige former for incitamenter forskellige steder i den offentlige sektor, så vil det få folk til at opføre sig anderledes.
Magnus Heunicke (S), 2013-10-03:
Jo, vi ved godt, at Liberal Alliance vil have, at det skal koste penge at gå til lægen og komme på sygehuset og blive rask her i vores samfund.
Fri og lige adgang til sundhed mener Liberal Alliance at vi skal smide ud; det skal vi ikke have mere i vores velfærdssamfund.
Nu taler vi om uddannelse.
Og hvis man synes, at det faktisk er nytænkning og ikke skræmmende at foreslå det, og endda anbefaler sin samarbejdspartner, hr. Lars Løkke Rasmussen, at holde fast i sådan et forslag her, så kunne det være meget rart at vide, tror jeg, for de mange danskere, som kigger på Liberal Alliance, altså nu at finde ud af: Vil det koste penge for de unge mennesker, som er på uddannelserne, hvis Liberal Alliance får magt, som de har agt?
Annette Lind (S), 2013-10-03:
Hr. Simon Emil Ammitzbøll startede sådan lidt kækt med at sige, at regeringens politik mindede mest om en teaterforestilling.
Jeg må indrømme, at da jeg så hørte hans ordførertale, tænke jeg, at det da vist var en dilettantforestilling fra Bøvlingbjerg.
Men lad os nu se.
Mener hr. Simon Emil Ammitzbøll akkurat ligesom hr. Samuelsen, at en betaling på nogle få hundrede kroner pr. semester kan få studerende til at vælge uddannelse med større omhu?
Ja eller nej?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-10-03:
Der er da bl.a. sket det, at den radikale folketingsgruppe er blevet én mindre, og at man har skiftet holdning til barsel til mænd – bare for at tage to ting, der er sket i den periode.
Så vil jeg bare konstatere, at det er det sædvanlige med Det Radikale Venstre: Der gælder én standard for partiet, der er bedre end alle andre, og så gælder der en anden standard for alle os andre.
Og det synes jeg bare driver så meget af lidt overdreven selvbevidsthed og bedreviden, at jeg synes, det taler for sig selv.
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-10-03:
I Radikale Venstre anerkender vi, at verden udvikler sig, og derfor tager vi selvfølgelig stilling hen ad vejen.
Hvornår var folkemødet?
I juni måned, tror jeg.
Det var på det tidspunkt, at hr. Anders Samuelsen kom med de her udtalelser, og der er trods alt ikke gået så mange måneder.
Jeg bliver bare nødt til at sige, at det her handler om, at verden ikke har udviklet sig så meget siden juni måned.
Derfor kan det undre mig, og så vil jeg gerne bede ordføreren om et klart svar på, hvad der er sket i de måneder, siden Liberal Alliance åbenbart har skiftet holdning.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-10-03:
Jeg kan gentage under resten af seancen her i dag, hvad der er vores politik, men jeg kan også spørge fru Marlene Borst Hansen: Kan spørgeren garantere, at Det Radikale Venstre vil have nøjagtig den samme politik på alle områder, når vi kommer til folketingsvalget i 2015, som det har i dag?
Det synes jeg vi må få et klart ja- eller nejsvar på fra Det Radikale Venstre, for ellers er det jo bare sådan et show, man opfører for at lave lidt drilleri og gøre politik mere kedelig.
Er det sådan, at Det Radikale Venstre vil pålægge sig selv de samme principper, som man vil prøve at pålægge andre?
Marlene Borst Hansen (RV), 2013-10-03:
Jeg synes altså, at den her diskussion har udviklet sig lidt.
Jeg er i hvert fald i tvivl, og jeg kunne godt tænke mig et klart svar nu og ikke først om 2 år på, om det er de udtalelser om brugerbetaling for uddannelse, som hr. Anders Samuelsen er kommet med, vi skal regne med, eller det er de udtalelser, som ordføreren nu står fra talerstolen og kommer med, om, hvordan Liberal Alliance ser på brugerbetaling.
Jeg har ikke lyst til at vente 2 år.
Det tror jeg sådan set heller ikke vælgerne har.
Så kan ordføreren give et klart svar: Ønsker Liberal Alliance at indføre en mindre brugerbetaling på uddannelse?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-10-03:
Vi har ikke nogen forslag om det, men vi er et fordomsfrit parti, der tager diskussionerne og også nogle gange tør være med til at flytte nogle hegnspæle.
