runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2009-01-23:
Nu kunne jeg forstå, hvis statsministeren argumenterede for, at vi skulle have en konge, og at kongen skulle udpeges af folkestyret.
Det ville jo være logik, hvis vi sagde, at statsoverhovedet, konge eller dronning, præsident, eller hvad vi ville kalde vedkommende, skulle udpeges af folkestyret.
Det ville være et konsekvent synspunkt.
Men her har vi altså et synspunkt, der hedder, at folkestyret ikke skal udpege statsoverhovedet, men kun statsoverhovedets mand eller kone.
Undskyld mig, men hvem en person, herunder statsministeren, vil have som mand eller kone er da absolut underordnet i forhold til, hvem folkestyret mener skal udpeges som landets øverste leder.
Så hvorfor vælger man det underordnede og ikke det mere principielle?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-01-23:
Vi er totalt ude på overdrevet, og det er jo, fordi hr. Frank Aaen er imod kongehuset.
Når jeg alligevel går ind på et så overdrevet spørgsmål, så er det jo alene i et forsøg på at tage hr. Frank Aaen alvorligt.
Det er jo netop, fordi kongen eller den regerende dronning ikke er folkevalgt, at den folkevalgte forsamling bør have et ord at sige og derfor skal godkende, hvem den pågældende skal gifte sig med.
Det er netop i modsætning til det fuldstændig hypotetiske spørgsmål, som hr. Frank Aaen nu nævner, nemlig hvis det drejede sig om en statsminister, for statsministeren er folkevalgt, så der har befolkningen jo lejlighed til at tage stilling til det - hvis det overhovedet var noget, som nogen ville interessere sig for.
Det er netop forskellen.
Men det er selvfølgelig svært for hr. Frank Aaen at forstå, fordi hr. Frank Aaen er imod monarkiet.
Pernille Frahm (SF), 2009-01-23:
Det kan da godt være, at man mister en særlig gruppe hjerneceller, fordi man ikke går ind for monarkiet, men derfor kan man jo godt få nogle rigtig gode og intelligente svar fra en stor tilhænger af monarkiet.
Jeg forstod simpelt hen ikke det svar, altså at det er, fordi kongen ikke er valgt af folkestyret eller regenten ikke er valgt af folkestyret, at folkestyret skal godkende ægtefællen.
Jeg forstod simpelt hen ikke sammenhængen i de to ting.
Hvis der skal være nogen som helst logik i den her historie, må det vel være folkestyret, der skal godkende regenten.
Det ville give mening.
Hvorfor i alverden skal folkestyret blande sig i, hvem regenten vil giftes med?
Det fik vi simpelt hen ikke nogen god forklaring på, og det må være, fordi det er en varm tilhænger af kongehuset, der står på talerstolen nu, og som sådan set ikke er interesseret i at tage sådan en debat.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-01-23:
Jeg må sige, at jeg synes, at det et eller andet sted er lidt morsomt at høre ordføreren fra Det Radikale Venstre tale imod det her forslag.
Når vi har forslag på retsområdet, der skal behandles hernede i salen, hører vi jo gang på gang Det Radikale Venstre være vogteren af demokratiet og især vogteren af et retfærdigt retssystem.
Og det, det egentlig går ud på med det her lovforslag, som vi debatterer og behandler i dag, er jo netop at bibeholde neutraliteten, at bibeholde de grundprincipper i det danske retssystem, som hr. Morten Østergaard og Det Radikale Venstre ellers er så store fortalere for.
Karen Hækkerup (S), 2009-01-23:
Jeg tror, at man skal passe lidt på med at blande hele integrationsdebatten ind i det her lovforslag.
Jeg vil sige, at det jo ikke kun handler om muslimske tørklæder, det handler også om alle mulige andre religiøse symboler.
Men for at vende tilbage til det, som spørgeren spørger om, nemlig tørklæderne og det signal, som vi sender med den her lovgivning, om, at tørklæder ikke er acceptable på hovedet af en dommer, som dømmer ved en dansk ret, vil jeg bare sige, at jeg har hørt utrolig mange forskellige forklaringer fra kvinder om, hvorfor de bærer hovedtørklæde.
Nogle gør det, fordi de gerne vil vise deres tro på Allah, andre gør det af kulturelt bestemte årsager, nogle gør det, fordi deres familie gerne vil have det, andre igen gør det, fordi det er blevet moderne.
Der er altså mange, mange forskellige årsager til, at muslimske kvinder i stigende grad vælger at iklæde sig et tørklæde.
