runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2013-12-05:
Jeg er rigtig glad for, at Venstre er med til at lave forbedringer i psykiatrien, med til at lave en højere grad af ligestilling.
Og vi kan bruge rigtig meget tid på at diskutere, hvad der er foregået i fortiden, det har vi også gjort, og jeg synes også, at det er rimeligt, at man heroppe fra Folketingets talerstol ridser tingene op, så de kommer til at fremstå i det rette forhold.
Jeg er også glad for, at fru Sophie Løhde siger: Ja, der blev brugt penge i den tidligere regerings tid.
Jeg vil blot igen erindre om, at da var der mange, mange flere penge i vores land.
Og jeg vil også gerne sige igen, at jeg er ked af, at man ikke på daværende tidspunkt investerede mere i sundhedsvæsenet, men havde en ideologisk lyst til at lave en favorisering af det private.
Jeg nævnte det i min ordførertale, f.eks. privathospitalerne og forholdene omkring de private sundhedsforsikringer.
Så jeg er glad for, at Venstre er med.
Det her er en stor dag for psykiatrien, og det er set med socialdemokratiske øjne ikke et lille skridt fremad.
, og det er en rigtig god dag.
Erling Bonnesen (V), 2013-12-05:
Det, som forslaget her konkret gør, er jo, at det ensidigt pålægger danske producenter ekstra krav, ud over hvad man bredt havde fundet frem til i EU.
Dyrevelfærden har det jo generelt godt.
Ja, vi kan så også finde nogle enkelte eksempler på noget andet, det vil man altid kunne, og det skal jagtes og så vidt muligt fjernes, men det, der er kernen i det her, det er jo det, der er det helt centrale nu, når vi kigger på vores store eksportorienterede fødevaresektor, er, at man her kommer med nogle ekstra krav, ensidigt i Danmark, oven i det, som man er blevet enige om på EU-niveau, og det er da tosset.
Det jager arbejdspladser ud af landet, men det er så det, jeg kan høre at fødevareministeren er klar til at stå på mål for, og det er Socialdemokratiet åbenbart også, og det synes jeg er ærgerligt.
Orla Hav (S), 2013-12-05:
Nu kan jeg jo godt høre, at Venstre sådan har en hang til at falde tilbage til en retorik, der har været brugt over en ganske lang periode, med forskellige udtryk.
Jeg føler faktisk ikke, at det her er et udtryk for, at vi går stik imod nogen som helst retning.
Vi giver nogle rammer for dansk landbrug, for at det kan udvikle sig, endog på meget lang sigt; det her er en meget lang igangløbingsfase i forhold til at forbedre bygningsmassen i dansk landbrug, og det synes vi er klogt og rigtigt, og det sker på et tidspunkt, hvor vi oven i købet har varslet, og regeringen har varslet, at der kommer initiativer til at forbedre vilkårene for dansk landbrug, også i forbindelse med det at skulle rette op på nogle af de synder, der er sket, mens økonomien blot fik lov til at løbe løbsk i samfundet og i forhold til den finansielle sektor og også i forhold til landbruget.
Vi vedkender os, at vi er en del af et genopretningssystem efter den uansvarlighed, der har været kørt, og det står vi gerne ved, om end vi også gerne vil sætte nogle perspektiver på i forhold til en fremtidig indtjening, som kan blive højere.
Erling Bonnesen (V), 2013-12-05:
Tak for det.
Jeg så også den omtalte artikel den anden dag, og der kan man selvfølgelig kun glæde sig over, når det er, at der kommer lidt stigning i afregningspriserne, men ordføreren ved udmærket godt, at det jo kører både op og ned.
Nej, der er brug for et længere træk i forhold til det her, og det er jo også derfor, det sådan set har været godt, at vi har set de udmeldinger fra rigtig mange forskellige politiske sider, også fra ordførerens eget parti, om, at der nu skulle gøres noget for erhvervet, og det har vi netop også hørt statsministeren sige i tirsdags.
Så hvordan har ordføreren det egentlig med at stå og behandle et forslag, som går fuldstændig stik imod det, som fødevareministeren har sagt ved flere lejligheder, og som statsministeren også har givet udtryk for?
Hvordan har ordføreren det egentlig med ligesom at sige noget positivt i den retning, og så gør man lige det stik modsatte her og pålægger erhvervet flere omkostninger?
Erling Bonnesen (V), 2013-12-05:
Jeg siger mange tak for spørgsmålet.
