runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Ellemann (V), 2009-05-06:
Er begrundelsen entydigt et spørgsmål om ydelser?
Nej - det er mit svar - det er det ikke.
Det siger den her tilbundsgående SFI-rapport også.
Det er ikke entydigt et spørgsmål om loftet over kontanthjælp, der gør, at man ikke er i stand til at betale sin husleje.
Så når nu spørgerne stiller et spørgsmål til socialministeren, som altså ikke dækker ressortområdet omkring ydelser, synes jeg, det ville være glædeligt, at vi fokuserer på netop det omkring den forebyggende indsats, og at vi taler om de redskaber, der er i forhold til den, og også anerkender, at SFI-rapporten rent faktisk understreger, at der ikke er en fuldstændig ligelig sammenhæng mellem et kontanthjælpsloft og det, at man har svært ved at holde styr på sin økonomi og få betalt sin husleje.
Rasmus Prehn (S), 2009-05-06:
Som bosiddende og valgt i Aalborg Kommune er man selvfølgelig stolt over, at det er Aalborg Kommune, der bliver fremhævet som en af de kommuner, der virkelig gør noget på det her område.
Det er jo sådan, at man i Aalborg er meget engageret i det socialpolitiske; man har en meget stor bevidsthed om, hvor vigtigt det er at være solidarisk, og hvor vigtigt det er at tage socialt ansvar.
Vi vil simpelt hen ikke acceptere, at der er nogen, som bliver sat på gaden.
Men ikke desto mindre er der jo stadig væk nogle, der bliver det; der er endda også et stigende antal.
Man gør alt, hvad man kan i Aalborg, men selv om vi gør alt, hvad vi overhovedet kan, selv om vi kæmper en brav kamp for at løse det her, gør socialrådmanden opmærksom på, at vi stadig står med et fattigdomsproblem.
Gør det ikke indtryk på ministeren, når socialrådmand Mai-Britt Iversen giver udtryk for, at der sådan set er behov for at lave om på nogle af de ydelser, der er, så man kan løfte folk ud af f.eks. kontanthjælpsloftet, så de undgår at blive sat ud af deres lejlighed med deres børn?
Gør det ikke indtryk, at den kommune, ministeren selv fremhæver som en god kommune, kommer med et konkret forslag til forbedringer?
Skulle man ikke til at lytte til Mai-Britt Iversen fra Aalborg Kommune?
Karen Ellemann (V), 2009-05-06:
Jeg kan bekræfte, at Aalborg Kommune har gjort en ekstra indsats i forhold til udsættelser af børnefamilier.
Det, at de har udarbejdet en konkret procedure for håndtering af udsættelsessager vedrørende børnefamilier og samtidig også gennemført en evaluering af det og været fuldstændig bevidste om, hvilket redskab de har i forhold til det, er sådan set ganske bekræftende for mig.
Og den indsats er jo som nævnt lige før fuldstændig i overensstemmelse med de tanker, som netop også lå bag ændringen af retssikkerhedsloven pr. 1. juli.
Så at de er opmærksomme på at gøre brug af de redskaber, som man har med henblik på at forebygge, synes jeg sådan set er positivt, og jeg synes også, at de tal, som jeg netop har fremdraget fra Aalborg Kommune, taler for sig selv i forhold til en målrettet indsats.
Thomas Jensen (S), 2009-05-06:
Ja tak.
Nu mener jeg jo, at det lovforslag, vi har vedtaget, kun vil være et lille skridt, der måske/måske ikke vil nedbringe antallet af udsættelser.
Ministeren bliver ved med at henvise til, at det, man gør i Aalborg kommune, er fuldstændig i overensstemmelse med det, det står i lovforslag L 92, at de procedurer, man bruger, præcis er som i lovforslaget.
Så derfor vil jeg egentlig spørge ministeren i dag, om ministeren kan bekræfte, at det, ministeren sagde i tv, var, at det, man gør i Aalborg kommune, er fuldstændig i overensstemmelse med det lovforslag, som vi har vedtaget herinde.
