runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (SF), 2010-04-23:
Som det sidste lovforslag i striben af forslag i dag om spillemarkedet, er der så det vedrørende uddelingen af pengene, udlodningen af overskuddet.
Det er ikke kun fra heste- og hundevæddeløb, men også fra det store område omkring Lotto.
Som jeg har sagt under den forrige behandling, er vi meget glade for at være en del af forliget om spillemarkedet.
Det var vigtigt for os at sikre, at kulturlivet og idrætsorganisationerne og andre stadig kunne få gavn af tipsmidlerne.
Det vil vi selvfølgelig gerne støtte på en god måde gennem tipsmidlerne.
På linje med fru Karin Nødgaard har jeg selv kunnet nyde godt af det som udøver af badminton, træner i det i en DGI-organisation, jeg har spillet musik, der har været støttet af det, og senere i en politisk ungdomsorganisation, der jo også har gavn af det her, hvor man understøtter almennyttige organisationer inden for en lang række områder.
På grund af den uholdbare situation, der har været på spillemarkedet, hvor flere og flere indtægtskroner er røget væk fra tipsmidlerne og væk fra overskuddet til staten, har overskuddet til brug i de almennyttige organisationer været faldende, og det ville fortsat være det i høj hast, hvis ikke der blev gjort noget.
Nu har vi fundet et niveau, der giver et fornuftigt råderum til organisationerne.
Fra 2012 vil det være 1 mia. kr. og 735 mio. kr., og vi har lavet en mekanisme, der sikrer mod udhuling af beløbet fremover.
Det var også vigtigt for os at sikre, at tipsmidlerne får en nogenlunde konstant størrelse, ellers bliver det meget svært for de foreningsaktive at planlægge længere ud i fremtiden.
Vi er meget tilfredse med den model, vi kom frem til i forligskredsen.
Vi kunne selvfølgelig altid godt have tænkt os et større beløb, men det her var, hvad vi kunne enes om.
Vi har aftalt en evaluering i 2014, så vi kan rette op på eventuelle skævheder, men det basale er på plads, nemlig en fornuftig finansiering, som også organisationerne selv har erklæret sig tilfredse med.
Vi er meget glade for, at vi også har fået den her knast af vejen som en del af et nyt, samlet kompleks omkring spillelovgivningen, der altså giver et bedre og mere reguleret spillemarked og fortsat finansiering via tipsmidlerne til de mange gode ting, der foregår i idræts- og kulturlivet og i almennyttige organisationer på mange fronter i Danmark.
Inger Støjberg (V), 2010-04-23:
Jamen det er jo noget sludder, vil jeg sige til hr. Leif Lahn Jensen.
Det er noget værre sludder.
Kigger man på den lange liste over initiativer, som regeringen har indført og gennemført, netop for at manøvrere Danmark så skånsomt som overhovedet muligt igennem den internationale finanskrise, og summerer det op, vil man kunne se, hvilket tal der så vil stå til slut over, hvor mange job der er blevet sikret på grund af den lange række af initiativer: fremrykning af investeringer, trafikinvesteringer, SP, skattelettelser, ja, vi kan tage hele striben, og så selvfølgelig også inklusive den lave rente, som vi jo har været begunstiget af – ja, man ville jo komme til det facit, at der ville stå 75.000.
75.000 mennesker har nydt godt af det her, og det er 75.000 mennesker, der så ikke har mistet deres job.
Så derfor er det noget værre sludder, som hr. Leif Lahn Jensen kommer med.
Og jeg synes faktisk, at det vil klæde Socialdemokratiet også at spille med på den bane i stedet for at udbrede misinformation på den her måde.
Nanna Westerby (SF), 2010-04-23:
Jeg skal ikke gøre mig til herre over, hvad de forskellige partier har tænkt sig at stemme til de forskellige forslag til vedtagelse, der ligger, når vi har dem til afstemning på tirsdag.
Men jeg kunne forestille mig, at forligsparter f.eks. ikke har tænkt sig at stemme imod en bekræftelse af forliget, og så kan jeg sådan set ikke se det store problem i det.
Jeg vil bare konkludere, at det, jeg synes er det rigtig ærgerlige, altså er, at vi har rejst en problemstilling, som både er en ret stor samfundsudfordring og en udfordring for rigtig mange unge – både dem, der mangler praktikpladser, og de tusindvis af unge, som må få ødelagt starten på deres arbejdsliv, fordi de ikke kan få et arbejde – og det bliver behandlet ved, at man ikke stiller spørgsmål og ikke rigtig vil diskutere andet end forligsbrud.
