runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-02-07:
Jeg er glad for, at fru Lisbeth Bech Poulsen vil lytte til it-kyndige.
Jeg kan nævne, at jeg selv ikke er den mindst it-kyndige, for jeg er selv uddannet datamatiker og har læst på datalogistudiet i Aarhus.
Selv om jeg ikke nåede at blive færdig, vil jeg håbe, at fru Lisbeth Bech Poulsen vil lytte bare lidt til også ordførerne herinde.
Ordføreren nævnte, at det måske ikke var så usikkert, fordi det bl.a. er et lukket kredsløb, det er altså noget, der ikke er på internettet.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at et lukket kredsløb også kan hackes, det kan også kompromitteres, hvis man f.eks. har lavet forkert kode på det?
Jeg kan huske som knægt, inden jeg fik internet, at min computer gik ned, bl.a. fordi jeg havde fået virus, selv om jeg ikke havde internet.
Selv om det er et lukket system, er det ikke nødvendigvis sikkert.
Med hensyn til gennemskuelighed vil jeg spørge, hvordan fru Lisbeth Bech Poulsen vil garantere, at programmørerne har lavet et ordentligt system, og at der f.eks. ikke flyttes en stemme fra SF til Dansk Folkeparti for hver hundrede stemme, der afgives?
Det kan vælgerne ikke gennemskue.
Hvordan vil man lave de her sikkerhedsforanstaltninger, der skal sikre den her garanti for vælgerne?
Det er umuligt.
Skal det f.eks. være open source-kode, så alle kan se, hvordan det er indrettet?
Det har så også nogle minusser, for så er det nemmere for dem at hacke det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-02-07:
Det er helt klart, at en masse af de bekymringer, også nogle af dem, som ordføreren rejser, bliver vi ved med at adressere.
Der er ikke noget, der er endelig afgjort endnu, med hensyn til hvordan det kommer til at fungere.
Men det er klart, at der skal være sikkerhed for, at der ikke kan manipuleres med de her systemer.
Men jeg vil også sige, at man desværre aldrig vil kunne få et valg, der er hundrede procent sikkert.
Med den måde, vi gør det på i dag, ser vi, at der er 30 brevstemmer, der ender med at ligge i en opgang, de er blevet sendt på et forkert tidspunkt, der er en brand på et rådhus, der er måske en menneskelig fejl i optællingen.
Det, vi jo skal gøre, er at minimere de menneskelige fejl så meget som muligt.
Det samme gælder, når vi giver hjemmel til digitalt valg; der skal være en sikkerhed.
Jeg er ikke it-kyndig, men jeg lytter til folk, der er det.
Så vil jeg også lige sige, at det her lovforslag jo ikke er et lovforslag om, at vi skal indføre digitalt valg i Danmark.
Det er en hjemmel til, at de kommuner, der ønsker at gennemføre forsøg med det, kan gøre det.
Margrethe Vestager (RV), 2013-02-07:
Det er jo altid en vurderingssag.
Jeg synes måske, at lidt mere nøgternhed i overvejelsen af lovforslaget, som jo går ud på at give en hjemmel til, at noget kan sættes i gang, ville være på sin plads.
Jeg kan forstå på ordføreren i dag, at ordføreren har oplevet ting, som han ikke har oplevet i sine 8 år i Folketinget, og at ordføreren finder det barokt, at et forslag tonses igennem.
Det er selvfølgelig et spørgsmål om, hvordan man oplever det.
Vi har på kommunalt initiativ arbejdet med det her i 1 år; det skaber en hjemmel, det gør ikke, at arbejdet er tilendebragt – tværtimod gør det, at en lang række ting kan sættes i gang, og de skal selvfølgelig have den kvalitet, der både er redegjort for i lovforslaget, og som jeg også har givet udtryk for her i dag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-02-07:
Når man digitaliserer forskellige arbejdsgange, både i det private erhvervsliv og i det offentlige, er det typisk for at gøre arbejdsgangene lettere.
Men det er altid med den pris, at det bliver mindre gennemskueligt, hvad der sker, fordi det netop er en computer, der tager sig af det.
Men det er o.k., typisk i en privat virksomhed, for der gælder det om at være mest effektiv.
Det her er en digital valghandling, hvor det er en helt anden situation, og hvor det gælder om, at folk skal have tillid til valghandlingen.
