runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Yildiz Akdogan (S), 2010-10-13:
Tak for det.
Altså, ministeren siger, at der er sket den her uheldige udvikling, og jeg vil egentlig gerne lige remse den op.
Problemet er, at det langtfra er blevet nemt.
Det er blevet vanskeligt og bøvlet og lidt klodset.
Det, der så sker, er, at man samtidig laver en del fatale fejl, som skaber en del usikkerhed, og ikke mindst er der en sikkerhedsbrist på området NemID.
Den 31. august spærrer man 17.261 borgeres NemID, fordi DanID er kommet til at sende både adgangskode og nøglekort til borgerne.
Så siger videnskabsministeren til Folketinget den 9. september, at DanID har strammet reglerne og procedurerne op, og at hun nu har fuld tillid til NemID.
Det, der så sker, er, at der den 17. september igen er noget galt.
3.064 brugere får spærret deres NemID.
Det er jo et meget tydeligt udtryk for, at der ikke helt er styr på sikkerheden.
Det skaber også enorm stor utryghed hos borgerne.
Ministeren siger så, at der ikke er sket noget misbrug.
Jamen det er da takket være en meget ihærdig borger, der løbende og hele tiden og stædigt har holdt fast i det og kontaktet IT- og Telestyrelsen og gjort opmærksom på de her fatale fejl.
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-10-13:
Nej, det er jeg naturligvis ikke tilfreds med.
Det er uacceptabelt, at der på trods af procedureopstramninger igen er sket en fejl hos DanID's printerleverandør, der har bevirket, at breve er blevet afleveret samtidig til Post Danmark.
Jeg synes, det er vigtigt her at bemærke, at IT- og Telestyrelsen ikke er bekendt med, at fejlen har givet anledning til misbrug, og at sikkerhedsprocedurer med netop at spærre for de NemID, der har været berørt af fejlen, jo har virket som forudsat.
Hvis jeg kort lige skal redegøre for sagen, vil jeg sige, at der jo i forbindelse med den første fejl i starten af august ifølge DanID blev iværksat en række initiativer.
Dels blev antallet af dage mellem afleveringen af de to breve til postvæsenet øget til 3 dage, dels blev overholdelsen af procedurerne indskærpet kraftigt over for leverandøren, og endvidere igangsatte DanID udviklingen af en it-mæssig understøttelse af procedurerne, så brevene ikke kunne produceres samtidig.
Den 14.-15. september skete der desværre endnu en procedurefejl hos DanID's printerleverandør, der bevirkede, at 3.604 breve den 17. september blev afleveret til Post Danmark samtidig.
Den it-mæssige styring af print forventes ifølge DanID at blive iværksat i slutningen af denne måned.
DanID har endvidere oplyst, at de umiddelbart efter den anden fejl har placeret en DanID-medarbejder hos deres printerleverandør.
Den medarbejder skal simpelt hen kontrollere, at alle procedurer overholdes.
Selv om der indføres it-styring, der sikrer forskudte brevafsendelser, kan det jo desværre ikke udelukkes, at en borger vil kunne modtage brevene samtidig af årsager, som DanID jo slet ikke har kontrol med.
Derfor er DanID på baggrund af IT- og Telestyrelsens henvendelse gået i gang med at undersøge muligheden for yderligere sikkerhedstiltag, så sikkerheden ikke kun er afhængig af den forskudte brevforsendelse.
Yildiz Akdogan (S), 2010-10-13:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Er ministeren fortsat tilfreds med den opstramning, DanID har foretaget i forhold til proceduren omkring udsendelse af nøglekort og midlertidig adgangskode til NemID, på trods af at der, efter at ministeren havde svaret Folketinget, at der var sket en opstramning, endnu en gang skulle spærres flere tusinde NemID-konti på grund af problemer med udsendelsen af koder?
Er ministeren fortsat tilfreds med den opstramning, DanID har foretaget i forhold til proceduren omkring udsendelse af nøglekort og midlertidig adgangskode til NemID, på trods af at der, efter at ministeren havde svaret Folketinget, at der var sket en opstramning, endnu en gang skulle spærres flere tusinde NemID-konti på grund af problemer med udsendelsen af koder?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-10-13:
Nu kan man godt blive en lille smule tvivl om, hvad det er, spørgeren egentlig mener, for vi er vel enige om, at det er vigtigt, at vi får udbredt kendskabet til NemID til så mange som muligt.
