runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2016-01-28:
Jamen det holder jo ikke.
Altså, Irakkrigen var fra begyndelsen missionsk.
Det var Rumsfelds og Bushs udgangspunkt.
Det var Anders Foghs udgangspunkt: Skal vi vælge mellem demokrati og diktatur, vælger vi demokratiet.
Det var hele argumentet for Anders Fogh, også for regimeskiftet i Irak, og det var da velkendt dengang, at det var baggrunden for det, også i Afghanistan.
Men det har intet at gøre med danske interesser.
Derfor synes jeg, hr. Søren Espersen taler udenom her, og derfor vil jeg godt høre, om det er et udtryk for, at Dansk Folkeparti fremover ikke vil være med til de der missionerende militæroperationer rundtomkring i verden.
Søren Espersen (DF), 2016-01-28:
Ingen, der sidder og laver 2-årsplaner eller 3-årsplaner, ved jo, hvad det er, de snakker om.
Hvis vi på det tidspunkt i forhold til Irak havde fået at vide – det har jeg i øvrigt også sagt ved flere lejligheder – hvor det ville ende, at man skulle være der i 10-12 år, og at der ikke var nogen som helst garanti for, at forholdene ville forbedres, så havde vi set anderledes på det.
Men et opgør med den aktivistiske politik er det jo ikke i den forstand, at vi gerne vil være med til militære indgreb.
Vi vil bare ikke have en lang følge bagefter, hvor man igen udsætter sig for en hel masse trusler osv. og møder vold og så alligevel ender i en situation, hvor det er, ligesom det var før.
Det er vores dilemma i de her sager.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-01-28:
Jeg synes sådan set, det er nogle interessante betragtninger, der kommer fra hr. Søren Espersen her, når han sådan fokuserer på danske interesser, og at vi ikke skal være missionærer rundtomkring i verden.
Men ret beset er det vel et opgør med den der aktivistiske udenrigspolitik, som Anders Fogh Rasmussen stod for, for det var jo missionsvirksomhed, amerikanerne praktiserede, da de gik ind i Irak i 2003.
Og det var Afghanistankrigen også.
Derfor vil jeg da godt høre, om det giver anledning til nogle overvejelser om Dansk Folkepartis stillingtagen til både krigen i Irak i 2003 og krigen i Afghanistan, som man jo dengang var kraftig tilhænger af.
Men det har man så tilsyneladende fortrudt nu.
Søren Espersen (DF), 2016-01-28:
Det er vores opfattelse, at folk kan lave de karikaturer, de vil.
Spørgsmålet er så, om nogle er så voldsomme, at man måske kan spørge: Burde I ikke lige se at trække det her tilbage?
Det er noget andet end at sige: I skal trække det tilbage, og hvis I ikke gør det, får I hele den arabiske verdens vrede ned over deres hoveder, og vi brænder jeres ambassader ned.
Skal vi ikke lige prøve at få et – hvad skal vi sige? – rimeligt niveau ind i den her debat?
Der er en væsentlig forskel på de to ting.
Jeppe Bruus (S), 2016-01-28:
Så når en dansk avis laver nogle tegninger, som de ikke bryder sig om i den arabiske verden, er de hyklere, hvis de fordømmer det meget hårdt.
Det er sådan set ikke en rettighed for dem at have ytringsfrihed.
Men hvis en britisk avis printer en tegning af en dansk statsminister, er det ikke hyklerisk at bede dem om at trække tegningen tilbage.
Hvordan skal vi håndtere de helt centrale begreber omkring ytringsfrihed og menneskerettigheder?
Søren Espersen (DF), 2016-01-28:
Ethvert land må tilrettelægge sin egen fremtid.
Jeg synes, det afgørende er, at vi holder op med at missionere og bruger enorm energi på det.
Jeg synes, det er væsentligt at sige, at vi må være pragmatiske og kunne samtale og samarbejde med alle lande, uanset hvilket styre de har.
Som det foregår i øjeblikket, er det sådan lidt tilfældigt, hvornår vi lige skruer bissen på, og hvornår vi lader andre køre løbet, som de vil.
