runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2015-03-20:
Jeg mener, at man ud fra enhver statistik, man må tage i anvendelse, kan argumentere for, at det er en større tragedie i Syrien, end vi i og for sig har set noget andet sted i verden i rigtig mange år.
Jeg stemte imod den første Irakkrig i 00'erne.
Jeg var imod den, fordi der ikke var et FN-mandat, og fordi jeg ikke syntes, der var tale om en bredspektret indsats, hvor man netop forsøgte at have andre indsatser med.
Derfor må man også sige, at den har haft en begrænset succes.
Men jeg er da enig i, at Syrien i dag er en større tragedie set fra min subjektive vinkel.
Jeg er sådan set også enig i, at det, som nogle gør, nok er for let, nemlig at trække direkte paralleller eller årsagssammenhænge mellem indsatsen i Irak og Syrien, i den forstand at godt nok efterlod alle vi, der var engageret i Irak, Irak på et tidspunkt, hvor Irak, har det vist sig, ikke var klar til at tage over selv, og det er en af baggrundene for det, vi oplever i øjeblikket, men det er bestemt ikke den eneste.
Udenrigspolitik er komplicerede sager.
Vi har en tradition i det her Folketing for på trods af de klare politiske forskelle, der er, at kunne finde sammen, fordi vi ved, at hvis ikke vi er i stand til at tale med én stemme, så har vi ikke nogen stemme i den verden, der buldrer løs udenfor os, og jeg ser hele den debat, der har været i dag, som værende i rigtig god tråd med traditionen for at tale med klar og høj stemme omkring ens synspunkter, men også for at have villigheden til at finde den fælles strategi med resten af Folketinget.
Simon Kollerup (S), 2015-03-20:
Vi evaluerede jo kommunal- og regionsvalget i 2013, og den evaluering viste, at der er behov for ændre vores valglov på nogle områder.
Derfor har regeringen og de øvrige partier i Folketinget indgået en aftale, som vi nu udmønter med det her lovforslag.
Formålet er ret nobelt, nemlig at skabe de bedste vilkår, når der afholdes valg, både for vælgerne og de opstillede kandidater, men jo egentlig også for kommunerne, som oplever et stort administrativt pres på selve valgdagen.
Lovforslaget handler i bund og grund om at justere og tilpasse rammerne for valget, så det bliver nemmere at stemme og mindre besværligt for kommunerne at administrere.
Der er for mig at se tre fordele ved lovforslaget.
Det vil helt konkret blive lettere for os alle sammen at komme ned og stemme, og med lovforslaget vil afstemningsstederne allerede åbne kl. 8 om morgenen.
Hvis man f.eks. skal aflevere børn i vuggestue, børnehave eller skole, vil der være mulighed for at komme ned i gymnastiksalen og stemme bagefter.
Det bliver også lettere at stemme, når man har fået fri fra arbejde, for når borgerne kan stemme på flere tidspunkter i døgnet, betyder det også, at der på valgdagen bliver taget noget af de typiske spidsbelastninger og de kødannelser, som vi ser mellem kl. 16 og kl. 19 om aftenen.
Det næste fordel handler om stemmespild, for forslaget tager også højde for, at alle kandidatlisterne ikke altid er offentliggjort, når man afgiver sin stemme.
Det betyder, at der er nogle kandidater, der kan gå glip af personlige stemmer, fordi det simpelt hen endnu ikke er muligt at vide, om man kan stemme på dem.
Andre gange har det vist sig, at medierne gennem anmodning om aktindsigt offentliggør en ikkegodkendt kandidatliste, og det er med til at vildlede borgere, som ønsker at brevstemme.
For hvis borgerne stemmer på en ikkegodkendt kandidat, vil deres stemme jo være ugyldig.
Så for at sikre, at de opstillede kandidater bliver ligestillet, og at borgerne undgår, at deres stemme bliver spildt, ja, så harmonerer vi fristen for godkendelse af kandidatlisterne og fristen for tidligste brevstemmeafgivning.
På den måde er reglerne helt klare for vælgerne, når de skal stemme, og dermed undgår vi stemmespild.
Samtidig bliver kandidaterne ligestillet i forhold til brevstemning.
Forslaget betyder endelig, at vi på en række områder letter det administrative arbejde for kommunerne og partierne.
