runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2011-10-06:
Jo, hvis det var ønsket, var det fuldstændig rigtigt, men det er langtfra ønsket.
Vi er stolte af dansk landbrug, vi er stolte af de varer, der bliver produceret, men vi vil også gerne hjælpe landbruget med at gøre det bedre.
Den grønne omstilling af samfundet skal naturligvis også gælde landbruget, for det er jo der, man virkelig arbejder tæt på naturen.
Så når vi siger til landbruget, at nu skal der altså arbejdes mere grønt, så siger vi det både til landbruget og til industrien og til transportsektoren og til alle andre: Vi skal have en grøn omstilling af Danmark.
Jeg kender faktisk ikke rigtig fru Mette Bocks partis politik på det her med klima.
Om det er noget, man har defineret endnu, ved jeg ikke, men vores klimapolitik er, at vi skal være mere ambitiøse, at vi skal have en grøn omstilling af Danmark, og naturligvis gælder det også for landbruget.
Man må endda sige, at det er dem, der er tættest på naturen, og derfor er det der, vi kan nå meget langt, hvis vi hjælper dem med den grønne omstilling.
Mette Bock (LA), 2011-10-06:
Mere kvalitet, større ambitioner – hvor mange gange har vi ikke hørt det allerede.
Det er bare ikke godt nok.
Når vi står over for et erhverv, som i forvejen er økonomisk i knæ, må man simpelt hen have større ambitioner end bare at sige, at alle skal bidrage, så jeg glæder mig til at se noget mere konkret.
Og til det helt konkrete vil jeg så spørge: Det fremgår også af regeringsgrundlaget, at man vil nedsætte en hurtigtarbejdende landbrugskommission.
Kan hr. Magnus Heunicke svare på, om det betyder, at man ikke vil gennemføre de foreliggende vand- og naturplaner, før denne landbrugskommission har talt, eller om man bare vil fortsætte i dampen på det tog, som allerede er sat i gang?
Magnus Heunicke (S), 2011-10-06:
Det er meget simpelt.
Det vil vi sikre, fordi vi har et regeringsgrundlag, der helt klart siger: fuldt finansieret og socialt afbalanceret.
Det er det, som ligger til grund for det.
Det er klart, at det er hele skattereformen, vi taler om.
Det er altså alle elementer i den omlægning, i den skattereform, vi vil indbyde Folketingets partier til forhandlinger om.
Den skal være socialt afbalanceret.
Jeg kan forstå, at det tidligere regeringsparti Venstre har en del ønsker.
VKO's tid er forbi.
Det kan være svært at vænne sig til, at vi nu har et nyt, samarbejdende, bredt Folketing.
Vælgerne ville ikke have mere af VKO, vælgerne ville have det brede samarbejde, også her.
Vi laver et bredt samarbejde, men regeringens fundament er – det er også det, der lå i min tale – at det skal være en socialt afbalanceret skattereform.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-10-06:
Nu er jeg glad for, at citatet fra fru Julie Skovsby fik hr. Magnus Heunicke til at komme med en indrømmelse om afgifter og fattigdom.
Det kunne måske også være, at hr. Magnus Heunicke skulle have lyttet til fru Julie Skovsby, når fru Julie Skovsby i samme tv-udsendelse sagde, at man jo ikke hævede skatterne fra S' side for at få gang i væksten.
Det synes jeg var en erkendelse, der måske også skulle indsnige sig hos den socialdemokratiske ordfører.
Vi kan nu først konstatere, at afgifter skal give 5 mia. kr. De penge skal bruges til øgede udgifter.
Men så er der den skattereform, som hr. Magnus Heunicke taler om, og som skal sænke skatten på arbejde markant.
Hvis skatten på arbejde skal ned, må der være afgifter, der skal sættes i vejret.
Magnus Heunicke (S), 2011-10-06:
Sagen er den, at vi vil fremlægge en skattereform, der er socialt afbalanceret.