Det synes jeg lige præcis er vigtigt at få ind i den her debat, for man ønsker jo at dæmonisere, at vi ikke ønsker at tage vare på dyrevelfærden og andet.
Jeg synes, det er dejligt at få konstateret det, som ordføreren også spørger om, nemlig hvordan dyrlægerne forholder sig til det her.
De er mere end betænkelige ved det her, så jeg synes også, det er godt, vi får det på bordet; at vi faktisk har dyrlægerne med os i den her sag, er godt.
René Christensen (DF), 2013-12-05:
Det, der egentlig fik mig til at rejse mig for at spørge, var hr. Per Clausens kommentar om, hvorvidt det her ville mindske den stress, der jo ikke er godt for dyrenes velfærd.
Jeg vil så bare spørge ordføreren om høringssvaret, som jeg selvfølgelig ved at ordføreren har læst, fra Den Danske Dyrlægeforening, som skriver: »En vigtig ting ved lovforslaget, som ikke bliver beskrevet, er, at den gennemsnitlige faringsprocent ligger lavere i besætninger med løsgående søer ...
Med det nye lovforslag vil der være flere søer i den gruppe, der flyttes tilbage og oplever en ny omgang »stress« i forbindelse med både sammenblanding og løbning.«
Altså: Dyrlægeforeningen siger faktisk, at det her forslag vil give øget stress i forhold til den produktionsform, man har i dag.
Så spørgsmålet til ordføreren er: Mener ordføreren faktisk ikke, at det her forslag også er problematisk i forhold til dyrevelfærden, i forhold til det spørgsmål, der kom fra Enhedslisten, om, at det skulle mindske stress?
Erling Bonnesen (V), 2013-12-05:
Jeg tror lige, at vi skal holde os meget klart også, som vi alle sammen ved, at den danske fødevaresektor er meget, meget eksportorienteret.
En lang række af de andre lande har næsten kun fokus på deres hjemmemarked.
Så er det jo, at hvis vi strammer kravene yderligere, kommer det til at gå ud over eksportendelen, for så kan man ikke konkurrere på de internationale markeder.
Det kan en lang række af de andre lande tage noget mere afslappet på, for de har simpelt hen ikke den eksport.
Så det er jo det perspektiv, vi også er nødt til at tage alvorligt.
Det er jo der, vi har nået smertegrænsen nu, hvor skruen er ved at gå over gevind, og når man strammer yderligere, ryger eksporten, og det synes jeg er skidt.
Christian Friis Bach (RV), 2013-12-05:
Spørgsmålet gik på, om der er andre lande i EU, der allerede stiller krav til, at søerne og gyltene skal gå løse, og om de dermed med de krav allerede er drevet ud af markedet, eller kunne man måske tro, at man kunne vende det til en konkurrencemæssig fordel; og så lidt nærmere om, hvorfor er det, at den fremtidige prisgevinst ved højere dyrevelfærd vil falde væk.
Erling Bonnesen (V), 2013-12-05:
Jeg tror, at vi ligesom sådan skal tage fat i perspektivet.
Allerede nu har vi her i Danmark, og godt for det, verdens højeste niveau for dyrevelfærd, og så skal vi så også tænke os meget nøje om, for hver gang man strammer skruen yderligere her i Danmark, men ikke gør det i andre lande, tvinger man arbejdspladser, vækst og beskæftigelse ud af landet.
Det er den situation, vi sådan set står i nu.
Det er jo gået godt i en årrække med bare at kunne skrue, og det går nok, men nu kan vi jo bare f.eks. se på smågrisesituationen, hvor det efterhånden ikke længere kan betale sig at investere i slagtesvin og produktion her i Danmark, en tredjedel af smågrisene er man jo nødt til at eksportere, fordi det ikke kan betale sig at investere i det i Danmark, og det synes jeg er tosset.
Så der er nu brug for at få et lidt mere sådan klart syn på det perspektiv og det grundlag, vi skal tage stilling til.
For så vidt angår, hvad de andre lande gør i den her konkrete situation, står det jo også beskrevet i det, at en række lande, i hvert fald når vi tager på EU-niveau, har sat det op til nogle flere år.
Der synes jeg at vi skulle lægge os lidt i selen og sige, at vi er nødt til at have noget mere lige konkurrencevilkår til de danske producenter.
Christian Friis Bach (RV), 2013-12-05:
Jeg vil gerne høre hr. Erling Bonnesen, om han er bekendt med, at andre lande i EU allerede stiller krav modsvarende de krav, der hermed bliver stillet i det her lovforslag, til opdræt af grise, af deres søer og gylte.