Det synes jeg simpelt hen er rigtig, rigtig ærgerligt for de mange unge, som går arbejdsløse lige nu.
Mange tak for det.
Jeg skrev mig på, fordi jeg har lidt svært ved at finde ud af, hvad det præcis er, regeringen mener om de her sociale klausuler.
Det er ikke så lang tid siden, at undervisningsministerens forgænger, hr. Bertel Haarder, sagde til Ugebrevet A4, at grunden til, at sociale klausuler aldrig er blevet brugt med hensyn til at optage lærlinge, er, fordi det er ulovligt, og han henviste til, at det er diskriminerende i henhold til reglerne om offentligt udbud.
Der er rigtig mange kommuner, som ikke tør gå i gang med dette projekt, fordi man har den opfattelse i Undervisningsministeriet.
Sådan har Undervisningsministeriet jo også svaret flere gange.
Nu står ministeren så i dag og siger, at det måske kan være meget fornuftigt at gøre.
Deler ministeren sin forgængers opfattelse af, at det her er ulovligt, eller vil hun gerne være med til at opfordre kommunerne til at gøre det?
Inger Støjberg (V), 2010-04-23:
Allerførst vil jeg bare lige sige til hr. Frank Aaen, at jeg jo er et nøjsomt menneske, så selv lidt har ret.
Så selv når hr. Frank Aaen roser en lillebitte smule, bliver jeg glad.
Jeg vil meget gerne diskutere indholdet i den her aftale, og jeg vil også meget gerne diskutere de forslag, som er blevet lagt frem også af Enhedslisten, men jeg tror så også bare, at man må erkende, at det verdensbillede, hr. Frank Aaen har, og det verdensbillede, at jeg har, er meget, meget forskellige.
Derfor kan jeg bare sige, at det er meget sjældent, jeg er enig med hr. Frank Aaen i ret meget, og jeg er heller ikke enig med hr. Frank Aaen i ret mange af de betragtninger, som hr. Frank Aaen er kommet med her i dag.
Men det håber jeg at vi kan få lejlighed til at diskutere på et andet tidspunkt, om ikke andet så i et samråd.
Der har vi jo indimellem også fornøjelsen af hinanden.
Frank Aaen (EL), 2010-04-23:
Ja, nu kan man jo selvfølgelig have det småt med at modtage ros af forskellige årsager, men jeg ville nok alligevel overveje her til aften, om det helt tæller med i roseregnskabet, at jeg siger, at ministeren har ret i, at de borgerlige partier i dag har sikret, at vi ikke har haft en konstruktiv debat.
Men nok om det.
Det absurde fortsætter jo, for det er Enhedslisten, der stiller spørgsmål til ministeren, og hvad ministerens kommentar er til det, vi har sagt i debatten, og så fortsætter diskussionen med, om der er sket et forligsbrud.
Det har ikke noget med mig eller Enhedslisten at gøre.
Når jeg siger, at det ikke har været en konstruktiv debat, så har ministeren lige leveret et nyt argument for, hvorfor den ikke er konstruktiv, nemlig at man hellere vil diskutere Christiansborgfnidderfnadder end at diskutere emnet.
Inger Støjberg (V), 2010-04-23:
Nu var der jo ikke så meget spørgsmål i det her, men jeg bliver nødt til sådan lige at gøre op med mig selv, hvordan jeg har det, når jeg går ned fra talerstolen.
Nu har jeg fået ros af både hr. Frank Aaen og hr. Leif Lahn Jensen.
Det hører til sjældenhederne, og jeg ved heller ikke rigtig, om det er en ros, jeg skal være glad for.
Jeg sad ved bordet fra start til slut.
Der var en fælles erkendelse af, at her var et spørgsmål, som vi måtte løse, og det måtte vi gøre sammen.
Det var et rigtig godt arbejde, vi lavede på det tidspunkt.
Så er det jo bare mærkeligt, at når man så kigger på det forslag til vedtagelse, som Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre er med til at fremsætte i dag, ja, så ser man, at der pludselig er en række forslag, som man end ikke bragte op under debatten, dengang vi lavede forliget.
Man bragte end ikke de sociale klausuler op.
Det er noget, man pludselig i dag er kommet i tanker om til lejligheden, men da man havde chancen for at få det gennemført, var man ligeglad.
Da betød de sociale klausuler ingenting.