Karen Ellemann (V), 2009-05-06:
Det kan jeg naturligvis godt, for jeg var forberedt på spørgsmålet, og jeg er glad for, at vi netop kan få fuldstændig klargjort, hvad det er for nogle tal, vi taler om.
For det er nemlig rigtigt, at antallet af udsættelser i retskredsen Aalborg voksede fra 2007 til 2008.
Retskredsen Aalborg omfatter ikke kun Aalborg Kommune, men altså også tre andre kommuner i Himmerland.
Aalborg er så langt den største kommune, idet den faktisk rummer ca. 64 pct. af befolkningen i den samlede retskreds.
Så vi kan jo heller ikke vide, hvor mange udsættelser der ville have været i Aalborg Kommune uden den indsats, man rent faktisk har gjort.
Stigningen i antallet af udsættelser i Aalborg retskreds, altså dækkende flere kommuner, så vel som stigningen i hele landet understreger naturligvis nødvendigheden af den styrkelse af indsatsen, som nu er blevet mulig med vedtagelsen af lovforslaget, L 92, som det hedder.
Loven træder som sagt i kraft den 1. juni i år, og jeg forventer, at den vil bidrage til en nødvendig - og det er vi fuldstændig enige om reduktion i antallet af udsættelser.
Thomas Jensen (S), 2009-05-06:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Jeg vil sige, at i det tv-indslag, der var i 21 Søndag den 26. april, kom det frem, at i Odense virker det ikke, når man prøver at gøre noget, der minder om det her, og nu står ministeren og siger, at der i Aalborg er en meget, meget flot succesrate.
Der kan vi se, at der simpelt hen er en stigning i antallet af folk, der bliver tvangsudsat, fra 164 i 2007 til 196 i 2008, dvs. en stigning på 19,5 pct.
Så mit spørgsmål er egentlig bare kort og godt: Kan ministeren bekræfte tallene fra Domstolsstyrelsen og eventuelt fortælle, hvad der ligger til grund for de tal?
Karen Ellemann (V), 2009-05-06:
Aalborg Kommune har gjort en ekstra indsats i forhold til udsættelser af børnefamilier.
Ikke alene har kommunen udarbejdet en konkret procedure for håndtering af udsættelsessager vedrørende børnefamilier, man har også gennemført en evaluering af procedurerne og af det beredskab, man har mod udsættelser.
I maj 2008 konstaterer kommunen på baggrund af det i en pressemeddelelse, at man har haft gode resultater af indsatsen.
Af den pressemeddelelse fremgår det, at i en periode på ½ år var det lykkedes at afværge 96 af 101 sager mod børnefamilier.
Så resultatet var altså endnu bedre end det, jeg fik sagt i 21 Søndag.
Nogle af disse familier fandt selv en løsning, og andre fik hjælp af kommunens familie- og beskæftigelsesforvaltning.
De sidste fem børnefamilier, som faktisk blev sat ud, har fundet forskellige løsninger, så de bor i hvert fald ikke på gaden.
Jeg har fået bekræftet, at man i Aalborg Kommune fortsat er meget tilfreds med sin indsats mod en udsættelse af lejere.
Og Aalborg Kommune er, så vidt jeg kan se, opmærksom på at gøre brug af de redskaber, som kommunerne har med henblik på at forebygge udsættelser.
Thomas Jensen (S), 2009-05-06:
Mener ministeren fortsat, at man i Aalborg Kommune har haft en succesrate på 93 ud af 100 afværgede udsættelser, sådan som ministeren påstod i programmet 21 Søndag på DR1 den 26. april 2009?
Skriftlig begrundelse
I DR's program 21 Søndag den 26. april 2009 udtalte indenrigs- og socialministeren: »Jeg ved, at Aalborg Kommune netop sidste år målrettet satte ind og sagde: Nu prøver vi at arbejde på den her måde, som vi nu har vedtaget ved lov.