Det begreb kan være svært at forstå, for det er ikke noget, man har arbejdet med i den tidligere regering.
Det vil være en skattereform, der er socialt afbalanceret, og som er 100 pct. finansieret.
Den skattereform vil vi lave, og målet med den er at lette skatten på arbejde, men det skal være 100 pct. finansieret og socialt afbalanceret.
Hvordan kommer tegningen så til at se ud?
Jamen jeg håber da sandelig, at også Venstre har lyst til at være med.
Selvfølgelig er man ked af, at man tabte valget, men nu må man videre.
Jeg håber, at Venstre vil være med til at prøve at lave den bedst mulige reform.
Men vores krav er altså, at den skal være socialt afbalanceret, og det må man acceptere som en hovedpræmis.
Torsten Schack Pedersen (V), 2011-10-06:
Jeg vil gerne over for hr. Magnus Heunicke kvittere for det svar, som han gav fru Gitte Lillelund Bech.
Det var lidt ærgerligt, at fru Gitte Lillelund Bech var den fjerde, der måtte stille præcis det samme spørgsmål, nemlig om vi kunne få en bekræftelse på, at højere skatter og afgifter vender den tunge ende nedad, og at det gør det sværere for dem med de mindste indkomster.
Og jeg er glad for bekræftelsen på, at de her højere afgifter, som regeringen foreslår, øger fattigdommen i Danmark.
Nu skal jeg bare høre hr. Magnus Heunicke: Skal vi spørge tre eller fire gange, før hr. Kristian Thulesen Dahl får svar på sit spørgsmål om, hvorvidt millionærerne skal betale mere eller mindre i skat?
Stine Brix (EL), 2011-10-06:
Og tillykke til ordføreren med det nye hverv.
Jeg vil gerne kvittere for en god tale, som jeg på mange måder synes peger fremad, f.eks. på klimaområdet og også med hensyn til de borgere, der lider af psykisk sygdom, men jeg vil gerne skifte spor en smule i forhold til debatten hidtil.
Jeg har bemærket, at regeringen i grundlaget og statsministeren i sin åbningstale gjorde meget ud af at sige, at vi skal sikre lige adgang til sundhed.
Det er en målsætning, som vi er meget enige i i Enhedslisten.
For mange danskere er den største forhindring jo faktisk, at der er for langt til den nærmeste akutmodtagelse, til at man kan modtage rettidig behandling.
Nu er akutmodtagelserne jo ikke nævnt i regeringsgrundlaget, så jeg kunne godt tænke mig at høre, om det fortsat er Socialdemokraternes politik, at der skal være højst 30 minutter til den nærmeste akutmodtagelse.
Magnus Heunicke (S), 2011-10-06:
Den kickstart, som den nye regering har lagt frem, og som vi går i gang med at gennemføre nu, vil betyde, at vi fremrykker offentlige investeringer på 10 mia. kr.
Det er f.eks. renovering af skoler, det er f.eks. kloakrenoveringer, det er f.eks. veje, cykelstier, togskinner, der skal anlægges og laves.
Det er ting, som er planlagt i Danmark, i vores kommuner, i vores boligselskaber, men som vi vil fremrykke.
Når man fremrykker, får det jo effekt på beskæftigelsen tidligere.
Det betyder så også, at der er et mindre beløb at bruge senere, for så skal det jo ikke laves igen.
Derfor vil det jo i sig selv være en hjælp til, at den opstramning, som skal være for at leve op til EU's krav i 2013, ikke vil komme året efter; den vil komme så tidligt, som det overhovedet er praktisk muligt.
Benedikte Kiær (KF), 2011-10-06:
Eller vil man lave opstramninger i den offentlige økonomi?
Magnus Heunicke (S), 2011-10-06:
Jeg vil gerne kvittere for spørgsmålet her.
