runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steen Gade (SF), 2015-04-10:
Tak for det.
SF støtter forslaget, og vi er også rigtig glade for, at det blev en del af den finanslovsaftale, som vi sammen med Enhedslisten lavede med regeringen.
Man kan vel også sige, at man er glad for, at nogle af dem, der ikke var med til at finde pengene, også er glade for det, og det har jeg så hørt der var to ordførere her der var, og det ville da være en endnu større glæde, om hele Folketinget ville sige, at det var en fantastisk god idé og en fantastisk god aftale, vi fik lavet, da vi lavede finanslovsaftalen.
Det er jo lidt dril at sige det på den her måde, men det var jo ikke sådan lige de ord, der lød, dengang vi lavede finanslovsaftalen; da var det vist både alt for grønt og for dyrt osv., måske ikke den her lille del af det, men sådan samlet set.
Sagen er jo, at det her er lige så oplagt, som Socialdemokratiets ordfører sagde her, at satse på.
Jeg er vokset op i Thisted, og der har vi så landets ældste anlæg.
Desværre er der jo gået rigtig mange år, inden vi egentlig er kommet videre end det anlæg i Thisted, og det er jo vel noget, vi måske kollektivt må tage lidt på os, altså at vi egentlig ikke har fået gjort noget mere hurtigere.
Sagen er, at det lige nu er ekstra vigtigt, fordi vi går over i en ny fase i vores energipolitik, hvor det – i takt med at man får strøm fra vedvarende energikilder, som ikke producerer varme, f.eks. vind – er meget mere fornuftigt at sige, at man så kan få det varme vand ved geotermi.
Nogle andre steder, hvor den mulighed ikke er der, ja, så skal der jo varmepumper, som også bruger vindstrøm, til for at være med til at varme det varme vand op, sådan at hele modellen bliver vedvarende.
Så det er sådan set en meget nødvendig, aktuel ordning med de projekter, og vi ved at der er mange på vej.
Nogle er nået rigtig langt, f.eks. i Skive, hvorfra nogle har været og besøgt os i udvalget adskillige gange, men der er jo også mange andre prøveboringer i gang, og det vil sige, at vi har chancen for at få et stort potentiale her.
Danmark er faktisk velegnet til det.
Det er så beskrevet, at man måske hermed kan give en garantistillelse for to-tre anlæg om året og ikke flere.
Derfor vil jeg sige, foruden at vi selvfølgelig støtter forslaget, at det jo godt kan være, at vi får brug for noget mere, og jeg vil også appellere til, at vi i fællesskab kigger på, hvordan det her fungerer, og om risikoen er helt så stor, som den bliver gjort her, og at vi får samlet den viden op undervejs, sådan at der bliver mere og mere sikre boringer.
Der er jo mange, der siger, at det dårlige projekt ved Viborg med en bedre viden og med en bedre styring faktisk ikke behøvede at have været et dårligt projekt.
Det skal jeg ikke gøre mig klog på.
Jeg konstaterer bare, at der er nogle, der siger det, og det er jo en opfordring til os om at få så meget ud af det her, når vi nu ofrer de her penge på en garantiordning, en opfordring til at få opbygget den kompetence, at vi kan sætte tempoet op i de kommende år, sådan at geotermi virkelig for alvor bliver til noget.
Mikkel Dencker (DF), 2015-04-10:
Lovforslaget her er jo en udmøntning af en del af finanslovsaftalen for 2015, og det er som bekendt en finanslovsaftale, som Dansk Folkeparti ikke er en del af.
Potentialet i at udnytte geotermi, dvs. det varme vand, der er i undergrunden, er stort, og den foregående ordfører nævnte allerede, hvor stort et potentiale der faktisk er tale om.
Og det ville være fjollet ikke at forsøge at udnytte den naturressource bedre, end det er tilfældet i dag.
Det, der bliver foreslået her, er, at man opstiller en ordning, som skal gøre det mindre risikobetonet at bore de her dybe huller i undergrunden.
For erfaringerne har jo desværre vist, at der er en vis risiko forbundet med at bore de her huller; at der ikke kommer det ønskede udkomme af dem.
Og derfor har man i høj grad afholdt sig fra at forsøge sig med det.
