runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birgitte Josefsen (V), 2010-11-04:
Så det tror jeg vi skal afholde os fra i dag.
Jeg vil gentage, at vi står bag det, der står i sundhedsloven.
Jeg har lagt åbent frem her, at vi er i en situation, hvor vi skal finde nogle penge, og vi har taget den tilgang til det, at vi ikke vil være med til at finde beløb, sådan at det rammer folk på deres liv og førlighed, og det indsnævrer området.
Så kunne man have valgt mange andre områder, det tilkendegiver jeg gerne, men jeg har ikke hørt nogen konstruktive forslag fra nogen om, hvor man så kunne tage pengene.
Derfor står vi med det forslag, der er på bordet i dag.
Vivi Kier (KF), 2010-11-04:
Børn, der anbringes uden for hjemmet, skal anbringes, fordi det er den bedste situation for både barnet og familien.
Jeg kender rigtig mange familier, der har et handicappet barn, og som de første år vælger at have barnet hjemme, fordi man synes, at det er det rigtige, og at det er det bedste, men hvor familierne faktisk bliver slidt ned, og hvor det betyder noget for hele familien, også for de andre børn i familien, at barnet måske bliver anbragt uden for hjemmet.
Det har vi også netop nu prøvet at tage højde for i forbindelse med satspuljeaftalen, således at familier med handicappede børn er i en anden situation, når de vælger, at deres barn skal passes et andet sted end i eget hjem.
Birgitte Josefsen (V), 2010-11-04:
Vi står ved det, der står i sundhedsloven, nemlig lige og let adgang til sundhedsvæsenet.
Orla Hav (S), 2010-11-04:
Jamen jeg skal jo ikke skjule, at vi var nogle, der var dybt betænkelige, da man ændrede formålsparagraffen for vores sundhedsvæsen fra fri og lige adgang til vores sundhedsvæsen og fik det formuleret til, at det skulle være lige og let adgang til vores sundhedsvæsen.
Er det efter Venstres og ordførerens opfattelse det, vi skal til at forstå ved lige og let adgang, nemlig at vi skal se brugerbetaling for noget, som ikke er livstruende?
Der kan jo nævnes en lang række andre eksempler end dem, som fru Sophie Hæstorp Andersen nævnte.
Hvis man får diagnosticeret, at man skal have en ny hofte, så er det ikke livstruende, skal man så betale efterfølgende for den hofte, man får?
Eller er det kun den her lille gruppe, man har kigget ud, som passende godt kan betale, fordi det er unge mennesker, som bare har et ønske, som de ikke lige kan få opfyldt her og nu?
Er det sådan, tænkningen er omkring den sundhedslov, man har fået indført?
Birgitte Josefsen (V), 2010-11-04:
Tak for det.
Nu kan man altid tage nogle sætninger ud af en stor artikel og referere fra den, for vi har jo brugerbetaling på sundhedsområdet.
Det koster at gå ned til tandlægen.
Det koster at gå til fysioterapeuten.
Det koster at gå til kiropraktoren.
Det koster at gå hen og få nogle nye briller.
I forhold til det her lovforslag er det sådan, at man kommer ind på sygehuset til udredning og diagnosticering.
Der har man fri, lige og gratis adgang lige så vel som alle andre.
Når man så kommer til konklusionen på, hvad der skal ske fremadrettet, såfremt det fra lægens side konstateres, at den enkelte ikke kan blive gravid ad naturens vej, er det, at det par eller den, der står der, selv kan vælge, hvad vej man vil gå.
Og man kan gå flere veje.
Man kan vælge at gå i gang med en kunstig befrugtning.
Man kan også vælge at tage en adoption.
Her taler vi om beløb, der ligger mellem 70.000 kr. og 180.000 kr.
Så det er jo den enkelte, der selv kommer til at vælge, hvilken vej man vil gå.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-11-04:
Men det er jo en helt fantastisk holdningsændring, der er sket hos Venstres sundhedsordfører og hos Venstre på bare ganske få måneder, for jeg kunne sagtens komme i tanker om debatter, der lå tilbage i 2006 eller i andre år, hvor Venstre stod fast på, at man ønskede den fri og lige adgang til sundhedsvæsenet.
Men for bare få måneder siden var ordføreren, fru Birgitte Josefsen, i en artikel i Nordjyske.
