runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2013-11-13:
Pointen er netop, at den her regering gør noget ved det, vil jeg sige til hr. Peter Skaarup, og det er derfor, at fortiden nogle gange kan være udmærket at minde om.
Bare et eksempel: Når hr. Peter Skaarup taler om, at der ikke bliver gjort nok for at sende afsonere hjem til afsoning i hjemlandene, så glemmer hr. Peter Skaarup at sige – det er selvfølgelig meget velvalgt – at netop den aftale omkring Kriminalforsorgens økonomi, som hr. Peter Skaarup ikke ville være med i, har et hovedsigte her.
Den opretter en ny afdeling, som skal være med i en taskforce, som skal være med til at skærpe arbejdet her.
Samtidig sker der en hel række andre ting.
Så det synes jeg at hr. Peter Skaarup skulle glæde sig over, nemlig at man nu har fået en regering, som rent faktisk gør noget ved det, modsat hvad vi så tidligere, da hr. Peter Skaarup selv havde et medansvar for det.
Det betyder ikke, at der ikke er udfordringer.
Vi fortsætter selvfølgelig arbejdet med at forstærke indsatsen.
Må jeg ikke starte med at understrege, at prøveløsladelse naturligvis ikke kan finde sted, hvis kriminalforsorgen vurderer, at der er en væsentlig risiko for, at den dømte vil begå ny kriminalitet.
Derudover vil regeringen med vores nye bandepakke, som i øjeblikket er sendt i høring, begrænse bandemedlemmernes muligheder for at blive prøveløsladt.
Lovforslaget indebærer bl.a., at hvis en bande er aktivt involveret i en voldelig bandekonflikt, bliver der simpelt hen lukket for prøveløsladelse for alle med stærk tilknytning til den pågældende bande, så længe konflikten verserer.
Og hvis der sker prøveløsladelse, vil det jo med regeringens forslag i visse tilfælde blive muligt at forbyde bandemedlemmer at have kontakt til de andre fra banden, så længe pågældende er prøveløsladt.
Derfor er reglerne om prøveløsladelse også meget vigtige i et kriminalitetsforebyggende perspektiv.
Som det altså fremgår, ønsker regeringen at skride hårdt ind over for kriminelle bandemedlemmer, samtidig med at de i fængslerne fortsat har et stærkt incitament til at ruste sig til en kriminalitetsfri tilværelse.
Det tror jeg at man må sige er mere effektivt end blot at holde dem indespærret i lidt længere tid for så at løslade dem uden nogen form for vilkår og uden nogen form for tilsyn, og i det hele taget uden at kriminalforsorgen har nogen som helst form for snor i dem.
Karsten Lauritzen (V), 2013-11-13:
Denne gang hedder spørgsmålet til justitsministeren: Hvorfor mener ministeren, at det fortsat skal være muligt for aktive bandemedlemmer at blive prøveløsladt?
Morten Bødskov (S), 2013-11-13:
Det er jeg helt sikker på at de ikke gjorde.
Derfor er det også et spørgsmål, der har været undersøgt ganske meget under den her regering og også under den tidligere regering, hvor Venstre og Konservative blev bedt om at undersøge det flere gange, tror jeg, eksempelvis af mig selv, da jeg selv var retsordfører for Socialdemokraterne.
Konklusionen er den samme fra den her regering, som fra den tidligere regering.
Vi er gået helt til grænsen af, hvad vi kan.
Det er derfor, jeg er meget godt tilfreds med, at man skriver en kronik i Berlingske sammen med tre andre ordførerkolleger og pointerer, at det her skal ske inden for rammerne af grundloven.
Betyder det så, at vi skal give slip?
Nej, tværtimod.
Og det er derfor, regeringen har løftet indsatsen mod rocker-bande-miljøet til det stærkeste niveau
nogen sinde.
Karsten Lauritzen (V), 2013-11-13:
Hvis ministeren ville, kunne ministeren jo indkalde til forhandlinger.
Så kunne vi bede jurister om at se på, om der ikke er mulighed for at udvide rockerloven.
Det mente den nuværende justitsminister for 10 år siden, da ministeren sad i opposition, så lur mig, om der ikke er et lille rum for det.
Man finder i hvert fald først ud af det, hvis man vælger at undersøge det.
Det er jo let at konkludere, at det ikke kan lade sig gøre, hvis man ikke vil undersøge det.
Men jeg vil godt spørge justitsministeren, om justitsministeren ikke er villig til overhovedet at undersøge, om man kan udvide rockerloven inden for grundlovens rammer.