Fordi man kan digitalisere noget, behøver det ikke nødvendigvis at være en god idé.
Og det er det altså ikke her, netop fordi det store minus, hvilket ministeren meget belejligt glemte at sige i sin tale – altså med hensyn til for og imod – netop er gennemsigtigheden i valghandlingen, som forsvinder i stor stil.
For hvem kan gennemskue, om den optællingsmaskine, som der godt nok kommer en papirstrimmel igennem, er programmeret rigtigt?
Tæller den rigtigt op?
Flytter den nu hver hundrede stemme fra Socialdemokraterne til Venstre?
Det kan nemt programmeres, så den gør det.
Så selv om folk står med den rigtige papirstrimmel, er det altså ikke sikkert, at den tæller rigtigt op.
Fra at man i dag har et system, hvor man selv kan gennemskue og selv kan se, hvordan optællingen foregår, skal man fremadrettet have tillid til en programmør eller to.
Vil ministeren ikke bekræfte, at det er den store ulempe ved det her, altså at gennemsigtigheden i valghandlingen bliver stærkt forringet, hvis altså den ikke helt forsvinder?
Margrethe Vestager (RV), 2013-02-07:
Jeg tror, der i én amerikansk stat er en særlig adgang for borgere med handicap til at stemme med en teknologiunderstøttelse.
Så det har man testet af nogle steder.
I det forarbejde, som er gjort, før lovforslaget overhovedet er lavet, er det spørgsmål selvfølgelig også undersøgt.
Det er meget muligt, at eksperter har forskellige syn på det, men jeg håber, at det er åbenlyst, at vi ikke ville kaste os ud i forsøg med digitalt understøttet valghandling, hvis det var sådan, at man så kunne se, hvad den enkelte borger havde stemt.
Det er jo en helt central del af vores demokrati, at når man først er i stemmeboksen, så er det hemmeligt, hvad man stemmer.
Stine Brix (EL), 2013-02-07:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ministeriet og ministeren har gjort sig af overvejelser over at lave et særligt forsøg, der gik på grupperne med handicap.
Jeg kan forstå, at man så har haft det ét sted i USA, hvorimod vi jo har haft stemmer med e-valg for hele befolkningen i rigtig mange lande rundtomkring med meget tvivlsomme erfaringer.
Kunne det ikke være interessant at kigge nærmere på, hvordan man kunne sikre stemmehemmeligheden for den specifikke gruppe af borgere, som jeg tror vi har et fælles ønske om også kunne komme til at stemme hemmeligt?
Margrethe Vestager (RV), 2013-02-07:
Jo, det, der jo så bare er problemet med det, er – heldigvis, kan man sige – at antallet af borgere med et handicap er relativt begrænset.
Derfor ville man stadig væk få udgrænset en gruppe og sige: I er ligesom noget særligt, for jer gør vi noget specielt.
Eftersom det er seks kommuner, som gerne vil være med, og jeg i hvert fald ikke har fantasi til at forestille mig, at det er samtlige valgsteder i alle seks kommuner, vi taler om, så er det jo i sagens natur et afgrænset forsøg.
Det her er ikke, at alle danske vælgere kommer til at opleve det at afgive deres stemme understøttet af en stemmemaskine på den ene eller den anden måde.
Det, som stadig flere oplever, er jo, at man kan få sit valgkort registreret digitalt, og det hører jeg sådan set ikke den store usikkerhed forbundet med.
Jeg tror, det er vigtigt, hvis vi vil have resultater og egentlig skal kunne tage stilling til det, at vi tester både for borgere med handicap og borgere uden et handicap.
Karsten Lauritzen (V), 2013-02-07:
Lovforslaget, som er fremsat af justitsministeren, har overordnet til formål at forbedre håndteringen af internationale forbrydelser samt håndteringen af den efterfølgende strafudmåling.
Lovforslaget vil generelt – måske ikke i et så stort omfang, men i et vist omfang – forbedre Danmarks muligheder for at deltage aktivt i internationalt samarbejde, der vil have til formål at bekæmpe hvidvaskning og terrorfinansiering.
Indholdsmæssigt omhandler lovforslaget først og fremmest en ændring af retsplejeloven, herunder en ændring af lov om international fuldbyrdelse af straf m.v.
Det er nogle af de ændringer, der er nødvendige for, at Danmark kan implementere Europarådets hvidvask- og terrorfinansieringskonvention.
