runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2012-05-16:
Regeringen hverken kan eller vil begynde at administrere eller indrette systemer til at administrere efter en lovgivning, som ikke er vedtaget.
Det er prøvet, og det er – hvis nogen skulle være i tvivl – slået fuldstændig soleklart fast, at det må man ikke.
Det gør regeringen ikke.
Det er derfor, lovforslaget skal være vedtaget, før man kan begynde at handle efter det, og det gælder sådan set, uanset om det er et begunstigende lovforslag eller det modsatte.
Det, vi meget gerne vil, er at tilbagevise de postulater, som er i høringssvaret fra den private virksomhed, som ganske rigtigt kender den her lovgivning endog særdeles godt, for efter hvad jeg har fået oplyst, har det advokatfirma ført en lang række af sagerne for de boligejere, som tidligere har fået beregnet deres skat efter det her lovforslag.
Det vil vi meget, meget gerne gøre.
Vi håber også, at den samme saglighed, som regeringen lægger for dagen i det her lovforslag, vil præge udvalgets behandling af sagen, for vi kan på ingen måde genkende de postulater, der er i høringssvaret fra Rafn & Søn – på ingen måde.
Hverken omfanget, af den skat, der skal betales, at det skulle være en villet skattestigning, eller at vi har valgt en forkert metode til at løse det her problem med.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-05-16:
Jeg vil godt spørge, hvordan Enhedslisten forholder sig til, at så kompliceret stof, som vi har med at gøre her, bliver sendt i høring med en høringsfrist på under 2 døgn.
Er det noget, man fra Enhedslistens side finder acceptabelt?
Lars Dohn (EL), 2012-05-16:
Jeg skal gøre det kort.
Når det gælder lukningen af skattehuller, er Enhedslisten jo altid parat.
Jeg vil dog sige, at det er vigtigt under udvalgsarbejdet at få gravet dybt i, om der skulle forekomme forskelsbehandling i forbindelse med gennemførelsen af den her lov, for tingene skal gå rigtigt til.
I øvrigt er det da rart at mærke den omsorg, der er for boligejerne i den her debat.
I går havde vi en debat om boligreguleringslovens § 5, stk. 2, om moderniseringer ved fraflytning, hvor det er dokumenteret, at der foreligger 70 pct.s huslejestigninger.
Fra de partier, som indtil nu har været oppe, var der ikke nogen foruroligende meldinger om det, så der er åbenbart meget forskel på, om man er lejer, eller man er ejer i det her land.
Men vores positive medvirken kan jeg forsikre for.
Morten Marinus (DF), 2012-05-16:
Tak for det.
Den her sag har efterhånden verseret i flere forskellige former i en rum tid, og vi har gang på gang måttet lave nogle ændringer og korrigere lovgivningen, og denne gang er det ikke, fordi der er blevet opkrævet for mange penge i grundskyld.
Derfor kan det også være særlig bekymrende, hvis det er tilfældet med det, vi i dag kunne læse om, på forsiden af Jyllands-Posten, nemlig at med den her lov lægger ministeren op til ikke alene at lukke hullet, men også til at brandbeskatte nogle boligejere med mindst 300 millioner mere om året end det, der dækker det såkaldte hul.
Og hvis det er tilfældet, kan Dansk Folkeparti naturligvis ikke bakke op om den løsning, men det er noget, vi må se på her efter første behandling.
Det er jo stærkt betænkeligt, at det nævnte rådgivningsfirma i den her sag konsekvent har haft ret og haft langt bedre styr på lovgivningen og de relevante paragraffer, end ministeriet har haft.
Det er jo ikke første gang, at rådgivningsfirmaet Rafn & Søn påpeger, at der har været fejl i den her lovgivning, og har fundet fejlene før ministeriet, og gang på gang har ministeriet efterfølgende måttet krybe til korset enten i Landsskatteretten eller før og har måttet imødekomme de juridiske standpunkter, som rådgivningsfirmaet Rafn & Søn har fremført.
Det er stærkt betænkeligt, at det fra deres side bliver fremført, at man med den foreslåede model ikke alene lukker hullet og gør det til en provenuneutral ordning, men også gør det til en skatteskrue uden ende for mange boligejere.
Det er skræmmende læsning, og det harmonerer meget dårligt med regeringens løfte om ikke at hæve boligskatterne her i landet.