Og jeg vil gerne rette hr. Magnus Heunicke, hvis det interesserer.
Der blev fra spørgerens side sagt, at vi ikke var interesseret i at indføre nogen former for brugerbetaling på velfærden.
Det er jo ikke nødvendigvis helt rigtigt.
Vi har sådan set sagt, at vi gerne vil indføre en lille brugerbetaling på f.eks. læge- og skadestuebesøg.
Det gik vi til valg på ved det seneste folketingsvalg, så det kan da ikke komme som nogen overraskelse for noget menneske, selv om det åbenbart gør det for hr. Magnus Heunicke.
Jeg er da lidt ked af, hvis det fremstod, som om vi havde en anden politik, end vi havde.
Jens Joel (S), 2013-10-03:
Så det er man altså imod?
Man vil frede undervisningsområdet fra brugerbetaling.
Er man fra Liberal Alliances side generelt tilhænger af at bruge brugerbetaling som en måde til at finansiere den nulvækst eller minusvækst, som man gerne vil have i den offentlige sektor, på?
Er det en del af det regnestykke i Liberal Alliances optik?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-10-03:
Nu ved jeg ikke lige, hvilken formand der henvises til, hvem det lige er, der tænkes på, altså om det er vores politiske leder, hr. Anders Samuelsen, der i virkeligheden henvises til.
Jeg tror, at det, der blev henvist til, var, at man skulle holde fast i debatten om at have brugerbetaling i den offentlige sektor.
Men vi har ikke nogen forslag om at indføre brugerbetaling på undervisningsområdet.
Jens Joel (S), 2013-10-03:
Da Venstre i juni måned foreslog, at man skulle indføre brugerbetaling på uddannelsesområdet, gik der jo som bekendt ikke længe, inden man ikke rigtig mente det længere.
Hr. Lars Løkke Rasmussen tog det tilbage, men Liberal Alliances formand opfordrede hr. Lars Løkke Rasmussen til at holde fast.
Derfor er mit spørgsmål til Liberal Alliances ordfører, om man stadig går ind for brugerbetaling på uddannelse.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-10-03:
Jeg er glad for, at hr. Jonas Dahl i anden runde fik ordet primært sat ind – det manglede ligesom, da spørgsmålet blev stillet første gang.
Det er jo det, der er hele pointen, nemlig at man netop kan ændre, hvor meget olie der kommer op, hvis man ændrer beskatningssystemet.
For det første synes vi ikke, der skal indføres øgede skatter.
For det tredje vil jeg gerne spørge hr. Jonas Dahl: Afviser SF, at man ved at indrette oliebeskatningen på en anden måde ville kunne sikre, at man fik mere olie op af Nordsøen?
Vil det simpelt hen være i modstrid med al videnskab, hvis man påstår det?
Jonas Dahl (SF), 2013-10-03:
Liberal Alliance mener, at regeringens harmonisering af beskatningen af olieselskaberne vil – og jeg citerer – koste vores børn og børnebørn dyrt.
Citat slut.
Sådan siger hr. Anders Samuelsen i en kampagneannonce i Jyllands-Posten i sidste uge, og i annoncen påstås det, at olieproduktionen i forvejen – jeg citerer – er ved at sygne hen på grund af de høje danske beskatninger.
Citat slut.
Men Energistyrelsens rapport om Danmarks olieproduktion fra juni måned i år fastslår, at faldet i den danske produktion er sket af en helt anden årsag.
Rapporten siger, at det hovedsagelig skyldes, at de fleste felter har produceret størstedelen af den forventede indvinding af olien.
Derfor vil jeg egentlig gerne spørge Liberal Alliances ordfører: Når man nu går stik imod Energistyrelsens rapport og fastholder den her skræmmekampagne om, at det er en høj dansk beskatning, der giver en faldende olieproduktion, synes man så, det er rimeligt?
Synes man ikke, det er at føre danskerne og i sidste ende vælgerne bag lyset?
Frank Aaen (EL), 2013-10-03:
Nu svarede jeg indledningsvis, at det er der, hvor der er brug for det, at man skal bruge pengene.
Vi mener ikke, man bare skal hælde penge ud, hvis ikke der er brug for dem – naturligvis ikke.
I øjeblikket har vi jo en krise, bl.a. skabt af VK-regeringen og den internationale krise.