Derfor synes jeg, at det er vigtigt at lave de her kampagner – især kampagner, der kan fortælle om fordelene ved at vælge NemID.
Noget sker jo kampagnemæssigt i fællesskab i hele NemID-projektet, men f.eks. de individuelle banker, Borgerservice, og det kan jo også være private aktører, er jo også med til at profilere NemID.
Men jeg går ud fra, at vi er enige om, at udbredelsen af NemID er vigtig.
Yildiz Akdogan (S), 2010-10-13:
Jeg kan kun referere til, hvad DanID siger, og der viser tallet altså noget andet.
Men nu er det jo sådan, at der bliver brugt ca. 31 mio. kr. til lanceringen af NemID, så det er også et spørgsmål om, hvordan skatteborgernes kroner skal forvaltes.
Er det ikke skadeligt for den her digitaliseringsproces, vi er i gang med?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-10-13:
Jo, det synes jeg bestemt det er.
Der er vi ganske enige.
Der er store fordele ved NemID, altså det, at man har én digital indgang til de forskellige services, uanset om det er banken, om det er borgerservice, eller om det er et forsikringsselskab – det, at man kun skal huske ét password.
Det er vigtigt hele tiden at øge oplysningsindsatsen og have kampagner.
Jeg synes, at det, at vi er oppe på 86 pct., viser, at den omfattende mediekampagne, der har været gennemført, ikke mindst i samarbejde med den finansielle sektor, har virket.
En af de tre reklamefilm, der bliver vist i TV, handler netop om at motivere borgerne til at sige ja til NemID og til den digitale signatur.
Yildiz Akdogan (S), 2010-10-13:
Jeg ved ikke, hvor ministeren har de 86 pct. fra, men ifølge Jette Knudsen fra DanID, som jo står bag NemID, er det altså 76 pct., som hun mener er godt nok.
Jeg ved ikke, om det er godt nok, når hver fjerde netbankbruger fravælger offentlige hjemmesider, men jeg synes i hvert fald, at det er et problem.
En af de ting, som kunne være kommet på tale, er, hvordan man formidler det her, så jeg vil egentlig høre ministeren: Hvad er ministerens helt konkrete strategi for, at vi får flere borgere, også fra netbank, til at bruge de offentlige digitale signaturer til sider som f.eks. skat.dk? Synes ministeren ikke, at det er vigtigt, at vi får så mange med til at bruge netop NemID i den her digitaliseringstrategi?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-10-13:
Som jeg lige har svaret fru Yildiz Akdogan, er det altså oppe omkring de 86 pct., der har tilvalgt NemID på denne løsning.
Jeg synes, det er vigtigt, når vi også har hele symbolikken med Storebæltsbroen, virkelig at holde fast i, at det her er et stort og omfattende og meget vigtigt projekt for digitaliseringen af Danmark.
Nogle af de tiltag, vi gør hele tiden, og ikke mindst i en interesse for at udbrede kendskabet til NemID, gør vi jo sammen med de partnere, vi har i samarbejdet, bl.a. finanssektoren.
Der er vi bl.a. nu i dialog om at få lavet en meget målrettet brugerundersøgelse af bankernes modtagelse af NemID, sådan at vi hele tiden sikrer, at vi har brugernes udsagn, brugernes tilbagemelding på brugen af NemID, og det er selvfølgelig også en måde at sikre, at vi hele tiden øger andelen af de borgere, der ønsker at bruge NemID.
Yildiz Akdogan (S), 2010-10-13:
Tak for ministerens svar.
Det er jo sådan, at siden NemID blev lanceret 1. juli 2010 har der været en række alvorlige problemer med signaturen.
Formålet med NemID er jo at gøre det lettere, det er en del af den her digitaliseringsstrategi, og ministeren lancerede også NemID med at sige, at det her skulle være digitaliseringens svar på Storebæltsbroen.
Jeg har tidligere kommenteret det, ministeren sagde, med at sige, at Storebæltsbroen jo ikke blev åbnet med store huller, da den blev åbnet.
Desværre har NemID haft rigtig mange opstartsproblemer.
Det har også betydet, at rigtig mange borgere har mistet tilliden til NemID.
