runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johs. Poulsen (RV), 2008-01-31:
For så vidt angår den første del, kan man jo sige, at det er rigtigt, at det tager lang tid at planlægge meget store anlæg, og det er jo en uomtvistelig kendsgerning, at den her forbindelse er tænkt i en periode, hvor man havde Europa opdelt i to med en mur ned igennem Europa.
Forbindelsen var tænkt til et europalandkort, der så sådan ud.
Forbindelsen var ikke tænkt ind i et europakort, der ser ud, som det gør i dag.
Derfor synes jeg nok, at det er et noget tyndt argument for at forsvare en Femernforbindelse, at man ligesom har planlagt den længe: Og så må vi bare gennemføre den, fordi vi har talt om den længe.
Det, vi taler om, er jo at få vurderet, hvor man mest fremtidssikret kan lave en fast forbindelse mellem Danmark og Tyskland.
Når jeg brugte billedet Berlin, så var det jo et billede på en Gedser-Rostock-forbindelse, som i stedet for rammer Mellemeuropa centralt og det gamle Østeuropa på en helt anden måde, end man gør med Femernforbindelsen.
Jeg ønsker ikke at lægge mig hundrede procent fast i dag, og det gør jeg jo netop ikke, dels fordi vi synes, at der er en række ting, der skal belyses, dels fordi vi gerne vil lade muligheden stå åben for, at der, hvis vi skal gå videre med det her, så måske er grundlag for, at vi i fællesskab kan finde løsningerne.
Kim Christiansen (DF), 2008-01-31:
Nu undrer det mig selvfølgelig på ingen måde, at fru Henriette Kjær mener, at det, en konservativ minister har foretaget sig, er verdens ottende vidunder.
Det kommer ikke bag på mig.
Og jeg under den sydlige del af Danmark, Lolland-Falster, al den succes, der kan tilkomme dem, for de har haft det meget svært i den region.
Så langt er vi enige.
Men jeg vil godt spørge fru Henriette Kjær, om ikke man kan være lidt betænkelig ved den store transittrafik, der bliver.
Det kan godt være, at det så ikke bliver så morsomt for den sydlige del af Danmark at have al den tunge trafik i deres baghave.
Vibeke Grave (S), 2008-01-31:
Ordføreren problematiserer lidt, om man laver en forbindelse det rigtige sted, eller om man nu skulle have lavet den over Gedser osv.
Jeg ved ikke, om ordføreren er opmærksom på, hvor lang tid det har taget, inden man nu er ved at være i land med det her, men man kan ikke gøre det i ét tag, hvad angår planlægning.
Så jeg ved ikke, hvordan den Gedser-forbindelse nogen sinde ville komme op at stå, hvis man skulle vente på det.
Men derudover vil jeg i hvert fald også godt sige til ordføreren, at vi på Sjælland og Lolland-Falster altså ikke oplever, at vi kun er ved at lave en forbindelse til Berlin.
Vi oplever, at vi er ved at lave en forbindelse til Europa, og det er noget helt andet.
I den sammenhæng vil jeg gerne spørge: Hvordan forestiller ordføreren sig at man kan få mere realistiske - det var det udtryk, der blev brugt - beregninger osv. end det, der foreligger i dag?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-01-31:
Hvis SF fik sit ønskescenarie, ville det være en jernbaneforbindelse over Gedser-Rostock.
Vi er samtidig også så realistiske, at vi er opmærksomme på, at løbet er kørt for Gedser-Rostock, og man må jo forholde sig til realiteternes verden.
Det er også derfor, at SF ikke kan stemme for det her beslutningsforslag, for det er lige så meget ude i fantasiens verden som Gedser-Rostock, desværre.
Der, hvor vi synes at nogle af problemerne er, og det, som er grunden til, at vi stiller en del spørgsmål i Finansudvalget, er stadig væk økonomien.
Hvad er det for nogle konkrete bevillinger, man har fået fra TEN-midlerne?
Der har været meget diskussion frem og tilbage.
Sådan nogle ting er det væsentligt at få afklaret, når man laver sådan en forbindelse.
Jeg enig med fru Vibeke Grave i, at det er blevet belyst, men det er væsentligt, når vi snakker om så stor en samfundsmæssig investering, at vi har alle tal på bordet, og at vi ikke bagefter står med en stor udgift til skatteyderne.