Derudover oplever kommunerne de sidste dage af brevstemmeperioden et enormt tryk som følge af det voksende antal brevstemmer, vi ser.
Det vil altså lette kommunens opgave med at afhente brevstemmerne uden for åbningstid om morgenen, inden valghandlingen starter, og så efterfølgende få dem sorteret og distribueret til de rigtige valgsteder.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-03-20:
Jamen jeg er fuldstændig enig i de betragtninger, jeg er også enig i, at den militære indsats i Irak er vigtig, og derfor har vi også støttet den.
Men det, jeg bare forsøger at få diskuteret, er, at der også er andre muligheder, man kunne have valgt i stedet for, som også havde været nyttige.
Det er jo den diskussion, vi sjældent har, fordi vi, om jeg så må sige, næsten pr. automatik siger ja, når der bliver bedt om en militær indsats.
Derfor synes jeg faktisk, at vi også er nødt til at have et mere solidt grundlag at tage den diskussion på, end vi har i øjeblikket, hvor det hele ofte er meget kortsigtet, meget ad hoc med hensyn til den måde, som vi træffer beslutninger på.
Men jeg deler fuldstændig ministerens analyse af, hvordan den bredspektrede indsats skal funderes, og grundlæggende også det, han siger, nemlig at det er et valg, vi selv skal træffe – for det er det jo – og det er vigtigt udgangspunkt.
Det er nu et valg, vi selv træffer i det her land.
Derfor synes jeg, at der er så meget desto mere grund til, at vi får et mere grundigt arbejde op at stå.
Men jeg er også tilfreds med, at vi forhåbentlig kan få en beretning skrevet efter den her debat, så vi kan komme videre efter det folketingsvalg, der jo kommer inden så længe.
Søren Pind (V), 2015-03-20:
Tak for det.
Jeg ved ikke rigtig, hvordan jeg skal formulere spørgsmålet, så hr. Holger K. Nielsen må vise den samme overbærenhed, som han viste, da han stillede mig spørgsmål.
Først og fremmest siger hr. Holger K. Nielsen, at han har prøvet at sidde i regeringens økonomiudvalg, så han ved godt, hvordan det foregår.
Jeg tror egentlig, det ville være tjenligt – a propos den debat, vi fører – at det måske blev uddybet lidt, forstået på den måde at det virker, som om moderne politik tager udgangspunkt i en økonomisk prioritering, som så præger hele politikdannelsen og skjuler den ærlige og redelige debat om det egentlig behov, som man så kunne have skåret til bagefter, hvis man havde haft en ordentlig debat om tingene.
Og det gælder i særdeleshed det udenrigspolitiske – det er lidt det der callcenter i Mumbai, jeg taler om.
Kunne hr. Holger K. Nielsen måske uddybe det med at have prøvet at sidde i regeringens økonomiudvalg lidt?
Altså, hvordan kan man få en redelig politisk debat om de her ting?
Søren Pind (V), 2015-03-20:
Det er en vigtig drøftelse, den tidligere udenrigsminister har sat på dagsordenen.
Det har vi af mange grunde.
En af grundene kunne være, at Venstre i 3 år har sagt, at det kunne være en god idé med en udenrigskommission.
Det kan jeg jo lige så godt sige, som det er, det har vi.
Der er i forhold til situationen omkring Rusland og Ukraine, de talrige overflyvninger, der finder sted, den alvorlige situation, som vi ser udvikle sig, behov for et nysyn, alt hvad Syrien har kastet af sig, flygtningestrømme, den forandrede situationen omkring terror, som er blevet langt alvorligere, end nogen af os kunne have troet.
Jo, der er i sandhed behov for et dybdegående politisk syn på den side af sagen.
Så er der det organisatoriske i forhold til Udenrigsministeriet.
Nogle gange har man indtryk af, at andre dele af regeringsapparatet lige så godt synes, at man kunne etablere et callcenter i Mumbai, og så var tingene gjort med det.
Det er klart, at det er et synspunkt, som bør imødegås og også bør imødegås stærkt og sagligt og kontant, for der er en lang række mennesker, der yder en stor indsats derude såvel som herhjemme for Danmark.
Dem skylder vi også den respekt, det er at sikre dem ordentlige arbejdsforhold.
Bl.a. af den årsag har Venstre i de finanslovsforslag, vi har fremlagt, afsat 70 mio. kr. for at udbedre de besparelser, som også den tidligere regering har gennemført i Udenrigsministeriet.