Og jeg må sige, at hvis der er noget, jeg synes vi skal kæmpe for i integrationsdebatten, er det at give alle kvinder i det her land lige muligheder, og det tror jeg faktisk sker bedst uden tørklæde, og derfor synes jeg ikke, at det her forslag på nogen som helst måde er i konflikt med bedre integration, tværtimod tror jeg, at det vil være en håndsrækning til de kvinder, der fravælger tørklædet.
Frank Aaen (EL), 2009-01-23:
Statsministeren spurgte, hvad Enhedslisten ville stemme til dette lovforslag.
Vi vil gøre det samme, som vi gjorde ved sidste behandling af lovforslaget, nemlig undlade at stemme, for vi kan naturligvis ikke stemme imod, at der indføres ligestilling mellem kønnene i loven, men vi kan på den anden side heller ikke stemme for en lov, der samtidig bestemmer, at personer skal spørge Folketinget henholdsvis deres mor om, hvem de vil gifte sig med, og vi kan heller ikke stemme for en lov, der skelner mellem ægte og uægte børn.
Jeg fik faktisk ikke noget svar fra statsministeren på, hvorfor de elementer i tronfølgeloven fastholdes.
Når man nu med den her meget omstændelige procedure, som er gældende, laver loven om, hvorfor lader man så to så væsentlige punkter stå, nemlig det at spørge andre om, hvem man vil gifte sig med, og det med at skelne mellem ægte og uægte børn?
Hvorfor lader man dem stå, så man faktisk beder befolkningen om at godkende de to bestemmelser - for det er jo det man gør?
Samtidig med, at man indfører ligestilling, beder man også befolkningen om at fastholde de to bestemmelser.
Line Barfod (EL), 2009-01-23:
Jeg forstår simpelt hen ikke det, fru Karen Hækkerup siger.
Alle kvinder skal have mulighed for at blive dommer, siger fru Karen Hækkerup, men de kvinder, som har en påklædning, som fru Karen Hækkerup ikke bryder sig om, skal ikke have lov.
Det er ikke, hvad jeg forstår ved frihed.
Men jeg vil gerne høre, om fru Karen Hækkerup har en idé om, at det også skulle udbredes til andre.
Formanden for FOA, det store fagforbund, der organiserer en meget stor del af de offentligt ansatte, har et indlæg i Information i dag, hvor han advarer imod, at det her er starten på berufsverbot.
Jeg vil gerne høre, om det er opfattelsen hos flertallet af Socialdemokraterne, at man skal udbrede det her tørklædeforbud til også at gælde andre dele af den offentlige sektor, og om vi er på vej imod et berufsverbot som det, man havde i Vesttyskland, hvor man sagde, at man gik ud fra, at nogle grupper ikke havde retten til at være offentligt ansatte, fordi man gik ud fra, at hvis de var tilsluttet den gruppe, havde de også nogle holdninger, man ikke ønskede, eller om man skal have en konkret individuel vurdering af det enkelte menneske, som man hidtil har haft, når folk skulle være dommere.
Line Barfod (EL), 2009-01-23:
Først vil jeg gerne høre, om det er en samlet konservativ folketingsgruppe, der står bag den holdning, som hr. Tom Behnke giver udtryk for.
Dernæst vil jeg sige, at jeg kan forstå, at hr. Tom Behnke ikke har tillid til, at dommerne selv vil være i stand til at sikre, at man ikke kommer ud i en situation, hvor der er nogle, som begynder at dømme efter andre ting, eller hvor man kan rejse en berettiget tvivl om, hvorvidt de nu også dømmer ud fra lovens bogstav.
Så vil jeg gerne høre hr. Tom Behnke, om han mener, at det, der er afgørende, er folks påklædning, eller om det afgørende er, om man stoler på, at de kun dømmer ud fra lovens bogstav og ikke ud fra alle mulige andre ting, der ikke kommer sagen ved.
Det kan jo godt være, at en person ikke bærer et religiøst eller politisk symbol, men i sin fritid, eller inden vedkommende blev dommer, har markeret sig meget, meget markant i forbindelse med forskellige sager.
I dag finder domstolene jo selv ud af at regulere, og så tager man ikke de sager, hvor habiliteten kan drages i tvivl.
Tror hr. Tom Behnke ikke, at man også vil kunne gøre det fremover?
