runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-05-29:
Ja, men nu ved jeg også, at spørgeren, hr. Johs. Poulsen, jo også selv excellerer i et byråd, så spørgsmålet kan måske også gå den anden vej.
Men jeg vil da gerne spørge, om spørgeren ikke også er bekendt med, at man faktisk i mange kommuner har gennemført budgetreduktioner gennem mange, mange år.
Siden 1997, da jeg første gang kom i byrådet, hvor jeg har været indtil nu, er det da ikke første gang, det er sket, at kommunerne har lavet budgetreduktioner i forbindelse med forskellige prioriteringer.
Men det, der sker i dag, er, at netop på grund af denne aftale prøver oppositionen at sælge det, som om det er en kæmpestor omvæltning, der er i gang, og at det er en ny proces.
Det er det altså ikke.
Kommunerne har gennem mange, mange år gennemført budgetreduktioner, alt efter hvilken økonomisk situation den pågældende kommune har været i, så det ikke noget nyt.
At man så kan finde en artikel i Jyllands-Posten, hvoraf det fremgår, at 72 pct. gør dit og andre gør dat, kan man altså ikke bruge i denne forbindelse, hvor vi her i dag diskuterer netop de lovgivningsændringer, der er foreslået.
De tager udgangspunkt i virkeligheden, og virkeligheden er, at der aldrig har været så mange penge til rådighed i kommunerne, hverken når det drejer sig om service eller om anlæg.
Flemming Bonne (SF), 2008-05-29:
Hr. Hans Kristian Skibby refererer til, at kommunerne i 8 år ikke har været i stand til at overholde indgåede aftaler, og det synes jeg jo rejser et spørgsmål, nemlig om disse såkaldte kommuneaftaler er indgået på et rimeligt grundlag.
For sådan som jeg og andre ser det, er det jo sådan, at det er regeringen, som til enhver tid dikterer og i alle årene har dikteret de økonomiske rammer, og det er også regeringen, som dikterer spillereglerne.
Det, vi jo diskuterer i forbindelse med de her tre lovforslag, er, om ikke tiden er inde til, at vi får aftalt et nyt aftalesystem, hvor parterne selv bliver enige om, hvad det er for sanktioner, og hvad det er for spilleregler, der skal gælde i vores aftalesystem, ligesom det er tilfældet på arbejdsmarkedet.
Jeg vil gerne spørge hr. Hans Kristian Skibby, om ikke vi skulle køre i den retning.
Hans Kristian Skibby (DF), 2008-05-29:
Jo, men hvad ville alternativet være til det kollektive aftalesystem, som vi har nu?
Og der har KL også været i stand til at forhandle på vegne af alle 98 kommuner så at sige igennem årene.
Dermed har de sikret, at de aftaler, der bliver indgået, forhåbentlig bliver nogle aftaler, som samlet set giver et godt resultat for kommunerne.
Jeg anerkender naturligvis, at vi har set eksempler på - også gennem de senere år - at der har været tilfælde, hvor nogle kommuner på grund af DUT-princippet, det udvidede totalbalanceprincip, helt urimeligt har mistet penge på grund af en eller anden tilskudssystemsordning osv.
Men det ændrer altså ikke ved, at vi har et aftalesystem, som er kollektivt, og det tror jeg faktisk at kommunerne gerne ser fortsætter.
Flemming Bonne (SF), 2008-05-29:
Det sidste indlæg bekræfter jo den her med, at det bedste forsvar er et angreb.
Altså, jeg har på ingen måde stået her og plæderet for, at vi skal have et system med individuelle aftaler.
Vi er tilhængere af det kollektive aftalesystem, men det skal ske på nogle fair og nogle ordentlige og ikke mindst nogle aftalemæssige betingelser.
Og det var jo det, jeg spurgte ordføreren om, altså om ikke vi i fællesskab skulle prøve at arbejde for det.
Kristen Touborg (SF), 2008-05-29:
Det kan Dansk Folkepartis ordfører godt få at vide, men ordføreren kunne også godt have gjort sig den ulejlighed at læse i betænkningen, hvad der står der.
Men da ordføreren ikke har ønsket det, skal jeg med formandens tilladelse læse op, hvad der står i betænkningen:
Der står: »Den foreslåede opdeling af lovforslaget har til formål at dele forslaget i 2 dele, således at den del, der vedrører implementeringen af Habitatdirektivet og forhøjelse af prisen på lyst- og fritidsfiskertegn indeholdes i ét lovforslag, og den resterende del af det oprindelige lovforslag i et andet lovforslag.«
Jeg håber, det er klart besvaret.
