runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2014-01-30:
Tak for det.
Det er selvfølgelig godt, at Socialdemokraternes ordfører synes, det er et godt forslag, regeringen er kommet med.
Det er i øvrigt nok ikke så overraskende.
Men når man skal være en lille smule kritisk, må man jo nok se på, hvad der mangler af ting i det her forslag, og som bliver påpeget af forskellige mennesker og organisationer, som interesserer sig for at få bugt med banderne, få bekæmpet banderne på en kontant måde.
Det sidste fornemmer jeg egentlig også regeringen gerne vil – det har regeringen jo sagt at den gerne vil – men det kniber godt nok med initiativerne ude i virkeligheden, synes jeg.
Nogle af de ting, der bliver kritiseret, er jo det manglende engagement i forhold til at lukke de rockerborge, vi ser skyde op rundtomkring i villakvartererne.
Jeg kunne godt tænke mig at høre den socialdemokratiske ordfører
: Hvad er regeringens plan der?
Noget af det, der også bliver kritiseret fra politifolkenes side, er jo de manglende ressourcer rundtomkring i politikredsene til at kunne sætte effektivt ind.
Man mangler simpelt hen betjente til at kunne gøre det.
Hvad er regeringens svar på den kritik?
Pernille Skipper (EL), 2014-01-30:
Jeg synes, at noget af det, der er set, er at definere som dokumentation.
Noget af det, som vi kan læse ud af de dokumenter, der ligger – i dag f.eks. i Information – er jo, at man har indsamlet signalefterretninger med henblik på de her forhandlinger.
Det peger så meget i den retning, at jeg – og det kan godt være, at jeg er krævende – tænker: Der må være noget om det her, lad os kigge på det.
Hr. Tom Behnke synes, at det er helt fint.
Man skal bare have blind tillid til magthaverne, så skal alting nok gå.
Det er to forskellige demokratiopfattelser.
Sådan er verden.
Trine Bramsen (S), 2014-01-30:
Tak for det.
Erhvervsdrivende og borgere skal føle sig trygge, når de færdes i samfundet, og det er derfor, vi strammer nettet omkring de skadelige grupperinger med vores rocker- og bandepakke.
Rocker- og bandekriminalitet er desværre ikke et nyt fænomen.
Det er ikke noget, der er opstået under denne regering.
De seneste mange år har skiftende regeringer kæmpet mod de uønskede grupper.
Ligesom resten af samfundet ændrer sig, gør rockerne og banderne det også.
Derfor er det så afgørende, at vores lovgivning følger med, og at vi konstant er lige i hælene på de kriminelle.
Forslagene i regeringens rocker- og bandepakke er tilvejebragt gennem ønsker fra de myndigheder, der til daglig beskæftiger sig med rocker- og bandemiljøerne.
Jeg mener, at vi politikere bør spidse ører og lytte godt efter, hvad det er for initiativer, som fagpersonerne har foreslået.
Forslagene er i vidt omfang indeholdt i det lovforslag, som vi diskuterer her i dag.
Straf er en central del af kriminalitetsbekæmpelsen, og derfor skærper vi straffene for rocker- og banderelateret kriminalitet og for våbenbesiddelse, og vi indfører skærpede regler for udgang og prøveløsladelse, når det skønnes, at det kan skabe ny kriminalitet eller uro i rocker- og bandemiljøerne.
Men straf kan aldrig stå alene, og derfor er det så centralt, at vi også intensiverer den forebyggende indsats og styrker exitstrategien.
Jo flere vi undgår kommer ind i de kriminelle miljøer, jo færre skaber utryghed og ender i fængslerne senere hen.
På den baggrund skal jeg meddele, at vi Socialdemokrater finder lovforslaget yderst initiativrigt, og at vi kan støtte dette forslag.
Tom Behnke (KF), 2014-01-30:
Hvis der var dokumentation, ville man så ikke fremlægge den?
Det kan være, Enhedslisten kræver en undersøgelse af det for at kæmpe for friheden her i landet – det må vi da have undersøgt, nu når der er en teori om, at der kunne være et eller andet stukket under stolen.
Det vil jeg ikke beskæftige mig med.
Jeg vil hellere vende lidt tilbage til det, som fru Pernille Skipper sagde, nemlig at vi har set dokumentation for, at den tyske kansler, Merkel, er blevet aflyttet, og hun fortsætter så med at sige: Og nu har vi set noget, der tyder på, at der måske er sket noget i Danmark, der kunne give indtryk af, at det samme er sket i Danmark.
