runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2013-04-23:
Den plan, som ligger til grund for lovforslaget her, er jo selvfølgelig et samlet hele.
Det punkt har også været diskuteret i de drøftelser, der har været med Divisionsforeningen og DBU, og på baggrund af bemærkningerne til lovforslaget, hvor det altså fremgår, at det her er noget, der kan komme på tale i yderste konsekvens, hvor der er tale om helt særlige tilfælde, og hvor det kan være nødvendigt eksempelvis af hensyn til, som det hedder, at beskytte væsentlige samfundsinteresser – det er det niveau, vi er på – er der enighed om, at inden vi når dertil, er der en hel række andre trin på stigen, som skal betrædes, og en intensiv dialog, som skal tages.
Og når vi så dertil, ja, så er det ikke en lokal afgørelse.
Så skal den op at vende hos Rigspolitiet, således at man også får det perspektiv med, nemlig at sikre, at de foregående trin så at sige er gennemarbejdet.
Så på den baggrund mener regeringen selvfølgelig, at forslaget er ganske udmærket, og det er noget, som er aftalt i tæt dialog med interessenterne, herunder jo DBU og Divisionsforeningen.
Karsten Lauritzen (V), 2013-04-23:
Det er selvfølgelig rigtigt, og sådan er det jo, når man har en dialog; så har Divisionsforeningen en mulighed for at hive visse ting ud, og nogle ting må man så leve med er der.
Og noget tyder på, at det her har været et kardinalpunkt for ministeren.
Jeg har i hvert fald noteret mig, at justitsministeren meldte ud på et meget tidligt tidspunkt, at det her var noget, regeringen ville skubbe på.
Og der vil jeg godt sige til justitsministeren, at hvis grunden til, at man stadig væk har det med, på trods af der egentlig ikke er behov for det, er, at man frygter at blive anklaget for løftebrud, så vil jeg godt sige, at på det her område vil vi ikke klandre regeringen for ikke at have gjort det, man har sagt tidligere.
Den løsning vælger vi at stole på indtil videre, vi behøver ikke at lovgive.
Og så kan jeg godt fortælle justitsministeren, at hvis man på et senere tidspunkt skulle finde ud af, at der alligevel var behov for det, så vil Venstre gerne lægge stemmer til det her forslag.
Men vi forstår ikke rigtig, hvorfor ministeren ikke vil være med til at lade det her vente og bare lade foreningerne ordne det her selv.
Morten Bødskov (S), 2013-04-23:
Det, der har været vigtigt for regeringen, er for det første at sikre, at det, der skal ske nu på det her område, foregår i enighed med de aktører, der er.
Det er derfor, vi har brugt meget god tid på at tage en diskussion om, hvad problemerne er.
Vi er interesseret i, at en fodboldkamp skal være en fest og en fornøjelig dag for alle de mange, mange tusind som sidder rundt omkring på tilskuerpladserne.
Men der er en hård kerne, for hvem det at gå til fodbold som sagt handler om noget andet.
Derfor får både klubberne og politiet bedre muligheder for at gøre det.
Politiet får værktøjer, og klubberne får jo også i forhold til deres egne karantæneregistre bedre muligheder for udveksling af oplysninger.
Alt sammen med det formål at få et skærpet fokus på dem, der er problemet, og så at sige skåne dem, som ikke er problemet, og som vil have, at fodbold skal være en fest.
Den aftale, vi har lavet, er udmøntet i det her lovforslag, og der skal også i det være en sidste udvej: Hvis der er væsentlige samfundsinteresser på spil – det er det niveau, vi taler om – er det aftalt, at så kan politiet give påbud om at flytte en kamp.
Men det er det niveau, vi taler om, og derfor vil jeg da bare opfordre Venstre til lige igen at læse, hvad der rent faktisk står i lovforslaget, for så tror jeg, at man vil blive betrygget; vi taler om et ret højt niveau for risiko i forbindelse med en sådan kamp.
Tom Behnke (KF), 2013-04-23:
Ja, og det har jeg så forstået.
Det var ikke, fordi der lå en dom; det var ikke, fordi man var tvunget til at gøre det; det var ikke, fordi der var nogle andre, der havde sagt, at det var 10 år.
