runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Bonne (SF), 2010-05-04:
Jeg tror såmænd, at fru Birgitte Josefsen kan være helt tryg sammen med de 14.000 landmænd.
Det, der er problemet med de her generelle løsninger, er, at vi ingen vegne kommer.
Vi vil opleve et landbrug, som stadig væk bliver forgældet.
Som en tidligere ordfører har sagt, vil jordpriserne fortsat stige, og vi vil få tvangsauktioner osv.
Det her er lidt som at tisse i bukserne.
Problemerne opstår igen, når der er gået 3 måneder eller ½ år, og så kan vi tage diskussionen en gang mere.
Der skal en meget mere målrettet indsats til, og den er vi parat til at deltage i.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-04:
Ordføreren var inde på nogle meget grundlæggende ting, som hører til den måde, man produktudvikler på i bl.a. dansk landbrug.
Det var jo noget om økologi og noget om biogas, det var nogle af de der ønsker, man havde, til at bruge nogle penge.
I stedet for at bruge dem på det her ville man hellere gå ind og kigge på biogasanlæg.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvis man nu, sådan som ordføreren siger, får en ny regering i Danmark, som så lægger sig i selen for at ødelægge det, sådan som vi i hvert fald har kunnet tolke det i dag – man vil brandskatte produktionserhvervet, bl.a. grisebønderne, som mange af dem vil opleve at gå fra hus og hjem – hvordan vil ordføreren så tilvejebringe al den gylle, altså når svineproducenterne har lukket og slukket og staldene står tomme?
Flemming Bonne (SF), 2010-05-04:
Jeg tror, at man vil komme til at opleve en situation, hvor svineproduktionen får en anden status.
Den vil få status som industriproduktion og blive underlagt nogle helt nye krav.
Den udvikling er jeg sikker på kommer under alle omstændigheder, men vi vil bare sparke gang i den, når vi kommer til magten.
Hans Kristian Skibby (DF), 2010-05-04:
Jamen det lyder da meget betryggende, at SF vil sparke gang i den, når de får magten.
Så kan vi andre jo glæde os til at se, hvad det betyder.
Den røde katekismus har i hvert fald aldrig i mine øjne rummet ret meget af en sund landbrugspolitik.
Men jeg vil gerne sige, at et af de steder, hvor vi i Danmark har gennemført en stor økologisk omlægning, jo er i forbindelse med vores økologiske mælk.
Der endte det jo med, at der kom så mange økologiske mælkeproducenter, at man faktisk ikke kunne få mere for sin økologiske mælk, end man kunne for almindelig konventionel mælk.
Så spørger jeg: Hvis det samme så ender med at ske i andre brancher, altså at man tvinger landbruget til at lave en masse investeringer i omlægninger, til at gå over i økologi osv., også i forbindelse med andre typer landbrugsproduktion, end hvad angår almindelig mælk,
hvad så, når udbuddet bliver større end efterspørgslen?
Har SF så et bud på, hvordan man vil se på det, når man samtidig har valgt at brandskatte landbruget, sådan som vi kan se det nu, med i hvert fald 1,6 mia. kr. ved at annullere det her tilskud på 500 mio. kr. og så i øvrigt finde 1,1 mia. kr. oveni ved at sætte afgifter på over for det danske landbrug?
Birgitte Josefsen (V), 2010-05-04:
Jeg blev så glad, da ordføreren startede sin ordførertale, for jeg kunne jo høre, at SF er parat til at støtte op om den landbrugspakke, der er vedtaget, og hvori der er indskrevet, at man både skal kigge på prisen på biogas og hjælpe landbruget til at få omstillet produktionen.
Men jeg må sige, at min glæde ikke holdt så lang tid, for jeg kan forstå, at SF ligesom Socialdemokratiet vil brandskatte 14.000 landmænd med 1,1 mia. kr.
Nu så jeg så også ved SF’s landsmøde, at man vil hjælpe dansk erhvervsliv, og derunder hører jo også landbruget.
Så hvordan hænger SF's politik sammen?
Man står og siger et, når man holder skåltaler, men nu står vi så her med et konkret forslag, som skal støtte op om et erhverv, og så skubber man simpelt hen til dem, der ligger ned.
Tage Leegaard (KF), 2010-05-04:
Nu kunne jeg høre, at Socialistisk Folkepartis ordfører for lidt siden advarede mod at svinge sig op i nogle ideologiske højder.
