runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-03-15:
Jeg synes, det er positivt, at det er en af de diskussioner, vi skal have, for jeg synes, det er afgørende, at folkeskolen er den institution, hvor vi alle sammen skal mødes helt på kryds og tværs.
Om man er socialgruppe 1 eller socialgruppe 5, eller om man er af anden etnisk herkomst, skal vi mødes på kryds og tværs, hvis vi skal styrke sammenhængskraften i vores samfund.
Det mener jeg er helt afgørende.
Jeg synes, det er problematisk, når hvert tredje barn i København bliver taget ud af folkeskolen og sendt i friskoler.
Om det er muslimske friskoler eller traditionelle privatskoler eller maoistiske lilleskoler, eller hvad det nu er, så er det problematisk for vores sammenhængskraft.
Vi så det i København, da man ændrede grænsen for det optag, Rådmandsgades Skole havde, hvor man netop ændrede skoledistriktet, i stedet for at hele Mjølnerparken kom til Rådmandsgades Skole og Rådmandsgades Skole derfor havde 86 pct. af anden etnisk herkomst.
Man ændrede det til det halve, så de kun havde 50 pct.
Men jeg har ikke sat mig fast på én model.
Det kan godt være busordninger, som Venstre i Aarhus jo har foreslået ved fru Louise Gade, eller det andet.
Jeg vil bare gerne have, at vi har en åben diskussion om, hvor vigtig folkeskolen er, når vi skal løse det her problem.
Hans Andersen (V), 2016-03-15:
Tak for det.
Det helt centrale er jo spørgsmålet, om det rådighedsbeløb efter skat, man har, når man er på kontanthjælp, er et beløb, man kan leve for.
Jeg skal bare høre og måske have bekræftet: Hvis man er enlig forsørger med to børn, er 17.400 kr. efter skat så et beløb, som ordføreren finder er et beløb man kan leve for?
Er det et rimeligt beløb at have efter skat, når man er offentligt forsørget og dermed på kontanthjælp, men jo også får en række andre ydelser?
Er 17.400 kr. et rimeligt beløb?
Leif Lahn Jensen (S), 2016-03-15:
Jeg synes, jeg har svaret på det der.
Og når jeg siger, at vi ikke vil ændre de her ydelser, er det simpelt hen, fordi vi mener, at der ved at ændre ydelsen er en kæmpestor risiko for, at vi sætter masser af mennesker i fattigdom, og nærmere kommer vi det ikke.
Man kan blive ved med at stille mig spørgsmål om det her – det må man gerne – men jeg synes dog, at man så også skulle begynde at interessere sig for det, vi interesserer os for, nemlig alle de mennesker, som man jo netop berører – de her 15.000-16.000 aktivitetsparate, de her handicappede.
Hvorfor interesserer man sig ikke for dem?
Hvorfor spørger den her side – Dansk Folkeparti og Venstre og Liberal Alliance – kun om det andet?
Hvorfor spørger de ikke om de handicappede, om alle de mennesker, som især Dansk Folkeparti rent faktisk burde interessere sig for?
Det er jo det, Dansk Folkeparti – jeg tror næsten, vi kan finde et citat fra alle dem, der sidder herinde – sådan set har sagt i valgkampen.
Hvorfor interesserer man sig ikke for dem nu?
May-Britt Kattrup (LA), 2016-03-15:
Forsøg og forskning er altafgørende for muligheden for udviklingen af medicin og behandlingsmetoder, som har stor betydning for vores overlevelse og vores livskvalitet.
Men vigtigt er det, at forholdene omkring forsøgene respekterer forsøgspersoners rettigheder og sikkerhed.
Hovedformålet med forordningen er at sikre forsøgspersoners rettigheder, og derfor støtter Liberal Alliance forslaget.
Et yderligere mål er at højne kvaliteten i forsøg samt øge antallet af forsøg.
Nye procedurer skal give kortere tidsfrister, og der indføres en fælles EU-portal for ansøgninger.
Udgangspunktet er, at forsøgspersoner altid skal give et forudgående samtykke forud for deltagelse i forskningsprojekter, og det er et meget vigtigt punkt for Liberal Alliance.
For mindreårige er det indehaveren af forældremyndigheden, der skal give samtykke.