Det var, fordi det var den tidligere regerings vurdering – eller i virkeligheden den tidligere regerings embedsmænds vurdering, for det er jo de samme embedsmænd, der sidder i dag – at 10 år ville være et rigtigt balancepunkt.
Så er vi også ude over at skulle træffe nogle politiske beslutninger om, hvad vi politisk mener er fornuftigt.
Men det er jo sådan lidt bare at levere den videre.
For – og nu kommer spørgsmålet – er det ikke korrekt, at der har været en udvikling siden den dom, man hele tiden refererer til, i evnen til at kunne bruge selv meget gamle spor og trække bl.a. dna ud af det og kunne opklare sager?
Dermed er den grænse på 10 år.
Det kan godt være, den var fornuftig engang, for dengang var der ingen grund til at gemme det længere, men i dag er der teknisk set en grund til at gemme det i mere end 10 år.
Det giver vel anledning til, at man genovervejer, om balancen stadig væk er den rigtige.
Morten Bødskov (S), 2013-04-23:
Den er foretaget jo tilbage i 2010, og overvejelsen er selvfølgelig også foretaget i forhold til den bekendtgørelse, som er udsendt.
Derfor må jeg sige, at det, De Konservative stadig skylder svar på, er, hvad årsagen til, at man har ændret synspunkt, er.
Det var grundige overvejelser, der lå til grund for, hvordan man havde tænkt sig at efterleve dommen fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Det fremgår soleklart af det lovforslag, som altså den tidligere regering fik vedtaget i øvrigt jo ikke bare med den tidligere regerings stemmer, men med et meget bredt flertal.
Alle partier minus Dansk Folkeparti stod bag lovforslaget, som blev vedtaget der tilbage i 2010.
Ole Hækkerup (S), 2013-04-23:
Jeg kan ikke se, hvordan man på nogen måde kan tolke det, hr. Tom Behnke har sagt, på nogen anden måde.
Det er selvfølgelig interessant, hvis vi er nået hen til, at en plan for en kommende VK-regering er at udfordre embedsmændenes fortolkning af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols domme.
Det synes jeg er utrolig interessant.
Så har jeg et politisk opfølgningsspørgsmål om, hvor mange områder man har brug for at gøre det, og jeg har et opfølgende spørgsmål, der handler om, hvordan man har tænkt sig at gøre det.
Men jeg vil gerne hen til det springende punkt, der hedder: Hvad nu hvis det viser sig undervejs i udvalgsbehandlingen af det her beslutningsforslag fra Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti, at der ikke er grundlag for at fortolke det anderledes?
Hvad er så egentlig Det Konservative Folkepartis politiske valg?
Er det så at sige: Vi beslutter bare politisk at sætte os ud over en juridisk vurdering?
Eller er det at sige: Nå, men så kan vi ikke stå bag beslutningsforslaget mere?
Tom Behnke (KF), 2013-04-23:
Nej, det var sådan set ikke noget svar.
Ikke noget som helst af det, jeg spurgte om, er der blevet svaret på.
Hr. Ole Hækkerup stiller mig en lang række spørgsmål, men jeg kommer på på et tidspunkt, og så kan vi tage den debat der.
Det, der gør sig gældende, er, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols afgørelse på daværende tidspunkt om, at 10 år er en rimelig grænse, blev truffet ud fra en nødvendighed.
Hvor længe er det overhovedet nødvendigt at gemme et spor?
Ja, der siger man 10 år, for på det tidspunkt var den teknologiske udvikling sådan, at det ikke gav mening at gemme spor eller personer i registeret længere, for man kunne ikke bruge det til noget efter 10 år.
Den udvikling har jo forandret sig, for der er kommet en teknologisk udvikling, der gør, at man i dag rent faktisk kan trække nogle spor af gamle gerningssteder, som man ikke kunne før.
Det vil sige, at præmisserne for, hvor længe det egentlig er rimeligt og nødvendigt at gemme spor og personer i registeret, har forandret sig.
Det må da gøre, at man så også kan udfordre domstolene og sige: Gad vide, om ikke virkeligheden har ændret sig.
Ole Hækkerup (S), 2013-04-23:
Nu får vi jo lejlighed til at komme rundt om det senere i debatten, men havde det så ikke været bedre, hvis det af det her beslutningsforslag var fremgået, hvorledes det er, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti forestiller sig at udfordre Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol?