Der er behov for, at vi styrker udenrigstjenesten, og der er behov for, at dette Folketing sammen finder ud af, hvordan vi sikrer det i en globaliseret verden, der hver dag byder på nye udfordringer.
Det fører mig så til spørgsmålet om, hvorfor vi så alligevel tøver.
Skal man bebrejde SF, at da SF trådte ud af regeringen, syntes man pludselig, at det var en god idé med en udenrigskommission?
Det synes jeg egentlig ikke.
Der er ikke noget galt i at blive klogere.
Skal man bebrejde regeringen, at den imødegår det med en imødekommelse af bl.a. et ønske, Venstre også har haft, nemlig en grundig sikkerhedspolitisk analyse af Danmarks situation?
Nej, det er vi glade for, det vil vi gerne kvittere for.
Jeg tror, at det ærlige svar er, at det er der for mange interesser på spil til.
Det er også derfor, at min tilgang ikke vil være en decideret afvisning, men vil være en opfordring til, at man i udvalget måske ender med at afgive en beretning, hvor man så kan tilkendegive bl.a. analysen og de ønsker, man har, og så i begyndelsen af den næste valgperiode tage fat på en grundig drøftelse for dermed at undgå alle mulige påstande om, at det her i virkeligheden bare er politisk indblanding i en eventuel kommende regerings handlinger, eller hvad det måtte være.
Der er ikke nogen grund til at give sig af med politik i den her sag.
Jeg tror, at der er et grundlæggende fælles ønske, og med tiden ser jeg på det sådan, at det skal vi nok nå at blive enige om.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-03-20:
Og tak til hr. Søren Pind.
Det er jo klart, at den melding, han kommer med i dag, er en smule overraskende, i forhold til hvad Venstre tidligere har sagt, men det vil jeg ikke hugge mere pindebrænde på, for vi kender jo alle sammen betingelserne for politisk arbejde – også i sådan nogle sager her.
Det, jeg er mere optaget af, er det tilsagn, der kommer fra hr. Søren Pind, om, at vi kan regne med, at det er en sag, som Venstre ligesom vil forpligte også en senere regering på – det være sig en senere socialdemokratisk ledet regering eller en senere Venstreledet regering, så vi kan være sikre på, at den diskussion, vi går i gang med i dag, ikke er forgæves, men at den faktisk vil være et bidrag til, at vi får fat på de mange, mange vigtige problemstillinger, som hr. Søren Pind så ganske rigtigt nævnte.
Søren Pind (V), 2015-03-20:
Tak til Holger K. Nielsen for hans værdige tilsagn om at undgå pindehuggeri.
Det er jeg personligt meget tilfreds med.
Det giver jeg faktisk en pind for!
Men jeg kan tilsige det materielle indhold – helt givet, ja.
Det er der ingen som helst tvivl om.
Der er ikke nogen grund til at lægge skjul på, at dansk udenrigspolitik er udfordret, både på den politiske side, men også i forhold til den struktur, hvormed den varetages ressourcemæssigt og organisatorisk.
Og det er altså en fælles udfordring for Folketingets partier at løse det.
Og det kan jeg helt givet give tilsagn om, ja.
Jacob Lund (S), 2015-03-20:
Tak for ordet.
Vi behandler i dag Socialistisk Folkepartis forslag om at nedsætte en udenrigskommission.
Først vil jeg gerne takke forslagsstillerne for at sætte dansk udenrigspolitik og sikkerhedspolitik på dagsordenen og sætte fokus på, hvordan vores udenrigstjeneste rent organisatorisk kan styrkes på bedste måde.
Jeg kan jo kun erklære mig enig med forslagsstillerne i, at dansk udenrigspolitik handler om at varetage danske interesser, og at det er på flere niveauer.
Det handler om at fremme danske demokratiske værdier ude i verden og især dansk sikkerhedspolitik.
Men vi har bare i 2014 fået tydelige beviser på, hvordan verden kan være uhyggeligt foranderlig.
Det var Storm P., der sagde, at det jo er svært at spå, især om fremtiden.