Altså, for Saudi-Arabien skifter det hele tiden: Enten kan vi lide dem, eller også kan vi ikke lide dem.
Der er utrolig meget hykleri i det.
Jeg synes, at folk skal tilrettelægge deres egen skæbne, og så skal vi holde op med at rende rundt og bruge energi på at være missionærer.
Jeppe Bruus (S), 2016-01-28:
Tak for det.
Tak til ordføreren for en meget ligefrem fremlæggelse af synet på udenrigspolitikken.
Det var meget interessant, særlig problematiseringen af det hykleri og den dobbeltmoral, som ordføreren finder at der er fra Vestens side i håndteringen af de her diktatorer, som man så savner.
Karsten Lauritzen (V), 2016-01-28:
Jamen det er relevante pointer, som jeg tager med videre og vil videregive til dem, der sidder med det.
Hvad angår, om det er en slæbesild eller ej at lave et stort fælles it-system, så kan det være, det er en endnu større slæbesild at lave langt over 20 it-systemer, der er forskellige, men skal kunne tale sammen.
Jeg tror, at begge dele er en udfordring, men det er en udfordring, man skal have løst, for EU's toldkodeks er grundlæggende en god idé, for det sikrer ens regler for fortoldning, hvilket øger konkurrencen, og det er grundlæggende godt for EU, og det er grundlæggende godt for Danmark, og det er godt for danske virksomheder.
Jeppe Bruus (S), 2016-01-28:
Vi deler til fulde respekten for SKAT og ikke mindst SKATs medarbejdere.
Jeg er også helt overbevist om, at skatteministeren mener det, når han siger, at han tager det her seriøst.
Men det er jo ikke urimeligt, når man hører it og SKAT og 1½ mia. kr., så at få den tanke, at det ikke rimer så godt lige i øjeblikket, og derfor har vi selvfølgelig særlig opmærksomhed på det.
Jeg vil gerne udfordre det, ministeren siger, og som han også sluttede af med at sige, nemlig at det her lovforslag jo ikke har noget med it-systemet at gøre.
Det kan isoleret set være rigtig nok, men så er der en stor udfordring i kommunikationen til de virksomheder, der bliver berørt af det her lovforslag.
For af høringssvarene fra Danske Speditører, fra Dansk Erhverv og fra Dansk Industri fremgår det jo klokkeklart, at det er på et af de hovedpunkter, bekymringerne er i relation til det her lovforslag.
Så er det jo ikke så underligt, at vi andre sådan set også deler den bekymring.
Det må ministeren og ministeriet sådan set forholde sig til.
Det andet er, at noget af det her jo skal træde i kraft 1. januar 2017.
Altså, er man i gang?
Er regningen betalt?
Er der afsat penge?
Nu starter man den her proces med det første lovforslag, så hvad kan virksomhederne forvente der kommer til at ske?
Det synes jeg kunne være rart at få svar på.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-01-28:
Så vi er fra konservativ side positive over for forslaget.
Alt, der kan være med til at sikre mere transparens, bedre mulighed for udveksling af varer, bedre mulighed for både import og eksport, er til gavn for et åbent samfund som det danske.
Det her vil også være med til at forbedre mulighederne for at være virksomhed i Danmark og vil gøre livet en lille smule lettere.
Så har flere af ordførerne jo berettiget nævnt alle it-udfordringerne.
Staten har en rigtig dårlig track record på det område, SKAT har specielt en rigtig dårlig track record, og derfor går jeg da ud fra og er helt sikker på, at ministeren er meget opmærksom på de udfordringer, der er på it-området.
Det er departementet selvfølgelig også, og det forventer jeg da også at man bruger rigtig mange kræfter på at sikre.
For hvis det her ikke fungerer, hvis det blot bryder sammen i en kort periode, så lukker det jo det hele.
Så kommer det til at koste i forhold til virksomhederne og også til at koste i forhold til vores velfærd på sigt.
Men vi kan fra konservativ side støtte forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-01-28:
Der er mange gode ting i det her lovforslag, som jo skal implementere en fælles EU-toldkodeks.