Selvfølgelig skal man betale sin skat, men vi må jo også finde frem til en ordning, der ikke bare strammer på skatteskruen, så man kommer til at betale for meget.
Vi ser frem til at få det udredt i den forestående udvalgsbehandling, og så må vi se på, om der kan laves ændringer.
Jeg har selvfølgelig også noteret mig, at Rafn & Søn har foreslået, at man kunne ændre i vurderingsloven, og det må vi jo se på om er rigtigt.
Men vi vil i hvert fald love regeringen, at hvis der her er tale om nogle tekniske fiksfakserier, der hæver beskatningen af landets boligejere, skal det altså ikke gå stille af, for så vil vi selvfølgelig også råbe vagt i gevær.
Nu må vi jo konstatere, at der med det her forslag, ministeren lægger frem, er sket endnu et løftebrud, nemlig det med høringsfristen.
En høringsfrist på under 2 døgn er altså ikke godt nok, og det finder vi også er meget usympatisk.
Men som sagt vil vi i Dansk Folkeparti forholde os afventende i den her sag og se, om vi kan få løst de spørgsmål, vi har, i den videre behandling.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-05-16:
Jeg har nogle spørgsmål til ordføreren.
Vil ordføreren definere, hvad brandbeskatning består i?
Og vil ordføreren derefter kommentere, om det her rent faktisk er en normalisering af skatten, i forhold til at der skal være sammenhæng mellem lovens ånd og bogstav, så at sige?
Morten Marinus (DF), 2012-05-16:
Jeg var jo til samme orienterende møde i Indenrigsministeriet, som fru Lisbeth Bech Poulsen var, og der var det da min klare opfattelse, at det også var ministeriets intentioner bare at lukke et hul.
Men hvis det, vi hører fra rådgivningsfirmaet Rafn & Søn, er rigtigt, altså at man ikke alene lukker hullet, men at der faktisk er nogle, der kommer til at betale over 300 mio. kr. mere om året, så er det for mit vedkommende, for Dansk Folkepartis vedkommende, at betegne som brandbeskatning.
Vi tror ikke, at det er ministeriets intentioner.
Vi håber det selvfølgelig ikke, men vi er også nødt til at få klargjort, om reglerne er, som de skal være.
Det er jo ikke første gang, at det førnævnte firma faktisk har haft ret, og det er vi måske også nødt til at tage med i vores overvejelser.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-05-16:
Jeg synes, at man selvfølgelig altid skal lytte til de partsindlæg, der kommer, men også samtidig forholde sig kritisk til dem, specielt når det er fra parter, som har en vis rolle at spille i de her sager, om jeg så må sige.
Jeg ville høre, om ordføreren har mistillid til ministeriet og til ministeriets beregninger, eller om det her beløb faktisk skulle svare til forskellen mellem, hvad der er blevet opkrævet, og hvad der skulle være blevet opkrævet.
Morten Marinus (DF), 2012-05-16:
Jeg kan henholde mig til det, jeg sagde før med, at jeg da håber, at det fra både regeringens og ministeriets side er intentionen bare at lukke hullet og ikke gøre mere ud over at lukke hullet og ikke lave en brandbeskatning.
Men når der så kommer et høringssvar fra et firma, som før har haft ret lige netop på det her område og før har fået klarhed over de her paragraffer, og at den måde, de fortolkede dem på, faktisk viste, at de havde ret, er jeg bare nødt til at bruge min sunde fornuft og sige, at hvis de har haft ret to eller tre gange før, så kunne det altså også godt være, at de havde ret den her gang.
Det er ikke en direkte mistillid til ministeriet.
Det er bare at sige, at vi altså er nødt til at finde ud af, hvad der er ret, og hvad der er vrang i den her forestilling, inden at vi kan trykke på knapperne nede i salen.
Det må vi jo så finde ud af her mellem første behandling og det videre forløb.
Liv Holm Andersen (RV), 2012-05-16:
Som min socialdemokratiske kollega hr. Simon Kollerup fremførte, har ejendomsskattesystemet som bekendt siden grundskatteloftets indførelse været ramt af flere fejl, og i dag behandler vi så endnu en.
Lad mig først slå fast, at der naturligvis kan være stor politisk uenighed om, hvor meget skat der er for meget, eller hvor meget skat der er lad os sige mindre meget.