Vibeke Grave (S), 2008-01-31:
Skal jeg forstå det derhen, at hvis det viser sig - som der har været redegjort for både af Venstres og Socialdemokraternes ordfører her i dag - at man kan regne med, at der bliver en god finansiering af den her aftale, vil SF stemme for forslaget om en fast forbindelse over Femern Bælt?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-01-31:
SF's drømmescenarie er jo at få en jernbaneforbindelse over Gedser-Rostock, men det er så ikke den virkelighed, vi står med i dag.
Vi debatterer selvfølgelig, hvordan vi skal lave en Femern Bælt-forbindelse, og om vi skal være med til det, men umiddelbart er SF ikke begejstret for det idégrundlag, der ligger.
Klaus Hækkerup (S), 2008-01-31:
Nå, jeg troede, den var til fru Pia Olsen Dyhr, men all right.
Mit spørgsmål er, hvad det præcis er for nogle beregninger, som SF mangler, for jeg er sådan set enig med fru Vibeke Grave i, at det her er ganske overordentlig velundersøgt.
Vi har jo diskuteret det forhandlingsgrundlag, der ligger, i flere år med Trafikministeriet, og jeg synes, der ligger et meget velbelyst grundlag.
Så jeg vil godt spørge: Hvad er det præcis, SF mangler i forhandlingsgrundlaget for at kunne tage stilling til det her?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2008-01-31:
For SF har det været ganske væsentligt at undersøge, hvordan de europæiske finansieringsmuligheder har været.
Det er blevet belyst.
Samtidig vil vi gerne diskutere, hvad det er for et finansieringsgrundlag, det skal komme fra.
Er det Storebæltsforbindelsen?
Det er så også blevet tydeligt, at hvis man skal have en Femern Bælt-forbindelse, skal være Storebæltsforbindelsen, der låner midlerne ud til Femern Bælt-forbindelsen.
Nu er vi nødt til at forholde os til nogle ændrede forudsætninger, og det vil jeg så vende tilbage om.
Kim Christiansen (DF), 2008-01-31:
Nu er den sågar med til at løse problemer inden for hospitalssektoren.
Det er ganske nyt for mig, at en bro skulle kunne løse så store og omfattende problemer, men det ville da være glædeligt.
Der kan ske en konjunkturudvikling i samfundet, der gør, at vi får en rentestigning, og så er min bekymring og Dansk Folkepartis bekymring: Hvem skal betale regningen på de 50 mia. kr., hvis ikke regeringens optimisme holder stik?
Henriette Kjær (KF), 2008-01-31:
Nu er det jo ikke regeringens optimisme, der ligger til grund for det her.
Det er uvildige eksperter og en fremskrivning af de trafiktal, der er, og derfor regner vi på ingen måde med, at det her ikke skulle kunne hænge sammen.
Det er bare min erfaring, at Finansministeriet ikke kaster sig ud i den her slags projekter med at stille lånegaranti, hvis ikke de også tror alvorligt på de tal, der ligger.
Det gør de jo naturligvis, for ellers ville de jo sige: Nej, det kan på ingen måde lade sig gøre.
Det har de ikke gjort, så jeg tror faktisk på, at det her bliver rigtig, rigtig godt.
Det er at være fremsynet, og det mener jeg at vi skal være i Danmark, vi skal turde forbinde Danmark med andre lande.
Johs. Poulsen (RV), 2008-01-31:
Set med Det Radikale Venstres øjne er der faktisk rigtig god grund til at få belyst meget grundigt, hvad aftalen af 29. juni 2007 reelt betyder, og forslaget fra Dansk Folkeparti kan derfor efter vores opfattelse være en kærkommen lejlighed til at få den grundige belysning af aftalens indhold og af, hvad der ligger af elementer deri.
Vi har hørt en del om det allerede i dag, men det at komme til bunds i det kunne i sig selv være en ganske god idé.
Regeringen mener, som vi har hørt fra ordførerne for regeringspartierne her i dag, at der er tale om en god aftale, der giver mulighed for, at brugerne kan komme til at betale selve forbindelsen over vandet, men også hele eller dele af de danske landanlæg.
Det synes vi faktisk bør belyses meget bedre - realismen af den del af det.