Frank Aaen (EL), 2010-04-23:
Det var bare, fordi ministeren jo gjorde den fuldstændig korrekte iagttagelse, at det ikke havde været nogen særlig konstruktiv debat.
Det er jeg helt enig i.
Og det var den jo ikke, fordi regeringspartierne brugte deres taletid på at skælde ud på forligspartierne og sige, at der var forbud mod at deltage i denne debat, fordi de havde indgået forlig.
Fred være med det, det har jeg kommenteret flere gange.
Men vi er jo to partier her i salen, som ikke på nogen måde kan beskyldes for at være forligsbrydere, vi er ikke med i forliget, og vi har faktisk fremsat ganske konkrete forslag.
Dem kunne man have debatteret, hvis det var sådan, at man overhovedet var interesseret i en konstruktiv debat, i stedet for bare at forbigå dem i tavshed.
Inger Støjberg (V), 2010-04-23:
Altså, først og fremmest vil jeg sige til hr. Leif Lahn Jensen, at det jo ikke nytter noget at stå og blive sådan lidt småsur – lidt vrissen fornemmer jeg næsten hr. Leif Lahn Jensen er, i hvert fald meget mismodig, kan man sige – over, at en lang række unge Venstrefolk har deltaget i debatten i dag, for det er jo det, vi har Folketingssalen til.
Ja, halløjsa, må jeg næsten sige, for det er jo altså en del af det parlamentariske arbejde.
Det er jo altså sådan, at vi hele tiden kigger på, om der skal tages nye initiativer, for skal der det, jamen så skal de jo gennemføres.
Men jeg synes også, at vi med rette kan spørge, og det er jo det, der er blevet spurgt om hele dagen, om Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre nu pludselig bare stikker halen mellem benene.
Vi har indgået aftale om en kæmpestor, gigantisk pakke, som skal hjælpe de unge i gang, og noget af det blev vedtaget så sent som i går, så det er jo egentlig noget mærkelig noget at begynde at diskutere det på den her måde i dag.
Ydermere bliver jeg nødt til at tilføje, at ...
Leif Lahn Jensen (S), 2010-04-23:
Nu vil jeg sige til beskæftigelsesministeren, at beskæftigelsesministeren har gjort mig rigtig glad.
Efter at vi har stået her i 2½ time, begynder vi først nu at kunne diskutere det, vi er kommet for at diskutere med beskæftigelsesministeren.
Den ros skal beskæftigelsesministeren have, men den ros skal så hele den flok, beskæftigelsesministeren også har sørget for kom herned, ikke have.
Det, vi diskuterer nu, synes jeg der er substans i, og så kan man være enig eller uenig.
Det er o.k., for det er jo politik.
Jeg har så bare et spørgsmål.
I samrådet i Arbejdsmarkedsudvalget den 23. maj sagde ministeren følgende: Regeringen tilpasser hele tiden beskæftigelsespolitikken, så den passer til de udfordringer, vi står over for, også for unge, på arbejdsmarkedet.
Så vil jeg spørge: Er det ifølge beskæftigelsesministeren nok, vi har gjort nu, eller har beskæftigelsesministeren gjort sig nogen tanker, som hun måske vil fortælle os om, altså nogen visioner om, hvad mere vi kan gøre?
Tina Nedergaard (V), 2010-04-23:
Jeg vil starte med at sige, at hvad der gælder af konkurrenceregler, er slet ikke et regelsæt, der henhører under mig; det henhører under et andet ministerium.
Jeg blev spurgt om, hvad regeringen mener om sociale klausuler specifikt i forhold til praktikpladser, og der siger jeg, at det ikke er tilladt; det er ikke lovligt at lave en generel ordning.
Det er sådan set lovgivningen.
Det er ikke lovligt at lave en generel ordning.
Jeg har også redegjort for, hvorfor det ikke giver mening at have en generel holdning til det, for vi får simpelt hen også problemet med hensyn til udenlandske leverandører, der vil ind på det danske marked.
Skal vi forudsætte, fordi de skal være her i 3 eller 4 måneder, at de tager danske elever?
Det må de jo slet ikke.
De skal først igennem en praktikpladsgodkendelsesprocedure, hvorefter de skal have dem ansat.
Derefter skal vi lige sikre, at de har nogen, der er tilstrækkelig fagligt kvalificeret til, at de kan påtage sig opgaven.
Det er ikke realistisk inden for de uddannelsesregler, vi har.
