runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2010-04-12:
Vi har jo i Danmark under denne regering for første gang i mange, mange år oplevet, at man synes, at man skal frihedsberøve flere og flere mennesker.
Tidligere havde vi en meget lang periode, 30 år, hvor alle partier i Folketinget var enige om, at vi ikke skulle sætte flere i fængsel.
Uanset om kriminaliteten steg eller faldt, havde vi det samme antal fængselspladser.
Men denne regering besluttede, at man ville følge USA's eksempel og gå i gang med bare at udbygge antallet af fængselspladser.
I USA er det nu for første gang i 30 år – 40 år må det efterhånden være – stoppet.
For første gang har der været en uge, hvor der ikke blev flere fængselspladser.
Jeg synes, det er på tide, at vi holder op med også at udvide antallet af frihedsberøvede.
Jeg mener, at det er fornuftigt at gå i gang med at se på, hvordan vi bedst muligt bruger de mange forskellige måder, vi har, at straffe på, sådan at vi bruger nogle straffe, der virker, og sådan at vi ser på alle de tilfælde, hvor vi ikke mener at det er nødvendigt at spærre folk inde i fængsler.
Så lad os bruge muligheden for samfundstjeneste, for konfliktmægling og for flere andre forskellige alternative straffe, betingede domme osv., så vi opnår en straf, der virker, i stedet for at vi bare bruger ressourcer på at frihedsberøve folk.
Vi kan så oven i købet her se, bl.a. fordi man bruger alt for få ressourcer, at der kommer kraftig kritik fra dem, der skal arbejde med ordningen, og at der også er en kritik af den udvidelse, der lægges op til, fordi det simpelt hen ikke er ordentligt.
Der er ikke tilstrækkelige ressourcer, og det bliver ikke gennemført på en ordentlig måde, og så synes vi ikke, at vi kan støtte den udvidelse, som jo primært er begrundet i, at man vil frihedsberøve endnu flere, og at det er billigere at have dem med fodlænker end at have dem i fængslerne.
Det er ikke, fordi man har gode begrundelser for, at det vil give en bedre præventiv effekt og en bedre effekt i forhold til dem, der bliver udsat for det osv.
Vi mener, at det er på tide, at man sætter sig ned og kigger på vores straffesystem samlet og ser på, hvordan vi bliver bedre til at bruge straffe, der virker, i stedet for bevidstløst bare at ville frihedsberøve folk.
Lone Dybkjær (RV), 2010-04-12:
For det første skal jeg lige huske at undskylde over for fru Marlene Harpsøe, at hun troede, at jeg sagde Pernille.
Jeg kunne ikke drømme om at kalde fru Marlene Harpsøe for Pernille.
Det er der mange gode grunde til, dem vil jeg ikke komme ind på her.
Men det kan være, at jeg taler dårligt, og det skal jeg selvfølgelig beklage, for det gør jeg jo nok.
Så vil jeg godt tage den økonomiske tråd op.
Jeg kan ikke læse andet i det her lovforslag, end at det medfører merudgifter for Kriminalforsorgen på 10 mio. kr.
Der står intet om, hvor de 10 mio. kr. kommer fra.
Jeg behøver jo ikke et langt foredrag for at få at vide, at Kriminalforsorgen ikke kan gå ud og låne.
Det vidste jeg sådan set godt i forvejen.
Men jeg synes da, at jeg har et berettiget ønske om at få at vide, hvor de 10 mio. kr. kommer fra.
Det vil jeg så spørge justitsministeren om: Hvordan bliver de 10 mio. kr. til Kriminalforsorgens øgede merudgifter dækket ind?
Det er jo ikke ligegyldigt, om de kommer fra Kriminalforsorgen selv ved omlægning og besparelser eller tilsvarende, eller de kommer fra nogle reserver, der står på finansministerens konto.
Det er jo fuldstændig afgørende, om de kommer det ene eller det andet sted fra.
Da vi ikke er part i det forlig, aner jeg ikke, hvor de kommer fra.
Det, som vi også ved, er, at der engang på et tidligere tidspunkt blev vedtaget en dagsorden af regeringspartierne og Dansk Folkeparti – det var vel i begyndelsen af året – hvor det blev vedtaget, at der skulle komme en analyse af udgiftsområdet for Kriminalforsorgen.
Jeg vil sådan set også godt spørge ministeren om, hvornår – det hedder ikke dagsorden, det hedder vedtagelse i vore dage, der er bare, fordi jeg er for gammel – det forslag til vedtagelse bliver en realitet, hvor der står, at man vil komme med en analyse af pengedelen i Kriminalforsorgen.