Det er muligt, at det er realistisk, men vi synes, det bør belyses meget bedre, før der er grundlag for at tage endelig stilling til, om der skal foregå en genforhandling.
Noget andet er, at behovet for broen i det hele taget kan diskuteres og måske også kan anses for at være tvivlsomt.
Der er i hvert fald temmelig mange, som er enige om, at linjeføringen, som også fru Pia Olsen Dyhr var inde på, måske burde være et helt andet sted, nemlig Gedser-Rostock, hvor også en stor del af tyskerne gerne vil have forbindelsen.
Der er måske en risiko for, at man med Femernforbindelsen bygger til fortiden, hvorimod en bro til Berlin i stedet for ville være en bro til fremtiden.
Vi mener derfor som sagt, at der i første omgang kan være god grund til at få grundigt belyst, hvad den her aftale betyder.
For et er at sige det, noget andet er, om det rent faktisk og juridisk også kan føres ud i livet.
Der er nogle ejerkonstruktioner og andre ting, som i givet fald så også må belyses.
Noget helt tredje er så diskussionen af, om man fortsat bør forfølge det spor, der hedder Femernforbindelsen, og det vil vi også gerne forbeholde os retten til at diskutere i alt fald med de partier, som foreløbig står bag ved aftalen.
Klaus Hækkerup (S), 2008-01-31:
Jeg vil bare stille et spørgsmål til den radikale ordfører, der nu problematiserer spørgsmålet om, hvorvidt de danske landanlæg kan betales af brugerne, ligesom landanlæggene omkring Storebælt jo også blev betalt af brugerne, der kører over Storebæltsforbindelsen.
Det blev aftalt med tyskerne - for at have klarhed over, hvad brugerbetalingen kan gå til; en sikkerhed fra dansk side i den aftale, den danske regering har indgået med den tyske regering - at de landanlæg kan indgå for ca. 7 mia. kr., som i øvrigt næsten alle sammen, på nær meget små beløb, skal bruges til jernbaneforbindelsen og til elektrificering af jernbaneforbindelsen.
Hvad er så baggrunden for Det Radikale Venstre for at sætte spørgsmålstegn ved den del af aftalen?
Johs. Poulsen (RV), 2008-01-31:
Lad os nu lade den første del ligge, altså diskussionen om, om det i virkeligheden er det rigtige sted, man laver forbindelsen, eller om det skulle være et andet sted.
Det, som vi ikke synes er fuldstændig klarlagt, er, om det, for så vidt angår de danske anlæg - og vi har forstået det sådan, at det drejer sig om bl.a. køreledninger til tog på meget store strækninger, og at det drejer sig om motorvejsudvidelser på meget store strækninger - rent faktisk juridisk kan laves på en sådan måde, at de kan ejes af nogle andre helt eller delvis, i evig tid eller i en begrænset periode, og hvordan og hvorledes juraen i det hele taget er i det, hvis man så at sige skal lade brugerne betale - altså de brugere, som bruger broen.
Kan man skille en del af køreanlæggene på danske togstrækninger ud og sige, at de er ejet af nogle helt andre end dem, der normalt ejer dem, og hvordan er juraen i hele det spørgsmål?
Det er det, vi siger der er god grund til at få belyst.
Jeg synes egentlig i al fredsommelighed, at vi lægger det rimelig åbent frem her og lader være med at konkludere, men blot siger: Det her er en god lejlighed til at få det belyst til bunds, og vi synes derfor også, at forslaget kan bruges til det.
Klaus Hækkerup (S), 2008-01-31:
Jeg har svært ved at se, at forslaget om at genforhandle med Tyskland er afhængigt af spørgsmålet om at vurdere ejerforholdet til de anlæg, der laves i forbindelse med broanlægget.
Det må jeg sige.
Der forstår jeg ikke den radikale logik.
Noget andet, jeg godt vil tilføje, er, at det må være en misforståelse, hvis man i Det Radikale Venstre tror, at de 7 mia. kr., der skal bruges til landanlæg på dansk side, i et stort omfang skal gå til motorvejsanlæg.
Vi taler om helt betydelige dele i forbindelse med motorvejsanlægget.
Så det vil jeg godt have rettet.
Så vil jeg godt spørge: Hvor er tvivlen om ejerforholdet?
Den danske stat ejer Femern Bælt-broen, den danske stat ejer de danske landanlæg.