Måden, man vil gennemføre disse ændringer af retsplejeloven på, er ved at indføre regler om tavshedspålæg og hjemmel til at fuldbyrde udenlandske konfiskationsafgørelser, som er omfattet af konventionen.
Dernæst omhandler dette lovforslag en gennemførelse af ændringer i udleveringsloven.
Folketinget finder hjemmel til bekræftelse af de to tillægsprotokoller i grundlovens § 19 om at handle på rigets vegne i mellemfolkelige anliggender.
Hvis der er nogen, der skulle sidde derude og tænke: O.k. hvad så med tillægsprotokol 1 og 2?
kan jeg sige, at dem behandlede vi i Folketinget for nogle år siden.
Jeg tror, det var tilbage i 2004.
Selv om det jo nok er noget, der er bredt flertal for i Folketinget, kunne det jo godt være, at man måske skulle prøve at gøre det lidt lettere tilgængeligt, når man implementerer konventioner over en 10-15-årig periode, for at få det samlede overblik, så man ikke mister det som parlamentariker.
Men det føler vi nu i Venstre ikke helt vi har mistet.
Jeg skal også sige, at vi betragter lovforslaget her som et lille skridt i den rigtige retning for det europæiske mellemstatslige politisamarbejde, hvilket jo kommer til at gavne os alle – forhåbentlig undtagen dem, der begår forbrydelser.
Hensigten er også klar: at slå hårdere ned på international kriminalitet og sikre en mere effektiv og ubureaukratisk håndtering af enten sigtede, tiltalte eller dømte personer i internationalt regi.
Vi er da også glade for, at man i lovforslaget skriver, at formålet er en mere ensartet proces og en mere ubureaukratisk proces medlemsstaterne imellem.
Det er jo altid dejligt, når der er fokus på det, selv om man måske, når man læser lovforslaget, kan være lidt i tvivl om, hvor langt et skridt i den rigtige retning det er.
Så med de ord skal jeg sige, at vi i Venstre bakker op omkring lovforslaget og støtter det, når det kommer til afstemning i Folketingssalen, og at vi generelt er tilhængere af et stærkt europæisk samarbejde i forhold til bekæmpelse af international kriminalitet, og det lægger det her lovforslag jo som sagt op til at give yderligere ubureaukratiske redskaber at forfølge.
Ole Hækkerup (S), 2013-02-07:
Tak, hr. formand.
Ja, også Socialdemokraterne kan selvsagt støtte det her forslag.
Det er allerede fremgået af den forrige ordførers indlæg, at det handler om, at Danmark får ratificeret hvidvask- og terrorfinansieringskonventionen fra Europarådet samt den tredje og fjerde protokol til udleveringsloven.
Helt grundlæggende har vi det simpelt hen sådan, at de her konventioner skal gennemføres i dansk lovgivning.
Det vil gavne ikke alene samarbejdet landene imellem, men også det, der er formålet med konventionerne, nemlig effektiv og gnidningsfri udlevering samt bekæmpelse af hvidvask og finansiering af terrorisme m.v. Og det støtter vi jo.
Hvad betyder det her så lidt mere konkret?
Hr. Karsten Lauritzen var allerede inde på noget af det.
Det gælder eksempelvis det her med, at man kan pålægge tavshedspligt, hvis der foretages en ransagning hos en, der ikke er mistænkt, men det kan nogle gange faktisk også være nødvendigt, forud for at man laver en ransagning hos en, der er mistænkt.
Der er det så vurderingen, at der her er behov for at få præciseret noget i dansk lovgivning og altså præcis at sørge for at have hjemmel til det.
Tilsvarende, når det gælder udlevering af lovovertrædere fra ikke-EU-lande, forenkles procedurerne.
Det giver en større grad af effektivitet og noget mindre bureaukrati, når det bliver i overensstemmelse med udlændingekonventionerne.
Og på den baggrund kan også vi støtte lovforslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2013-02-07:
Tak for det.
Nu har de to forrige ordførere jo pænt forklaret, hvad det hele drejer sig om, og så håber jeg også, at vi alle sammen har forstået det.
Jeg synes i hvert fald, at det var sådan en dejlig kompliceret tekst at læse.
Det er jo altid rart, nu når man er lægmand, at læse det her juristsprog.
