runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Christensen (V), 2009-11-24:
Det er som bekendt regeringens mål, at vi som borgere i så stor udstrækning som overhovedet muligt skal have mulighed for at kommunikere digitalt med det offentlige.
I dette forslag om tilmelding og framelding ved erhvervsrettet voksen- og efteruddannelse foreslås det, at undervisningsministeren kan fastsætte regler om digital tilmelding og framelding til arbejdsmarkedsuddannelser og enkeltfag.
Dette forslag udgør første fase af lovgivningsarbejdet i forbindelse med digitaliseringen af VEU-administrationen.
Både for brugerne og for uddannelsesinstitutionerne vil digitaliseringen af VEU-administrationen på den lange bane betyde mindre tidsforbrug og bedre service; bl.a. vil uddannelsesinstitutionernes behov for manuel sagsbehandling, herunder indtastning – altså alt tastearbejde – blive reduceret som følge af selvbetjeningsmulighederne.
Det er i første omgang hensigten at fastsætte regler, som indebærer, at selvstændigt erhvervsdrivende og arbejdsgivere, der tilmelder deltagere til kurser, skal foretage tilmeldingen digitalt, hvis tilmeldingen sker på en uddannelsesinstitution, som anvender systemet EASY-A. Det er altså et kendt system, man bruger, så det skulle ikke give de store problemer.
Pligten til at tilmelde sig digitalt vil gælde for arbejdsmarkedsuddannelser og enkeltfag.
I andre tilfælde end de nævnte vil selvstændigt erhvervsdrivende og arbejdsgivere i første omgang ikke blive forpligtede til at bruge digital tilmelding.
Den foreslåede indførelse af digital tilmelding ændrer ikke uddannelsesinstitutionernes nuværende pligter og ansvar, herunder at foretage visitation af deltagerne og kontrollere, at deltagerne opfylder betingelserne osv. Så alt det skulle være i orden.
Selve gevinsten ved digitaliseringen skal i de første år dække de omkostninger, der er ved at implementere selve systemet.
Efterfølgende skal det jo, som vi alle sammen ved, bidrage til finansiering af politireformen, som et meget stort flertal i Tinget står bag.
Reglerne indebærer, at alene personer med fast bopæl eller beskæftigelse i Danmark har adgang til arbejdsmarkedsuddannelser.
Lov om arbejdsmarkedsuddannelse m.v. gælder altså ikke for Færøerne og Grønland.
Færøernes hjemmestyre og Grønlands selvstyre har på den baggrund fremsat ønske om, at personer med fast bopæl eller beskæftigelse på Færøerne eller i Grønland, som ikke opfylder kravet om fast bopæl eller beskæftigelse i Danmark, kan få adgang til at deltage på ordinære hold på de danske arbejdsmarkedsuddannelser mod fuld deltagerbetaling.
Forslaget indeholder derfor også forslag om, at undervisningsministeren bemyndiges til at fastsætte nærmere regler om adgang til arbejdsmarkedssystemet for personer med fast bopæl eller beskæftigelse på Færøerne og i Grønland.
Venstre kan uden forbehold støtte begge elementer i dette lovforslag.
Bertel Haarder (V), 2009-11-24:
Det er mærkeligt, fordi danske studerende kan tage verdens højeste uddannelsesstøtte med sig, men alligevel er der altså flere studerende, der kommer til Danmark, end der er danske studerende, der tager til udlandet.
Det er et tegn på kvalitet, som jeg synes vi skal være stolte over.
Eftersom studerende fra ikke-EU-lande og fra ikke-EØS-lande jo skal betale for undervisningen, opstår der et behov for, at særligt talentfulde, som ikke er i stand til at betale, kan få et stipendium.
Derfor har man stipendieordninger for både Undervisningsministeriets og Videnskabsministeriets område, og forslaget harmoniserer disse stipendieordninger, så det nu på Undervisningsministeriets område bliver ganske som på Videnskabsministeriets område.
Det vil sige, at den ordning, man hidtil har haft på universiteterne, får man nu også på erhvervsakademierne, professionshøjskolerne, ingeniørhøjskolerne og Danmarks Medie- og Journalisthøjskole.
Jeg kan give et eksempel: Den midtjyske professionshøjskole, der hedder VIA, får nu syv fripladser, svarende til 15 pct. af de tildelte stipendiemidler – nu bliver stipendiemidlerne nemlig fordelt efter objektive kriterier, og alle har mulighed for at få deres rimelige andel af stipendiemidlerne.