Hvor kan tvivlen hos Det Radikale Venstre komme ind om, hvem der ejer hvad?
Johs. Poulsen (RV), 2008-01-31:
Det er jo netop det, vi beder om at få belyst.
Sådan som vi har fået det oplyst i diskussionerne hidtil, kan der være tvivl om, hvorvidt man kan lave den konstruktion bl.a. på køreledningerne.
Vi er fuldt ud klar over, at den største del af de danske landanlæg går til jernbanesiden, men jeg nævnte jo også, at der er den del, og så er der altså også en del på motorvejssiden.
Vi har brug for at få belyst, hvordan og hvorledes sammenhængen er mellem betalingsmodellen, ejerforholdene og meget andet, og om det er fuldstændig uproblematisk at anvende den fremgangsmåde, eller om der er problemer i det.
Når vi så siger, at det her forslag kan bruges til at få det belyst, så er jeg da sådan set fuldstændig enig i, at det ikke behøvede at hænge sammen.
Vi siger blot, at det her er en lejlighed til at få det belyst, og at det vil være rimeligt nok også at sige, at sådanne ting bør være belyst, før man overhovedet kan tage stilling til, om der er grundlag for at genforhandle.
For hvis man nu, som man så har konkluderet hos de partier, der står bag, måtte nå frem til at sige, at det kan lade sig gøre, og at det er juridisk i orden, og at det hænger sammen hele vejen, så er der i hvert fald ikke det samme grundlag for at genforhandle, hvis man i øvrigt synes, at det er en god idé at gennemføre projektet.
Flemming Møller (V), 2008-01-31:
Angående arbejdsløsheden på Lolland-Falster: Det er fuldstændig korrekt, at den er meget lav i øjeblikket.
Der bliver talt så meget om, at Femernforbindelsen bare vil skabe transittrafik, men jeg må spørge hr. Per Clausen, om ikke det er hans opfattelse, at virksomhederne placerer sig steder, hvor de ligger godt for deres markeder.
Det, der gør, at en virksomhed placerer sig i et givet område, er, at de har gode adgangsveje til de markeder, de betjener.
For det er jo det, vi ser i øjeblikket, hvor der er så stor interesse for virksomhedsetablering på Lolland-Falster.
Det er på den måde, man skal se det.
Det er fint, at der er meget transittrafik, for den betaler for broen, men det er de virksomheder, der placerer sig på Lolland-Falster, der får fordelen af det.
Er hr. Per Clausen ikke enig i det?
Rikke Hvilshøj (V), 2008-01-31:
Det her er et lille, godt lovforslag - jeg ved ikke, om det er lille, men det er et rigtigt godt lovforslag med nogle forbedringer og egentlige revisioner af vores lovgivning på det almene voksenuddannelsesområde.
Baggrunden for lovforslaget er først og fremmest, at der er sket en udvikling i de senere år, der har gjort, at almen voksenuddannelse i højere og højere grad er præget af, at der er flere unge voksne blandt de studerende, og så er der også kommet mange flere tosprogede.
Det her er, kombineret med regeringens mål om at sikre, at mindst 95 pct. af de unge som minimum har en ungdomsuddannelse, et rigtig godt redskab til at komme videre.
Der er mange elementer i lovforslaget.
Jeg vil gerne fremhæve nogle af dem, som jeg synes har en særlig styrke.
Man vil i fremtiden kunne få en almen forberedelseseksamen, hvis man tager en sammensætning af fag.
Og det, der er helt afgørende for den her form for forberedelseseksamen, er, at den vil være adgangsgivende til den 2-årige hf.
Og der er det jo nok især unge, som måske har haft det svært gennem folkeskolen, og som ikke har fået de kvalifikationer, der skal til for at komme videre, der vil tage en almen forberedelseseksamen på AVU, og det er så adgangsgivende til at komme videre.
Der bliver faktisk lagt et spor ud her.
Der er en justering af fagrækken.
Der er flere fag, der bliver på basisniveau netop for at kunne give et tilbud til de, der ikke umiddelbart har mulighed for at blive optaget på andre ungdomsuddannelser, så de igen kan komme videre.
Dansk som andetsprog bliver et reelt alternativ til dansk, som netop imødekommer, at der nu er mange flere med tosproget baggrund på uddannelserne, og det kan vi imødekomme ved også at tilbyde dansk som andetsprog på alle niveauer.