For det, jeg i virkeligheden synes er befriende ved hr. Tom Behnkes synspunkt, er, at han siger: Jeg skipper embedsmændene, jeg går direkte til domstolen, for jeg mener, den vurdering, Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol foretog dengang, er forkert, og jeg kunne godt tænke mig, at der kom en anden vurdering ud af den, og nu vil jeg gerne have, at man laver en plan for at udfordre Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Det havde vel i virkeligheden været, havde jeg – undskyld mig – nær sagt, en mere reel overskrift for det her beslutningsforslag, for så er det jo det, der i virkeligheden er hr. Tom Behnkes pointe.
Der må jeg så bare sige, at jeg så inderligt ikke håber, at vi på noget tidspunkt ender med at have en regering siddende, der siger: Vi ender med de facto til slut at sætte os ud over, hvad der måtte være af afgørelser fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Jeg tror, at det lige præcis er det forhold, der afspejler sig i, at også den daværende konservative justitsminister for 2 år siden havde præcis det samme synspunkt, som jeg her giver udtryk for.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-04-23:
Det, vi jo skal debattere her i dag, er de her fingeraftryksregistre, som der nu skal ændres i, og det kommer jo på baggrund af, at vi i 2010 under den konservative regering ændrede i reglerne for dna-registeret, og det skete igen, som vi jo før har hørt i debatten i dag, på grund af at der faldt en menneskerettighedsdom i Storbritannien.
Allerede dengang blev det varslet, at man højst sandsynligt også måtte kigge på fingeraftryksregisteret.
Jeg er sådan set enig i, at vi skal give politiet de bedst mulige redskaber.
Jeg tror faktisk, at SF og Dansk Folkeparti engang var de eneste, der snakkede om et fuldt dna-register.
Vi anerkender, at det kommer vi ingen vegne med, fordi vi respekterer den internationale retsstilling på området, og det er netop denne dom, der er faldet.
Så vi accepterer, at man både ændrer i dna-register og i fingeraftryksregister, men jeg læner mig også op ad, at jeg faktisk synes, at dansk politi – heldigvis – er rigtig, rigtig dygtige til at opklare forbrydelser.
Når det f.eks. handler om de allerallergroveste ting, er vi faktisk rigtig gode.
Så synes jeg også, at vi skal nedtone det aggressive i den her debat en smule, fordi det her handler om folk, som har været sigtet, men ikke dømt.
Når det handler om de dømte kommer de jo stadig væk til at stå i registeret, og det er endda i rigtig, rigtig lang tid.
Jeg er sikker på, at hvis vi spørger den person, som i 18 dage sad fængslet for et mord, han rent faktisk ikke havde begået, om han skulle have sit fingeraftryk eller sit dna i et register, ville han højst sandsynligt have nogle meget stærke holdninger til det.
Det er den afvejning, vi skal gøre som politikere.
Det er derfor, at SF må afvise det her beslutningsforslag.
Jeg skal hilse og sige, at det samme gør De Radikale og Enhedslisten.
Tom Behnke (KF), 2013-04-23:
Man sidder ikke bare og rafler med en terning og siger: Gad vide, hvad der kommer ud af det her.
Man har et grundlag, både objektivt og subjektivt, som man træffer sin beslutning på.
Hvis det grundlag nu ændrer sig over tid, er vi så ikke i en situation, hvor der kan sættes spørgsmålstegn ved, om den oprindelige, gamle afgørelse af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol stadig væk skal fortolkes, som man fortolkede den dengang?
Altså, hvis virkeligheden forandrer sig, er det vel rimeligt, at man kan prøve en ny sag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-04-23:
Jeg kan da sagtens se, at der er nogle udfordringer i den her sag.
Jeg er heldigvis glad for, at dansk politi faktisk formår at knække langt de fleste af sagerne.
Vi har en rigtig god opklaringsrate på det her område.
Vi respekterer, at der er faldet en international menneskeretsdom, og at det betyder, at vi må ændre vores registre på området.
Dem, der er blevet dømt for noget kriminelt, står selvfølgelig stadig væk i de her registre.
Jeg har ikke helt forstået, hvad det så er for nogle eksperter, eller hvad det er for en egenfortolkning, man læner sig op ad, når man siger, at man ikke anerkender den fortolkning, der er lavet af Menneskerettighedsdomstolen – altså når man siger, at den ikke korrekt.