Der lægges også i forordningen op til, at forsøgspersoner mellem 5 og 15 år, så vidt det er muligt, skal høres om deres holdning til deltagelse i forsøget, og hvis det vurderes, at de er i stand til at have en holdning, skal denne holdning respekteres.
For personer under værgemål skal samtykke gives af værgen.
Er personen under værgemål i stand til at danne sig en mening, skal der tages hensyn til et udtrykkeligt ønske fra den pågældende.
Vedrørende personer uden handleevne skal stedfortrædende samtykke gives af den nærmeste pårørende og af en såkaldt forsøgsværge, som er en læge, der skal varetage forsøgspersonens interesser, men som skal være uafhængig af forsøget både økonomisk og fagligt.
Bestemmelserne vedrørende akutte tilfælde vil jeg gerne bede om at vi tager op i det videre udvalgsarbejde.
Jeg håber, at ministeren vil være åben over for en mere præcis formulering.
Jeg finder det ikke så betryggende, at der står, at forsøget kan være en fordel, og jeg mener også, at definitionen af en minimal risiko og byrde i forhold til standardbehandlingen bør præciseres.
Men som sagt støtter Liberal Alliance forslaget.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2016-03-15:
Lovforslagets formål er at fastlægge administrative rammer for forsøg med kliniske lægemidler og dermed efterleve EU-forordningen om det.
Alternativet er som udgangspunkt positive over for forslaget, da reguleringen skal sikre forsøgspersoners rettigheder og udvikling af pålidelige forsøgsdata.
Vi har dog også nogle kritikpunkter til forslaget.
At udenlandske medicinalfirmaer får mulighed for at slå direkte op i patientjournalerne, er ikke noget, vi er særlig glade for, og som høringssvaret fra Institut for Menneskerettigheder da også påpeger, så bør der være en særskilt tilladelse fra patienterne til dette.
Det har dog også den positive side, at det giver medicinalfirmaerne bedre muligheder for at forbedre deres produkter med direkte udgangspunkt i patientdata.
Det er en svær balance, og vi vil opfordre til, at der holdes skarpt øje med, hvordan denne adgang bliver implementeret og ikke mindst brugt.
Sammensætningen af de etiske komiteer så vi helst var en smule anderledes, meget gerne med et ulige antal og et smalt overtal af lægmænd.
Men her er der så også det positive aspekt, nemlig at det virker, som om der er en linje fra ministeriets side i forhold til at tilpasse lovforslaget efter de indkomne høringssvar, og den linje regner vi med fortsætter i udvalgsarbejdet.
Desuden vil vi også opfordre til, at man holder skarpt øje med, om forholdet mellem tidsfristerne og de ressourcer, der i Danmark afsættes til komiteerne, for at de kan arbejde hurtigt og effektivt, er hensigtsmæssigt.
Men alt i alt er vi positive over for forslaget, dog med de opmærksomhedspunkter, jeg har nævnt her.
Og jeg skulle hilse fra den radikale ordfører og sige, at de også er positive.
Jonas Dahl (SF), 2016-03-15:
Tak for det.
Fra SF's side skal jeg også meddele, at vi sådan set synes, det er fornuftigt, at der bliver taget hånd om den her diskussion, som jo har fyldt mange steder.
Det er måske en lidt nicheagtig diskussion, fordi det jo tit er noget, som folk først får øjnene op for, når de står i den pågældende situation.
vil jeg sige, at vi grundlæggende bakker op om, at der bliver skabt nogle klare retningslinjer i forhold til kliniske forsøg.
Når det er sagt, mener jeg, at man sådan set også må anerkende, at der er nogle situationer, hvor det må være vanskeligt både for de pårørende – hvis de overhovedet kan nå at komme til stede – men ikke mindst også for lægen at foretage en konkret vurdering af, om man skal begive sig ud i noget, ja, næsten eksperimenterende, fordi situationen kan være så akut, at man er nødt til at sætte ind med det bedste, man har lært.
Og det er måske nogle gange også, at man ikke afprøver ting, som måske ikke er vildt dokumenteret.
Men der er en række spørgsmål, som forhåbentlig vil blive besvaret i den løbende udvalgsbehandling, men forhåbentlig også i en bred drøftelse mellem partierne frem mod den endelige vedtagelse af det her lovforslag.
