runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2011-02-24:
Det lovforslag, som vi behandler i dag, er en del af den samlede lovgivningsmæssige udmøntning af aftalen om genopretningen af dansk økonomi fra maj 2010, som jo er indgået mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Med lovforslaget lægger vi op til en ændring af satserne for revalideringsydelsen, så unge under 30 år, der begynder revalidering, som hovedregel fremover skal have en revalideringsydelse, der er på niveau med kontanthjælp.
Baggrunden er, at der med de gældende satser for revalidering vil være mange unge, som hidtil har modtaget SU, kontanthjælp eller har haft beskedne indtægter, som vil få en indtægtsfremgang, når de påbegynder revalidering.
Det er ikke hensigtsmæssigt.
Der bør ikke være et særligt økonomisk incitament for personer, der har haft en begrænset tilknytning til arbejdsmarkedet, til at søge revalidering i stedet for at tage en uddannelse på helt ordinære vilkår.
Det foreslås derfor, at unge under 30 år, der begynder revalidering, som hovedregel fremover skal have en revalideringsydelse, der er på niveau med kontanthjælp.
I lovforslaget er der to undtagelser, som jeg også gerne vil benytte lejligheden til lige at nævne.
Den første undtagelse omfatter unge under 30 år, som forsørger eget barn i hjemmet.
Det har været væsentligt at sikre, at unge forsørgere har et indtægtsniveau, som betyder, at de fortsat kan tage sig af børnene, mens de er på revalidering.
Den anden undtagelse omfatter unge, der i en periode før overgangen til revalidering har haft et så højt indtægtsniveau, at det er rimeligt, at de under revalideringen kan modtage den højeste revalideringssats.
Afslutningsvis er det vigtigt for mig at påpege, at lovforslaget kun indeholder ændringer i forhold til selve revalideringsydelsen for grupper af unge under 30 år.
Det betyder, at der ikke ændres ved betingelserne for bevillingen af revalideringen, ligesom der heller ikke ændres i den målgruppe, som revalideringen sigter imod.
Til slut vil jeg gerne takke for behandlingen af lovforslaget, og jeg ser frem til en god og konstruktiv udvalgsbehandling.
Louise Schack Elholm (V), 2011-02-24:
Nu tror jeg lige, vi skal have klarhed på definitionerne.
Jeg siger, at vi har afskaffet de løsrevne lukkedage, dvs. at det der med at holde lukket tirsdag og onsdag i en eller anden tilfældig hverdagsuge, fordi man skal holde pædagogiske dage, er slut.
Det har vi afskaffet.
Det var et kæmpe problem for børnefamilierne.
Men det skal stadig være muligt at holde ferielukket, Familie- og Arbejdslivskommissionen nævner jo også, at det er rimeligt at kunne holde ferielukket.
Det giver mening at gøre det.
For mig er det også vigtigt, at det er et trygt alternativ, så de kan gå sikkert derhen, og man ikke som forælder er ked af at aflevere dem, for vi ved alle sammen, hvor forfærdeligt det er at aflevere et barn, der er ked af det, så det vil vi gerne undgå.
Jeg sagde netop, at jeg synes, det er vigtigt, at vi laver nogle gode rammer for børnefamilierne.
Det, der er sagt, er, at der er 1 års fleksibel barselorlov, og man kan bestemme stort set, hvor meget manden, og hvor meget kvinden skal have – det kan man i vid udstrækning selv bestemme.
Jeg mener ikke, at vi skal lovgive mere omkring det.
Jeg synes sådan set, at man som børnefamilie skal have lov til at sige: Far skal måske holde ½-års-barsel, eller måske skal han kun holde 14 dage.
Det synes jeg sådan set skal være op til børnefamilierne selv.
Jeg synes ikke, at vi som folketingspolitikere skal til at blande os i, hvordan familien indretter sig på det her område.
Det er jeg lodret imod.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-02-24:
Tak for det.
Jeg er nødt til at spørge Venstres ordfører om, hvordan Venstre forholder sig til den kritik, der bl.a. er kommet fra Linda Nielsen, som jo er formand for Familie- og Arbejdslivskommissionen, som jo siger, at behovet for at hjælpe børnefamilierne ikke er blevet mindre.