Sådan har det ikke hidtil været.
Det er kort sagt en harmonisering, en forenkling og en rimeliggørelse, og jeg er glad for, at alle kan støtte det.
Jeg står altid ved mit ord, og jeg gør altid, hvad jeg kan, for at leve op til de aftaler, vi har indgået, bl.a. fordi jeg gerne vil indgå flere aftaler med de samme partier, og så er det jo klogt at leve op til dem, man allerede har indgået.
Jeg vil også igen gøre opmærksom på, at jeg var usædvanlig åben med hensyn til at indrømme, at der er eksempler på administrative besparelser med digitalisering, som ikke er kommet til tiden og ikke i det omfang, man havde regnet med – i hvert fald ikke på kort sigt.
Men lige præcis når det gælder de nye test, kan det godt være, at de kom et par år senere end forventet – det er min skyld, for jeg ville have, at de skulle fungere, før de blev sat i gang – men jeg kan fortælle hr. Carsten Hansen, at jeg lige har været til demonstration af de nye test, og det gjorde mig meget optimistisk.
Jeg fik en rigtig god beskrivelse af, hvad lærere kan bruge dem til.
Så selv de nye test tror jeg hr. Carsten Hansen ender med at kunne smile huldsaligt ved tanken om.
Christine Antorini (S), 2009-11-24:
Den virkelighed, som unge mennesker står i i dag, når de er færdige med folkeskolen, er, at de skal vælge en ordinær ungdomsuddannelse.
Hvis de vælger den gymnasiale vej, ved de, de har ret til at gøre den gymnasiale uddannelse færdig.
Det var derfor, vi kæmpede for at få en færdiggørelsesgaranti i den globaliseringsaftale, der er.
Derfor har jeg brug for at vide – ikke hvordan vi fortolker den aftale, for den diskussion skal vi nok få – om fru Anne-Mette Winther Christiansen faktisk støtter, at unge skal have mulighed for at gøre deres erhvervsuddannelse færdig, dvs. en fuld uddannelse.
Eller er det, der i virkeligheden er Venstres politik, at man synes, at unge skal kunne tage en halv uddannelse?
Hr. Carsten Hansen kom med en række eksempler på det, der hedder trin 1-uddannelser, hvor eleverne ikke er fuldt ud færdigfaglærte.
Er det det, som Venstre arbejder for?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2009-11-24:
Inden for de 12 indgange har man mulighed for at blive færdig, men der er ikke nogen, der garanteres, at det bliver hundrede procent det forløb, man er startet på, hvis det viser sig, at der ikke er en praktikplads, eller hvis det viser sig, at der sker noget andet.
Det er den fortolkning, jeg ikke har været i tvivl om, og det er den fortolkning, jeg forstår at skoleverdenen har reageret anderledes på.
Christine Antorini (S), 2009-11-24:
Det er jo rigtigt, at vi har en meget uheldig fortolkningsstrid om, hvorvidt de unge kan få lov til at gøre en erhvervsuddannelse færdig eller ej.
Men det var sådan set ikke det, som hr. Carsten Hansen spurgte Venstres ordfører om.
Støtter Venstre, at det skal være sådan, at hvis et ungt menneske vælger at gå erhvervsuddannelsesvejen og vedkommende er kommet ind på hovedforløbet, så skal vedkommende kunne gøre det helt færdigt?
Er det det, som er Venstres mål for perspektivet, hvis man ønsker at vælge erhvervsuddannelsesvejen?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2009-11-24:
Jeg betragter det som en fortolkning fra skoleverdenen.
Vi har på andre områder oplevet, at man har tolket anderledes end den tekst, der reelt var skrevet.
Og det har været en fortolkning, der har gjort, at man på skolerne har oplevet, at der var en uddannelsesgaranti, men det har aldrig stået nogen steder, at begge trin var dækket ind.
Carsten Hansen (S), 2009-11-24:
Siden 2006 har ministeriet og samtlige erhvervsskoler i det her land administreret ud fra, at der var garanti for inden for hver indgang, at man kunne gøre sin uddannelse færdig, hvis man havde bestået grundforløbet – måske ikke på den uddannelse, man ønskede sig, men inden for en af de 12 nye indgange, vi fik etableret.
I foråret og sommeren, da vi forhandlede en tillægsaftale om flere skolepraktikpladser, begyndte Venstre og Venstres minister sammen med Dansk Folkeparti at så tvivl om, om det var hele uddannelser, man kunne få garanti til, eller kun til trin 1.