SF's udgangspunkt er som sagt, at vi lægger op til at støtte lovforslaget, men vi har en række spørgsmål, som vi ønsker at få besvaret i den videre udvalgsproces.
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-03-15:
Tak for det, formand.
De fleste mennesker kommer i en situation, hvor de får brug for medicinsk behandling.
Når man får udskrevet et produkt fra sin læge på en recept eller går ned og køber det i håndkøb, går man ud fra, at den medicin, man får, er et godt produkt, et sikkert produkt.
Sådan skal det være.
Derfor er det også rigtig godt, at vi får et lovforslag til behandling her i dag om kliniske forsøg i forbindelse med lægemidler.
Det er sådan, at udviklingen af lægemidler mange gange er en meget kompliceret sag.
Der stilles rigtig mange dokumentationskrav og sikkerhedskrav til den, fordi man skal vide, lige nøjagtig hvilken virkning og hvilke bivirkninger det vil have på mennesker, og derfor laver man kliniske forsøg.
Det er utrolig vigtigt for fremtidens behandling af mennesker – og det gælder, uanset om det er fysiske sygdomme, psykiske sygdomme, smitsomme sygdomme eller sygdomme, man kan vaccinere imod – at man får det afprøvet godt, sikkert og veldokumenteret på mennesker.
Det bærer vi et meget stort ansvar for.
Derfor er det her et godt lovforslag, og vi støtter det fra socialdemokratisk side.
Det, der jo ligger i lovforslaget, er, at vi skal have puttet den beslutning om en forordning, der blev truffet i EU i 2014, ind i dansk lovgivning, og vi skal have lavet en dansk ramme for, hvordan det er, vi skal administrere netop de her ting, så vi også får den organisatoriske ramme på plads.
Det, der er det overordnede formål med forordningen, som altså er besluttet i EU-regi, er, at man skal sikre forsøgspersonernes rettigheder, og at man skal sikre, at kvaliteten i forsøgene bliver højnet.
De kliniske forsøg er afgørende for lægemiddelindustrien, som jeg har været inde på, og derfor skal man også være sikker på, at der bliver opsamlet de data, som netop kan give grundlaget for, at medicinske produkter bliver godkendt til mennesker.
Det er det, der ligger i forordningen, og det synes vi fra socialdemokratisk side ser rigtig godt ud.
Det er der jo allerede også truffet en beslutning om, men også den måde, hvorpå det er tænkt at det skal implementeres og organiseres her i Danmark,
ser rigtig godt ud.
Høringssvarene er der mange af, og de roser de her ændringer, der er lagt op til, som værende overskuelige, idet der indbygges en smidighed i rammerne og procedurerne i forbindelse med kliniske forsøg med lægemidler.
Og det er det, vi har behov for at understøtte.
Dermed vil jeg ikke give udtryk for andet end det, jeg har sagt, nemlig at Socialdemokraterne støtter det her lovforslag.
Liselott Blixt (DF), 2016-03-15:
Det er der.
Det er jo lige præcis det her spørgsmål, som jeg stillede fra talerstolen.
Hvis nu jeg ikke ønsker at deltage i et forsøg, og hvis jeg en dag kommer til skade og på den måde bliver bevidstløs, inhabil på en eller anden måde, hvordan kan jeg så tilkendegive det?
Er det noget, ministeren vil arbejde på, altså at vi får et system, hvor vi kan tilkendegive det, sådan at det dukker op, når man ser i journalen, hvis vedkommende bliver indlagt?
Sophie Løhde (V), 2016-03-15:
Var det et spørgsmål i forhold til det, ordføreren også adresserede i sin ordførertale om bekymringen for forordningens regler om akutforsøg, altså at hvis en borger ikke ønsker at medvirke i et forsøg, hvor er det så, borgeren kan gå hen og oplyse det?
Det fremgår direkte af forordningen.
Samtidig har Kommissionen nedsat en ad hoc-ekspertgruppe, som bl.a. skal undersøge de fortolkningsmæssige spørgsmål af forordningen, hvor der fra dansk side deltager repræsentanter fra Lægemiddelstyrelsen og Den Nationale Videnskabsetiske Komités sekretariat.