Med forslaget her laves der en ordning med økonomisk risikodækning, sådan at de aktører, der er i den her branche, i højere grad slipper for at tage en risiko og dermed gerne skulle animeres til at begynde at bore mere i undergrunden – for på den måde at udnytte de forekomster af varmt vand, der er i Danmarks undergrund.
Det er sund fornuft, og det er også et relativt beskedent beløb, der er afsat i finansloven til startkapital til den her ordning.
Så derfor kan jeg sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-04-10:
Tak, formand.
Jeg skal hilse fra den konservative ordfører, Mike Legarth, og meddele, at han ligesom Venstre kan støtte det her lovforslag.
Geotermi er jo noget, som bl.a. indgår i energiaftalen, hvor vi afsatte 35 mio. kr. til at fremme geotermi i fjernvarme.
Men vi må bare erkende, at det har været ganske vanskeligt mange steder at komme i gang med de her projekter, fordi det er forbundet med en meget stor økonomisk risiko at bore efter varmt vand ganske langt nede i jorden.
Fjernvarmebranchen og de forskellige aktører, der er på området, har efterspurgt en eller anden form for forsikringsordning, som der har været brug for for at få gang i den her udvikling af geotermiprojekter.
Og det har også været sådan, at vi nok alle sammen har sagt, at branchen da selv på en eller anden måde må kunne klare at lave sådan en forsikringsordning.
Men der må vi bare konstatere at det ikke har været muligt.
De tre gange 20 mio. kr. er jo en del af en finanslov, som Venstre ikke er en del af, men jeg vil godt sige, at vi synes, det er fornuftigt, at der bliver etableret en sådan forsikringsordning.
Vi har jo også et enkelt sted i landet set, hvor galt det kan gå.
Det drejer sig om Viborg, som jo er et skrækeksempel på de økonomiske omkostninger, der er forbundet med det, hvis det efterfølgende viser sig, at det ikke kan lade sig gøre, og så er det jo varmeforbrugerne, der ender med at sidde med en kæmpemæssig regning.
Derfor er det ganske fornuftigt, at vi kan få gang i de her projekter, for at vi kan få gang i geotermi og dermed en alternativ energikilde, som kan være med til at bidrage til hele den grønne omstilling og også bidrage på en måde, som er anderledes, og som kan være med til at supplere biomasse og vindenergi i det samlede energibillede.
Så Venstre kan støtte det her lovforslag, og det kan De Konservative også.
Merete Riisager (LA), 2015-04-10:
Vi vil meget gerne sætte os ned og tage en drøftelse af, hvordan vi kan udarbejde en metode for det her.
Det må være muligt.
Hverken Enhedslisten eller Liberal Alliance råder over en hær af embedsfolk, så vi kan godt sætte os ned og komme med et forslag til en model.
Men jeg mener egentlig, det er et ansvar, som påhviler den siddende regering.
Rosa Lund (EL), 2015-04-10:
Jeg synes da, det er rigtig flot, at Liberal Alliance har påpeget det i medierne.
Men når nu vi kan se, at pengene ikke følger med, hvad skal vi så gøre ved det?
Altså, vil Liberal Alliance være med til at handle på det?
Det vil vi jo meget gerne i Enhedslisten.
Det er derfor, vi har fremsat det her beslutningsforslag.
Det mener Liberal Alliance så ikke er den rigtige måde at handle på det på.
Kan Liberal Alliance måske komme med et forslag til Enhedslisten om, hvordan vi så skal handle på det?
Per Clausen (EL), 2015-04-10:
Jeg kan godt forstå hr. Villum Christensen.
Han har gjort det nemt for sig selv, for alle problemer, der opstår i energisektoren over hele verden, skyldes statslig indblanding.
Og når staten blander sig overalt, er det jo dejlig nemt.
Men det, jeg bare vil spørge hr. Villum Christensen om, er: Hvem tror han kommer til at betale, hvis investeringer i energisektoren foretaget af private slår fejl?
Altså, tror hr. Villum Christensen, at der findes nogen som helst mulighed for at privatisere risikoen, når vi snakker om energiforsyning?
Man kan nok privatisere profitten, det går det tit godt med, men at privatisere risikoen her tror jeg ikke en pind på at vi vil se i fremtiden.
