runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carina Christensen (KF), 2011-05-31:
Jeg kan bekræfte, at hr. Lars Barfoed absolut ikke er nogen svag leder.
Vi er meget, meget glade for vores partiformand, sådan er det.
Vi er også meget optaget af at sikre væksten i det her land og sikre, at der fremtidig vil være nogle virksomheder, så danskerne, når de står op om morgenen, har et job at gå hen til osv.
Og det kræver altså nu engang, at vi har nogle konkurrencedygtige rammevilkår, og at de forhold, vi tilbyder virksomhederne her i landet, gør, at de kan klare sig på ikke mindst de internationale markeder.
Uanset at hr. Villy Søvndal fornægter det – og jeg kan jo læse i hans »Fair Løsning 2020«, at det fornægter man fuldstændig, for der tror man bare, at man blindt kan hæve skatterne med 30 mia. kr., og så synes alle virksomheder: Det var da en dejlig check, der kom der, så bliver vi sandelig her i Danmark og investerer videre – så ser virkeligheden ikke sådan ud, og det ved hr. Villy Søvndal også godt.
Det er selvfølgelig et væsentligt parameter, hvilket omkostningsniveau vi byder vores virksomheder i det her land, og der er vi meget optaget af bl.a. skatten på arbejde, skatten på selskaber osv.
Det skal være attraktivt at investere i Danmark, og det skal være attraktivt at drive virksomhed i Danmark.
Louise Schack Elholm (V), 2011-05-31:
Hr. Villy Søvndal har undgået at svare på det tre gange, og jeg kan så regne ud, at det er, fordi man ikke har noget svar på, hvor pengene skal komme fra.
Men til gengæld kan jeg jo notere mig, at det har man heller ikke med hensyn til udvisning af udlændinge.
Der ved man heller ikke hvad SF vil stemme.
Det, jeg gerne vil høre, er så: Hvorfor synes SF, at det er rimeligt at pålægge en pendler en afgift på 18.000 kr. – en ganske almindelig dansker, der har været nødt til at flytte ud af København, måske fordi boligpriserne er for høje, og som nu er stavnsbundet til sin bolig, fordi boligpriserne er faldet?
Nu skal pendleren betale 18.000 kr. om året i betalingsafgift.
Hvordan kan man mene, at det er rimeligt?
Villy Søvndal (SF), 2011-05-31:
Jeg har nu svært ved at forbinde det, jeg har bedrevet den sidste times tid, med mudderkastning.
Jeg synes, at jeg sådan pænt og stille og høfligt har prøvet at svare på de spørgsmål – selv de mest underlige af dem – der er blevet stillet, f.eks. spørgsmål om biler og sådan noget, som jeg ikke kender noget til.
Jeg synes virkelig, at jeg har bestræbt mig på at bevare roen, selv når de mest underlige spørgsmål er blevet stillet her i salen.
For så vidt angår diskussionen om råd og nævn, tror jeg, at jeg har svaret på det tre gange, så jeg tror ikke, at jeg vil trætte forsamlingen med det yderligere.
Louise Schack Elholm (V), 2011-05-31:
Hr. Villy Søvndal har så travlt med mudderkastning, at det er svært at komme med ret mange politiske budskaber, så for at få det gjort lidt klarere vil jeg stille et rimelig klart spørgsmål.
Det er jo helt tydeligt, at der mangler rigtig, rigtig mange penge i »Fair Løsning 2020«, minimum 22 mia. kr. er det blev regnet frem til.
Men lad os tage fat på noget helt konkret for at få det her gjort håndgribeligt, så folk rent faktisk kan se, hvad det er for nogle penge, SF ønsker at hente og hvorfra.
Man siger, at der skal hentes 100 mio. kr. fra bevillinger til råd og nævn, altså de såkaldte borgerlige debattører.
Så hvor skal de resterende 91 mio. kr. komme fra?
Villy Søvndal (SF), 2011-05-31:
Må jeg igen takke for spørgsmålet.
Det er jo rart, at hr. Langballe ikke lider af frygt for, at der skulle komme nogle ting frem.
Det gør vi heller ikke.
Vi synes, det er vigtigt i et åbnet samfund, at alt blive debatteret.
Det gør det jo også, medmindre der er nogen, der får kolde fødder og ikke vil bringe noget som helst, som det ville være interessant at få bragt frem.
Men som hovedregel og med ganske få undtagelser bliver tingene bragt frem.