Og der så man rent faktisk, at man stod med 100 sager, og man fik faktisk reddet, jeg tror det var noget med 93 ud af de 100.
Så der er altså tale om, at det her er et initiativ, der kommer til at virke.«
Af Domstolsstyrelsens seneste opgørelse over tvangsudsættelsessager fremgår det, at der fra 2007 til 2008 var en stigning i tvangsudsættelser på 19,5 pct.
De faktiske tal er, at der i 2007 var 164 og i 2008 196 tvangsudsættelser i Aalborg Kommune.
Karen Ellemann (V), 2009-05-06:
Ja tak.
Spørgsmålet, som egentlig er stillet her i denne runde, handlede sådan set om antallet af udsættelser.
Det er vi gået sådan let hen over, og nu vil spørgerne meget gerne have en lang debat om ydelserne og i det hele taget en diskussion om, hvem det er, der bliver sat ud.
Det er fuldstændig rigtigt, at SFI har undersøgt, hvad det er, der ligger bag udsættelserne.
F.eks. angiver de, at tre ud af fire udsatte lejere har svært ved at holde styr på økonomien.
Gennem den tidligere inddragelse af kommunen i de her udsættelsessager vil kommunen jo netop kunne yde hjælp til administration af den her huslejeindbetaling, f.eks. ved at bruge PBS.
Det kommer vi også ind på i de efterfølgende spørgsmål.
Det, der også er væsentligt at sige, er, at der faktisk ikke er noget som helst i den her SFI-rapport, som viser, at det skulle være loftet over kontanthjælp eller starthjælp eller nogen af de nævnte ydelser, som er årsagen til stigningen i antallet af udsættelser, fordi den største stigning i antallet faktisk skete fra 2002 til 2003, mens kontanthjælpsloftet altså først blev indført i 2004.
Rasmus Prehn (S), 2009-05-06:
Nu har ministeren jo selv gjort sig lidt morsom over, at vi bliver ved med at gentage vores spørgsmål osv.
Derfor virker det også lidt mærkeligt, at ministeren simpelt hen starter med alle de ting, som kommunerne kan, frem for rent faktisk at tage fat på det, som jeg spørger ind til, nemlig det, kommunerne ikke kan.
Jeg havde jo tidligere i vores spørgerække netop situationen med Aalborg Kommune, Aalborg Kommune, som ifølge ministeren selv er gået i gang med at gøre nogle af de ting, som kommunerne kan.
Aalborg Kommune efterlyser jo selv muligheden for at kunne gå ind og ændre på ydelsen, netop fordi de siger, at selv om det ikke kun er ydelsen, der spiller ind - der er også andre ting, der spiller ind - så er det også nogle gange ydelsen, der spiller ind, og derfor har vi brug for at kunne gå ind og ændre det.
Det er da underligt, at når jeg stiller spørgsmålet, og jeg skal endda læse det op efter de her nye, mærkelige regler, som Folketinget har fundet på, bruger ministeren tiden på at fortælle, hvad kommunerne kan, frem for at bruge tiden på at forklare, om ministeren sådan set er enig i, at man skulle kunne løfte ydelserne, for det er jo det, der skal til.
Når man sidder og ingen penge har og er ved at blive sat ud, kan man altså ikke bruge det til noget, at der kommer en med nogle kloge og bedrevidende råd om, at man bare skal have Betalingsservice.
Hvis ingen penge der er, så er der ikke noget at lave Betalingsservice med, og det er jo der, problemet er.
Det er jo der, man skulle tage og lytte til kommunerne og sørge for, at de også kunne kigge på ydelserne.
Det er det, jeg spørger om, og det vil jeg have ministerens svar på nu.
Thomas Jensen (S), 2009-05-06:
Jeg synes nærmest, det er komisk, at ministeren står her og siger, at det simpelt hen bare er, fordi folk ikke har betalt deres husleje, at de bliver sat ud.