Vi har fulgt udviklingen bl.a. i Ukraine – det er jo i hvert fald ét eksempel – og vi har også set den kyniske og brutale fremfærd hos Daesh og Boko Haram, og det har bekymret os alle i 2014 og gør det stadig. Sikkerhedspolitikken og udenrigspolitikken består af lange, seje indsatser – indsatser, som er fuldstændig nødvendige, men som kræver tålmodighed og vedholdenhed.
Det sætter forventninger til vores udenrigsministerium, og det kræver fornødne tilpasninger af vores udenrigspolitik og ministeriets organisation, og det er også derfor, det er nødvendigt med en løbende dialog og forandring af organisationen.
Så det betyder, at ministeriet skal tilpasse sig den virkelighed, som vi navigerer i.
F.eks. er der i 2014 foretaget konkrete organisatoriske forandringer for at stå stærkere i forbindelse med situationen både i Ukraine og i forhold til Daesh – både herhjemme på Asiatisk Plads og på danske ambassader ude i verden.
Der er altså ingen tvivl om, at Socialdemokraterne er enige med forslagsstillerne i, at vi naturligvis skal indrette vores organisation, så vi står
stærkest muligt
Dog kan vi desværre ikke støtte det konkrete forslag.
Vi ved alle sammen, at Udenrigsministeriet er under økonomisk pres ligesom mange andre dele af centraladministrationen, og derfor skal vi også bruge vores ressourcer bedst muligt.
Det mener vi jo ikke vil være tilfældet ved at nedsætte en omkostningstung og tidskrævende udenrigskommission.
Dog hilser jeg debatten velkommen og ser frem til fortsat at drøfte, hvordan vi kan indrette vores ministerium, så det bedst muligt kan varetage de opgaver, ministeriet står over for, og fortsætte med at sikre dansk sikkerhed og danskernes værdier.
Og på den baggrund kan Socialdemokraterne desværre ikke støtte forslaget.
Zenia Stampe (RV), 2015-03-20:
Tak for det.
Jeg tror ikke, der er nogen, der har lyst til at være vældig meget imod sådan en udenrigskommission, for hvem ønsker ikke at få det store forkromede overblik over dansk udenrigspolitik og ikke mindst det, som skaber rammen for dansk udenrigspolitik?
Der er vel i virkeligheden ikke noget ministerområde, som breder sig så meget ud som netop udenrigspolitikken, og som i øvrigt også er så uforudsigelig som udenrigspolitikken.
Bare for at nævne et par hovedområder: økonomi, eksport, klima, forsyning, sikkerhed ikke mindst, værdier.
Der er vældig mange ting, når vi taler udenrigspolitik, og vi må også konstatere, at på alle de områder, jeg har nævnt nu, overrasker udviklingen os jo igen og igen.
Derfor ville det jo på mange måder være fantastisk, hvis man kunne få en udenrigskommission, som i overmorgen kunne stille med en rapport, som peger ud i fremtiden og viser perspektiverne for dansk udenrigspolitik.
Normalt er vi jo også vældig glade for at nedsætte kommissioner i Radikale Venstre, og jeg vil slet ikke afvise, at det vil vi gerne være med til på lang sigt, men det, jeg er bange for, er, at der vil ske det samme med det her, som er sket med tidligere kommissioner, nemlig at man har en kommission, som sidder temmelig længe, og når den så endelig kommer med det store forkromede overblik, er den allerede blevet overhalet af virkeligheden.
Det skal jo ikke forhindre os i at gøre det.
Jeg synes også, at man med jævne mellemrum skal forsøge at skabe det her forkromede overblik, den overordnede prioritering og ikke mindst drage de organisatoriske konklusioner af det her store overblik.
Men jeg tror, at jeg en sjælden gang er enig med Venstres ordfører i, at det måske ikke er lige nu før et valg.
Men det kan godt være, at det kan blive i den nærmeste fremtid.
Jeg tror ikke, det er lige nu, og jeg synes især ikke, det er lige nu efter det ret voldsomme år, vi har haft i 2014, for nogle af de ting, der bliver brugt som argument for at lave sådan en udenrigskommission, er jo udviklingstræk, som vi bliver nødt til at reagere på lige nu og her, og som vi ikke kan sidde og vente på at en udenrigskommission kommer med nogle konklusioner om om nogle år.
Så på den korte bane bakker vi ikke op om forslaget, men på den lange bane tror jeg godt vi vil være med til at diskutere nedsættelse af en udenrigskommission.
Man kan så diskutere, hvordan timingen skal være.