Det tror vi i Venstre der er mulighed for.
Morten Bødskov (S), 2013-11-13:
Der kan ikke være to synspunkter om, at det, den pågældende person har været udsat for, er fuldkommen uacceptabelt.
Derfor er jeg også godt tilfreds med, at Københavns politi har en endog særdeles skærpet opmærksomhed på området.
Jeg ved godt, at man ikke må spørge, men man må gerne undre sig.
Vedrørende nogle spørgere kan der være mere grund til at undre sig end vedrørende andre – og her er der særlig grund til det.
Og det, man jo godt kan undre sig over, når hr. Karsten Lauritzen spørger, er, når man skriver en kronik for en 3-4 uger siden om, at man mener, at hele indsatsen skal ligge inden for rammerne af grundloven, så skylder man på den anden side at svare på: Hvor er det så, vi kan udvide det, når vi er gået til grænsen af grundloven med det, der foreligger nu?
Karsten Lauritzen (V), 2013-11-13:
Det er vi helt enige i.
Som sagt anerkender vi også, at regeringen har gjort noget.
Det, der er spørgsmålet her, er, om regeringen har gjort nok, om man gør nok med den rockerpakke.
Og det er vi altså ikke overbeviste om.
Jeg vil også læne mig lidt op af, at formanden for grundejerforeningen i Vanløse, der jo har været udsat for det her på nærmeste hold, har fået kastet sten ind ad vinduet, sandsynligvis af rocker-bande-medlemmer, siger til Danmarks Radio: Regeringen skuffer os.
Det er skuffende.
Jeg vil høre, om ministeren kan forstå det synspunkt.
Jamen jeg vil sige tak til ministeren for besvarelsen.
Fra Venstres side vil vi da gerne kvittere for, at regeringen har lagt en bandepakke frem.
Jeg tror, at vi har ønsket os det gennem et lille halvt års tid, inden bandekrigen sådan for alvor brød ud omkring årsskiftet i år.
Vi kunne godt have tænkt os, at det var gået stærkere, men nu er der så sket noget, og det vil vi gerne kvittere for.
Vi vil sådan set også godt erkende, at justitsministeren har gjort noget på det her område, og at politiet gør noget på det her område, det er slet ikke det.
Det, der er afgørende, er, om der bliver gjort nok.
Og det, der er afgørende for os i Venstre, er, om den bandepakke, regeringen og justitsministeren har lagt frem, og som ministeren er stolt af, løser problemet.
Og der må jeg sige, at det er vores klare opfattelse, at det gør den ikke.
Man går i den rigtige retning, men man kommer slet ikke i mål.
Jeg kan se på den pressemeddelelse, som justitsministeren har udsendt, at ministeren siger: »Den hårde kerne, der har valgt kriminalitet som levevej, skal ikke forvente nogen form for tolerance.«
Det er vi helt enige i.
Vi er helt enige i målet om at bekæmpe rocker-bande-grupperinger.
Men vi må bare sige til ministeren: Vi er ikke enige i de midler, der bliver taget i anvendelse.
Derfor vil jeg godt spørge justitsministeren om noget.
Spørgsmålet går altså på, om ministeren, hvis ministeren ikke kan give en garanti, kan sige: Ja, jeg er overbevist om, at med den lovpakke, regeringen har lagt frem, vil der være færre rocker-bande-borge rundtom i det ganske land, som skaber utryghed for en masse ganske almindelige borgere.
Kan ministeren her love, at den pakke, der foreligger, løser problemet?
Det vil være rart at få ministerens meningstilkendegivelse om det.
Eller er ministeren enig med os i Venstre i, at det er et meget lille skridt i den rigtige retning.
Det sidste tror jeg ikke vi er enige om, men det kunne jo være, at ministeren overraskede mig.
Morten Bødskov (S), 2013-11-13:
Nu så jeg, at hr. Karsten Lauritzen sad og lyttede med på den foregående debat, så jeg vil forsøge ikke at gentage mig selv, ikke mindst af hensyn til dem, der ser på debatten.
Selv om spørgeren jo næppe kan siges at have holdt sig tilbage, heller ikke i den her sammenhæng i forbindelse med den her debat, kunne det være meget godt lige at gentage sine synspunkter, men det lader jeg være med.
For det er jo langtfra første gang, vi har diskuteret spørgsmålet om rockerborge her i salen.