Og den siddende regering har heller ikke være god nok til at bekæmpe krisen, og derfor vil procenterne selvfølgelig i øjeblikket se anderledes ud, end de vil gøre i en normal situation.
Så det, jeg talte om, var, at det på sigt som minimum skal være på niveau med den almindelige økonomiske udvikling.
Jonas Dahl (SF), 2013-10-03:
Men skal jeg forstå det sådan, at Liberal Alliance fortsat vil påstå, at den høje beskatning af olieselskaberne vil koste vores børnebørn dyrt i form af en faldende olieproduktion, på trods af at Energistyrelsen faktisk fastslår, at faldet primært skyldes, at de fleste felter af naturlige årsager afgiver mindre olie end tidligere?
Torsten Schack Pedersen (V), 2013-10-03:
Nu ved jeg godt, det kan være lidt svært at stole på de vækstskøn, som regeringen lægger frem.
Altså, vi har jo set nedjusteringer 3-4-5 gange bare i år.
Men hvis nu regeringen vurderer, at der er en vækst i den samlede danske økonomi næste år på 1 pct., så mener Enhedslisten, der skal være en vækst i det offentlige forbrug på 1 pct., og hvis regeringen mener, at der er en vækst i den samlede økonomi på 2 pct., så mener Enhedslisten altså, at der skal være en vækst i det offentlige forbrug på 2 pct.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-10-03:
Brugerbetaling kan da sagtens være noget, man kan indføre.
Men i lighed med, at regeringen lavede øget brugerbetaling på eksempelvis høreapparater, er vi heller ikke i Liberal Alliance afvisende over for, at man kan lave øget brugerbetaling.
Christian Juhl (EL), 2013-10-03:
Jeg synes ikke, at man skal kaste med æbler, hvis man selv er et skrog.
Er hr. Simon Emil Ammitzbøll klar over, at Liberal Alliance støtter et parti i Bolivia, der hedder IDEA, og som er kendt for at være ekstremt voldeligt over for deres politiske modstandere?
Man støtter dem endda økonomisk.
Jeg siger ikke noget om, om det er godt eller skidt at gøre det.
Jeg konstaterer bare, at jeg tror, at det er rigtigt, at Liberal Alliance gør det.
Så vil jeg gerne stille et spørgsmål.
Jeg vil gerne spørge ud fra talen: Er det antallet af lovene eller indholdet af lovene, der ændrer de offentligt ansattes lyst til at arbejde?
Det lyder, som om det var sådan, at jo flere love vi lavede, jo mindre lyst fik de offentligt ansatte til at lave noget.
Magnus Heunicke (S), 2013-10-03:
Jeg var lige ude at se, om jeg kunne få et print, men det kunne jeg ikke.
Jeg var nødt til at dykke ned i, hvad det var, hr. Anders Samuelsen havde sagt ved Folkemødet på Bornholm, for jeg syntes, at ordføreren, hr. Simon Emil Ammitzbøll, var lige hurtig nok til at afvise det, altså til at sige, at man skam ikke havde nogen planer om at indføre brugerbetaling på vores velfærd.
For det, som hr. Anders Samuelsen, altså partiets politiske leder, har sagt – og nu citerer jeg fuldstændigt – er, at en lille betaling for at tage en uddannelse er et brud med en tradition, men måske kunne en betaling på nogle få hundrede kroner pr. semester få de studerende til at vælge uddannelse med en større omhu og være mere målrettede i deres uddannelsesvalg.
Lyder det skræmmende?
Det synes vi ikke.
Vi kalder det nytænkning.
Sådan siger Liberal Alliance, altså at det ikke er skræmmende, men tværtimod nytænkning at indføre brugerbetaling på at gå i skole, på at tage sig en uddannelse.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-10-03:
Nu kan man jo sige, at alt er relativt.
Men hvis skatten er højere, kan man i hvert fald ikke tjene nær så gode penge, som man kunne før.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-10-03:
Jamen så vil jeg gerne høre, hvad der er Liberal Alliances belæg for at påstå – det sker jo også i den her annonce – at der ikke fortsat kan tjenes gode penge på boring i den danske del af Nordsøen og selvfølgelig også efter den her harmonisering af beskatningen.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-10-03:
Jeg vil til enhver tid fastholde, at når man laver beskatning med tilbagevirkende kraft for virksomheder, så skaber det usikkerhed om investeringerne fremadrettet.