Det tror jeg også ministeren i den grad er klar over.
Det er et gennemgående tema i høringssvarene.
Som en tidligere kollega også har været inde på, mener vi fra SF's side, at der bør gøres en ekstra indsats for simpelt hen at give et overslag over, hvad de økonomiske konsekvenser af det her vil være.
Det er sædvane, at vi får et nogenlunde overblik over, hvad de økonomiske konsekvenser af de ting, vi laver herinde, kommer til at betyde både for virksomheder, men også for de offentlige kasser.
Jeg synes, det er rigtig fint, at SKAT har nedsat en it-følgegruppe og afholder de her it-dialogmøder, men når det er sagt, er bekymringen så udbredt – både i forhold til nedetid og i forhold til bekymringer om, hvorvidt it-systemerne overhovedet kommer op at køre i tide – at jeg mener, det er noget, ministeren selvstændigt bør kigge ekstra meget på.
Fra SF's side har vi jo tidligere sagt, at vi ikke synes, at den indsats, der er gjort, for at sikre ekstra ressourcer og mandskab til SKAT, har været nok.
Vi har også tidligere sagt, at vi simpelt hen ønsker en it-havarikommissionen til at kigge på nogle af de store projekter, der har slået fejl.
Det er jo, fordi vi kun kan lære, hvordan vi kan gøre det bedre, hvis vi også finder ud af, hvad der er gået galt.
Det har kostet statskassen rigtig mange penge, og det har også kostet virksomheder og borgere en masse bøvl og penge, når nogle af de her ting er slået fejl.
Det har vi et politisk ansvar for herinde, og det kræver altså langt flere ressourcer, end der er blevet tilført.
Jeg peger ikke fingre ad nogen; det er noget, der er foregået over mange år og under skiftende regeringer.
Vi har simpelt hen skåret for langt ind til benet, og det må vi tage et politisk ansvar for.
Det er det, jeg har fokus på her, for selve EU-forordningen giver jo EU enekompetence, så derfor vil jeg ikke sige så meget om det.
Jeg synes egentlig også, det er rigtig fint, at der bliver fælles regler, men det er vejen hen til der, hvor det skal implementeres, og nogle af de bekymringer, som går igen i alle høringssvarene, som jeg håber at ministeren vil sætte ekstra fokus på.
Martin Lidegaard (RV), 2016-01-28:
Mange tak.
For det første er det også et område, hvor vi tror at det virkelig giver mening at EU samarbejdet sætter fælles standarder, og det er næsten helt rørende at høre, at også alle de EU-kritiske partier i Folketinget faktisk på det her område tilsyneladende bakker op om det fælles europæiske samarbejde.
Man kunne godt ønske, at der var lidt flere områder i det daglige.
Jeg tror, at det ville lette gangen på jorden både for regeringen og Folketinget rigtig meget.
Men lad det nu ligge.
Der er ingen tvivl om, at det giver mening på toldområdet.
Det er der – kan man sige – det hele startede, som flere var inde på.
Jo mere enkle skatteregler, vi har, jo mere ensartede skatteregler, vi har, jo lettere er det også at lave nogle velfungerende it-systemer, der passer til det.
Det er ikke altid, at EU laver enkle regler, det skal jeg så være den første til at medgive, men der er dog i hvert fald den fordel forbundet med det i den her omgang, at alle lande så vil have de samme regler, og det er i sig selv en stor forenkling.
Når det er sagt, har vi selvfølgelig de samme bekymringer, som flere andre ordførere har været inde på.
Det står mildest talt ikke helt krystalklart, hvad det her kommer til at koste, hverken at implementere eller i forhold til provenuet, og det bliver vi selvfølgelig nødt til at få boret noget mere ud i løbet af udvalgsbehandlingen, simpelt hen fordi vi, når vi vedtager noget her på tinge, skal vi selvfølgelig vide, hvilke økonomiske konsekvenser det har.