Ud over under det spørgsmål, som jeg jo altså besvarede her for ganske få minutter siden, har jeg i flere mundtlige og skriftlige besvarelser grundigt redegjort for retlige og faktiske forhold på området.
Derfor har der været iværksat den stærkeste indsats mod rockerbande-miljøet
nogen sinde.
Der findes ingen snuptagsløsninger på det her område.
Og det kan jo altså heller ikke komme bag på spørgeren eller hans parti Venstre, som jo også er optaget af det her spørgsmål og har været optaget af spørgsmålet, da man havde regeringsmagten i det her land i 10 år.
Og jeg kan med sikkerhed sige, at det greb slipper vi ikke.
Regeringen mener, at de strafskærpelser, som også hr. Peter Skaarup stod bag, og som senest er sket i 2011, har fundet et passende niveau.
Og så skal man huske på, at hvis man bryder indrejseforbuddet og kommer ind i landet igennem med det formål at begå ny kriminalitet, er det også i dag en strafskærpende omstændighed.
Derfor er straffene, som de er, og de er altså senest skærpet tilbage i 2011.
Virkeligheden er altså den, vil jeg gerne sige til hr. Peter Skaarup, at uanset om spørgeren kan lide det eller ej, er der sket en forstærket indsats, både hvad angår udlændingekontrolgrupper, og hvad angår hjemsendelser i kriminalforsorgen, og det er med til at løfte det her område til et nyt niveau.
Det synes jeg trods alt hr. Peter Skaarup burde anerkende.
Det er ikke ensbetydende med, at der ikke er problemer, men det er løftet.
Peter Skaarup (DF), 2013-11-13:
Det er jo ganske fint, hvis det lykkes regeringen at få sendt 20-30 udenlandske kriminelle hjem i år til afsoning.
Men det, man skal tænke på, er jo, at der er 1.100 i danske fængsler uden dansk statsborgerskab, som fylder op, og som gør, at det er meget svært at få tingene til at hænge sammen i vores kriminalforsorg.
Det er så én ting, men det er i virkeligheden slet ikke det, jeg spurgte om og interesserer mig for lige i den her spørgetid.
Det er nemlig: Mener ministeren, det er afskrækkende, når f.eks. en polsk morder, der har lavet sin ugerning i Danmark på et tidspunkt, vender tilbage til Danmark og begår ny kriminalitet, får 30 dages ekstra fængsel?
Er det afskrækkende at få 30 dage i et dansk fængsel med fin mad og drikke og fjernsyn og alle de gode fornødenheder, som man har i et dansk fængsel?
Morten Bødskov (S), 2013-11-13:
Regeringen har løftet indsatsen mod rocker-bande-miljøet til det stærkeste niveau
nogen sinde.
Den indsats, der har været lavet, har betydet, at der aldrig nogen sinde har siddet så mange rocker-bande-medlemmer i fængsel som nu.
Der er store opgaver med at få færre unge ind i miljøet og forhåbentlig få endnu flere ud af miljøet, fordi det ikke er et miljø, vi skal have unge mennesker til at være i.
Der er ingen tvivl om, at rockerborgene skaber utryghed rundtomkring i lokalsamfundene.
Det er derfor, politiet sidder hårdt på dem.
Det er derfor, vi nu vil give kommunerne nye værktøjer, klare retningslinjer for, hvad de kan gøre, ikke mindst fremadrettet, for at være på forkant med det her.
Men der, hvor jeg er enig med Venstre og særlig med spørgeren, er vedrørende den kronik, som man skrev sammen med andre ordførere for, jeg tror det var en 3-4 uger siden.
Man skrev, at hele det her selvfølgelig skal ske inden for rammerne af grundloven.
Der tror jeg vi er enige.
Og det håber jeg trods alt at hr. Karsten Lauritzen stadig er enig med mig i.
For så er der ikke nogen uenighed om det her spørgsmål.
Karina Adsbøl (DF), 2013-11-13:
Man kan blive ret bekymret, når man hører kommunalpolitikere fra Det Radikale Venstre gå ud at sige de her ting, for det virker jo, som om de ikke kender loven.
Man opfordrer jo netop, når man siger de her ting, til lovbrud i forhold til det her, for det står jo fast i servicelovens § 83, at praktisk hjælp også er gældende for udsatte grupper.
Og det kan man jo kun undre sig over.
Det vil jeg bare lige høre om ministeren ikke er enig i.
