Thomas Jensen (S), 2015-04-14:
Tak, hr. formand.
Danmark blev for nylig tildelt den ære ifølge Forbes Magazine, at vi er det bedste land i verden at drive virksomhed i.
Og når virksomheder har så gode muligheder for at lave forretning i Danmark, er det bl.a. på grund af vores investeringer i et højt uddannelsesniveau, en god infrastruktur og et stærkt velfærdssamfund.
Og når virksomhederne får noget ud af fællesskabets investeringer, skal virksomhederne selvfølgelig også bidrage til vedligeholdelse og udvikling af fællesskabet over skatten.
Som en del af skattelyaftalen fra december behandler vi nu det her lovforslag, som skaber mere gennemsigtighed om ejerskab af aktier og dermed klarhed over, hvem der skal betale skat af eventuelle udbytter.
Lovforslaget indeholder ændringer i fire forskellige lovkomplekser, og den første ændring er i selskabsloven.
Her er ihændehaveraktier kendetegnet ved, at selskabet ikke kender ejeren, i modsætning til de almindelige aktier, navneaktier, og ændringen her i forslaget fjerner så muligheden for at udstede de her ihændehaveraktier.
Og for de eksisterende ihændehaveraktier betyder lovforslaget, at ejere pålægges at lade sig registrere, og hvis de ikke er registreret, mister de f.eks. retten til at stemme ved generalforsamlinger og retten til at få udbetalt udbytte.
Udbyttet kan dog udbetales, når ejeren af aktien, hvis det sker inden for 20 år, lader sig registrere og giver sig til kende og betaler den skat, som ejeren skal.
Den anden ændring vedrører skattekontrolloven.
Ændringen giver SKAT adgang til værdipapircentralens oplysninger om ejere af ihændehaveraktierne, og på den måde får SKAT bedre mulighed for at fastslå ejerskabet, uden at selskaberne selv skal ud at indberette.
Den tredje ændring drejer sig om lov om visse erhvervsdrivende virksomheder.
Lovændringen skaber yderligere åbenhed om ejerskabet i danske virksomheder ved at udvide registret over legale ejere til ikke blot at omfatte kapitalselskaber, men også kommanditselskaber.
Den sidste lov, der bliver ændret, er hvidvaskloven.
Ændringen giver nemlig Erhvervsstyrelsens hvidvasktilsyn udvidede muligheder for at foretage uanmeldte kontrolbesøg.
Hvor styrelsen før i tiden har haft mulighed for at foretage uanmeldte kontroller hos vekselererkontorer, udvides den mulighed til også at gælde uanmeldte kontroller hos ejendomsmæglere, revisorer, skatterådgivere og eksterne bogholdere.
Det sker, fordi man i stigende grad ser ulovlige overførsler af penge til udlandet fra disse typer virksomheder.
Under høringsprocessen har vi oplevet en generel opbakning til lovforslaget, dog er der også kommet nogle kritiske røster.
Lovforslaget er også blevet tilpasset lidt, sådan at det medfører færrest mulige økonomiske og administrative omkostninger for virksomhederne, uden at det går ud over lovens effektivitet.
Flere høringsparter har desuden udtrykt bekymring for, at lovforslaget går ud på det her nye moderne ord, som jo også har været brugt i salen i dag, nemlig overimplementering af de anbefalinger og direktiver, der kommer fra henholdsvis OECD og EU.
Der ses dog adskillige initiativer fra andre lande på det her område, altså lande, vi normalt sammenligner os med, som indfører tiltag i samme omfang og på samme områder som dem, vi præsenterer her i dag i lovforslaget.
Vi skal opretholde vores position som det sted i verden, hvor virksomheder trives bedst, men samtidig skal vi også sikre, at alle virksomheder bidrager til samfundsfællesskabet.
Med den øgede gennemsigtighed, vi nu her med lovforslaget indfører omkring ejerforholdene ved aktier, så sikrer det her lovforslag jo, at flere danskere kommer til at betale den skat, de skal.
Socialdemokraterne kan støtte lovforslaget.