Jeg synes nok ikke, at der blev sparet på ideologien, da ordføreren begyndte at tale om landbruget som de store jordbesiddere.
Jeg tror da, at det vil interessere de mange tusinde landmænd rundtomkring, som arbejder hårdt for at skaffe til dagen og vejen, at høre, at de bliver karakteriseret som sådan nogle typer af Socialistisk Folkeparti.
De har åbenbart noget at se frem til.
Det, mit spørgsmål egentlig går på, er, om ikke man i SF er optaget af at skaffe dansk landbrug nogle rammer, så de kan konkurrere på lige fod med landmændene i deres nabolande, i de omgivelser, som svarer til den hverdag, de er ude i.
Flemming Bonne (SF), 2010-05-04:
Det er sådan set det, jeg står og plæderer lidt for, men det kræver, at man i dansk landbrug viser omstillingsparathed, at man er parat til at blive mere fleksibel og arbejde med andre produkter.
Så tror jeg altså nok, at der skal være en gylden fremtid for store dele af dansk landbrug.
Jeg har kritiseret det her lovforslag for, at det ensidigt favoriserer de store jordbesiddere.
Sådan er det jo i sagens natur.
Det er dem, der ejer meget jord, som vil få størst gavn af forslaget, og derfor tror jeg ikke et øjeblik på, at de mindre brug får ret stor gavn af forslaget.
Tage Leegaard (KF), 2010-05-04:
Nu har jeg hørt Socialistisk Folkeparti tidligere i dag været ude at snakke om, at regeringens politik vil være en massakre på velfærden.
Jeg tror, at hvis vi ikke gavner dansk landbrug, vil der blive en massakre på arbejdspladser i landbruget, men det bekymrer åbenbart ikke ordføreren.
Flemming Bonne (SF), 2010-05-04:
Jeg synes faktisk, at jeg har brugt meget taletid heroppe på stolen for at forklare, at vi vil et helt andet landbrug, et mere effektivt landbrug, et omstillingsparat landbrug, et, der kan noget mere end det landbrug, vi ser i dag, som entydigt fokuserer på masseproduktion af discountvarer.
Det er jo ikke ligefrem det, dansk landbrug skal sikre sin fremtid ved.
Det vil vi gerne være med til.
Henrik Rasmussen (KF), 2010-05-04:
Landbrugs- og fødevareerhvervet skaber ikke bare beskæftigelse og vækst i fødevaresektoren, men også i energisektoren, engrosindustrien og en række følgeindustrier, herunder også i bygge- og anlægsbranchen.
Denne beskæftigelse er i særdeleshed væsentlig for livet i udkantsområderne.
Dette lovforslag er en del af aftalen om »Grøn Vækst« og vedrører nedsættelse af skatten på produktionsjord ved nedsættelse af grundskyldspromillen, som sker, ved at der i 2011 bliver en samlet lettelse af jordskatterne på 500 mio. kr. for ejendomme, der benyttes til landbrug, gartneri, planteskoler, frugtplantager eller skovbrug.
Aftalen om »Grøn Vækst 2.0« tager sigte på at forbedre vandmiljøet og naturtilstanden og sikre beskæftigelsen i landbrugs- og fødevareerhvervet.
Formålet med dette lovforslag er at understøtte de enkelte bedrifter, og nedsættelsen betyder, at grundskyldspromillen på produktionsjord reduceres med 5,1 promillepoint i 2011.
Kommunerne vil i 2011 blive kompenseret individuelt af staten for nedsættelsen af grundskylden.
Der er sagt meget i salen om »Grøn Vækst«.
»Grøn Vækst« indeholder en del punkter, som skal udmøntes af regeringen.
Bl.a. indeholder »Grøn Vækst« meget om økologi, og med aftalen har man også sikret, at produktionen af økologiske varer forhøjes, endda fordobles, fra 2010.
Forskellen mellem den socialistiske del, vil jeg sige, af Folketinget og den borgerlige del er, at når vi fremsætter et forslag, er det selvfølgelig finansieret.
Og det er finansieret, som det også tidligere er sagt, ved at pesticidafgiften hæves, og ved kvælstofregulering og lønsumsafgift for finansielle virksomheder.
Når vi taler om økonomisk politik i det marked, som vi er i øjeblikket, er det svært at sige, at det lige præcis er sådan, det ved vi alle sammen.