Men denne politiske uenighed kan forhåbentlig, var jeg lige ved at sige, ikke skabe uenighed om, at man naturligvis må rette uhensigtsmæssigheder eller egentlige fejl, når de opstår og opdages.
Når man så opdager, at op mod 3.000 grundejere, som skal betale grundskyld efter ejendomsskattelovens § 1, stk. 4, slet ikke betaler grundskyld, og at flere tilmed betaler for lidt, så skal det selvfølgelig rettes.
Det kan Det Radikale Venstre i hvert fald bakke op om.
Og således kan vi også støtte lovforslaget.
Jeg vil da også skynde mig at sige, at jeg glæder mig til udvalgsbehandlingen, for jeg kan høre, at der er en opposition, der i hvert fald meget gerne vil bidrage aktivt.
Tak for ordet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-05-16:
Med det fremsatte lovforslag vil vi sikre, at alle grundejere bidrager ved at betale den ejendomsskat, de skal.
I forbindelse med den tidligere regerings skattestop blev der vedtaget et loft over den kommunale ejendomsskat.
Loftet havde til formål at sikre, at der ikke kom uhensigtsmæssig store stigninger i ejendomsskatten år for år.
Det oprindelige lovforslag havde dog et misforhold i beregningsreglerne, hvor enkelte forhold kunne give urimelige resultater for den enkelte grundejer.
Siden er disse beregningsregler blevet ændret, men der er stadig et misforhold i beregningerne, hvilket flere kommuner selv har gjort os opmærksom på.
Såkaldt ulovlige opkrævninger har siden 2005 gjort, at Økonomi- og Indenrigsministeriet har måttet tilbagebetale 1,2 mia. kr.
Vi synes ikke, det er rimeligt, at enkelte grundejere skal fritages for at bidrage til kommunernes skattekasse, og forslaget vil derfor sikre en mere solidarisk grundbeskatningsmodel, som sikrer en mere balanceret betaling af grundskatterne.
Man kan naturligvis som grundejer stadig væk benytte de fradrag, som man har kunnet indtil nu, men det, det handler om, er jo, at det skal tage udgangspunkt i det aktuelle år.
SF støtter lovforslaget.
Simon Kollerup (S), 2012-05-16:
Jeg synes, det er en rigtig god idé at få høringssvar ind, for det er med til at kvalificere debatten om et lovforslag, i særdeleshed når det er i den tekniske, skattemæssige afdeling.
Jeg vil dog også sige, at når man så tager høringssvarene ind, skylder man også som folkevalgt at forholde sig kritisk til det, der kommer ind, og det gælder også de partsindlæg, der måtte komme, selv om de kan være saglige.
Det er også et hensyn, som jeg mener vi som folketingspolitikere i ansvarlige partier bør tage.
Nu er jeg da i hvert fald helt rundt på gulvet.
Der skal måske heller ikke så meget til, men jeg forstod bare på ordføreren, at man vil stemme imod De Konservatives forslag, og hvis ikke det er uenighed, synes jeg da, alting ophører.
Jeg vælger i hvert fald at tolke det som uenighed, at man stemmer imod et forslag fra De Konservative, og det kan ordføreren jo så korrekse mig i, hvis det er forkert.
Men kan ordføreren ikke godt forstå, at hvis der sidder nogle boligejere ude i stuerne og på skærmen følger med i, hvad der sker lige nu i Folketingssalen, kan de godt blive lidt bekymrede over, at hvis regeringsmagten skulle skifte i Danmark og V og K igen skulle danne regering, ville der ikke være fælles fodslag om boligskatten – et så centralt emne som boligskatten.
Kan man ikke godt forstå det, hvis det bekymrer ude hos boligejerne?
Jan E. Jørgensen (V), 2012-05-16:
Jeg tror ikke, der er stor bekymring hos befolkningen for, at Venstre og Konservative kommer tilbage i regeringskontorerne.
Tværtimod tror jeg, der er stor bekymring for, at den nuværende regering bliver siddende alt for længe, så der er vi uenige.
Jeg sagde ikke, at vi ville stemme imod det konservative beslutningsforslag.
Jeg synes, der er en stor forskel, og det tror jeg da også godt at hr. Simon Kollerup kan høre, hvis han gør sig lidt umage.