Men i bund og grund er det, synes jeg, forholdsvis simpelt, nemlig at man har en fuldbyrdelse af udenlandske afgørelser om konfiskation, og at man kan pålægge tavshedspligt, når man undersøger nogle, man regner med er kriminelle, sådan at de ikke finder ud af det, og at man laver en forenklet procedure i udleveringsloven.
Og så giver vi selvfølgelig lov til, at man samtykker i forhold til ratificeringen.
Det støtter vi fra Dansk Folkepartis side.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-07:
Jeg skal forsøge at være lige så hurtig – og tak for ordet, formand.
L 127 er et meget teknisk lovforslag, som det er blevet forklaret af de forrige ordførere.
Ikke desto mindre er tekniske lovforslag også vigtige, f.eks. når vi ønsker at samarbejde om kriminalitetsbekæmpelse på tværs af grænserne.
Dette lovforslag handler først og fremmest om at implementere Europarådets konvention om hvidvask og terrorfinansiering, f.eks. således, at der nu bliver givet hjemmel til at fuldbyrde udenlandske konfiskationsafgørelser, som er omfattet af konventionen.
Derudover tiltræder vi nu yderligere to tillægsprotokoller til den europæiske konvention om udlevering.
Det er samlet set gode tiltag, som vi fra radikal side kan støtte.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2013-02-07:
Det herlige ved at være nummer fem i rækkefølgen er, at andre har redegjort for, hvad lovforslaget handler om, så det vil jeg ikke bruge tid på.
Jeg vil bare kort sige, at kriminalitet i dag ofte har en grænseoverskridende karakter, og derfor er det bare vigtigt, at vi har en fælles kriminalpolitik så vidt muligt i så mange lande som overhovedet muligt, fordi det simpelt hen er en nødvendighed og en forudsætning for, at vi har en effektiv bekæmpelse af kriminalitet.
Og det skal selvfølgelig altid ske under iagttagelse af den nødvendige retssikkerhed.
Så bliver det ligesom ikke så attraktivt.
Og vi synes, det er positivt, at det her lovforslag understøtter lige præcis det.
Samtidig ligger der i lovforslaget en retssikkerhedsmæssig forbedring for mennesker, som udleveres til retsforfølgelse i andre lande.
Højesteret har nemlig afsagt en kendelse, som fastslår, at man ikke kan udleveres, når man allerede er dømt eller frifundet for den samme strafbare handling, og det er selvfølgelig fint.
Jeg noterer mig også, at der ikke i nogen høringssvar er særlige bemærkninger til det her lovforslag, og jeg tror, at vi samlet set kan sige, at det er et godt redskab til at slå ned på international og grænseoverskridende kriminalitet med.
Så det kan vi støtte fra SF's side.
Tom Behnke (KF), 2013-02-07:
Det ligger som en helt naturlig del af De Konservatives dna at bekæmpe kriminalitet, herunder den grænseoverskridende kriminalitet, og med forslaget her bliver det endnu sværere at lave denne type kriminalitet.
Stine Brix (EL), 2013-02-07:
En af de bekymringer, jeg hører fra mange af de it-eksperter, jeg taler med, er, at det stort set er umuligt at opretholde på den ene side ønsket om stemmehemmelighed og så på den anden side ønsket om at kunne verificere det resultat, der kommer ind i en computer.
Altså, der er en modsætning mellem ikke at kunne identificere, hvem der har stemt, og så at bruge computere til at tælle stemmer op.
Derfor synes jeg, at det jo kan lyde meget sympatisk, når man siger, at muligheden for at have hemmelige stemmer skal udbredes til flere grupper af borgere, end det er i dag, f.eks. de grupper, der ikke kan stemme selv.
Men når realiteten er, at det ikke kan lade sig gøre, og man tværtimod risikerer at kompromittere stemmehemmeligheden for hele befolkningen, er det så ikke for overilet at udbrede e-valg uden at kigge på mulighederne for at lave en særlig løsning kun for grupperne med handicap?
Margrethe Vestager (RV), 2013-02-07:
Det tilsagn vil jeg meget gerne give.
Det er jo sådan, at når vi skal have tredje behandling, er betænkningen forudsætningen for den tredje behandling, og den proces, som er beskrevet der, vil jo være den proces, som følger lovforslaget.
Og når vi så vender tilbage til det, vil de ting, som er skrevet i betænkningen, naturligvis være bindende.
Altså, jeg synes ikke, at den forsvinder.
