runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
For den gruppe, der fastholder tørklædet for at ville signalere noget, kan man sige er lidt tabt.
De har nu den holdning, at det skal man.
Men de, der får fortalt hjemme hos familien, at det skal man gøre, og som egentlig ikke rigtig har noget forhold til det, signalerer jo det samme.
De signalerer jo desværre det samme som de andre.
Det er faktisk meget, meget uheldigt, at man underlægger sig manden på den måde, som der er tale om, og dermed virker mod integration.
Troels Ravn (S), 2007-04-26:
Kan hr. Peter Skaarup ikke medgive, at jeg, ud over at jeg er fuldstændig enig med fru Helle Thorning-Schmidt i de udsagn, som jeg lige før gengav, så også har sagt, at er der kvinder, der vælger at bære tørklæde, er det naturligvis et personligt valg – det ligger klart inden for de demokratiske rammer, og det kunne jeg aldrig drømme om at lovgive imod – og at det er essensen i de budskaber?
Jeg mener, at det ville klæde hr. Peter Skaarup at udvise den fairness.
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Jeg kan for så vidt godt bekræfte, at hr. Troels Ravn har sagt noget i den stil, men det, jeg bare syntes var det uheldige ved det, hr. Troels Ravn sagde eller ikke sagde, var, at hr. Troels Ravn ikke kunne tale på vegne af Socialdemokraterne.
Socialdemokraterne har åbenbart ikke nogen holdning til tørklæder, har ingen holdning til, at de er dybt kvindediskriminerende og et signal til manden om, at man underlægger sig.
Det har Socialdemokraterne ingen holdning til, for hr. Troels Ravn understregede under hele indlægget, at det var på egne vegne, og understregede også, at fru Helle Thorning-Schmidt talte på egne vegne.
Det, jeg bare er ufatteligt forundret over, er, at man her i Folketinget, med sådan en ophedet debat, der har været om det, og hvor der er behov for nogle klare holdninger, ikke kan stole på, at det, som partiformanden siger, er partiets holdning.
Troels Ravn (S), 2007-04-26:
Jeg er altså nødt til at imødegå hr. Peter Skaarups påstand om, at jeg skulle være uenig med fru Helle Thorning-Schmidt.
Kan hr. Peter Skaarup ikke medgive, at jeg gentagne gange fra talerstolen i dag har givet udtryk for, at det er et problem i et ligestillingsperspektiv, at muslimske kvinder iklæder sig tørklæde, når det er udtryk for, at kvinden underkaster sig manden; og at det er en grundlæggende værdi i Danmark, at vi har ligestilling mellem kønnene, at kvinder og mænd har ret til at bestemme over egen krop, valg af ægtefælle, valg af uddannelse, politisk overbevisning og religiøst tilhørsforhold?
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Det er jo altid godt, at skolelærere følger med tiden.
Der er ingen tvivl om, at det i kampen for at fortælle de parallelsamfund om vores værdier er vigtigt, at skolelærerne er klædt på til ikke bare at sige, at nå ja, det er nok ikke så godt, det her er en lidt vanskelig familie, hvor der har været nogle problemer, og jeg tør ikke sige noget, og jeg tør ikke gøre noget.
Men det er vigtigt rent faktisk knivskarpt at gå ind og sige: Hov, det her er måske et udslag af, at den familie, du kommer fra, har det her værdigrundlag, som adskiller sig væsentligt fra det, vi kører efter her i skolen.
Så er det så, at skolebarnet er nødt til at vælge at acceptere, at der altså er nogle regler, vi kører efter i Danmark.
Det synes jeg er meget vigtigt, så jeg tror egentlig ikke, at vi er så uenige på det punkt.
Morten Østergaard (RV), 2007-04-26:
Det har altså høj underholdningsværdi at prøve at følge hr. Peter Skaarups forsøg på at sige, at når vi skriver, at de skal følge anbefalingen, så adskiller det sig fra, at man fra regeringspartiernes og Dansk Folkepartis side skriver, at anbefalingerne skal følges.
Men det synes jeg ikke vi behøver skændes om.