Lars Dohn (EL), 2012-05-16:
Nu fortæller ordføreren, at ordføreren har bolig på Frederiksberg.
Jeg kan da lige nævne et par tal, som viser, hvilke fordele boligejere på Frederiksberg har haft i forbindelse med skattestoppet.
Hver boligejer på Frederiksberg haft en gevinst på 208.000 kr. – det, som for ganske almindelige danskere vil være en formue – på skattestoppet.
Det har gjort, at der er 300 mio. kr. mindre i Frederiksberg Kommunens kasse, og for det danske samfund har skattestoppet på grundskyldsområdet kostet 24 mia. kr.
Så man må vel sige, at der har været fest i foretagendet.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-05-16:
Jeg synes nu nok, at Venstre og Konservative har klaret omstillingen fra regering til opposition væsentlig bedre, end den forrige opposition har klaret omstillingen fra opposition til regering.
Så det billede kan jeg ikke genkende, og det mener jeg nu også at jeg har et vist belæg for at sige – hvis man ellers læser sådan noget som meningsmålinger, og det ved jeg godt at man sikkert ikke gør hos regeringspartierne.
Jeg mener ikke, at man ud fra min tale kan udlede, at der er nogen stor uenighed mellem Venstre og Konservative.
Lars Dohn (EL), 2012-05-16:
Jeg må så tilstå, at det bestemt ikke var noget reklameindslag for Frederiksberg Kommune.
Det var en konstatering af, at den politik, som den forrige regering førte på det her område, var medvirkende til at skabe den krise, som vi nu omtaler hver eneste dag herinde, og som det danske samfund i den grad lider under, og som har kastet mange, mange tusind mennesker ud i en ganske ulykkelig situation.
Så det var ikke noget reklameindslag, må jeg lige understrege.
Jan E. Jørgensen (V), 2012-05-16:
Jeg er helt sikker på, at det af de mange grundejere vil blive opfattet som reklame, at Enhedslisten fortæller, hvor mange penge det ville have kostet dem, hvis vi ikke havde fået en borgerlig regering i 2001.
Så hvad enten det har været tænkt som en reklame eller ej, vil boligejerne på Frederiksberg være rigtig, rigtig glade for, at det bliver slået fast, hvor mange penge det rent faktisk ville have kostet dem, hvis vi ikke havde fået en anden regering dengang.
Så synes jeg også, at Enhedslistens spørgsmål vidner om, at de har en sådan lidt pudsig tilgang til begrebet skat.
Altså, får folk noget forærende, fordi de ikke skal betale så meget?
Det gør man jo ikke.
Men det er jo meget sigende for den socialistiske tilgang, at man dybest set vel egentlig helst ville have en skat på 100 pct., for så kunne vi få betalt lidt tilbage i form af lommepenge, mens vi har det andet udgangspunkt: at pengene er borgernes egne, og når man så betaler skat, er det noget, som vi i stat og kommune faktisk tager fra folk.
Det er altså ikke noget, folk får lov til at beholde; det er ikke noget, som staten giver folk.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-05-16:
Jeg er helt enig med Venstres ordfører i, at De Konservatives forslag er ufinansieret, og det er rart at se, at Venstres ordfører ikke kan bakke op om det, trods det at vi har set 10 år med ufinansierede skattelettelser.
Men der er en detalje, jeg er meget interesseret i at høre om.
Venstre og Konservative taler nok sammen en gang imellem, og når Konservative kommer med et forslag som det her, kunne Venstre så finde på at sige, at det vil man gerne støtte, sådan som ordføreren gav udtryk for, men at man synes, at det skal finansieres?
Kunne ordføreren fortælle lidt om, hvor den finansiering eventuelt kunne komme fra?
Jan E. Jørgensen (V), 2012-05-16:
Jeg er glad for, at Enhedslisten vælger at gøre reklame for den forrige regerings politik.
Det er ganske rigtigt, at den politik, som den forrige regering indførte, har betydet, at en række boligejere er sluppet billigere i skat, end de ellers ville være sluppet.
Det er sådan set hele meningen med at indføre et skatteloft.
Så det er jeg glad for at man gør opmærksom på.
Enhedslisten har ikke ret i, at Frederiksberg Kommune ville have haft 300 mio. kr. mere i kassen.
Det, der var sket med de 300 mio. kr., var, at de var røget i statskassen i form af et mindre balancetilskud til kommunerne.