Er Venstres ordfører enig med fru Linda Nielsen i, at behovet for at hjælpe børnefamilierne ikke er blevet mindre nu, hvor vi skriver 2011, i forhold til 2007?
Louise Schack Elholm (V), 2011-02-24:
Jeg mener, at vi har gjort rigtig mange gode ting for at hjælpe børnefamilierne, ingen tvivl om det.
Jeg har allerede listet en del af dem op i min tale, og jeg kunne komme med flere, hvis det skulle være, men det vil jeg ikke trætte med nu.
Men jeg mener jo altid, det er vigtigt at have fokus på, hvordan vi kan forbedre vilkårene endnu mere, så på den måde kan man sige, at det altid er vigtigt at have fokus på, hvordan vi kan forbedre rammerne for børnefamilierne.
Per Ørum Jørgensen (KD), 2011-02-24:
Men for mig at se vil det jo være en ordning, som netop vil gå ind og tilgodese småbørnsfamilierne og skabe mere fleksibilitet, mere frihed for den enkelte børnefamilie.
Er det noget, som Venstre også ser positivt på?
Louise Schack Elholm (V), 2011-02-24:
Jeg kan godt se, at det ville være dejligt i højere grad at kunne sige: Jeg arbejder ikke så meget nu, jeg arbejder senere.
Der, hvor jeg måske har svært ved rigtigt at følge det, er, at jeg ikke kan se, hvordan det skulle udmøntes.
Det er jo begrænset, hvor mange der rent faktisk har en 37-timers-arbejdsuge eller lignende, så man bare ville kunne sige, at man går det ned i tid.
Der er mange, der ikke engang har en mindste eller højeste arbejdstid, de arbejder bare så meget, der nu er behov for, og hvordan vil man så rent faktisk få det til at køre?
Jeg mangler at forstå, hvordan man skal få det til at hænge sammen.
Hvordan skal man lave en sådan konto?
Hvordan kan man også sige, at ens arbejdstid er lige så meget værd om 15 år, som den er i dag?
Er det de samme kvalifikationer, man efterspørger til den tid?
Er det overhovedet muligt, når man ikke har nogen fast arbejdstid?
Det synes jeg er nogle hurdler, vi i hvert fald skal komme over, før vi kan se nærmere på det.
Julie Skovsby (S), 2011-02-24:
Så det kunne jo være rigtig interessant at høre Venstres ordfører, om Venstre har planer om at tage yderligere initiativer.
Der er i hvert fald en hel del, som man jo godt kan gå ind og kigge nærmere på, men det kræver selvfølgelig, at man går væk fra nulvækstpolitikken i kommunerne.
Har Venstre planer om at fremkomme med yderligere initiativer på baggrund af kommissionens anbefalinger?
Louise Schack Elholm (V), 2011-02-24:
Jeg mener jo, at vi har gennemført rigtig mange ting, også på baggrund af forslag fra Familie- og Arbejdslivskommissionen.
Som jeg nævnte, har vi afskaffet de løsrevne lukkedage, vi har, som ministeren nævnte, lavet en balancepris og et beskæftigelsesfradrag.
Der kommer rigtig mange forskellige ting.
Men det er vigtigt altid at have fokus på, hvordan man kan forbedre børnefamiliernes vilkår, helt sikkert.
Vi skal altid se på, hvad vi kan gøre for at gøre det endnu bedre for børnefamilierne i Danmark.
Julie Skovsby (S), 2011-02-24:
Skal det forstås sådan, at Venstre ikke mener, at der er noget problem i Danmark med løsrevne lukkedage og sommerferier osv.?
Er det sådan, det skal forstås?
Mener Venstre ikke, at der er noget problem med lukkedage og for den sags skyld også lukkeuger i SFO'erne i Danmark?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2011-02-24:
Det er for lige at være sikker på, om jeg hørte rigtigt.
Altså om hr. Orla Hav i virkeligheden som sit partis ordfører siger, at Socialdemokratiet her på Christiansborg i 2005 var presset til at føre en uansvarlig økonomisk politik af den daværende statsminister.
For det er det, hr. Orla Hav lige har sagt, nemlig at fordi den daværende statsminister var i Aalborg og åbenbart, kan jeg forstå, tale nogle udgifter op, så pressede man også den daværende opposition her i Folketinget til at stille krav om flere udgifter, end der var plads til.