Jeg fik ikke lige fat i, om hr. Peter Skaarup var enig med Folketingets formand i, at det at være dansk kan være mange ting, og at der heldigvis ikke er nogen facitliste.
Men lad mig så spørge om noget andet.
For nylig lød der jo her på Christiansborg et stort ramaskrig, da nogle kommuner overvejede at efteruddanne personale, så de kunne håndtere bl.a. værdibaserede konflikter rundtomkring, altså skolelærere, pædagoger og andre.
Og det er sådan set noget af det, der står i rapporten ret direkte lige under den anbefaling, som har optaget hr. Peter Skaarup.
Der står nemlig: Desuden er det vigtigt, at ovennævnte personalegrupper efteruddannes, så de opnår kompetencer til at kunne undervise og vejlede i forhold til værdier.
Er det også noget, Dansk Folkeparti går ind for nu på det her tidspunkt efter en lang debat, altså at det er vigtigt, at personalet efteruddannes til at kunne håndtere den her type konflikter?
For så synes jeg faktisk, at vi er nået langt, og så har vi formået et flytte Dansk Folkeparti, og så har det været hele debatten værd.
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Det, jeg kan tilslutte mig, er, at der i vedtagelsen fra regeringens og Dansk Folkepartis side gøres noget.
Der gøres nemlig det klare, at man tager tænketankens rapport og sender den ud til de kommuner og regioner, der sidder med det her i det daglige, og at man lader den følge af et slags hyrdebrev fra ministeren, hvor det siges: Her er der altså noget, som det vil være vigtigt at forholde sig til ude lokalt, for problemet er, hvis man ikke forholder sig til det og ikke gør noget ved det.
Det er det, jeg synes er positivt ved vores vedtagelse.
Den vedtagelse, som er kommet fra Det Radikale Venstre, Enhedslisten, Socialdemokraterne og SF er ikke klart operativ, den giver ingen handling.
Den siger et eller andet, og så står tænketankens rapport på reolen inde i Integrationsministeriet, og det er ikke nok.
Morten Østergaard (RV), 2007-04-26:
I et spørgsmål til mig efter min ordførertale var hr. Peter Skaarup lidt ude efter det forslag til vedtagelse, som er fremsat af oppositionen ved Socialdemokraterne, Det Radikale Venstre, SF og Enhedslisten.
Og når man nu sammenligner, hvad der står fremadrettet i de to tekster, så noterer Folketinget sig med tilfredshed i det forslag, som hr. Peter Skaarup er medforslagsstiller på, at integrationsministeren vil videreformidle anbefalingerne i tænketankens rapport, altså sende dem videre.
Det, vi lægger op til i vores, er, at vi opfordrer regeringen til at følge anbefalingen, så det overlades til lokale institutioner at udvikle retningslinjer og gøre det lettere at reagere på handlinger, der er i modstrid med grundlæggende værdier, hvilket er taget direkte ud af rapporten.
Med andre ord kan man sige, at der vel ikke er noget i det her, hvor nogen har noget at lade hinanden høre.
Nej, det, der kunne gøre hr. Peter Skaarup utilfreds med vores vedtagelse, er, at vi med Folketingets formands ord slår fast, at det at være dansk kan være mange ting, og at der heller ingen facitliste er.
Det er så mit spørgsmål til hr. Peter Skaarup: Vil hr. Peter Skaarup efter den her debat tilslutte sig, at det at være dansk kan være mange ting, og at der heldigvis ingen facitliste er?
Peter Skaarup (DF), 2007-04-26:
Det kunne jeg såmænd godt gøre, det er der ingen problemer i, for jeg synes, at den meget godt illustrerer, hvad der er situationen.
Vi har at gøre med muslimer i Danmark, der for manges vedkommende gerne vil integreres og også viser vilje til integration.
Vi har nogle folketingsmedlemmer, der viser vilje til integration.
Hr. Hüseyin Arac sidder dernede og smiler ad det.
Ja, hr. Hüseyin Arac har vist vilje til integration, det har hr. Naser Khader også, og der er andre med dem.
