runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-20:
Det her forslag er jo resultatet af en lang og skandaløs proces, hvor vi – det tror jeg de fleste danskere har fulgt med i – har set, hvordan man ved en mørkelagt og forhastet proces fik solgt ud af store dele af DONG til spekulanterne i Goldman Sachs.
Her en sen fredag eftermiddag i september kunne vi så læse, at nu havde partierne bag den her DONG-aftale i hemmelighed og bag lukkede døre besluttet, at man skulle gå videre med et yderligere salg af befolkningens energiselskab – både ved en børsnotering, men, som det fremgår af aftalen, også muligvis ved et frasalg af en række aktiver forud for den børsnotering.
Så kan ministeren bekræfte, at DONG er danskernes energiselskab, eller at i hvert fald en god del af DONG er ejet på den måde og altså ikke er finansministerens, hr. Jonas Dahls eller hr. Jacob Jensens energiselskab?
Torsten Gejl (ALT), 2015-11-20:
I Alternativet synes vi, at Enhedslistens forslag om at oprette en it-portal for alle statslige puljer er et rigtig fint forslag, og det vil slet ikke skade, hvis man ved samme lejlighed forenkler og standardiserer ansøgningsskemaerne og løser den bagkantsproblematik, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil også taler om.
Når vi alligevel er imod Enhedslistens beslutningsforslag, er det, fordi vi tror, at fristen for at udarbejde sådan en portal er for kort i nærværende forslag.
Ifølge forslaget skal arbejdet være færdigt i første halvår af 2016, og det tror vi er urealistisk.
Vi skal ikke haste offentlige it-løsninger igennem i en tid, hvor nogle af dem har det svært.
Vi hører i ministerens tale, at der er grundige undersøgelser i gang i Finansministeriet i forhold til at udarbejde en ny it-portal for alle statslige puljer, og vi foretrækker at vente på resultatet af dem, så vi har bedre tid til at gøre arbejdet ordentligt.
Det synes vi i hvert fald giver det en berettigelse i sig selv, så tak for det.
Jacob Mark (SF), 2015-11-20:
Det er jeg meget enig i, og det var faktisk også det, jeg prøvede at sige, nemlig at jeg ikke aner, hvornår det er blevet liberal politik, at de uskyldige mennesker, der kommer til landet, at de mennesker, der er flygtet fra Islamisk Stat, en organisation, som jeg er sikker på de fleste af os frygter rigtig meget, alle sammen skal bures inde.
Jeg aner ikke, hvornår det er blevet liberal politik.
Det er sket over natten eller over de sidste 3 dage.
Men nej, SF mener ikke, at man skal frihedsberøve alle de mennesker, der kommer herop, som er flygtet.
Tak for spørgsmålet.
Jacob Jensen (V), 2015-11-20:
Nej, det kan jeg sådan set ikke se.
Som jeg sagde i min indledning, er hele pointen her i forhold til en børsintroduktion, at en børsintroduktion i sig selv jo ikke ændrer ved statens kontrol med DONG.
Det er jo en børsintroduktion, som forslaget her går på, og jeg går ud fra, at det også er det, spørgsmålet drejer sig om, altså at man ønsker, at beslutningen om at børsintroducere DONG skal sendes til en folkeafstemning.
Man kan selvfølgelig have den holdning, at staten skulle sælge yderligere ud, måske 100 pct. ud.
Det er ikke det syn, vi så har fra Venstres side.
Vi ønsker sådan set at bevare den ejerandel, fordi der er nogle vitale interesser med hensyn til energiforsyningssikkerhed.
Men hvem der i øvrigt har, kan man sige, ejerskabet ud over staten, udgør selvfølgelig en interesse i forhold til at få kapital ind, at få knowhow ind og andre ting.
Det har vi ikke noget problem med.
Tværtimod er vi rigtig glade for den aftale, der er blevet lavet, og vi er sådan set også rigtig glade for, at der er et bredt politisk flertal på vegne af den danske befolkning, valgt af den danske befolkning, der har taget den beslutning.
Så det at sige, at vi stjæler af demokratiet, synes jeg faktisk er at nedgøre Folketinget og folketingsmedlemmernes repræsentation af danskerne.