Tom Behnke (KF), 2009-01-23:
De eksisterende krav til dommerne bliver der ikke ændret på, altså hele spørgsmålet om dommeres levevis osv.
for netop ikke at være uværdige som dommere bliver der overhovedet ikke rørt ved med det her lovforslag, ikke med et komma.
Line Barfod (EL), 2009-01-23:
Det første er, at hr. Tom Behnke ikke svarede på mit første spørgsmål om, hvorvidt det er en enig konservativ folketingsgruppe, men det håber jeg vi kan få svar på nu.
Det andet er, at hr. Tom Behnke siger - hvad jeg er enig i - at der ikke bliver ændret på de nuværende regler for dommere.
Der har hr. Tom Behnke altså tillid til, at det kan dommerne godt finde ud af, men hvorfor har hr. Tom Behnke så ikke tillid til, at dommerne også i forhold til påklædning kan finde ud af at sikre, at der ikke er noget, som rejser tvivl om domstolenes neutralitet og om, hvad det er, man dømmer ud fra?
Mener hr. Tom Behnke, at vi skal udbrede det til andre dele af samfundet?
Har Dennis Kristensen, formanden for det store offentlige fagforbund FOA, ret i sin frygt for, at det her er starten på berufsverbot, som vi så det i Vesttyskland?
Tom Behnke (KF), 2009-01-23:
Som retspolitisk ordfører for Det Konservative Folkeparti taler jeg på gruppens vegne, sådan er det.
I forhold til hvor vidt det her lovforslag rækker, vil jeg sige, at det fremgår klart og tydeligt af lovforslaget, at det gælder retsmøderne.
Det er endda kun nogle bestemte retsmøder.
Så den her lov rækker ikke længere i øvrigt, men det gør de generelle regler, som domstolene og dommerne har levet efter hidtil, og som de også vil gøre fremover.
Der gælder de helt almindelige decorumkrav, som altid har gjaldt og altid vil gælde.
Det ændrer dette lovforslag ikke på.
Dette lovforslag præciserer alene, at dommere og andre, der træffer afgørelser i retsmøder, ikke må tilkendegive religiøse eller politiske tilhørsforhold, fordi det kan have betydning, i forhold til at man i almindelighed opfatter domstolene som værende upartiske.
Derfor skal vi huske at holde fast i, at det her lovforslag gælder retsmøder - det fremgår klart og tydeligt af paragrafferne.
Det er jo fuldstændig korrekt, og jeg er ikke bekendt med, at der skulle være nogen klagesager.
Men læg nu mærke til, hvad det var, jeg klart og tydeligt sagde i min ordførertale: Det her er rettidig omhu, fordi domstolene - domstolene - har fremkaldt denne situation, der har kaldt på en politisk reaktion og kaldt på Folketinget til at præcisere, at domstolene altid skal være neutrale og upartiske.
Og det gør vi på nuværende tidspunkt, og heldigvis når vi at gøre det nu, hvor der er tale om en generel diskussion om principperne ved domstolene og ikke et personanliggende for en enkelt dommers vedkommende.
Det ville være stærkt ubehageligt.
Morten Østergaard (RV), 2009-01-23:
Det her forslag skriver sig jo ind i rækken af forslag på integrationsområdet, hvor Danmark isolerer sig fuldstændig i Europa.
Der er ikke rigtig nogen andre lande med vores tradition, som har et sådant lovforslag på vej.
Han siger, og jeg citerer: Norge er et land med kristne værdier og vestlig tradition.
Jeg forudsætter, at alle dommere uafhængig af personlig religion, etnicitet, hudfarve, sprog osv. dømmer ud fra de fakta, som lægges frem for domstolene, og ikke personlige forhold.
Derfor vil jeg også gerne bringe en nyhed frem for hr. Tom Behnke, nemlig det faktum, at der i dag ved retter i Danmark findes juridiske medarbejdere, der bærer tørklæde.
Hr. Tom Behnke har lige i sit sidste svar bekræftet, at det ikke har givet anledning til en eneste klage, og at der ikke er noget som helst at udsætte på den persons arbejde.
Ændrer det hr. Tom Behnkes opfattelse, så det her ikke kan kaldes rettidig omhu, fordi forslaget, hvis det vedtages, i praksis risikerer at blive en fyreseddel til en konkret medarbejder ved Danmarks domstole?
Tom Behnke (KF), 2009-01-23:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte.
Altså det, vi hele tiden skal huske på, er, at det her jo ikke er en situation, vi har ønsket at fremkalde.