Det er ikke lige nu før et valg, og det er heller ikke lige nu, hvor vi har brug for at drage nogle temmelig hurtige konsekvenser af den nyeste udvikling på den globale scene.
Mette Bock (LA), 2015-03-20:
Altså, det er muligt, at min sådan umiddelbare skepsis skyldes, at kommissioner ikke har et særlig godt ry i Danmark generelt.
Vi bruger eller misbruger dem til mange ting, hvilket måske ikke er hensigtsmæssigt.
Hvad vi skal kalde det, er sådan set underordnet, for mange af de ting, hr. Holger K. Nielsen her skitserer, er jeg sådan set hundrede procent enig i.
Det afgørende for mig er, at der er tale om et politisk lederskab, som er tydeligt, og det er punkt 1.
Punkt 2 er, at det ikke er en kommission, som skal arbejde i årevis, altså at det her arbejde kommer til at være inden for en velafgrænset tidsramme, sådan at vi ikke skal træde vande nu i flere år, for det er rigtig, rigtig vigtigt, når vi kigger på, hvad det er for en situation, der gør sig gældende i det internationale samfund for øjeblikket.
Så vi er sådan set åbne fra Liberal Alliances side, men anbefaler som sagt, at man venter til efter et valg med at sætte gang i tingene.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-03-20:
Det er jeg fuldstændig enig i, og det er en meget vigtig præmis for det her.
Jeg sad selv i Forsvarskommissionen i 2008, og der synes jeg faktisk vi havde en meget, meget frugtbar diskussion mellem politikere, embedsmænd og eksperter.
Det ved jeg også man har haft i tidligere udenrigskommissioner.
Det har vi desværre ikke helt så meget af her i Danmark, som man har i andre lande, f.eks. Norge og Sverige, men vi kunne få det, og jeg tror, det ville være en fantastisk styrkelse af vores egen udenrigspolitik, vores egen placering internationalt, hvis vi fik, om jeg så må sige, den diskussion op på et lidt højere niveau, end den er i øjeblikket.
Der er jeg ikke i tvivl om, at en sådan kommission ville kunne hjælpe med det.
Mette Bock (LA), 2015-03-20:
Altså, hvis jeg kort skal skitsere, hvordan jeg kunne forestille mig at sådan en proces skulle forløbe, så mener jeg, det er afgørende, at vi indledningsvis tager en politisk diskussion, hvor vi siger, hvad det er for emner.
Det siger også sig selv, at der skal udarbejdes et kommissorium, men det vil jo typisk være en regering, som udarbejder et sådant kommissorium.
Men den brede politiske drøftelse af, hvad det er, der skal ligge i sådan et kommissorium, synes jeg skal være indledningen til det.
Og på baggrund af det, der bliver skitseret i sådan et politisk kommissorium, må man jo finde ud af, hvad det så er for viden, der er brug for – hvad det er for eksperter, hvad det er for institutioner og organisationer, vi har brug for input fra.
Så det ved jeg godt at der kan.
Men det er afgørende for mig, at det altså bliver en politisk ledet proces hele vejen igennem.
Holger K. Nielsen (SF), 2015-03-20:
Jeg synes, at fru Mette Bock kom med en række meget relevante betragtninger, som jeg i høj grad deler.
Hun var også lidt inde på forholdet mellem eksperter og politikere.
Men vil fru Mette Bock ikke medgive, at der bør være sådan en vis vekselvirkning, dialektik kaldte man det i gamle dage, mellem eksperter og politikere?
Vi skal kunne reagere på baggrund af viden, og den viden, vi så kan få, skal ikke være det, der skal styre os udelukkende, for det skal også være politiske valg.
Og er sådan en kommission ikke et meget velegnet sted for en sådan diskussion?
For det er jo netop et sted, hvor man har både eksperter og politikere, og hvor man har forskellige interesser, der, om jeg så må sige, stille og roligt kan diskutere sig frem til en sådan strategi, som fru Mette Bock efterlyser.
Zenia Stampe (RV), 2015-03-20:
Men man vil jo trække på eksisterende eksperter og eksisterende systemer, og det vil sige, at der på den måde ikke kommer helt ny viden for dagen i forbindelse med sådan en kommission.