Så jeg vil bare høre ministeren: Midt i den her digitaliseringsstrategi, som vi jo er i gang med, er ministeren så ikke bekymret over, at hver fjerde netbankbruger fravælger NemID til offentlige tjenester, altså offentlige tjenester som skat.dk eller sundhed.dk?
Hvad har ministeren tænkt sig at gøre ved det?
Charlotte Sahl-Madsen (KF), 2010-10-13:
Hertil kommer, at et stort antal borgere – flere end 260.000 – har bestilt NemID via hjemmesiden nemid.nu eller hentet NemID på et af de mange borgerservicecentre og skattecentre, der yder borgerne hjælp og service ved udlevering af NemID; det er borgere, som ønsker at få adgang til offentlig service med NemID, og som ikke har ønsket at vente på udrulningen af det fra deres bank, og det store tal er faktisk kommet lidt bag på os.
Endelig vil der være en del, som i første omgang siger nej til det i banken, men som efterfølgende tilmelder sig offentlig digital signatur på hjemmesiden eller i et borgerservicecenter.
Inddrages disse bestillinger, hvis antal jo i sagens natur ændrer sig hver eneste dag, så bliver resultatet, at flere end 75,9 pct. af de borgere, der har bestilt NemID, kan benytte NemID til offentlig digital signatur.
Og tallet for dem, der her har valgt NemID til det offentlige, er således nærmere de 86 pct.
Vi har her i landet et rigtig godt princip om at lade folk selv vælge, hvad deres data må bruges til, og om at lade folk selv vælge, om de f.eks. skal tilgå private bankforretninger og offentlig service i samme løsning; det kan og vil vi ikke tvinge nogen til.
Men NemID har det offentlige i tæt kontakt med bankerne fået udviklet sådan, at der er fundet en løsning, så borgerne nemt skal kunne kommunikere med såvel deres netbank som det offentlige, f.eks. SKAT, og på én og samme måde, hvis de vil det.
Og jeg lægger stor vægt på, at vi hele tiden har fokus på, at borgerne føler sig trygge ved og meget gerne vil udnytte denne digitale mulighed.
Jeg har derfor nedsat en taskforce med IT- og Telestyrelsen, finanssektoren og DanID A/S, som hurtigst muligt gennemgår de henvendelser, der er modtaget med kritik af NemID, for at se, om der er et mønster, der giver grundlag for yderligere justeringer og kommunikation med NemID.
Yildiz Akdogan (S), 2010-10-13:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Er ministeren tilfreds med, at 24,1 pct. af netbankbrugerne siger nej til offentlig digital signatur, når de overflyttes til NemID?
Brian Mikkelsen (KF), 2010-10-13:
Det, spørgeren kan konstatere uden at drage forhastede konklusioner, er, at jeg er tryg ved den konstruktion og det system, vi har, nemlig at vi har et finanstilsyn, der fungerer godt, og vi har en konstruktion, Finansiel Stabilitet A/S, som sikrer robusthed i den finansielle sektor, og som sikrer borgerne både i Danmark og på Færøerne nogle ordentlige vilkår i tilfælde af bankkrak.
Der har vi i Danmark en god konstruktion.
Frank Aaen (EL), 2010-10-13:
Jeg er helt enig i, at vi skal drage omsorg for, at bankvæsenet på Færøerne kommer til at fungere igen.
Det er halvdelen af bankvæsenet på Færøerne, der udgøres af Eik Bank Færøerne, og derfor må vi selvfølgelig sørge for, at de ikke lige pludselig står uden en bank.
Det vender vi i morgen tilbage til i Færøudvalget, ligesom vi i morgen i Erhvervsudvalget vender tilbage til hele konstruktionen i bankredningerne.
Bare for at slutte af: Jeg har forstået det sådan, at med den tillid, ministeren har til den nuværende konstruktion og det arbejde, der udføres i forbindelse med de enorme milliardgarantier, er ministeren grundlæggende tryg ved den – også selv om jeg kunne forstå på ministeren, at der selvfølgelig er risiko for, at nogle af statsgarantierne vil blive udløst, har jeg taget de her spørgsmål og svar som udtryk for, at ministeren ikke mener, at der er store og grimme overraskelser på vej, som vil udløse et stort milliardbeløb til skatteyderne at betale.