Faktisk gik alting jo fint - stille og roligt, og der var ikke nogen problemer - indtil Domstolsstyrelsen af en eller anden uforklarlig grund følte sig kaldet til at ændre på deres interne spilleregler, hvorefter man klart og tydeligt har skrevet, at der ikke er noget til hinder for osv. osv., som jeg har citeret adskillige gange.
Det synes vi i høj grad at der kan være - det synes vi i høj grad der kan være.
Derfor er det nødvendigt, at vi på nuværende tidspunkt sørger for at indrette spillereglerne klart og entydigt, så vi ophøjer simpelt hen til lov, så der ikke skal være nogen som helst form for tvivl, at domstolene skal være neutrale og upartiske.
Det betyder, og det er så det, vi skriver i paragraffen, at dommere og andre, der træffer afgørelser i retsmøder, skal fremstå neutrale og upartiske.
De må helt specifikt ikke have religiøse eller politiske symboler, som kan skabe tvivl.
Karen Hækkerup (S), 2009-01-23:
Der er jo nogle partier og nogle medlemmer af Folketinget, som vælger at tage forbehold over for lovforslaget.
Men når jeg alligevel nævner det her, er det, fordi den konservative ordfører flere gange er blevet spurgt, om den konservative ordfører taler på hele Det Konservative Folkepartis vegne.
Jeg vil bare spørge, om de ytringer, der er kommet fra især et medlem af Folketinget, som har annonceret, at hun vil stemme imod, er trukket tilbage, og om det er hele den konservative gruppe, der agter at stemme for forslaget. Når jeg synes, jeg er nødt til at nævne det igen, er det, fordi Socialdemokraterne jo gerne vil stille et ændringsforslag om at fjerne kappetvangen fra lovgivningen.
I disse tider, hvor der er så meget opbrud, og vi kan forstå, at hr. Naser Khader vil stemme blankt - jeg ved ikke, hvordan fru Pia Christmas-Møller vil stemme - og Borgerligt Centrum derimod vil stemme for, bliver det lige pludselig lidt spændende at finde ud af, om regeringen kan stille med sit samlede hold, så derfor vil jeg bare spørge igen: Er det en samlet konservativ gruppe, der stemmer for, når vi skal trykke på knapperne?
Morten Østergaard (RV), 2009-01-23:
Ja, altså det med, at ordførere repræsenterer deres parti, er jo ikke overraskende, men det, jeg tror spørgsmålet gik på, var, om det er en enig folketingsgruppe i Det Konservative Folkeparti, der anbefaler lovforslaget her, eller om der er delte meninger.
Så vil jeg også godt bare lige henlede opmærksomheden på, at regeringen jo sådan set også har været relativt uenige.
Jeg tror, at integrationsministeren på et tidspunkt i en kronik i Politiken - det var den 14. maj sidste år - betegnede det som om, at fanatiske antimuslimer forsøger at bilde befolkningen ind, at dommersædet nu vil blive invaderet at kvinder i burka, og at man skulle have tillid til, at domstolene ville løse det her problem, som de altid har gjort.
Derfor vil jeg bare spørge hr. Tom Behnke, om ikke hr. Tom Behnke i det mindste vil bekræfte, at der ikke er nogen klager over dommernes manglende upartiskhed som følge af religiøse symboler eller politiske overbevisninger.
Der er ingen klagesager at tale om, og hvis en person i en konkret retssag skulle føle, at der er et problem, kan man altid rejse spørgsmålet om dommerens habilitet.
Tom Behnke (KF), 2009-01-23:
Lovforslaget her har jeg som ordfører fremlagt på et konservativt gruppemøde.
Karina Lorentzen (SF), 2009-01-23:
Jeg kan ikke forstå argumentationen, for dommerudnævnelsesprogrammet er så grundigt, at det aldrig nogen sinde ville blive et problem, hvis der var en person, som havde nogle meget rabiate holdninger - og det er vel et eller andet sted det, det drejer sig om - for vedkommende ville aldrig blive udnævnt til dommer.
Så der ville i virkeligheden ikke være et problem.
I lovforslaget her er det også kun de synlige ting som f.eks. tørklæder, der bliver omfattet.
Der står faktisk i bemærkningerne til lovforslaget, at det er fuldstændig ligegyldigt, hvordan de tilstedeværende ved retssagen opfatter det her.
Det er kun de ting, som er egnet til at blive opfattet som religiøse symboler, der skal opfattes sådan, at retten er uneutral.
Så der er i virkeligheden med det her lovforslag overhovedet ikke på nogen måde taget hensyn til nogen som helst borgere i Danmark og deres følelser, når de sidder i den pågældende retssal.
