Benedikte Kiær (KF), 2013-02-21:
Rådne bananer og Vandkantsdanmark er nogle udtryk, vi støder på, når vi taler om udvikling i Danmark og om, at der er områder, der virkelig er mere trængte end andre områder.
En måde at undgå rådne bananer på er at sikre nogle bedre rammer for erhvervsudviklingen og attraktive boliger i de trængte områder, herunder bedre mulighed for at kunne bruge nogle forladte ejendomme til andre formål end det, de ellers var tiltænkt.
Det var bl.a. baggrunden for, at den tidligere regering med planen »Danmark i bedre balance« gav mulighed for, at de i 29 kommuner og på 15 øer kunne bruge forladte landbrugsejendomme til f.eks. erhverv, og gav mulighed for at bygge helårsboliger i tilknytning til landsbyer.
Denne mulighed for landzonetilladelse erstattes med dette lovforslag af en bedre mulighed for alle kommuner, ikke kun for de få.
Forslaget giver også bedre mulighed for at udvikle alle typer af overflødiggjorte bygninger.
Der indføres nemlig en landdistriktsbestemmelse, der giver alle kommuner i landet mulighed for at udvikle trængte områder.
Det synes jeg er rigtig godt, for det er så ikke kun få navngivne kommuner, der får den her mulighed for ny udvikling, men derimod alle kommuner.
Og det er de folkevalgte, kommunalbestyrelserne, der har ansvaret.
Jeg er også godt tilfreds med, at planloven med dette forslag i hele landet beskytter den skønne danske natur og kulturlandskaberne i kystområderne.
Det Konservative Folkeparti har indgået en aftale med regeringen om dette lovforslag.
Her lagde vi bl.a. vægt på, hvor vigtigt det er, at borgere og kommuner bruger den nye landdistriktsbestemmelse aktivt og rigtigt, når der søges om landzonetilladelse.
I aftalen er der således lagt vægt på en grundig vejledningsindsats og en aktiv informationsindsats.
Der er bl.a. etableret et rejsehold, der tager ud i de enkelte kommuner for at fortælle om de muligheder, der er i planloven, ligesom Naturstyrelsen udarbejder vejledningsmateriale samt synliggør best practice og meget mere som hjælp til kommunerne i deres planlægning af kystnærhedszonen.
Der er nemlig gode muligheder for planlægning, alt er ikke forbudt, som man nærmest skulle tro, når man hører på nogle af ordførerne og læser nogle af høringssvarene.
Man kan faktisk også med det her forslag gå i gang med at bygge nogle nye anlæg eller udvide byer i kystnærhedszonen.
Det kræver blot en særlig begrundelse.
Der er således mulighed for planlægning, hvor der samtidig tages hensyn til den helt unikke danske kystlinje, som rummer masser af natur- og kulturoplevelser.
Det er noget jeg som konservativ lægger vægt på at vores børn og børnebørn også skal have glæde af.
Lovforslaget indeholder også ændringer af reglerne for detailhandelen.
Efter at have læst nogle af høringssvarene og hørt på nogle af ordførerne i dag lyder det nærmest, som om de ændringer fuldstændig vil smadre udviklingen af den lokale detailhandel i en række navngivne byer, men det er forkert.
Der vil nemlig med disse ændringer stadig være mulighed for i de navngivne byer, som er blevet fremhævet i nogle af høringssvarene, at bygge nogle af de store udvalgsvarebutikker, blot inde i byen og ikke uden for den i aflastningscentre.
Samtidig vil ændringerne betyde, at vi også fremover sikrer levende bymidter og dermed levende byer rundtom i landet – i hele landet.
Der er nogle, der påstår, at disse ændringer af planloven forringer konkurrencen, men det er forkert at give planloven ansvaret for høje priser i detailhandelen, for faktorer som f.eks. skatter og afgifter, punktafgifter, lønomkostninger, og jeg kunne blive ved, har faktisk ret stor betydning for, at varerne er dyrere i Danmark end i andre lande syd for grænsen.
Det er også forkert, når nogle påstår – jeg tror, at vi alle sammen har fået den her henvendelse fra Daugaard Pedersen – at den her regelændring vil betyde, at vi går glip af en masse nye arbejdspladser.
Det er i øvrigt noget af en mystisk beregning, der er foretaget – det er nok sket på bagsiden af en serviet – for intet er mere forkert.
Faktisk vil en centralisering af handel i meget få megabutikker betyde tab af arbejdspladser, ligesom arbejdspladser vil samle sig færre steder.
Der er som sagt knyttet en aftale til dette forslag.
Det er en aftale, som Det Konservative Folkeparti er med i, og hvori vi har fået flere indrømmelser.
Jeg har nævnt nogle af dem, men jeg vil også fremhæve den del af aftalen, der vedrører den private ejendomsret og styrkede rettigheder for borgerne i ekspropriationssager.
Der er desværre nogle kedelige eksempler på borgere, som er blevet ganske alvorligt pressede og kørt over af kommunen i ekspropriationssager.
For et år siden fremsatte vi derfor et beslutningsforslag, som havde en række elementer, der netop skulle styrke den private ejendomsret.
Nogle af de elementer kan vi faktisk genfinde i den aftale, vi har indgået med regeringen.
Det drejer sig om at hjælpe borgere, som har en ekspropriationssag hængende over hovedet, en sag, som trækker ud og trækker ud, og som faktisk betyder, at borgeren praktisk taget er stavnsbundet til sin bolig.
Derfor skal vi nu ind og arbejde med at få en solnedgangsklausul.
Det vil sige, at sådan en ekspropriation ikke bare kan blive ved med at hænge over hovedet på borgerne i årevis, men skal bortfalde efter et tidsrum.
Derudover skal vi også ind og se på planlovens regler om overtagelsespligt efter planlovens § 48, hvilket også kan hjælpe borgerne i nogle af de situationer, hvor de ellers bliver stavnsbundet i årevis til deres ejendom.
Vi er glade for, at vi med denne aftale vedtager et væsentligt skridt for at styrke borgernes retssikkerhed i ekspropriationssager.
Samlet set kan Det Konservative Folkeparti støtte dette lovforslag