runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2009-05-07:
Man har i årevis brugt afgifter som en måde at få ikke mindst privatpersoner til at spare på energien, og der er da ingen tvivl om, at det i mange tilfælde virker.
Derfor har vi i tidens løb også sagt, at vi syntes, at energiafgifterne blev brugt for lidt i forbindelse med at få erhvervslivet til at spare på energien, og mange virksomheder har jo så heller ikke gjort nogen særlig stor indsats gennem årene.
Det kunne jo pege på, at vi skulle være positive over for lovforslaget, men det første aspekt, som vi ikke er positive over for, er det, pengene bruges til, nemlig at give skattelettelser særligt til de rigeste.
Det andet aspekt, som vi i Enhedslisten altid har med, når vi taler om energiafgifter, er, at en energiafgift i virkeligheden primært skal gå til at nedbringe forurening.
Det er jo sådan set det, der er hensigten.
Vi synes ikke, at man skal finansiere velfærd - og slet ikke skattelettelser - gennem at lægge afgifter på at svine.
Nu kan man jo naturligvis ikke kalde alt det her for at svine, for det er jo almindelige virksomheder, som selvfølgelig skal have mulighed for at bruge energi i deres produktion, men jeg vil mene, at man skylder både virksomhederne, samfundet og os alle sammen, at i hvert fald en væsentlig del af provenuet bliver brugt til at afhjælpe forureningen, som f.eks. at bekæmpe CO2-udledning osv., og få skubbet virksomhederne over mod at bruge vedvarende energi og den type aktiviteter.
Det er det, der er for lidt af i det her forslag, som jeg også hørte blive sagt af andre lige før.
Så den måde, man bruger pengene på, er efter vores mening er en dårlig måde, og jeg vil sige, at det måske var bedre, at nogle af de her ting blev gennemført af en kommende ny regering, som kunne bruge pengene mere fornuftigt, dels på energiområdet og dels til finansiering af velfærden, i stedet for at pengene nu skal bruges til at indføre skattelettelser.
Derfor tror jeg ikke, at vi ender med stemme for den her lov.
Vi vil selvfølgelig kigge nærmere på, hvor vi lander henne, men jeg er ret sikker på, at det ikke ender med, at vi stemmer ja.
Frank Aaen (EL), 2009-05-07:
Nu tror jeg ikke helt, jeg forstod ministerens første svar.
Der er ingen tvivl om, at produktionen vokser og Danmarks samlede CO2-udledning vokser, når man medregner skibstransport.
Det var punkt 1. Punkt 2.
Når jeg synes, det er interessant lige at medtage det med overvæltning af afgifter på forbrugerne præcis i den her sammenhæng, er det, fordi det jo vælter de regnestykker, skatteministeren har lavet, der viser, at der er nogle, også lavtlønsgrupper, der får en lille gevinst ud af skattereformen.
Lige så snart man medregner den her overvæltning, der vil ske, ender et meget stort antal skatteborgere
der har været talt om hundred tusind - med et minus og ikke med noget plus, overhovedet.
Det er det, der viser, at den her skattereform er så skæv, at dem, der får noget ud af det, er dem, der ligger helt oppe i toppen.
Kristian Jensen (V), 2009-05-07:
Først og fremmest vil jeg sige, at når der er vækst i vores vedvarende energi og dermed i vores CO2-neutrale energi, er der naturligvis en forskel i udvekslingen på vores energiforbrug og vores CO2-udledning.
Derfor vil jeg igen gerne fastholde, at det, jeg udtalte mig om, var sammenhængen mellem energiforbrug og vækst i BNP.
Hvad der så er af sammenhæng imellem CO2-udledning og BNP-vækst, kan vi tage en lang diskussion om, når vi har haft mulighed for at undersøge det.
På spørgsmålet omkring overvæltning kan jeg sige, at vi har lavet en række vurderinger af, hvad virkningen er på den samlede skattereform i forhold til en række indkomstgrupper, en række familietyper, og de viser ganske klart, at når man kigger på lavtlønsgrupperne, også når man kigger på førtidspensionsgruppen, også når man kigger på folk i lejebolig, er der en klar gevinst ved vores skattereform.
Danskerne får et større rådighedsbeløb til sig selv i 2010, og det synes vi er en glimrende måde at lave en vurdering af, hvorvidt skattereform er afbalanceret eller ej.