Ib Poulsen (DF), 2008-05-29:
Nu kunne ministeren jo ikke få at vide af den socialdemokratiske ordfører, hvordan man ville have delt forslaget op - der er seks punkter, og er det fem i én pulje og et i en anden pulje, eller er det tre i begge puljer, eller hvordan vil man have det delt op?
Det kunne være, at vi kunne få at vide af SF's ordfører, hvad det er man vil.
Frank Aaen (EL), 2008-05-29:
Derfor vil jeg godt starte med at sige, at den her sag naturligvis må tilbage i udvalget.
Vi må afbryde forhandlingerne og have den tilbage i udvalget.
Jeg vil gerne stille et yderligere spørgsmål, som jeg også gerne vil have belyst i udvalget.
Det er jo meget interessant set i lyset af den konference, der blev afsluttet i Dublin i går, hvor 109 lande - og jeg går ud fra, at Danmark er et af dem - har skrevet under på et forbud mod klyngebomber.
Hvis vi sammenholder det med den diskussion, vi havde om klyngebomber forleden i Folketinget, hvor det blev oplyst, at Danmark kan og muligvis allerede har tilkaldt luftstøtte, der udløser brug af klyngebomber i Afghanistan - der er også kommet skriftligt svar fra forsvarsministeren på et spørgsmål, jeg har stillet her i Folketinget er det meget interessant at vide, om de her helikoptere også skal spille en rolle med hensyn til at tilkalde luftstøtte i Afghanistan, der kan udløse klyngebomber, når vi i går har skrevet under på, går jeg ud fra, at Danmark går ind for at skrotte alle de klyngebomber, vi har.
Det fremgår også af Ritzaus Bureau i dag, at forsvarsministeren mener, at Danmark med den aftale, der er indgået i går, skal skrotte alle sine klyngebomber.
Skal vi så, samtidig med det enestående fremskridt, at vi vedtager et forbud imod klyngebomber, sende helikoptere til Afghanistan, der muligvis udløser brug af klyngebomber fra andre lande?
Det er da helt uantageligt og helt forkert i forhold til det, vi nu har været med til i Dublin, og som skal stadfæstes senere i Oslo.
Er det også en af begrundelserne?
For vi ved jo, at Danmark i forhandlingerne i Dublin var ualmindelig fodslæbende.
Og vi havde også den …
Jeg bliver meget venligt af formanden gjort opmærksom på, at når der er stillet forslag om at afbryde forhandlingerne - og det har jeg jo gjort, fordi forslaget må tilbage i udvalget - så skal jeg afslutte min tale, idet jeg så kommer tilbage og får en ordførertale senere.
Det er jeg meget glad for.
Så jeg vil gerne høre, om vi ikke kan få flertal for at få det her sendt tilbage i udvalg.
Forslag om standsning af sagens behandling
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-05-29:
Jeg skal på V's og K's vegne meddele, at vi ikke har nogen interesse i at sende det tilbage til udvalget, og grunden er, at vi finder, at det her sådan set er fuldt belyst.
Der har været mulighed for at stille spørgsmål, og der har været mulighed for at have ministeren i samråd om det her.
For det var jo det, der var tilfældet, da det var oppe i Forsvarsudvalget; da sad vi fire mennesker, hvor den ene var hr. Holger K. Nielsen, der havde stillet samrådsspørgsmålet.
Det kunne jo være, det kunne have hjulpet lidt på hr. Frank Aaens forståelse for forslaget, hvis hr. Frank Aaen havde været til stede.
Så som udgangspunkt har vi i hvert fald ikke den store interesse i at sende det tilbage til udvalget.
Søren Gade (V), 2008-05-29:
Bare lige for historieskrivningens skyld skal jeg sige, at udenrigsministeren den 8. april offentliggjorde regeringens intention om at udsende det her detachement.
Man har fra den 8. april kunnet stille spørgsmål om det.
Hr. Holger K. Nielsen stillede det første spørgsmål om proceduren den 11. april.
Mellem de datoer har vi svaret på et utal af spørgsmål, ligesom vi har haft et samråd, og jeg synes faktisk, at hr. Frank Aaen skulle gøre sig selv og Folketinget den tjeneste så at møde op til de samråd, hvis det er således, at hr. Frank Aaen har så mange spørgsmål, han vil gerne vil have besvaret.
