Ulla Sandbæk (ALT), 2015-07-03:
Mange tak.
Vi mener ikke, at en integrationsydelse vil fremme nogen af de to mål, regeringen har sat sig.
Asylansøgere flygter fra noget og ikke til noget.
Og som det allerede er nævnt flere gange, er det højst tvivlsomt, om integrationsydelsen vil afholde asylansøgere fra at søge asyl i Danmark.
Omvendt er det meget sandsynligt, som der også tidligere er blevet gjort opmærksom på, at den vil skabe fattigdom, især i børnefamilierne.
Det er lige så klart, at de forældre, som føler, at de nu ikke længere kan give deres børn en ordentlig opvækst, måske ikke kan få råd til medicin eller til sund mad, må blive meget, meget bekymrede.
Når man lægger denne bekymring sammen med en psykisk lidelse, som jo mange af flygtningene har, så rimer integrationsydelse på fattigdom og på social deroute.
Det er også blevet nævnt, at der er forskningsprojekter, bl.a. et, som er udført af Michael Rosholm og Rune Vejlin, som er ph.d.-studerende ved Aarhus Universitet, der har vist, at starthjælpen svarende til den foreslåede integrationsydelse først i nævneværdigt omfang forøger chancen for at finde beskæftigelse for flygtninge, efter at de har tilbragt 2 år i Danmark.
Til gengæld havde starthjælpen det første år i landet den effekt, at den forøgede afgangsraten væk fra arbejdsstyrken.
Det var især kvinder, som faldt helt ud af arbejdsmarkedet, og som aldrig kom tilbage på arbejdsmarkedet igen.
Der er således en risiko for, at integrationsydelsen utilsigtet kan medvirke til at understøtte et familiemønster, hvor manden arbejder ude, hvis han vel at mærke kan finde arbejde, og hvor kvinden går hjemme.
Det kan selvfølgelig give anledning til problemer med at opnå integration i lidt bredere økonomisk forstand.
Det er i hvert fald ikke noget, som fremmer integration, at kvinderne bliver sendt tilbage til kødgryderne.
Dansk Flygtningehjælps generalsekretær Andreas Kamm vil ikke udelukke, at regeringens beslutning om en integrationsydelse strider imod flygtningekonventionen, som siger, at flygtninge skal oppebære samme sociale ydelser som dem, menige borgere i landet får.
Og jeg vil gerne have undersøgt i udvalget, om Andreas Kamm har ret i denne formodning.
Det vil også betyde noget for SU.
Det vil sige, at hvis ikke flygtninge med en SU-ydelse får de samme muligheder som studerende, vil de blive antaget som studerende, og det vil også stride imod flygtningekonventionen.
Det vil jeg også gerne have udvalget til at beskæftige sig med.
Så har vi alle sammen fået en mail om, hvordan man i Sønderborg integrerer flygtninge.
Denne mail er ikke fra en hvem som helst.
Den er skrevet af bestyrelsesformanden i Danfoss, Jørgen Mads Clausen.
Han har identificeret en række regulativer og praktiske udfordringer, som blokerer for ønsket om at få asylansøgere hurtigt i arbejde og integreret i lokalsamfundet – lokalsamfundet, som i parentes bemærket mangler kvalificeret arbejdskraft.
Jørgen Mads Clausen beder regeringen om at sætte fokus på de fire største barrierer i asylprocessen.
Se, denne mail er jo en meget anderledes tilgang til at få flygtninge ind på arbejdsmarkedet end det lovforslag, som vi nu skal stemme om.
Jeg er sikker på, at det, som foreslås i denne mail, er en langt mere effektiv måde at integrere flygtninge på.
Den bygger i øvrigt også på et humanistisk menneskesyn, hvor flygtninge bliver betragtet som en potentiel ressource – et syn, som vi i Alternativet deler.
Vi ser gerne, at udvalget tager imod invitationen til at besøge Sønderborg, og at vi alvorligt overvejer at lade de fire punkter, som er nævnt i denne mail, indgå i det videre arbejde for at få flygtninge ud på arbejdsmarkedet.
Forslaget kunne med succes danne grundlag for regeringens nye lovforslag i stedet for at gøre flygtninge, som i forvejen har gennemgået ubeskrivelige lidelser, til en fattig underklasse i Danmark.