Peter Skaarup (DF), 2013-04-23:
Jeg tror ikke, at det kan være et ukendt fænomen for SF's ordfører, at det i forbindelse med de sager, hvor der bliver afsagt dom ved Menneskerettighedsdomstolen eller andre domstole, kan være vigtigt at se på, hvordan tingene udvikler sig, efter at de pågældende domme er faldet.
Der kan jo sagtens være kommet nye oplysninger, der kan være sket en udvikling, der gør, at det, der var sagen for efterhånden en del år siden i den pågældende dom, ikke længere er sagen.
Det, jeg i virkeligheden vil sige, er, at vi er nødt til at følge med tiden
, og i en tid, hvor politiet jo ikke vælter sig i ressourcer – det tror jeg godt at SF og Dansk Folkeparti kan blive enige om – så er det dog endnu mere dumt, at vi gør det sværere, hvilket den socialdemokratiske ordfører faktisk også var inde på, for politiet at opklare kriminalitet, fordi man ikke længere må gemme det her materiale.
Skulle vi ikke hellere gøre det lettere for politiet at opklare ting i stedet for at gøre det sværere, som SF og andre partier nu vil?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-04-23:
Jeg tror på, at politiet stadig væk har rigtig gode muligheder for at opklare den kriminalitet, der sker, og det gælder specielt den allergroveste kriminalitet.
Det handler jo ikke udelukkende om politiets lette adgang til virkemidler.
Det handler sådan set også om borgernes ret til at have et privatliv og ret til ikke at være registrerede, specielt hvis de ikke har – hvad kan jeg sige – begået noget kriminelt.
Hvis man har været sigtet på et måske ganske forkert grundlag, skal man have ret til ikke at stå i de her registre.
Men jeg savner simpelt hen, at Dansk Folkeparti fremlægger, hvad det er, man læner sig op ad, når man siger, at man er uenig i den fortolkning, som Justitsministeriet har anlagt i forhold til fingeraftryk og formentlig også i forhold til dna.
Jeg savner simpelt hen, at man uddyber det mere, og det har jeg ikke set i forslaget, så jeg synes, at det er lidt svært at bygge noget på en tilgang, der hviler på noget rent hypotetisk.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-04-23:
Tak for det.
Og jeg er stadig væk suppleant for hr. Simon Emil Ammitzbøll.
Men inden jeg læser det op, jeg skal gøre på hans vegne, vil jeg gerne nævne, at vi opfatter lovforslaget som gående på fingeraftryk og ikke på muligheden for at gemme dna-spor, som hr. Peter Skaarup spurgte til.
Men det kan vi jo så få afklaret om vi har forstået rigtigt.
Det, jeg vil sige, er, at det ikke er nogen hemmelighed, at Liberal Alliance er endog meget skeptiske over for Big Mother-statens stadig mere omsiggribende kontrol og overvågning, og her ser vi så endnu et forslag, der øger tilsynet med borgerne og begrænser deres ret til at være i fred for staten.
Selvfølgelig kan man gøre sig skyldig i forbrydelser, og så gælder der nogle særlige regler.
Men er man frikendt, eller har det vist sig, at der ikke er grundlag for at opretholde en sigtelse, kan det simpelt hen ikke være rigtigt, at alle mulige oplysninger skal være registreret hos staten.
Derfor skal jeg blot sige, at vi er imod dette beslutningsforslag.
Peter Skaarup (DF), 2013-04-23:
Det er da helt fantastisk.
Måske er det lidt ærgerligt, at de respektive partier ikke selv stiller med en ordfører, men det må vi jo så i hvert fald leve med i dag.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge SF's ordfører om noget.
Hun går faktisk i virkeligheden ind i et forsvar af det, man gør – sådan syntes jeg at jeg hørte det – altså et forsvar af, at man altså handicapper mulighederne for, at politiet kan opklare kriminalitet, idet de ikke længere kan gemme fingeraftryk fra personer, der har været sigtet i en sag tilbage i tiden.
Man må heller ikke længere gemme dna-materiale fra de pågældende personer.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge til sagen om den såkaldte Amagermand, hvor det jo netop var sådan, at Amagermanden i 1980'erne var mistænkt for mordet på en ældre dame, men klarede frisag dengang.