Jeg kunne også godt tænke mig at få uddybet påstanden om, at den merpris, man kan opnå i fremtiden, hvis man stiller højere krav til dyrevelfærd, vil falde væk.
René Christensen (DF), 2013-12-05:
Der er ingen tvivl om, at det her forslag på nogle punkter vil skabe bedre dyrevelfærd.
Men skal vi bare komme med sådan et forslag her og lægge det ud over erhvervet sådan lige på en gang og så sige: Det er nok for os.
Det er faktisk ikke nok for Dansk Folkeparti.
Vi mener faktisk, at vi skal tale om, hvordan vi får en bedre dyrevelfærd.
Det her er jo ikke entydigt det, man siger.
Der er andre ting, som også kommer fra arbejdsgruppen, man også kunne gøre.
Jeg siger bare, at løsdrift ikke er det eneste, der skal til for at have en god dyrevelfærd, og det er det, man lægger op til her.
Det er da paradoksalt, at Den Danske Dyrlægeforening siger, at det her ikke ensidigt kun giver god dyrevelfærd.
Så skal man lige huske på, hvordan det er, vi kontrollerer landmændene.
Der har vi et system, der er så bureaukratisk og så hårdt og har krydsoverensstemmelse, og jeg vil vædde med – nu skal man passe på med at sige det – at vi om få år, hvis det her bliver implementeret, vil komme ud og se, at der er masser af landmænd, der nu vil få krydsoverensstemmelse, fordi de kommer ud og oplever, at der er flere søer, som har benproblemer og andet, fordi de har været lukket ude flere gange i en flok, hvor de ikke passer til, fordi man nu har den her udfordring, at man ikke kan holde dem, når man inseminerer dem.
Det giver altså ikke øget dyrevelfærd.
Det giver nogle pressede landmænd, og pressede landmænd giver heller ikke bedre dyrevelfærd.
Per Clausen (EL), 2013-12-05:
Det er vel her, at Dansk Folkeparti endelig bryder med forsøget på at fremstå som et parti, der prioriterer dyrevelfærd højt.
Og tak for, at vi kan blive fri for det hykleri fremover, vil jeg sige til hr. René Christensen.
Så vil jeg bare stille et enkelt spørgsmål.
Der blev nedsat en arbejdsgruppe, som kom med sin rapport i 2010, som var bredt sammensat af sagkyndige, dyrevelfærdsinteresserede svineproducenter osv. Var det ikke helt entydigt, at de sagde, at det ville skabe klart bedre dyrevelfærd, hvis man droppede fikseringen?
Så anbefalede de at gennemføre det, der ligger i det her lovforslag, og valgte ikke at anbefale det i farestaldene, fordi der sagde de, at der ville det være alt for dyrt og alt for besværligt, og det kunne de slet ikke finde ud af.
Så det forslag, som hr. René Christensen i dag afviser, er et forslag, som alle er enige om vil skabe klart bedre dyrevelfærd, og det er jo kendsgerningen på trods af alt udenomssnakken.
Orla Hav (S), 2013-12-05:
Altså, hvis hr. René Christensen havde hørt efter, hvad jeg sagde i min ordførertale, ville han have hørt, at jeg faktisk sagde, at vi ville tilstræbe, at dyrene fik så naturlige vilkår, som det overhovedet kunne lade sig gøre i et produktionssamfund.
Vi anerkender, at det er produktionsdyr, vi har med at gøre, men vi bør tilstræbe, at dyrene får en så høj grad af naturlig adfærd som muligt.
Og de problemstillinger, som hr. René Christensen henviser til, er jo dem, arbejdsgruppen har beskrevet – det er jo en lang række dårligdomme, som produktionsdyrene pådrager sig, fordi vi byder dem at leve under nogle unaturlige vilkår.
Her har vi en chance for at gøre det lidt bedre for dem og dermed minimere det.
Og de dårligdomme, som hr. René Christensen påpeger, kan jo i øvrigt – det står der i papirerne – løses ved godt landmandskab, og det tror vi faktisk på at dansk landbrug er i stand til.
René Christensen (DF), 2013-12-05:
Nu svarede ordføreren faktisk ikke på det, jeg spurgte om.
For hvad er god dyrevelfærd?
Jeg vil bare sige, at for Dansk Folkeparti betyder dyrevelfærd ret meget, men vi mener ikke, det er rigtigt, hvis man bare tror, at man laver god dyrevelfærd, altså at løsdrift bare er lig med god dyrevelfærd.