Jeg vil gerne høre, hvornår den kommer.
Jeg forstod, at den ville komme sådan her midt på året, men det er bare noget, jeg tror.
Det er dybest set ikke noget, jeg ved.
Jeg synes, det er ganske vigtigt, når man diskuterer det her.
Så vil jeg godt sige, at Det Radikale Venstre overordnet set er tilhængere af udvidelsen, men jeg indrømmer da gerne, at der jo er nogle betingelser i forbindelse med fodlænkeordningen, som selvfølgelig skal være opfyldt.
Det vil vi så spørge ind til.
Er det de samme betingelser som dem, vi har i øjeblikket?
Er der steder – det har bl.a. fru Karen Hækkerup peget på – som virkelig er forsømt, og hvad kan vi så gøre ved de forsømte steder?
Der er meget stor forskel hen over landet ifølge fru Karen Hækkerup.
Jeg ved ikke noget om det.
Jeg har ingen grund til at betvivle, hvad fru Karen Hækkerup siger, og så er det selvfølgelig vigtigt, at vi får en fornemmelse af, om vi kan fordele ressourcerne på en anden måde.
Tom Behnke (KF), 2010-04-12:
Jo, det gør vi.
Det er præcis det, jeg bliver ved med at sige: De kommer fra statskassen.
Hvor man så henter pengene henne, om det er ved øgede indtægter, eller det er ved omlægninger, eller det er ved rationaliseringer, eller man har nogle puljer eller nogle reserver eller noget, man kan trække på, finder man ud af til den tid.
Det, jeg kan konstatere her, er, at man åbent og ærligt skriver, at det medfører ekstra omkostninger.
Man skriver det på en sådan måde i lovforslaget, at Kriminalforsorgen ikke behøver at være bekymret for, om de får pengene.
De får pengene.
Jo, det gør Kriminalforsorgen, og det er det, vi forholder os til her.
Det næste er så finansloven, statens finanser.
Det er en anden diskussion.
Den tager vi til den tid.
Så jeg plejer at sige: Den tid, den glæde.
Lone Dybkjær (RV), 2010-04-12:
Jeg takker meget for hr. Tom Behnkes redegørelse.
Det var selvfølgelig ikke noget, jeg anede noget som helst om i forvejen.
Det, der står her, er merudgifter på 10 mio. kr. for Kriminalforsorgen.
Det er det, vi ved.
Men vi ved ikke, hvor de 10 mio. kr. i besparelse så kommer fra.
Derfor synes jeg, at det ærlige er at sige: Vi ved ikke andet, end at vi påfører Kriminalforsorgen 10 mio. kr. i merudgifter.
Vi ved ikke, hvor de skal komme fra.
Tom Behnke (KF), 2010-04-12:
Hvis det var sådan, at Kriminalforsorgen inden for sit nuværende budget selv skulle have afholdt den her omkostning, ville man i lovforslaget have skrevet, at lovforslaget ikke giver nogen øgede omkostninger.
Hvis det er sådan, at man i lovforslaget skriver, at det her giver øgede omkostninger, betyder det, at Kriminalforsorgen skal have en tillægsbevilling, for at de kan afholde de her udgifter.
Kriminalforsorgen er ikke en institution, der er i stand til at gå ud og optage lån.
Derfor forventer man ikke, at de optager et lån til den her ekstraudgift.
Når det står i et lovforslag på den måde – det er rent lovforslagsteknisk – må man gå ud fra, at det betyder, at der kommer en tillægsbevilling på de 10 mio. kr.
Jeg kan da ikke vide andet eller tro andet eller forholde mig til andet, for sådan har det været i alle de år, jeg har været i Folketinget.
Når det fremgår af et lovforslag, at det giver øgede omkostninger, er det omkostninger, der bliver tilført.
Det tror jeg også fru Lone Dybkjær ved.
Men vi kan jo ikke blive ved med at stå og diskutere det her.
Jeg er for det første ikke regeringen.
Hvis man ønsker at diskutere med regeringen, så gør det.
For det andet vil jeg spørge, om vi skal så langt ned i detaljerne her under førstebehandlingen.
Lad os da tage den diskussion under udvalgsbehandlingen, hvor vi kan stille nogle skriftlige spørgsmål og få nogle skriftlige svar.
Nu har jeg redegjort for, hvordan proceduren er i et parlament.