Ja, det er ligesom det, vi står og diskuterer, og det er det, vi vedtager en lov der skulle prøve at udbedre.
Men der er en årsag til, at man ikke kan betale sin husleje, og det er jo kort og godt, at man ikke har nogen penge.
I den SFI-rapport, som jeg henviste til før, fremgår det også, at mange af de folk, der bliver tvangsudsat af deres bolig, enten for nylig er blevet arbejdsløse eller er på kontanthjælp.
Der er mange af de her folk, der er på fattigdomsydelser, med andre ord 450-timers-reglen, starthjælpen, kontanthjælpsloftet.
30 pct. af de tvangsudsatte er faktisk på de her fattigdomsydelser, så derfor: Ved et enkelt lille snuptag ved at ændre på de ydelser ved en lovændring her i Folketinget kunne vi forhindre, at der var 30 pct., der blev tvangsudsat.
Med andre ord var der mere end 1.000 mennesker, der undgik at blive tvangsudsat.
Så mit spørgsmål er: Hvis ministeren virkelig gerne vil forhindre, at folk blev tvangsudsat, hvorfor stemmer hun så ikke for Socialdemokraternes forslag om at fjerne de her fattigdomsydelser?
Karen Ellemann (V), 2009-05-06:
Naturligvis har jeg mange bud på, hvordan jeg som landets socialminister skal sætte ind i den forebyggende indsats, sådan at familierne og børnene ikke skal stå i situationer, hvor de eksempelvis ikke kan deltage i skoleudflugter, eller skal opleve, at de ikke har mulighed for at deltage i sports- og fritidsaktiviteter.
Og lige præcis på mit område - og det er jeg glad for, at jeg bliver spurgt om - har vi jo i den store satspulje en lang, lang række initiativer, som netop sætter ind der, som forebygger, som går ind og støtter op, og vi har, som jeg taler om, det her fintmaskede sikkerhedssystem, det her velfærdsnet, som er spændt ud under familier og børn i Danmark, som af en eller anden grund i en kortere eller længere periode er i en situation, hvor det kan være vanskeligt.
Så vi har simpelt hen redskaber som f.eks. fritidspasset, der giver mulighed for gratis at deltage i fritidsaktiviteter, vi har mulighed for at tilbyde gældsrådgivning - vi har mulighed for at yde støtte i en lang række situationer.
Thomas Jensen (S), 2009-05-06:
Ja tak.
Mener ministeren fortsat, at man i Aalborg Kommune har haft en succesrate på 93 ud 100 afværgede udsættelser, sådan som ministeren påstod i programmet 21 Søndag på DR1 den 26. april 2009?
Karen Ellemann (V), 2009-05-06:
Det er klart min opfattelse, at lovændringerne i høj grad bidrager til at forebygge, at en lejer sættes ud af boligen, fordi huslejen ikke er betalt.
Et vigtigt element i vores indsats er at få kommunerne tidligere på banen.
Kommunerne har en bred vifte af muligheder for at hjælpe og dermed forebygge, at lejeren sættes ud af boligen.
71 pct. af de lejere, som sættes ud af boligen, på grund af at huslejen ikke er betalt, bor i almene boliger.
Der er kommuner, som har etableret et tæt samarbejde med de almene boligorganisationer i kommunen.
Via dette samarbejde lykkes det at inddrage kommunen på et meget tidligt tidspunkt og dermed forebygge en eventuel risiko for udsættelse.
Mange udsatte lejere har ifølge den her SFI-undersøgelse anført, at de ikke selv var i stand til at administrere deres økonomi.
Der er således noget, der tyder på, at hjælp til administration af indkomsten kan forebygge, at udsættelsen forekommer.
I forhold til denne gruppe af lejere er det derfor vigtigt, at kommunen inddrages så tidligt som muligt.
Kommunen vil kunne bidrage til at forebygge misligholdelse af huslejen ved at give råd og vejledning om forskellige redskaber til bedre at kunne håndtere de løbende betalinger af regninger, f.eks. som nævnt tidligere øget anvendelse af PBS osv. for at sikre, at huslejen bliver betalt.