Det plejer vi altid at have styr på, og det skal vi selvfølgelig også have her, og derfor glæder vi os til at få det afklaret i udvalgsbehandlingen, og vi vil gerne melde os i det kor af ordførere, der står klar til at bakke både skatteministeren og Skatteministeriet op i, at der skal de ressourcer til, der skal.
Vi skal ikke have nye it-problemer, og vi skal heller ikke komme i en situation, hvor vi ikke har det mandskab, der skal til for at få det her til at fungere på en fornuftig måde.
Det vil i sig selv forhåbentlig også kunne hjælpe på provenuet.
Så med disse bemærkninger glæder vi os til udvalgsbehandlingen.
René Gade (ALT), 2016-01-28:
I Alternativet er vi meget enige i den retning, lovforslaget sætter.
Med hensyn til det udfordringsbillede, der er blevet skitseret af mine kollegaer fra de andre partier, er vi meget enige i, at der er et fundament i SKAT lige nu, som både it-mæssigt og ressourcemæssigt er ret skrøbeligt – i hvert fald set udefra.
Derfor kan vores tvivl i forhold til det her lovforslag være, om man kan magte det.
Det handler om nogle økonomiske ressourcer, men ikke mindst om nogle medarbejderressourcer og et stort ejerskabsproblem hos medarbejderne – tænker vi i Alternativet – i SKAT i øjeblikket.
Jeg vil, fordi jeg ikke har yderligere at bidrage med i forhold til mine kollegaer, som netop har skitseret udfordringsbilledet, endnu en gang ride en enkelt af Alternativets kæpheste.
Vi savner simpelt hen i Alternativet et it-ministerium.
Vi savner simpelt hen, at man fra Skatteudvalgets side og skatteministerens side peger på, at der her er nogle udfordringer, som faktisk ikke skal løses af os.
Det er ikke os, der skal hænge på dem.
Der sidder dygtige medarbejdere i SKAT og i ministerierne, der har it i blodet og har masser af erfaring med at køre processer som dem her, men vi oplever bare igen og igen, at der falder skeletter ud af skabet fra tidligere, og at det derfor bliver svært at sige ja til at gennemføre store, nye it-projekter.
Derfor vil vi godt agitere for, at man holder sig til det, man er bedst til, og værner om vores fantastiske skattesystem her i Danmark, sådan at der ikke hele tiden dukker it-skeletter op, der kan besudle det gode skattesystem, vi har.
For det har virkelig ikke noget som helst med vores skattesystem at gøre, at vi ikke kan gennemføre eksempelvis det her lovforslag.
Det har at gøre med de ressourcer, der bliver prioriteret til SKAT, og det it-fundament, det hviler på, som er meget, meget gammeldags.
Men jeg vil sige, at den brugerflade, man som borger oplever, når man går ind og skal bruge SKAT til noget, er i international topklasse.
Derfor er det ærgerligt, hvis vi har en oplevelse af, når man er i Danmark, at vores skattesystem sejler.
En gang imellem er jeg lige ved at kommentere på Twitter, f.eks. når vi sidder til et udvalgsmøde: Hold da op, hvor ser det her frygteligt ud.
Men det gør det faktisk ikke.
Vi har et fantastisk velfungerende skattesystem, og vores digitaliseringsproces i SKAT er også langt foran mange andre landes, men vi mangler simpelt hen, at der bliver sat en retning, og at der er nogle andre, der tager ansvaret for vores it-indkøb og sætter nogle ambitioner, som er meget mere agile end det, vi ser i dag.
Derfor bakker vi i den grad op om retningen i lovforslaget, og vi har i sinde at stemme for det, men vi savner stadig væk at kunne tro på, at SKAT har ressourcer til at gennemføre det her på en måde, så det ikke kommer til at gå ud over virksomhederne og den fleksibilitet, der i dag.
Merete Riisager (LA), 2016-01-28:
Lovforslag L 99 omhandler EU-toldregler.
I Liberal Alliance er vi meget store fortalere for EU's indre marked, og vi går derfor også ind for fælles regler for told.
Det var der, EU startede med at facilitere den interne handel, og det er noget af det, der har været med til at gøre EU-landene velstående.