Men jeg skal sige til hr. Frank Aaen, at vi ingen intentioner har om på nogen måde at ligne nogen, der obstruerer Folketingets arbejde, og derfor skal jeg i samarbejdets ånd meddele, at vi kan sende forslaget tilbage til udvalget.
Men i hensigten om at fastholde det gode samarbejde vil vi selvfølgelig ikke modsætte os, at vi sender det tilbage til udvalget.
Frank Aaen (EL), 2008-05-29:
Det er såmænd bare, fordi fru Gitte Lillelund Bech antyder, at jeg ikke passer mit arbejde i Folketinget, og det synes jeg ikke jeg vil finde mig i.
Vi er en gruppe på fire, som har ualmindelig mange møder, herunder samråd og afstemninger i Folketingssalen, vi skal passe - der var afstemninger den dag.
Der er møder, man ikke kan melde afbud til, og derfor var det ikke muligt for mig at deltage i det samråd.
Men jeg har fulgt alt det, der har været af spørgsmål og svar, og det, der er skrevet i dag i Politiken, kunne under ingen omstændigheder have indgået i samrådet, for det har vi først fået kendskab til i dag.
Gitte Lillelund Bech (V), 2008-05-29:
Vi bifalder selvfølgelig også, at forsvarsministeren generøst har givet det tilbud, at han måske endda også kan stille op i udvalget - sådan har jeg forstået det.
Over for hr. Frank Aaen vil jeg bare gøre opmærksom på, at samrådet fandt sted en fredag, hvor der ikke var afstemninger i Folketingssalen.
Frank Aaen (EL), 2008-05-29:
Bare rolig, jeg skal bare gøre opmærksom på, at der er sket en fejl i betænkningsafgivelsen, nemlig at vi skulle stemme for ændringsforslagene nr. 8 og 9.
Det gør vi ikke.
Det fremgik jo i øvrigt også af vores ordførertale, at vi var imod den problemstilling, der er rejst i ændringsforslaget.
Vi stemmer imod sammen med flertallet i Folketinget.
Som vi også gjorde opmærksom på under førstebehandlingen, er det jo mærkeligt, at man, når man synes, at et ægtepar skal have penge for deres arbejde for kongehuset - og det er der jo flertal for både i Folketinget og i befolkningen - altså vælger at give pengene til manden, som så bagefter skal give pengene til konen, hvis han synes, det er en god idé.
Det er sådan set et meget forældet samfundssyn og menneskesyn og et meget forældet syn på ligestilling.
Vi spurgte, om man ikke kunne dele det op sådan, at de fik hver deres honorar for indsatsen i den opgave, man åbenbart synes det er vigtigt de udfører.
Men vi fik så at vide, at det kan man ikke, fordi det er en fælles opgave, som de er fælles om at løse.
Hvis man er fælles om at løse en opgave, må man selvfølgelig også have den samme løn for opgaven.
Så kan det ikke være sådan, at det er den ene, men ikke den anden, der får løn for opgaven.
Derfor har vi stillet et ændringsforslag, der hedder, at vi skal have ligeløn i kongehuset, således at den ene, prinsessen, får sit beløb, og den anden, prinsen, får sit beløb.
Det turde være i overensstemmelse med de principper, vi normalt har her, nemlig at vi har ligeløn og lige løn for lige arbejde.
Derfor går jeg ud fra, at et flertal i Folketinget vil kunne stemme for, at vi altså også får ligeløn i kongehuset.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-05-29:
For mange udsatte stofmisbrugere ude på den anden side af Christiansborgs tykke mure gør vedtagelsen af det her forslag dagen til en historisk dag.
Der har derfor længe været fokus på det, og der er flere partier, der har arbejdet for, at det en dag skulle blive virkelighed, at man kan se bort fra, hvad vi behandler med, og mere prøve at møde de mennesker på gadeplan, hvor mange af dem befinder sig, tage udgangspunkt i deres situation, som handler om, at de er stærkt afhængige af heroin, og prøve at give dem heroinen, så de kan få fred, indtil vi igennem socialbehandling, rehabilitering og med andre midler kan få dem motiveret til enten at komme helt i stoffri behandling eller til i det mindste at leve et værdigt liv væk fra gaden, væk fra faren for smitsom leverbetændelse, væk fra smitten af hiv og aids, væk fra bylder, væk fra amputerede fødder og hænder og hen imod et liv, der er til at holde ud, hvor de kan se perspektiver.
Siden 2002, hvor debatten for alvor blussede op, er omkring 1.300 stofmisbrugere døde som direkte følge af deres stofmisbrug.