Vi kan kigge ud ad vinduet og se den finansielle krise, men vi har da i hvert fald et værktøj og en formodning om, at det her er noget, der vil komme til at virke.
Det vil også virke i forhold til vækst, for det, vi bl.a. gerne vil skabe med det her, er et højere indkomstprovenu, og det er så der, hvor vi igen er meget forskellige i blokkene her i Folketingssalen.
Det er også fint, at vi kan tilkendegive de politiske ståsteder, som vi har.
Vi tror på, at ved at vi sænker afgifterne, skaber det også større incitament til at tjene flere penge.
Så må man sige, at landbruget jo er et erhverv i Danmark, hvor det ikke kun drejer sig om vækst i disse tider.
Det handler altså også om at bevare de arbejdspladser, som allerede er der, og jeg synes, det er utrolig vigtigt at få det med i den her meget spændende debat.
Derfor støtter Det Konservative Folkeparti naturligvis dette lovforslag.
Thomas Jensen (S), 2010-05-04:
Nu hørte vi jo før, at Dansk Folkeparti brugte det meget flotte ord om det her, at det her var en skatteomlægning, og at Dansk Folkeparti derfor var hundrede procent sikker på, at det her nok skulle hænge sammen økonomisk.
Nu står den konservative ordfører så og fremfører, at det er helt sikkert, at pesticidafgiften og kvælstofreguleringen nok skal bære det hele hjem sammen med lønsumsafgiften.
Jeg vil bare gerne høre den konservative ordfører garantere her fra talerstolen, at det, der er i »Grøn Vækst« om kvælstofregulering og om pesticidafgift, vil blive indført, som det er lovet, på rette tidspunkt, og dermed også vil garantere, at det her bliver fuldt finansieret.
Flemming Bonne (SF), 2010-05-04:
Som jeg ser det, er et af landbrugets grundlæggende problemer, at man ikke er i stand til hurtigt at tilpasse sig nye markedssituationer.
Man er alt for fastlåst i sin produktion.
Så tror jeg på, at dansk landbrug går en gylden fremtid i møde.
Özlem Sara Cekic (SF), 2010-05-04:
Jeg har ikke sagt, at SF var det eneste parti.
Altså, vi fremsætter det her forslag sammen med Det Radikale Venstre og Enhedslisten, og det er, fordi vi tror på, at vi kan gøre tingene bedre.
Det er så ikke ensbetydende med, at de ting, der bliver gjort, er fuldstændig langt ude.
Men vi har bare en tro på, at det kan gøres bedre.
Så er det jo rigtigt, at der da er sat nogle initiativer i gang.
Sådan er det jo også på mange andre områder, altså at der bliver sat nogle initiativer i gang.
Og så laver vi også nogle andre initiativer, fordi vi kan se, at der måske skal mere vision til.
Vi har da behandlingsret i forbindelse med mange andre lidelser, så jeg forstår ikke, hvorfor man ikke også kan have det i forbindelse med selvmord.
Vivi Kier (KF), 2010-05-04:
Jeg er ikke i tvivl om, at SF mener, at de kan gøre det bedre; det kender vi på alle områder.
Jeg har prøvet sådan i min lille bog at tælle alle de her ufinansierede forslag, der har været, sammen – vi er oppe på forslag for mange, mange milliarder – og så vil jeg blot lige spørge: Hvad synes SF så om, at vi faktisk hører Socialdemokraterne sige om det her beslutningsforslag, at de ikke kan stemme for, netop fordi der er den manglende finansiering?
Hvad er svaret på det?
Bertel Haarder (V), 2010-05-04:
Jeg synes nu ikke, der var så stor forskel på det, jeg lige har sagt, og så det, som hr. Møller Mortensen refererede.
Det er i hvert fald i samme retning.
Nu er jeg jo blevet den, der så skal gøre det i praksis, og det kan godt være, at jeg har mistet lidt tid, men jeg var jo grundlæggende positiv.
Jeg nævnte alt det, man kan gøre, uden at ændre loven, men jeg afviste jo ikke, at vi kan komme dertil, at vi skal ændre loven.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-05-04:
Men jeg er nu, vil jeg sige til ministeren, alligevel ganske forvirret over holdningen, for jeg tolker det klart som en retræte, hvad angår de tidligere udtrykte holdninger her, og derfor bliver jeg nødt til meget konkret at spørge til det taskforcearbejde, som regeringen tidligere har sat i værk på det her område.