Samtidig iagttager vi med gru den mængde bureaukrati, som EU skaber, både for medlemslandene og for virksomheder.
Så vi forstår til fulde den bekymring, som mange virksomheder har rejst i forhold til det her lovforslag og særlig i forhold til den it-udvikling, som forestår.
Den her bekymring er ikke grebet ud af ingenting, desværre.
Vi har jo i SKAT set nogle forfærdelige eksempler, bl.a. med udvikling af EFI-systemet, som kom til at koste på den forkerte side af en milliard, og som blev skrottet igen, og også har betydet, at man mangler et tocifret milliardbeløb i den inddrivelse, som simpelt hen ikke fungerer.
Samtidig er man nu i gang med at udvikle et ejendomsvurderingssystem, som bliver estimeret til tæt på 0,5 mia. kr.
Det er vel at mærke, inden den politiske forhandling er gået i gang om, hvordan det her system skal se ud, at man har lavet et sådant estimat.
Så der er jo altså desværre grund til bekymring, når vi tænker på, at SKAT i samarbejde med EU skal få lavet nogle regler, som skal digitalt forvaltes.
I Liberal Alliance arbejder vi for generelt meget mere gennemsigtighed i SKAT.
Vi arbejder for at få personligt ansvar placeret, sådan at når der er kæmpestore projekter, er der altså en, der har hatten på, som man kan ringe til og spørge: Hvordan går det?
Hvordan er processen?
Vi mener, at der generelt skal ske ekstern udvikling af it.
Det er altså ikke noget, SKAT skal sidde med alene.
Det er meget tvivlsomt, at SKAT til enhver tid kan have de bedste priser og den bedste kvalitet i forhold til it-udvikling.
Sådan er det i hvert fald for de færreste organisationer, at de internt kan have den slags.
Og så mener vi, at man hele tiden skal sørge for at professionalisere både indkøb af it og projektstyring, for det er noget af det, vi ved der har været enormt store problemer med.
Så i Liberal Alliance siger vi ja til L 99, men vi holder godt øje med SKAT og de estimater, der vil blive lavet på det her, og den proces, der skal foregå, og så henstiller vi selvfølgelig også til regeringen og til ministeren, at de får de rette folk på de rette poster.
Det er jo sådan, at det er ministeren, der i sidste ende er ansvarlig for, om noget går godt eller skidt, men det er jo ikke ministeren, der sidder med den daglige ledelse og sørger for, at man bruger pengene rigtigt, og at tingene kommer til at fungere på en måde, der ikke belaster virksomhederne unødigt.
Til den måde, som SKAT fungerer på, skal man sige, at den grundlæggende værdi er, at man skal have respekt for borgernes penge, både når man bruger dem til at bygge nye it-systemer eller varetage nye processer eller implementere ny lovgivning fra EU.
Så med denne noget store opgave in mente til ministeren siger vi fra Liberal Alliance ja til L 99.
Louise Schack Elholm (V), 2016-01-28:
Dagens forslag omhandler, som de forrige ordførere har været inde på, en omsætning af EU's nye forordning om toldkodeksen til dansk lov.
Hvorfor skal vi så i EU have bestemt, hvad toldreglerne er?
Det er jo hele grundideen ved det indre marked, altså at vi skal samarbejde på det større marked, vi har at arbejde på.
Vi er en meget lille økonomi, og et hjemmemarkeds størrelse har faktisk en ret stor betydning for vores konkurrencefordel internationalt set.
Det er derfor, man fra EU's side bestemmer sådan noget her som toldregler.
Der er tale om en stribe nye tiltag, der så at sige skal give EU's toldhåndtering et ekstra gear.
Øget handel med tredjelande har skærpet kravene til smidig og ensartet håndtering af tolden på tværs af medlemslandene.
Lige vilkår sikrer fri konkurrence til gavn for virksomhederne og forbrugerne.
Dette forslag er et rigtig godt eksempel på, hvordan EU kommer virksomheder og erhvervsliv til gavn.
EU-forordningen indeholder en række tekniske ændringer, som samlet set gør, at reglerne for toldbehandling, sikkerhedsstillelse og morarenter bliver mere strømlinet inden for Unionen.
