Pia Kjærsgaard (DF), 2012-05-30:
Jeg må altså være så ærlig at sige, at jeg har siddet og overvejet, om det var umagen værd at gå op i anden runde, for jeg synes godt nok, at det her kører noget i tomgang.
Jeg synes ikke rigtig, at vi har fået svar på de mange, mange spørgsmål, som er stillet i løbet af dagen.
Men så gør man selvfølgelig en indsats og tænker o.k., så går man herop igen, for det kunne jo være, at hvis regeringen blev presset, så skete der et eller andet.
Man kan jo altid gøre et forsøg, og det fornemmer jeg sådan set også at Venstres ordfører, som var oppe som den første, gjorde her.
Jeg tror også, at resten af oppositionens ordførere vil gøre det samme.
Jeg må sige til statsministeren, at jeg måske ikke synes, det var så imødekommende, hvad jeg hørte fra statsministerens side, hvis man gerne vil have et forlig i stand – og det er da helt klart min opfattelse, at det vil man gerne – om den skattereform, som vi nu står og diskuterer her ved en afslutningsdebat, hvilket jeg i sig selv synes er absurd.
Vi skulle jo egentlig diskutere, hvad der er sket fra september, hvor vi havde folketingsvalget – i hvert fald fra oktober, hvor samlingen blev indledt – og så til nu.
Det plejer at være det normale i en afslutningsdebat.
Men sandheden er, at der faktisk ikke er sket noget som helst.
Så er der så kommet sådan ikke andet end triste ting, synes jeg, hvor man har undret sig og tænkt, hvad der egentlig sker med den regering, der sidder, og dens parlamentariske grundlag osv.
Der blev så fremlagt en skattereform i går, og det er så den, vi alle sammen koncentrerer os om.
Det kan jeg egentlig godt føle mig lidt fanget af, på en måde lidt bondefanget.
Jeg vil alligevel godt gå over i lidt andre ting og sige til regeringen: Man vil gerne gøre noget godt for danskerne, som statsministeren har sagt i rum tid – efter at Dansk Folkeparti har sagt det danske folk og danskerne i stedet for befolkningen og vælgerne, så siger man danskerne; det er også fornuftigt, for det er dem, det drejer sig om – så fatter jeg simpelt hen ikke, at man har rullet så mange ting tilbage, som den forrige regering sammen med Dansk Folkeparti havde lavet.
Jeg vil godt forholde mig lidt til udlændingepolitikken, som ingen andre end Dansk Folkeparti har haft lyst til at forholde sig til i den her debat.
Man vil gerne have penge ind på budgettet.
Hvorfor i alverden afskaffer man starthjælpen, som netto koster 350 mio. kr.?
Jeg forstår det ganske enkelt ikke.
Starthjælpen bevirker altså, at der er indvandrere, som hurtigere kommer i arbejde, end hvis de bare skulle ligge hjemme på sofaen uden at søge et arbejde.
Jeg synes, det er besynderligt, at man faktisk har mindsket arbejdsudbuddet med den foranstaltning, for det er jo rent faktisk det, man har.
Beskæftigelsesministeriet har tidligere beregnet sig frem til et mindsket arbejdsudbud på 2.500 personer.
Det er jo ganske mange.
Hvorfor afskaffer man pointsystemet, som også koster penge?
Man har beregnet det til 210 mio. kr.
Asylsøgerne ud af asylcentrene koster 200 mio. kr., og sådan kunne man blive ved og ved.
Ulandsbistanden er også berørt her i anden runde.
De samlede udgifter til ulandsbistand og udlændinge i år er omkring 1 mia. kr. Jamen det er jo helt fantastisk, når man samtidig siger, at man gerne vil have penge ind på budgettet.
Men der er desværre ikke nogen politikere, som rigtigt ønsker at diskutere den del af det.
Og nu trænger jeg altså faktisk til vand.
Så er der den meget omtalte børnecheck, som jo har sejlet frem og tilbage.
Altså børnechecken har man givet til alle uanset hvad, uanset indkomst, uanset hvor mange børn man har.
Det fik vi reduceret til, at det var antallet af børn man skulle give til, for det er ikke ligegyldigt, om man har to eller tre børn, eller om man har syv eller otte børn.
Det har regeringen så lavet om til, at nu kan alle stadig væk få, hvorefter regeringen igen er begyndt at tale om, at nu skal man lave andre reduceringer i børnechecken, som for os såmænd lyder fornuftigt nok.
Men det, at man har genindført, at alle kan få en børnecheck, uanset hvor mange børn man har, vil betyde 260 mio. kr. i 2012, 310 mio. kr. i 2014 og 370 mio. kr. i 2015.
Altså, når man råber op om, hvor pengene skal komme fra, hvorfor i alverden tager man så ikke fat på de her områder?
I stedet for pålægger man danskerne nye afgifter, og jeg vil stadig væk forholde mig til hele afgiftssystemet og grænsehandelen, som jeg ser bliver ret katastrofal.
Altså den her sukkerafgift – jeg var også inde på det i min første ordførertale – påvirker rigtig mange arbejdspladser.
De står på spil.
Man kan ikke hele tiden tale om udbud af arbejdspladser og så samtidig nedlægge arbejdspladser, som man gør, når man pålægger nye afgifter, som vil øge grænsehandelen, som vil betyde flere arbejdspladser på den anden side af grænsen, men ikke i Danmark, og det er jo det, vi rigtig gerne vil have.
Et glas marmelade vil stige fra 24 kr. til over 40 kr., og det er jo absurd, fuldstændig absurd.
Har jeg ikke mere taletid, formand?
Det er godt.
Tak, tak.