Der vil også nu blive en egentlig hjemmel til, at unge under 18 år, der, hvis kommunen vurderer, at AVU vil være det helt rigtige tilbud, kan tage imod det.
Jeg vil fremhæve de her som de vigtigste set med Venstres øjne, og vi kan meget klart bakke op om lovforslaget.
Per Clausen (EL), 2008-01-31:
Det er sådan set det grundlæggende.
Det andet interessante i diskussionen er jo så, hvordan man skaber udvikling på Lolland-Falster, hvor en del af det selvfølgelig er at skabe en infrastruktur, der gør, at de varer, man producerer, kan komme væk.
Henrik Høegh (V), 2008-01-31:
Jeg skal gøre det kort, og bare spørge, om hr. Kim Christiansen er klar over, at den frygt, der gives udtryk for fra Folketingets talerstol om, at det nok slet ikke kan klares med en firesporet bro, at det nok er en sekssporet bro, der faktisk er behov for dernede, faktisk er det bedste argument for at komme i gang med at bygge.
Kim Christiansen (DF), 2008-01-31:
Nu skal jeg lige se, om jeg har forstået det ret fra spørgernes side, nemlig således at det bliver en rigtig god forretning at bygge en bro, der er for smal.
Var det sådan, jeg skulle forstå det?
For det synes jeg jo ikke det er.
Det er derfor, jeg her fra talerstolen har talt om, at hvis projektet overhovedet skal gennemføres og man er så optimistisk, som man har givet udtryk for i vide kredse, og man er langt fremme i de beregninger, der er lavet, ja, så er en løsning med en firesporet bro måske gammeldags i år 2018. Så skulle man måske kigge på noget helt andet.
Jeg kan ikke se argumentet.
Hanne Agersnap (SF), 2008-01-31:
Vores ordfører på området kunne ikke være her i dag, så jeg har lovet at give SF's syn på det her forslag.
Det giver et løft af hele voksenuddannelsesområdet, og det synes vi er vigtigt.
Det er en vigtig gruppe i samfundet, som risikerer at blive hægtet af, hvis de ikke får understøttet deres uddannelse.
Der er fokus på de voksne, og vi anerkender også den fokus på erfaring, som de voksne har, altså begrebet realkompetence, som er kommet ind i forslaget.
Det er vi glade for.
Grundlæggende synes jeg, det er rigtig positivt, at det er muligt at skifte spor igennem livet.
Der kan være mange grunde til, at man er droppet tidligt ud af uddannelsessystemet, og så er det vigtigt, at uddannelsessystemet har mulighed for at samle op og give de kompetencer, som man har brug for.
Så vi er positive.
Henrik Rasmussen (KF), 2008-01-31:
Den konservative gruppe bakker op om dette lovforslag, som uden tvivl vil styrke den almene voksenuddannelse.
Der er lagt op til en større fleksibilitet og overskuelighed for den enkelte kursist, hvilket ikke mindst bør motivere den del af de unge kursister, som har behov for at styrke deres almene kundskaber.
En del af kursisterne møder op med et niveau svarende til 5.-6. klassetrin efter endt skolegang.
Selv om dette lovforslag målrettes til de unge voksne, er det vigtigt at understrege, at avu fortsat vil være et tilbud til de modne voksne, der har brug for videre uddannelse.
Dette vil sende et klart signal om øget anvendelse af uddannelsen.
Endvidere åbner lovforslaget mulighed for, at unge under 18 år også kan komme på avu.
Det vil sige, at når de unge har opfyldt undervisningspligten og søger optagelse på avu, vil der mellem den unge og ungdomsvejlederen i UU-centret blive udarbejdet en uddannelsesplan sammen med voksenuddannelsescentret, altså VUC.
Derudover vil skolerne kunne fastsætte regler om aktiv deltagelse.
Det vil sige, at der fastsættes regler om mødepligt og ikke mindst om konsekvenser for de kursister, der ikke overholder reglerne om en aktiv deltagelse og orden.
Som sagt bakker den konservative gruppe op om dette forslag, eftersom det vil styrke uddannelsen og derved styrke fagligheden og motivere de unge med behov for styrkede almene kundskaber til en rigtig god uddannelse.