Den 21. marts slog fru Birgitte Josefsen fast i den her artikel, at brugerbetaling i sundhedsvæsenet »det bliver ikke med Venstres stemmer.«
Er ordføreren enig i, at der er sket et kæmpe skred i holdningen på det område og i den politik, man har ført de seneste mange år?
Til sidst vil jeg gerne høre, om ordføreren er enig i, at der faktisk i sundhedsloven står, at det jo ikke kun er sygdomme, man behandler i det danske sundhedsvæsen, men at man også forebygger og behandler sygdomme, lidelser og funktionsbegrænsninger for den enkelte.
Kort sagt kan man jo spørge: Mener ministeren – det er måske lidt tidligt at sige – men mener ordføreren også, at springfinger og dårlig ryg og slidgigt i knæet og dårlige skuldre og psoriasis og rygerlunger og andre ting, der ikke er livstruende, også skal pålægges brugerbetaling i de kommende år, når man får behov for flere penge?
Birgitte Josefsen (V), 2010-11-04:
Som jeg var inde på, lægger vi ikke skjul på, at det her lovforslag kommer på bordet, fordi vi står i en situation, hvor vi skal genoprette dansk økonomi.
Derfor har vi haft store overvejelser om forslaget.
Det betyder, at vi her har været inde og tage et område ud, hvor det ikke rammer folk på deres liv og førlighed, så jeg står ved min udtalelse i 24Nordjyske, hvor jeg er kommet med udtalelsen om, at man ikke dør af ikke at få børn.
For det gør man jo ikke, men man har det svært, og det rammer folk meget, meget hårdt, at de ikke kan få de børn, de ønsker sig.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2010-11-04:
I Socialdemokratiet har vi jo ikke på noget tidspunkt lagt skjul på, at vi er meget uenige med regeringen i, at den her besparelse nu skal ramme en gruppe af patienter i det danske sundhedsvæsen, som hidtil har haft adgang på nogle gode præmisser, som betød, at man kunne få gratis hjælp til barn nummer et, mens man, hvis man ønskede nummer to og nummer tre, måtte gå til en privat fertilitetsklinik.
Venstres sundhedsordfører, fru Birgitte Josefsen, udtalte den 25. oktober til avisen 24timer: Når det ellers er de barnløse, der står for skud, er det, fordi man ikke dør af at være det.
Derfor vil jeg gerne høre Venstres ordfører i dag: Mener ordføreren, at en sygdom skal være livstruende, for at syge mennesker skal have adgang til vederlagsfri behandling på vores offentlige sygehuse i fremtiden, eller er det sådan, at Venstre fra nu af vil kigge på alle områder, hvor sygdomme ikke er livstruende, når man i fremtiden skal hente penge til flere skattelettelser eller på anden måde føler, at man har brug for penge til andre ting?
Orla Hav (S), 2010-11-04:
Jeg har svært ved at se, hvor forskellen er på, at man kan få diagnosticeret, at man fejler sådan og sådan, eller at der er den og den dysfunktion, og så skal man derefter betale.
Er sandheden ikke, at man kunne have skaffet de her penge på anden vis, eksempelvis kunne man jo have hentet de 700 mio. kr., som det koster at give folk fradragsret på sundhedsforsikringerne.
Det ville have været en langt mere retfærdig måde at hente pengene hjem på, fordi det rammer langt bredere, og det er nogle forståelige kriterier, som er forståelige ud fra økonomitænkning og ikke noget med, at det er ud fra, at det er en ganske bestemt dysfunktion, man har.
Jeg synes, at det er tankevækkende, at man vælger en lille gruppe ud, som har et stort problem i tilværelsen, nemlig ikke at kunne få børn på normal vis, og man så vælger at sige: I er omfattet af betalingsregler.
Kunne man ikke have hentet pengene på anden vis?
Vivi Kier (KF), 2010-11-04:
Jeg erkender, at hvis man får et alvorligt sygt barn fra den ene dag til den anden, ramler hele ens lille verden, hele familiens verden, der sker rigtig, rigtig mange ting.
Jeg erkender, at vi fratager nogen noget, når vi nu laver et loft over dækningen af tabt arbejdsfortjeneste; jeg anerkender det blankt, men siger også, at vi står i en økonomisk situation, hvor vi har været nødt til at genoprette økonomien i Danmark.
Vi kan ikke bare blive ved med at tage flere lån og udskrive højere skatter, for på den måde sikrer vi aldrig, at vi har et godt velfærdssamfund.