Hvor ligger det henne?
Altså, der har man bedt alle interessenter og alle de store faggrupper om at arbejde med lige nøjagtig for at prøve at kigge på opgaveglidning, opgaveflytning, og hvor man er nået til.
For da arbejdede man, som jeg er orienteret, meget konkret i forhold til kliniske ekspertsygeplejersker.
Et andet spørgsmål, jeg bliver nødt til at stille ministeren, er: Ønsker ministeren fortsat som i februar måned sidste år, at sygeplejerskerne skal have en decideret videreuddannelse i forhold til at blive kliniske ekspertsygeplejersker, eller vil man med det omtalte kompetencekort nu blot registrere, hvor sygeplejerskerne har arbejdet, og så sige, at det qua deres tidligere ansættelse giver dem kvalifikationer til at løse opgaver?
For det, vi beder om i forbindelse med vores beslutningsforslag her, er jo præcis, at sygeplejerskerne skal have en kompetence til at forlænge recepter og justere medicin inden for et begrænset område defineret af Sundhedsstyrelsen.
Bertel Haarder (V), 2010-05-04:
Jeg har den samme holdning til opgaveglidningen, som jeg havde, da jeg var undervisningsminister.
Der er jo ikke trukket noget fra.
Nu kommer jeg så med kompetencekortet, som ikke var inde i billedet ved den tidligere lejlighed.
Jeg synes, at kompetencekortet er en rigtig god og moderne måde at udvikle opgaveglidningen på, for med kompetencekortet sker der jo en anerkendelse af de realkompetencer, som man har udviklet i de job, man har færdedes i.
Og jeg går ud fra, at spørgeren også er interesseret i, at vi taler om kompetenceglidning i tilfælde, hvor vi har at gøre med erfarne medarbejdere, som faktisk har en baggrund for på delegation af lægen at varetage nogle opgaver, som sygeplejersker normalt ikke varetager.
Jonas Dahl (SF), 2010-05-04:
Jeg skal ikke kunne sige, om det er tidspunktet, der gør det, men det bliver lidt til dansen om den varme grød.
Jeg synes, det er fint, at ministeren i sin egenskab af tidligere undervisningsminister har haft mange drøftelser med de pågældende tidligere sundhedsministre, men nu har man vel siddet og arbejdet med det, må vi gå ud fra, siden 2001, sådan fik ministeren det i hvert fald til at lyde.
Så vil jeg bare høre, om ministeren kan løfte sløret for, hvornår man kan regne med, at der så også rent faktisk kommer til at ske noget.
Man kan så være enig eller uenig i det konkrete forslag, men i 2009 stod der i Ugeskrift for Læger om den daværende sundhedsminister: »Ministeren samler nu de faglige organisationer for at få gang i opgaveglidningen.
Han vil se handling nu, ellers vil han lovgive.«
Bertel Haarder (V), 2010-05-04:
Først gør vi det, vi kan, uden at ændre loven, og det er jo ikke så lidt, vi kan gøre, uden at ændre loven.
Derefter ser vi på, om det er nødvendigt at ændre loven.
At nogle ordførere så synes, at det skal gå lidt stærkere, må de meget gerne for min skyld, og i øvrigt så byder jeg presset velkommen, det har jeg ikke spor imod, så tak for opfordringen.
Men ingen kan påstå, at regeringspartierne ikke har været i gang med denne sag, for det var faktisk Venstres og Konservatives ordførere, der startede denne debat, og det vil jeg godt tage hatten af for.
Jonas Dahl (SF), 2010-05-04:
Jeg synes, det er fint med en debat, men er det ikke også på tide, at der så kommer noget handling?
Det er sådan set det, jeg efterlyser fra ministerens side.
Nu går jeg ud fra, at det er den her periode, vi snakker om, jeg går ikke ud fra, det er den første periode, ministeren var undervisningsminister i, vi snakker om, for så spænder arbejdet med det her over meget lang tid.
Men spøg til side, jeg går ud fra, at man så har arbejdet med det her siden 2001.
Mener ministeren, om det er forsøget på at samle alle de faglige organisationer i Sundhedsministeriet igennem de senere år for at finde ud af en opgaveglidning, der har udmøntet sig i det her kompetencekort?
Er det sådan jeg skal forstå ministeren?
Eller har ministeren yderligere tiltag i ærmet, for det synes jeg sådan set at det her område fortjener?