Dermed handicapper man jo nu politiet, fordi vi risikerer, at de ikke længere kan tage gamle drabssager op, hvilket er vigtigt for at undgå fremtidige ofre.
Kan SF's ordfører virkelig ikke se, at der er et problem i det, og burde vi ikke slå fra os og sige, at det her simpelt hen ikke er rimeligt, i stedet for bare at sætte stemplet på og sige: O.k., så accepterer vi, hvad det er, der kommer fra Menneskerettighedsdomstolen?
Karsten Lauritzen (V), 2013-04-23:
Tak for det, formand.
Justitsministeren har jo fuldstændig ret i det principielle i diskussionen, nemlig at man på den ene side har hensynet til borgerens retssikkerhed, og på den anden side har man den efterforskningsmæssige redskabsværdi, det har for politiet, i forhold til at opklare alvorlige forbrydelser.
Og der, hvor man så har valgt at lægge snittet i 2010 – og det er som sagt sket som følge af den dom, der faldt mod Storbritannien; ikke mod Danmark, men mod Storbritannien – skal Danmark så rette ind.
Det er sådan, det må være.
Vi tilslutter os Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, og vi retter selvfølgelig også ind, når der falder en dom.
Men så er det jo altid en vurdering, hvor balancepunktet skal være.
Hvad angår den dom, der faldt mod Storbritannien, så havde de, hvis jeg ikke tager meget fejl, nogle andre regler i Storbritannien, end vi havde i Danmark.
De havde slet ingen slettefrister, og det har vi altid haft i Danmark.
Der er de politifaglige argumenter, som man kan hive frem.
Jeg tror, og det gør vi i Venstre, at det er muligt at have en længere slettefrist end de 10 år, der er fastsat, i forhold til sigtet, og vi mener sådan set også, at det er retssikkerhedsmæssigt forsvarligt.
Der er jo ikke tale om, at det er alle danskere, der bliver registreret i det her arkiv.
Der er tale om, at hvis man er sigtet – og der skal alligevel lidt til, før man bliver sigtet – så må man acceptere, at man findes i det her fingeraftryksarkiv i mere end 10 år.
Det kan vi acceptere, fordi det jo har vist sig, at den teknologiske udvikling både i forhold til dna og i forhold til fingeraftryk gør, at politiet kan bruge de her oplysninger til at opklare ganske alvorlige forbrydelser.
Så er der spørgsmålet, om den tidligere regering tog fejl.
Jeg vil først og fremmest sige, at det er muligt, at den tidligere regering har begået fejl, det anerkender jeg til fulde.
Er der begået en fejl på det her område?
Det er jeg ikke sikker på, men jeg synes, at når nu politifolk og andre siger, at man har en teknologisk udvikling både i forbindelse med fingeraftryk og i forbindelse med dna, der peger på, at hvis man opbevarer de her oplysninger i længere tid, kan man opklare alvorlige forbrydelser, så skylder vi politisk også at tage det seriøst. Så er spørgsmålet så tilbage: Kan man fortolke den afgørelse, der var fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol mod Storbritannien, til at have en længere slettefrist end de 10 år?
Og vi er sådan set i Venstre af den overbevisning, at det kan man godt, og det vil vi undersøge i den udvalgsbehandling, der skal være.
Så håber vi, at det lykkes at overtale justitsministeren til at se på det.
Men hvis det ikke er tilfældet og vi ikke kan skrive en beretning i udvalget, er vi som udgangspunkt klar til at stemme for beslutningsforslaget.
Ole Hækkerup (S), 2013-04-23:
Jeg skal bare lige forstå hr. Karsten Lauritzen ret.
Man forestiller sig – hvad gud måtte forbyde og alt det der – at der sad en VK-regering, og der sad en VK-justitsminister, og der så kom nogle embedsmænd fra Justitsministeriet og sagde: Det er vores bedste juridiske vurdering, at Danmark for at leve op til Menneskerettighedsdomstolen, er nødt til at have en slettefrist på 10 år for fingeraftryk, hvad du så end i øvrigt måtte mene om det politisk.
Ville en VK-justitsminister så sige: Det kan godt være, at det er jeres faglige synspunkt, det er jeg ligeglad med, jeg træffer nu en politisk beslutning om, at Danmark skal sætte sig ud over Domstolen, fordi jeg tror, at I simpelt hen tager fejl juridisk?