Peter Skaarup (DF), 2013-11-13:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvad er ministerens holdning til, at en hollandsk rockerklub nu etablerer sig i Danmark med rockerborg tæt ved en børnehave i Bagsværd, og hvilke initiativer agter ministeren at tage med henblik på, at rockerklubben ikke får fodfæste?
Annette Vilhelmsen (SF), 2013-11-13:
Jo, men det kan jeg jo sige ganske kort.
Jeg sagde det også i mit indledende svar, nemlig at kommunerne i henhold til serviceloven kun har meget begrænsede muligheder for at opkræve egenbetaling.
Altså, man kan kun opkræve egenbetaling efter meget, meget begrænsede muligheder i servicelovens § 83.
Det gælder, som jeg nævnte indledningsvis, for levering af madservice, og når hjælpen efter § 83 ikke er varig.
Derudover er det ikke lovligt at opkræve egenbetaling.
Margrethe Vestager (RV), 2013-11-13:
Jeg deler den samme tillid, nemlig at vi har myndigheder til at slå ned, hvis der sker ulovligheder, også når det kommer til den her type af overvejelser, som spørgeren gør sig.
Jeg vil så meget gerne give det som et konkret tilsagn, at vi tager diskussionen om, hvordan vi håndterer stillerlister og personoplysningerne på dem, når vi evaluerer det samlede valg.
For jeg synes, der er en meget væsentlig pointe i, om vi er for vidtgående i forhold til det hensyn, som jeg selv vægter tungt, nemlig offentligheden om, hvem der står bag kandidaten, samtidig med at det må være fair nok, at man ikke nødvendigvis stiller til skue, lige præcis hvornår man runder det næste skarpe hjørne.
Morten Marinus (DF), 2013-11-13:
Ja, det er jeg enig i, og det bør vi selvfølgelig også diskutere.
Jeg går også ud fra, at man vil holde øje med, om oplysningerne i det her konkrete tilfælde vil blive brugt til et eller andet ulovligt register, og at de forskellige myndigheder så selvfølgelig undersøger de sager, således at oplysningerne ikke kan misbruges.
Men jeg kan vel stadig væk som borger have tillid til, at forskellige myndigheder i så fald vil slå hårdt ned på den slags.
Margrethe Vestager (RV), 2013-11-13:
Det er lige præcis overvejelser, som man må gøre sig i forhold til at beskytte den enkelte og de personlige forhold, som gør sig gældende.
Det deler jeg fuldstændig overvejelsen om.
Uanset hvad vi har haft af diskussioner om omtalte beslutningsforslag, synes jeg, det er fornuftigt, når valget er overstået, at evaluere de forskellige elementer, der har været i det, og også at se på spørgsmålet om, hvordan vi håndterer personoplysninger, når det kommer til stillerlisterne, men jo også stillerlisternes format, fordi man jo går rundt med en stillerliste, hvor den, der har skrevet sit navn og personnummer øverst, skal have tillid til, at det så bliver dækket af, når den næste skriver under i det forhold.
Derfor tror jeg, vi skal tage en diskussion om, hvordan vi forholder os til personoplysninger i forbindelse med stillerlister, samtidig med at vi fastholder det princip, at der bør være åbenhed om, hvem der egentlig står bag en given kandidat.
Morten Marinus (DF), 2013-11-13:
Nu har vi jo i Folketinget for ikke så lang tid siden drøftet et beslutningsforslag om at afskaffe stillerlister for allerede indvalgte partier i byråd og regionsråd, på lige fod med at partier, der er indvalgt i Folketinget, ikke skal ud at samle underskrifter for at blive opstillingsberettiget.
Det er så blevet stemt ned, og det er, hvad det er.
Men kunne man ikke overveje, ligesom jeg kan forstå man har gjort i boligregisteret, at man ikke længere, hvis der bliver søgt aktindsigt, oplyser alder på vedkommende, der har været stiller.
I den anden sag var der jo utryghed ved, om det kunne blive brugt til tricktyverier eller hjemmerøverier, hvis nu man så, at det var en enlig ældre, der boede pågældende sted.
Margrethe Vestager (RV), 2013-11-13:
Jeg deler sådan set den overvejelse, man må gøre sig lige præcis i det her tilfælde, for der er to forskellige ting på spil på samme tid.
For det første er der hensynet til, at forhold omkring et valg er åbne, så man som vælger ved, hvem der står bag den kandidat, hvem det er, der ligesom kan stå inde for ham eller hende med deres navne som stillere for kandidaten.