Og med dette forslag sikrer vi en overensstemmelse mellem dansk lovgivning og forordningen fra EU.
Vi er selvfølgelig også meget opmærksomme på, at vi ikke skal overimplementere lovgivningen, og vi skal også sikre, at tingene går så smidigt som muligt.
Det er noget af det, vi har haft rigtig meget fokus på, og det er også en af årsagerne til, at lovforslaget har været igennem regeringens EU-Implementeringsudvalg, altså for at sikre, at vi ikke får lavet en overimplementering.
Så vi har i hvert fald fokus på at få det her til at foregå så smidigt som muligt og ikke få en overimplementering.
Men det er et rigtig godt forslag, fordi det sikrer en fordel for vores virksomheder.
På vegne af Venstre kan jeg sige, at vi støtter lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-01-28:
Som nævnt af den foregående ordfører handler det her om implementering af EU's nye EU-toldkodeks, som erstatter det over 20 år gamle sæt regler.
Toldreglerne er jo ret omfattende og handler om indførsel og udførsel af varer i EU, og jeg vil sige, at vi jo i Dansk Folkeparti synes, at det grundlæggende er godt, at vi har nogle fælles toldregler.
Formålet med det her lovforslag – eller i det hele taget med EU's toldkodeks – er så, at varehandel skal ske gnidningsfrit.
Der skal være en effektiv toldkontrol, og der skal være færre omkostninger for både staten og virksomhederne.
Det er gode formål, men jeg synes godt, man kan sætte spørgsmålstegn ved, om det så er det, man tror det ender med.
Man kan godt frygte, at det ikke gør det, og vi har en frygt i Dansk Folkeparti, i forhold til hvordan man får det her implementeret – noget, som den forrige ordfører også var inde på.
For at tage en af tingene er der jo stor fare, som det også fremgår af høringssvarene, for, at der kommer en ny it-skandale.
Det her er altså et kæmpe projekt, man skal have gang i, og som det allerede er nævnt, estimerede man sidste efterår i Skatteministeriet, at det kunne koste mellem 1 mia. og 1,5 mia. kr., hvilket må siges at være et kæmpe beløb.
Det er svært at implementere så store systemer, og der er altså en stor risiko for, at det kan gå galt.
Hvad der er endnu værre, kan man sige, er, at det ser ud til, at det ikke bare er ét fælles system, man laver i EU, men det er alle 28 lande, som skal lave hver deres system til mindst 1 mia. kr. hver, og så bliver det altså et ret stort beløb.
Det er så kun alene prisen for SKAT.
Man har ikke angivet, hvad beløbet så forventes at blive for virksomhederne, som jo også skal til at lave nogle systemtilretninger, og jeg synes heller ikke rigtig, at det fremgår af lovforslaget.
Så er der hele risikoen.
Hvad nu, hvis det så går galt, at det bliver forsinket, som man tit ser med store it-systemer?
Det kan altså have nogle ret så alvorlige konsekvenser.
Vi har nogle ting, vi gerne vil have belyst i udvalgsarbejdet – noget, som Socialdemokraterne også var inde på.
Vi synes jo, at Folketinget med rette kan kræve at vide, hvad man går ind til, før man kan stemme for et lovforslag.
Så vil jeg sige, at en del af problemet med det her forslag jo så også er, at det er en yderligere harmonisering af reglerne.
Tidligere har der jo været plads til, at der kunne være nogle nationale afvigelser og tilføjelser, i forhold til hvordan man håndterede toldreglerne, men det kan man så ikke mere.
Her er der altså tale om en total harmonisering.
Afslutningsvis kan jeg sige, at vi lige nu ikke kan tage endelig stilling til, om vi vil støtte forslaget eller sige nej til det, for der er nogle ting, vi er nødt til at få afklaret i udvalgsarbejdet, og det er i forhold til, hvordan man implementerer det, hvad det får af omkostninger for erhvervslivet og staten, og hvad risikoen i forbindelse med det her it-system er for, at man så pludselig ikke kan få det til at fungere i tide.