Det er jo bl.a. derfor, der er fintælling og nogle gange fintælling på fintælling i forbindelse med den valghandling, som vi kender i dag.
Jeg forestiller mig da også, at man vil tælle efter, om det nu er, som det skal være.
Men det er selvfølgelig en kommende diskussion med eksperterne om, hvad der vil være det sikreste og det bedste.
Jeg tror, det er meget vigtigt ikke at gøre det her til et spørgsmål om, at man enten kan have tillid til valghandlingen, eller også får man sådan en eller anden kold effektivitet.
Jeg havde egentlig forventet, at Dansk Folkeparti, som sædvanligvis har en meget stærk politisk holdning til, at borgere med handicap skal have de samme muligheder som os andre, ville tage det med i betragtning i stedet for at gøre det her til et teknisk spørgsmål alene.
Dennis Flydtkjær (DF), 2013-02-07:
Vi ser i Dansk Folkeparti meget gerne, at folk med handicap får hjælp, men det kan altså løses på andre måder.
Det kunne bl.a. være ved, at man i forhold til folk, der er blinde, laver stemmekort med blindskrift.
Det kunne være, man alene lavede en teknologisk løsning, som der foreslås her, som kunne være med brevstemme – det er i øvrigt også foreslået i høringssvarene – hvor handicappede så kunne afgive brevstemme hos kommunen.
For det er jo klart, at der er en afvejning for den handicappede om, om man vil have gennemsigtigheden i valget og man gerne vil have muligheden for den personlige stemme.
Det kunne man jo så gøre som en mulighed alene for de handicappede og hjælpe dem.
Men hvorfor man skal sætte hele valghandlingen over styr for alle andre synes jeg er lidt uklart.
Så vil jeg sige noget til det ministeren sagde, med hensyn til at man i dag kan gå ind og lave fintælling på fintælling.
Ministeren var indstillet på, at man sørgede for trods alt om ikke andet så i forsøgsperioden at få talt alle stemmerne op igen.
Det, der er lagt op til i lovforslaget, er jo alene en stikprøve af, om den her digitale optællingsmaskine har talt efter.
Der synes jeg da at det giver god mening, at man trods alt i forsøgsperioden sørger for, at alle stemmer bliver talt op efterfølgende, netop for at kunne evaluere systemet og se, om det nu er foregået rigtigt.
Margrethe Vestager (RV), 2013-02-07:
Det synes jeg er en oplagt overvejelse, man må gøre sig.
Men igen tror jeg, at vi ville tjene lovforslagets behandling og diskussionen ved at lade være med at stille det op, som om at enten kan nogle åbenbart få mennesker få et privilegium, som vi andre nyder, eller også sætter man hele valghandlingen over styr.
For de forslag, der bliver angivet i forhold til at gøre det muligt for borgere med et handicap at stemme hemmeligt, er jo stadig forslag, der gør, at man skal et andet sted hen. Jeg tror, det vil vække opmærksomhed, hvis der er en stemmeseddel i dyngen, som er skrevet med Braille eller på anden måde.
Det er meget svært at se, hvordan man kan gøre noget andet end at sige, at hvis du har et handicap, kan du altså ikke stemme ligesom os andre.
Det er selvfølgelig en vurderingssag, men jeg synes, det vigtigt, og jeg synes, at det gør en stor forskel.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-02-07:
Man kan forholde sig til det her lovforslag på mange forskellige måder, men jeg synes, at det, der er det problematiske, og det, som vi i andre partier har svært ved at forstå logikken i, er, at man i regeringen har valgt at fremsætte det nu.
Det er ikke, fordi vi er it-forskrækkede, vi synes sådan set, det er udmærket med en teknologisk udvikling, som også tilgodeser handicappede og alle mulige andre, men tingene skal ikke ske, før tingene skal ske.
Det er jo altså sådan, at vi kan se, at mange af de mennesker, som har arbejdet med og forsket i det her, professorer på Danmarks Tekniske Universitet og alle mulige andre, siger, at det her simpelt hen er for hurtigt, simpelt hen for tidligt, at Danmark ikke er klar til at sætte de her projekter i gang.
Det lytter man så ikke til fra regeringens side, men vælger i stedet at sige: Det er det, vi vil, vi vil have de her forsøg sat i gang med elektroniske valg i det her antal danske kommuner.
Herregud, vi har brugt blyanter i Danmark i mange år.