Liselott Blixt (DF), 2016-03-15:
Hvis jeg falder om ude på gaden og bliver bragt ind på et sygehus og er inhabil og mine pårørende ikke er til stede, hvordan skal man så være bekendt med, hvad jeg tidligere har sagt, hvis det ikke står nedskrevet nogen steder?
De har vores journal, hvor de har alle vores oplysninger.
Det burde være muligt at kunne gøre det i journalen, så når man får åbnet den, står der de ting.
En læge, der finder mig et eller andet sted, kan jo ikke vide, hvad jeg har sagt tidligere.
Sophie Løhde (V), 2016-03-15:
Men reglerne er jo også samtidig sådan, at ens pårørende eller forsøgsværgen, hvis man har en sådan, i den pågældende situation skal give samtykke.
Jonas Dahl (SF), 2016-03-15:
Jeg har egentlig et opklarende spørgsmål i forhold til antallet af videnskabsetiske komiteer, for det fremgår af lovforslaget, at sundhedsog ældreministeren kan nedsætte en eller flere videnskabsetiske lægemiddelkomiteer.
Hvordan læser ministeren selv det?
For jeg synes, at det skaber lidt uklarhed, i forhold til hvor mange der i givet fald skal være, og ikke mindst når regionerne skal udpege nogle personer til det her.
Kan ministeren uddybe det nu eller eventuelt skriftligt?
Sophie Løhde (V), 2016-03-15:
Antallet af lægemiddelkomiteer skal tilpasses antallet af ansøgninger og forsøg, og jeg forventer, at der i første omgang vil blive behov for at nedsætte i alt tre lægemiddelkomiteer.
Det vurderes at være nok til at kunne behandle ansøgninger og overvåge forsøg osv. af de her omkring 300 kliniske forsøg, som der årligt gennemføres herhjemme.
Jonas Dahl (SF), 2016-03-15:
Det synes jeg sådan set kan være udmærket, og det er jeg sådan set ikke uenig med ministeren i, men jeg synes jo, at når man så kommer ned i § 7, kan man måske godt som opfølgning på det være lidt usikker på, hvordan det i givet fald skal fortolkes, når formandens stemme i sidste ende bliver udslagsgivende.
Det fremgår jo af § 7, stk. 3, at formanden bør kunne træffe afgørelse i sager, der ikke har været forelagt den lægevidenskabelige komité.
Hvordan skal det præcis forstås?
For der er jo – synes jeg i hvert fald – en lille smule uklarhed, i forhold til hvem der i givet fald i komiteen så kan træffe den endelige afgørelse.
Sophie Løhde (V), 2016-03-15:
Jeg vil også meget gerne oversende uddybende svar på de spørgsmål, som medlemmerne og ordførerne måtte have, men det, der er det afgørende, for at vi kan sikre, at de nye komiteer kan komme til at fungere effektivt og inden for de nye tidsfrister, er, at formanden eller eventuelt næstformanden kan træffe afgørelser på komiteens vegne.
Det kan selvfølgelig kun ske, når en sag ikke giver anledning til tvivl, eller når det i øvrigt er nødvendigt.
Det kan være af hensyn til forsøgspersonernes sikkerhed, eller for at Danmark ganske enkelt kan nå at svare inden for tidsfristerne i de forskellige procedurer.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-03-15:
Altså, vi har valgt at lave en tekstnær implementering.
Man kunne altid vælge at gå langt videre.
Det er jo fair nok, at man gerne vil overimplementere EU-lovgivning.
Men jeg mener ikke, at man kan sige, at det så kompromitterer miljøet.
Jeg har jo flere gange understreget i min tale i dag, at det her jo ikke er et enten-eller, men et både-og.
Jeg tror også, at man måske der bliver nødt til at sænke paraderne en smule fra Enhedslistens side, så vi nu kan komme lidt tættere på at få en sikkerhed og vished for, at det, jeg siger, faktisk også er det, som er meningen skal ske, når vi så omsætter den her lov til den første havplan, som jo bliver lavet igennem en bekendtgørelse.
I den forbindelse vil jeg også gerne sige til ordføreren, at der lægger jeg selv afgørende vægt på – og det kan jeg så sige i dag; det kan godt være, at jeg ikke er minister på det tidspunkt; det kan være, at det er en, som kommer fra den fløj, som Enhedslisten støtter – at der selvfølgelig også skal være en lang og åben, transparent proces i den forbindelse, sådan at der netop kommer en god høringsperiode.