Jonas Dahl (SF), 2010-10-13:
Det, der jo står meget klart i det brev, der er blevet sendt fra Carl Holst, er – og jeg vil gerne citere det igen: »Det er uomtvisteligt, at indgrebet i forhandlingerne i 2006 medførte generelt højere priser for behandlinger udført under reglerne om det udvidede frie sygehusvalg, også for de områder som allerede var færdigforhandlede.«
Man havde fået en bedre pris, og så kom den daværende indenrigs- og sundhedsminister og sagde: Vi synes sådan set, at priserne skal skues lidt op.
Man må da trods alt alt andet lige også anerkende fra den nuværende statsministers side, at det har betydet, at man har overbetalt.
Det har betydet, at der er kommet en ekstraregning til statskassen, penge, som kunne have været brugt på langt mere sundhed til gavn for danskerne og ikke kun til gavn for privathospitalerne, som det jo sådan set endte med.
Men jeg kan simpelt hen ikke forstå, at statsministeren bliver ved med at hævde, at der ikke er foregået overbetaling, når nu vicestatsministeren sådan set klart har sagt, at der skal lukkes for, citat, »de gyldne haner«, og at der er foregået en overbetaling på 25 pct.
Er der uenighed i regeringen, eller hvad er det rent faktisk, regeringen har fundet frem til?
For den her privatrapport, som er udarbejdet i statsministerens tidligere ministerium, Sundheds- og Forebyggelsesministeriet, påpegede jo, at der var foregået en overbetaling på muligvis helt op til 35 pct.
Så jeg vil bare høre, om statsministeren ikke kan bekræfte, at der er foregået en overbetaling af privathospitalerne.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-10-13:
Nej, det vil jeg bestemt ikke bekræfte, for det er ikke situationen.
Situationen er den, at Folketinget tilbage i 2002 har vedtaget en lov, som giver danske patienter den helt unikke rettighed, at hvis de dengang skulle tåle at vente mere end 2 måneder på sygehusbehandling, kunne de komme på privathospital og tage pengene med sig.
Det var et opgør med et forkvaklet system, vi overtog, hvor der var hurtig adgang for folk med ministergager og friværdi, men hvor ganske almindelige mennesker måtte stå i kø.
Det fremgår klart af lovgivningen, at det er en lovgivning, som betyder, at der skal forhandles takster med afsæt i det, der hedder DRG, altså de gennemsnitlige operationsomkostninger i det offentlige sygehusvæsen.
Det fungerer fuldstændig upåklageligt frem til 2006, hvor der opstår den situation, at parterne ikke kan blive enige, og hvor den daværende indenrigs- og sundhedsminister, nemlig mig selv, bruger en hjemmel til så at sætte en takst.
Den sættes midt imellem det, som køber vil give, og det, sælger vil sælge til.
Hvis man lægger til grund, at den daværende minister ikke havde lagt snittet midtimellem, men havde lagt det på de beløb, som amterne var parate til at give, ville situationen have været den, at man under den forudsætning, at der så havde været et frit valg, og at der var lige så mange patienter, der havde brugt det, kunne have brugt et beløb på op mod 100 mio. kr. mindre.
Men det er højst tvivlsomt.
Og jeg anerkender ikke, at der er tale om overbetaling, for situationen er formentlig den, at de store private sygehuse i den pågældende situation så ikke ville have tilbudt behandling, og så var det frie valg faldet til jorden.
Det er sådan set det, den her sag handler om, altså at regeringen ønsker at tage patienternes parti.
Det gjorde vi dengang, og det ønsker vi fortsat.
Og uanset at Socialistisk Folkeparti og andre ønsker at knægte disse patientrettigheder, er det altså ikke noget, vi vil tages til indtægt for.
Morten Bødskov (S), 2010-10-13:
Nu nævnte statsministeren jo så selv den pågældende rapport.
Årsagen til, at jeg spørger, er jo, at statsministeren, da vi som sagt var sammen sidst i salen, hvis man må udlægge det sådan – i hvert fald i forhold til at stille et par spørgsmål – sagde til mig: Men altså, for det gode samarbejdes skyld kan jeg jo sige, at jeg er blevet bekendt med alle de overvejelser, der samlet set har været i regeringen, i god tid inden vi kunne indgå den aftale med Danske Regioner, som skulle sikre, at der var nogle brugbare regler, når det frie valg blev genindført. Den aftale blev indgået den 1. april 2009.