Jeg synes faktisk, at det er rigtig fint, og der har oven i købet også været et folketingsvalg her for nylig, hvor man jo også kunne tage det spørgsmål op – det er givetvis blevet gjort – og vælgerne den vej rundt så kunne stemme på nogle folk, som kunne varetage deres interesser, også i det her spørgsmål.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-20:
Og tak for åbningen over for forslaget om en puljeportal – det er jeg selvfølgelig rigtig glad for.
Er der en forventet slutdato på det?
Ole Birk Olesen (LA), 2015-11-20:
I Liberal Alliance støtter vi op om mere gennemsigtighed på det her område.
Rigsrevisionens redegørelse om statslige puljer tydeliggør, at der i meget høj grad er behov for mere gennemsigtighed.
Vi har ikke forudsætninger for at vide, hvor meget det her vil koste, og hvor lang tid det vil tage at oprette sådan en portal, men vi har et ønske om, at det skal være et simpelt system, der skaber overblik.
Derfor bør det i vores optik ikke tage lang tid, og det bør heller ikke være bekosteligt.
Derfor er meldingen fra os, at vi synes, det her beslutningsforslag er et rigtig godt initiativ, men vi har behov for, at ministeren svarer på, hvad det koster, og hvor lang tid det realistisk vil tage at oprette sådan en portal, inden vi kan tage endelig stilling til det konkrete forslag.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-20:
Skal jeg forstå ministerens fremlæggelse således, at på baggrund af den analyse vil man så, hvis analysen finder det fornuftigt, forsøge at igangsætte arbejdet med en egentlig puljeportal i den forstand, som Statsrevisorerne har foreslået?
Jan Rytkjær Callesen (DF), 2015-11-20:
I Dansk Folkeparti er vi ikke afvisende over for en it-portal, men vi har nogle bekymringer.
Det er tidsfaktoren på det – hvornår det kan realiseres – og økonomien i det her projekt.
For i oplægget kan jeg se, at der ikke er nogen tal på, hvad det kommer til at koste.
Så der vil vi gerne have, at der kan afgives en beretning i udvalget om de her to spørgsmål.
Jacob Jensen (V), 2015-11-20:
Tak for det.
Jeg synes sådan set, at både finansministeren og Socialdemokraternes ordfører egentlig er kommet med nogle ganske glimrende betragtninger om det her forslag.
Som ordføreren for Socialdemokraterne sagde, er det måske lidt nørdet, men det er selvfølgelig ikke desto mindre også væsentligt, at man får det overblik og den, kan man sige, øgede gennemskuelighed i de her forskellige muligheder, puljeordninger m.v. Dansk Folkeparti lægger op til, at vi kan tage en snak om det i udvalget – det synes jeg også – og jeg lytter også til den åbning, som finansministeren kommer med, om, at man måske skal snakke om tidsperspektivet, og at den analyse, der lægges op til fra regeringens side, skal ind over en endelig vurdering af, hvad man så kan gøre rent konkret.
Vi vil fra Venstres side gerne støtte, at man ligesom får det analyseret og så eventuelt i udvalget får taget en snak om det.
Om der skal komme en beretning, eller hvad det skal være, må vi så snakke nærmere om.
Det er de bemærkninger, vi har fra Venstres side, og ellers tilslutter vi os det, der blev sagt af ministeren for et øjeblik siden.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-11-20:
Altså, det forventer vi vil ligge klar i første halvår af 2016.
Christian Juhl (EL), 2015-11-20:
Nu er jeg jo ikke historiker.
Men det var dog mærkeligt, at så mange mennesker reagerede på daværende tidspunkt.
Mener ministeren ikke, at der er forskel?
Er det ikke sværere at lade en halv- eller helprivat virksomhed regulere indirekte via lovgivning, end hvis man gør det direkte ved at eje firmaet?
Jeg mener: Miljøhensyn, forsyningssikkerhed og sådan nogle ting er det da meget lettere at regulere, hvis vi selv ejer firmaet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-11-20:
Hvad enten det er statsligt ejede selskaber eller privatejede selskaber, må det være sektorlovgivningen, der regulerer det.
Nu sidder vi så med DONG, hvis store forretningsområde fremover bliver at bygge havvindmølleparker overalt i denne verden.
Og det er ikke i kraft af en politisk beslutning, at det danske Folketing har besluttet, at vi skal være førende med hensyn til at bygge havvindmølleparker i denne verden.
Men sådan har udviklingen været.
René Christensen (DF), 2015-11-20:
Tak for det.