Hvis nu det er sådan, at det er tilfældet, og at denne landsforræder, Snowden, virkelig havde dokumentationen, hvorfor bliver den så ikke fremlagt?
Hvorfor så al den her skriven rundtom, rundtom og rundtom og kun nogle gisninger?
Hvorfor fremlægger man ikke klokkeklar, kontant dokumentation for, hvad der er foregået i Danmark, på samme måde som de har gjort i Tyskland?
Hvorfor gør man det ikke?
Pernille Skipper (EL), 2014-01-30:
Men jeg synes sådan set, det er meget naturligt.
Den 5. november er der allerede en række afsløringer, der handler om den amerikanske efterretningstjeneste, der overvåger statsledere og borgere og virksomheder og EU-institutioner i Europa, og på den baggrund indkalder vi til en forespørgselsdebat.
Nu har jeg godt nok ikke den præcise ordlyd af det, men vi spørger til, om der foregår overvågning af virksomheder og borgere og ledere i Danmark, hvorvidt det er lovligt, og om man vil undersøge det.
Når vi så får oplysninger om, at det rent faktisk sker i Danmark, så ville det da være mystisk at lade den information ligge uden for Folketingssalen og så ikke tale mere om det.
Søren Espersen (DF), 2014-01-30:
Så der er ingen konspiration her, og hvis der er nogen, er det Information, der har gjort noget.
Enhedslisten er altså fuldstændig fri i forhold til det her, der har ikke været noget som helst.
Fint nok.
Så spørger jeg bare: Hvorfor skulle temaet til den her forespørgselsdebat så være den artikel, der kom?
Hvorfor var det ikke det, som man egentlig havde forberedt allerede den 5. november, hvor man jo ikke kunne ane det her?
Hvorfor skiftede man tema og fandt på et tema, som ingen har nogen mulighed for at vurdere validiteten af, og ligesom bruger det som skyts?
Det er der, jeg synes det glipper.
Altså, hvis vi leger og lader, som om der ingen konspiration er, og det tror jeg så på, så er det bare irriterende, at man finder et andet tema, som egentlig ændrer debattens karakter.
Jeg siger det bare for en anden gangs skyld.
Pernille Skipper (EL), 2014-01-30:
Jamen jeg kan starte med at berolige med at sige, at jeg og andre medlemmer af Enhedslisten først fik noget som helst at vide om det her på præcis samme tid som andre – nej, det ved jeg ikke, måske har hr. Søren Espersen sovet lidt længere, end jeg har.
Men jeg vågnede i morges og åbnede avisen på min iPad, og sådan en mener jeg også hr. Søren Espersen har adgang til.
I morges fik jeg det her at vide.
Jeg er i stand til at læse en artikel eller to og kigge på et tosiders dokument på et par timer.
Og det har jeg brugt min formiddag på, det var mit valg.
At hr. Søren Espersen ikke har brugt tiden på det samme, er hr. Søren Espersens valg.
Så må man i øvrigt spørge Information, hvorfor de vælger at lægge deres forsider og deres historier, som de gør.
Det er deres valg.
Det har jeg intet med at gøre.
Søren Espersen (DF), 2014-01-30:
Undskyld, jeg tror, det var mig, der kom til at fumle lidt i det, men jeg syntes bare, ordføreren var så hurtigt væk, og det chokerede mig lidt.
På Enhedslistens foranledning har meget af den her debat jo drejet sig om den her sensationshistorie i Information i dag.
Jeg ved godt, at man kan vinde i Lotto, men jeg er nødt til at få at vide, hvordan man kan være så heldig at anmelde en forespørgsel den 5. november og så cirka – med hovedregning – 80-85 dage derefter præcis ramme en forespørgsel her i Folketinget om det her samme dag, som Information kommer med en afsløring, som Enhedslisten så lader det hele dreje sig om.
Hvordan kan man være så heldig?
Det kunne jeg godt tænke mig at få at vide.
Og er det bare held?
Har der overhovedet været noget, er det Enhedslisten, der har foretaget sig noget, eller er det Information, der har sagt, at man lige venter, til forespørgslen kommer, sådan at alle de andre ordførere ikke har tid til at forberede sig ordentligt?
Var det sådan, det var?
Trine Bramsen (S), 2014-01-30:
Jeg kan meddele Dansk Folkepartis spørger, at den socialdemokratiske ordfører ikke bare synes, det er et godt forslag, men synes, det er et usædvanlig godt forslag, vi behandler her i dag.