Det, vi også vil komme til at opleve her – det er jeg slet ikke i tvivl om –
er flere søer, som får problemer med benene, fordi de flere gange skal ud i løsdrift, hvor de hopper op på ryggen af hinanden og er mere aggressive.
Det vil vi komme til at se.
Vi vil også, som dyrlægeforeningen siger, se, at der er flere, som har været inde at blive løbet, men som så kommer ud og på en eller anden facon aborterer – jeg ved ikke, hvad det hedder, når det er grise – altså ikke er blevet løbet ordentligt, og som så skal tilbage og endnu en gang insemineres og derfor ud af gruppen.
Vi skulle jo tage en snak om det her
: Hvad er god dyrevelfærd?
For det er ikke kun løsdrift, der er god dyrevelfærd.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-12-05:
Tak for det.
Ved behandlingen af det seneste lovforslag var hr. Orla Hav fremme med, at jeg måtte kunne forstå, at det var rigtig godt at skele til, hvad der foregår i EU sådan for ensartethedens skyld.
Det synspunkt holdt så i meget kort tid for hr. Orla Havs vedkommende.
Nu er det ikke, fordi det kommer som nogen overraskelse, for det ville faktisk have overrasket mere, hvis Socialdemokraterne ikke støttede det her lovforslag fra regeringens side, men det er dog fantastisk: Her kommer man så med et lovforslag, der laver særregler for Danmark.
Det er ret hurtigt at ændre synspunkt eller standpunkt eller begå løftebrud, afhængig af hvad man nu vælger at betegne det som, men det er ikke særlig troværdigt, vil jeg sige til hr. Orla Hav.
René Christensen (DF), 2013-12-05:
Jeg bliver jo nødt til at spørge ordføreren, om det er det samme forslag, vi taler om.
Og så vil jeg også gerne lige spørge om, hvorhenne det står, at det her kommer fra Natur- og Landbrugskommissionen.
Der kom 144 forslag og 44 anbefalinger.
Jeg tror, at det her kommer fra Arbejdsgruppen om hold af svin, som har arbejdet med det her, og at det er den, man henviser til.
Jeg forstår ikke, når regeringen har slået det så stort op med Natur- og Landbrugskommissionen, at man lige kommer væltende ud over kanten med sådan et forslag som det her, uden at man har haft en dialog med Folketinget om de ting, der ligger i Natur- og Landbrugskommissionen.
Jeg er enig i, at det godt kan være dyrevelfærdsmæssig fornuftigt at kigge på det her, så det er vi sådan set positive over for i Dansk Folkeparti.
Men timingen er da fuldstændig elendig, hvis ministeren havde regnet med, at vi skulle have en god dialog om Natur- og Landbrugskommissionen, og det her er sådan set ikke en del af det.
Så vil jeg også gerne lige spørge ordføreren om, hvad der er god dyrevelfærd.
Hvad er det, som ordføreren forbinder med god dyrevelfærd?
Orla Hav (S), 2013-12-05:
Men jeg kan jo spørge hr. Leif Mikkelsen, om ikke også vi er enige om, at det her er regler, der vil gøre det bedre at være produktionsdyr i Danmark, og dermed vil man være i stand til at fortælle en bedre historie om de produkter, som dansk landbrug skal sælge i fremtiden.
Det tror jeg sådan set vil tælle rigtig meget på et fødevaremarked, som også vil efterspørge kvalitetsfødevarer i langt højere grad, end vi ser i dag.
Det er det, Natur- og Landbrugskommissionen har beskrevet for os.
Så er det i øvrigt en gevinst på dyrevelfærdsområdet i den forstand, at dyrene nu går fra at være fritgående 55 pct. af tiden til at være fritgående 80 pct. af tiden.
Det har vi det sådan set ikke så dårligt med.
Leif Mikkelsen (LA), 2013-12-05:
Jeg går ud fra, at hr. Orla Hav har læst lovforslaget og fremsættelsestalen, hvori der står: »Krav om løsdrift i løbe- og kontrolafdelingen vil medføre, at kravene til svineproduktion i Danmark vil være strengere end kravene i EU ...«.
Vil det sige, at hr. Orla Hav anerkender, at man altså her er med til at overimplementere, at lave regler, der gør det særlig vanskeligt for dansk svineproduktion, og at argumentationen før var, at man skulle følge de samme regler?