Ja, så står vi her med B 15, og man kan sådan sige, at det, forslaget går ud på, jo er den her folkeafstemning.
Jeg vil sige, at det, der er behov for, er en debat om, hvad det egentlig var, der skete, og hvad der skal ske fremadrettet.
Man må anerkende, at der var et markant flertal i Folketinget, som valgte at gøre det, man gjorde, i forhold til at også Goldman Sachs kom ind i bestyrelsen.
Det var den tidligere regering sammen med støttepartierne, Socialdemokratiet og Venstre og Radikale Venstre, som også gik med i den her aftale.
Så den ligger der jo, og derfor vil en folkeafstemning, må man anerkende, ikke være mulig i forhold til det.
Men det, der er interessant, er, hvad der nu skal ske i forhold til børsnoteringen.
Det kan man jo også bruge sådan en diskussion til.
Nu skal man ud og finde banker, i forhold til hvem der skal køre det igennem.
Kunne man så forestille sig, at det også blev Goldman Sachs, der kunne blive valgt i forhold til det, altså udføre det arbejde?
Der skal man jo bare huske, at Goldman Sachs jo også er en del af DONG i dag som mindretalsaktionær.
Det er sådan nogle ting, der også bliver interessante i fremtiden, i forhold til når man går på Børsen.
Det, der også er fremme i øjeblikket, er jo, at man også spekulerer på, om man skal frasælge olieaktiviteterne i DONG.
Der kan man sådan undre sig over, at det netop er nu, det kommer.
Altså med de laveste oliepriser, nærmest i mands minde, begynder man nu at tale om at skulle frasælge olieaktiviteterne.
Hvad var det, der skete sidst, da man skulle ud at skabe ny kapital?
Det var jo, at forligspartierne i kredsen blev stillet over for, at DONG var nødlidende, at DONG havde brug for kapital, ellers ville himlen nærmest falde ned.
Hvad var det, der skete, så snart man havde fået frisk kapital?
Så kom der søreme kapital andre steder fra, i forhold til at man trak sig ud af andre aktiviteter i DONG.
Der må man bare sige, at med hensyn til den her sag i dag stemmer vi ikke for en folkeafstemning, fordi en folkeafstemning ikke kan ændre på det, men vi må anerkende, at diskussionen om DONG bestemt ikke er færdig.
Det er rigtig vigtigt, at man også i DONG's bestyrelse hører, hvad aktionærerne egentlig siger, og der skal man ikke underkende, i et statsligt selskab er det aktionærerne, altså også den her sal, i forhold til hvordan det er, DONG skal udvikle sig fremadrettet.
Der vil jeg gerne benytte lejligheden til at sige: Kære DONG og bestyrelse i DONG
, husk nu at tænke jer en lille smule om, også i forhold til når man kigger på, hvis man vil udskille eventuelle olieaktiviteter; så kunne det være, at det var den mulighed.
Vi anerkender sådan set, at et selskab skal arbejde med noget, man er god til, og der er ingen tvivl om, at DONG på verdensplan er dygtig til at arbejde med grøn energi.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-20:
Jeg forstår så ikke helt, at det skulle være umuligt at sende en aftale til folkeafstemning.
Altså, det er jo blot en aftale.
Det er jo ikke sådan, at DONG allerede er børsnoteret.
Så jeg forstår simpelt hen ikke ordførerens argument for ikke at støtte en folkeafstemning.
Det undrer mig også, al den stund at den samme ordfører inden valget var ude og sige klart, at Dansk Folkeparti støtter ideen om en folkeafstemning, hvis der skal sælges yderligere ud af DONG.
René Christensen (DF), 2015-11-20:
Det er klart en del af den aftale, der er lavet.
Derfor vil staten jo i voldsom grad løbe fra den aftale, der er lavet.
Det anerkender vi at et stort flertal har gjort.
Vi er ikke enige i den aftale.
Ud fra de mindretalsrettigheder, som Goldman Sachs har fået som mindretalsaktionær, så skulle man ikke tro, at det var staten, som det blev sagt tidligere af den socialdemokratiske ordfører, der har aktiemajoriteten.
Ja, det er da kun på papiret, for man har fået så mange mindretalsrettigheder, så det er reelt ikke staten, der kan sidde for bordenden mere.
Der gik den tidligere finansminister altså ud over det mandat, der var.
Sådan må det desværre være, og det er vi sådan set kede af.