Merete Riisager (LA), 2015-04-10:
Det skete bare ikke, eller der var i hvert fald ikke nogen sikkerhed for det.
Og der har vi jo faktisk ret tidligt råbt vagt i gevær fra Liberal Alliances side og sagt: Det går ikke, vi bliver nødt til at få strammet op.
Vi bliver nødt til at få lavet en model, hvor pengene følger barnet helt ud i klasselokalet.
Så hvis fru Rosa Lund går lidt tilbage og kigger i medierne, vil hun også se, at Liberal Alliance påpegede det, ret kort tid efter at loven blev vedtaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2015-04-10:
Rigtig store dele af det her lovforslag er virkelig energinørderi – når det er allerværst, skulle jeg lige til at sige, men det kan nu også være meget sjovt indimellem.
Så langt, så godt.
Teknikken har Venstres ordfører redegjort for, så den vil jeg ikke gøre meget mere ud af.
Det, jeg vil sige lidt om, er det her med, at det nu bliver muligt for de små værker at komme ind under samme ordning, altså at vi udvider den nuværende ordning fra 35 værker til 85 værker.
Og hvorfor er det så, at det ikke bare er nørderi og teknik?
Det er jo simpelt hen, fordi der sidder en række kunder derude i dag, som betaler tusindvis af kroner mere for deres fjernvarme end andre fjernvarmekunder.
Og den situation er jo opstået omkring det, man kalder barmarksværker – et fantastisk koncept, som har kostet rigtig, rigtig mange forbrugere rigtig mange tusinde kroner over årene.
Rigtig mange af de forbrugere, vi taler om, bor samtidig i områder af Danmark, hvor det kan være svært nok i forvejen at sælge sit hus, og hvis der så kommer en gigantisk fjernvarmeregning oveni, kan enhver regne ud, at det bliver endnu sværere at sælge sit hus.
Det er selvfølgelig dybt urimeligt, at prisforskellene har været så store, som de har været, og stadig væk er det mellem de forskellige dele af landet.
Det, der så er hensigten med det her forslag, er, at ud over de første 35 af de værste af de her barmarksværker, som vi inkluderede i ordningen i første omgang, tager vi nu yderligere 50 ind.
Og hele hensigten med det er at få skabt en lille smule mere rimelig balance i, hvad det er for et prisniveau, den enkelte forbruger sidder med.
Så vi er selvfølgelig stærkt tilfredse med det her lovforslag, også med de tekniske dele af det.
Så Socialdemokratiet kan støtte forslaget.
Villum Christensen (LA), 2015-04-10:
Tak for det.
Som vi lige har hørt fra den sidste taler, er det jo vanskelige sager, vi har med at gøre her, og det er det jo bl.a. af den grund, at vi herindefra har svært ved at kunne vide, hvordan tingene vil se ud i fremtiden, når vi hele tiden supplerer med afgifter, eller når vi trækker lidt fra og lægger lidt til med tilskud, og derfor får vi jo sådan et kludetæppe.
Jeg har næsten aldrig set så vanskeligt et lovforslag med så meget tekst under det, der hedder »Ministeriets overvejelser«.
Jeg skal love for, at man har været langt rundt i hjørnerne, og jeg kan også forstå, at Socialdemokratiet synes, at det her er for energinørder, eller hvordan det blev udtrykt.
Det er vel formentlig et symptom på det samme, nemlig det forhold, at der ikke er nogen mennesker, der kan overskue det her område.
Det tror jeg simpelt hen ikke, i hvert fald ikke i dybden.
Så skriver man her i lovforslaget, at vi skal afklare nogle ting.
Ja, når man afklarer noget, er jeg ret sikker på, at det så har noget at gøre med det, som hr. Per Clausen nævnte her til sidst, altså at det jo i virkeligheden er en kommunalisering af området, vi i højere grad får ind i lovgivningen her, når man ikke skal basere sig på kommunalfuldmagten og det der væmmelige med, at elmarkedet jo er et liberalt marked.
Så jeg tror, hr. Per Clausen har fat i noget rigtigt, når han siger, at han efter grundig læsning er nået til det synspunkt.
Det ændrer jo ikke ved, at der også er noget positivt i det her lovforslag.