De er døde af overdoser, der kunne have været forhindret, døde af blandingsmisbrug og døde af manglende relevante sundhedstilbud.
Derfor er det her også en historisk dag, fordi det viser, at når partier og politikere er vedholdende nok, er det, uanset hvem der sidder med regeringsmagten, til sidst så svært at overhøre, at der er et behov, og at man må reagere.
Socialdemokraterne vil i dag stemme for lovforslaget, men vi vil følge implementeringen meget tæt, for det er ikke alt, vi er helt tilfredse med, med hensyn til hvordan det her skal administreres og hvem det skal komme til gode.
Men vi helmer ikke i kampen for at skaffe mere værdige forhold for de udsatte stofmisbrugere.
Vi vil fortsætte arbejdet for, at vi får sundhedsrum i Danmark, hvor man ikke bare får mulighed for at få rene sprøjter, men også mulighed for at indtage sine stoffer under overvågede forhold, så vi gennem nogle tiltag, som igen møder folk på gadeplan, kan komme den bekymrende europarekord, som vi har i antallet af døde stofmisbrugere, til livs.
Jeg vil sige tak til en minister, som trods alt alligevel har lyttet, og tak til en minister, der har prøvet at imødekomme oppositionens ønsker.
Jeg vil så sige, at det ikke er alle svar, vi har været helt tilfredse med, men vi vil imødese implementeringen og selvfølgelig følge op på det, hvis der er behov for det.
Søren Pind (V), 2008-05-29:
Når jeg tager ordet, er det for at give et stort tillykke til socialismen og Socialdemokraterne.
Det er en stor dag.
Huxleys vision om en skabt underklasse med statslig induceret stofafhængighed bliver nu en realitet.
Det synes jeg alligevel at der er grund til at markere, for det er dog en helt særlig beslutning, som man sjældent ser et Folketing træffe, og derfor synes jeg, at det skal siges, så også folk forstår, hvorfor jeg agter at stemme imod lovforslaget, hvilket også er meddelt de relevante steder.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2008-05-29:
Jeg synes, det sidste indlæg taler for sig selv.
Det er et eksempel på, hvor hård og hvor svær den kamp har været, som oppositionen herinde i Folketinget har kæmpet, for hvis hr. Søren Pind virkelig havde sat sig ind i sagerne, så ville han vide, at det i Holland, hvor man har lavet forsøg med heroinordination, faktisk er lykkedes at få langt flere af dem til at gå til stoffri behandling, blive endeligt stoffri og opnå stoffrihed, end man har gjort ved metadonbehandling i Danmark og i andre lande.
Så hvis hr. Søren Pind havde sat sig lidt mere ind i sagerne og havde kigget på de videnskabelige beviser på det, så ville han vide, at når man møder folk uforbeholdent, når man møder dem med de ting, som de rent faktisk har brug for, netop ro og muligheder for at komme ovenpå, mulighed for at se deres situation i øjnene, så finder de også større motivation til en dag sige helt farvel til stofferne.
Så ja, det er igen et eksempel på, at det her har været en svær kamp, og det er derfor, at det også er historisk i dag, at vi nu får et flertal for det her forslag.
Kamal Qureshi (SF), 2008-05-29:
Vi har taget den her debat mange gange her i Folketingssalen, så det er jo ikke, fordi det er en ny debat for tilhørerne.
Men når nu hr. Søren Pind kommer op og tager ordet, så synes jeg alligevel, at det så fortjener et svar.
Jeg synes, det er ærgerligt, at den her diskussion i lang, lang tid har været ført på dogmer frem for på pragmatisme, og de, der har betalt prisen, har faktisk været de mange narkomaner, som i Danmark har europarekord i overdødelighed.
En lang række af de andre europæiske lande, som har indført de her behandlingsmetoder, der nu bliver indført, har gjort det i erkendelse af, at en kerne af narkomanerne er så socialt belastede, er så afhængige som følge af de her sygdomme, at det faktisk svarer til at fjerne mange andre behandlinger fra mange andre typer af patienter, som er sygeligt afhængige af deres behandling, og det er sådan set med den pragmatisme - det er faktisk for at lave en redningsaktion for de mange narkomaner, der i dag fortsat dør af deres stofmisbrug - at det her forslag bliver gennemført.
Eva Kjer Hansen (V), 2008-05-29:
Jeg skal sige, at det sidste er jeg ikke enig i, og det første er forkert.