Det er relevant, ikke mindst fordi hele baggrunden for spørgsmålet jo er, at vi overtager en økonomi, som virkelig har det svært, som er i knæ, at vi overtager en kasse, som er fuldstændig tom, og vi kan se, at foran os ligger der et underskud på mindst 85 mia. kr. Derfor er det en god og fornuftig og helt rimelig ambition, den nye regering har, nemlig at vi selvfølgelig skal overholde de EU-krav, som ligger i 2013.
Derfor er det jo afgørende, at kickstarten i 2012 kommer til at virke og giver et løft, ikke kun i beskæftigelsen, men også i den danske økonomi.
Det er en fremrykning, og derfor er det fuldstændig rigtigt, hvad spørgeren taler om, nemlig at den fremrykning jo så betyder, at der kommer mindre aktivitet i årene fremover for de ting, vi fremrykker, for de skoler, vi fremrykker at renovere, skal vi jo ikke renovere året efter.
Benedikte Kiær (KF), 2011-10-06:
Nu har ordføreren flere gange fremhævet, at regeringen vil kickstarte dansk økonomi, bl.a. med de 10 mia. kr., og en af de få klare ting, der står i regeringsgrundlaget, er, at man gerne vil efterleve EU-henstillingen.
Men det må jo så betyde, at man skal stramme ekstra op i 2013, og der vil jeg gerne spørge ordføreren hvordan der så skal strammes op.
Er det ved besparelser i den offentlige sektor, eller er det ved øgede afgifter?
For en af de få konkrete ting, der er i regeringsgrundlaget, er jo øgede afgifter.
Men hvilke øgede afgifter vil vi så se?
Magnus Heunicke (S), 2011-10-06:
Det er klart, at målet med sådan en hurtigtarbejdende landbrugskommission jo er at få endevendt de problemstillinger, som landbruget står over for, og det er helt logisk, at miljøet er en kerneudfordring for dansk landbrug.
De er gået i den rigtige retning, de har vist, at det kan lade sig gøre, og vi vil tage landbruget på ordet og sige: Jamen så kom med videre, for der er meget at nå endnu, og vi kan sagtens forbedre den måde, som dansk landbrug indvirker på natur, miljø og klima på.
Derfor er det da helt klart vores mål, at en sådan landbrugskommission skal have som et hovedtema, hvordan vi får sikret, at den grønne omstilling kommer til at foregå på den bedst mulige måde for landbruget.
Derfor er regeringen jo optaget af at tilrettelægge det således, at det foregår i et samspil, hvor man siger, at det kommer på det optimale tidspunkt, hvor landbrugskommissionen bliver færdig, således at det kan blive implementeret i det miljøomlægningsarbejde, som forestår for landbruget.
Jamen sådan en debat kan være vanskelig, for hvis man ikke vil høre svaret, er det jo svært at fortælle, hvad der er svarene.
Nu prøver jeg at komme med det en gang til, for jeg synes faktisk, jeg svarede meget klart på det: Det er fuldstændig rigtigt, hvis det var det eneste, vi gjorde.
Men så bruger man sådan et polemisk trick med, at nå, ja, men så er det måske senere hen.
Sagen er jo den, at vi skal have penge i kassen først.
Det har vi sagt fuldstændig åbenlyst til alle, og det mener vi den dag i dag, og det mener vi også i morgen.
Selvfølgelig skal der penge i kassen, før vi kan bruge dem, det er jo simpelt hen sådan, det fungerer.
Vi har overtaget et kæmpe hul i kassen, 85 mia. kr. – mindst – i underskud for næste år.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-10-06:
Altså, nu forsøgte jeg mig med en pædagogik, som gerne skulle være meget enkel, nemlig at stille et meget enkelt spørgsmål.
Jeg fik intet svar fra fru Pia Kjærsgaard, og måske er det, fordi fru Pia Kjærsgaards viden om verdenshistorien – ja, det var måske bedre bare at have holdt sig til danmarkshistorien – ville have vist et ganske andet billede end det, ordføreren her har stået og malet op.
