Dennis Flydtkjær (DF), 2012-05-08:
Jeg vil godt starte med at komme med en kort bemærkning, inden jeg begynder at forholde mig til det konkrete lovforslag, for jeg synes ærlig talt, det er lidt pinligt, at der kun er en repræsentant fra det ene af regeringspartierne, mens der er to regeringspartier, som slet ikke kan være til stede under behandlingen.
Jeg synes, det er et ret vidtgående forslag, og jeg synes ærlig talt, det er en hån mod folkestyret, at man vælger en repræsentant til at sidde hernede i salen og forholde sig til landets lovgivning, mens de andre regeringspartier ikke engang kan stille med en repræsentant, selv om det er forholdsvis store partier.
Jeg kunne forstå, hvis det var et parti med tre medlemmer, at det kunne være svært at finde tid til at stå hernede hele tiden, men når der er to store partier – regeringspartier oven i købet – som ikke kan være her, så synes jeg, det er en anelse ærgerligt, at man ikke lige kan få sendt om ikke andet så en suppleant herned for at kunne holde ordførertalen.
Til forslaget, som omhandler en række ting.
Når man ser på den røde tråd i forslaget, er det tydeligt at se, at vi har fået en socialistisk regering, som mener, at de store virksomheder er roden til alt ondt.
Det her er et forslag, som indeholder meget få positive ting, men til gengæld er der en lang række negative ting, hvoraf nogle er uden egentlig effekt, mens nogle andre er ren symbollovgivning for at hænge nogle selskaber ud.
Det første område, jeg vil nævne fra lovforslaget, er delen i forhold til virksomhedernes mulighed for overførelse af underskud, som omhandler en begrænsning af muligheden for at fremføre underskud til modregning i efterfølgende års positive skattepligtige indkomst.
Forslaget betyder, at selskabers tidligere underskud kun kan modregnes fuldt ud i positiv indkomst op til 7,5 mio. kr., mens de resterende underskud højst kan nedbringe den resterende indkomst med 60 pct.
Hvis man kigger på den her underskudsbegrænsning, vil man se, at det jo reelt er en forhøjelse af selskabsskatten.
Det kan være medicinalvirksomheder og it-virksomheder, som er kendetegnet ved, at de igennem en årrække har nogle store udviklingsomkostninger, indtil de får udviklet nogle produkter, som de så senere kan skabe noget velstand og en masse arbejdspladser med – alt sammen til gavn for Danmark.
Det er de virksomheder, man nu er efter. Noget af det, det også koster på, er den risikovillige kapital, fordi det gør det mindre attraktivt at investere i Danmark, fordi virksomhederne ikke kan få lov til at overføre deres underskud.
Når man ser på de provenumæssige konsekvenser af forslaget, vil man se, at de også er til at føle på.
Bare af det her ene delelement er påvirkningen efter et tilbageløb på 480 mio. kr., hvilket reelt betyder, at man påvirker likviditeten i selskaber med 480 mio. kr. på 1 år.
Det er jo lidt kritisk i en tid, hvor virksomhederne skriger på kapital, men har svært ved at låne i bankerne for at foretage investeringer, som netop kunne skabe gang i væksten.
Det er så det, man forringer nu, og dermed forringer man også konkurrenceevnen, og det synes jeg da er rigtig ærgerligt.
Der kan man bare spørge, hvad det egentlig er, det skal hjælpe.
Jeg synes ikke, det tydeligt fremgår af lovforslaget, hvad formålet egentlig er med det her, ud over at man siger, man vil skabe en større gennemsigtighed.
Men man skriver ikke noget om, at man regner med at få et større provenu ud, hvilket vil sige, at man faktisk ikke har nogen fornemmelse af, om det overhovedet virker.
Konsekvenserne af det her forslag vil være, at virksomhederne bliver sat i en offentlig gabestok, og man prøver på at skræmme nogle internationale virksomheder væk.
Bl.a. Sverige har haft en tilsvarende lov i 30 år, og svenskerne siger selv, at det ikke har virket.
Det har i hvert fald ikke givet nogen mærkbare provenuforbedringer.
Så det eneste, der står tilbage, er såmænd bare, at man nu skal køre en hetz mod de store virksomheder.
Vi går selvfølgelig ikke ind for skattesnyd, men vi vil ikke deltage i en ideologisk kamp, fordi der er rykket socialister ind i Skatteministeriet, som bare vil køre en hetz mod de udenlandske virksomheder, fordi det nu engang altid har været det, de er gået til valg på.
Så den symbollovgivning vil vi ikke støtte fra Dansk Folkepartis side, så derfor stemmer vi nej til forslaget.