Vi har såmænd bare efter 10 år et behov for og et ønske om at se det efter i sømmene og se på, om de her råd og nævn stadig giver god mening – det tror jeg også hr. Jesper Langballe vil glæde sig over, når vi får en ny regering – for at spare nogle penge på nogle råd og nævn, som bare er blevet overflødige.
Jesper Langballe (DF), 2011-05-31:
Jeg er såmænd ikke spor bekymret.
Jeg er bare spændt.
Jeg vil godt lige sige til det om nævn, råd og puljer, som Anders Fogh Rasmussen ryddede ud i, at nogle af dem havde overlevet sig selv.
De havde ikke holdt møde i årevis, men de havde så hævet nogle honorarer.
Men hvad har det egentlig at gøre med et historikercenter, der under Bent Jensens ledelse i 3 år og med fire historikere har knoklet løs for at afdække den kolde krig i Danmark?
Kunne det være noget med, at de råd og nævn og puljer – de fluelig, der blev fejet ud – var fuldstændig uskadelige for rød stue, men at det er et koldkrigscenter muligvis ikke, for det kunne tænkes, at nogle af de skeletter fra den kolde krig, som rød stue har i skabene, ville rasle ud?
Der kunne ligefrem være nogle i SF's folketingsgruppe, der har haft en fortid, som de ikke bryder sig om at få historisk skildret.
Villy Søvndal (SF), 2011-05-31:
Jeg skal først give hr. Jesper Langballe ret i det, han har ret i, for ret skal jo være ret.
Det er helt rigtigt, at vi har et brændende ønske om at få en ny regering.
Det har vi efter 10 år med VKO.
Vi holder nemlig af det her land og synes, at Danmark kunne regeres meget bedre, end tilfældet er i øjeblikket, hvor vi jo rutsjer baglæns i forhold til alle de parametre, der kommer til at bestemme, hvordan vi klarer os i årene fremover.
Så det er helt rigtigt, at vi har et brændende ønske om at få en ny regering, og både fru Helle Thorning-Schmidt og jeg har forstået, at det er svært at få en ny regering, uden at man også stiller med nogle ministre.
Det tror jeg også at hr. Jesper Langballe er enig i.
Så er det rigtigt, at der, efter at man i 10 år ukritisk har plantet nævn og oprettet nævn, og efter en periode hvor den tidligere statsminister har advaret imod de mange råd og nævn, er rigtig god grund til igen at kigge listen igennem.
Jeg forstår egentlig ikke, hvorfor hr. Jesper Langballe er så bekymret over det.
Jesper Langballe (DF), 2011-05-31:
Magtens arrogance er jo et fænomen, der er velkendt.
Jeg tror endda, at hr. Villy Søvndal på et tidspunkt har råbt sådan noget efter os.
Til det med arrogancen: Ikke alene har hr. Sass Larsen foreslået, at de borgerlige medier skal fratages deres støtte, men i »Fair Løsning 2020« – hr. Anders Samuelsen har været inde på det – siger man ligefrem direkte og ordret, at man vil frasortere borgerlige forskere.
Jeg vil godt lige høre, hvordan hr. Villy Søvndal stiller sig til det barbariske og usympatiske forslag.
Villy Søvndal (SF), 2011-05-31:
Det er altså et blomstrende sprog, hr. Jarlov har.
Men det er rigtigt, at socialister er der mange af i København.
Jeg stod lige og overvejede hvorfor, men de er jo valgt gennem almindelige, frie valg.
Der er ikke så mange konservative af samme grund, nemlig at der har været almindelige, frie valg.
En af de ting, man har forholdt sig til ved almindelige, frie valg i København, er ikke alene, hvor mange socialister og konservative man gerne vil have i Borgerrepræsentationen, men også, om der skulle være parkeringsafgifter og sådan noget.
Det vil jeg trygt overlade til dem, der er valgt i København, at tage stilling til, det tror jeg de er rigtig gode til, og jeg tror, der er en rigtig god grund til, at københavnerne vælger rigtig mange moderate demokratiske socialister frem for konservative.
Efter at jeg har hørt hr. Jarlov, kan jeg faktisk godt forstå, at københavnerne vælger sådan.
Det har jeg egentlig også svaret på før.
Jeg ved ikke, om Venstres folk går sådan lidt ind og ud af lokalet og derfor ikke hører efter, hvad der bliver svaret på, men jeg svarer gerne endnu en gang.
Vi har et ønske om at dæmpe trafikbelastningen i København.