Vi er gået ind og har sat et loft over den ydelse, som jeg er villig til at vi skal følge tæt og nøje.
Hvilke utilsigtede konsekvenser, det kan have, og hvilke utilsigtede hændelser, der kan ske, kan jeg ikke sige, men jeg følger nøje, hvad det her fører med sig, og til enhver tid er jeg villig til at tage sagen op igen, hvis det viser sig, at det her rammer helt forkert.
Martin Henriksen (DF), 2010-11-04:
Jeg er egentlig ikke vred, jeg synes bare, det er noget mærkelig noget, at man i så lang tid har kritiseret et loft, når man selv har talt for et loft.
Altså, det synes jeg også på mange andre områder er en urimelig måde at køre den politiske debat på, fordi det kortslutter den politiske debat.
Man har ikke mulighed for at diskutere med sine politiske med- og modspillere, hvis de hele tiden skifter holdning.
Det vanskeliggør jo alt andet lige, at man kan føre en debat.
Så vil jeg sige, som jeg også har sagt før: Jeg anerkender da, at de mennesker, der bliver ramt af det her, vil komme i en utrolig vanskelig situation, og det, vi fra Dansk Folkepartis side har forsøgt, er at gå ind og sikre dem med de laveste indkomster.
Det er det, vi har arbejdet på i forhandlingerne, og det synes jeg også at vi har opnået.
Så er det jo klart, at vi ikke rigtig har nogen at diskutere med, og det vanskeliggør debatten.
Per Clausen (EL), 2010-11-04:
Jeg kan forstå på hr. Martin Henriksen, at han er vred over, at Socialdemokraterne på nogle områder er blevet mere fornuftige og på andre områder vil rulle genopretningspakken, som han kalder det, tilbage.
Jeg vil bare sige, at det er vi i Enhedslisten meget glade for, så den vrede kan vi slet ikke dele.
Men jeg vil godt spørge hr. Martin Henriksen, om han ikke er enig med mig i, at konsekvenserne af det her forslag vil være, at helt almindelige lønmodtagerfamilier i Danmark med helt almindelige indkomster, som får et alvorligt sygt barn, vil risikere at tabe op mod 50.000-60.000 kr. netto om året.
Og er hr. Martin Henriksen ikke enig med mig i, at det faktisk kan være en ganske, ganske alvorlig økonomisk vanskelighed at komme ud i, ud over de problemer, man så har med, at man har fået et sygt barn?
Martin Henriksen (DF), 2010-11-04:
Det klinger ufattelig hult, det klinger virkelig hult, og jeg synes, det er under lavpunktet, når partiet Socialdemokratiet selv har været ude at tale for et loft.
Så kan det godt være, at I ikke skriver det nogen steder i dag, men det er jo nok, fordi I fandt ud af, at – ja, hvad ved jeg?
Men I har jo selv været ude at tale for det.
Pointen er bare, at når det handler om genopretningspakken, vil I rulle dagpengeperioden tilbage.
Undskyld, Socialdemokratiet vil – tredje gang er lykkens gang – rulle stort set hele genopretningspakken tilbage, og derfor giver det jo ikke nogen mening, at man punkt for punkt siger, at det her vil Socialdemokratiet ikke være med til, for det har man en politik for at man ikke vil.
Men pointen er jo bare, at hvis man stort set vil rulle hele genopretningspakken tilbage, vil der være et stort hul i statskassen, og så må man dække det på anden vis.
Og så skylder man alle de familier, som man her i dag står og påstår at man er talerør for, at sige, at på lang sigt risikerer vi, fordi Socialdemokratiet ikke vil være med til at håndtere økonomien nu, hvor det er nødvendigt, at der skal skæres endnu dybere, og det synes jeg ærlig talt at man skylder de familier at sige åbent og ærligt.
René Skau Björnsson (S), 2010-11-04:
Må jeg ikke godt sige, at vi aldrig nogen sinde har foreslået så lavt og så usselt et loft i forhold til familier med børn med handicap, bare for at få det slået fast.
Der er ikke nogen konkrete planer, der er ikke noget i finanslovforslaget, og der er ikke noget i politikudspillet, der lægger op til, at der overhovedet skal være et loft.
Hr. Martin Henriksen har formentlig også – det har alle folketingsmedlemmer, kan jeg se – fået et brev fra en familie i Jyderup, som har et barn, der som 3-årig fik leukæmi.