Hvordan jeg læser det, der står her.
Hvad det er, regeringen har fremsat, og som jeg har forholdt mig til.
Lone Dybkjær (RV), 2010-04-12:
Det er sådan set også et spørgsmål om økonomien.
For sådan som jeg læser det, er det eneste, man kan finde ud af i lovforslagets bemærkninger, at der står: »Lovforslaget vil på den baggrund medføre merudgifter for Kriminalforsorgen i 2010 på i alt 10 mio. kr. til indkøb af udstyr og øgede personaleudgifter.« Hvor pengene kommer fra, aner vi ikke noget om.
Kim Andersen (V), 2010-04-12:
Tak for det.
Det er sådan, at der igennem nogen tid har været en forsøgsordning i nogle retskredse med lydoptagelse af indenretlige forklaringer, altså forsøg med at optage møderne på bånd frem for at skrive deciderede referater.
Disse forsøg er forløbet godt og hensigtsmæssigt, og det er der kommet det her lovforslag ud af på baggrund af en betænkning fra Strafferetsplejeudvalget.
Det vil, vurderes det, give en betydelig lettelse i processen og i arbejdet efterfølgende med efterbehandling af retsbøger m.v.
Det er sådan, at forslaget lægger op til, at der som udgangspunkt skal ske lydoptagelse af forklaringer afgivet i byretten under hovedforhandlinger i tilståelsessager eller i sager om tiltalefrafald, og forklaringer afgivet i andre retsmøder vil efter lovforslaget kunne lydoptages, hvis det er rettens formand, som skønner, at det er bedst.
Der er altså tale om en fleksibel ordning, som retten i hvert enkelt tilfælde kan benytte sig af, men hvor hovedreglen altså er, at man nu skal bruge lydoptagelser.
Det er, synes vi i Venstre, et rigtig godt forslag.
Det er udtryk for en modernisering og jo også i nogen grad en effektivisering af retternes måde at arbejde på, og det vil kunne frigøre ressourcer og måske dermed også nedbringe nogle af de sagsbehandlings- og ventetider, der er ved retterne.
Vi anbefaler varmt det her foreliggende forslag og synes også, at det lille element, som er med, vedrørende en justering af landsdommernormeringen, sådan at antallet af landsdommere nedsættes med to ved henholdsvis Østre Landsret og Vestre Landsret, er fornuftigt, og det kan vi fra Venstres side også støtte.
Karen Hækkerup (S), 2010-04-12:
Jeg synes ligesom Venstre, at det her er et udmærket forslag.
Men jeg har læst HK's høringssvar igennem, og jeg synes tit, at de kommer med nogle gevaldig gode initiativer og nogle gode forslag.
Den her gang foreslår HK'erne, at de i tilfælde med bødesager gerne vil bede om en § 19-bemyndigelse til, at retssekretæren selv kan forestå behandlingen.
Det vil jo være noget, der vil være en rigtig stor lettelse for mange domstole, at man ikke længere behøver at have dommere til at varetage funktionerne, når det drejer sig om bødesager, men at en moderne og godt uddannet fleksibel HK'er sagtens kan gøre det.
Vil Venstre være med til at give HK det tilsagn?
Kristen Touborg (SF), 2010-04-12:
Jeg har naturligvis en vis forståelse for, at det, når ministeren sidder i Folketingssalen hele dagen, kan være svært at være lige godt inde i alle forslag.
Jeg synes alligevel, det er en smule sølle, at man, når man står som ordfører og stiller fem, seks eller syv spørgsmål, ikke får svar på et eneste af dem.
Jeg havde vel tænkt, at ministeren i hvert fald kunne svare på nogle af de spørgsmål, jeg stillede.
Jeg synes, at udvalgsbehandlingen er vigtig, men jeg synes måske, det er lidt for let for en minister at sige, at alle spørgsmål jo kan afklares under udvalgsbehandlingen.
Det kunne jo godt være, at der var folk, der sad og kiggede på det her, og som var interesseret i den debat.
Og da udvalgsarbejdet jo er forholdsvis lukket, synes jeg, det er en forkert måde at skære debatten ned på.
Så jeg forventer sådan set stadig væk, at ministeren svarer på de fleste af de spørgsmål, jeg har stillet.
Lars Barfoed (KF), 2010-04-12:
Jeg vil gerne sige tak for debatten og for i hvert fald mange positive tilkendegivelser om lovforslaget, selv om der er ting, kan jeg forstå, vi skal se på under udvalgsbehandlingen.