Hvorfor går Venstre ind for, at man kun kan få garanti til at blive undervognsmekaniker eller gipstømrer?
Hvorfor skabe denne usikkerhed i en tid, hvor det er helt afgørende for vores erhvervsuddannelser, at man kan få en hel uddannelse, når vi har haft en katastrofal nedgang i antallet af unge, der har søgt vores erhvervsuddannelser?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2009-11-24:
Jeg oplever ikke, at der skabes en utryghed direkte afledt af, hvad ministeriet gør.
Jeg betragter den globale krise som værende den udfordring, der har skabt utrygheden og usikkerheden, og det er derfor, vi går ind og hjælper til.
Jeg vil faktisk allerhelst se, at det er reelle praktikpladser, der er i virksomhederne, og jeg vil også helst se, at det er direkte ud i erhvervslivet, at man kommer i sit arbejde.
Så den utryghed, der sås her, oplever jeg altså ikke, men det er jo netop derfor, jeg siger, at jeg kvitterer for og gerne ser, at vi mødes igen og forfølger det her nøje.
Carsten Hansen (S), 2009-11-24:
Jeg vil også som fru Anne-Mette Winther Christiansen kvittere for, at vi fik en aftale.
Men jeg vil egentlig gerne spørge Venstre, hvad anledningen er til, at man nu sår tvivl om den uddannelsesgaranti, vi aftalte i 2006, hvor vi jo sagde, at det var o.k., at vi trindelte uddannelsen – at det ikke gør noget, at der er nogle, der kan få kortere uddannelser – men at det var helt afgørende vigtigt, at der var en garanti for, at man kunne få en hel uddannelse, altså også at vende tilbage og få den.
Hvorfor har Venstre og ministeren sået tvivl om den her uddannelsesgaranti?
Hvorfor skabe denne utryghed omkring vores erhvervsuddannelsessystem, så der ikke er garanti for, at man kan få hele uddannelser, men kun til det halve trin?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2009-11-24:
Det her er jo et lovforslag, som viser, at når vi kerer os om nogle meget specifikke temaer, er det også muligt at handle meget hurtigt.
Og det synes jeg er rigtig vigtigt.
Lovforslaget her udmønter aftalen, som blev indgået i globaliseringsforligskredsen i oktober, om en ungepakke, og den sigter mod at fremme indgåelsen af nye praktikpladsaftaler.
Forslaget her er kommet til på grund af finanskrisens negative påvirkning af praktikpladsområdet.
Med lovforslaget forhøjes satserne, og nu bliver det lidt teknisk, men jeg synes, at det er vigtigt at få det nævnt.
Satserne forhøjes for præmier og bonus til arbejdsgivere, der indgår en uddannelsesaftale i forbindelse med en erhvervsuddannelse fra samlet op til 16.000 kr. til samlet op til 50.000 kr. pr. aftale.
Præmien, der hidtil lå på 2.000 kr. pr. måned i de første 3 måneder, som jo altså svarer til prøvetiden for den unge, som har indgået aftalen, bliver forhøjet til 6.000 kr. pr. måned.
Endvidere forhøjes også satsen for bonus til 32.000 kr., og den udbetales i to lige store rater henholdsvis efter prøvetidens udløb og 90 dage efter, at første rate er udbetalt, forudsat at uddannelsesaftalen fortsat er i kraft.
Det er direkte taget fra lovforslaget, men jeg synes, at det er meget væsentligt også at få det præciseret her.
Endelig indebærer lovforslaget, at elever, der uforskyldt mister en uddannelsesaftale på en uddannelse, der ikke udbydes med skolepraktik i 2010, kan optages i skoleundervisning uden at have indgået en uddannelsesaftale.
Det er et meget væsentligt lovforslag, for det viser virkelig konkret, at regeringen og globaliseringsforligskredsen har et fælles ønske om at gøre krisens konsekvenser så få som overhovedet muligt for de unge, som skal ud og have en erhvervsuddannelse.
Det har været drøje forhandlinger, vi var igennem flere forskellige forløb.
Jeg vil gerne kvittere for, at vi fik en aftale på plads.
Og det er også meningen, at vi fortsat følger det meget tæt.
Globaliseringsforligskredsen vil mødes igen ret snart for at følge op på flere tiltag, hvis det bliver nødvendigt.
