Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-04-12:
Indledningsvis vil jeg lige endnu en gang påpege den korte høringsfrist på Integrationsministeriets område.
Den her gang er høringsfristen på 18 dage, og som bl.a. Foreningen af Udlændingeretsadvokater påpeger, er det for kort en frist til så omfattende et forslag som det, vi behandler i dag.
Og jeg vil sige, at det faktisk undrer mig, at man er så dårlige til at sikre ordentlige høringsfrister på det her område.
Altså, jeg kan ikke forstå, hvorfor det skal være så svært for lige præcis Integrationsministeriet at sikre, at høringsperioderne er i orden.
At en regering, der kalder sig selv liberal, kan finde på at komme med det her forslag, er for mig fuldstændig uforståeligt.
Jeg synes, det er dybt alvorligt, at regeringen og Dansk Folkeparti i deres iver efter at begrænse indvandringen – for det er jo i virkeligheden det, det her handler om – endnu en gang strammer reglerne for familiesammenføring.
Det er simpelt hen et angreb på danske borgeres frie ret til at vælge ægtefælle.
Altså, tænk, at en borgerlig regering kan finde på at blande sig i, hvem danske borgere må gifte sig med.
Med det her pointsystem stempler VKO danske borgeres udenlandske kærester med sådan nogle stempler i panden, hvor der står duer eller duer ikke.
Et af de ord, der er blevet hæftet på lovforslaget, er uddannelsessnobberi.
Jeg er helt klar over, at VKO har justeret en smule, siden pointsystemet blev lagt frem i første omgang, men på Venstres hjemmeside kan man bl.a. læse, at en faglært uddannelse sidestilles med en bachelorgrad.
Det undrer mig meget, for i selve lovforslaget står der, at en faglig uddannelse fra udlandet giver 40 point, mens en bachelorgrad fra udlandet giver 50 point, og derudover er det altså sådan, at en ph.d. eller en kandidatuddannelse taget i udlandet giver 80 point.
Altså, det er med andre ord forkert, når man på Venstres egen hjemmeside påstår, at det nu ikke længere er rimeligt at tale om uddannelsessnobberi.
Overskriften på Venstres hjemmeside er noget med, at nu er tømreren lige så meget værd som økonomen.
Det er jo faktuelt forkert, for en økonom uddannet på et universitet får væsentlig flere point, end en tømrer gør.
Endnu et sted, hvor snobberiet kommer til udtryk i det her forslag, er i forhøjelsen af sikkerhedsstillelsen.
Som både Advokatrådet, Dansk Socialrådgiverforening, Foreningen af Udlændingeretsadvokater, Institut for Menneskerettigheder og Rådet for Etniske Minoriteter påpeger, er der i den grad grund til at sætte spørgsmålstegn ved, hvorfor den her økonomiske sikkerhed skal forhøjes til 100.000 kr.
Og jeg må sige, at det heller ikke er, fordi vi har fået nogle sådan særlig informative svar i løbet af debatten i dag.
Institut for Menneskerettigheder stiller i deres høringssvar nogle meget konkrete spørgsmål, f.eks., om der har været nogen som helst tilfælde, hvor de 50.000 kr., der i dag skal stilles som sikkerhed, ikke har været nok.
Jeg glæder mig meget til at få et svar fra ministeren.
Og i virkeligheden vil jeg sige, at Rådet for Etniske Minoriteter er yderst præcise, når de skriver, at de samlede omkostninger ved at søge ægtefællesammenføring nu er blevet så høje, at retten til familieliv er en rettighed, der tilhører de rige; for det er jo fuldstændig rigtigt.
Det her skal jo også ses i lyset af de gebyrer, man netop har lagt på fra regeringens side.
Men retten til at få lov til at leve i sit eget land med den, man elsker, skal altså afhænge af, om man har adgang til de her 100.000 kr., som man kan stille som sikkerhed.
Snobberiet kommer også til udtryk – og jeg kan lige sådan kort sige, at snobberi kan være et gennemgående ord for hele det her forslag – ved at man straffes for at bo i det, regeringen kalder et ghettoområde.
Man får nemlig 20 point for ikke at bo i det, regeringen kalder for et ghettoområde.
Altså, med den straf risikerer man jo, at de velfungerende borgere, de ressourcestærke, dem, der har mulighed for at flytte,
flytter, fordi de så gerne vil familiesammenføres; for man kan altså få 20 point for at flytte.
Altså, det er jo det stik modsatte af det, jeg ellers havde forstået var intentionen, nemlig at vi får nogle boligområder, der i højere grad er blandede.
Derudover er det jo simpelt hen banal diskrimination af mennesker, der bor i såkaldt udsatte områder, at de skal have sværere ved at få familiesammenføring end andre borgere.
Som i øvrigt både Danmarks Lejerforeninger og Dansk Socialrådgiverforening påpeger, er det altså sådan, at et boligområde kan ændre status fra år til år, altså, det kan ændre sig fra år til år, om man nu tilfældigvis er på regeringens sorte ghettoliste eller ej.
Jeg mener også, det er diskrimination, at borgere under 24 år skal samle 120 point, mens borgere over 24 år skal samle 60 point.
Altså, man diskriminerer jo allerede i den nuværende lovgivning ved 24-års-regel og tilknytningskrav, men det ændrer ikke ved, at man altså fortsætter den diskrimination med det pointsystem, der ligger her.
Jeg gad godt vide, hvem der kan samle de der 120 point.
Det vil godt nok være meget, meget få, medmindre man har en dansk ph.d.-uddannelse eller en kandidatgrad fra et top 50-universitet.
Jeg skal til at slutte af.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens kommentar til, hvorfor sprogkravene i indvandringsprøven skal hæves, når man ingen erfaringer har med den nuværende.
Altså, hvad er argumentet for det?
Og hvorfor skal man forskelsbehandle statsborgere og mennesker med permanent ophold her i Danmark?
Hvad er logikken i det?
Jeg har ikke tid til at gennemgå alle tåbelighederne, men jeg kan fortælle ministeren, at vi har mange spørgsmål på vej, og jeg håber, at ministeren kan besvare bare nogle af dem, jeg har rejst i ordførertalen, på talerstolen nu.