Det er sådan jeg forstår fru Sofie Carsten Nielsens spørgsmål.
Og jeg vil da bare sige, at det går jeg da ud fra at Det Radikale Venstre er enig med mig i.
Vil Det Radikale Venstre til at mene, at man skal lave alle mulige former for beskatninger med tilbagevirkende kraft, og påstå, at det ikke vil have nogen som helst betydning for investeringsklimaet i Danmark?
Det giver jo ingen mening.
Det var vel i virkeligheden spørgsmål 3 og 4, sådan som jeg hørte det, for først var der to andre spørgsmål, som jeg går ud fra at ordføreren også godt vil have svar på.
Jeg synes da, at det er et glimrende forslag at ønske sig, at der skal komme mere frihed til de offentligt ansatte.
Det er noget, Liberal Alliance har slået på hele vejen igennem, og hvis hr. Christian Juhl sammen med Enhedslisten vil støtte os i det, er vi da glade for det.
Så må jeg bare sige noget andet.
Det er jo så alligevel lidt specielt.
Christian Juhl (EL), 2013-10-03:
Tak for den eklatante udenomssnak.
Kunne Liberal Alliance tænke sig at støtte en lov eller en regel, der frisatte de offentligt ansatte til selv at bestemme mere på deres arbejdsplads, og hvis det var en lov mere, end vi ellers ville lave, ville det så ikke være en fordel?
Det andet er, at jeg gerne vil stille et meget konkret spørgsmål, for det lød, som om hr. Simon Emil Ammitzbøll har rigtig godt styr på tingene.
Hvor mange virksomheder flyttede til Danmark i 2011 og 2012?
Det lød, som om der ikke var nogen, der flyttede hertil.
Og spørgsmål 2 er: Hvor mange danske virksomheder flyttede tilbage fra udlandet i 2011 og 2012?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2013-10-03:
Til det sidste, som jeg forstod var et spørgsmål, kan jeg sige, at det er sådan, at det jo er bureaukratiet, kontroltyranniet, der mindsker lysten til at udføre et ordentligt stykke arbejde eller måske i virkeligheden muligheden for at gøre det i langt større grad.
Men jeg vil sige det sådan, at generelt er der en tendens til, at når der kommer flere love, kommer der også flere regler, så der er en vis sammenhæng imellem de to ting.
Det er jo sjældent, vi ser et lovforslag herinde, det handler om, at der skal være færre regler.
Der skal altid komme nye regler eller endnu flere regler.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2013-10-03:
Mon ikke hr. Simon Emil Ammitzbøll får lov til at komme op igen.
Jeg vil gerne vende tilbage til den annonce i Jyllands-Posten, som hr. Jonas Dahl tidligere talte om, hvori hr. Anders Samuelsen skriver, at den høje danske beskatning har betydet, at virksomhederne hellere vil investere i norske og engelske oliefelter.
Men Energistyrelsens nyeste rapport fastslår, at investeringerne steg med 10 pct. fra 2011 til 2012, og ifølge Skatteministeriets opgørelse fra marts i år ligger den danske beskatning på de 65 pct. faktisk lige midt imellem den norske, som er på 74 pct., og den engelske, som er på 56 pct.
Derfor vil jeg gerne spørge: Vil Liberal Alliance fastholde påstanden om, at en harmoniseret dansk beskatning får olieselskaber til at flygte fra Danmark og i stedet for investere i Norge og England?
Doris Jakobsen (SIU), 2013-10-03:
Jeg må sige, at jeg ikke kender til nogen dialog mellem Grønland eller Danmark og USA med hensyn til uran.
Men vi lægger meget vægt på, at vi skal overholde de internationale standarder med hensyn til uran, og derfor har vi også brug for international rådgivning i samarbejde med Danmark.
Derfor har vi også flere gange fra talerstolen nævnt, at vi skal have et tæt samarbejde med hinanden, så vi kan være sikre på, at den uran ikke kommer i de forkerte hænder.
Anders Samuelsen (LA), 2013-10-03:
Vi skal lige holde fast i, at det var finansministeren, der svarede på et spørgsmål, så det må statsministeren og finansministeren afklare med hinanden.