Jeg synes, det vil være meget godt, hvis vi i hvert fald kunne mødes og få lavet en aftale, der vil have stor betydning for de unge, der har brug for praktikpladser.
Venstre støtter lovforslaget, og jeg skal meddele, at De Konservative også støtter det.
Bertel Haarder (V), 2009-11-24:
Ja, det tror jeg nok at jeg er, men jeg vil helst ikke uddybe det.
Jeg vil hellere give et svar til udvalget, hvis der ønskes præcise ord om denne rækkefølge og om muligheden for, at nogle faser kommer mere eller mindre samtidig.
Jeg tør virkelig ikke byde på det.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-11-24:
Det er jo også mærkeligt, tilnærmelsesvis helt absurd, hvis man påbegynder implementeringen af anden fase af det her, hvis den første fase ikke er fuldt implementeret, eller hvis der er implementeringsproblemer i den første fase.
Man kan jo ikke påbegynde en implementering af anden fase, hvis den første fase ikke fungerer.
Det må sige sig selv.
Er ministeren enig i de betragtninger?
Bertel Haarder (V), 2009-11-24:
Jeg vil nødig være arrogant, men jeg kan altså bedre lide den formulering, vi har aftalt.
Men et af problemerne er vel, at fru Johanne Schmidt-Nielsen ikke er med i den aftale.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-11-24:
I takt med at de digitale løsninger sættes i gang, siger ministeren.
Jeg kunne bare godt tænke mig at få en garanti, der ikke bare gik på, at man kun ville spare, i takt med at de i digitale løsninger sættes i gang, men at garantien i stedet for lød, at man kun sparer, i takt med at der rent faktisk er penge sparet, altså at man kun fjerner penge fra området, hvis man kan se, at digitaliseringen har medført de besparelser, som man regner med at den vil medføre.
Bertel Haarder (V), 2009-11-24:
Som jeg har citeret et par gange, vil takstreduktionerne ifølge aftalen blive indfaset løbende, i takt med at de digitale løsninger sættes i gang i de nævnte tre faser.
Så enkelt er det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2009-11-24:
Det er muligt, at det er mig, der er lidt langsom, men jeg skal bare lige høre, om ministeren kan bekræfte, at der ikke bliver skåret, hvis ikke der er penge sparet.
For én ting er jo, om digitaliseringen bliver gennemført – det er selvfølgelig planen.
Noget andet er, at hvis der skal spares, skal der jo også være penge sparet på at gennemføre digitaliseringen.
Altså, kan ministeren bekræfte, at der kun bliver skåret, hvis der rent faktisk er penge sparet?
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-11-24:
Jeg vil sige til hr. Per Ørum Jørgensen, at det, sagen drejer sig om, er, at vi rigtig gerne vil have, at så mange udsendelser af national væsentlighed som muligt bliver sendt på en dansk public service-kanal.
Det er det, det drejer sig om.
Derfor har EU med det her direktiv givet en national mulighed for, at man kan få konkurrencemyndighederne til at fastsætte et rimeligt markedsniveau på prisen.
Så enkelt er det.
Men hr. Per Ørum Jørgensen forsøger nu her at føre os bag om sandheden, og det er selvfølgelig ud fra, at man hellere vil markedet, end man vil den nationale identitet og alt det, vi gerne vil bringe på en public service-station.
Så enkelt er det.
Der er ingen, der garanterer kampene, men vi skal skabe bedst mulig sandsynlighed for, at det bliver muligt at sende kampene på en public service-station i Danmark.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-11-24:
Jeg syntes, jeg hørte Socialdemokraternes ordfører i sin ordførertale sige, at de her kampe skal vises på dansk tv. Det kan være, jeg tager fejl, og at Socialdemokraterne alligevel ikke mener, at de her kampe skal vises på nationalt tv.
Det kan være, jeg har hørt forkert, men jeg mener faktisk, at hr. Mogens Jensen sagde, at de her kampe skal vises.
Så er det bare, jeg i al mindelighed siger, at vi ikke kan give en garanti herfra, uanset om vi laver sådan en liste eller ej.
Så enkelt er det.
Flemming Møller Mortensen (S), 2009-11-24:
Jeg vil blot spørge kulturministeren om den sammenfaldende analyse eller undersøgelse, som også er blevet foretaget af eliteidrætslivet herhjemme, hvor 403 eliteidrætsudøvere, som faktisk bliver støttet af Team Danmark, siger, at den støtte, de får i forhold til deres livsførelse – altså til hverdagen, det at have en indtægt – faktisk er så lav, at det påvirker deres sportslige præstationer.