Det gør vi selvfølgelig gerne.
Formålet med lovforslaget er jo, som flere har været inde på, at gennemføre direktivet om minimumsforskrifter for beskyttelse af slagtekyllinger i Danmark.
Det har jo længe været en dansk målsætning, at man i EU gennemfører fælles minimumskrav til beskyttelse af slagtekyllinger.
Det skyldes bl.a., at vi jo i Danmark i flere år har haft et højere dyrevelfærdsmæssigt beskyttelsesniveau end i hvert fald visse af de øvrige EU-lande.
Og gennemførelsen af direktivet i hele EU medvirker således til at reducere de konkurrenceforvridende virkninger af forskelle mellem de nationale regler.
På nogle punkter indeholder forslaget skærpelser i forhold til den minimumsregulering, som direktivet pålægger medlemsstaterne at indføre.
Det fastholdes bl.a. i Danmark med det her forslag, at den gennemsnitlige belægningsgrad over tre hold af slagtekyllinger på intet tidspunkt må overstige 40 kg pr. kvadratmeter.
Så lovforslaget indebærer altså ikke, at vi slækker på kravene til dyrevelfærden i den danske slagtekyllingeproduktion.
Jeg ser i øvrigt frem til udvalgsbehandlingen af forslaget, og Justitsministeriet vil naturligvis stå til rådighed, hvis udvalgsarbejdet måtte give anledning til opklarende spørgsmål.
Line Barfod (EL), 2010-04-12:
Da vores ordfører på området, hr. Per Clausen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremføre følgende: De forhold, som produktionen af slagtekyllinger sker under, er et af de største dyrevelfærdsmæssige problemer, vi har i fødevareproduktionen i Danmark.
Derfor er det helt uacceptabelt, at vi nu gennemfører ændringer af reglerne på dette område, uden at det reelt betyder bedre vilkår for slagtekyllingerne.
På enkelte områder åbner den ændrede lovgivning endda op for dårligere vilkår for slagtekyllingerne.
L 182 skal implementere EU’s direktiv om minimumsforskrifter for beskyttelse af slagtekyllinger.
Der er tale om et minimumsdirektiv, og der er altså ikke nogen undskyldning for, at vi i Danmark ikke benytter lejligheden til at gennemføre nogle klare forbedringer for slagtekyllingerne.
Men det har regeringen tilsyneladende ikke noget ønske om.
Enhedslisten er enig med dyrevelfærdsorganisationerne i, at den maksimale belægningsgrad bør ned på 25 kg levende vægt pr. m2 friareal.
Forslaget vil ikke reducere trængslen i kyllingefarmene, men i nogle tilfælde formentlig acceptere endnu dårligere forhold end dem, vi har i dag.
Herudover ændres på beregningen af svideskader på trædepuderne på en måde, som ifølge Det Jordbrugsvidenskabelige Fakultet ved Aarhus Universitet vil føre til, at der vil komme flere trædepudesvidninger i fremtiden.
Dette mener Enhedslisten er helt uacceptabelt.
Lovgivningen på dette område skulle have været evalueret allerede i 2005.
Regeringen valgte at afvente EU-direktivet, og desværre kan vi konstatere, at ventetiden ikke er blevet brugt til at skærpe ambitionerne på dette område.
Under forudsætning af at vi kan komme igennem med dette, kan vi stemme for lovforslaget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-04-12:
Da mit partis ordfører, fru Bente Dahl, er forhindret i at være til stede, skal jeg på Det Radikale Venstres vegne gøre nogle bemærkninger til dette lovforslag.
Det giver nogle fremskridt for slagtekyllingerne, og dertil er det jo så ydermere en implementering af et EU-direktiv, som skal være gennemført senest den 30. juni 2010.
Jeg har hørt på debatten, at der er diskussion om udformningen af dispensationsbestemmelserne, og det er selvfølgelig noget, der nu må indgå i overvejelserne i udvalget.
Men vi møder dette lovforslag med en velvillig holdning.
Vi finder, der her er tale om fremskridt, og vi vil derfor gerne stemme for forslaget.
Tage Leegaard (KF), 2010-04-12:
Jamen jeg er meget enig i, at der ikke skal være noget tagselvbord på den veterinære side, ligesom vi har set på svineslagterierne.
Der synes jeg også at man allerede er godt i gang med at afhjælpe de problemer, der har været der.
Det kan vi selvfølgelig lære af, og det må vi også tage med i den snak, vi skal have.