Det ene håb var, at barnet kunne blive behandlet.
Det andet håb – lyset for enden af tunnellen – var, at deres økonomi ikke blev smadret, ved at de fik et barn med handicap, med leukæmi.
Vil hr. Martin Henriksen stadig væk, også efter at have læst den historie – og dem er der kommet mange af – være bekendt at ødelægge økonomien for mange af de her familier i fremtiden?
Martin Henriksen (DF), 2010-11-04:
Som jeg også har sagt før, har det været vigtigt for Dansk Folkeparti, at vi sikrede dem med de laveste indkomster med det lovforslag, vi behandler i dag.
For vi tror, det er dem, der vil have det sværest, fordi de også har deres økonomi at tage hensyn til, og fordi de måske ikke har så mange penge at gøre godt med i forvejen.
Og det synes vi at vi har gjort.
Jeg har slet ikke fantasi til at forestille mig, hvor vanskeligt det må være at have et meget sygt barn, eller hvor vanskeligt det må være at have et handicappet barn, som man så vælger at gå hjemme og passe.
Man har jo også mulighed for forskellige former for aflastning i hjemmet, også efter det her lovforslag, det rører lovforslaget jo sådan set ikke ved.
Men jeg vil bare gerne have mig frabedt, at Socialdemokraterne, der selv har talt om et loft, gør sig så hellige.
René Skau Björnsson (S), 2010-11-04:
Jeg står her med høringssvaret fra Kræftens Bekæmpelse til det her lovforslag, som jeg går ud fra at hr. Martin Henriksen også har læst.
Noget af det, de skriver, er jo, at der, som jeg også sagde i min tale, hvert år er 150 børn herhjemme, der rammes af kræft.
Ofte finder man ud af det meget pludseligt, og det er noget, som familierne ikke har kunnet forberede sig på eller spare op til.
Mener hr. Martin Henriksen virkelig, at de ud over det, at de nu har fået et barn med en livstruende sygdom, en meget svær sygdom, så også skal rammes på økonomien? Synes hr. Martin Henriksen, at det er et velfærdssamfund værdigt?
Martin Henriksen (DF), 2010-11-04:
Nu vil SF og Socialdemokraterne, som efterhånden er ét parti, jo ikke rulle skattelettelser eller skatteomlægninger tilbage.
Jeg har forstået, at det vil man ikke.
Derfor kan man jo ikke blive ved med at sige, at det er det, der er problemet.
For hvis man virkelig selv mente, at det var det, der var problemet, ville man jo sige, at så skal man rulle det hele tilbage til det, som det var engang.
Men det gør man ikke.
Derfor er der jo ikke nogen logik i den argumentation.
Når unge handicappede i dag har fået et retskrav på at kunne tage en ungdomsuddannelse, er det, fordi Dansk Folkeparti har fremsat et forslag i Folketingssalen, og at det blev vedtaget.
Det var Dansk Folkeparti, der fremsatte det forslag, og det blev vedtaget.
Når der er kommet bedre muligheder for hjemmetræning, er det jo, fordi Dansk Folkeparti fremsatte et forslag i Folketingssalen.
Og så kan man også finde en lang række andre områder, hvor Dansk Folkeparti jo gjort noget, som helt konkret betyder forbedringer for nogle ude i den virkelige verden.
Så jeg står meget gerne på mål for Dansk Folkepartis handicappolitik.
Men vi må også bare erkende, at når der har været en økonomisk krise og man skal til at finde nogle midler, skal man også finde midlerne et eller andet sted.
Meta Fuglsang (SF), 2010-11-04:
Jamen det kan da godt være, at hr. Martin Henriksen synes, at tingene lyder hult, men det, jeg prøver, er jo at få nogle forklaringer på, hvordan hr. Martin Henriksens parti agerer i det her, fordi jeg ikke helt forstår det.
Og når man kigger på, hvad hr. Martin Henriksens parti har været med til at lægge stemmer til igennem det sidste år, ser man, at der jo er tale om, at regeringen støttet af Dansk Folkeparti har skaffet meget store skattelettelser, som har skabt et dårligt fundament for økonomien.
Det, jeg føler trang til at spørge om vedrørende det her forslag og også vedrørende en række andre, hvor vi ser helt urimelige nedskæringer for helt almindelige danskere, er, om det var det værd.