Gør det indtryk på ministeren, at der rent faktisk er så mange, som siger, at det regelsæt og den understøttelse, altså det, som Team Danmark bl.a. er sat i verden for at gøre, ude blandt eliteidrætsudøverne faktisk bliver modtaget sådan og evalueret sådan?
Carina Christensen (KF), 2009-11-24:
Jamen jeg har også indtryk af, at Team Danmark er glad for rapporten, der er kommet fra Rambøll; vi har også en løbende dialog med Team Danmark om, hvordan vi hele tiden kan fokusere indsatsen og gøre tingene endnu bedre.
Jeg er sikker på, at Team Danmark også vil tage højde for de anbefalinger og forslag, der er i Rambøllrapporten.
Det er rigtigt, at der peges på karriereforløb, at der peges på uddannelse, og det er også noget, som jeg ved at Team Danmark ønsker at gå videre med konkret.
Men det her forslag ser jeg alene som et forslag, der handler om at give yderligere 25 mio. kr. til Team Danmark, og som vil låse dem ind i en meget lille støtteordning, som vil indskrænke Team Danmarks handlefrihed.
Vi giver rigtig mange penge til Team Danmark, og det ønsker vi sådan set også at gøre fremover, og vi ønsker ikke at begrænse deres handlefrihed, men fortsat at give dem autonomi til selv at prioritere midlerne på bedst mulig vis, og det gør de rigtig godt allerede.
Per Clausen (EL), 2009-11-24:
Jeg har jo med stor interesse læst Rambøllrapporten.
Det, som fremgår af Rambøllrapporten, er, at den præcist nævner det område, som det her beslutningsforslag tager fat på, nemlig de levevilkår, som de eliteidrætsudøvere, som er inden for idrætsgrene, hvor mulighederne for sponsorindtægter og reklameindtægter er meget små, har.
De siger, at det er et selvstændigt problem, som får dem til at holde tidligere op, end de ellers ville.
Beslutningsforslaget rammer altså præcist en af de udfordringer, som Rambøllrapporten også skitserer.
Så siger kulturministeren, at det kan Team Danmark jo bare gøre, men hvad er det, kulturministeren mener at Team Danmark skulle nedprioritere for at få råd til en ordning som den her?
Carina Christensen (KF), 2009-11-24:
Jeg betragter bestemt ikke det her beslutningsforslag som en fornærmelse mod Team Danmark.
Tværtimod virker det snarere, som om Enhedslisten ikke helt har blik for, hvor mange penge vi egentlig giver til eliteidrætten i det her land.
Regeringen giver rigtig mange penge til det her område.
Det er et område, vi gerne vil støtte.
Der er lige kommet en ny rapport fra Rambøll, som viser, at vi ligger helt i top, når det handler om de økonomiske vilkår, vi giver til vores nationale eliteidrætsorganisation.
Det synes jeg vi har grund til at være stolte over.
Jeg er glad for, at der i de her år er afsat ekstra 10 mio. kr. årligt, som Team Danmark kan bruge på bl.a. talentudvikling, og at vi derudover på finansloven for 2010 og også gældende for året 2011 har besluttet at afsætte yderligere 110 mio. kr. til bl.a. Team Danmarks område.
Per Clausen (EL), 2009-11-24:
Man kunne næsten forstå på kulturministeren, at Enhedslistens beslutningsforslag var sådan en slags fornærmelse af Team Danmark, fordi vi kom med noget, som stred mod Team Danmarks uafhængighed.
Kan kulturministeren ikke bekræfte, at Team Danmark ved gentagne lejligheder har gjort opmærksom på, at man ønsker at få midler til at etablere sådan en ordning, og at man gerne ville gøre det, hvis man havde de økonomiske muligheder for det?
Men det har man ikke, bl.a. fordi indtægterne jo i de senere år er blevet udhulet på grund af manglende indtægter fra tipsmidlerne, en udhuling af indtægterne, som der delvis er kompenseret for ved den her finanslov.
Så det handler altså om, hvorvidt der er en politisk vilje til at afsætte midler til en ordning, som Team Danmark synes vil være rigtig god.