Martin Henriksen (DF), 2008-01-31:
Det var det, som jeg kort nævnte i min ordførertale, nemlig at forslaget ikke giver adgang for handicappede kursister til at få specialundervisning eller anden specialpædagogisk støtte.
Det gør den lov, der foreligger i dag, sådan set heller ikke.
Men så nævnte jeg, at der sidder et udvalg under Økonomi- og Erhvervsministeriet, som kigger på, om man eventuelt kunne overveje nogle initiativer på det her område.
Henrik Rasmussen (KF), 2008-01-31:
Jeg ved ikke, hvor langt man er i det udvalgsarbejde, men der er ingen tvivl om, at vi da vil se positivt på det, der kommer.
Marianne Jelved (RV), 2008-01-31:
I Det Radikale Venstre synes vi, at det her er et rigtig, rigtig godt lovforslag.
Det er i virkeligheden godt i tråd med en oplysnings- og uddannelsestradition i Danmark.
Det er efter vores opfattelse en ægte reform.
Og nu kan ministeren ikke tåle mere ros, tror jeg.
Men vi er glade for det, og vi synes, at det er en rigtig god idé, at der er skabt den fleksibilitet, der er, i lov om almen voksenuddannelse, fordi vi tror, at det vil være med til at hjælpe flere til at turde gå i gang med noget uddannelse som voksne, selv om det er lang tid siden, de har gået i folkeskolen.
De har mulighed for at komme ind og prøve sig frem og også få et deltagerbevis, selv om de ikke når op på et niveau, hvor de kan gå til prøve.
Vi tror, at det er den rigtige måde at gøre det på.
Vi er også meget tilfredse med, at der er skabt en anden vej, kan man sige, til at gå videre på hf og få en hf-eksamen, hvis ikke man har klaret 10. klasse på det niveau, der skal til for at komme videre ad den vej.
Vi er meget tilfredse med, at der skal være løbende evaluering af både undervisningen og den enkelte kursist, fordi vi tror, at det i virkeligheden vil bidrage til at give de kursister, der går på voksenuddannelsen, en mulighed for at have en tættere og måske også mere personlig kontakt til underviserne i de evalueringssituationer, som kan være vigtige for dem, der i øvrigt har svært ved at gennemføre uddannelser - hvis de også går der.
Endelig vil jeg gerne understrege, at vi synes, at det er vigtigt og godt og et klart kvalifikationsløft, at man nu stiller krav til underviserne om, at de som minimum skal have en læreruddannelse og linjefag i de fag, som de underviser i på voksenuddannelsen, hvis der er linjefagsuddannelse i de fag.
Vi synes også, at det er vigtigt at give muligheder for dansk som andetsprog, og at der også stilles faglige krav til de lærere, der underviser i det.
Vi mener i virkeligheden, at noget af det vigtigste, når vi skal styrke fagligheden i uddannelsessystemet, er, at underviserne har de faglige kvalifikationer, som skal til, for at man kan sige, at de også er i stand til at levere en undervisning, både i pædagogisk, psykologisk og didaktisk forstand og i faglig forstand. Alt i alt har vi meget svært ved at finde noget at sætte et minus ved, så ministeren får for en gang skyld ros af mig.
Malou Aamund (NY), 2008-01-31:
Ny Alliance er positiv over for forslaget til en ny lov om almen voksenuddannelse.
Vi synes, at det er fornuftigt at målrette uddannelsen mod de unge voksne, der har forladt folkeskolen med utilstrækkelige kundskaber.
Når vi har et mål om, at 95 pct. skal gennemføre en ungdomsuddannelse, er det utrolig vigtigt for den her gruppe, at vi gør det nemt og overskueligt.
Det er positivt med de korte forløb, så ønsket om helt basal læring ikke ender i et stort nederlag.
Vi synes også, at det er godt med forberedelseseksamen til hf, der bringer eleverne videre på vej mod ny viden og gør dem bedre rustede til arbejdsmarkedet.
Dog ønsker vi fortsat, at it bliver udbudt på tre niveauer og ikke bare på basisniveau og G-niveau.
Undersøgelser har vist, at 40 pct. af Danmarks befolkning ikke har de grundlæggende it-kompetencer, så vi mener, at der er behov for at opretholde E-niveauet.
Men Ny Alliance støtter forslaget.