Pelle Dragsted (EL), 2015-11-20:
Nu er der jo muligheder i den aftale for ikke at børsnotere.
Det er jo bl.a. derfor, at Goldman Sachs sikrede sig nogle fuldstændig urimelige tilbagekøbsbetingelser.
Men muligheden er der jo.
Igen vil jeg sige, at det undrer mig, for det her var jo ikke nyt, da ordføreren kort før valget udtalte til Politiken:
Hvis Folketinget i fremtiden beslutter sig for at sælge yderligere ud af det danske energiselskab Dong Energy, skal spørgsmålet til folkeafstemning.
Nu er der jo efterhånden med finansloven i går en tradition for, at man mener lidt noget andet før valget end bagefter, men kan ordføreren ikke prøve lige at uddybe, hvad der er sket i mellemtiden?
René Christensen (DF), 2015-11-20:
Nu er den her aftale jo indgået med et meget, meget bredt flertal i Folketinget, og i den aftale indgår også en børsnotering.
Jeg vil gerne sige, at Dansk Folkeparti ikke har været imod en børsnotering.
Derfor er vi ikke en del af forligskredsen mere.
Men derfor anerkender vi sådan set, at det er vigtigt, at staten sidder for bordenden, at staten har aktiemajoriteten.
Men vi er ikke nervøse for, at der også kommer andre ind i DONG.
Benny Engelbrecht (S), 2015-11-20:
Når hr. Christian Juhl formulerer det på den måde, lyder det nærmest, som om man ønsker at give danskerne muligheden for at kunne stemme om, at staten skal kunne frasælge hele DONG.
Det synes jeg er en rigtig dårlig idé, en utrolig dårlig idé.
Jeg synes, at det er en rigtig god aftale, der ligger, som betyder, at staten beholder aktiemajoriteten, og det kræver jo, at alle partier er enige, hvis man skal ud af det, og det tror jeg bliver ret vanskeligt at forestille sig i sådan en situation.
Christian Juhl (EL), 2015-11-20:
Jeg forstår heller ikke, hvorfor en folkeafstemning ikke kan ændre noget, hvis vi her kunne enes om, at det er en god idé at spørge befolkningen i så kontroversielt et spørgmål.
Det er et spørgsmål, som også ruskede noget i Dansk Folkeparti i de dage, da der blevet givet los i 2014.
Hvorfor skulle det ikke kunne ændre noget?
Uanset hvor stort flertallet er, er det vel fint, at man spørger befolkningen?
Man kan vel også som politiker blive klogere af at lytte til befolkningen en gang imellem?
Jeg synes ikke, man på forhånd skal afvise det.
Så vil jeg gerne spørge, om ikke ordføreren mener, at det gør en forskel at have et kommercielt selskab – endda et børsnoteret kommercielt selskab – som først og fremmest skal tjene penge, hvis man f.eks. i samfundet har brug for, at det selskab måske først og fremmest skal tage klimahensyn, måske først og fremmest skal sørge for energiforsyning og den slags ting, så det derfor er bedre at trække det ind mod det fælles ejerskab frem for ud i et kommercielt marked.
René Christensen (DF), 2015-11-20:
Det er der, hvor Enhedslisten og Dansk Folkeparti er vidt forskellige.
Vi mener faktisk ikke, at alting er drevet bedst af staten.
Altså, hvorfor var det, at DONG stod i den her situation?
Det var jo ikke, fordi man havde drevet det allerbedst.
Vi går ind for, at man har samarbejde med det private.
Vi går sådan set ind for, at staten skal have aktiemajoriteten, at staten skal sidde for bordenden og have styringen.
Det har man så ladet gå lidt over gevind.
Det er der ingen tvivl om med de mindretalsbestemmelser, der er kommet i forbindelse med salget til Goldman Sachs.
Men vi mener faktisk ikke, at staten skal være eneejer og drive det ene og alene.
Der ser Enhedslisten og Dansk Folkeparti dybt forskelligt på tingene.
Christian Juhl (EL), 2015-11-20:
Der findes vel kerneaktiviteter, som er så vigtige, at vi er nødt til at have det i fælleseje, så vi ikke risikerer, at der sjakres med det ude på det private marked?
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at det vel ikke er sådan, at fordi Goldman Sachs fik en andel af firmaet, så begyndte det at give overskud?