Jeg har ikke på nogen måde bekræftet, at der er lagt op til besparelser.
Jeg har oplyst hr. Ole Vagn Christensen om, at det er rigtigt, at der foregår et analysearbejde med hensyn til at se på, hvorvidt vi får et optimalt udbytte ud af de forskellige erhvervsstøtteordninger.
Det analysearbejde pågår netop nu, og derfor kan jeg ikke sige noget om, hvad resultatet måtte blive af analysen.
Selvfølgelig er det helt o.k. også at få undersøgt, om vi får noget godt ud af innovationsmidlerne.
Jeg mener, at de gør en positiv forskel, men nu må vi se, hvad resultaterne af analysearbejdet bliver.
Men der var absolut ikke tale om nogen bekræftelse overhovedet.
Ole Vagn Christensen (S), 2008-05-29:
Jamen så er vi jo nødt til at arbejde videre med sagen, og så vil jeg godt bede om, at den kommer tilbage til udvalget, så vi kan få fundet ud af, hvad der er op og ned i det, som ministeren siger.
Samtidig med det vil jeg godt stille ministeren det spørgsmål, om hun mener, at det er rimeligt, hvis vi vil styrke innovationen, at der så kun kan afses en plads til hele det store område, der hedder medarbejderne.
Eva Kjer Hansen (V), 2008-05-29:
Det er min erfaring, at der netop er en meget stor interesse også fra medarbejdernes side for, hvad innovationsmidlerne kan kreere af udvikling, som også kommer lønmodtagerne til gode.
Når det er sådan, at jeg i forslaget har tildelt f.eks. Arbejderbevægelsens Erhvervsråd en plads, er det jo sådan, at de på linje med andre organisationer får en repræsentant i udvalget, og det er simpelt hen en vægtning, der er foregået for at sikre den rigtige sammensætning af udvalget og samtidig undgå, at udvalget bliver alt for stort.
Bjarne Laustsen (S), 2008-05-29:
Nogle kan sikkert godt huske, at fødevareministeren under førstebehandlingen kom til at blande en hel masse ting sammen, som ikke skulle have været blandet sammen.
Derfor har vi ønsket at få lovforslaget delt.
Problemet er, at man har lavet en fiskeriaftale sammen med Dansk Folkeparti og så kommer her og vil lave nogle stramninger af bødestørrelserne og den slags ting, som ikke - kunne vi forstå - var forhandlet af med forligspartierne under førstebehandlingen.
Derfor har der været - kan jeg forstå - en række forhandlinger i forligskredsen, og det er jo sådan set fint nok.
Det er jo det arbejde, der skulle have været lavet før.
Men det er så lavet nu, og nu er Dansk Folkeparti på plads.
Vi havde bedt om at få lovforslaget delt.
SF har stillet et ændringsforslag, og det vil vi gerne støtte, kan jeg sige her i dag.
Vi synes, det er i orden, at man i stedet for at banke alle mulige forskellige ting, der ikke har noget med hinanden at gøre, sammen, får rene lovforslag - og især, at man holder det i forligskredsen på områder, hvor man har forlig.
Skal der ske ændringer, ja, så sker det dér, og så må man kigge på det.
Derfor håber jeg selvfølgelig, at ministeren stadig væk er parat til at lytte, og at vi får en ændring af L 136, således at vi kan tage stilling til habitatdirektivet - og til, om vi vil have en skærpelse af de bøder og sanktioner, som ministeren har foreslået i det samme forslag.
Jeg kan huske, at der var 6-7 punkter i lovforslaget.
Det vil være rimeligt at dele dem op, og det vil vi gerne give SF vores støtte til i den her sag.
Eva Kjer Hansen (V), 2008-05-29:
Som det fremgår, kan jeg ikke støtte ændringsforslaget fra bl.a. Socialdemokraterne.
Jeg har svært ved at se, hvad argumentationen for en opsplitning af lovforslaget overhovedet er.
Det skulle dog så lige i virkeligheden være lidt drilleri på baggrund af debatten under førstebehandlingen.
Jeg synes, at lovforslaget er sammenhængende.
Det er en sammenhængende pakke, hvor forskellige bestemmelser har til formål at sikre en fornuftig forvaltning af vores fiskebestande og miljø.
Det er derfor, at de forskellige elementer er taget med i det fælles lovforslag.
Så jeg synes ikke, der er gode grunde til at splitte forslaget ad.
Bjarne Laustsen (S), 2008-05-29:
Det ville jo ligge os fjernt at drille ministeren.