For jeg kan sige, at hr. Anders Fogh Rasmussen, daværende statsminister, havde en regeringsdannelse den 27. november 2001, og man måtte vente til året efter, til den 29. januar, før Folketinget blev præsenteret for et lovkatalog.
Så altså, mit spørgsmål til fru Pia Kjærsgaard må være: Hvor er verdenshistorien henne?
Den er i hvert fald ikke redelig, når den bliver fremlagt af fru Pia Kjærsgaard, må jeg sige.
Et andet spørgsmål her kunne jo være: Hvad er idealet?
Er idealet Anders Fogh Rasmussen, som var 2 måneder og 2 dage om det, eller er idealet at fremlægge det tidligere, som den nye regering her har planlagt?
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-10-06:
Situationen på det tidspunkt var et novembervalg, som man måske kan huske.
Der var fremlagt et forslag til finanslov fra den daværende socialdemokratisk ledede regering, og det, der står tydeligst for mig fra dengang, og som jeg aldrig nogen sinde glemmer, var, at et af forslagene – igen fordi det var en socialdemokratisk ledet regering, som ville være med til at hæve skatter og afgifter – var, at man ville indføre en cementafgift.
Jeg kan bare huske det lige så tydeligt.
Der gik vi i gang med finanslovforhandlingerne med det samme, vi fremlagde forslaget, vi arbejdede hele tiden.
Der var ikke noget med, at vi holdt fri, som den her regering gør.
Altså, den her regering holder fri nu.
Man er nødt til at tage den her debat i dag, ministrene er nødt til at komme herind på onsdag, fordi man bliver konfronteret med en masse spørgsmål i den mundtlige spørgetid fra oppositionens side.
Men så holder man fri, man har ikke rigtig noget at lave.
Altså, det er overskrifter.
Man har haft tid nok, der har været løfter nok, man har virkelig vidst, hvad man gik til valg på, og hvad man ville.
Flemming Møller Mortensen (S), 2011-10-06:
Fru Pia Kjærsgaard retter en meget hård kritik af den nye regerings tidsplan i forhold til fremlæggelsen af det nye lovkatalog.
Ja, fru Pia Kjærsgaard siger ligefrem, at det vist er første gang i verdenshistorien, at der går så lang tid, fra en regering er tiltrådt, og til man fremlægger et lovkatalog.
Mit spørgsmål til fru Pia Kjærsgaard er ganske enkelt: Kan fru Pia Kjærsgaard redegøre for, hvor lang tid daværende statsminister Anders Fogh Rasmussen ved tiltrædelsen i 2001 lod gå, inden Folketinget her blev præsenteret for et lovprogram?
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-10-06:
Det synes jeg i allerhøjeste grad, og jeg må sige til hr. Orla Hav: Prøv nu at forstå, at valgkampen er slut.
For den tale, som hr. Orla Hav holdt, har jeg hørt til bevidstløshed i 3 uger, ligegyldigt hvor jeg kom hen.
Hold da op!
Nu sidder der en ny regering.
Der sidder et andet parlamentarisk grundlag, der sidder et flertal, som bare kan komme med noget for at finde ud af, hvad vi så gør, i forhold til at vi selvfølgelig skal vedblive med at sørge for at få økonomien på ret køl.
Jeg må sige, at i forhold til det, vi oplever rundtomkring i andre lande, i de sydeuropæiske lande, er det jo småting, vi er i gang med.
Det er noget, der kan klares, men det kan bare ikke klares, hvis det, som regeringen er i gang med, er at lægge nye skatter og afgifter på erhvervslivet og borgerne, for så går det igen den rigtig dårlige vej, men den debat tror jeg vi kommer til at føre rigtig mange gange under mange store debatter i den her Folketingssal.
Orla Hav (S), 2011-10-06:
Jeg hæfter mig bare ved, at dem, der har ansvaret for at anlægge en økonomisk fornuftig linje, jo først og fremmest er en regering.