I byer andre steder i verden, f.eks. Stockholm og London, har man etableret en betalingsring.
Det viser sig, at man får sænket persontrafikken i byerne ganske dramatisk.
Til gengæld forudsætter det – og det er også det, der ligger i vores plan – at man så bruger de penge, der kommer ind, til at udbygge og billiggøre den kollektive trafik, så folk kan komme frem og tilbage.
Så det har jeg svaret på tidligere, men jeg gør det gerne igen, hvis spørgsmålet bliver stillet igen.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-05-31:
Nu vil jeg stille hr. Villy Søvndal en lille opgave, nemlig at gætte det her citat:
Vi slipper ikke for højere beskatning af ejendom.
Midlerne skal bl.a. skaffes, ved at vægtningen i skattesystemet gradvis forskydes fra skat på arbejde til skat på jord og fast ejendom.
Kapitalgevinster på salg af fast ejendom skal beskattes.
Det kan f.eks. ske ved en skat på avancer ved fast ejendom.
Hvis kontantprisen ved salg er langt større end det, som husejeren oprindelig betalte for huset, skal det beskattes som enhver anden kapitalindkomst.
Nu håber jeg, at hr. Villy Søvndal kan bevare roen.
Hvem har skrevet dette?
Villy Søvndal (SF), 2011-05-31:
Det er ærlig snak.
Det har så nogle konsekvenser, f.eks. at de velhavende i Danmark bliver ekstremt meget mere velhavende; at uligheden stiger dramatisk.
Den anden konsekvens er, at der er nogle ting i den offentlige sektor, der så ikke kan finansieres.
Men mit spørgsmål var egentlig: Når nu De Konservative har en sag, de brænder så meget for – man kunne næsten mærke på fru Carina Christensen, at det var en ny ild, der brændte, da debatten kom ind på skat – så kan man vel heller ikke forestille sig, at de ikke vil være i stand til at gennemføre skattelettelser i en kommende periode.
Jeg tænker på, om vicestatsministeren virkelig skulle være den første konservative leder, der ikke har styrken til at kæmpe skattelettelser igennem.
Hans forgænger kunne, og hans forforgænger kunne.
Man kan vel ikke forestille sig, at vicestatsministeren er sådan en svækling, det må man nok ikke sige, men så svag en leder, det må man nok heller ikke sige, men har så lidt kraft, det tror jeg godt man må sige, at han ikke vil være i stand til at kæmpe skattelettelser igennem.
Carina Christensen (KF), 2011-05-31:
Hr. Villy Søvndal har helt ret i, at det ikke er nogen hemmelighed, at Det Konservative Folkeparti går ind for skattelettelser.
Det gør vi bl.a., fordi vi er meget optaget af at sikre væksten i det danske samfund og sikre, at der også i fremtiden vil blive skabt virksomheder i Danmark og skabt nye arbejdspladser her i Danmark.
Det kræver jo, at der er nogle virksomheder, der synes, at Danmark er et attraktivt sted at være og drive en virksomhed og investere.
Igen: Når man lytter til virksomhederne – jeg ved ikke, hvor meget hr. Villy Søvndal kommer ud og snakker med Dansk Erhvervsliv, nogle gange bliver jeg lidt i tvivl om, hvor meget det er – hører man, at de har tre ønsker til os herinde på Christiansborg.
De siger: Sørg nu for at holde ro på økonomien, vi har brug for, at der er en sund økonomi, så renten ikke stiger og der er tryghed omkring de rammevilkår, vi bliver budt.
Så siger de også helt klart til os: Vi får brug for, at I øger arbejdsudbuddet.
Og til sidst siger de også: Sørg nu for at sikre os nogle konkurrencedygtige rammevilkår.
Når vi skal ud at afsætte vores varer på det store verdensmarked, har vi altså brug for at kunne konkurrere effektivt med de andre lande.
Der er det altså afgørende, hvilket omkostningsniveau vi byder vores virksomheder i det her land.
Og derfor: Ja, vi er optaget af, at skatten på selskaber eksempelvis skal sættes ned og skatten på arbejde skal sættes ned – simpelt hen for at sikre væksten.
Villy Søvndal (SF), 2011-05-31:
Igen: Det er jo en kendt sag, at De Konservative går ind for skattelettelser.
Jeg er sikker på, at jeg ikke generer den konservative ordfører ved at nævne det faktum.
Nu kan man forestille sig, at De Konservative efter et valg, hvis blå blok vinder, får meget stærk hjælp fra Liberal Alliance, for Liberal Alliance er jo næsten endnu stærkere, om man så må sige, i ønsket om skattelettelser end De Konservative.