Men vi lægger jo ikke skjul på, at vi gerne vil have en mindre offentlig sektor, men jeg havde dog et eksempel, hvor statsministeren godt kunne bekræfte, at det på trods af en minusvækst faktisk gav flere ansatte i den offentlige sektor.
Men vi vil gerne have en mindre offentlig sektor.
Vi er faktisk inspireret af en af statsministerens kollegaer, nemlig borgmesteren i min egen hjemkommune, hvor jeg sidder i byrådet.
Der har man fuldstændig uden at blinke og i øvrigt bakket op af SF 4 år i træk sparet 1 pct. om året uden at forringe serviceniveauet.
Vil statsministeren stå på talerstolen og påstå, at hendes egen socialdemokratiske borgmester ikke har leveret den vare at spare 1 pct. om året og fastholde serviceniveauet?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-10-03:
Jeg tror, vi har en fælles drøm om at sikre, at flere kommer i varige job, at skabe noget mere arbejde i Danmark, mere beskæftigelse.
Vi har sænket skatterne, så det bedre kan betale sig at arbejde.
Vi har sikret, at vi sænker skatter og afgifter, herunder selskabsskatten, sådan at der er gode rammer for vores virksomheder.
Vi er ikke helt enige med Enhedslisten om alting.
Vi er bestemt heller ikke enige med Venstre om alting.
Vi har valgt en balance i dansk politik, og jeg er helt overbevist om, at det er det bedste for Danmark.
Christian Juhl (EL), 2013-10-03:
Når man siger indfasning, anerkender man jo indirekte – i mit sprogbrug – at man accepterer, at så ender det med de borgerliges forringelser.
Der vil jeg gerne høre: Har vi ikke en fælles drøm om at lave en varig ændring af dagpengesystemet, altså at det bliver bedre og mere trygt end det skidt, som de borgerlige lavede?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-10-03:
Jamen det er jo fuldstændig rigtigt, at da man forringede dagpengeperioden sammen med Dansk Folkeparti, var der en alt for brutal indfasning af det.
Det har vi så lavet om.
Regeringen og Enhedslisten har lavet det om i fællesskab.
Jeg vil godt takke for, at det kunne lade sig gøre, og jeg er ikke i tvivl om, at vi har gjort det rigtige i forhold til at få en mildere indfasning af den her dagpengeperiode.
Christian Juhl (EL), 2013-10-03:
Jeg vil gerne afsløre en hemmelighed: Jeg vil gerne være statsminister i en time.
Så vil jeg klaske de borgerlige op ad væggen og forklare, hvor vanvittig deres politik er.
Men det må statsministeren jo selv klare.
Nå, arbejde er godt, og dagpenge er også godt, hvis man ikke har noget arbejde.
30.000 mister retten til dagpenge i dag, vil jeg sige til statsministeren.
Næste år er det måske 15.000.
Man behøver hverken at være professor eller hedde Carsten Koch for at give et bud på, hvad der skal til.
Kunne vi i dette efterår blive enige om at finde nogle varige løsninger i dagpengesystemet?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-10-03:
Jeg synes, det er nogle gode og sympatiske tanker, der bliver givet udtryk for her.
Vi har taget fat på bæltefiksering, da vi kan se, at det desværre er et område, hvor der er en stigning, og derfor bliver vi nødt til at rette fokus mod det.
Men jeg er sådan set enig med ordføreren i, at de andre ting også kan være relevante at diskutere i psykiatrien.
Noget, som jeg så har lyst til at spørge om eller i hvert fald kan undre mig over, når jeg står her, er, at vi har Dansk Folkeparti, som tydeligvis har en ordfører, som er optaget af psykiatrien.
Hvordan skal vi f.eks. få råd til de ting inden for psykiatrien, hvis man skal acceptere hr. Lars Løkke Rasmussens nulvækst?
Det er uforståeligt for mig, hvordan man kan gå op i de ældres forhold, i psykiatrien, i hvert fald sådan på overfladen, og så pege på en statsminister, som går ind for nulvækst.
Det holder ikke, og det passer ikke sammen.
Liselott Blixt (DF), 2013-10-03:
Men nu er det jo sådan, at når man taler med nogle af dem, der har været indlagt og har været udsat for tvang, så kan man høre, at de meget gerne selv vil have lov til at vælge, hvilken form for tvang der skal bruges.
Der er mange, der ikke bryder sig om at komme ind i et isolationsrum eller blive bedøvet med medicin.