Det andet hensyn er jo, at vi også ønsker, at der kan være en privathed, en hemmelighed om ens politiske partitilhørsforhold, og hvad man står for, og det er jo sådan set lige så legitimt, at man ikke ønsker at andre mennesker skal vide, hvad man stemmer.
Det er jo noget, vi beskytter og anser for at være en fortrolig oplysning i rigtig mange sammenhænge.
Når vi fastsætter regler, må vi jo afveje de to hensyn i forhold til hinanden, og i forhold til stillerlister har hensynet til åbenhed om, hvem der står bag kandidaten, altså vejet tungest.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-11-13:
Vil ministeren tage initiativ til at pålægge DSB og Banedanmark at foretage en afrensning af graffiti på stationer, bygningsværker, broer m.v. med det mål, at alle stationer, bygningsværker, broer m.v. er blevet afrenset inden for 1 år?
Morten Marinus (DF), 2013-11-13:
Vi har jo fået oplyst, at der skulle være en forening eller organisation, eller hvad det nu er, der har søgt om aktindsigt i stillerlister på konkrete partier i Region Syddanmark, og man kan måske være nervøs for, hvad sådan en forening – det er jo ikke en privat person, der går hen og søger aktindsigt – vil bruge de her oplysninger til, som jo ud over navn og bopæl også indeholder fødselsdato; jeg går ikke ud fra, at det også er de sidste fire cifre i cpr-nummeret.
Kan man ikke godt som minister være utryg ved, hvad de her oplysninger skal bruges til?
Margrethe Vestager (RV), 2013-11-13:
Min holdning er, at der er en ordentlighed i, at man ved, hvem det er, der står bag en given kandidat.
Det har også været en del af dansk lovgivning efterhånden ganske længe, nemlig at oplysninger om stillernes navne og bopæle er offentligt tilgængelige.
Det fremgår helt udtrykkeligt af loven om kommunale valg, og det har været sådan i meget lang tid.
Morten Marinus (DF), 2013-11-13:
Hvad er ministerens holdning til, at stillerne på regionale og kommunale stillerlister er tilgængelige for offentligheden gennem aktindsigt?
Margrethe Vestager (RV), 2013-11-13:
Det er så ikke en ny regel.
Den kommer jo af det faktum, at man kan brevstemme, før de endelige kandidatlister er indleveret.
F.eks. stemte jeg selv som en af de første, da brevafstemningen blev sat i gang.
Men jeg vil så kunne ændre min stemme, hvis jeg senere hen synes, at jeg hellere vil stemme på en af dem, jeg så kan være sikker på er stillet op til valget.
Det, som vi gør under alle omstændigheder, er jo, at når vi her har givet nye muligheder for, at man kan brevstemme andre steder end i et borgerservicecenter, så ser vi på det og laver en vurdering af, om vi kan gøre vores vejledning bedre, næste gang de her muligheder skal benyttes.
Og jeg holder mig til lige præcis det konkrete svar, fordi jeg som sagt kan være den, der konkret skal tages stilling til en klage i 2. instans.
Morten Marinus (DF), 2013-11-13:
Men vi er enige om, at der op til det her valg er lavet en ny regel om, at man faktisk kan fortryde sin brevstemme inden valget og så stemme på ny.
Nu når der er indgivet klage til valgbestyrelsen i Vordingborg kommune, er det så ikke mest hensigtsmæssigt, at man nu inden valget siger: Jamen så annullerer vi de stemmer, og de vælgere har så mulighed for at stemme på ny?
Det tvivler jeg på det skal, men ville det ikke være meget lettere at gøre det nu, når vi netop har den lovregel op til det her valg, at man kan ændre sin brevstemme frem til valget?
Margrethe Vestager (RV), 2013-11-13:
Desværre kan hr. Morten Marinus ikke konkludere på den måde, for jeg kan ikke tage stilling til den konkrete sag.
Jeg er nemlig klageinstans, og hvis jeg tog stilling til den konkrete sag, ville jeg derfor gøre mig inhabil, hvis spørgsmålet blev rejst som en valgklage.
Efter reglerne er det nemlig sådan, at efter valget kan man klage til kommunalbestyrelsen eller regionsrådet senest ugedagen efter valget.
Derfor kan ministeriet og dermed jeg som minister blive den, der konkret skal afgøre det, og derfor kan jeg ikke gå ind i den konkrete sag.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-11-13:
Jeg glæder mig til at se, om vi kommer til at opleve det kvantespring, som ministeren omtaler.
Jeg håber det, og hvis ikke det sker, kommer jeg igen om et års tid.