I forhold til det, der handler om rockerborge, og hvordan de bekæmpes, står der jo helt klart i regeringens lovforslag, hvad vi ønsker at gøre med dem.
Det fremgår tydeligt, at en vejledning til kommunerne, så kommunerne bliver langt bedre i stand til at udnytte eksempelvis planlovens bestemmelser til bekæmpelse af de her rockerborge, er essentielt.
Vi har haft et langt samråd om det her, hvor vi netop diskuterede mulighederne for helt at forbyde rockerborge.
Vi har diskuteret stolpe op og stolpe ned, hvordan det strider mod grundloven.
Tidligere regeringer har undersøgt mulighederne for at forbyde rockerborge, og man er nået til det samme resultat igen og igen.
Så metoden til at bekæmpe rockerborgene er at bruge planlovens bestemmelser, og at kommunerne bliver langt bedre til det.
I forhold til den anden del af spørgsmålet, der handler om politiets ressourcer, må jeg bare sige, at det, som jeg hører politiet efterlyse, i høj grad er bedre redskaber til at komme rocker- og bandemiljøerne til livs, og de redskaber fremgår netop af det her lovforslag.
Og lovforslaget er som nævnt i ordførertalen fremkommet på baggrund af ønsker fra de myndigheder, der til daglig beskæftiger sig med bekæmpelse af rocker- og bandemiljøerne.
Tom Behnke (KF), 2014-01-30:
Tak for det.
Så det var ikke regeringen – det er politiet.
Så fik vi lige adresseret den fuldstændig korrekt.
Tak for det.
Næste spørgsmål: Ordføreren siger, at med det her skal der være færre, der bliver rekrutteret.
Hvor i forslaget står der noget om, at man begrænser rekrutteringen af nye rocker- og bandemedlemmer?
Nicolai Wammen (S), 2014-01-30:
Jamen altså, jeg vil gerne henvise til Digitaliseringsstyrelsens direktør, som klart har udtalt, at han har tiltro til, at CSC gør det, de skal, nemlig overholder dansk lovgivning, og det har jeg ikke noget at tilføje til.
Trine Bramsen (S), 2014-01-30:
Jamen der er jo afsat 50 mio. kr. i det forslag, som regeringen har fremsat, og en del af de penge skal netop gå til et øget samarbejde mellem myndigheder, som det står beskrevet i forslaget og i regeringens rocker- og bandepakke.
Og det er helt afgørende, at myndighederne begynder at samarbejde, så man tidligt kan opspore de unge, der er i risiko for senere hen at ende som rocker- og bandemedlemmer.
Det er jo ikke sådan, at man starter sin kriminelle løbebane med at flytte ind i en rockerborg og være dybt kriminel og gå rundt og skyde i gaderne.
Det starter langt tidligere, og derfor er det så afgørende, at det her samarbejde mellem myndigheder også starter tidligere.
Jamen det her handler om en utrolig stærk indsats fra vores politis side.
Jeg synes, der er al mulig grund til at rose det danske politi og den indsats, de yder på gader og stræder – den måde, de koordinerer arbejdet og går til opgaverne på.
Tom Behnke (KF), 2014-01-30:
Jeg hører, at der bliver sagt, at det er lykkedes den nuværende regering at få flere rocker- og bandemedlemmer i fængsel.
Trine Bramsen (S), 2014-01-30:
Nu har jeg de blå partier mistænkt for at være en lille smule misundelige på alle tiders forslag, som vi har fremlagt, og derfor har partierne et udtalt behov for at overgå det.
Der er jo en grund til, at vi har fremsat netop disse forslag, og de er blevet til i samarbejde med de myndigheder, der til daglig beskæftiger sig med problemstillingen.
Selvfølgelig tror jeg da, at det hjælper med strafskærpelse for rockerog banderelateret kriminalitet.
Selvfølgelig tror jeg det.
Selvfølgelig tror jeg, at begrænsede muligheder for prøveløsladelse, når der er verserende rocker- og bandekonflikter, hjælper.
Selvfølgelig.
Og selvfølgelig tror jeg, at de redskaber, der skal gøre det sværere at gå rundt i gaderne med våben, hjælper.
Ellers ville vi jo ikke have fremsat det her forslag.
Karsten Lauritzen (V), 2014-01-30:
Tak for det svar.