Jeg vil bare sige, at det jo er skelsættende, hvis det i virkeligheden er budskabet under den her debat, når vi sådan skal se historisk på det.
Morten Østergaard (RV), 2011-02-24:
Jeg tror, jeg vil starte med at sige, at man jo altid skal give et point for kreativitet, hvis man møder den, og jeg synes, at regeringen her i sin higen efter at finde steder, hvor den kunne få besparelser ind i genopretningsplanen, på den måde, man får beskrevet det her, virkelig udviser stor kreativitet.
Det, der er tale om, er nedskæringer, om end beskedne, på 24 mio. kr. i 2011, 56 mio. kr. i 2012, 88 mio. kr. i 2013 og 96 mio. kr. i 2014.
Det er beskedne nedskæringer, men for en meget lille gruppe af unge med problemer, som via revalidering kunne få en chance for at komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Her har man altså haft brug for at finde nogle penge til genopretningsplanen, fordi man ikke har haft mulighed for at lave nogle egentlige reformer, og det gør, at man virkelig skal samle mange bække små, og så er man altså kommet i gang her lidt baglæns med at finde ud af at skulle argumentere for, hvorfor det her, med fru Helle Sjelles ord, både er socialt ansvarligt og fornuftigt.
Jeg mener, at det er hverken-eller.
Det er derudover også enormt bureaukratisk.
Man fristes jo til at spørge, hvad Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti mener, med hensyn til hvornår man er ung.
For vi har jo ungeydelsen, og der er man altså ung, indtil man bliver 25 år, men nu indfører man en ny grænse, hvor man altså tilsyneladende, hvis man har en sygdom og nogle lidelser, der gør, at man er berettiget til revalidering, er ung, indtil man er 30 år.
Jeg konstaterer også, at der er stor skepsis i høringssvarene, ikke mindst fra KL, som også forudser, at det vil give et stort bureaukrati i forhold til beregninger af bl.a. boligstøtten.
Så er der to undtagelser.
Den første er jo selvfølgelig fin nok, nemlig at dem, der er forsørgere, undtages.
Det er da naturligt nok.
Det andet
synes jeg er lidt mystisk, nemlig at dem, der har haft en høj indtægt de sidste 6 måneder, også skal have en høj revalideringsydelse.
Det synes jeg måske nok er lidt underligt.
Hvis man har været godt kørende, i tiden indtil man skal på revalidering, skal man have en højere ydelse, end hvis man ikke har været det.
Det virker altså tilsyneladende sådan, at hvis man har haft en høj indtægt, skal man ikke i samme grad tilskyndes til at tage en uddannelse, og det er dér, hvor logikken hopper lidt af i forhold til de argumenter, der er ført frem.
Så da vi er imod genopretningsplanen og i vores finanslovforslag fuldt ud har finansieret en tilbagerulning af den; fordi det her er bureaukratisk, fordi det altså lægger nye grænser ind i et system, vi ellers i øvrigt forsøger at forenkle; fordi den sidste undtagelse er højst besynderlig; og endelig fordi vi synes, at revalidering skal bruges mere og ikke mindre, ja, så må vi altså samlet set afvise forslaget.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-02-24:
Jeg tror, at det, der er det helt afgørende, er, hvordan man satser på sine styrkepositioner.
Og det, der gennemsyrer tanken fra hr. Steen Gades parti i det oplæg, der er kommet, i kombination med den økonomiske plan, der er lagt frem, og som jo altså ikke hænger økonomisk sammen, er, at man skal satse på nogle områder på bekostning af det brede erhvervsliv, at man skal øge byrderne på det brede erhvervsliv for så at kunne satse på noget.
Det er en forkert tilgang.
Dansk erhvervsliv består at små og mellemstore virksomheder.
Og det er jo f.eks. det, der sker, når man siger til dansk landbrug, som genererer 150.000 arbejdspladser, at man øger byrderne på dem, både de direkte økonomiske, de administrative og de miljømæssige – ude af balance med det, der sker i andre lande, øger man bare byrderne på dem.
Så kan man da godt prale af, at man gør et eller andet målrettet ved siden af, og det er da fint, hvis man kan skabe liv hos én, men har man slået fire andre ihjel først, så tror jeg, at nettoregnestykket er negativt.