Vi har vel behov for generelt at se på opgaveglidning, ikke kun på sygeplejerskeområdet, der er vel generelt set behov for at kigge på opgaveglidning i sundhedssektoren?
Det anerkender ministeren jo også.
Men jeg vil bare høre, om kompetencekortet er den eneste løsning, ministeren ser for sig, og om det er det eneste, der er kommet ud af det arbejde, der er lavet i Sundhedsministeriet de senere år?
Bertel Haarder (V), 2010-05-04:
For hvad er det, der er problemet ved at inddrage autorisationsloven og sige, at nu kan sygeplejersker ordinere visse typer medicin?
Hvad er det, der er problemet ved det?
I dette tilfælde er det jo et glimrende skridt på vejen at sige, at der er nogle, der har mere erfaring end andre, og dette kan vi skrive ned på noget, vi kalder et kompetencekort, og som dokumenterer den kompetence, man har erfaret, det kan være gennem efteruddannelse, det kan være gennem de funktioner, man har varetaget i sit job på det operationsafsnit, hvor man har arbejdet, eller hvad det nu er, man har som baggrund.
Så når vi nu er så enige, hvorfor skal vi så pludselig være uenige?
Det forstår jeg ikke.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-05-04:
Tak for det.
Nu var det jo formanden, der fik smilet lidt frem hos mig, men det har der nu været flere grunde til, også her under ordførerens tale.
Jeg vil gerne takke Venstres ordfører for en rigtig god tale, og jeg vil sige: Jeg er vel nok ærgerlig over, at ordføreren ikke er minister i den her sammenhæng, for så var vi et skridt længere.
Et af paradokserne er, at Venstre ikke kan støtte forslaget, fordi man ønsker fokus på uddannelsesforløbet.
Jeg kan jo tydeligt erindre, hvordan debatten foregik sidste forår, og jeg vil da spørge ordføreren, om ordføreren ikke er utilfreds med det tempo, der har været det sidste år – ikke bare gennem taskforcen, men også gennem det, at skiftende ministre ikke har sat mere tempo på det.
Jeg står jo her med en klar fornemmelse af, at regeringen, Venstre og De Konservative har talt og talt og talt, men at der ikke er blevet handlet.
Et andet spørgsmål til ordføreren er ...
Birgitte Josefsen (V), 2010-05-04:
Jeg tror, at jeg er lige så ked af det, som Socialdemokratiets ordfører er, altså af, at der ikke er kommet mere ud af den task force-gruppe, der har været nedsat, end der er.
Det havde været rigtig godt, hvis de faglige grupper selv var kommet frem til, hvordan man virkelig kunne få noget mere gang i, jeg vil ikke kalde det opgaveglidningen, men opgaveflytningen.
Men jeg kan forstå, at man ikke er nået sådan særlig langt i den gruppe, der har siddet.
Jeg har ikke læst rapporten eller set rapporten på nuværende tidspunkt, men det kommer vi jo nok til på et tidspunkt.
Men hvis det var sket, havde vi måske ikke behøvet at stå her i dag.
Men man har ikke selv villet løse opgaven, så vi må se, om vi kan løse opgaven.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-05-04:
Mange tak.
Ministeren omtaler kompetencekort.
Jeg kan overhovedet ikke se nytten af det her kompetencekort.
Jeg bliver nødt til at spørge Venstres ordfører: Når vi taler om kliniske ekspertsygeplejersker, taler vi så om en videreuddannelse af sygeplejersker, eller taler vi blot om, at man skal hakke nogle mærker af eller få flidspræmiemærker, som man kan sætte ind på et kompetencekort?
Ordføreren siger jo selv, at det her drejer sig om kvalitet for patienterne, og at det også drejer sig om entydighed, i forhold til at man får lagt kompetencer til en grunduddannelse.
Er det rigtigt forstået, at det også er Venstres holdning?
Birgitte Josefsen (V), 2010-05-04:
Det er Venstres holdning, og jeg lyttede mig også til, at det er ministerens holdning, at der skal nedsættes en arbejdsgruppe, der skal kigge på, hvordan man kan få uddannet sygeplejersker til at varetage opgaven med bl.a. de kroniske patienter, og det handler både om uddannelse og om kompetencer.
Flemming Møller Mortensen (S), 2010-05-04:
Tak til ministeren for det.