Man kan kalde det, hvad man vil, men for mig lyder det ikke særlig troværdigt, vil jeg bare sige.
Men er vi enige om, at det her er særregler, der gør det vanskeligere og dyrere for dansk svineproduktion?
vil jeg spørge hr. Orla Hav.
Orla Hav (S), 2013-12-05:
Jamen jeg kan også godt høre, at hr. Leif Mikkelsen har sådan en retorik, han kan falde tilbage på, og et indlært salmevers om det, og det beklager jeg selvfølgelig.
Jeg har på ingen måde skiftet standpunkt, men hr. Leif Mikkelsen sammenblander æbler og pærer i den her sammenhæng.
Det andet forslag gik på at få ensartede regler, for så vidt angik finansieringen, så vi var ligestillet med øvrige lande på fødevaresikkerhedsområdet.
Det her drejer sig om, at vi vil slå et slag for dyrevelfærden, den dyrevelfærd, som vi tror bliver et vigtigt parameter for fremtidens forbrugere.
De vil vælge danskproducerede varer frem for nogle andre, som man kan løfte pegefingeren over for.
Og så tror vi i øvrigt, at det er en trend, der vil brede sig til andre dele af EU og verden i øvrigt.
Så vi har det sådan set udmærket med det, og jeg føler overhovedet ikke, at der er tale om løftebrud, eller hvad hr. Leif Mikkelsen ellers kommer med af fine antydninger.
Der er en konsistent linje i at støtte, at danske fødevarer skal kunne sælges også i fremtiden.
Jeg skal selvfølgelig beklage over for hr. René Christensen, at jeg er så fri, at jeg tager nogle af perspektiverne fra de anbefalinger, der ligger fra Natur- og Landbrugskommissionen, med ind i argumentationen for de anbefalinger, som også kommer fra arbejdsgruppen.
Det skal ministeren bestemt ikke stå på mål for, det skal jeg.
Men jeg synes da, det er oplagt.
For når vi har haft en diskussion om, hvad det er for nogle perspektiver, vi ser i Natur- og Landbrugskommissionens anbefalinger, er det da klogt at begynde at overveje, hvordan de passer ind i de ting, vi gør på nuværende tidspunkt.
Jeg synes, der er en lige linje her.
Der er en lige linje, i forhold til at Natur- og Landbrugskommissionen påpeger, at der kommer en større efterspørgsel efter fødevarer i verden, der kommer en større efterspørgsel efter kvalitetsfødevarer i verden, og det kan dansk landbrug da lige så godt høste gevinsten af, hvis vi opfører os klogt.
Og det er sådan set det, jeg synes ligger i en lige linje af det her.
Så der er ikke nogen sammenblanding på den måde, og det er i hvert fald ikke ministeren, der har lod og del i det.
Det skal jeg nok stå på mål for selv.
Jeg synes ikke, timingen er dårlig.
Jeg synes sådan set, det er fornuftigt, at vi kommer i gang, og jeg synes sådan set også, at der er givet en pæn tid til at løbe det her i gang i form af krav til de bygninger, der skal produceres i.
René Christensen (DF), 2013-12-05:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti kan også støtte forslaget om en Veterinærfond.
Det er sådan, at dansk landbrug igennem årtier har haft det brand, at vi har styr på sikkerheden, vi har styr på sporbarheden, og vi har også styr på vores dyrevelfærd.
Det er også det, som en Veterinærfond kan være med til at styrke yderligere, også i fremtiden.
Jeg skal ikke gå ind i detaljerne.
Jeg synes, de to tidligere ordførere har klargjort udmærket for, hvad det går ud på.
Det næste, der er med, er hestepasset, og det kan Dansk Folkeparti også støtte.
Hestepasset har jo to formål, og det er i forbindelse med, at hesten skal anvendes til fødevarer efterfølgende, og at hesten jo er en vare, der bliver solgt, og derfor er det også et forbrugsgode, når heste bliver handlet, og så kan man som køber se, hvad denne hest har været udsat for i forhold til sygdom.
Der bliver her lagt op til, at det også kan være private organisationer, som kan overtage udstedelsen af hestepas, og det kan Dansk Folkeparti ligeledes støtte.
Orla Hav (S), 2013-12-05:
Tak for det.
Danmark er kendt for sin høje fødevaresikkerhed.
Det forudsætter rettidig omhu, at denne sikkerhed til stadighed er til stede, når der kommer ændringer i bestemmelserne for markeder for det danske fødevareerhverv.