Steen Gade (SF), 2011-02-24:
Jeg kunne høre, at vi i hvert fald ikke kunne få et svar fra statsministeren på, om man fortsat vil tordne imod, at man skal satse på sine styrkepositioner, eller om man vil rose sig af, at det vil man også selv.
Det fik vi i hvert fald ikke et svar på fra statsministeren, men det kan være, vi kan få det her i anden runde.
Så vil jeg sige, at det da godt kan være, at statsministeren har lyst til at sige, at vi udpiner resten af erhvervslivet osv., men det er bare ikke rigtigt.
En aktieomsætningsafgift og en lønsumsafgift er vel ikke det, der udpiner det erhvervsliv, vi snakker om, og det at lukke for skattespekulation er det vel heller ikke.
Så har statsministeren et argument med hensyn til landbruget.
Min kritik i forbindelse med landbruget går jo på, at det er et af de steder, hvor regeringen har villet hjælpe et erhverv ved at skyde med spredehagl; det var jo at pålægge det noget skat, men var det klogt i forhold til erhvervet?
Det er jo det, vi vil.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-02-24:
Altså, hr. Steen Gade kan ikke stille falske valg op for mig.
Det her handler ikke om at tordne imod noget eller om at stå og prale af noget; det gør det ikke.
Socialistisk Folkeparti har da heller ikke patent på at se, at Danmark kan noget særligt, når vi snakker velfærdsteknologi.
Det er da derfor, vi selv har lavet en ABT-fond og puttet 3 mia. kr. i den, og det er da derfor, der er en minister, der har deltaget i et handelseksportfremstød.
Og jeg har da selv på et tidspunkt været i Dubai sammen med danske virksomheder, som har internationale spidskompetencer inden for f.eks. handicaphjælpemidler.
Det behøver man da ikke at være folkesocialist for at kunne se.
Men det nytter da ikke noget, at man har øje for alt det dér, hvis man så i øvrigt fører en generel politik, der kvæler erhvervslivet.
Og lad os nu tage landbruget.
Man har i oppositionen tanker om at lave krav om kvælstofreduktioner på 30.000 t, men vores internationale studier har fået regeringen til at sige, at vi er nødt til at skyde de 10.000 t ud i fremtiden, for ellers giver vi nogle rammevilkår for dansk landbrug, som er ude af trit med det, der sker i omverdenen, og så kan man da ikke løbe fra det.
Når man arbejder med at lægge konkrete øgede økonomiske byrder på det, så kan man da ikke løbe fra det.
Frank Aaen (EL), 2011-02-24:
Det, statsministeren har sagt, er, at der i Danmark er færre, der er ramt af arbejdsløshed, end i andre lande.
Så går jeg ud fra, at vi er enige om, at når man vil sammenligne arbejdsløsheden landene imellem, er man nødt til at bruge samme metode for opgørelsen af arbejdsløsheden.
Det er vi enige om, ikke?
De har en ensartet metode til at sammenligne arbejdsløsheden i landene, hvor de ser på, hvor mange der ønsker at få et arbejde, men ikke kan få et arbejde.
Det kan være folk, der vil gå op i tid, det kan være almindelige arbejdsløse, og det kan være studerende.
Alle, der ønsker et arbejde, men ikke kan få et arbejde, bliver talt op i procent af den samlede arbejdsstyrke.
Jeg går ud fra, at statsministeren synes, det er fair nok.
Hvis vi kan være enige så langt og tager Eurostats opgørelse, så viser det sig, at arbejdsløsheden i Danmark er højere end i Sverige, Norge, Finland, Tyskland, Holland, Storbritannien og Østrig.
Passer det så, når statsministeren siger, at der er færre, der er ramt af arbejdsløshed i Danmark end i andre lande?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-02-24:
Det passer fuldstændigt.
Det er, som jeg siger, for hvis vi ser på den registrerede arbejdsløshed i Danmark, er den på et niveau, som ligger langt under det, vi frygtede.
Den er i øvrigt ved at flade ud.
Og når vi sammenligner med et europæisk gennemsnit, ligger vi også flot.
Og når vi har oplevet en situation, hvor den reelle arbejdsløshed er faldet, samtidig med at AKU-statistikken viser en stigning, fordi der er flere uddannelsessøgende, der ønsker job, er det jo ikke udtryk for, at det reelle arbejdsløshedsproblem er øget.
Sådan må det jo være.