Klaus Hækkerup (S), 2009-05-07:
Jeg vil godt starte med at sige, at jeg synes, det er lidt for dårligt, at skatteministeren står her og ligesom antyder, at Kommunekemi har snydt med tallene, de har indberettet, og siger, at vi må se nærmere på det.
Kommunekemi er en stor, veldrevet virksomhed, og hvis ministeriet havde rettet henvendelse til dem, kunne de selvfølgelig have fået de præcise tal oplyst.
Jeg forstår godt, at man er bekymret på Kommunekemi, hvor lovforslaget lægger op til afgifter på mellem 70 og 80 mio. kr., når Kommunekemi sidste år havde et driftsoverskud på 30 mio. kr. Det er sådan noget, regeringen bare får til at forsvinde.
Men det, jeg godt ville spørge om i forbindelse med det her, er: Hvis nu hele afgiften skal overvæltes på fjernvarmen og det fjernvarmesalg, som Kommunekemi har til Nyborg Kommune, og Nyborg Kommunes fjernvarmeforsyning siger, at det bliver alt, alt for dyrt, og at de slet ikke vil betale det, men enten selv producere deres fjernvarme eller købe det et andet sted, hvad er så formålet med hele øvelsen, hvad er det, der kommer ud af det?
En dårligere udnyttelse af vores ressourcer end det, der foregår i dag.
Kristian Jensen (V), 2009-05-07:
Allerførst vil jeg sige, at jeg ikke har peget på nogen konkret virksomhed, der skulle have indberettet forkert.
Jeg konstaterer bare, at der er forskel på de tal, vi kan summere op på de enkelte virksomheders indberetning, og så den statistik, der har været leveret indtil nu.
Jeg peger ikke på enkeltvirksomheder som ansvarlige for det.
Hvis vi skal tage fat i Kommunekemi, vil jeg sige, at Kommunekemi i dag ikke er en del af det CO2-kvoteomfattede område, det ligger altså uden for kvoteområdet.
Derfor er der da en stor samfundsmæssig interesse i, at vi kan lave en tilskyndelse til, at Kommunekemi udleder mindre CO2, for det er en reel besparelse af CO2, både i forhold til det danske regnskab og i forhold til den samlede udledning til naturen.
Så jeg forstår det ikke, hvis det er sådan, at man er modstander af, at afgifter kan være med til at få Kommunekemi til at tænke sig om i forbindelse med deres produktion, således at de udleder mindre CO2.
Frank Aaen (EL), 2009-05-07:
Ja tak.
Det, der bl.a. har fået mig til at tage ordet, er, at ministeren siger, at Danmark har været så dygtig, at vi har kunnet øge produktionen, samtidig med at vi har sænket udledningen af CO2.
Det er rigtigt, at produktionen er øget, og der er også nogle statistikker, der viser, at der er mindre CO2-udledning, men det skyldes jo, at vi har sendt en meget stor del af den tunge produktion til den tredje verden, sådan at skorstenene ryger der i stedet for i Danmark.
Det var punkt 1.
Hvis man medtager udledningen fra skibstransporten, vokser CO2-udledningen i Danmark.
Det var den ene ting.
En anden ting er, om det ikke er korrekt, at en stor del af de penge, der bliver kradset ind her, bliver overvæltet på priserne og i virkeligheden kommer til at blive betalt af forbrugerne.
Ole Hækkerup (S), 2009-05-07:
Jeg stillede et spørgsmål, der vedrørte CO2-udledningerne, og om man kunne forestille sig, man kunne lave noget om, der gavnede CO2-udledningerne, og det lykkedes hr. Mikkel Dencker at give mig et svar uden overhovedet at tage ordet CO2 eller CO2-udledninger i sin mund.
Så nu prøver jeg igen for ligesom at holde fast i den vinkel af det.
Vi er enige i, at der skal ske en reduktion af CO2-udslippet i Danmark.
Vi er enige i, at skattepakken bidrager.
Min pointe er, at den ikke bidrager nok.
Og den bliver nødt til at bidrage nok, hvis vi skal nå den manko på 5 mio. t, der kommer til at mangle i 2020 efter regeringens egne opgørelser.
Så spørger jeg bare: Hvis nu vi ved opklarende spørgsmål i udvalgsarbejdet, hos ministeren osv. kan få afklaring på, at man kan flytte noget rundt inden for den her skattepakke, sådan at vi får en større CO2-effekt, uden at det i øvrigt berører provenuet ved aftalen, er det så noget, Dansk Folkeparti vil være med til at overveje, vil være med til at se på?