Det er jo rigtigt, og det var også det, statsministeren sagde her.
Så er det vel rimeligt at undre sig over det, når man selv i et regeringsgrundlag har været med til at igangsætte et udvalgsarbejde, som skulle finde grundlaget for en mere fair konkurrence – reduktionen af priserne – at man som finansminister ikke interesserer sig for resultatet af det arbejde, for det må vel være det, der er konklusionen.
Er det virkelig sådan, at den nuværende statsminister, daværende finansminister, da man indgår forhandlinger med Danske Regioner om et nyt takstsystem, ikke har siddet med den rapport, som var lige nøjagtig målrettet de forhandlinger?
Så derfor er spørgsmålet jo bare helt enkelt: Har statsministeren, da han var finansminister, haft denne rapport, inden man igangsatte forhandlingerne om det nye takstsystem med Danske Regioner, som blev afsluttet 1. april 2009?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-10-13:
Nej, det er ikke spørgsmålet.
Spørgsmålet er: Mener statsministeren, at Rigsrevisionen skal have adgang til de materialer, den måtte efterspørge til grundlag for sit arbejde?
Og det har jeg svaret på.
Det blev det den 2. juli 2009, hvorefter det så i øvrigt også blev offentliggjort den 28. oktober 2009.
Det betyder jo, at det materiale, den ikkefærdige rapport, var kendt på det tidspunkt, nemlig den 27. november 2009, hvor Rigsrevisionen afgav sit afsluttende notat til Statsrevisorerne, ligesom det i øvrigt også var kendt af alle, da Folketinget sidste år i december havde en forespørgsel om den her sag i sin substans.
Omkring sagen i sin substans kan jeg gentage her, hvad jeg har sagt tidligere, at det forholder sig sådan, at regeringen i forbindelse med regeringsgrundlaget 2007 tilkendegav, at man ønskede et nyt samspil mellem det offentlige og det private sundhedsvæsen.
I sommeren 2008 suspenderede jeg det frie sygehusvalg i en aftale med regionerne i lyset af konflikten i foråret 2008, og oven på det, dvs. oven på regeringsgrundlaget og suspensionen af det udvidede frie sygehusvalg, fandt der et arbejde sted i regeringen, som blev konkluderet den 1. april 2009, og som førte til det system, vi kender i dag.
Morten Bødskov (S), 2010-10-13:
Man kan sige, at det jo selvfølgelig er meget relevant i den konkrete sag at finde ud af, om statsministeren har haft eller har haft adgang til den her rapport, fordi årsagen til, at spørgsmålet er rejst, jo selvsagt er, at der har været sat meget, meget store spørgsmålstegn ved, om Rigsrevisionen overhovedet har fået materialet eller har fået det i tide.
Det er et meget, meget enkelt spørgsmål, fordi statsministeren jo har brugt tid på at forklare, at man har været vidnende om arbejdet.
I sidste spørgerunde her sidste onsdag sagde statsministeren til mig, at man i god tid var orienteret eller vidende om det samlede resultat af udvalgsarbejdet i regeringen.
Så derfor er spørgsmålet til statsministeren bare ganske enkelt: Har statsministeren på sit bord haft den rapport, som altså var færdig den 27. februar, forstår vi på pressen, og som var udkommet af det regeringsarbejde, som statsministeren selv har været med til at sætte i værk, eller har statsministeren haft adgang til denne rapport?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2010-10-13:
Spørgsmålet går jo på, om rigsrevisor skal have det materiale, rigsrevisor ønsker sig, og det har jeg svaret fuldstændig udtømmende på.
Det har jeg også tilkendegivet i en række omgange, senest under Folketingets åbningsdebat, og det er jo også indholdet af den skrivelse, som indenrigs- og sundhedsministeren har oversendt til rigsrevisor.
Så jeg har svaret på spørgsmålet.
Morten Bødskov (S), 2010-10-13:
Det tænkte jeg nemlig nok, og det er faktisk udmærket, at statsministeren er ved at gøre det til en vane at svare kort og præcist.
Vi kunne ønske, at det måtte smitte af på den øvrige del af regeringen, også når vi står her i Folketingssalen, men det tager vi, når det kommer.