Vi kommer med rent saglige synspunkter, og det tror jeg også at ministeren kan se, for det kunne forligskredsen også se ved førstebehandlingen, nemlig at der var nogle ting, der ikke var håndteret helt o.k.
Det må ministeren selv døje med.
Men vi føler, at der er sagligt belæg for - når vi er holdt ude af fiskeriforhandlingerne og af det forlig, som et flertal har indgået - at det er rimeligt, at man så lægger op til at holde det inden for det område, når man ønsker at justere på forliget.
Og det er sådan set bare det, vi beder om.
Så skal vi nok tage stilling til ved tredjebehandlingen, om vi vil støtte ministeren i det ene, det andet eller det tredje - eller hvad der er kommet frem.
Men vi har bedt om det, og det har der ikke været forståelse for.
Nu har Dansk Folkeparti så bøjet sig og vil stemme for det, ministeren kommer med.
Det må de selv klare dér.
Men vi har altså bare bedt om at få det ændret.
Og det er der saglige belæg for; det er ikke drilleri.
Eva Kjer Hansen (V), 2008-05-29:
Det ville jo være interessant for Folketinget, hvis hr. Bjarne Laustsen kunne oplyse noget nærmere om, hvorfor lovforslaget skal splittes op.
Er det, fordi man har delte synspunkter?
Altså, jeg kan jo notere mig, at i hvert fald Det Radikale Venstre og Enhedslisten under alle omstændigheder har tænkt sig at stemme for, så det giver jo ikke nogen særlig god begrundelse for at splitte forslaget i flere forskellige forslag.
Hvad er Socialdemokraternes motiv til en opsplitning?
Bjarne Laustsen (S), 2008-05-29:
Nu ville det da være hjælpsomt, hvis ministeren ville lytte efter - som det også blev sagt ved førstebehandlingen.
Og skal der ske nogle ændringer, laver man et lovforslag om det i stedet for at pakke det sammen med en hel masse andet, der ikke har noget som helst at gøre med fiskeriloven.
Det er sådan set det eneste saglige argument, der er - og det holder hele vejen hjem.
Eva Kjer Hansen (V), 2008-05-29:
Det er jo interessant, at Folketinget i dag tilsyneladende ikke kan få nogen tilkendegivelse fra hr. Bjarne Laustsens side om, hvordan Socialdemokraterne forholder sig til de enkelte elementer.
Kan vi ikke bare få et svar?
Er det, ligesom de øvrige partier, at stemme for alle elementer i lovforslaget?
Eller er der noget, som man ikke vil støtte?
Ib Poulsen (DF), 2008-05-29:
Med hensyn til at dele forslaget vil jeg sige, at det ser vi sådan set ingen grund til.
Vi har seks punkter her, og jeg er enig med Socialdemokratiets ordfører i, at vi burde have forhandlet det her på plads, inden vi var kommet til første behandling.
Men nu har vi så fået forhandlet det på plads her mellem første og anden behandling, og Dansk Folkeparti er meget godt tilfreds med de ændringer, der ligger til lovforslaget.
De værste knaster i forhold til fiskeriet er blevet fjernet, og det er man godt tilfreds med inden for fiskeribranchen, så vi synes, at det, der ligger nu, er et meget godt forslag, og vi kan støtte det, som det foreligger.
Kristen Touborg (SF), 2008-05-29:
Det fremgik ved førstebehandlingen, at vi var nogle partier, der gerne ville have det her forslag delt op i to.
Den imødekommenhed havde jeg faktisk forventet, at vi kunne have fået fra regeringspartiernes side.
Men jeg synes, at debatten mellem Socialdemokratiets ordfører og ministeren her for lidt siden tydeligt viser, at det er sådan noget »alt godt fra havet«, der er rodet sammen her, og at der dermed ville være rigtig god grund til at dele forslaget op.
Jeg er lidt uforstående over for, at regeringspartierne ikke har villet være med til det, men der er jo nok ikke andet at sige til det, end at det må vi jo så tage til efterretning, og så må vi arbejde ud fra det.
Men jeg vil da gerne kvittere for, at Socialdemokratiet, De Radikale og Enhedslisten støtter vores ændringsforslag.
Jens Kirk (V), 2008-05-29:
Vi har fået at vide, hvad Det Radikale Venstre vil, og hvad Enhedslisten vil, men hvad vil Socialdemokratiet, og hvad vil SF?
Vil de stemme for det samlede lovforslag, eller vil de ikke?