Klaus Hækkerup (S), 2009-05-07:
Tak for det.
Hr. Mikkel Dencker behøver ikke spørge mig om, om vi er ærgerlige over at være uden for forhandlingerne eller ej.
På de vilkår, der blev givet os, er det ganske tilfredsstillende, at vi er udenfor, og med det resultat, der er kommet ud af forhandlingerne om en skattereform, er det også ganske tilfredsstillende, at vi er udenfor.
For hvad indebærer den her skattereform?
Den indebærer, at der massivt lægges afgifter på de produktive virksomheder i Danmark.
Vi har henvendelse fra flere af dem, der oplyser, at de må opgive produktionen, de må stoppe den, de kan ikke få det til at hænge sammen økonomisk.
Og så står hr. Mikkel Dencker og siger: Hvor er det godt, vi kan sænke skatten på arbejde.
Og så er det bare, jeg spørger mig selv: Hvad glæde har den enkelte lønmodtager af, at skatten på arbejde bliver sænket, når hans arbejdsplads lukker og han skal over og være på arbejdsløshedsunderstøttelse?
Hvad glæde har han af det?
Mikkel Dencker (DF), 2009-05-07:
Nu må jeg sige, at der ikke er særlig meget konsistens i de udsagn, der kommer fra de socialdemokratiske debattører her i dag.
Den ene socialdemokrat står og siger, at afgifterne skulle have været meget højere, mens den næste så konkluderer, at afgifterne nu er blevet så høje, så virksomhederne lukker og folk bliver arbejdsløse.
Det er jo næsten ligesom i sidste uge, hvor den ene ordfører fra Socialdemokratiet syntes, at sundhedsafgifterne skulle have været højere, så vi fik nedsat forbruget af usunde varer, mens den næste socialdemokratiske ordfører konkluderede, at der nu ville lukke flere virksomheder i Danmark, på grund af danskerne ville spise færre usunde ting.
Så jeg forstår ikke, hvor den røde tråd er i Socialdemokratiets politik.
Klaus Hækkerup (S), 2009-05-07:
Nu forstår jeg bedre, at det ikke lykkedes for hr. Ole Hækkerup at få et svar fra hr. Mikkel Dencker, for hr. Mikkel Dencker citerer jo hr. Ole Hækkerup forkert.
Han sagde netop ikke noget om, hvad der var Socialdemokratiets holdning, men spurgte til, hvad der var Dansk Folkepartis holdning.
Det er jo derfor, vi har en ordfører, der står på talerstolen for at kunne redegøre for det.
Jeg fik heller ikke noget svar på det spørgsmål, jeg stillede.
Vi har henvendelser liggende, der siger, at de her afgifter, når de bliver implementeret, virkelig vil belaste en række virksomheder i Danmark, og at de må lukke virksomheden.
Det forholder Dansk Folkeparti sig overhovedet ikke til.
Betyder det, at Dansk Folkeparti har en politik, hvor man lukker øjnene for de afgiftsmæssige konsekvenser af det lovforslag, vi behandler nu?
Er man fuldstændig ligeglad med, om virksomhederne og arbejdspladserne eksisterer om 2, 3 eller 5 år?
Mikkel Dencker (DF), 2009-05-07:
Jeg må sige, at vi i Dansk Folkeparti lægger meget vægt på, at der er arbejdspladser til folk, så de ikke skal være på understøttelse eller dagpenge.
Det er også for at bekæmpe ledigheden, bl.a. i byggefagene, vi har været med til at lave renoveringspuljen på 1,5 mia. kr.
Men jeg må også sige, at vi principielt ikke mener, at man skal have et bestemt afgiftssystem for at opretholde en bestemt branches eksistens her i landet.
Vi fører ikke beskæftigelsespolitik med energiafgifterne eller med affaldsafgifterne.
Det er ikke det, man skal gøre, det er usundt, og det er at skævvride økonomien.
Jesper Petersen (SF), 2009-05-07:
Hr. Mikkel Dencker under tydeligvis oppositionens politikere at have været med ved forhandlingsbordet og giver i hvert fald udtryk for, at vi må ærgre os over ikke at have været der.
Jeg vil sige, at det er ærgerligt ikke at være med til at lave en skattereform, fordi det er noget vigtigt, men jeg har absolut ikke noget problem med ikke at skulle lægge navn til en reform, der er så pilskæv som den, Dansk Folkeparti nu lægger ryg til.