Det er meget, meget komplekst, men med hensyn til den hurdle, som vi hele tiden har haft med de små barmarksværker, synes jeg, det er rigtig fornuftigt at vi får et frit brændselsvalg – og så frit som muligt.
Det koster så også penge, fordi der så er nogle afgifter, man ikke får ned i kassen, men et lille nøk hver gang vi kan slippe for afgifts- og tilskudsregimet synes jeg må være et bærende element.
Jeg har ikke det fulde overblik over de juridiske komplikationer i forhold til kommunalfuldmagt eller ikke kommunalfuldmagt, det vil jeg indrømme, så jeg vil ikke melde sådan superklart ud, om det her er thumbs up eller thumbs down for os.
Der er sindssygt mange ting i det her lovforslag, og jeg har ikke på nuværende tidspunkt overblik over det, det vil jeg gerne indrømme, og jeg ved ikke, om jeg får det.
I forhold til det meget juridiske har jeg svært ved at se, om det egentlig er en fordel, at vi går den kommunaliserende vej, eller hvad man kan kalde det, og at vi reelt skal kunne sondre mellem, hvornår noget ryger ned i en bestemt kasse, altså hvornår det ryger ned i en privat kasse, og hvornår det ryger ned i borgernes kasse.
Om det er rimeligt og hensigtsmæssigt her, har jeg svært ved at se på nuværende tidspunkt.
Så derfor synes jeg også, det er vigtigt, at de der økonomiske forhold i forbindelse med regnskabsprincipperne bliver meget tydelige, og vi ønsker i hvert fald at få afklaret nogle af de her ting, inden vi tager endelig stilling.
Steen Gade (SF), 2015-04-10:
Tak for det.
Forslaget her er jo helt grundlæggende en del af energiforligskredsens område.
Andre har talt varmt om, at vi er med til at løse nogle af de små værkers problemer, og jeg er jo fuldstændig enig i, at det er en del af det.
Men jeg vil i virkeligheden også fremhæve det der med prisdifferentieringen mellem rumvarme- og procesvarmekunder; det synes jeg også er en god idé.
Og så vil jeg egentlig bare ligesom Venstres ordfører sige, at nu laver vi det her, og så ved vi, at vi inden 2018 skal kigge på hele fjernvarmesektoren – vi har en udfordring, der hedder 2018.
I SF mener vi, at vi skal gøre rigtig meget for, at den mest benyttede ændring på energisiden vil være at bruge varmepumper, så vi kan bruge vores vedvarende energi fra først og fremmest vindmøllerne – som kommer i klumper, kan man sige, da den kommer, når det blæser – til at blive ført ind i vores fjernvarmesystemer.
Men det er jo rigtigt, at hele den overgang til det og hele det system, vi skal have opbygget, er en af de vigtige ting i hele omstillingen.
Det kræver faktisk – selv om der nok er nogle her i Folketinget, der ikke sådan rigtig kan lide det – at vi har et stort overblik.
Men det betyder jo ikke, at vi ikke tænker på pengene.
Det betyder faktisk, at vi tænker på pengene i omstillingsprocessen.
Lars Christian Lilleholt (V), 2015-04-10:
Tak for det, formand.
Også her skal jeg hilse fra den konservative ordfører og meddele, at han ligesom Venstre kan støtte lovforslaget, og det er vel ikke så underligt, eftersom hovedindholdet i lovforslaget her er en fælles politisk aftale om, at vi skal give flere mindre decentrale kraft-varme-værker muligheden for at få et frit brændselsvalg; det vil sige muligheden for at gå fra naturgasfyret kraft-varme til alene at lave fjernvarme på basis af biomasse, og det er jo noget, som ikke mindst en række af de mindre decentrale kraft-varme-værker har efterspurgt rigtig, rigtig længe.
Hidtil er det 35 værker, der har haft muligheden, og med lovforslaget her kommer vi så op på, at 85 mindre decentrale kraft-varme-værker får den her mulighed, og for en række af værkerne handler det jo om økonomisk overlevelse.
De er for en rækkes vedkommende ret presset på pengepungen, og det betyder jo, at der nogle steder er en uforholdsmæssigt høj varmepris.
Med lovforslaget her vil en række af værkerne kunne reducere den årlige varmeudgift med mellem 3.000 og 4.000 kr. om året, og det betyder, at de bliver mere konkurrencedygtige, end de er i dag.