Jeg kan bare konstatere, at Dansk Folkeparti har støttet regeringen i at være ufornuftig i den periode, som fru Pia Kjærsgaard henviser til.
Det var jo sådan, at man ikke var indstillet på at holde en lille smule igen, og det var det, der førte til den globale krise, som vi står midt i.
Det er jo i hvert fald en del af det, som økonomerne beskriver det som.
Synes fru Pia Kjærsgaard, at Dansk Folkeparti har bidraget til et fornuftigt grundlag til at bringe Danmark videre?
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-10-06:
Jeg synes, at det er fantastisk flot, hvordan regeringen og Dansk Folkeparti har klaret det i en meget, meget vanskelig tid, og jeg må så bare sige, at det underskud, som hr. Orla Hav taler om, altså den der såkaldt ansvarlige snak, som hr. Orla Hav forsøger nu, hørte vi altså ikke om i de 10 år.
Nej, vi brugte alt for lidt.
Vi skulle bruge meget mere på den offentlige sektor – meget, meget mere.
Det var simpelt hen så skrabet.
Det var fuldstændig tåbeligt, hvad vi gjorde.
Vi skar ned og skar ned.
Jeg har ikke hørt den ansvarlige snak overhovedet, og ja, jeg er ganske godt tilfreds, og jeg kan sige, at jeg faktisk også er ret stolt i forhold til det, vi har afleveret.
Orla Hav (S), 2011-10-06:
Tak for det.
Jeg hæftede mig ved, at fru Pia Kjærsgaard fremstillede Dansk Folkeparti som et økonomisk ansvarligt parti.
Jeg har siddet og kigget i de papirer, vi har adgang til, og jeg kan se, at i 2009 kom Danmark ud af året med et underskud på 40 mia. kr., i 2010 er det 60 mia. kr., i 2011 er det 68 mia. kr., og i 2012 er det 85 mia. kr., som vi har udsigt til på nuværende tidspunkt.
Det er jo hævet over enhver tvivl, at Dansk Folkeparti har haft stor indflydelse på den daværende regering og de 10 år, der er forløbet, og jeg skal bare spørge fru Pia Kjærsgaard
: Synes fru Pia Kjærsgaard, at det er udtryk for økonomisk ansvarlighed, og hvordan er fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti tilfredse med det økonomiske grundlag, som Dansk Folkeparti hermed overgiver til løsning af de udfordringer, som Danmark står over for, og hvordan står Danmark stillet til at blive bragt ordentligt videre med at skabe masser af nye job og få unge i beskæftigelse og uddannelse?
Hvordan er fru Pia Kjærsgaard tilfreds med det grundlag?
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-10-06:
Altså, vi er jo simpelt hen så spændte på de forslag, som regeringen vil komme med.
Fru Lisbeth Bech Poulsen er med i et regeringsparti og bør have meget stor indflydelse på det.
Men der ligger ingenting, der ligger ikke engang et lovkatalog.
Jeg vil ikke skrive under på det, men jeg er 99 pct. sikker på, at det aldrig er sket i min tid i knap 28 år i Folketinget.
Og det er jo ikke mig, der skal tilgodeses, nej, det er danskerne.
Det er ikke for min skyld, det er for danskernes.
Vi venter, vi venter, og vi kommer åbenbart til at vente i hvert fald 1½-2 måneder endnu.
Jamen idealet er da ikke, at Folketinget ikke arbejder, at regeringen ikke arbejder.
Altså, jeg har stået lidt og spekuleret på – og der kender jeg trods alt ikke så meget til proceduren, for jeg synes, at det er en meget, meget usædvanlig situation – om oppositionen måske skulle begynde at fremsætte en masse beslutningsforslag.
Altså, så var der da noget at lave herinde i hvert fald.
Men det mest reelle vil jo nok være at vente, til regeringen har fremlagt, hvad man egentlig vil.
Og så holder vi fri.