Det, vi diskuterer her, handler jo om en væsentlig del af det provenu, der kommer i skattereformen, og som så bruges til de her skæve skattelettelser.
Men det, man sådan startede ud med, var jo, at vi skulle have en grøn skattereform.
Der var mange gode ideer om, hvad en skattereform skulle kunne, og en af delene var altså, at den skulle være grøn.
Synes hr. Mikkel Dencker, at skattereformen er blevet grøn nok, eller er han stolt af, at man i forhold til Skattekommissionens CO2-udledningsnedbringelse er røget helt ned på en tredjedel, sådan som vi er nu i det endelige forslag?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-05-07:
Jeg tror sådan set, at den undrende befolkning nu nok mere består af hr. Torsten Schack Pedersen.
Jeg kan bare bekræfte, at det, der står i vores 2015-plan, selvfølgelig er det, der er vores politik, og den står vi ved, så det er der ingen mystik om.
Jesper Petersen (SF), 2009-05-07:
Nu er det jo ikke helt rigtigt, at vi ikke var med ved forhandlingsbordet.
Jeg var der i ca. 55 minutter
, men så måtte vi jo gå igen, fordi regeringen havde lagt op til noget fuldstændig pilskævt.
Og det medvirker Dansk Folkeparti så til; de er også med til at lave en asocial finansiering af de skattelettelser på flere måder, og hr. Mikkel Dencker må så forsvare det over for sine vælgere og forsøge at give indtryk af, at man er social, mens man i virkeligheden laver noget, som skævvrider Danmark endnu mere.
Det vil jeg ønske held og lykke med.
Men tilbage til det grønne.
Jeg er glad for at høre, at hr. Mikkel Dencker faktisk synes, det er rigtigt og godt, at man bruger skattepolitikken som et redskab til at få et mere grønt Danmark og til at få nedbragt CO2-udledningen og forureningen på andre måder.
Man kan så synes, det er mærkeligt, at vi kommer så langt ned i CO2-udledning, som vi gør, efter at Dansk Folkeparti har været med ved forhandlingsbordet.
Man bare sådan at vi bliver klogere i fremtiden, vil jeg gerne høre, om Dansk Folkeparti er interesseret i at gå videre ad den her vej.
Hvis man kan finde ud af, at nogle afgiftstyper vil være meget effektive med hensyn til at nedbringe forureningen, er det så noget, som Dansk Folkeparti er interesseret i at gå videre med?
Mikkel Dencker (DF), 2009-05-07:
Jeg må sige til hr. Jesper Petersen om det sidste, at i Dansk Folkeparti mener vi faktisk, at forårspakke 2.0 er ret afbalanceret i de forskellige hensyn, man nu engang må tage, når man laver en så omfattende ændring af dansk skattelovgivning, som der er tale om her.
For det er jo ikke kun hensynet til nedbringelsen af CO2-udslippet, som der er taget hensyn til med reformen her, det er også en lang række andre ting: at ganske almindelige mennesker også skal kunne have råd til at tage sig et bad og tænde lyset i deres lejlighed.
Det er nogle hensyn, som vi prøver at tage.
Det er det, vi har gjort inde ved forhandlingsbordet.
Så lyder det jo hult, når hr. Jesper Petersen siger, at det er en pilskæv reform.
Altså, vi konkluderede jo på det i torsdags her i sidste uge; der hev vi jo S' og SF's eget skatteudspil fra januar frem, hvor vi gennemgik de ni punkter, som man havde noteret ned, og som var, kan man sige, pejlemærker for de to partier i skatteforhandlingerne.
Der fik vi jo tjekket alle ni punkter af, og det var nogle, som Dansk Folkeparti og regeringen havde gennemført med forårspakke 2.0.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-05-07:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt til SF’s syn på indeksering af energiafgifterne.
Det, regeringen gør, er at indeksere afgifterne med inflationen.
Jeg skal bare forstå det korrekt.
Ønsker SF, at energiafgifterne skal indekseres med lønudviklingen?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2009-05-07:
Ja, vi synes selvfølgelig, at de skal indekseres efter det niveau, der er højest, tror jeg nok, jeg er ikke skatteordfører til daglig, så jeg må sige, at hvis der er nogle detaljer, jeg ikke er inde i, må vores skatteordfører, hr. Jesper Petersen, redegøre for dem.