Men det afgørende er, at vi desværre også har nogle grupper, der kører efter fundamentalistiske metoder og værktøjer i forhold til deres familier.
Vi har en æresdrabssag, vi diskuterer tvangsægteskaber, og vi kommer til at diskutere det meget mere, vil jeg sige til hr. Steen Gade.
Skulle vi nu ikke prøve så vidt muligt at komme med nogle klare signaler til de grupper, der ikke vil integrere sig, der ikke viser den vilje, som jeg tror hr. Steen Gade og jeg er enige om skal vises?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-04-26:
Fru Henriette Kjær siger, at det var en debat, vi havde, da vi behandlede et tidligere forslag, og det er jo ganske rigtigt.
Jeg tror, at så længe vi ikke finder en rimelig løsning for de mennesker, som tilbringer år ud og år ind i et asylcenter, kommer vi til at have den her debat.
Jeg tror, der er mange, der føler, at vi måske ikke lever nok op til vores ansvar, måske især over for de afviste irakiske asylansøgere, men også over for nogle af de andre afviste asylansøgere, som ikke har mulighed for at tage hjem.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-04-26:
For at tage det sidste først: Man skal jo altid være åben over for de vurderinger, der måtte komme fra forskellige steder, og jeg er ikke sådan fundamentalistisk på det her område.
Hvis der kommer et eller andet, synes jeg da, at man skal gennemgå det og tage en drøftelse, men jeg vil godt sige, at på det foreliggende grundlag ser jeg ikke nogen grund til at bestride det.
Jeg vil også godt gøre det meget klart, at jeg ikke gav udtryk for, at jeg var nervøs eller bekymret for det kontroltiltag, der er i PET.
Det har jeg sådan set ingen baggrund for at være, og det var heller ikke det, jeg sagde i mit ordførerindlæg.
Henriette Kjær (KF), 2007-04-26:
Vi er ikke bange for noget, men vi bryder os ikke om at stikke folk blår i øjnene, og det er det første, jeg synes det her forslag gør, når man siger til folk, at de nu bare kan arbejde.
Men reelt set
ligger der jo en lang række begrænsninger, for det er jo svært bare lige at træde ud på arbejdsmarkedet, når man lige er kommet til landet eller for den sags skyld har siddet for længe i et asylcenter og mistet kompetencer.
Der skal typisk noget opkvalificering til.
Men derudover er der jo også det, at man så siger: Tag du nu ud på arbejdsmarkedet og pas dit job.
Og så er det jo klart, asylansøgeren får en følelse og en fornemmelse af, at vedkommende nu også har fået fodfæste i Danmark.
Man kommer ud på arbejdsmarkedet, man tjener sine egne penge og bliver integreret.
Og det er da klart, at den dag det så går op for en asylansøger, at han eller hun skal ud af landet igen, bliver det meget, meget svært for vedkommende at forlige sig med den tanke.
Jeg synes, det har været godt, og man har ikke mistet noget ved det.
Jeg tror heller ikke, man mister noget ved at give de her mennesker, som ikke kan sendes nogen steder hen, hverken til deres hjemland eller et tredjeland – det kan man ikke – noget beskæftigelse.
Og man skal ikke bare arbejde.
De her mennesker, vi snakker om, har været i flygtningelejrene 3, 4, 5, 6, 7 år, jeg kan blive ved – så mange år.
De er ved at rådne i de her flygtningecentre.
De er ved at være passive og psykisk syge.
Og det er det, jeg appellerer til regeringen og spørger Det Konservative Folkeparti om: Hvad er man bange for?
Hvorfor giver man dem ikke arbejde og siger: Du kan arbejde, indtil vi finder en løsning på hjemsendelsen?
John Dyrby Paulsen (S), 2007-04-26:
Jeg vil godt bekræfte, at vi har lavet sådan en fælles meddelelse.
Den var jo netop fælles, for det var hr. Simon Emil Ammitzbøll og undertegnede, der forhandlede.
Det var lange og seje forhandlinger, som jeg husker dem, og det er rigtigt, at det er en lang række punkter.