Jeg vil jo sige, at ja, det er snart midnat, men ministeren kunne jo have gjort sit til, at vi ikke skulle stå her så sen en aften og diskutere det.
For ministeren har jo tidligere forholdt sig til det, godt nok i et andet ministerembede; det var som undervisningsminister.
Det, det drejer sig om, det er jo rigtigt, som ministeren siger, er jo, at Venstre og Konservative tidligere har forholdt sig til det her – det var i februar måned sidste år – og da sagde ministeren som undervisningsminister, at man sammen med Sundhedsministeriet ville arbejde rigtig målrettet på det her, og at man forventede, at der i august måned 2010 ville ligge en ændring og en beskrivelse af den uddannelse, som sygeplejersker skulle igennem, altså en videreuddannelse for at blive kliniske ekspertsygeplejersker.
For ministeren udtrykte sammen med sundhedsministeren, at det var der rigtig, rigtig megen fornuft i, ikke kun at gå ind og ændre autorisationsloven, men også sikre et videreuddannelsesforløb, fordi de kroniske patienter stod og ventede derude.
De venter stadig væk, vil jeg sige til indenrigs- og sundhedsministeren, men nu kan jeg høre, at ministeren har en helt anden holdning til det, end han havde i marts måned sidste år.
Villum Christensen (LA), 2010-05-04:
Jeg fornemmer, at man er rimelig enig i mange af de her principper.
Ét er så, at vi måske giver et par milliarder for meget for tingene, fordi vi har indordnet os, som vi har, men noget andet er, at vi jo også ser lange køer især ude foran apotekerne i storbyerne.
Er det sådan, at ordføreren vil komme med et bud på, om det er, fordi vi har reguleret systemet, som vi har gjort det, eller om det er på trods af det?
Jeg kan også spørge sådan: Tror ordføreren, at en markedsliggørelse, hvor vi får flere apoteker og mere hensyntagen til kundernes gøren og laden, kan være med til at reducere de nærmest polske køer, vi kan se foran apotekerne?
Preben Rudiengaard (V), 2010-05-04:
Jamen jeg vil da gerne sige til ordføreren fra Liberal Alliance, at det da ikke er behageligt at stå i sådan en kø og vente på at få sin medicin.
Det kan vi også godt gøre noget ved.
Nu må jeg sige, at Apotekerforeningen har regnet ud, at man i gennemsnit venter 4,7 minutter, men det er over hele landet.
Jeg har også set de køer, som er nogle steder, især mellem to helligdage, hvor folk lige pludselig mangler medicin og ikke tør se den kommende weekend i møde uden den, og så får man de lange køer.
Derfor vil jeg helt klart præcisere, at der ikke er noget til hinder for, at apotekerne kunne lave flere filialer i de store byer, steder, hvor folk kunne gå hen – i en konkurrence – ikke noget problem med det.
Der, hvor jeg har den største bekymring, er de udkantsområder, hvor det ikke er så interessant at drive apotek, og der skal vi sikre en ordentlig service.
Og i Venstre arbejder vi meget med Danmark i balance – det ved ordføreren nok – og derfor er det også vigtigt, at medicintilgængeligheden ikke kommer til at lide de steder, hvor der også bor mennesker, som i øvrigt er glade for at bo der.
Jeg bor bl.a. også i Udkantsdanmark, og det er jeg glad for, og jeg venter ikke så længe på mit apotek, som man kan risikere at gøre i en storby.
Jonas Dahl (SF), 2010-05-04:
Jeg vil gerne kvittere for ordførerens udmærkede tale, som jeg er meget enig i.
Derfor kunne jeg godt være interesseret i at høre, om ordføreren så også mener, at vi skal vide, hvem der ejer vores privatpraktiserende læges praksis som et konkret eksempel.
Liselott Blixt (DF), 2010-05-04:
Jeg er ikke helt klar over, hvad ordføreren stiler hen imod, om det er et helt andet forslag, det drejer sig om.
Jeg ved ikke, om ordføreren kunne definere det lidt bredere?
Jamen jeg tror, at der er meget stor forskel.
Når det her drejer sig om medicin og apoteker er det netop, fordi vi ser medicinalfirmaer have en stor økonomisk interesse i medicin og i, hvad priserne er.
Hvis det drejer sig om en praktiserende læge, er der jo en overenskomst, så der tror jeg ikke, man kan have en økonomisk interesse på samme måde.