Stauning blev valgt ved stemmeafgivning med blyant.
Ministeren blev også valgt ved stemmeafgivning med blyant.
Der er ikke noget nyt i det, sådan er det jo.
Det har vi gjort i mange år i Danmark, og derfor kan vi vel også vente, til vi får nogle anbefalinger fra de folk, som har ekspertisen inden for det her område, og det synes jeg måske ministeren skulle prøve at reflektere over.
Jeppe Mikkelsen (RV), 2013-02-07:
Jeg vil meget gerne læse talen op igen, hvis fru Stine Brix ønsker det.
Nu kigger jeg ned på fru Stine Brix og ser, om hun nikker eller ryster på hovedet.
Men jeg har svært ved helt at klargøre, hvad fru Marlene Borst Hansen har lagt til grund for sin tale.
En gang imellem kan folk ikke deltage i debatterne herinde.
Det sker, og det er selvfølgelig beklageligt, og det vil jeg beklage så meget, som jeg overhovedet kan.
Jeg tror, at det er sket for samtlige partier, hvad jeg kan huske, at man enten ikke har kunnet stille med en ordfører overhovedet, eller at man har stillet med en anden.
I den forbindelse har vi vurderet, at det var bedst trods alt at stille med en, der kunne læse en tale højt.
Hvis der er spørgsmål, er jeg sikker på, at fru Marlene Borst Hansen gerne vil svare på dem.
Jeg ved også, at hun har udtalt sig i medierne osv. om det her forslag, så det er ikke kun her i den lukkede kreds, at det er blevet diskuteret, og jeg skal nævne over for hende, at der er et ønske om, at hun kommer på talerstolen til andenbehandlingen.
Margrethe Vestager (RV), 2013-02-07:
Jeg glæder mig over denne kærlighed fra Dansk Folkepartis side til eksperter og deres udsagn.
Jeg tror, det i mange andre sammenhænge vil komme os til gavn, hvis vi kan henvise til, at eksperter udtaler, at ting bør være på en given måde.
Det vil jeg lægge mig på sinde i forbindelse med spørgeren og Dansk Folkepartis medlemmer i øvrigt.
Jeg vil gerne gentage det, som både står i bemærkninger og blev sagt af mig indledningsvis.
Der er en række kommuner, som gerne vil afprøve, om man kan have en valghandling på en anden måde, som har nogle andre kvaliteter end den valghandling, som vi kender i dag, uden at man får en valghandling, hvor folk oplever, at der bliver gået på kompromis med den tillid, man må have til en valghandling i et demokrati.
Det synes jeg er vigtigt.
De eksperter, som har indsigt og viden på det her område, både for så vidt angår det tekniske og det organisatoriske, bliver inddraget i de arbejdsgrupper, som skal i gang, når der måtte være hjemmel for overhovedet at sætte det i gang.
Det synes jeg er en rigtig og ordentlig måde at gøre det på, og de resultater, der så kommer af de forsøg, der vil være, håber jeg sandelig også vil indgå i forskernes videre arbejde og deres vurderinger.
Hans Kristian Skibby (DF), 2013-02-07:
Jeg synes ikke, at ministeren svarede på mit spørgsmål om, hvorfor der er sådan et hastværk fra regeringens side.
I Finland måtte de lade en række valg gå om, simpelt hen fordi valgtallene ikke stemte, selv om de var elektroniske.
Hvorfor skal vi dog til at lade det danske valgsystem være et Jeopardy?
Vi har tillid til blyant og papir, men det har ministeren så åbenbart ikke.
Jeg kan simpelt hen ikke få det ind i skallen, at det her skal være så stort et problem, at det skal gennemføres med så stor hastighed.
Sådan behøver de andre selvfølgelig ikke være, men der er altså nogle risici ved at gå ud på den her måde så hurtigt og forjappet.
Derfor synes jeg, at ministeren skulle vente i det mindste til 2016.
Margrethe Vestager (RV), 2013-02-07:
Som sagt til en tidligere spørger tror jeg, at oplevelsen af hastighed er forskellig.
Der har været arbejdet med det her spørgsmål i et år, før vi er nået til at foreslå Folketinget at give en hjemmel til, at ting kan afprøves.
De kommuner, som har ønsket at afprøve det her, har også tænkt sig om, før de bad om at få lov til det.
Det synes jeg ikke er en rimelig måde at tage diskussionen på.