De vil måske hellere have en bæltefiksering.
Så det, jeg spørger om, er: Vil man arbejde for, at al brug af tvang bliver nedsat, samt at det er patienten, der selv kan vælge, hvis der pålægges tvang, så der ligesom laves en aftale med patienten, når vedkommende bliver indlagt?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2013-10-03:
Jeg er glad for, at ordføreren har bemærket, at jeg talte temmelig meget om psykiatrien og de psykisk syge.
For regeringen har jo den holdning, at vi skal behandle de psykisk syge, som vi behandler dem, der har fysiske sygdomme.
Det er ikke så nemt at se, men det er meget hårdt, og det er også meget hårdt for de pårørende, når der er psykisk sygdom i familien, og der er mange danskere, der bliver ramt af psykisk sygdom.
Den gode nyhed er så, at man kan blive kureret for den.
Hvis man får den rette behandling i rette tid, kan man også komme ud på den anden side.
Det er desværre et tal, som er gået den forkerte vej, og derfor tager vi nu fat på at lave nogle forsøg, hvor man slet ikke bruger bæltefikseringer, sådan at andre i landet forhåbentlig kan lære af det fremadrettet.
Jonas Dahl (SF), 2013-10-03:
Nu er det jo sådan med Venstres nulvækst, at der bliver færre af de varme hænder, både offentlige og private, hvis man sammenligner med den vækst, regeringen lægger op til.
Men nu diskuterede vi også meget nulvækst i den sidste debat, så jeg skal derfor ikke bruge meget tid på det, men blot spørge helt kort: Kan fru Ellen Trane Nørby nævne bare én økonom, der mener, at nulvækst frem til 2020 ikke vil føre til færre offentligt ansatte?
Ellen Trane Nørby (V), 2013-10-03:
Man kan i hvert fald konstatere, at regeringen med sin politik sidste år sikrede, at der kom 9.100 færre offentligt ansatte.
Og som jeg også har sagt flere gange i dag, synes jeg egentlig ikke, at den relevante diskussion drejer sig om at garantere det ene eller det andet antal offentligt ansatte; det er sådan set at sørge for, at vores offentlige velfærd fungerer; det er at sørge for, at der er den kvalitet, der bliver leveret til den enkelte borger, der har behov for vores hjælp, hvad enten det er den ældre, eller det er forældrene, der trygt kan efterlade deres børn i daginstitutionen og vide, at der er engagerede, dygtige pædagoger, der tager sig af pasningen.
Det er den relevante diskussion.
Det er jo sådan set der, hvor vi siger, at det, der er vigtigt, er, at vi får flere danskere i arbejde.
Socialdemokraterne og regeringen går op i, at vi skal have flere offentligt ansatte – i Venstre går vi op i, at vi får flere i arbejde, og vi ved, at private arbejdspladser er forudsætningen for, at vi kan skabe vækst, men også for, at vi har råd til vores velfærdssamfund.
Derfor er det for os ikke vigtigt, om man bliver offentligt ansat, bare man får et arbejde.
Der er ingen tvivl om, at når det handler om vores EU-engagement, og når det handler om at løse nogle af de udfordringer – både når det handler om at håndtere et stigende pres på de danske velfærdsydelser i form af velfærdsturisme, men også når det handler om at sikre, at Danmark kan tilslutte sig en EU-patentdomstol, som jo skal være med til at sikre arbejdspladser i Danmark – synes vi egentlig, det ville være passende, hvis statsministeren i en så vigtig sag satte sig i spidsen for at afsøge, om der kunne være opbakning til det i Folketinget.
Vi har bragt hele spørgsmålet om velfærdsturisme op i de europapolitiske forhandlinger, og der må man også sige at det stadig væk blafrer lidt i vinden, om det her er et problem, som regeringen reelt set tager seriøst.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2013-10-03:
Nu har vi jo også et forslag til vedtagelse, som koncentrerer sig en del om det forhold, at eksempelvis østeuropæere kan komme til Danmark og få del i velfærdsydelserne.
Og det er jo, fordi vi i fællesskab tager det problem alvorligt og gerne vil have, der bliver gjort noget ved det.
Derfor vil jeg gerne høre fru Ellen Trane Nørbys vurdering af, at statsministeren øjensynlig afviser at indkalde til brede forhandlinger for at løse det her problem.
Hvad er Venstres holdning til det?