Karen Hækkerup (S), 2009-01-23:
Den sidste del af spørgsmålet vedrører det der med rettidig omhu.
Socialdemokraterne synes faktisk, at det er en rigtig god idé, at vi vedtager det her lovforslag nu, for det forhindrer, at der overhovedet bliver et problem med borgere, som føler sig stødt i retssale, ved at dommerne er iklædt nogle religiøse symboler, som vil være problematiske, i forhold til at retten ikke opfattes som neutral.
Jeg ved godt, at stort set alle høringssvar peger på, at det her er noget, politikerne burde holde fingrene fra, og at dommerne ikke bare skulle have ret til selv at træffe beslutningerne, men også skulle vises den tillid, at de selv kunne håndtere de beslutninger.
Men jeg vil alligevel bede SF's ordfører kommentere det synspunkt, som i sidste uge blev fremført i Weekendavisen af tidligere kriminaldommer i Hillerød Peter Garde, som siger, at det her er et spørgsmål, der faktisk ikke kun vedrører dommerstanden, et enkelt dommerkollegium, men at det er et spørgsmål, som vedrører hele samfundet og både derfor og med rette kan afgøres ved lov, samt at det ville være helt forfærdeligt, hvis man ikke lavede loven nu, men ventede, til der var en konkret sag.
For det ville være kritisabelt at vedtage et lovforslag som det her, hvis man gjorde det på baggrund af et konkret eksempel, hvorimod det er rettidig omhu, hvis man gør det nu.
Kan SF ikke se, at det er nu, det skal gøres, så vi ikke får problemer siden hen?
Marlene Harpsøe (DF), 2009-01-23:
Nu er Socialistisk Folkeparti jo - sådan da - vidt og bredt kendt for, at folk skal have en retfærdig rettergang, så hvis man er tiltalt i en sag, skal man selvfølgelig have en retfærdig rettergang.
Med den retfærdighed ligger der selvfølgelig også en hel del i, at dommeren fungerer neutralt, dommeren er neutral og viser, at han er neutral.
Så jeg må spørge, om det ikke er opfattelsen fra Socialistisk Folkepartis side, at en tiltalt, hvis han sidder over for en person, der er iført f.eks. muslimsk hovedtørklæde, kan blive i tvivl om den dommers neutralitet, og om dommeren rent faktisk vurderer ud fra partiske eller upartiske opfattelser.
Karina Lorentzen (SF), 2009-01-23:
Jamen neutralitet skal der selvfølgelig være i de danske domstole og det danske retssystem, og jeg er overbevist om, at hvis Domstolsstyrelsen på et tidspunkt oplever, at det vil være et problem, så vil de ændre i deres vejledning.
Men i sidste ende er det en beslutning, som skal overlades til dommerne selv.
Jeg synes, at vi skal anerkende, at vi rent faktisk har skabt en konstruktion, hvor vi gerne vil lægge nogle af de opgaver over til domstolene, nemlig at bestemme, hvordan dommeres fremtræden bør være.
Det er jo bemærkelsesværdigt, at man stort set ikke i nogen lande i Europa - kun med meget få undtagelser - har fremsat regler for dommeres fremtræden.
Marlene Harpsøe (DF), 2009-01-23:
Konklusionen må jo så være, at Socialistisk Folkeparti giver køb på sine ellers så faste retsprincipper om retfærdighed, om, at den tiltalte skal have en retfærdig rettergang.
Dem giver man køb på, fordi man gerne vil leve op til en politisk korrekthed om, at alle i det her samfund, som er minoritetsgrupper, skal have positiv særbehandling, og deriblandt muslimer.
Til det må jeg sige, at fra mit synspunkt, fra Dansk Folkepartis synspunkt, er det noget vrøvl, for vi giver ikke køb på vores holdninger om, at neutralitet er det vigtigste for en dommer, men jeg kan så forstå, at fra Socialistisk Folkepartis side giver man gerne køb på sine holdninger om en retfærdig rettergang, hvis det handler om at falde på knæ for politisk korrekthed.
Karina Lorentzen (SF), 2009-01-23:
Jeg må sige, at den konklusion står helt for fru Marlene Harpsøes egen regning.
Selvfølgelig synes SF, at man har krav på en retfærdig rettergang.
Det skal der ikke herske nogen tvivl om, og hvis fru Marlene Harpsøes konklusion er, at SF nu giver afkald på det, så må modkonklusionen jo være, at alle de retssager, der har været ført hidtil, ikke har været retfærdige.