Men det er jo bare sådan, at de eneste, der åbenbart mener, at det, der ligger her, er opskriften på løsningen, er Socialdemokratiet.
Men hvis man kigger på høringssvarene og den debat, der har været i pressen, og hvis man spørger grundejerforeningsformanden i Vanløse, lyder det enstemmigt: Vi mener ikke, det her er nok.
Så jeg vil bare spørge, om det ikke gør indtryk på den Socialdemokratiske ordfører, og om det måske ikke er idé at indkalde til en forhandling, så vi bredt i Folketinget kan blive enige om nogle redskaber, som reelt løser problemet – ikke blot det, som Socialdemokraterne lidt egenrådigt lægger frem her i Folketingssalen uden at have forhandlet det med nogen som helst partier i Folketinget ud over dem, der sidder i regeringen.
Trine Bramsen (S), 2014-01-30:
Jamen så må den socialdemokratiske ordfører gentage det svar, hun kom med tidligere.
Det her handler ikke om at prale.
Det handler om en nøgtern konstatering af, at det er lykkedes denne regering at få flere rocker- og bandemedlemmer bag lås og slå end tidligere.
Er det nok?
Nej, det er det bestemt ikke, for vi bekymrer os om, at rocker- og bandemedlemmer skaber utryghed på gader og stræder.
Karsten Lauritzen (V), 2014-01-30:
Jeg forstår ikke, hvorfor den socialdemokratiske ordfører praler af regeringens resultater, for bundlinjen er jo, at der sidste år var 55 skudepisoder – det er nærmest en rekord.
Altså, de her bander skaber mere utryghed end nogen sinde før, og så er det da ligegyldigt, hvor mange der sidder i fængsel, når problemet bare fortsætter med at vokse i omfang.
Så jeg savner måske en erkendelse fra den socialdemokratiske ordfører side af, at man har gjort noget, men ikke har gjort nok.
Jeg må sige, at jeg har svært ved at se, hvordan den socialdemokratiske ordfører kan se sig selv i øjnene med det forslag, der ligger her fra regeringens side, og sige, at så løser vi bandekonflikten.
Og jeg vil godt spørge den socialdemokratiske ordfører: Tror man, at man får løst problemet med rockernes og bandernes hærgen – utryghedsskabende for ganske almindelige danskere – med de initiativer, der alene ligger i den her bandepakke?
Trine Bramsen (S), 2014-01-30:
For det andet må jeg sige, at jeg jo til fulde deler den bekymring, der handler om, at rocker- og bandemedlemmer skaber utryghed på gaderne.
Det står slet ikke til diskussion, og derfor glæder jeg mig også over, at det er lykkedes den her regering at få langt flere rocker- og bandemedlemmer sat bag lås og slå end tidligere.
Betyder det, at vi er i mål?
Nej, bestemt ikke, og det er jo hele baggrunden for, at vi står her i dag, nemlig at vi skal have endnu flere bag lås og slå, og det er derfor, at vi skærper lovgivningen over for de her dybt kriminelle og uønskede miljøer.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-01-30:
Det tror jeg sådan set heller ikke jeg sagde.
Jeg prøvede at beskæftige mig med den problematik, at der er flere kriminelle rocker- og bandemedlemmer uden for fængslerne end inden i fængslerne.
Vi kunne jo starte med at bytte om på de to tal.
Det ville være et sted at starte.
Det, jeg spørger om, er sådan set ikke at få sådan en socialdemokratisk valgtale.
Det er at få en dialog om, hvordan vi kan rykke det i den retning.
Der er da lidt her, men det er jo lidt, som jeg endda tror ordføreren selv var inde på – det er lidt.
Trine Bramsen (S), 2014-01-30:
Først og fremmest må jeg jo konstatere, at der sidder flere rocker- og bandemedlemmer i de danske fængsler end nogen sinde tidligere.
Så det er jo ikke korrekt, at der ikke er blevet gjort noget ved den her problemstilling fra regeringens side.
Jeg må også henvise til lovforslaget, hvor der er en lang række initiativer, der netop har det ene formål at få flere rocker- og bandemedlemmer bag lås og slå i længere tid.
Så jeg kan ganske enkelt ikke genkende fremstillingen af, at der ikke er indeholdt noget i dette lovforslag, som har til formål at fjerne rockere og bander fra vores gader og stræder.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2014-01-30:
Jeg må indrømme, at jeg synes, begejstringen måske ikke helt står mål med forslagene.