Det var vel, fordi der blev fiflet med fakta om DONG på det tidspunkt, hvor aktierne blev solgt, at vi har fået at se, at der bagefter faktisk var et ganske udmærket firma, som man nu lod som om var i krise?
René Christensen (DF), 2015-11-20:
Der er ingen tvivl om, at man fiflede med, hvad det var for aktiviteter, som DONG havde, og som var penge værd.
De penge kom først, efter at Folketinget havde taget den her beslutning.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Det var også derfor, at Dansk Folkeparti stemte nej til den beslutning.
Vi mener simpelt hen, at den beslutning blev truffet på et forkert grundlag.
Men nu er den beslutning jo så desværre truffet, og så må man også leve med det demokrati, der er.
Nu er beslutningen truffet, og det lever vi med i Dansk Folkeparti.
Jacob Jensen (V), 2015-11-20:
Tak for det.
Jeg må måske ikke så overraskende skuffe Enhedslisten med, at det er vi fra Venstres side imod ud fra den betragtning, at vi her i Folketinget er valgt af danskerne til at tage beslutninger hver eneste dag.
Vi er valgt til at beskytte danske interesser, danske værdier – økonomiske og andre værdier.
Det er det, vi er valgt til herinde.
Så er der selvfølgelig i grundloven nogle bestemmelser, som vi også en gang imellem kommer ind og diskuterer, som betyder, at man skal sende tingene til folkeafstemning.
Men vi synes sådan set, at det demokratiske spil, der er, hvor danskerne bliver spurgt i forbindelse med folketingsvalg og selvfølgelig også andre valg, hvis det er lokale spørgsmål, gør, at det er dem, der bliver valgt, som repræsenterer danskerne og derfor skal tage beslutningen om den slags ting.
Man kan sige, at der er masser af beslutninger, som også har offentlighedens bevågenhed, skulle jeg hilse og sige.
Det er måske ikke dagligt, men så i hvert fald ugentligt eller med anden frekvens.
Jeg har ikke hørt noget ønske fra Enhedslisten om, at de skal sendes til folkeafstemning.
Jeg ved godt, at det her selvfølgelig er et politisk spil, eller hvad man kan kalde det, og respekt for det; det skal der også være plads til.
Men det indholdsmæssige synes jeg nu lader noget tilbage at ønske i forhold til så mange andre utrolig vigtige aftaler og beslutninger, som flertal, også brede flertal, som der faktisk er tale om her, træffer i Folketinget, men som der ikke ønskes nogen folkeafstemning om.
Hvis man ønsker at beskytte danske økonomiske interesser, også de danske interesser i DONG, så skulle man netop bakke op om, at der er et stabilt politisk flertal, som har skabt en aftale, der sætter rammen for DONG's fremtid, hvad angår både børsintroduktion og statens ejerskab.
Hvad er det for nogle dele af DONG, der kan sælges fra, og hvilke dele skal fortsat være i statens varetægt?
Derfor er det også vigtigt at sige, at børsintroduktionen jo ikke ændrer på det ejerforhold, som der bliver lagt op til, nemlig at staten stadig vil have en kontrollerende ejerandel.
Dermed vil staten også være med til at varetage – det er et spørgsmål, som jeg forstår at bl.a. hr Christian Juhl rejste på et tidligere tidspunkt – energiforsyningssikkerheden.
Jeg deler sådan set Enhedslistens opfattelse af, at det er vigtigt, at vi har kontrol med det.
Men det ændrer bare ikke ved det, som der lægges op til med en børsintroduktion, nemlig at det skulle skade.
Finansministeren siger, at folkeafstemninger kunne gøre det svært at eje selskaber.
Så kunne man med et glimt i øjet sige, at som ægte liberal kunne man måske netop gå ind for, at der skulle laves nogle folkeafstemninger, for så kunne man måske få nedbragt nogle af statens ejerskaber.
Det er selvfølgelig sagt med et glimt i øjet i den forstand, at vi som sagt synes, det er vigtigt, at man har nogle af de her ting på statens hænder.
Det er sådan set den tilgang, vi har til det. Som jeg startede med at sige er det ikke så overraskende, at vi ikke kan støtte forslaget.
Christian Juhl (EL), 2015-11-20:
Selvfølgelig er det politik.
Det siger sig selv.
Det er ikke en administrativ ting at lave en folkeafstemning.
Så vil jeg da sige, at så kan vi kigge lidt på debatten om retsforbeholdet.