Jamen jeg har, som jeg også sagde, forståelse for, at man kan opstille forskellige krav, men det er jo ikke en umulig opgave at løse.
Metroen har f.eks. også stationer i København og på Frederiksberg, og metroen er jo praktisk taget graffitifri.
Altså, på metrostationer og på metrotog bliver graffitien fjernet, og det bliver den med det samme, sådan at det er en rar og positiv oplevelse.
I de borgerundersøgelser, vi laver i Frederiksberg Kommune, er metroen det, der scorer allerhøjest med tilfredshedprocenter på over 90.
Jeg tror, at det bl.a. hænger sammen med, at metroen opleves som ren og indbydende.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-11-13:
Vi har allerede tidsfrister i det samarbejde, Banedanmark har med DSB.
Det er inden for en uge, som spørgeren korrekt siger, men også inden for 24 timer på de 12 mest udsatte stationer, fordi vi ved, at det betyder noget for passagerernes togoplevelser, om de tør komme på stationen.
Så det er i fokus for Banedanmark og DSB.
Når jeg siger, at vi også er nødt til at have sikkerhedsperspektiv med, er det jo, fordi der er mange steder på konstruktionerne, hvor det vil have konsekvenser, om man kan køre på sporene eller ej, f.eks. ved lamellerne inde ved Nørrebro Station, hvor det i virkeligheden er på konstruktionen, der er malet graffiti, men det vil betyde, at vi skal lukke sporene, hvis vi skal afrense det.
Det er desværre sådan, at graffitimalerne, når de maler det, udsætter sig selv for ret stor fare, mens de gør det.
Og det skal de jo så også lige helst overveje om er nødvendigt.
Vi har prioriteret at afrense det på stationerne og ikke nødvendigvis på alle konstruktioner.
Det er også et prioriteringsspørgsmål i forbindelse med prioritering af midlerne.
Jan E. Jørgensen (V), 2013-11-13:
Jamen jeg er altså forhandlingsvillig.
Jeg kan sagtens se, at der kan være problemer i at få afrenset graffiti på sporene.
Men de her broer, jeg eksempelvis har vist billeder af, og hvor det drejer sig om graffiti ude i byrummet, som borgerne i byen skal se på dagligt, når de færdes, er jo ikke noget, som har siddet der i 48 timer.
Det er jo noget, der har siddet der i 48 måneder, uden at det er blevet fjernet.
Så jeg er helt med på det, hvis man kunne lave en eller anden form for differentieret krav, sådan så man skal fjerne det nogle steder inden for 48 timer eller måske endda inden for 24 timer, og andre steder kan man så have længere en lidt længere respit, f.eks. langs sporene.
Men problemet er jo, at når man har et krav om, at der skal fjernes graffiti inden 1 uge, vil borgerne og passagererne jo stort set aldrig opleve et graffitifrit miljø, kun lige, når graffitien er blevet fjernet, fordi allerede en dag eller to efter vil der være ny graffiti.
Det vil så sige, at de fleste af ugens dage vil man opleve en togstation, som er hærget af graffiti.
Det er så kun et spørgsmål om mængden.
Så hvis man kunne lave et differentieret mål, sådan så vi siger, at der, hvor borgerne kommer forbi, og der, hvor passagererne færdes, har vi et ambitiøst mål, og at vi langs sporene måske kunne indføre et knapt så ambitiøst mål, så synes jeg også, at vi var nået rigtig, rigtig langt.
Var det noget, som ministeren ville være villig til at se på?
Jan E. Jørgensen (V), 2013-11-13:
Vil ministeren sikre, at DSB og Banedanmark indfører et servicemål om, at ny graffiti skal fjernes inden for 48 timer?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2013-11-13:
Hvis jeg kigger på den togdrift, vi har rundtomkring i Danmark, og hvis vi fordobler det beløb, som i dag er på 9 mio. kr. – i 2010 blev der brugt 9 mio. kr. – er vi oppe at snakke om næsten 20 mio. kr.
Hvis jeg kigger på det, betyder det faktisk ret meget drift på banerne.
Skal vi sætte tog ud til Roskilde?
Skal vi sætte tog ud til Frederiksberg, eller hvor er det, vi ellers skal spare?
Det er jo ikke sådan, at der er en stor kasse, som vi bare kan putte penge ned i.
Vi er også nødt til at være ressourceeffektive med vores ressourcer.
Vi skal afrense graffiti, men jeg vil sådan set også gerne sikre, at danskerne får gode tog.