Der er også en finansiering af det her.
Der er en fjernelse af treledstariffen, og det betyder jo, at en række mindre værker kommer til at opleve, at de får en højere varmepris.
Der vil jeg godt opfordre ministeren til at vi i fællesskab får en dialog om, hvordan vi håndterer nogle af de værker, ikke mindst de værker, som for ganske nylig eller inden for de seneste år har gennemført ret betydelige investeringer i nye motorer og anlæg i det hele taget, og hvor de har gjort det i tillid til, at treledstariffen fungerede mange år frem i tiden.
Der kan vi jo se at der er en række af de værker, som er kommet i en økonomisk klemme, og der vil jeg gerne opfordre ministeren til, at vi sammen får kigget på det, og at vi også får kigget på, hvad det betyder, når grundbeløbet udløber i 2018, og at vi får en drøftelse af, hvordan vi håndterer det.
Det betyder jo, at en række af værkerne også bliver presset økonomisk på pengepungen i denne sammenhæng, og der har jeg tillid til at vi i fællesskab får sat os ned og får kigget på, hvordan vi sikrer, at fjernvarmen også fremadrettet er konkurrencedygtig.
Lovforslaget her indeholder også nogle andre forslag, bl.a. muligheden for prisdifferentiering mellem rumvarme og procesvarme.
Der kan nogle steder være god, sund fornuft i, at man giver mulighed for, at ikke mindst virksomheder kan anvende fjernvarme, og der kan det være godt, at man giver mulighed for, at de kan have forskellige priser, uden at det går ud over fjernvarmeprisen for de enkelte fjernvarmeforbrugere.
Så er der endelig noget om en lovfæstelse af reglerne om kommunernes hjemmel til at varetage kollektiv varmeforsyning og garantistillelse, og der opfatter jeg det her, som om vi skal have skabt en større klarhed om, hvordan reglerne er i forhold til kommunernes opgaver på området.
Så Venstre kan støtte det samlede lovforslag.
Villum Christensen (LA), 2015-04-10:
Det er jo spørgsmålet, om det er så billigt.
Igen: Hvis vi gav samme vilkår til alle, ville det her, hvis det var markedsmæssigt modent og fornuftigt og billigt, som ordføreren siger, jo komme op.
Vi skal bare ikke gå ud og forfordele nogen.
Jeg synes egentlig, det hænger meget godt sammen.
Og hvem siger i øvrigt, at der ikke er andre kilder eller andre ting, som hr. Steen Gade og undertegnede ikke kender – for vi er jo ikke nødvendigvis eksperter i teknologi – der er endnu mere lukrative, også for samfundet?
Nu er det en meget principiel diskussion, det ved jeg godt, for det er ikke noget stort beløb, vi snakker om, men jeg synes også rent principielt, at det forhold, at vi herindefra fortæller, hvad der skal gøres, giver et stort spild.
Det er ikke bare noget, jeg siger.
Man skal ikke gå langt tilbage, før man kan se, hvordan vi hele tiden lapper, sætter lap på lap, fordi vi ikke kan tåle at se alt det spild, der kommer ud af, at vi prøver at regulere noget, som vi faktisk ikke kan regulere.
Steen Gade (SF), 2015-04-10:
Hvis jeg nu siger til hr. Villum Christensen, at statsstyring kan der være mange faldgruber og fejl i, kan hr. Villum Christensen så sige, at markedet også kan begå nogle grundlæggende fejl, at det simpelt hen ikke agerer hensigtsmæssigt, som det skal?
Altså, vi er enige om, har jeg forstået, at der er varmt vand under store dele af Danmark.
Vi er enige om, at det vil være fornuftigt at få det op.
Men det er bare ikke sket, og hr. Villum Christensen ved jo godt, at i de sidste 2-3 år, siden den her regering kom til, har vi arbejdet med at prøve at se, om vi kunne få markedet, også det finansielle marked, til at garantere det her.
Det kunne vi ikke.
Vi har bare konstateret, at markedet ikke vil være med til at løse den opgave samfundsmæssigt at udnytte, at vi har noget billigt varmt vand, som vi faktisk har brug for at få op.
Det er der, problemet er.