Karsten Lauritzen (V), 2013-04-23:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstod hr. Ole Hækkerups spørgsmål.
Men jeg vil i hvert fald holde fast ved, at det jo er en vurdering.
Så er det selvfølgelig rigtigt at spørge, hvor meget politisk kapital man vil satse.
Man risikerer jo, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol rejser en sag mod Danmark.
Det må jeg sige jeg næppe tror vil komme til at ske i den her sag, selv om man fastsatte en slettefrist, der var længere end de 10 år.
Det faktum, at man har været 3 år om alene at tage stilling til det her spørgsmål i Justitsministeriet, siger jo også lidt om, at det måske ikke er sådan, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstolen har en pistol rettet mod Danmark, for så havde vi altså nok gjort det hurtigere.
Så det er rigtig nok, at det er et spørgsmål om, hvilken politisk risiko man vil løbe.
Jeg har kigget på lovbehandlingen fra dengang, og det var jo ikke noget, Folketingets partier interesserede sig synderligt for.
Det er det så nu.
Hvad er årsagen til det?
Jamen den er jo, at der bl.a. er politifolk, der er fremme og pege på det her som et alvorligt problem.
Sådan er vi jo forskellige.
Peter Skaarup (DF), 2013-04-23:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge den socialdemokratiske ordfører om en meget omtalt sag, nemlig sagen om Amagermanden.
Amagermanden blev jo fældet på baggrund af, at man kunne tage gamle spor frem igen og sammenligne dem med nogle aktuelle spor.
Hvis man i en sådan sag giver lov til, og det er i virkeligheden det, man giver lov til nu, at slette gamle spor, altså gamle fingeraftryk, men også gamle dna-spor, så handicapper man politiet i høj grad i forhold til at opklare kriminalitet.
Kan den socialdemokratiske ordfører egentlig svare på, til hvilken nytte det er?
Altså, skyder vi i virkeligheden ikke os selv i foden ved at gøre Menneskerettighedsdomstolens tale her til noget, vi skal følge på alle punkter, i virkeligheden også overfølge?
Burde vi ikke kunne samensætte vores regler frit?
Er det ikke det, der karakteriserer et frit land, at vi kan det?
Ole Hækkerup (S), 2013-04-23:
Som jeg allerede sagde i min ordførertale, og jeg tror oven i købet, at jeg kiggede hr. Peter Skaarup ind i øjnene, ville dansk politi stå med bedre opklaringsmuligheder, hvis Danmark valgte at ignorere Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol – ja, det ville man formentlig.
Og jeg kan sikkert godt finde på andre eksempler ud over dem, hr. Peter Skaarup kom på.
Min pointe er i virkeligheden bare en anden, og den er, at den dag, det strammer om lårene og man selv sidder i regering, er der ikke en eneste af de partier, der er til stede her, der ville sige: Nu skal det være dansk politik at sætte sig ud over Menneskerettighedsdomstolen; det tror jeg bare er bundlinjen, når det kommer til stykket.
Hvorfor ville de ikke det?
Det ville de ikke, for hvis Dansk Folkeparti dengang havde sagt, at de nu går ind til en finanslovsforhandling med den gamle VK-regering for at sige, at de nu gerne vil have, at det skal være en politik, at vi sætter os ud over Menneskerettighedsdomstolen, så tror jeg, at VK-regeringen dengang øjeblikkelig havde slået bremserne i og sagt: Nej, der går grænsen.
Det næste er så, at det, hvis det virkelig var Dansk Folkepartis politik, at Danmark skulle sætte sig ud over Menneskerettighedsdomstolen, så fundamentalt for mig at se ville være at angribe følgende synspunkt, nemlig menneskerettigheder.
Den demokratiske styreform, de vestlige værdier hænger nøje sammen, og i det øjeblik, vi vælger at sætte os ud over dem, så ville lige præcis nogle af os, der skulle slås for de værdier, som ellers godt kan være truet af alle mulige fundamentalister ude i verden, svigte den kamp.
Også af den grund ville det ideologisk være forkert af Dansk Folkeparti at sige, at Danmark skal sætte sig ud over Menneskerettighedsdomstolen.