Det er netop en samlet forhandling, og man kan ikke tage et punkt ud fra den forhandling og sige: Kære Socialdemokrater, nu skal I også være for det enkelte punkt.
Så det var en pakke dengang, og vi kan jo ikke støtte det konkrete enkelte forslag.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-04-26:
Jeg tager selvfølgelig til efterretning, at Socialdemokraterne stemmer imod forslaget, når det nu kommer til afstemning.
Men vil hr. John Dyrby Paulsen så ikke medgive, at hvis vi nu får et andet flertal efter næste valg, så har Socialdemo kraterne og Det Radikale Venstre tidligere, nemlig i februar 2006, udtrykt et fælles ønske om på en lang række områder at ændre indfødsretsreglerne?
Det hedder, at Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre har lavet en oversigt over de elementer, der ville være anderledes, hvis de to partier sad med flertallet i Folketinget.
I den oversigt står der: Ved PET-afslag, afslag begrundet i hensyn til statens sikkerhed, bør der anføres en rimelig begrundelse, og der bør være mulighed for at klage over PET-vurderingen til regeringen, men ikke over afslaget på statsborgerskabet.
Dette er på linje med bestemmelserne i de øvrige nordiske lande og følger anbefalingerne fra Institut for Menneskerettigheder.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-04-26:
Nu har jeg jo haft den meget store fornøjelse at sidde i bestyrelsen for det meldte institut.
Jeg siger udtrykkeligt fornøjelse, for det har været en meget spændende oplevelse også med de drøftelser, der har været.
Jeg har faktisk i bestyrelsen haft lejlighed til at drøfte det her emne, og jeg er bekendt med instituttets holdning.
Jeg deler ikke den holdning, og jeg mener ikke, at der rent juridisk er belæg for at sige det så skarpt, som instituttet gerne vil sige det.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-26:
Nu håber jeg ikke, at hr. John Dyrby Paulsen er fundamentalist på nogen som helst områder, for så tror jeg nok, at han får et problem.
Men når nu Institut for Menneskerettigheder i et notat påpeger, at de mener, at den manglende klagemulighed er i modstrid eller i hvert fald på kant med – de siger faktisk i modstrid med – den europæiske menneskerettighedskonvention, gør det så noget indtryk på hr. John Dyrby Paulsen?
Jeg synes, at Socialdemokraternes ordfører også udtrykte en vis bekymring for, hvordan systemet fungerer i dag.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. John Dyrby Paulsen: Hvis nu vi kan påvise, at der i hvert fald kan sættes spørgsmålstegn fra andre end bare sådan nogle baryler som Det Radikale Venstres hr. Simon Emil Ammitzbøll og mig selv ved, at det rent faktisk er i overensstemmelse med konventionerne, det, at man ikke har nogen klageadgang i forhold til PET's vurdering af, at man kan være til fare for landets sikkerhed, vil Socialdemokraterne så ændre opfattelse?
John Dyrby Paulsen (S), 2007-04-26:
Jeg synes egentlig, at forslagsstillerne bag det her forslag fortjener ros for et grundigt gennemarbejdet forslag og en uddybende tekst.
Der er jo nogle ting i teksten, jeg synes man skal lægge vægt på.
En ting er jo regeringens aftale med Dansk Folkeparti fra december 2005.
Man kan sige meget negativt om den aftale, men en af de positive ting, man kan sige, er jo, at det er blevet vedtaget, at afslaget med begrundelse i PET er inden for en nu nærmere angiven periode.
Det er vi enige i.
Det er et positivt tiltag og noget, vi også støtter.
Det, man skal holde fast i i den her sammenhæng, er jo, at de afslag, der gives, gives med udgangspunkt og baggrund i landets sikkerhed.
Hvis man skal sige tingene ligeud, så er en de ting, vi var meget bange for, at vi får folk ind og giver dansk statsborgerskab til folk, der på en eller anden måde har tilknytning til terror eller andre ting, der kan bringe Danmarks sikkerhed i fare.
Det er jo det, hele begrundelsen drejer sig om.