Det er jo afgørende, når det sker gennem bekendtgørelser, at det også sker på et godt og oplyst grundlag.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-03-15:
Jeg vil gerne sige tak til ordførerne for den positive modtagelse af lovforslaget.
Digital Post er jo et godt eksempel på, hvordan digitaliseringen bidrager til at udvikle og effektivisere den offentlige sektor.
I dag modtager 89 pct. af medlemmer af husstandene over 15 år posten digitalt.
Tilfredsheden er høj, og myndighederne sender mere og mere digitalt.
Lovforslaget er, som det også er blevet fremhævet af flere ordførere, fremsat på baggrund af en udtalelse af 2. maj 2015 fra Folketingets Ombudsmand om modtagelseskapaciteten i løsningen.
Konkret drejer det sig om, at der i den Digitale Post-løsning og i myndighedernes bagvedliggende systemer er tekniske begrænsninger for, hvor store og hvor mange filer en enkelt meddelelse kan indeholde.
Jeg kan oplyse, at Digitaliseringsstyrelsen ikke har kendskab til borgere eller virksomheder, der har mistet rettigheder ved ikke at kunne sende en stor meddelelse på en gang.
Når det er sagt, skal der naturligvis sikres sammenhæng mellem lovgrundlaget og de faktiske muligheder i løsningen.
Med lovforslaget sikres der mulighed for, at finansministeren kan fastsætte nærmere regler for størrelsen og antallet af filer, der kan sendes pr. meddelelse til og fra en offentlig afsender.
Det bliver samtidig muligt løbende at tage højde for udviklingen i de teknologiske muligheder.
Jeg skal naturligvis beredvilligt svare på alle spørgsmål under udvalgsbehandlingen.
Anne Paulin (S), 2016-03-15:
Lovforslaget, som vi førstebehandler her i dag, handler grundlæggende om at implementere EU-direktivet om rammerne for maritim fysisk planlægning i dansk ret.
Med en vedtagelse af lovforslaget bliver det dermed muligt at igangsætte en proces, som skal udmunde i en sammenhængende planlægning for det maritime rum.
Det er Socialdemokraterne som udgangspunkt positive over for, for allerede nu kan vi se, at der er rift om de maritime arealer.
I dag råder Danmark allerede over nogle højt industrialiserede havområder, og der er intet, der tyder på, at denne industrialisering vil aftage i fremtiden.
Tværtimod ser vi en større efterspørgsel på havområder til f.eks. opstilling af havvindmølleparker.
Derudover er bølgeenergi, olieudvinding, havdambrug også aktiviteter, som kræver plads på havet, ligesom mere traditionelt fiskeri og skibstrafik gør det.
Og endelig er der også hensyn at tage til friluftsliv og turisme.
Intentionen om at skabe klare retningslinjer og koordinering for anvendelse af det maritime rum hilser Socialdemokratiet derfor velkommen.
At dette arbejde ligeledes kan bidrage til at øge de maritime vækstmuligheder, ser vi også positivt på, men ikke desto mindre må de nye vækstmuligheder på havet ikke ske på bekostning af miljøet.
Derfor ser vi også gerne, at den grønne profil i lovforslaget bliver skærpet, så det tydeligt fremgår, at regeringen arbejder for at forbedre det danske havmiljø.
Regeringen bør derfor i højere grad lade sig inspirere af EU-direktivets artikel 5, der netop understreger, at et af målene ved den fysiske maritime planlægning er bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøet, herunder modstandsdygtighed over for konsekvenserne af klimaforandringerne.
Den balance savner vi i formålsparagraffen for regeringens lovforslag, hvor vi mener at balancen tipper og bliver for ensidigt fokuseret på vækst.
Vi kan samtidig konstatere, at den samme bekymring er rejst i en række af høringssvarene, og vi bakker altså som udgangspunkt op om forslaget, men forventer, at regeringen vil tage bekymringen alvorligt og sikre en bedre balance mellem vækst og miljø i lovforslaget.
Så skulle jeg hilse fra De Radikale og sige, at de ligeledes bakker op om lovforslaget, men har samme bekymringer og ønsker, hvad angår en bedre balance mellem miljø og vækst.
Tak for ordet.