Som politikere, og det er jo ikke kun på det her område, men i særdeleshed på det her område, som jeg tror er mere kompliceret end så mange områder, vil vi jo altid have behov for, at der er nogle, der serverer det forkromede overblik for os over alle de forskellige politikområder, perspektiverne i dem, udviklingstendenserne osv. osv.
Bare på forsvarsområdet, hvor hr. Holger K. Nielsen og jeg selv jo begge er ordførere, havde vi en forsvarskommission for ikke særlig mange år siden, og nu bliver det allerede foreslået at lave en ny forsvarskommission, fordi virkeligheden langt hen ad vejen har overhalet den gamle kommission.
Det er jo bare virkeligheden omkring kommissionsarbejder.
De tager lang tid at lave, og det er et øjebliksbillede, de viser, og det øjebliksbillede er ofte lidt forældet.
Derfor skal man jo lave det alligevel, men timingen er afgørende.
Jan E. Jørgensen (V), 2015-03-20:
Jamen jeg vil bare glæde mig over, at hr. Simon Kollerup er kommet til fornuft og godt kan forstå, at det giver mening, at et parti, der er indvalgt i kommunalbestyrelsen eller i regionsrådet, ikke længere skal ud at samle 50 stillere, når partiet jo ved et valg for 4 år siden har bevist, at 4 pct. af vælgerne har stemt på partiet.
Det synes jeg er rigtig rart, og jeg vil bare gerne spørge hr. Simon Kollerup, hvad det er, der har overbevist ham om, at man godt kan afskaffe kravet om stillerlister.
Zenia Stampe (RV), 2015-03-20:
Nu er det jo ikke, fordi der pludselig opstår nye eksperter og ny viden, fordi man nedsætter en udenrigskommission, for det vil være eksperter, som i forvejen eksisterer derude, og som løbende producerer papirer, som kommer i vores postkasser i en lind strøm, som Dansk Folkepartis ordfører også understregede.
Så på den måde vil det jo ikke skabe ny viden, men det er et forsøg på at skabe et overblik, som jeg egentlig mener er dårligt timet lige nu, for jeg mener ikke, at vi er i stand til at skabe det overblik lige nu.
Jeg mener også, at det er vigtigere nu at reagere på de nyeste udviklingstræk, end det er at skabe det store forkromede overblik.
Mon ikke der næsten var et overlap, da hr. Holger K. Nielsen var udenrigsminister, da vi lavede om på repræsentationsstrukturen.
Så på den måde har vi jo lige været et forløb igennem, hvor der lå en rapport, godt nok ikke fra udenrigskommission, men der var den her globaliseringsrapport, som dannede grundlag for en ny struktur, og det ender så også med en ny repræsentationsstruktur.
Så på den måde har vi jo lige været en større reformproces igennem, også på basis af viden.
Men jeg synes sådan set, det er et udmærket argument, at timingen også skal være rigtig, og jeg synes, det er fint, at man sådan hvert tiende år laver en omfattende status og skaber det forkromede overblik.
Jeg mener bare ikke, at man skal gøre det før et valg eller lige nu, hvor vi står og har brug for at indrette vores struktur efter de helt konkrete, presserende trusler, som vi står over for.
Simon Kollerup (S), 2015-03-20:
Jeg er glad for den meget oprigtige – synes jeg det virkede som – interesse for mit partis holdning.
Jeg synes måske, man skal huske, at det her lovforslag er en udmøntning, som jeg vist også sagde i starten af min ordførertale, af en fælles og meget bred politisk aftale, som alle partier i Folketinget står bag.
Og det er selvfølgelig vigtigt, at partier for at indgå en aftale også kan se sig selv i den, og det her er jo, som Jan E. Jørgensen tidligere har været inde på, et ønske fra nogle af de andre partier, og det har vi taget med i aftalen og håber selvfølgelig også, at det kan lande fornuftigt ude i kommunerne.
Det ændrer ikke ved, at der er nogle ting, man skal være opmærksom på, når man indfører det her krav, nemlig om der er identitet, som det hedder, imellem den opstillede og indvalgte liste i kommunalbestyrelsen og så den nye, der ønsker at opstille uden at skulle samle stillere.
Det giver nogle overvejelser lokalt, som man skal tage op, og det giver et ekstra arbejde for valgbestyrelsen.
Men det tager vi med, og her har vi samlet hele Folketinget bag den her aftale, og det synes jeg er meget værd.