Det er det, hele systemet går ud på at sikre imod.
Jeg kan ikke helt se i teksten, om forslagsstillerne mener, at vi bryder nogle konventioner eller nogle internationale regler.
Jeg vil godt sige meget klart, at vi i Socialdemokratiet er af den mening, at det gør vi ikke.
Jeg mener heller ikke, at vi er på kant med at bryde dem.
Så vil jeg også godt sige, at der i PET-sammenhæng sådan set er en kontrolforanstaltning internt i PET, dels i den almindelige sagsbehandling i PET – det er ikke bare tilfældigt eller vilkårligt det her – dels i PET's ledelse, der jo også har et ansvar for, at sagsbehandlingen er ordentlig.
Endelig er der Wambergudvalget, som også påser det, og i sidste ende har justitsministeren jo et ansvar for, at det her går rigtigt for sig.
Så jeg må sige, at vi ikke kan støtte forslaget, som det ligger i den her form.
Britta Schall Holberg (V), 2007-04-26:
Der er kun det korte svar at give, at det jo ikke kan lade sig gøre.
Bare det, at vi har talt om, at der for landet kan være sikkerhedsmæssige problemer i det, gør, at det siger sig selv, at man ikke kan fortælle vidt og bredt om det.
Så svaret giver i virkeligheden sig selv.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-26:
Men er det her ikke netop, også efter fru Britta Schall Holbergs mening, et problem, for Folketinget har uddelegeret et ansvar eller en rettighed til at lave en vurdering til Politiets Efterretningstjeneste, uden at den person eller de personer, som eventuelt bliver afholdt fra at få et statsborgerskab, har nogen som helst mulighed for at vide, hvad baggrunden er for, at de bliver betragtet som en mulig fare for landets sikkerhed.
Dermed har de ikke nogen som helst mulighed for at gøre op med eventuelle fejl.
Britta Schall Holberg (V), 2007-04-26:
Nej, men ordføreren vil vel give mig ret i, at PET henvender sig og siger, at de efter de undersøgelser, som PET nu har foretaget, mener, at det menneske ikke skal have dansk indfødsret eller ikke opfylder det, der skal til, så det er en sikkerhed for landet.
Det har vi jo hidtil i hvert tilfælde på ordentlig vis taget til efterretning i Indfødsretsudvalget, og det må være den måde at gøre det på.
Jeg er helt enig med hr. Søren Krarup fra før i, at vi jo ingen jordisk chance har for at vurdere de enkelte ansøgere, som PET på den måde tager fat i.
Det er deres ekspertise, og dermed har Folketinget delegeret en kompetence til PET, men har dog en mulighed for at intervenere, hvis vi ville.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2007-04-26:
Jeg vil godt følge lidt op i samme spor, for jeg synes, at nu begynder vi jo at få en debat på et seriøst grundlag.
Derfor synes jeg lige, at jeg ville prøve at finde ud af det.
Fru Britta Schall Holberg siger, at vi i Folketingets Indfødsretsudvalg får PET's vurdering, men jeg må sige, at det har jeg aldrig set.
Jeg har aldrig set nogen som helst begrundelse, eller hvad baggrunden er eller noget som helst, men det kan være, jeg har overset, at der skulle være nogle begrundelser.
Det kan fru Britta Schall Holberg forhåbentlig opklare for mig.
Britta Schall Holberg (V), 2007-04-26:
Sådan tror jeg ikke man kan stille det op.
For selv om det er PET's vurdering, så vil hr. Simon Emil Ammitzbøll jo vide, at Indfødsretsudvalget, som altså også er Folketinget, får PET's vurdering til orientering og derefter tager den til efterretning eller det modsatte.
Dermed har Folketinget ageret, og derfor kan man ikke sige andet, end at det der var Folketinget, man ville klage over, og det kan man ikke.
Det kan ikke lade sig gøre her i landet.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-04-26:
Nu ved jeg ikke, hvor lange og seje de forhandlinger var.
Nu skal jeg ikke røbe noget fra, hvad der skete.