Derfor vil jeg bare spørge: Ser den konservative ordfører frem til den alliance med Liberal Alliance, og er det vurderingen, at man dermed får så stærkt et samspil, at man vil være i stand til at sikre skattelettelser i en kommende periode?
Villy Søvndal (SF), 2011-05-31:
Jeg vil bare af hensyn til respekten lige sige, at jeg sådan set ikke kryber sammen.
Jeg står bag ved en talerstol, for det er den normale facon, man diskuterer på her i Folketingssalen.
Så vil jeg bare sige, at jeg er glad for spørgsmålet.
Det giver mig lejlighed til endnu en gang at understrege, at en kommende regering ikke ændrer på boligbeskatningen, ikke ændrer på indkomstbeskatningen.
Vi har jo netop fremlagt en fremragende plan, der udgift for udgift, krone for krone redegør for, hvordan vi skaffer finansiering til de ting, vi gerne vil.
Jeg er sikker på, at hvis hr. Eyvind Vesselbo læser den, vil han konstatere, at hr. Villy Søvndal havde ret: Vi hæver ikke boligskatten, vi hæver i øvrigt heller ikke beskatningen af almindelige indkomster.
Til gengæld sætter vi gang i Danmark, sørger for uddannelse, sørger for, at vi i Danmark igen tager fat på at se på, hvad det egentlig er, det her land skal leve af.
Så jeg er sikker på, at hvis hr. Vesselbo læser det her, vil han blive rigtig, rigtig begejstret.
Eyvind Vesselbo (V), 2011-05-31:
For normalt når hr. Villy Søvndal laver politiske planer, er det jo rent gætteri.
Så her var det bare, som det plejer at være.
Men jeg kan oplyse hr. Villy Søvndal om, hvem det er, der har skrevet det her.
Det er fru Helle Thorning-Schmidt.
Det betyder jo altså, at nu har fru Helle Thorning-Schmidt, hr. Ole Sohn, fru Johanne Schmidt-Nielsen og fru Margrethe Vestager alle sagt, at man vil beskatte boligejerne.
Hvorfor så ikke erkende det blankt?
Erkend blankt, at alle fire partier, som eventuelt kunne få et flertal, går ind for en højere beskatning af boligerne end den, der er på nuværende tidspunkt. Det her citat fra fru Helle Thorning-Schmidt taler jo sit tydelige sprog.
Det er ikke blot noget med, at det vil man gøre, men også noget med, hvordan man vil gøre det.
Det kan man jo ikke løbe fra.
Villy Søvndal (SF), 2011-05-31:
Det ved jeg ikke noget som helst om.
Jeg skal heller ikke bevæge mig ind i en gættekonkurrence om det, men jeg er glad for spørgsmålet, fordi det endnu en gang giver mig grund til at gentage noget, inden Venstre nu endnu en gang op til det her folketingsvalg starter med det samme, som man gjorde ved sidste valg i 2007, nemlig at påstå, at nogen havde planer om at hæve boligskatten.
Nogle havde endda, skrev man, planer om at nedsætte en kommission.
Hvad var det, den nuværende regering gjorde lige efter valget?
Den nedsatte en kommission og ændrede på rentefradraget.
Det er jo sådan, at det har vi ikke noget ønske om.
Vi har sagt det meget tydeligt.
Vi har oven i købet husstandsomdelt et brev, for at alle skulle være i stand til at forstå det.
Så jeg er glad for at få lejlighed til at repetere det endnu en gang.
Carina Christensen (KF), 2011-05-31:
Det er jo simpelt hen ikke rigtigt.
Altså, vi har været igennem en international krise, som har lagt pres på virksomheder i hele verden, tror jeg, og selvfølgelig også her i Danmark, og man er blevet udsat for en ny global konkurrence.
Der er en kæmpe omstilling i gang i alle virksomheder i det her land.
Jeg har selv en virksomhed, og jeg ved præcis, hvordan hverdagen er derude.
Det gode er jo så, at der alle dage, lige siden den her regering trådte til i 2001, har været arbejdet på at skabe nogle fornuftige rammevilkår for danske virksomheder, og det spor skal vi fortsætte ud ad i fremtiden.
Og jeg er dybt bekymret, må jeg sige, over udsigten til, at S og SF skulle få regeringsmagten i det her land, for det, de lægger op til, vil i den grad hæmme danske virksomheders konkurrenceevne, og det vil koste uhyggelig mange danske arbejdspladser.