Var det, man fik ud af at stemme for de her skattelettelser, det værd, når man nu ser konsekvenserne? Bekymrer det ikke hr. Martin Henriksen at se, at konsekvenserne af den økonomiske politik, som man har været med til at lægge stemmer til, bl.a. er nedskæringer for familier med alvorligt syge børn?
Martin Henriksen (DF), 2010-11-04:
Udgangspunktet er, at vi har forhandlet med regeringen, og der havde andre partier jo mulighed for at komme og byde ind, og det valgte man så ikke at gøre.
Det er jo sådan, det er indrettet.
Så vil jeg bare i øvrigt tage afstand fra, at vi fra Dansk Folkepartis side på nogen som helst måde skulle gå efter at være særlig onde ved nogen.
Det er slet ikke det, der er vores hensigt.
Vi har faktisk i det her lovforslag forsøgt at sikre dem med de laveste indkomster, og de bliver jo også sikret med det her lovforslag.
Derudover er det også sådan, at dem, der er på ordningen i dag, kan køre videre på ordningen.
Det synes jeg er utrolig væsentligt at slå fast, også fordi der er nogle partier, som jo har været ude og skabe en del usikkerhed for nogle af dem, som er på ordningen i dag.
Der er det vigtigt at sende et budskab til dem om, at hvis man er på ordningen i dag og man fortsat lever op til kriterierne, kan man selvfølgelig køre videre på ordningen.
Det synes jeg er vigtigt at slå fast.
Så synes jeg også bare, at det altså klinger hult, når man hele tiden kravler op i træet og forsøger at sige, at man vil det hele ih og åh så godt, men dem, man vil samarbejde med, har jo også talt for et loft.
Meta Fuglsang (SF), 2010-11-04:
Og det er selvfølgelig beklageligt, i og med at vi gerne skulle finde en løsning, som er bedre end den her.
Jeg kan også forstå, at der er tale om, at nogle synes, at det er for meget at kunne få 1 mio. kr. i tabt arbejdsfortjeneste, og derfor har man nu sat en grænse, der hedder cirka 250.000 kr.
Jeg vil gerne høre hr. Martin Henriksen, om hr. Martin Henriksen vil være med til at drøfte, at man skal kunne sætte loftet et andet sted, og om man er parat til at sige, at selv om man synes, det er for meget at få 1 mio. kr. i tabt arbejdsfortjeneste, så skulle man måske finde et højere niveau end det her, eller er der bare fuldstændig lukket for forhandlinger om, hvad det så skulle være?
Martin Henriksen (DF), 2010-11-04:
Tak for det.
Lovforslaget indeholder to elementer: For det første foreslås det at indføre et loft over ydelsen for tabt arbejdsfortjeneste på ca. 20.000 kr. om måneden gældende for ansøgninger, der indgives efter den 1. januar 2011.
Borgere, der får udbetalt tabt arbejdsfortjeneste i løbet af 2010, vil være omfattet af de nugældende beregningsregler. For det andet foreslås en nedsættelse af tilskuddet til høreapparater, der udleveres fra en privat godkendt høreapparatleverandør, på 10 pct. til ca. 5.600 kr. pr. apparat gældende for ansøgninger, der indgives efter den 1. januar 2011.
Tilskuddet foreslås fastfrosset i 3 år, således at det reguleres første gang den 1. januar 2014.
Disse forslag er en del af udmøntningen af aftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti om genopretningen af dansk økonomi.
Det har været vigtigt for Dansk Folkeparti, at de laveste indkomster sikres med aftalen, og det har været vigtigt, at der ikke skabes unødvendig usikkerhed for dem, der i dag modtager tabt arbejdsfortjeneste.
Jeg kan slet ikke forestille mig, hvor vanskeligt det kan være med f.eks. et handicappet barn, og det har ikke været nogen nem løsning, det vil jeg gerne understrege.
Med hensyn til økonomien og dermed i sidste ende af hensyn til mulighederne for også i fremtiden at sikre velfærden, også for de mest udsatte borgere, har det været nødvendigt at genoprette dansk økonomi.
Hvis vi i fremtiden skal sikre de dårligst stillede, kræver det en sund økonomi, fordi det netop giver penge til, at vi fortsat kan løfte indsatsen over for udsatte borgere.
I forhold til høreapparater er det vores opfattelse, at muligheden for at tage et offentligt tilskud med over i det private har været en fordel for rigtig mange danskere, herunder i høj grad vore ældre medborgere.