Jeg vil også nævne det igangværende arbejde med at etablere frivillig gældsrådgivning.
På sigt vil også det her projekt kunne bidrage til, at borgere med gældsproblemer øger deres rådighedsbeløb og dermed reducerer risikoen for at blive udsat af boligen.
Jeg mener på den baggrund, at kommunerne har forskellige redskaber, der kan medvirke til at forebygge udsættelse af lejere.
Rasmus Prehn (S), 2009-05-06:
Er ministeren tilfreds med, at landets kommuner ikke - heller ikke med den nye lovgivning - kan gå ind og forebygge en sag om udsættelse af en lejer ved f.eks. at ændre »den udsætningstruede lejers« økonomiske ydelse?
Yildiz Akdogan (S), 2009-05-06:
Tak for det.
Jeg vil gerne læse en sætning op for ministeren, fordi ministeren på den ene side er enig i, at folk i 30 pct. af tvangsudsættelserne er på fattigdomsydelse, men samtidig kan hun på den anden side ikke se en sammenhæng i det.
SFI siger, at lejere, der bliver udsat af deres boliger, tilhører samfundets laveste indkomstgrupper, og stigningen i antallet af de her udsættelser hænger sammen med en øget samfundsmæssig polarisering.
Og så siges det lige på side 13 i samme rapport: »Endelig er kontanthjælpsmodtagere en særligt sårbar gruppe, idet de både er overrepræsenterede blandt udsatte lejere og har en særlig lav indkomst.«
Det er da til at forstå, at der må være en vis sammenhæng.
Men nu er ministeren selv enormt tvivlende, så måske skulle ministeren følge op på min kollegas gode råd og så sige: Lad os lave en ny undersøgelse og se, om der er en konkret sammenhæng. Så vil jeg også gerne spørge ministeren: Nu er det sådan, at Arbejderbevægelsens Erhvervsråd faktisk har lavet en undersøgelse af, hvordan det ser ud i forhold til vores indvandrergrupper, der er ramt og modtager at de her fattigdomsydelser.
Så kan man også sætte spørgsmålstegn ved det, men jeg henviser gerne til rapportens kilder og det hele.
70 pct. af dem, der modtager starthjælp, lever i fattigdom ifølge den her rapport fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.
Så jeg vil gerne spørge ministeren: Kan ministeren ikke se sammenhængen i, at vi har med en udsat gruppe at gøre, og at vi har med en stigning i antallet af folk, der bliver sat ud af deres boliger, at gøre?
Karen Ellemann (V), 2009-05-06:
Rapporten hedder: »Hvorfor lejere bliver sat ud af deres boliger og konsekvenserne af en udsættelse«.
Den sætter da i høj grad fokus på lige præcis det emne, vi taler om, og kommer med en række anbefalinger om, hvad vi skal gøre.
Og når SFI i denne rapport går ind og undersøger, hvad det er, der ligger bag udsættelserne, er det væsentlige, at de angiver årsagerne.
Tre ud af fire udsatte lejere angiver som årsag, at de har svært ved at holde styr på økonomien.
Så derfor mener jeg stadig væk, at vi med den her lovpakke, som træder i kraft den 1. juni, har fået de redskaber, der skal være med til at gå ind og forebygge og hjælpe, så folk ikke kommer i den situation.
Thomas Jensen (S), 2009-05-06:
Hvis ministeren virkelig gerne vil til bunds i det og have nedbragt antallet af tvangsudsættelser, må ministeren vel også være interesseret i at få så stor en viden om, hvad det er, der er årsag til, at folk bliver tvangsudsat, som muligt.
Nu står ministeren og postulerer, at der er en tilbundsgående undersøgelse i SFI-rapporten.