Frank Aaen (EL), 2011-02-24:
Så man kan ikke stole på Eurostat?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-02-24:
Selvfølgelig kan man det.
Man kan stole på Danmarks Statistik, og man kan stole på Finansministeriet, Nationalbanken og OECD.
Lejlighedsvis kan man også være tilbøjelig til at stole på Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.
Jeg tror, at man kan stole på rigtig mange.
Men man er nødt til at gå ind og se på, hvad det er for nogle tal, der kommer frem, hvad de siger, og hvad de ikke siger.
Steen Gade (SF), 2011-02-24:
Først har jeg to små rettelser til statsministeren.
SF's udspil bygger ikke på køb dansk-klausuler, og SF's vækstpakke er i meget høj grad rettet mod at fremme små og mellemstore virksomheder, for det er der, innovationen først og fremmest foregår.
Så undrer jeg mig over, at statsministeren på en måde ikke tager ansvar.
Det er sjovt at høre her, at det nærmest er, som om det er hr. Villy Søvndal, der har bestemt, hvad der er sket i Danmark i de senere år.
Og ellers handler det bare om angreb på andre.
Det synes jeg egentlig er lidt svagt, hvis jeg må have lov til at sige det.
Jeg synes egentlig, det er svagt, at en statsminister ikke tager mere ansvar.
Mit spørgsmål til statsministeren er: Kan regeringen ikke finde ud af, om man vil tordne imod at satse på styrkepositioner, eller om man vil prale af, at man faktisk også gerne vil satse på styrkepositioner?
For lige før mindede statsministeren mig i hvert fald lidt om økonomi- og erhvervsministeren, som sagde, da SF kom med sit udspil, at SF's udspil nærmest var sovjetisk eller kinesisk planøkonomi, og i næste sætning sagde han: For øvrigt er vi 80 pct. enige.
Man må vel vælge, mener jeg, og i dag er det jo den samme splittelse, vi står over for.
Statsministeren signalerer: Ja, styrkepositioner vil vi gerne fremme, men nu har vi lavet noget grønt, og det er fint, for det giver job.
Men på den anden side har alle de borgerlige ordførere sagt, at det er helt forkert.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-02-24:
Det sidste er jeg meget enig i: Man skal føre politik ud fra, hvad der tjener Danmark bedst.
Og jeg tror, at det bedste er at føre politik med afsæt i, hvor vi er lige nu og her, og ikke, hvor vi var en anden gang i historien.
Det er helt nyt for mig, at Socialdemokratiet på et tidspunkt, før jeg blev statsminister, havde offensive forslag om – og det må jeg forstå – at der skulle føres anticyklisk politik, og at der altså skulle strammes op på finanspolitikken.
Jeg kan ikke selv genkalde mig de forslag fra Socialdemokratiet.
Det vil jeg meget gerne belæres om.
Det vil jeg meget gerne se dokumentation for.
Men jeg ved ikke, hvor det fører os hen.
Altså, jeg har været statsminister for det her land i mindre end 2 år, og det, der er det helt afgørende, er, hvor Danmark befinder sig nu.
Vi er på den anden side af en global økonomisk krise, som har ramt os som andre hårdt.
Vi kan glæde os over, at arbejdsløsheden ikke er steget til et niveau, vi kunne have frygtet.
Vi kan glæde os over, at arbejdsløsheden, på trods af at den er steget, altså har et niveau, der ligger under det, vi også oplevede under slutningen af de bedste konjunkturer op gennem 1990’erne.
Men vi må jo tage pejling af, hvad der udfordrer os, og der er en række ting, der udfordrer os. Det, der aldrig nogensinde kan blive løsningen, hvis man er gældsramt, er jo at stifte mere gæld, og derfor er det første og afgørende skridt til at få væksten igen at konsolidere økonomien, sådan som regeringen har gjort det, og så skal det selvfølgelig suppleres med nogle målrettede vækstinitiativer.
Det er derfor, regeringen har nedsat et vækstforum, og det er derfor, at vi har annonceret, at vi senere i foråret kommer med et udspil.
Per Clausen (EL), 2011-02-24:
Jeg er måske en lille smule bekymret over, at statsministeren mener, at EU's statistikker er upræcise og uanvendelige.