Jeg tror ikke rigtig, at folk kan forstå det.
Det tror jeg faktisk ikke.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2011-10-06:
Aftalen fra 2009 er jo tydeligvis ikke god nok, og det erkender Socialdemokraterne selvfølgelig også, siden de har fremsat et nyt forslag om at indføre sociale klausuler.
Vi har 10.000 unge, som søger en praktikplads, og halvdelen af dem kan ikke engang få skolepraktik og ryger ud af deres uddannelse.
Vil fru Pia Kjærsgaard sige til en person i 2. g, at vedkommende ikke kan gøre sin gymnasieuddannelse færdig?
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-10-06:
Det er fuldstændig rigtigt, som fru Johanne Schmidt-Nielsen siger, at Enhedslistens forslag ikke vandt opbakning hos Dansk Folkeparti.
Jeg er ganske overbevist om, at vi har fremført alle de der argumenter i ordførertalen, som fru Johanne Schmidt-Nielsen kommer med her.
Men igen vil jeg godt sige, selv om det ikke lige er min stil – der er andre partier her i Folketinget, der har taget patent på det at belære andre – at det altså er sådan, at når man har indgået en aftale, så holder man den aftale.
Og vi har en aftale om satspuljen.
Så længe vi er en del af den aftale, overholder vi den naturligvis, og nøjagtig det samme gør sig gældende i forhold til den skatteomlægning, som vi vedtog sammen med regeringen.
Men fru Johanne Schmidt-Nielsen har masser af steder, hun kan henvende sig: til Socialdemokratiet, til Socialistisk Folkeparti, til Det Radikale Venstre.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-10-06:
Så må jeg sige, at det er lidt sært at stå og høre fru Pia Kjærsgaard tale om, at man er imod satspuljen.
Jeg vil gerne lige have, at fru Pia Kjærsgaard bekræfter fra Folketingets talerstol, at da Enhedslisten endnu en gang sidste år fremsatte forslaget om at afskaffe satspuljen, lige præcis fordi det er så hamrende uretfærdigt, at man tager penge fra førtidspensionister og folkepensionister og propper dem over i satspuljen, da stemte Dansk Folkeparti imod.
Så det der med at Dansk Folkeparti pludselig synes, at satspuljen er asocial, var ikke noget, man huskede på sidste år.
Da Enhedslisten fremsatte forslag om at afskaffe puljen, stemte Dansk Folkeparti nej og ville gerne fortsætte.
Så det er det ene.
Det andet er, at jeg kan forstå, at fru Pia Kjærsgaard pludselig er meget forarget over topskattelettelser, og der er så endnu en ting, vi kunne være enige om.
Vil fru Pia Kjærsgaard sørge for, ved at ændre sin opbakning til den skattepolitik, der har været ført, at de topskattelettelser, som står til at blive gennemført, ikke bliver til noget?
For hvis fru Pia Kjærsgaard trækker støtten, er der ikke længere er flertal for topskattelettelser.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-10-06:
Jeg vil da godt gentage, at vi gjorde det her for ganske nylig under valgkampen, hvor vi sagde, at satspuljen ikke er et væsen, vi bryder os synderlig meget om.
Man tager pengene fra pensionisterne og putter dem over i en pulje og uddeler dem igen til andre.
Det er meget ofte gode formål, men noget, der skal på finansloven, og der er bl.a. de psykiatriske patienter.
Men jeg må jo bare se forslagene først.
Jeg er ikke enig i den finansiering, som hr. Jonas Dahl fremfører her, men lad os se det i sin helhed, for man kunne godt forestille sig, at den finansiering, som hr. Jonas Dahl foreslår lige nu, også vil blive brugt på andre områder, og man kan jo ikke bruge de samme penge to gange.
Sådan er det jo.
Der er rigtig meget finansiering, der er bortfaldet fra regeringen i den her omgang – rigtig meget, som man gik ud med i »En Fair Løsning«, og som man ikke længere har belæg for.
