Ole Birk Olesen (LA), 2015-04-28:
Det kan jeg bekræfte.
Det har jeg også lige gjort over for hr. Lennart Damsbo-Andersen.
Der er i dag ifølge regeringens tal 330.000 danskere, som kun har ringe økonomisk tilskyndelse til at arbejde.
Når regeringens skattereform er fuldt indfaset i år 2023, vil de 330.000 være reduceret til 250.000.
Det glæder mig, at regeringen ved økonomiministeren her fra talerstolen siger, at man er åben over for yderligere tiltag, som kan nedbringe antallet af danskere, som kun har ringe økonomisk tilskyndelse til at arbejde.
Jeg bed mærke i, at det, ministeren sagde, var rigtig godt.
Ministeren udbad sig også løsningsforslag, og det vil jeg også gerne byde ind med.
Vi har jo i Liberal Alliance fremlagt en 2025-plan, som bl.a. rummer, og det er et ret stort element i planen, at det bedre skal kunne betale sig at arbejde uanset indkomst, ved at man gør de første 7.000 kr. af månedslønnen fuldstændig ubeskattede.
Der skal ikke betales nogen indkomstskat overhovedet af de første 7.000 kr. af månedslønnen.
Vi har også regeringens ord for, hvad det vil betyde for antallet af mennesker i Danmark, som kun har en ringe økonomisk tilskyndelse til at arbejde.
Det vil falde fra de 250.000 i 2023, når regeringens skattereform er indfaset, til blot 92.000, når så Liberal Alliances politik lægges oveni – altså fra 250.000 til 92.000.
Det rykker rigtig meget.
Det rykker dobbelt så meget som regeringens egen skattereform.
Det er jo tal fra Økonomiministeriet, så jeg ved, at ministeren er bekendt med dem.
Det er så vores bud, det lægger vi på bordet, og vi håber, at regeringen vil tage det til sig og lytte til os.
For vi står med et problem.
Det er faktisk så absurd stort et problem, at der er mellem 25.000 og 30.000 selvstændige i Danmark, som bl.a. på grund af de skatter, de betaler, kommer ned på en årsindkomst efter skat, som ligger under det niveau, de ville have ligget på, hvis de lukkede deres selvstændige virksomhed og i stedet søgte om kontanthjælp.
Der er 7.000-10.000 deltidslønnede i Danmark oveni, som ville have fordel af at opsige deres deltidsjob og i stedet søge om kontanthjælp.
De ville simpelt hen få flere penge efter skat, hvis de ikke arbejdede deltids, men i stedet var på kontanthjælp.
Det her er også tal fra Økonomiministeriet.
Man kan selvfølgelig sige, at folk, der arbejder deltids, og folk, der arbejder som selvstændige, selv er lidt ude om det, for de kunne jo bare arbejde fuld tid, eller de kunne lade være med at starte egen virksomhed med risiko for en lav indkomst til at starte med.
Det er også fuldstændig rigtigt.
Men der er nu altså noget mærkeligt i det, hvis det er skatten, der gør, at de kommer ned på en indkomst, der ligger under det, de ville få, hvis de var på kontanthjælp.
Altså, så opkræver man skat af nogle folk, der i forvejen har en lav indkomst, for så at dele pengene ud, som opkræves i skat, til nogle andre, som slet ikke arbejder, og som så ender med at få en højere indkomst end dem, som betaler skatten.
Sådan bør det ikke være.
Og det vil vores forslag om ingen skat af de første 7.000 kr. også i høj grad råde bod på.
Vi har talt lidt om rådighedsregler her i dag, og de gør bare ikke det job, der skal gøres.
Rådighedsregler skal selvfølgelig være til.
Det skal være sådan, at der er krav om, hvad man skal gøre for at stå til rådighed for arbejdsmarkedet, når man gerne vil have dagpenge eller kontanthjælp.
Men som alle ved, også alle, der benægter det fra den her talerstol, fordi de har en politisk interesse i det, kan man jo ikke tvinge folk til at udvise stort engagement i en jobsamtale.
Man kan godt tvinge folk til at gå til en jobsamtale, men man kan ikke tvinge folk til under jobsamtalen at give udtryk for, at de rigtig gerne vil have det der job.
Man kan heller ikke, når de er startet i et nyt job, tvinge dem til, at de så ikke lægger sig syg, når der er gået en uge, med den begrundelse, at nu har de altså lige fået ondt et sted.
Den slags ting oplever arbejdsgiverne jo ofte, når de får folk sendt ud i arbejde fra det lokale jobcenter, som f.eks. at lysten til at gøre sig umage med at beholde det job nogle gange kan ligge på et lille sted.
Det betyder ikke, men det bliver jeg skudt i skoene, at jeg mener, at alle arbejdsløse ikke vil have et arbejde.
Det betyder jo det, som jeg har sagt tidligere i dag: Tallet viser, at en tredjedel eller 30 pct. af de jobklare kontanthjælpmodtagere reelt ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det skal vi selvfølgelig gøre noget ved, og det har vi nu lagt forslag frem om.
I det, der er blevet sendt fra vores 2025-plan til Finansministeriet, gælder de 6.700 og et eller andet ikke for forsørgere.
Det er jo sådan på ungeydelsen i dag, at hvis man får et barn, så ryger man væk fra ungesatsen og op på en højere sats, og det er det forslag, vi har sendt til Finansministeriet til beregning.
Så var spørgsmålet, om vi kunne gå ind for et kontanthjælpsloft.
Det er ikke vores politik med et kontanthjælpsloft.
Vi foretrækker den kontanthjælpsmodel, som er lagt frem i vores 2025-plan, men hvis der ikke er flertal for den, så er vi da villige til at gøre noget andet for at sikre, at det kan betale sig at arbejde, og det kunne f.eks. være et kontanthjælpsloft i stil med det, som gjaldt før 2011, hvor den her regering kom til.
Men det er ikke vores politik.