For jeg har da forstået, at statsministeren mener, at Danmarks økonomiske politik skal bestemmes og føres med næsen nede i de samme EU's statistikker, så det er da en lille smule bekymrende, synes jeg.
Men det spørgsmål, jeg godt vil stille, er det spørgsmål, der handler om det, som jo i virkeligheden, når det kommer til stykket, er statsministerens konkrete bud på, hvad der skal ske, nemlig at man skal afskaffe efterlønnen.
Jeg vil bare spørge statsministeren: Når der nu er 230.000, der søger job – og jeg kan forstå, at nogle af dem for statsministeren så ikke rigtig hører med blandt nogen, der søger job, men det gør de så alligevel – hvordan skulle det at afskaffe efterlønnen så føre til, at der kommer 70.000 nye arbejdspladser?
Statsministeren sagde faktisk i sin indledning, at der ville komme 70.000 nye arbejdspladser.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvornår statsministeren forventer at disse 70.000 nye arbejdspladser kommer, fordi man afskaffer efterlønnen, og hvad forklaringen er på, at de kommer.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-02-24:
Jeg tror, det er at forfladige regeringens udspil til en økonomisk politik, hvis det oversættes til, at det kun og alene handler om at udfase efterlønnen.
Det er en del af det.
Det er forudsætningen for, at dansk økonomi hænger sammen på den lange bane, og det at få økonomien til at hænge sammen på den lange bane ved at begynde at udfase efterlønnen fra 2014 – og jo altså ikke i dag – er også forudsætningen for, at vi får skabt den stabilitet, der gør, at vi har styr på renteniveauet lige nu og her og i de kommende år.
Det er det, der er forudsætningen for, at vi kan lægge nogle langtidsbudgetter for den offentlige sektor, som gør, at vi kan investere.
Så det her handler ikke om, at det at afskaffe efterlønnen i sig selv tryller alle andre problemer væk, men det er bare en væsentlig del i forbindelse med at fylde det hul ud, der ellers vil være frem mod 2020.
Den regering, det land, der ikke er i stand til at stille op med et troværdigt langtidsbudget for sit land, har ingen muligheder for at skabe vækst nu og her, fordi man vil blive straffet på de internationale finansmarkeder.
Kig rundt i Europa, og se det.
Per Clausen (EL), 2011-02-24:
Jeg kan forstå, at statsministeren ikke havde lyst til at udfolde det, han sagde i sit indledende indlæg, nemlig at det at afskaffe efterlønnen ville skaffe 70.000 arbejdspladser.
Det kan jeg sådan set godt forstå at han ikke har lyst til at udfolde, for det er jo svært at forklare det på anden måde end den måde, vismanden forklarer det på, nemlig at det skal ske, ved at lønningerne bliver presset ned.
Men så siger statsministeren i stedet for, at det er nødvendigt for at få orden i finanserne.
Men er det så ikke rigtigt forstået, at det jo sådan set er på den måde, at det er de skattelettelser, som man har givet tidligere, som er stærkt medvirkende til, at der mangler penge?
Og derfor kan jeg godt forstå, at statsministeren er vred på De Konservative, når de vil bruge afskaffelsen af efterlønnen til at finansiere nye skattelettelser, for i virkeligheden skal de jo bruges til at finansiere de gamle.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2011-02-24:
Jamen jeg tegner ikke noget skønmaleri.
Det kunne være spændende at høre, hvordan hr. Orla Hav selv ser på den der bedømmelse fra vismændene, for ja, hvis man prøver at genkalde sig de socialdemokratiske udspil til finanslovforslag her over de seneste år, kan jeg ikke lige på stående fod komme i tanker om, hvornår Socialdemokratiet kom med forslag om, at man nu skulle stramme finanspolitikken.
Man skal passe på, når man udtaler sig efter sin hukommelse, specielt når det er noget, der har med tal at gøre, men jeg kan ikke lige erindre mig det.
Men jeg kan f.eks. erindre mig, at der efter valget 2007 – hvor jeg selv havde fornøjelsen af at blive finansminister, og hvor vi brugte lejligheden til at fremlægge et nyt finanslovforslag efter valget, hvor vi strammede tøjlerne en smule – lød voldsomt kritiske røster fra hr. Orla Havs eget parti.
Så i det omfang, vismanden har ret, må man sige, at det så i hvert fald er noget, Socialdemokratiet først indser her mange år efter.