Men jeg ved i hvert fald, at vi tidligere har haft en diskussion om indekseringen og om, hvilket niveau den skal ligge på.
Det er klart, at SF ikke er modstander af høje grønne afgifter, vi er tilhængere af høje grønne afgifter, men vi vil gerne basere niveauet for og karakteren af de grønne afgifter på en vurdering af, hvordan man får mest mulig energi- og klimaeffekt ud af dem.
Torsten Schack Pedersen (V), 2009-05-07:
Sådan til oplysning kan jeg sige, at det er i SF’s 2015-plan, man opererer med en indeksering efter lønniveau.
Og det er jeg så glad for at vi har fået bekræftet er det, SF ønsker at energiafgifterne skal indekseres med fremover.
Og jeg glæder mig jo så til at se, hvordan det bærer frugt, når Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti på et eller tidspunkt præsenterer den undrende befolkning for en fælles skattepolitik.
Mikkel Dencker (DF), 2009-05-07:
Jeg kan sige, at i Dansk Folkeparti synes vi, det er en god reform.
Jeg har jo netop i min ordførertale været inde på, at vi også er glade for de miljø- og klimatiltag, som forårspakke 2.0 indeholder, og jeg har også været inde på, at vi er glade for de effekter, de har.
Vi mener, at det er en afbalanceret reform, også når man ser på miljøet, og også i forhold til hvordan den enkelte borger stilles med hensyn til de grønne afgifter.
Vi har jo sørget for, at der er en grøn check til at kompensere den enkelte husholdning for de øgede grønne afgifter.
Det er vi glade for, men samtidig gives der også incitamenter til, at folk på længere sigt nedbringer deres energiforbrug.
Til det kan jeg svare, at nu er det jo ikke kun CO2-udledningen, som der er taget højde for som det eneste parameter, når man har skulle fastlægge de her afgiftsændringer.
Der har også været nogle andre hensyn at tage, bl.a. hensynet til, at almindelige mennesker i almindelige husholdninger også fortsat skal kunne betale deres varmeregning eksempelvis eller alle mulige andre samfundshensyn, der gør, at man ikke bare kan skrue energiudgifterne op til det dobbelte niveau f.eks. Jeg kan næsten fornemme, at det er det, hr. Ole Hækkerup er ude i.
For det er da rigtigt, at hvis man ville reducere forurening og CO2-udledning meget kraftigt her i landet, kunne man jo bare hæve afgifterne til det tre-, fire-, femdobbelte, og så ville der sikkert være en meget stor effekt, men det er jo ikke det eneste hensyn, som vi varetager i Dansk Folkeparti.
Vi varetager også hensynet til, at almindelige mennesker faktisk har råd til at betale.
Michael Aastrup Jensen (V), 2009-05-07:
Man kan jo også vælge at vende den lidt om.
På den session, vi deltog i her for en uges tid siden, var der ikke meget pressedækning fra dansk presses side, men der var rigtig meget pressedækning fra russisk og georgisk side.
De havde tv-stationer, der sendte direkte fra møderne og lignende, og jeg har hørt fra flere kollegaer, at russerne simpelt hen brugte det her til deres propaganda internt osv. om, at Rusland nu havde vundet sejre, fordi Ruslands fremfærd over for Georgien jo er blevet accepteret.
Der er det bare, jeg siger, at vi bliver statister i et politisk spil i Rusland, som jeg ikke ønsker at være statist i.
Jørgen Poulsen (RV), 2009-05-07:
Jeg kan sagtens forstå fristelsen til at sige, at Rusland nu må straffes, men jeg synes jo næsten, at ordførerens egne argumenter her kan bruges til at sige, at det jo ikke er, fordi Europarådet lader hånt om disse overtrædelser.
Det tiltrækker jo netop opmærksomhed, og det er derfor, jeg spørger mig, om alle muligheder for dialog er udtømt, og om man ikke bør holde russerne indenfor, i stedet for at sætte dem udenfor.
Michael Aastrup Jensen (V), 2009-05-07:
Jeg må indrømme, at min tålmodighed med Rusland i hvert fald er totalt opbrugt.
Nu kender jeg jo efterhånden hr. Jørgen Poulsen, og hans tålmodighed er sikkert større end min, men jeg må bare indrømme, at min er opbrugt, og jeg tror, at der er mange i Den Parlamentariske Forsamling, der har det på samme måde.