Nej, jeg er ikke bekymret, efter at vi har lavet vores tilbagetrækningsreform.
Jeg er faktisk rigtig glad for, at vi har lavet en tilbagetrækningsreform.
Jeg er glad for, at der nu er partier, der vil tage ansvar for at sikre, at der er det tilstrækkelige arbejdsudbud i det her land, og vil være med til at gennemføre reformer af arbejdsmarkedet.
Jeg ville sådan set være meget mere bekymret, hvis jeg var fru Nanna Westerby, som jo repræsenterer et parti, som ikke vil bidrage med noget som helst, når det handler om at øge arbejdsudbuddet i det her land, og som siger nej til alle de forslag, der måtte komme, og som endda vil rulle det tilbage, der allerede er gennemført.
Eksempelvis vil man rulle den dagpengeperiode, som vi har halveret til 2 år, tilbage, siger man.
Man har i den grad nægtet at se sandheden i øjnene.
Man ønsker ikke at bidrage til at øge arbejdsudbuddet, og det bliver rigtig, rigtig dyrt for Danmark på sigt.
Det kan godt være, at man tror, at det er rigtig godt lige nu.
Det kan også godt være, at man kan føre nogle vælgere bag lyset.
Det håber jeg så sandelig ikke man kan.
Det bliver meget, meget dyrt for Danmark, hvis man ikke gennemfører de nødvendige reformer, fordi de virksomheder, som vi nu engang skal leve af, dem, der tjener pengene til vores vækst og til vores velfærd her i Danmark, altså tager ud af landet, hvis de ikke kan få de hænder og hoveder, som vi skal bruge her i landet.
Derfor er det helt afgørende, at man gennemfører reformer på arbejdsmarkedet, og det gør vi nu, og det er vi meget tilfredse med.
Nanna Westerby (SF), 2011-05-31:
Jamen det er da dejligt, at der er blevet brugt lang tid på det, og at man er tilfreds med de forudsætninger, der ligger.
Men det er jo ikke urealistisk at forestille sig, at der er noget, som ikke helt går som planlagt, når man har lagt så stramme forudsætninger ind.
Er det virkelig realistisk at forestille sig, at der skulle være lavere arbejdsløshed blandt de mennesker, der får frataget efterlønnen, når de for en stor dels vedkommende er ufaglærte?
Kan ordføreren ikke også være bekymret for, at vi simpelt hen ikke kan fremtrylle job til de mennesker, når der i forvejen er en meget høj ledighed for netop den gruppe af mennesker?
Carina Christensen (KF), 2011-05-31:
Jamen vi går bestemt ud fra, at forudsætningerne holder.
Vi har faktisk brugt rigtig lang tid på at lave den her tilbagetrækningsaftale, rigtig, rigtig lang tid for at levere et solidt resultat.
Vi står fuldstændig inde for både beregningerne og forudsætningerne for den, og vi mener, at det er det helt rigtige, vi gør.
Derfor er vi også glade for, at regeringen har kunnet lave en aftale sammen med Dansk Folkeparti og De Radikale, og nu glæder vi os selvfølgelig til at føre den ud i livet på den anden side af et folketingsvalg.
Vi er helt tilfredse med den tilbagetrækningsreform og også med de forudsætninger, der ligger for den.
Nanna Westerby (SF), 2011-05-31:
Der bliver talt meget om fugle på taget i dag.
Apropos fugle på taget vil jeg gerne tale med ordføreren om de forudsætninger, der er lagt ind i den tilbagetrækningsaftale, som regeringen har været med til at indgå.
Det er jo nogle ret skrappe forudsætninger, som er blevet lagt ind, og som skal overholdes, for at dansk økonomi skal hænge sammen.
Det er f.eks. lagt ind, at 20 pct. at de mennesker, der får frataget muligheden for efterløn, ikke vil kunne arbejde af helbredsmæssige årsager.
Hvis det tal bare bliver, at 30 pct. ikke kan arbejde af helbredsmæssige årsager, ja, så har vi et hul i statskassen på 3 mia. kr.
Det er spændende, hvor de penge skal komme fra.
Man forudsætter også en meget lav arbejdsløshed blandt de mennesker, der får frataget efterlønnen, den er nemlig helt nede på 3,5 pct.