Men det, jeg egentlig bare vil have hr. John Dyrby Paulsen til at bekræfte, er ikke noget med at stemme for lige præcis den her del eller ej.
Det, jeg vil have hr. John Dyrby Paulsen til at bekræfte, er, at hvis Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre får flertallet med partier, der er venligtsindede over for denne aftale, så vil Socialdemokraterne være med til at gennemføre den SR-aftale, der blev lavet i februar 2006 i sin helhed.
Men så kan jeg jo håbe på, at sympatien fra før måske kan bruges til så alligevel at se på forslaget med friske øjne.
Det er ikke Folketingets beslutning.
Og det kan altså lade sig gøre i et land som Sverige, der vel trods alt er forholdsvis sammenligneligt med Danmark, så det skulle vel også kunne lade sig gøre her i landet.
Jeg er jo nærmest begejstret.
Jeg havde ikke regnet med, at Venstre ville synes, forslaget var sympatisk, så det er allerede mere, end jeg havde forventet.
Men det er jo sådan, at ordføreren flere gange sagde, at et af de problemer, der var med beslutningsforslaget, var ønsket om, at Folketingets beslutning skulle påklages.
Men kan ordføreren ikke, jeg er lige ved at sige bekræfte, at det intet sted fremgår af forslaget, at det skulle være sådan; at dette ønske ikke fremgår noget sted?
Søren Krarup (DF), 2007-04-26:
Jamen jeg synes jo, det er indlysende, at når PET beder om at få taget nogen af indfødsretsloven, så er det, fordi PET mener, at den pågældende udgør en trussel imod landets sikkerhed.
Og jeg kan kun sige for mit vedkommende – og jeg tror også, det gælder flertallet i udvalget – at vi har den tillid til PET, at de ikke rider bestemte private kæpheste, men at det er Danmarks sikkerhed, de varetager.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-04-26:
Når nu ordføreren ikke forstod spørgsmålet, vil jeg prøve at stille det igen.
Når man får afslag på indfødsret, får man at vide, at man ikke opfylder retningslinjerne, eller noget i den stil.
Får man afslag på grund af, at PET har vurderet, at man udgør en form for sikkerhedsrisiko, så får man ingen begrundelse.
Det er det eneste tilfælde, hvor man ikke får en begrundelse.
Kunne man så ikke lige så godt skrive, at det var, fordi der lå en PET-vurdering?
Jeg forestiller mig ikke, som ordføreren antydede, at man skulle forklare nærmere, hvad det var for en form for sikkerhedsrisiko, vedkommende udgjorde, men man kunne jo godt slet og ret skrive, at det var ifølge reglerne om, at PET kunne give en sådan vurdering, for de ved det jo alligevel allerede i dag.
Søren Krarup (DF), 2007-04-26:
Jeg er ikke sikker på, at jeg fik helt fat i spørgsmålets indhold.
Altså, det, jeg jo siger, er, at PET's skøn – og jeg gjorde opmærksom på, at sammen med begrebet gave hører altid skønnet – kan vi selvfølgelig ikke vurdere; der må vi for så vidt tage det på vores tillid til, at vi netop kan nære tillid til Politiets Efterretningstjeneste.
Derfor har jeg ikke haft betænkelighed overhovedet i de år, jeg har siddet i Indfødsretsudvalget, ved at acceptere PET's skøn som afgørende, og jeg vil sige, at naturligvis kan PET i hvert tilfælde ikke give begrundelse for afslaget, for det vil jo være ensbetydende med at ophæve en lang række af de ting, der er nødvendige for PET, nemlig f.eks. hemmelighedsfuldhed.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2007-04-26:
Tak, og denne gang vil jeg benytte mig af muligheden og spørge hr. Søren Krarup, om det – altså det faktum, at der ikke gives begrundelser for afslaget i de sager, hvor der er tale om en PETvurdering – ikke mister selve meningen, når der ikke er andre sager, hvor der ikke er en manglende begrundelse?
Alle ved jo alligevel, at hvis der ikke er nogen begrundelse, så er det en PETvurdering, der ligger bag.
Kan man så ikke lige så godt give en begrundelse?