Der vil jeg derimod stille et spørgsmål til ministeren: Bliver der i den her rapport sagt, at 450-timers-reglen, kontanthjælpsloftet og starthjælpen ikke har nogen indflydelse på, om folk bliver tvangsudsat - ja eller nej?
Karen Ellemann (V), 2009-05-06:
Det ser jeg sådan set ikke noget behov for, for det har SFI jo netop også gjort rede for i den her undersøgelse.
Vi står her med den store undersøgelse, hvor det jo netop er blevet tilbundsgående undersøgt, hvad der ligger bag udsættelserne, og det synes jeg sådan set er meget væsentligt, nemlig at den altså ikke viser noget om, at det skulle være loftet over kontanthjælp eller starthjælp eller nogle af de andre nævnte ydelser, som er årsagen til stigningen i antallet af udsættelser.
Det mener jeg ikke at vi skal bruge tid eller kræfter på at få undersøgt.
Det har vi allerede fået belyst: Der er ikke nogen sammenhæng mellem de to ting.
Det er de værktøjer, som nu er vedtaget i en lovpakke, som træder i kraft den 1. juli.
Det, jeg sådan set vil vedblive med at holde fast i, er, at det ganske, ganske tydeligt fremgår af rapporten, at der ganske enkelt ikke er en enkelt bagvedliggende forklaring på, hvorfor lejere sættes ud af deres bolig.
Og igen siger jeg også det her i forhold til, at man ikke entydigt kan sige, at det er, fordi vedkommende er på kontanthjælp, at vedkommende bliver sat ud af sin bolig.
Der er typisk altid i de her sager tale om sammenfald af flere uheldige faktorer, som så er årsag til, at folk bliver udsat.
Men ved ensidigt at fokusere på, at man skulle være en udsat lejer, fordi man er på kontanthjælp, synes jeg i virkeligheden, at oppositionen måske her gør kontanthjælpsmodtagere en bjørnetjeneste ved ligesom at sætte lighedstegn mellem at være på kontanthjælp og at være dårlig betaler.
Det synes jeg simpelt hen er misforstået.
Så til det kun at fokusere på, at vi nu skal lave nye rapporter, fordi vi skal gøre en indsats, vil jeg sige: Jamen vi har rapporten her; vi har resultaterne; det er det, vi har handlet på; det er det, vi har lavet en lovpakke på; det er alle de værktøjer, vi tager i brug ude i kommunerne den 1. juli.
Thomas Jensen (S), 2009-05-06:
Jeg vil meget gerne supplere min gode gruppefælles gode præstation her fra og tage fat i de 40 pct., som vi hører ministeren nævne.
Det er korrekt, at der er 40 pct. af de tvangsudsatte, der er i arbejde, men problemet er jo altså bare, at man også godt kan være i arbejde og være lavtlønnet.
Man kan f.eks. være en enlig mor, der arbejder som pædagog, måske kun på halv tid, fordi man ikke kan klare mere, og have to børn, som man skal brødføde.
Og så har man simpelt hen ikke råd til at betale regningerne, når man når til den første.
Derfor kan lavtlønnede jo altså også godt blive sat ud af deres bolig.
Fattigdomsydelserne har en effekt på, hvor mange der bliver tvangsudsat; det er jeg 100 pct. sikker på.
Nu er ministeren jo også, så vidt jeg ved, minister for SFI, Socialforskningsinstituttet, så derfor er mit spørgsmål til ministeren, hvis ministeren virkelig gerne vil tvangsudsættelserne til livs: Hvorfor beder ministeren ikke SFI om at lave en ny undersøgelse, der undersøger, om de her fattigdomsydelser har en betydning for, om folk bliver tvangsudsat?
Yildiz Akdogan (S), 2009-05-06:
Tak for ministerens svar.
Umiddelbart vil jeg sige, at fattigdom i den grad hører under indenrigsog socialministerens ressortområde, men lad det nu ligge.
Ministeren siger, at med hensyn til kontanthjælpsloftet er der ingen sammenhæng, for det blev først indført i 2004.
Det kan vi ikke komme uden om.