Nanna Westerby (SF), 2010-04-23:
Ministeren siger, at det er regler, der ikke henhører under ministerens område, men ikke desto mindre har den tidligere undervisningsminister jo udtalt sig om det, og ikke desto mindre har regeringen opfordret kommunerne til at lade være med at gøre det her.
Så er det da ikke så underligt, at der er mange kommuner, der er lidt i tvivl om de signaler, der bliver sendt.
Jeg synes, det er en lille smule uld i mund, at man ikke vil forholde sig til det her område.
Man kan jo godt opfordre kommunerne til at bruge de muligheder, der er, og man kan godt sende et signal om, at man synes, det er en god idé at bruge de muligheder for at lave sociale klausuler, der er.
Vil ministeren gøre det i dag her fra talerstolen for at sørge for, at der bliver flere praktikpladser til de langt over 8.000 unge, der lige nu står og mangler en praktikplads?
Bent Bøgsted (DF), 2010-04-23:
Jeg vil bare sige, at det, der får mig til at tage ordet, er det, fru Nanna Westerby sagde om, at det er ærgerligt, man ikke kan have en debat i Folketingssalen, fordi der er indgået forlig.
Det kan man sagtens, det er der slet ikke noget til hinder for.
Det, der skaber karambolagen i dag, er det forslag til vedtagelse, der er i strid med forliget, og ikke debatten.
Vi kan jo have alle de debatter her i Folketingssalen, vi vil, om områder, hvor der er indgået forlig, det er der ingen problemer med.
Men det, der skaber miseren, er altså, når der kommer et forslag til vedtagelse, som er i strid med et forlig, der er indgået, og det burde fru Nanna Westerby vel også kunne se.
Nanna Westerby (SF), 2010-04-23:
Tak for ordet og tak for debatten i dag
, selv om jeg godt nok har været lidt skuffet over debattens forløb.
For det første har det jo været én lang konstatering af allerede vedtagne initiativer og én lang konstatering af, at regeringen har tænkt sig at holde øje med det her område.
Men det at holde øje med det her område gør det jo altså ikke alene.
Det gør absolut ingen forskel, at vi holder øje med de 5.000, der gerne ville starte på social- og sundhedsuddannelsen, men blev afvist, fordi der ikke var blevet oprettet praktikpladser nok.
For det andet gør det absolut ingen forskel for de titusindvis af nyuddannede, som lige nu må blive uddannet til arbejdsløshed og ikke kommer i gang med at bruge deres fag og dermed risikerer at miste mange af de evner, de har fået på uddannelsen, fordi de aldrig kommer i gang med at bruge dem, og måske risikerer at ende som ufaglærte, selv om samfundet har spyttet mange millioner kroner i at uddanne dem.
Jeg synes, det har kendetegnet debatten meget, at regeringen meget gerne vil diskutere forlig og forligsbrud og forligsregler i stedet for konkret politik og de konkrete initiativer, der er blevet fremlagt.
Det synes jeg er rigtig, rigtig ærgerligt, og jeg vil i parentes bemærke, at det jo ikke er første gang, vi her i Folketingssalen har en forespørgselsdebat om et område, hvor der er forlig.
Det havde vi så sent som i december vedrørende 95-pct.-målsætningen, uden at det i øvrigt vakte nogen stor harme, og heldigvis for, at vi kan diskutere politiske områder, selv om der er indgået forlig på dem.
Det er heldigt, at det ikke er sådan, at forlig sætter demokratiet ud af kraft, og at det ikke er sådan, at de stopper al debat på områder, hvor der virkelig er behov for handling og nye initiativer.
Jeg vil sige, at jeg tager to konklusioner med mig i dag.
Den ene er, at regeringen ikke har tænkt sig at opfordre kommunerne og vise klar opbakning til, at man laver sociale klausuler.
Det synes jeg er rigtig, rigtig ærgerligt, for jeg tror, at der er mange kommuner, som gerne vil have den opfordring.
Jeg vil i hvert fald sige til kommunerne, at der skal lyde klar opbakning fra oppositionen til, at man benytter de muligheder, der er, for sociale klausuler.
Den anden konklusion er, at regeringen ikke vil diskutere yderligere jobskabelse og fremrykning af offentlige investeringer, selv om det jo virkelig kunne være noget af det, der gjorde meget for at mindske den desværre hastigt stigende ungdomsarbejdsløshed.
Jeg må sige, at det har været en ærgerlig debat i dag.