Jeg mener ikke, at det frie valg skal afskaffes, som nogle har været inde på.
Det vil efter min opfattelse svække den enkelte borgers frihed og mulighed for at agere ud fra sin egen vurdering af, hvad der er bedst.
Dansk Folkeparti støtter den balancegang, der er bundet i aftalen, og vi støtter lovforslaget, også selv om det på ingen måde er nemt.
René Skau Björnsson (S), 2010-11-04:
Jeg kan bekræfte over for hr. Per Clausen, som jeg også sagde til de andre ordførere, at vi ikke har nogen planer, og at det ligger i vores finanslovforslag, at vi vil tilbageføre det her.
Vi vil ikke være med til den her ordning.
Så der ligger ikke noget på bedding i forhold til at lave forringelser på det her område.
Så kan jeg også bekræfte over for hr. Per Clausen, at vi synes, at den måde, man bl.a. finansierer de skattelettelser på, der er givet til de rigeste, er uanstændig.
Vi har lige fået et svar i Folketingets Skatteudvalg for en måneds tid siden, der jo viste, at de 1.000 rigeste i Danmark i snit – og det er bare et gennemsnit – har fået 305.000 kr. i skattelettelse om året efter skat ind på bankkontoen.
Det var meget let at give det.
Det er desværre også meget let at tage pengene fra nogle af de mest udsatte grupper.
Jeg kan bekræfte hr. Per Clausen i, at vi absolut ikke vil være med til det.
Per Clausen (EL), 2010-11-04:
Nu har jeg jo en naturlig interesse i, hvilke forslag Socialdemokraterne fremsætter og ikke fremsætter, så jeg vil godt have, om hr. René Skau Björnsson ikke kan bekræfte, at Socialdemokraterne hverken i deres finanslovforslag eller i de planer, de har fremlagt for tiden efter næste valg, har forslag om at gennemføre en sådan intægtsbegrænsning, som der er lagt op til her, men at man tværtimod har et forslag om at afskaffe det, som regeringen forsøger at indføre.
Det andet, jeg godt vil spørge hr. René Skau Björnsson om, er, om han ikke enig med mig i, at det virker meget, meget hyklerisk, at man fra Venstre og Konservative og Dansk Folkepartis side argumenterer for, at man her vil indføre et loft, som kan ramme nogle af de højtlønnede, samtidig med at man giver alle højtlønnede, også dem, der ikke har syge børn, store skattelettelser.
Jeg er glad for, at hr. Martin Henriksen ikke vil benægte, at det for en helt almindelig dansk lønmodtagerfamilie kan være et meget, meget stort problem, at man oven i at skulle håndtere det, at man har fået et sygt barn, også skal gå ned i nettoindkomst med 50.000-60.000 kr. om året.
Det er jeg glad for at han erkender.
Men så vil jeg bare stille det spørgsmål til hr. Martin Henriksen, om han stadig synes, det er en rigtig prioritering i vores økonomi, når nogle af de rigeste mennesker i det her land stadig væk får meget, meget store skattelettelser.
Er det sådan, at Dansk Folkeparti, når det kommer til stykket, synes, at det at lave aftaler med Venstre og Konservative om skattelettelser til de rigeste er så meget værd, at man gerne sender regningen til helt almindelige lønmodtagere, som er så uheldige, at der er et barn i deres familie, som bliver alvorligt sygt?
Martin Henriksen (DF), 2010-11-04:
Altså, for ganske nylig var den socialdemokratiske skatteordfører jo ude at sige, at det er rigtigt, at skatteomlægningen var fuldt finansieret.
Det var jo det, der var budskabet fra den socialdemokratiske skatteordfører, så vidt jeg husker på stående fod, og det synes jeg da bare at man skal tage med i debatten, når man nu endnu en gang siger, at det er på grund af den skattepolitik, der er ført, at det er nødvendigt at have en genopretningspakke.
Så vil jeg også sige, at hvis man kigger på alle de andre EU-lande, kan man se, at de faktisk også kører med underskud på de offentlige budgetter.
Og hvis vi skulle sørge for, at vi ikke kommer derhen, hvor de andre ligger, så skal man jo altså i tide, selv om det kan være vanskeligt, forsøge at rette op på økonomien.
Meta Fuglsang (SF), 2010-11-04:
Er det sådan, jeg skal forstå det, når ordføreren svarer, som hun gør?