Ib Poulsen (DF), 2016-03-15:
Lov om maritim fysisk planlægning skal implementere Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om rammerne for maritim fysisk planlægning i dansk ret.
Det kan de fleste jo forhåbentlig nikke ja til.
Der er tale om, at det er inden for energisektoren til søs, søtransport, fiskeri og akvakultur og indvinding af råstoffer på havet.
Og det vil sige, at det jo stort set gælder alt lige fra havoverfladen, hvor det er søtransport, og vandsøjlen, kan man sige, hvor det er fiskeri og akvakultur, og havbunden, hvor det drejer sig om ral, sand og grus, og til undergrunden med olie og gas.
Det er helt igennem et fint forslag, som vi i Dansk Folkeparti bakker op om.
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-03-15:
Fredede havområder, havvindmøller, skibsruter og olieboreplatforme – man skulle ikke tro det, men der er faktisk bud om pladsen på havet, og det er derfor, at regeringen fremlægger dette lovforslag, der skal udgøre en slags fremtidens planlov for havet.
Ny og udvidet teknologi til anvendelse af vedvarende energi kræver plads, og det giver jo en risiko for, at det kommer til at karambolere med de maritime veje for fiskere, skibe, krydstogtskibe og meget andet godt, og derfor er der jo også en risiko for, at der kan komme interessekonflikter mellem fredede områder og olieudvinding og andre aktiviteter, og vi skal på den måde finde en balance mellem at beskytte og benytte havet på en og samme tid.
Planloven er altså den, der foregår på land.
Det er jo et af de temaer, vi diskuterer meget i øjeblikket i forbindelse med regeringens udspil »Vækst og udvikling i hele Danmark«.
Der er set i lyset af udviklingen også brug for en planlov for havet, og jeg må sige, at mit håb er, at den maritime udgave bliver noget mere fremskridtsvenlig og vækstorienteret, end den aktuelle er på land.
Lovforslaget er en implementering af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om rammerne for maritim fysisk planlægning, og direktivet pålægger medlemslandene at lovgive om brugen af havarealerne.
Det er særlig relevant for os i Danmark – vi har jo relativt meget hav omkring os – og det er også af stor betydning, fordi vi er et land, hvor vi ynder at hylde Det Blå Danmark, det maritime erhverv, som bidrager voldsomt til vores eksport, til vækst og til beskæftigelse.
Derfor er det selvfølgelig vigtigt, at vi får styr på det.
Man kan også se hos de interessenter, der er hørt, at der grundlæggende er en positiv tilgang til det, og behovet for at få sikret et regelgrundlag er også til stede.
Carsten Bach (LA), 2016-03-15:
Der er jo heller ikke sådan lige umiddelbart nogen grund til at lægge unødigt pres på sig selv.
Danmark har jo ellers igennem lang tid haft store aktiviteter til havs i form af bl.a. olie- og gasproduktion, fiskeri og råstofindvinding som også tidligere nævnt her fra talerstolen af andre ordførere, ligesom også skibstrafikken generelt er ganske betragtelig i de danske farvande, hvis skibene da ellers kan styre uden om alle vindmøllerne.
Interessen omkring det maritime Danmark er stor for øjeblikket, og det samme gælder interessen for vores kyster, både når det gælder strandbeskyttelse og sikring af fysiske værdier og mennesker tæt på havet.
Vi har faktisk for nylig her i Folketingssalen også behandlet et beslutningsforslag om netop kystsikring.
Liberal Alliance mener, at der foran os ligger store udviklingsmuligheder og muligheder for økonomisk vækst inden for de fag, der lever ved, af, i og på havet, og hilser derfor initiativet her velkommen.
Formålet med havplanlægning er jo også at fremme økonomisk vækst og udvikling i balance med miljøet.
Med forslaget vedtages der jo ikke egentlig konkret politik, mere teknik, men forhåbentlig skabes der et forum for at sikre en fornuftig afvejning af forskellige økonomiske og miljømæssige interesser, så vores omkringliggende havarealer og havressourcer i fremtiden udnyttes på et bæredygtigt grundlag til fordel for både mennesker og miljøet.
Forslaget lægger også op til en åben proces absolut uden hastværk og med lange høringsfrister og en tilsyneladende ganske fornuftig klageadgang.
Liberal Alliance støtter derfor forslaget.