René Christensen (DF), 2010-04-12:
Det vil sige, at vi godt kan stole på, at De Konservative i forbindelse med udvalgsarbejdet vil kigge på, at det her ikke bare bliver lagt over, så man sådan løbende laver det som brugerbetaling, som vi har set det på svineslagterierne, hvor man lagde mærke til, at priserne bare steg og steg år efter år, fordi der ikke var nogen væsentlig kontrol i forhold til en udgiftsstyring.
Det vil sige, at der kan vi i samarbejde finde ud af at få lagt et låg på her, så vi er sikre på, hvad de omkostninger kommer til at ligge på, sådan at vi ikke efterfølgende skal ud at justere, som vi har været nødt til at gøre i forbindelse med svineslagterierne.
Tage Leegaard (KF), 2010-04-12:
Jeg synes, at ordføreren for Dansk Folkeparti skal lægge mærke til de sidste bemærkninger, som jeg kom med omkring landbrugets konkurrenceevne, nemlig at det danske kyllingeerhverv skal have forhold, der svarer til det, som der er i konkurrerende lande, så det bliver på den måde, man konkurrerer, og ikke på, hvor dyrt det her forslag nu bliver for den danske kyllingeproducent.
René Christensen (DF), 2010-04-12:
Jeg vil gerne spørge ordføreren om de økonomiske konsekvenser for erhvervslivet.
Jeg kan forstå på ordføreren, at han synes, at det er et udmærket forslag, som ligger her.
Jeg har ikke rigtig i forslaget kunnet finde de økonomiske konsekvenser sådan i penge, og jeg skal bare høre, om ordføreren har overblik over, hvad det her kommer til at koste for den enkelte landmand, som sender sine kyllinger til slagteriet.
Tage Leegaard (KF), 2010-04-12:
Nu hørte vi tidligere Dansk Folkepartis ordfører sige, at han var ret tryg ved at lade eksperter, kyllingeeksperter, kigge på kyllinger.
Det synes jeg at jeg vil lægge mig op ad.
Nu går jeg ud fra, at dette forslag kommer i udvalg, og så synes jeg, at vi må tage det derfra og se, hvordan vi så kommer videre til anden og tredje behandling.
Kristen Touborg (SF), 2010-04-12:
Nu var det ikke så meget det, jeg spurgte om.
Men ordføreren har selvfølgelig lov til at svare, hvad ordføreren vil.
Jeg spurgte til, om det kunne tænkes, at De Konservative ville støtte en mulighed for, at det ikke kun var Fjerkrærådet, som den her sag i allerhøjeste grad vedrører, også økonomisk, der overordnet er rådgivende for, hvordan dispensationsbetingelserne skal være.
Det kunne da være, at der var andre eksperter, der havde noget indsigt i det.
Det Veterinære Sundhedsråd kunne f.eks. være en af dem.
Det kunne også være, at det kunne være noget for Forbrugerrådet.
Jeg har ikke sådan lagt mig fast på, hvem det skulle være.
Men jeg synes, at det ville være en rigtig god idé, om man ikke så ensidigt har den rådgivning.
Det er kun det, jeg gerne vil have ordføreren til at svare på.
Tage Leegaard (KF), 2010-04-12:
Jeg har meget tillid til, at det arbejde, der bliver foretaget på de danske slagterier, også på de danske kyllingeslagterier, er reelt og et godt stykke arbejde.
Jeg tror også, at for at slagterierne kan sælge et produkt, som forbrugerne vil købe, er de simpelt hen nødt til at have en ordentlig kontrol af deres egne produkter og også dermed kontrollere, at kyllingerne kommer ind uden tegn på at have lidt overlast på deres velfærd.
Lars Barfoed (KF), 2010-04-12:
Der var jo en lang række spørgsmål, der blev stillet, og jeg opfattede altså de spørgsmål som nogle, der var knyttet til den debat og den behandling, der skal være i udvalget.
Det var jo spørgsmål fra hr. Kristen Touborg, som i høj grad relaterer sig til fødevaremyndighedernes kontrol, altså hvor mange stikprøver vil der være, hvor mange kontrolbesøg vil der være osv.
Det er jo et forhold, som vi må udforske nærmere i udvalget ved at henvende os til Fødevarestyrelsen, som jo har kontrol med det.
Jeg svarede sådan set – sådan opfattede jeg det i hvert fald – på de spørgsmål, der var om mindstekravene, hvor der stilles større krav i Danmark, i og med at vi siger, at vi fastholder en gennemsnitlig belægningsgrad over tre hold af slagtekyllinger, der ikke må overstige 40 kg pr. kvadratmeter.