Der mangler proportionalitet, som vi ellers tit taler om her på retsområdet.
Det virker lidt på mig, som om Socialdemokraterne og regeringen har stillet nogle gode forslag til, hvordan man kan sørge for, at der måske ikke kommer så mange af de unge kriminelle ind i det her, og det er sådan set fint nok, det vil vi godt være med til.
Men hvad med dem, der er der?
De skal ikke være ude på gaden sammen med os andre, hvor de kan skabe utryghed for almindelige mennesker.
De skal ind i fængslerne.
Det er der ikke rigtig svar på i det her forslag, synes jeg.
Trine Bramsen (S), 2014-01-30:
Nu er det måske ikke så overraskende, at et forbund, der huser medlemmerne af politiets organisationer, kæmper for at få ansat flere.
Det er måske ikke så overraskende.
Men jeg vil bare sige, at man jo kan fylde Danmark op med politibetjente, men hvis ikke politibetjentene har de rette redskaber til at få sat rocker- og bandemedlemmerne bag lås og slå, eller endnu bedre, at undgå, at de nogen sinde bliver rocker- og bandemedlemmer, så nytter det ikke noget.
Så det, det handler om, er jo at give de eksisterende politifolk redskaberne til at håndtere de her konflikter.
Det er i øvrigt det, der er ønsket fra politiets side, og som har været en del af baggrunden for tilblivelsen af dette lovforslag.
Peter Skaarup (DF), 2014-01-30:
Jamen jeg vil sige til vores gode ordfører for Socialdemokraterne: Prøv at hør, hvad der bliver sagt af de organisationer og de mennesker, der har det her tæt inde på livet.
Det, der bliver sagt, er, at det er meget fint, at regeringen har nogle planer om flere redskaber, højere straffe på nogle områder, men hvis ikke der er nogen politifolk til at håndhæve tingene, hvis ikke der er nogen politifolk ude i ghettoen eller på Nørrebro eller på Motalavej til at hjælpe borgerne og give den tryghed, det betyder, at der er nogle politifolk til stede, så hjælper det jo ikke ret meget.
Det er jo det, som Politiforbundet siger til regeringen, og regeringen sætter ikke nogen midler af til at følge op på de initiativer.
Og det vil sige, at de betjente, som gerne skulle være der, ikke er der.
Uffe Elbæk (UFG), 2014-01-30:
Mit spørgsmål til justitsministeren går på vores forhold til CSC, altså den amerikanske virksomhed, som opbevarer danske følsomme informationer: borgernes cpr-numre, oplysninger fra Rigspolitiet, politiet, SKAT, forsvaret etc.
Kan ministeren sige noget om, hvor lang tid vi har den kontrakt?
Er der nogle overvejelser om, hvorvidt man skal videreføre kontrakten?
Og er der en interessekonflikt i, at vi har lagret danske følsomme informationer i et amerikansk ejet selskab, som jo kan komme i en konflikt mellem amerikansk lov og dansk lov?
Kan justitsministeren sige noget om, hvilke overvejelser man gør sig der?
Karen Hækkerup (S), 2014-01-30:
Jo, men det er jo også sådan, at når der er sådan nogle store begivenheder, så tager PET og det danske system, vi nu engang har bygget op i forhold til at modstå spionage, selvfølgelig nogle forholdsregler for at forhindre, at det finder sted
Det har vi naturligvis også gjort i forbindelse med COP15.
Jeg synes ikke, at tiden er til at kaste sig ud i spekulationer i forhold til, hvad der er sket.
Vi må videregive det, som vi får oplyst, og det er, at vi ikke har oplysninger, som giver anledning til at tro, at USA indhenter oplysninger ulovligt mod Danmark eller danske interesser.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-01-30:
Tak for det.
Så andre efterretningstjenester må ikke komme ind og overvåge i Danmark, tak for det.
Nu kan det jo så være, at det er sket i 2009 under klimatopmødet.
Det er der meget der tyder på, hvis man læser dagens Information.
Er det så i strid med regeringens holdning til, hvad den amerikanske efterretningstjeneste må foretage sig i Danmark, og hvorfor så ikke undersøge det?
Jeg synes, det er rigtig fint, at ministeren i dag slår fast, at fremmede efterretningstjenester ikke bare må overvåge i Danmark.
Men skal vi så ikke sikre, at det ikke finder sted?
Karen Hækkerup (S), 2014-01-30:
Regeringen bestræber sig jo på at overholde landets love, og det gør vi sådan set, og vi går ret meget op i det.