Det er en alvorlig sag, som er en udløber af det her spørgsmål, nemlig en sag, som jo i den grad har sat spørgsmålstegn ved regeringens embedsførelse, altså spørgsmål om de mange særlige rådgivere, som regeringen efterhånden har ansat, og deres vilje til at overholde de regler, de er ansat under og på, ministres evne, vil nogle måske sige, andre vil sige vilje, til at overholde love og regler, eksempelvis at man skal sige sandheden over for Folketinget, og ikke mindst også, at Rigsrevisionen skal have de materialer, som der bliver efterspurgt som grundlag for arbejdet.
Jeg stiller det her spørgsmål, om Rigsrevisionen skal have alle materialer som grundlag for sit arbejde, ikke mindst med henblik på den konkrete sag, i hvilken statsministeren jo tidligere har sagt, at man i forbindelse med regeringsgrundlaget i 2007 nedsatte et arbejdsudvalg, der skulle se på en mere fair konkurrence mellem offentlige og private sygehuse.
Der er mit spørgsmål i forlængelse af det arbejde og den her sag ganske enkelt, om statsministeren har haft adgang til eller selv har haft resultatet af arbejdet i det her udvalg, altså den efterhånden berømte rapport, som kom fra Sundhedsministeriet, og som man forstår var færdigudarbejdet den 27. februar 2009.
Tak for det.
Spørgsmålet lyder i al sin enkelhed: Mener statsministeren, at Rigsrevisionen skal have adgang til de materialer, den måtte efterspørge til grundlag for sit arbejde?
Mener statsministeren, at Rigsrevisionen skal have adgang til de materialer, den måtte efterspørge til grundlag for sit arbejde?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2010-10-13:
Er ministeren enig med OECD, som har påvist, at indretningen af studiestøttesystemet er et af de politiske instrumenter, der kan skabe størst lighed i uddannelsessystemet, og er det element indgået i regeringens overvejelser om fremtidens SU-system?
Se OECD's rapport: Equity in Student Achievement Across OECD Countries: An Investigation of the Role of Policies.
Skrevet af Orsetta Causa og Catherine Chapuis.
Er det ministerens holdning, at en reduktion af SU'en på ungdomsuddannelserne fremmer opfyldelsen af målsætningen om, at 95 pct. af en ungdomsårgang skal have en ungdomsuddannelse?
Lars Barfoed (KF), 2010-10-13:
Jeg forsøger også at sætte mig ind i sagerne, og jeg tror, at uanset hvor meget jeg sætter mig ind i sagerne, vil jeg ikke nå dertil, at det er borgmesteren, som nu skal til at tage sig af de sager, som dommeren plejer at tage sig af.
Med hensyn til at det skulle være noget af en indrømmelse, at jeg siger, at bemandingen må hænge sammen med omfanget af sager, er jeg da glad for, at vi er enige om det standpunkt.
Men jeg synes måske, at det er at gå lidt vidt at kalde det en indrømmelse.
Det fremgår altså faktisk af forarbejderne til loven, som vi taler om her, at afdelingskontoret vil bestå af medarbejdere, som er ansat ved hovedtingstedet, men som efter nærmere aftale med retspræsidenten gør tjeneste ved afdelingskontoret fast på bestemte dage, og at man så altså skal tilpasse sagerne eller ansætte medarbejdere, i forhold til hvor mange konkrete sager der skal løses på stedet.
Tværtimod vil retspræsidenten omhyggeligt sørge for, at folk kan få behandlet de borgernære sager ved afdelingskontoret i Thisted, som de altid har kunnet.
Ole Vagn Christensen (S), 2010-10-13:
Da vi fik en redegørelse over de her sager, viste det sig, at der lå man faktisk meget højt i området.
Fordi man så får noget mere plads i Holstebro, siges der nu: Så behøver vi ikke at tage hensyn til de der thyboere og morsingboere, nu må de ligesom affinde sig med det, nu må de se i øjnene, at advokaterne forsvinder, når nu dommerne forsvinder fra området.
Så vil jeg gerne henholde mig til, at med hensyn til det, som ministeren siger om de borgernære sager, har der altså været skrevet, at dem kunne man behandle ved det lokale rådhus.
Der har også været borgmestre, der har været ude at spørge: Hvordan skal det der foregå i forbindelse med den nye retsreform?
Så jeg synes, at ministeren skal sætte sig ind i de grundlæggende principper for, hvorfor der er forskel på borgernære sager og så sagerne ved et afdelingskontor, som vi fik oprettet.