Så det mener jeg sådan set at jeg var inde på.
Så var der spørgsmålet om de omkostninger, der er forbundet med det, og om det rigtige i, at vi i loven fastlægger et kronebeløb.
Men det er jo så en måde, hvorom man i hvert fald kan sige, at vi betrygger erhvervet, at vi i hvert fald gør det klart, hvad omkostningen er.
Der er så en vis prisregulering i det.
Det er jo en stigning i omkostningerne i forhold til i dag, men det er jo noget, som erhvervet er parat til at betale.
Jeg mener sådan set, at jeg har været rundt om en række af de væsentlige spørgsmål, som blev stillet.
Kristen Touborg (SF), 2010-04-12:
Jeg må medgive, at nogle af mine spørgsmål udmærket egner sig til udvalgsbehandlingen, men jeg synes, at der er tre, som egner sig fremragende til, at ministeren besvarer dem.
Det første er, at det, når man kommer med et lovforslag, hvor det, der er grundlaget for dispensationen, endnu ikke er udmøntet, så vel var rimeligt, om ministeren kunne sige et eller andet om, hvad ministeren mener skal være gældende.
Det andet, jeg har spurgt om, er, om man, når man kommer med de her udtalelser, vil have andre rådgivere og andre eksperter med ind, som altså ikke er kommet med ind endnu.
Det tredje var så det med, hvorfor det direkte skal stå i loven, hvor meget egenbetaling man skal give.
Er det en normal fremgangsmåde?
Det vil jeg spørge ministeren om.
Lars Barfoed (KF), 2010-04-12:
Jeg skal takke for den positive modtagelse af forslaget.
Lovforslaget indebærer jo, at reglerne om legemesindgreb i den færøske retsplejelov ajourføres i overensstemmelse med reglerne i den danske retsplejelov.
Det er min forventning, at en samlet og systematiseret regulering af legemesindgreb både vil være til gavn for den færøske borgers retssikkerhed og af væsentlig betydning for politiets mulighed for at efterforske forbrydelser og bekæmpe kriminalitet.
I den forbindelse lægger jeg vægt på, at lovforslaget gør det muligt efterfølgende at sætte lov om det centrale dna-profilregister i kraft for Færøerne i overensstemmelse med de færøske myndigheders ønske om det, idet de foreslåede regler danner grundlaget for indsamlingen af de oplysninger, der skal registreres i det centrale dna-profilregister.
Så er det selvfølgelig sådan, som bl.a. hr. Niels Helveg Petersen har udtrykt det, at vi forventer at få en endelig tilkendegivelse fra det færøske hjemmestyre, inden vi kan tage endelig stilling til det og stemme om det her i Folketingssalen.
Line Barfod (EL), 2010-04-12:
Enhedslisten støtter det jo normalt, når der kommer et ønske fra Færøerne og Grønland om, at vi gennemfører lovgivning, som de gerne vil have, men som endnu ikke er overført, så de selv træffer beslutning.
Det gør vi også i dette tilfælde.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-04-12:
Jeg tilslutter mig enigheden.
Det Radikale Venstre vil med glæde stemme for lovforslaget.
Det eneste udestående spørgsmål er jo, at de færøske myndigheders tilslutning skal forelægge, før vi kan vedtage det, men jeg går ud fra som en given sag, at den vil foreligge, inden vi skal stemme om dette lovforslag.
Tom Behnke (KF), 2010-04-12:
Fra ord til andet er jeg fuldstændig enig med hr. Kristen Touborg i alt, hvad han sagde.
Kristen Touborg (SF), 2010-04-12:
Når der rejses et ønske fra Færøerne om en lovændring og der er stor enighed om det, er det SF's principielle opfattelse, at vi støtter det.
Det gør vi også i den her sag.
Pia Adelsteen (DF), 2010-04-12:
Dette skal ses i lyset af de færøske myndigheders ønske om at overtage sagsområdet.
Forslaget er også en samlet regulering af reglerne for legemesindgreb i retsplejeloven for Færøerne, så de svarer til de danske regler.
Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Karen Hækkerup (S), 2010-04-12:
Da socialdemokraternes ordfører, hr. Niels Sindal, heller ikke kan være til stede, skal jeg meddele forsamlingen, at Socialdemokraterne tilslutter sig forslaget, som netop er så grundigt og sagligt godt gennemgået af Venstres ordfører.