Så lad os se forslagene, vi kommer til at diskutere det her meget grundigt.
Men lad os komme i gang!
Foreløbig sover Folketinget, Folketinget hviler, Folketinget holder fri, og det er simpelt hen elendigt i forhold til de mange ting, man har fremført, og som man var helt sikker på man ville gennemføre.
Jonas Dahl (SF), 2011-10-06:
Det er jo bl.a. en måde, hvorpå man kan være med til at finansiere, at vi nu kan skabe et bedre sundhedsvæsen, som rent faktisk betyder, at der ikke bare, som Dansk Folkeparti har været med til at indskrive i sundhedsloven, skal være let og lige adgang, men at der, som der har stået hidtil, eller indtil den daværende regering ændrede det, skal være fri og lige adgang til sundhedsydelserne i Danmark.
I forhold til at sætte psykiatrien på finansloven vil jeg sige, at det er noget af det, vi også har sagt vi gerne vil være med til at diskutere.
Jeg vil bare høre, om fru Pia Kjærsgaard kan nævne nogen eksempler på, hvordan Dansk Folkeparti har arbejdet for det de sidste 10 år.
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-10-06:
Ja, det vil vi rigtig gerne, det er helt sikkert, meget, meget gerne, og det er bestemt noget, der ligger os meget på sinde, noget, som vi vil gøre meget ud af.
Vi vil fremsætte forslag om det, vi vil komme ind på det hele tiden, vi vil stille spørgsmål til ministrene, vi vil gerne være med – selvfølgelig vil vi det.
Det, det bare drejer sig om, er, hvordan vi får tingene til at hænge sammen økonomisk, og der er det jo regeringens pligt – og hr. Jonas Dahl er medlem af et regeringsparti – at finde ud af, hvordan vi skaffer pengene, og så vil vi være meget, meget interesseret i det.
Jeg vil foreslå, at vi begynder med at sætte de psykiatriske patienter på finansloven, så vi ikke skal finde lidt hist og pist, så man ikke rigtig kan regne med, hvor mange år det vil vare.
Dansk Folkeparti har jo foreslået, at vi nedlægger satspuljen.
Vi bryder selvfølgelig ikke ud af noget forlig, men hvis vi kan få andre partier med på det, vil det være en rigtig god idé, for det er jo bl.a. der, de psykiatriske patienter kommer noget i klemme rent økonomisk.
Men ja, det er nogle af de ting, som vil interessere os rigtig meget, men finansieringen skal være der.
Jonas Dahl (SF), 2011-10-06:
Jeg var glad for, at vi nu fik slået fast, at det rent faktisk tog Foghregeringen, da den trådte til i 2001, 2 måneder og 2 dage at fremlægge et lovprogram, for så har vi rammet den pæl i jorden, og det har ligesom været det, der har været fru Pia Kjærsgaards eneste dagsorden indtil videre fra talerstolen.
Vil fru Pia Kjærsgaard være med til at diskutere, hvordan vi skaber bedre forhold for de psykiatriske patienter?
Der er jo rent faktisk fremlagt en lang række initiativer, som nu skal være med til at give ikke alene de psykisk syge ældre patienter, men også de psykisk syge, som er lidt yngre af sind, nogle muligheder for en hurtigere og en bedre behandling.
Vil Dansk Folkeparti være med til at diskutere, hvordan vi rent faktisk kan løfte det danske sundhedsvæsen, som der lægges op til i regeringsgrundlaget?
Pia Kjærsgaard (DF), 2011-10-06:
Det, man skal gøre fra Enhedslistens side, er, at man skal gå til statsministeren, til økonomi- og indenrigsministeren, til udenrigsministeren, for det er der, problemet er.
Det er der, det store problem er, og det er der, man skal spørge, om de her ting kan ændres.
Men det ved man jo godt, at de ikke gør.
Det er ikke Dansk Folkeparti, man skal spørge.