Villum Christensen (LA), 2015-04-10:
Min centrale pointe er, at vi ikke skal gå ud og fortælle, hvad der er godt.
Vi skal have ens vilkår for alle, og så skal teknologierne, også den her teknologi, konkurrere med hinanden på lige vilkår.
Når vi går ind og top-down-styrer det her og siger, at noget er vigtigere end noget andet, så går vi jo hen og siger til en potentiel energikilde, at den vil blive trykket ned, ved at vi forfordeler andre.
Det er hele den metode, der ligger bag, som jeg synes er problematisk – bestemt ikke, at vi får masser at geotermi, som der kan være rigtig meget fornuft i.
Steen Gade (SF), 2015-04-10:
Jeg vil tilbage til geotermi, for jeg synes, hr. Villum Christensen slipper lidt uden om den diskussion.
Det, vi gør her, er altså fornuftigt, men har markedet løst det i de sidste 30-40 år?
Villum Christensen (LA), 2015-04-10:
Jeg tror, jeg vil svare på den måde, at i øjeblikket udbygger vi rigtig meget og har meget store investeringer, især på vindområdet.
Prisen på strøm er meget lav.
Det vil altså sige, at udbuddet i det marked, vi opererer i, er større end efterspørgslen.
Der er mange områder, hvor vi faktisk får et mindre forbrug af energi, fordi vi sparer så meget på energien, og det er jo godt.
Og den form for statsstyring, at man går hen og får nogle uhensigtsmæssige prisudviklinger, vil også være en årsag til, at det kan være vanskeligt på privat basis at investere, når nu prisen er så lav.
Det her er jo kun et eksempel på, at når man blander sig i markedet, får vi nogle meget, meget store udsving.
Så der er ikke noget nyt i, at markedet er bedst til at regulere og udjævne de her forskelle.
Rosa Lund (EL), 2015-04-10:
Jeg vil ikke forholde mig så meget til, hvilke partier der har meget adgang til luksus, eller som har en luksusagtig politik.
Der tror jeg, at jeg er af en lidt anden opfattelse end fru Merete Riisager.
Jeg vil bare påpege, at der i beslutningsforslaget sådan set anvises, at de penge, som er blevet frigivet fra specialundervisningen, skal over i folkeskolen for bl.a. at finansiere det her.
Så vil jeg bare gerne spørge fru Merete Riisager: Da Liberal Alliance stemte for inklusionsloven, tænkte man så, at de penge, der blev sparet på specialundervisningen, skulle bruges på noget andet end folkeskolen?
Villum Christensen (LA), 2015-04-10:
Tak for det.
Omend vi i Liberal Alliance hilser brugen af alternative miljøvenlige energikilder velkommen, anser vi det ikke for hensigtsmæssigt at skabe en ny bureaukratisk ordning, et nyt råd under Energistyrelsen og en ny form for statsstøtte inden for energiområdet.
Det her forslag er i sin substans en top-down-styret ordning ligesom de øvrige ordninger i energiforliget forstået på den måde, at vi herindefra skal fortælle markedet, hvad der er den rigtige energiform.
Og går det galt, skal risikoen smøres ud på andre.
Vi går meget ind for teknologineutrale reguleringer, for hver gang man giver fordele til nogle, vil der være andre, som man vælger fra.
Vi har en Better Place-skandale, der vel kostede i nærheden af en halv milliard; vi havde nogle solceller for et par år siden, der kostede en hel milliard.
Det er situationer, som alene opstår, fordi man herinde vil kloge sig på, hvad der er godt, og hvad der er skidt, og hvad der på sigt vil være konkurrencedygtigt.
Et sådant regime går altid galt, og vi kan ikke støtte en yderligere knopskydning på energiområdets mangfoldighed af støtteordninger, uagtet at geotermi er en ganske udmærket energikilde.
Alex Ahrendtsen (DF), 2015-04-10:
Det er nogle ting, vi skal have kigget på i forbindelse med udvalgsbehandlingen, og det er derfor, vi ikke tager endelig stilling til det i dag.
Merete Riisager (LA), 2015-04-10:
Dansk Folkeparti plejer ikke at være specielt begejstret for tværfaglighed.
Men hvordan forholder det sig i forhold til det her lovforslag?