Jesper Langballe (DF), 2009-01-23:
Jeg fik overhovedet ikke svar på mit spørgsmål, og hvad værre var, fru Karina Lorentzens svar vidnede om, at hun slet ikke havde hørt mit spørgsmål.
Det var jo lige præcis det, jeg var inde på.
Det var en god ordning, at domstolene ikke mere skulle styres fra Justitsministeriet.
Det var en god ordning, at vi fik Domstolsstyrelsen, for den udøvende magt skal ikke give diktat til den dømmende magt.
Så spørger jeg fru Karina Lorentzen: Jamen betyder det - det gør det jo åbenbart for fru Karina Lorentzen - at domstolene ikke mere har noget at gøre med at rette sig efter Folketinget, Folketingets love?
Hvad er det dog for noget meningsløst nonsens.
Domstolene og hver enkelt dommer skal rette sig nøje efter retsplejeloven, og det er ikke nogen krænkelse af eller udtryk for nogen mistillid til dommerne.
Sådan er det bare, ligesom de skal fælde dom i henhold til de love, vi har vedtaget.
Karen Hækkerup (S), 2009-01-23:
Jeg har et spørgsmål, men inden jeg når til det, vil jeg gerne kommentere den debat, der kører lige nu, om, hvorvidt det ligger inden for domstolenes egen kompetence alene at skulle træffe beslutning om f.eks. påklædning.
Jeg synes, det er vigtigt at huske på, at dommernes påklædning jo ikke kun er et internt spørgsmål, som vedrører domstolene.
Det er et spørgsmål, som vedrører hele samfundet, og eftersom grundlovens § 64 stadfæster, at domstolene er underlagt lov, synes jeg altså stadig væk, at man må respektere, at det er i Folketinget, at man lovgiver, også eksempelvis om den her slags sager.
Det, jeg gerne vil spørge om, er i virkeligheden noget lidt andet.
Jeg var meget glad for det, SF's ordfører sagde i sit ordførerindlæg om kapperne.
Socialdemokraterne er fuldstændig enige, vi mener, at kappetvangen skal tages ud af det her lovforslag.
Men når det drejer sig om tørklæderne, kan jeg konstatere, at Socialdemokraterne - bortset fra de få privatister, som har taget forbehold for partiets holdning - ikke er enige med SF, og mit spørgsmål er super kort: SF siger, at man ikke vil gå ind og ændre i det her, fordi det ikke er noget problem.
Men mener SF ikke, at det ville være et større problem, hvis der rent faktisk havde været et tilfælde, hvor der eksempelvis havde været en dommer med et religiøst symbol på sig, og hvor der havde været en klagesag?
Ville det så ikke være et større problem at lovgive på det tidspunkt end nu, hvor problemet endnu ikke er opstået?
Karina Lorentzen (SF), 2009-01-23:
I forhold til kapperne stemmer vi gerne for et ændringsforslag, men vi så hellere, at Socialdemokraterne blev enige med SF om, at det her lovforslag er fuldstændig unødvendigt og helt henne i hegnet.
Nu tabte jeg lige tråden, tror jeg.
Hvad var den sidste del af spørgsmålet?
Det må jeg have igen.
Jeg siger mange tak for medfølelsen, men jeg har nok ikke helt brug for den.
Jeg tror, at Dansk Folkeparti fuldstændig har misforstået, hvad det handler om for SF.
Det her handler ikke om religiøse symboler i retssager.
Det her handler om, at vi rent faktisk har skabt en konstruktion, nemlig Domstolsstyrelsen, for at sikre domstolenes uafhængighed af Justitsministeriet, og jeg tror, at det er der, Dansk Folkeparti hele tiden går fejl.
Jeg bliver nødt til at gentage mit svar til hr. Simon Emil Ammitzbøll.
Vi synes, at det er et problem, at Folketinget skal blande sig i domstolenes arbejde.
Vi synes, at man skulle stå bag Domstolsstyrelsen, og det synes jeg også at de partier, der har stemt for, skulle gøre.
Vi syntes, det var et problem i 1998, og derfor fik vi Domstolsstyrelsen.
Vi sagde faktisk allerede dengang, at vi gerne ville gå langt videre.
Vi syntes faktisk, at det var et problem, at domstolene stadig væk sorterede under Justitsministeriet, så vi var faktisk parat til at gå endnu videre.
Vi synes, at de tre magter skal være fuldstændig adskilt.