Den handler netop om det samme.
Der vil et flertal i Folketinget begrænse almindelige menneskers mulighed for i fremtiden at have direkte indflydelse på tingene.
Tilvalgsordningen betyder, at Folketinget med almindeligt flertal skal tage stilling til tingene.
Det vil sige, at man stjæler demokrati fra befolkningen og putter det ind i parlamentet, så det kan vedtages med et almindeligt flertal.
Det er jo en begrænsning af almindelige menneskers indflydelse.
Det er det også i det her tilfælde.
Kan ordføreren slet ikke se, at i takt med at vi får et mere og mere kompliceret samfund, hvor vi bliver mere og mere afhængige af en hel masse ting og aktiviteter, i øjeblikket især med hensyn til klima, miljø, vedvarende energi og den slags ting, så kan vi ikke bare kaste det ud på markedet og så sige, at der kan de sjakre med det.
For på markedet er der én lov, der gælder, og det er, hvad der giver overskud.
Firmaer, der ikke kan lave overskud, går nedenom og hjem, og så skal staten jo alligevel være garant for, at aktiviteten fortsætter.
Det er en meget, meget dyr og ekstensiv måde at drive samfundet på – og en meget farlig måde på den lange bane.
Kan ordføreren ikke se det?
Josephine Fock (ALT), 2015-11-20:
Tak til ministeren.
Jeg noterede mig, at ministeren sagde, at vi ikke bør sikre klima- og energipolitik i danske energiselskaber.
Så kunne jeg jo sige, at jeg så kunne ønske, at regeringen var lidt mere visionær i sin klima- og energipolitik, når vi ikke kan bruge DONG til det.
Det, der bekymrer mig i den her aftale omkring børsnotering, er, at i og med at man børsnoterer et selskab, vil man efter min opfattelse i virkeligheden få sværere ved at tage langsigtede, bæredygtige hensyn ind som firma, og man bliver derimod nødt til at tage de kortsigtede interesser, som aktionærerne har, i betragtning, når man kører sin virksomhed.
Det vil jeg gerne spørge ind til om ministeren er enig i.
Christian Juhl (EL), 2015-11-20:
Det handler vel om, om vi lader befolkningen have medindflydelse på, om så afgørende elementer i en vej til en mere bæredygtig udvikling skal være i helt privat regi, halvprivat regi eller i offentligt regi.
I privat regi kan vi indirekte regulere en lillebitte smule, og det vil sige, at det er ret ineffektivt.
Derfor mener jeg, at hvis ikke netop nu, hvornår skal staten så opruste med at have de fleste redskaber og dermed også det her? Jeg minder om, at det faktisk var ordførerens egen regering, der var ved at blive slået ihjel af hele den protest, og det var imod salget af DONG i 2014.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-11-20:
Jeg forstår ikke ræsonnementet, som bliver fremført.
Det afgørende for vores klima- og energipolitik er jo den rammelovgivning, vi har her i landet.
Så må man jo sige, at når vi har kommercielle selskaber, så skal de drives på kommercielle vilkår, og derfor handler det jo ikke om det enkelte selskab.
For der er også andre private selskaber på energimarkedet i Danmark, og derfor er jo en ulogisk ting, at det kun skulle være DONG, der regulerer de her ting.
Josephine Fock (ALT), 2015-11-20:
Ja, altså, men det, jeg i virkeligheden spurgte ind til, var det der med, at nu sælger man så yderligere 8 pct. fra, kan man sige, til børsnotering.
Der børsnoteres i hvert fald sådan, at de statsejede aktier går fra 59 pct. ned til 51 pct., sådan som jeg har forstået det.
Det, mit spørgsmål gik på, var, at man så vil tage hensyn til aktionærernes kortsigtede interesser.
Altså, det vil blive sværere at have den langsigtede vision, som der jo efter vores opfattelse også er økonomi i.
Så det er måske mere en bemærkning, men jeg vil gerne have ministerens kommentar til det alligevel.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2015-11-20:
Jamen det vil jeg meget gerne.
Altså, når man ser på, hvad DONG's langsigtede målsætning er, så er det at være verdensførende på havvindmølleområdet.
Så der er jo overhovedet ingen modsætning her mellem DONG's langsigtede målsætning for, hvor man vil satse sine ressourcer, og hvad det danske Folketing mener er rigtigt.