Per Clausen (EL), 2009-11-24:
For så vidt er det jo set ud fra et museumssynspunkt en glædens dag i dag forstået på den måde, at der nu foreligger et lovforslag, som fjerner en del af de bekymringer, der har været på museerne, omkring, hvordan deres økonomiske forhold skulle være i fremtiden.
Det er jo ingen hemmelighed, at museerne siden kommunalreformen har været bekymrede for at kunne lide samme skæbne, som andre har gjort, nemlig at den direkte overførsel til kommunerne kunne risikere at føre til en udhuling af deres økonomiske grundlag.
Her har man så valgt at træffe den – synes jeg og Enhedslisten – meget fornuftige beslutning, at man har sagt, at opgaven, når man ikke ønsker at have et regionalt niveau på det her område efter afskaffelsen af amterne, fornuftigvis må løses af staten.
Og det er vi helt enige i er det rigtige svar på den situation, man har bragt sig selv i.
Så set i det lys er det her lovforslag jo fornuftigt og godt.
Hvad der selvfølgelig også er en kendsgerning – hvad enkelte høringsparter også har gjort opmærksom på –
er, at museernes økonomi jo hermed ikke er reddet; den står stadig væk til politisk forhandling ved finanslovforhandlingerne hvert eneste år og deler på den måde skæbne med så meget andet.
Så det er jo ikke sådan en unik situation, men jeg vil bare understrege, at vi, hvis vi holder os til økonomidelen, så jo ikke fremover skal glemme opmærksomheden på museerne, nu når det er blevet et varigt statsligt anliggende, for der kan da bestemt være en risiko for, at det her område, om jeg så må sige, bliver udtyndet.
Så vil jeg bare til sidst sige, at jeg fuldstændig deler den opfattelse, fru Pernille Frahm gav udtryk for, nemlig at det da sikkert kunne være fornuftigt at få en lidt mere grundig gennemgang af hele museumsområdet med henblik på at se på, om man kunne gøre nogle ting bedre i fremtiden, men det bliver der forhåbentlig mulighed for nu her, hvor vi i hvert fald har fået den her sag bragt nogenlunde fornuftigt til landing.
Helle Sjelle (KF), 2009-11-24:
Det overordnede formål med forslaget er, at vi også fremover sikrer den danske kulturarv og dermed vores kulturelle dna.
Det ligger os Konservative meget på sinde, at danskerne både nu og i fremtiden kender fortiden.
Uden kendskab til fortiden bliver mennesket rodløst og forvirret.
Derfor synes vi også, at det her forslag er et godt forslag.
Før strukturreformen modtog statsanerkendte museer og konserveringscentre tilskud fra amterne, og da amterne jo så blev nedlagt, som bekendt, overtog staten finansieringen af de tidligere amtskommunale tilskud i en overgangsperiode, der løber til og med 2010.
Det her lovforslag sikrer så, at den nye ordning bliver permanent, så de gamle amtskommunale tilskud fra 2011 forbliver statslige.
Det er det vigtigste i det her forslag.
Ud over permanent at gøre de tidligere amtskommunale tilskud til et særligt statsligt driftstilskud indeholder lovforslaget dog også andre punkter, og nogle af dem vil jeg her kortfattet kommentere. For det første vil forslaget indebære, at det særlige statslige driftstilskud vil indgå i beregningsgrundlaget for det almindelige statslige driftstilskud.
På den måde sikrer vi forhåbentlig, at bortfaldet af de amtskommunale tilskud ikke betyder et mindre beregningsgrundlag for det almindelige statslige driftstilskud.
Resultatet vil være, at den offentlige støtte til de statsanerkendte museer og centre forbliver uændret.
De kommunale samdriftsaftaler sikrer nogle af museerne tilskud fra flere kommuner.
De tilskud risikerede flere museer at miste i forbindelse med kommunesammenlægningerne, og derfor bemyndiger Folketinget nu ministeren til at kompensere museerne for det tab af indtægter.
Det her lovforslag vil så blot gøre den bemyndigelse til kulturministeren permanent.
Endelig, for det tredje og sidste, vil lovforslaget indebære, at alle tidligere amtskommunale tilskud på mere end 52.000 kr. fremover permanent vil blive ydet af staten.
Statens overtagelse af de tilskud vil give mulighed for administrativ forenkling, som for os Konservative er noget af en hjertesag.
Til slut kan jeg så med tilfredshed konstatere, at de berørte aktører på kulturområdet i deres høringssvar også bakker entydigt op om det her forslag.
Og vi Konservative tilslutter os altså også med glæde forslaget.