Udligningsgrundlaget indgår i beregningerne for, hvad kommunerne får i balancetilskud.
Så det var ikke penge, man på Frederiksberg havde haft gavn af, hverken som boligejer eller som kommune.
For så ville man have tid til at få undersøgt det her til bunds.
Det er jo ikke, fordi der er mistillid til ministeriet, men det er meget, meget kompliceret stof, og det er muligt at begå fejl, og fra Rafn & Søn bliver der påpeget nogle problemer, som vi i hvert fald mener skal undersøges til bunds.
Vil ministeren være til sinds også at anmode kammeradvokaten om et responsum, så det ikke kun er ministeriets egne embedsmænd, der skal forklare, at det, man i første omgang havde skrevet, altså var rigtigt nok?
Margrethe Vestager (RV), 2012-05-16:
Selvfølgelig skal man være meget omhyggelig med ikke at begå nye fejl i fejlretningen.
Det er også derfor, jeg redegør for forhistorien, nemlig at vi har været i den her lovgivning i 2010, altså for ganske nylig, for at rette en anden fejl.
Dermed også sagt, at vi jo har forsøgt at udvise den nødvendige omhu, herunder også at spørge kammeradvokaten igen.
Vi har også haft kammeradvokaten inde over i den her forbindelse, og de ting, som er kommet frem, drøfter vi naturligvis meget, meget gerne med udvalget.
Men jeg synes også, at man så må være indstillet på at arbejde med sagen, for jeg synes, vi har rigtig, rigtig gode svar på de ting, som bliver rejst af Rafn & Søn, og dem glæder jeg mig til at forelægge udvalget med henblik på, at man kan få ordentlig tid til at sørge for, at boligejerne ved, hvad tingenes tilstand bliver, og at kommunerne får ordentlig tid til at sørge for, at it-systemerne fungerer som de skel.
Leif Mikkelsen (LA), 2012-05-16:
Tak for det.
Men ministeren gik meget let hen over spørgsmålet om høringssvarene og den meget korte frist.
Af hensyn til fremtiden ville det faktisk være interessant bare at høre ministerens mening om den situation, man her har bragt sig i ved at have en så kort høringsfrist.
Er det i orden, er det acceptabelt, og er det noget, man skal forvente fra ministerens side i fremtiden?
Margrethe Vestager (RV), 2012-05-16:
Jeg var faktisk lige så engageret for så vidt angår klart at tilkendegive, at det her generelt ikke er en hensigtsmæssig måde at behandle lovforslag på.
For der er slet ikke nogen tvivl om, at det er en ultrakort høringsfrist – ingen tvivl overhovedet.
Det eneste hensyn, som kan begrunde en kort høringsfrist, er behovet for at bringe tingene i orden, så vi kun i en meget kort periode har en misvisende beregning af folks skat.
For folk skal vide, hvad det er for en skat, man skal betale, også når den er retvisende.
Så derfor: Nej, vi planlægger på ingen måde at have høringsfrister af den her meget, meget korte varighed, for vi synes sådan set også, at det er i regeringens interesse, at høringsparter kan sige, at de synes, det er en god idé, at man fremsætter det lovforslag, som vi har fremsat, eller at der – forhåbentlig i færre tilfælde – bliver rejst kritik af den lovgivning, som bliver foreslået, og man derfor kan svare på den på ordentlig vis.
Simon Kollerup (S), 2012-05-16:
Nu har Venstre og Det Konservative Folkeparti jo igennem 10 år dannet regering, og så kan det jo være svært for begge pludselig at komme i opposition og finde sine ben.
Jeg forstod bare på ordførerens tale, og jeg kunne jo have taget fejl, at Venstre og Det Konservative Folkeparti er slemt uenige om det forslag, der ligger til behandling i Folketingssalen i dag, og at Venstre agter at stemme imod.
Kunne ordføreren ikke starte med at forklare sådan helt præcis, hvad det er, der gør, at Venstre er så uenige med De Konservative på et så centralt punkt som boligskatten?
Leif Mikkelsen (LA), 2012-05-16:
Det er vel også det, man mente med det, der står i regeringsgrundlaget.
Mener ministeren så, at det, at en lovgivning skal træde i kraft til januar – vi har hørt ministerens svar om, at kommunerne skal indarbejde det – er en rimelig forklaring på at vælge en så kort høringsfrist til et så kompliceret forslag?