Antallet af udsættelser er steget med 106 pct.
Så kan man spørge: Hvem er det, der bliver ramt?
Det er folk, der bor i en almindelig lejebolig, det er folk, der ikke har så stor en indtægt, som ministeren eller undertegnede har.
Det er nogle mennesker, som i den grad er udsatte.
Ministeren henviste selv til SFI- rapporten, og jeg vil gerne fremhæve, at kontanthjælpsmodtagere faktisk er en særlig sårbar gruppe, der er meget overrepræsenteret i den her lavindkomstgruppe.
Det står på side 13 i SFI-rapporten.
Jeg kan godt se, at ministeren ryster på hovedet, men det er altså en kendsgerning.
Så vil jeg egentlig gerne spørge: Mener ministeren ikke, at vi skal se på, hvem der bliver ramt, og hvad man skal gøre?
Jeg vil egentlig gerne have, at ministeren kommer med andre svar end dem, hun tidligere har givet til min andre kollegaer, hvor hun har sagt, at nu har vi et lovforslag, der blev vedtaget her den 2. april.
For det er jo ikke noget, der er startet fra den ene dag til den anden.
Det er noget, der er sket gradvis fra 2002 og op til i dag.
Karen Ellemann (V), 2009-05-06:
Det bliver lidt af en gentagelse, eftersom vi har været inde på mange af emnerne qua de to forrige spørgere.
Men igen vil jeg understrege, at et enigt Folketing har vedtaget en lovpakke.
Den blev vedtaget den 2. april.
Formålet med denne lovpakke er at nedbringe antallet af udsættelser af lejere væsentligt.
SFI har i en stor, tilbundsgående rapport undersøgt, hvad der ligger bag udsættelserne.
Det er min opfattelse, at vi med den her lovpakke imødegår flere af de forhold, som de udsatte ifølge SFI-rapporten angiver som årsager til udsættelsen.
Gennem den tidligere inddragelse af kommunen i udsættelsessager vil kommunen eksempelvis kunne yde hjælp til administration af huslejeindbetalingen, f.eks. ved øget anvendelse af PBS.
Det vil kunne sikre huslejebetalingen.
Der er imidlertid intet i SFI-rapporten, som viser, at det skulle være loftet over kontanthjælpen eller starthjælpen eller nogle af de nævnte ydelser, der er årsag til stigningen i antallet af udsættelser.
Den største stigning i antallet af udsættelser skete fra 2002 til 2003, og kontanthjælpsloftet blev altså først indført i 2004.
Så det er, hvad jeg agter at sige i diskussionen om ydelser, for alle de nævnte ydelser hører altså under beskæftigelsesministerens område.
Eventuelle spørgsmål om ydelser må altså stilles til Beskæftigelsesministeriet.
Jeg beklager, at jeg rystede på hovedet, men det er simpelt hen, fordi nogle af de udmeldinger, spørgeren kommer med, ganske enkelt er faktuelt forkerte.
Nu ville det selvfølgelig være ærgerligt at bruge en masse taletid på at stå og debattere nogle sider i en rapport, men det er væsentligt at sige, at der i den her rapport altså bliver konkluderet, at indkomstkilden ikke har betydning for, om en lejer bliver sat ud af sin bolig.
Det viser sig faktisk, at den største gruppe blandt udsatte lejere udgøres af lønmodtagere.
Der står her, at lønmodtagere udgør knap 40 pct. af de udsatte lejere, mens kontanthjælpsmodtagere udgør ca. 30 pct., arbejdsløse ca. 8 pct., uddannelsessøgende 5 pct. og førtidspensionister 5 pct.
Så jeg ville være glad for, hvis spørgeren ligesom kunne give mig ret i, at vi altså faktisk har en overrepræsentation af lønmodtagere.
Derfor må jeg igen fastholde, at risikoen for, at man bliver sat ud af sin bolig, jo bliver aldeles forstærket, hvis man f.eks. har en stor gæld.