Hvis den bliver på 10 pct., det er vel heller ikke urealistisk, det er jo mennesker, som for en stor dels vedkommende er ufaglærte, og som bor i udkantsområder, hvor der er en meget høj ledighed i dag, så er der endnu et hul i statskassen på 4 mia. kr.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvis ikke forudsætningerne holder, det er jo nogle meget stramme forudsætninger, der er lagt ind, hvor skal vi så finde de penge henne?
Carina Christensen (KF), 2011-05-31:
Jamen jeg synes, det er et besynderligt spørgsmål.
Det er et eller andet med fru Julie Rademachers mor.
Jeg synes måske, det er lidt besynderligt, at vi skal sagsbehandle det lige nu, men vi kan godt tage det bagefter.
Det vil jeg gerne svare på.
Jeg synes, det er fair, at man tager ansvar for Danmarks fremtid, at man løser de udfordringer, som Danmark står over for.
Og jeg er rigtig tilfreds med, at der nu er indgået en aftale, hvor vi sikrer, at der er balance på de offentlige finanser i 2020.
Vi kan sætte to streger under facit.
Det er jeg rigtig tilfreds med.
Og ja, så er vi optagede af at fremme væksten i det her land, det er det tredje og det, som vi nu kaster os over.
Vi synes, det har været et rigtig godt konservativt folketingsår.
Julie Rademacher (S), 2011-05-31:
Så kunne man så spørge sig selv: Hvis vi får pengene ti gange igen for uddannelse, hvor mange penge kommer vi så til at mangle i statskassen, når man fra regeringens side har sparet 3,9 mia. kr. på uddannelse?
Er det fair, og er det ordentlig økonomisk politik?
Ikke i mine øjne.
Men jeg vil gerne fastholde, at jeg godt vil have et svar på mit første spørgsmål
: Mener den konservative ordfører, det er ansvarligt og fair over for helt almindelige danskere som min mor – som har ondt i skulderen efter mange års hårdt arbejde og slid i den offentlige sektor med bl.a. at løfte rundt på ældre og også på børn i f.eks. dagplejen – at de nu skal til at arbejde længere, imens De Konservative melder ud, at man vil forgylde de rige i Whiskybæltet med flere skattelettelser?
Ja eller nej kan ordføreren jo svare til det spørgsmål.
Carina Christensen (KF), 2011-05-31:
Det, der er fair, er at anvise nogle meget konkrete løsninger på de udfordringer, som Danmark står over for, at der må jeg sige, at selv om Socialdemokraterne kalder deres løsning for »Fair Løsning 2020«, så mener jeg, det er en decideret unfair løsning.
Det er faktisk slet ikke nogen løsning, og det er knap nok en plan.
Vi står nu engang over for tre massive udfordringer.
Vi skal sikre, at Danmark har en sund økonomi, vi skal sikre, at der er balance på de offentlige finanser i 2020, og det kræver altså, at vi tør foretage nogle prioriteringer og tør foretage nogle valg, og jeg er rigtig glad for, at vi nu har indgået en solid aftale, som gør, at vi kan sætte to streger under facit; vi har fundet de 47 mia. kr., der skal til.
Så har vi en anden udfordring, og den handler om, at vi skal sikre, at der er et øget arbejdsudbud i det her land, vi skal sikre, at vores virksomheder har hænder nok, så vi kan få sat gang i væksten i det her land; og der er vi nødt til at se på reformer på arbejdsmarkedet.
Og ja, vi er glade for den aftale, der ligger på tilbagetrækningsområdet.
Vi synes, det er en rigtig god aftale.
Det Konservative Folkeparti har altid været imod efterlønsordningen; vi mener ikke, man skal betale raske og kompetente mennesker for at forlade arbejdsmarkedet i en tidlig alder, når der er brug for deres kompetencer ude på arbejdsmarkedet.
Og vi får brug for alle hænder i de kommende år.
Så vi står fuldstændig inde for det.
Vi synes, det er nogle rigtig gode aftaler, der er lavet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2011-05-31:
Hvis nu De Konservative fik 90 mandater ved næste folketingsvalg og helt selv kunne bestemme skattepolitikken – det er ikke noget, jeg siger for at træde i det, for i langt de fleste meningsmålinger er De Konservative fortsat større end Enhedslisten – hvordan ville den så se ud her og nu?
Altså, hvor store skattelettelser skulle der gives, hvem skulle have de skattelettelser, og hvordan skulle de betales?
Altså: Hvor store skattelettelser skulle der gives, hvem skulle have dem, og hvordan skulle de betales?
Her og nu: De Konservatives skattepolitik.