Dette forslag er en opfyldelse af disse hensyn, altså sikring af fødevaresikkerheden og sikring af, at tingene er i overensstemmelse med reglerne.
Der er grund til at pointere, at sikring mod, at mennesker bliver ramt af sygdomme overført fra dyr, kræver anvendelse af den nyeste viden og en effektiv og konstant kontrol.
Der er smertelige eksempler på, at mennesker er blevet smittet af sygdomme fra dyr, og desværre gælder det for en del sygdomme, at behandlingsmulighederne afhænger af virkningen af antibiotika.
En del mennesker er nået til kanten af den virkning, og sygdomsforløbet er forfærdeligt for den enkelte, men det er også forfærdeligt for samfundet, der nærmest står magtesløst med nogle endog meget dyre forløb.
Heldigvis er Danmark kendt som et af de lande, der opfører sig ansvarligt, når det gælder om at sikre, at medicinen virker, i tilfælde af at der bliver brug for den.
Årsagerne hertil er flere: Vi bruger ikke antibiotika i flæng.
Når det bruges, er der styr på det fra praktiserende lægers og fra et klogt indrettet apoteksvæsens side.
Andre lande tager mere lemfældigt på disse elementer.
Konsekvenserne er da også langt flere patienter, der ikke kan behandles som følge af resistens.
På dyresiden sikrer vi os også mod store mængder af antibiotika.
Syge dyr skal naturligvis behandles, men forebyggende flokmedicinering bør minimeres.
Et sådant velgennemtænkt system for overvågning af sygdomme hos vores produktionsdyr koster penge.
Nogle af dem kan vi hente hos EU, hvis vi etablerer den veterinærfond, vi skal tage stilling til i dag, som kan rumme midler til at overvåge og bekæmpe dyresygdomme og zoonoser.
De øvrige midler i Veterinærfonden kommer fra gebyrer fra den produktion, der skal overvåges, og hvor sygdomme skal bekæmpes.
Det er sund fornuft og helt i tråd med danske traditioner for fødevaresikkerhed.
Det er også forslagets andet element, et hestepas, der skal sikre mod risiko for, at præparater brugt til behandling af dyr overføres til mennesker igennem fødekæden.
Ministeren har i dag hjemmel til at drive en sådan identifikationsordning, men med dette forslag bliver det muligt at lægge opgaven med at udstede hestepas og drive ordningen hermed hos en privat aktør på vilkår, der er fastsat af ministeren.
Socialdemokraterne kan støtte det samlede lovforslag, fordi det bygger på det konstruktive samspil mellem et dygtigt erhvervsliv og en velfungerende offentlig sektor.
Dette sammenspil er en forudsætning for de gode resultater, det danske samfund opnår erhvervs- og en indtægtsmæssigt til sikring af det velfærdssamfund, vi har og også gerne vil have i fremtiden.
Erling Bonnesen (V), 2013-12-05:
Tak for det.
Lovforslaget her indeholder to forskellige elementer.
For det første oprettes der en veterinærfond, som skal stå for finansieringen af overvågning og bekæmpelse af dyresygdomme.
Hidtil har erhvervet afholdt udgifterne direkte, men fremover skal erhvervet betale et gebyr til Fødevarestyrelsen og herigennem finansiere Veterinærfonden.
Formålet er at opfylde EU's betingelse for EU-medfinansiering, nemlig at staten afholder alle udgifterne på området, inden der ansøges om medfinansiering.
Det fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, at erhvervets omkostninger vil svare til de udgifter, som erhvervet hidtil har haft til overvågning og bekæmpelse, samt udgiften til Fødevarestyrelsens administration af Veterinærfonden svarende til ca. 800.000 kr.
Derudover nævnes det, at der på sigt kan være administrative besparelser i Veterinærfonden, men der sættes ikke kroner og øre på.
Det kan være lidt betænkeligt, at man uden videre pålægger kvæg- og fjerkræbesætningerne en ekstra omkostning for at kunne betale for endnu mere administration.
Vi mener, at det må være muligt at afbalancere omkostningerne ved den nye fond med dens effektiviseringspotentiale bedre, og det ønsker vi grundigt belyst under udvalgsbehandlingen.
For det andet præciseres reglerne for opkrævning af gebyr for udstedelse af hestepas.
Klare regler skal sikre, at fødevaresikkerheden ikke kompromitteres på grund af manglende oplysninger om hestes medicinforbrug m.v. Det kan vi kun tilslutte os.