Derfor laver vi selvfølgelig ikke sådan nogle aftaler om, at andre bare kan komme ind og på den måde overvåge.
Hvis der finder samarbejde om overvågning sted, så foregår det, som jeg gentagne gange har sagt, inden for rammerne af dansk lovgivning.
Det vil sige, at er der eksempelvis behov for, at man har et samarbejde, som vil kræve, at man bruger mulighederne for at kunne kigge i meddelelseshemmeligheden, så vil det kræve, at man kommer forbi en dansk dommer, og at en dansk dommer godkender, at sådan en overvågning kan finde sted.
Nikolaj Villumsen (EL), 2014-01-30:
Tak for det.
Jeg tror, det står klart for de fleste, at der så finder et samarbejde sted mellem Danmark og NSA.
Ministeren har nu gentagne gange sagt, at man ikke har grund til at tro, at det er en ulovlig overvågning, som NSA udfører i Danmark.
Ergo må det jo være noget, regeringen har givet lov til.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre fra ministeren, hvad den danske regering har givet den amerikanske efterretningstjeneste lov til.
Har man givet dem lov til at overvåge danske virksomheder?
Har man givet dem lov til at overvåge danske borgere?
Har man givet dem lov til at overvåge, ja, ligefrem regeringen selv, som det jo er kommet frem i dag i Information, nemlig at det åbenbart er foregået under COP15-forhandlingerne i 2009?
Tom Behnke (KF), 2014-01-30:
Men det er jo noget sludder.
Altså, prøv nu at høre her: Hvis det er sådan, at danske myndigheder samarbejder med amerikanske myndigheder, så foregår det efter dansk lovgivning.
Så skal det foregå efter dansk lovgivning.
Og det der med at prøve at stå og bilde befolkningen ind, at helt almindelige borgere, frie borgere, overvåges – hvorfor i alverden skulle man gøre det?
Hvad skulle man bruge den viden til?
I forvejen har vi tidligere i debatten i dag hørt, at efterretningstjenesternes største problem er, at de faktisk får for mange informationer at skulle sidde og sortere i.
Så det bruger man da ikke kræfter på.
Hvorfor i alverden skulle man gøre det?
Man fokuserer på, hvor der er problemer, der, hvor det er interessant, der, hvor det er relevant.
Pernille Skipper (EL), 2014-01-30:
Altså, jeg synes, det er fremragende, at hr. Tom Behnke står på talerstolen og bevidst fordrejer debatten.
Det må være tilfældet, fordi jeg ved, at hr. Tom Behnke godt kan finde ud af at læse aviser, og jeg ved, at hr. Tom Behnke godt har set, at noget af det, som bliver afsløret, bl.a. er, at den amerikanske efterretningstjeneste har bagdøre ind til store it-virksomheder, som dagligt bliver benyttet af danske borgere, og det er derfor, at der er mistanke om, at ganske almindelige borgere, ikke dem, der er mistænkt for at begå kriminalitet, men ganske almindelige frie borgere i et demokratisk samfund, faktisk er i risiko for at blive overvåget.
Og det nægter hr. Tom Behnke og Konservative at forholde sig til.
Fred være med det.
Tom Behnke (KF), 2014-01-30:
Det er ikke nogen hemmelighed.
Den debat har vi haft så mange gange her i Folketingssalen.
Det har de amerikanske efterretningstjenester, det har efterretningstjenesterne i andre lande, som vi samarbejder med.
Det er der lavet en lovgivning om i Danmark og ikke bare i Danmark, men i alle EU-lande, for det kommer fra et EU-direktiv, at man kan lave et fælles efterretningsarbejde.
Så det er jo ikke nogen hemmelighed.
Men det er da klart, at hvis det er sådan, at amerikanske efterretningstjenester har mistanke om, at Tom Behnke vil lave en terrorhandling og derfor går sammen med de danske efterretningsmyndigheder om at prøve at finde ud af, hvad ham der Tom Behnke går og laver, så skal det da ikke ud i offentligheden.
Så skal det da ikke stå på forsiden af avisen, for så kan Tom Behnke jo læse det.
Så specifikt kan man jo ikke gøre det, men konkret er det da ikke nogen hemmelighed.
Det har Folketinget bekræftet igen og igen.
Vi har haft en kæmpe debat i Folketingssalen om det.
At det først er gået op for Enhedslisten i dag, er jo så lidt ærgerligt.