Rusland lader jo fuldstændig hånt om hele Europarådets fundament, idé og målsætning, og især når det drejer sig om et så stort land, som det er, så må det have nogle konsekvenser.
Så lad os stoppe med det ufrivillige statistspil i russisk intern politik, som vi deltager i, og i stedet sende et signal, så de kan lære at forstå det.
Michael Aastrup Jensen (V), 2009-05-07:
Jeg vil gerne kvittere for det, som hr. Mogens Jensen sagde om det gode samarbejde i delegationen.
Det vil jeg gerne understrege at jeg også synes vi har.
Men jeg har et spørgsmål vedrørende hr. Mogens Jensens afvisning af mit forslag angående Rusland.
For hvornår er nok nok?
Skal de stadig væk om 1 år, 2 år eller 3 år kunne blive ved med at sige: Vi er ligeglade med den våbenhvile, vi har stadig væk russiske soldater på georgisk territorium, vi vil stadig væk ikke tillade internationale observatører at få adgang?
Hvor sætter man grænsen?
Hvor lang tid kan Rusland bare fuldstændig lade hånt om det internationale samfund?
Jørgen Poulsen (RV), 2009-05-07:
Jeg kan sagtens følge Venstres ordfører i frustrationen over Rusland optræden.
Det, som rådet udsættes for fra Ruslands side, er virkelig både skammeligt og grimt.
Men jeg vil egentlig spørge, hvad det helt nøjagtig er, Venstres ordfører tror, man kan opnå ved at ekskludere Rusland eller i hvert fald fratage dem stemmeretten.
Hvad er det helt konkret vi kan opnå?
Mogens Jensen (S), 2009-05-07:
Jamen grænsen er overskredet for længst, og så er spørgsmålet bare: Når et land som Rusland ikke efterlever de konventioner, de henstillinger, de ting, de selv har været med til at vedtage, f.eks. i Europarådets Parlamentariske Forsamling, hvad er så det rigtige at gøre?
For jeg tror ikke på, at det, at man inddrager deres stemmeret eller for den sags skyld smider dem ud af Europarådet giver noget som helst resultat.
Det er altså bedre at have dem inden for i rummet og at kunne udtrykke kritikken direkte over for dem og hele tiden lægge pres på dem end at have dem et eller andet sted, hvor man ikke har dialogen og kontakten.
Michael Aastrup Jensen (V), 2009-05-07:
Al ære og respekt for dialog.
Problemet er jo bare, at det lige præcis er det, vi har gjort i hvert fald i forhold til konflikten mellem Rusland og Georgien.
Vi har nu gjort det i et halvt år.
Den ene rapport efter den anden har fordømt Rusland, for at de ikke overholder våbenhvilen, hvad Georgien ellers gør til punkt og prikke på den anden side.
Russerne er jo bare lidt ligeglade.
Vi hørte den ene skåltale efter den anden i den parlamentariske forsamling om, at man reddede verden fra fascismen, så derfor kan man underforstået tillade sig alt i al evighed.
Jeg tror overhovedet ikke, at dialog batter noget i forhold til russerne.
Jeg vil sige til hr. Mogens Jensen: Vi står jo i den situation, vi står i.
Hvor lang snor skal de have?
Enten har det jo konsekvenser, eller også siger vi til russerne: I er for store, vi tør ikke rigtig gøre noget over for jer.
Mogens Jensen (S), 2009-05-07:
Jeg tror, at det, jeg sætter spørgsmålstegn ved i Venstres ordførers udgangspunkt og forslag, er, om det overhovedet har nogen effekt, eller om det i værste fald har den stik modsatte effekt.
Problemet er, at det ikke er at sætte Rusland stolen for døren, efter min opfattelse, at smide dem ud af Europarådet eller at inddrage deres stemmeret.
Det vil få den stik modsatte virkning.
Der må man jo sige, at der trods alt efter sovjettiden er sket demokratiske fremskridt i Rusland, selv om der på en lang række områder også stadig væk er behov for store reformer.
Mogens Jensen (S), 2009-05-07:
Jeg vil bare lige have bekræftet af Dansk Folkepartis ordfører, at ordføreren - jeg tror, det blev sagt i ordførertalen - er uenig i det forslag, som Venstres ordfører her fremsatte om, at man skal fratage Rusland sin stemmeret i Europarådets Parlamentariske Forsamling.
Morten Messerschmidt (DF), 2009-05-07:
Rusland kan man se som en bjørn, der blev såret i 1989, men ikke dræbt.