Synes ministeren, det er rimeligt?
Jan E. Jørgensen (V), 2012-05-16:
Venstre er enig med forslagsstillerne i, at de voldsomme stigninger i ejendomsvurderingerne i en række kommuner er et alvorligt problem, ikke mindst i den kommune, hvor jeg selv bor, Frederiksberg, der har oplevet en stigning på intet mindre end 76 pct. fra det ene år til det andet efterfulgt af Gentofte Kommune med 63 pct.
Heldigvis har den forrige regering lagt et loft over, hvor meget grundskyldsbetalingen må stige, men det ændrer jo altså ikke ved, at de nye vurderinger er gift for et boligmarked, der i forvejen har det hårdt.
Jeg kan med sikkerhed sige, at priserne på bebyggede grunde på Frederiksberg ikke er steget med 76 pct. – det ville ellers have været dejligt.
Vurderingerne bygger nemlig på handel med ubebyggede grunde, og dem er der ikke mange af, hverken på Frederiksberg eller i Gentofte.
Det giver slet ikke mening at bruge ubebyggede grunde som parameter for udviklingen i grundpriserne i bykommuner, hvor der er bygget ud stort set til sidste kvadratmeter.
Oven i købet får kommunerne kun en kortvarig glæde af pengene.
Hvis grundskylden blev liggende i kommunekassen, kunne kommunerne jo vælge at holde deres borgere skadesløse ved at bruge det øgede provenu til at sænke grundskyldspromillen.
Det gør grundskyldskronerne imidlertid ikke, for de stigende vurderinger betyder, at det såkaldte balancetilskud til kommunerne bliver sat tilsvarende ned.
Resten ryger direkte i statskassen i form af et mindre balancetilskud.
Venstre og Konservative er således enige i, at det ville være godt at fastfryse grundskylden på 2012-niveau.
Når Venstre imidlertid ikke er klar til at stemme for beslutningsforslaget, skyldes det, at forslaget ikke er finansieret.
For Venstre har det førsteprioritet at sænke skatten på arbejde, men det betyder ikke, at vi slet ikke vil se på, om der er andre områder, hvor skatter og afgifter bør sænkes.
Vi vil derfor i udvalgsarbejdet bede om beregninger fra ministeren på, hvad det i givet fald vil koste at gennemføre det konservative beslutningsforslag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-05-16:
Dette lovforslag indebærer en justering af den aftale, som blev indført med virkning fra 2010 om beskæftigelsestilskud.
De beregninger, der blev lavet for 2010, hvilede på data for 2009, og det er derfor, vi står her i dag, nemlig fordi vi gerne vil justere på det.
Evalueringen af ordningen viste nemlig, at grundtilskuddet blev beregnet ud fra et datagrundlag, der ikke var tilstrækkelig præcist, og en genberegning af grundtilskuddet på grundlag af data for 2010 vil nu rette op på den her skævhed.
Justeringen sikrer fuld kompensation på landsdelsniveau, dog ikke på kommunalt niveau.
Landsdelen vil få fuld kompensation, og som vi hørte Socialdemokraternes ordfører, har det været så skævt tidligere på grund af den her upræcished, at det gik fra minus 95 mio. kr. til en overkompensation på 177 mio. kr.
Så vi er rigtig glade for nu at få rettet op på det her.
KL, Kommunernes Landsforening, er også glade for det, og det samme gælder de landsdele og kommuner, som er blevet underkompenseret igennem nogen tid.
Lovforslaget er med til at sikre, at kommunerne stadig har et økonomisk incitament til at nedbringe antallet af arbejdsløse, og hvis man gør en rigtig stor indsats for at nedbringe antallet af arbejdsløse, vil man på den måde indirekte blive overkompenseret, kan man sige.
Det er vigtigt, at vi får Danmark i arbejde, og den mission starter jo i kommunerne.
Derfor støtter SF forslaget, og jeg har lovet at sige fra De Radikale, at de også støtter forslaget.
Morten Bødskov (S), 2012-05-16:
Jamen i den her diskussion handler det helt grundlæggende om, om der forskel på en 14-årig og en 15-årig, og det mener regeringen, der er.
Det er derfor, vi sætter den kriminelle lavalder op.