Den har ikke rigtig afspejlet den grad af alvor, der er i de problemer, vi står over for her med ungdomsarbejdsløsheden.
Tina Nedergaard (V), 2010-04-23:
Der er kommet flere offentligt ansatte end nogensinde tidligere igennem de senere år, og det er jo ikke noget, jeg som liberal nødvendigvis skal stå og prale af.
Men det, der er udfordringen, er jo også at sikre, at der også på længere sigt er arbejdskraft til rådighed i den private sektor.
Det kan godt være, at hr. Frank Aaen synes, at det er et beskedent beløb, det koster ekstra at sætte folk i job i den offentlige sektor, men jeg er af den opfattelse, at den offentlige sektor er til brug for samfundet og ikke et beskæftigelsesprojekt.
Jeg ser meget hellere, at vi får skabt de initiativer, der skal i gang med f.eks. offentlige anlæg, ved at der bliver vækst i den private sektor, fordi det så typisk er der, den vil ske.
Den private sektor er faktisk mest trængt, og særligt de konkurrenceudsatte erhverv som industri, fødevarer, fiskeri og andet er der, hvor vi taber de mange arbejdspladser, og det er der, vi skal sætte ind.
Frank Aaen (EL), 2010-04-23:
Vi er altså enige om, at renoveringsopgaver, der skal gennemføres nu, kan være billigere end nogle, man udskyder til senere.
Det var da et skridt at nå.
Så har jeg et andet spørgsmål: Er ministeren ikke enig i, at når man ansætter en person i enten en privat virksomhed eller i en offentlig virksomhed, sparer staten dagpenge til en arbejdsløs, får ekstra skatteindtægter, fordi folk tjener mere, når de er i arbejde, og man får moms og andre ting ind, når folk er i arbejde?
Vi har engang spurgt finansministeren om, hvad merudgiften ved at ansætte et menneske som f.eks. hjemmehjælper er.
Svaret var 31.000 kr. Kunne man ikke for så beskeden en udgift overveje at udvide den offentlige beskæftigelse og på den måde også skabe bedre plads til unge på arbejdsmarkedet og til praktikpladser?
Tina Nedergaard (V), 2010-04-23:
Jo, det er klart.
Det svarer til, at det, når jeg køber en ny bil, er billigere hele tiden at få forebygget, at der skal ske et eller andet, eller at få rettet en fejl hurtigere end senere, f.eks. hvis der er gået et lille hul i sædet, for det bliver jo større med tiden, eller hvad der nu ellers kan ske.
Så det er klart, at det ville være billigere.
Problemet er bare, at man, når man bruger pengene i dag, ikke kan bruge dem i morgen, og vi har også brug for beskæftigelse fremadrettet.
Den største udfordring for kommunerne i forbindelse med den aftale, vi har indgået omkring økonomi, synes at være, at de ikke kan få pengene brugt.
Jeg må med stolthed sige, at anlægsudgifterne i de danske skoler jo i VK-regeringens tid har været på næsten det dobbelte af, hvad de var de foregående år.
Men det er klart, at det er en fordel at få sat nogle ting i sving nu, og det har regeringen også taget alvorligt ved at lave den mest ekspansive finanspolitik, vi har haft hidtil.
Særligt må jeg sige, at de offentlige investeringer er et fokusområde, som vi også har sat i gang.
Frank Aaen (EL), 2010-04-23:
Jeg vil kvittere for de svar, jeg fik.
Jeg er ikke enig i dem, men sådan er det jo i politik.
Jeg mener f.eks. ikke, at der er noget problem i at presse på ude i kommunerne for at lave sociale klausuler, hvis man selvfølgelig har nogle undtagelsesparagraffer der, hvor det er helt tåbeligt at gøre det.
Med hensyn til det med arbejdsløsheden så køber jeg altså ikke, at det er god økonomi, at arbejdsløsheden efter krisen er dobbelt så høj, som den var før krisen.
Det er altså rigtig dårlig økonomi at have mange flere arbejdsløse i samfundet efter krisen, end vi havde før.
Der er så et enkelt spørgsmål, som jeg ikke fik svar på: Er ministeren ikke enig i, at hvis man har en skole, der trænger til at blive renoveret, er det billigere at gøre det i dag end at vente på, at den forfalder i ekstra 5 år, så vinduerne ikke bare skal males, men skiftes ud, og at det derfor er dumt, hvis man ikke gør mere for at fremrykke f.eks. den slags byggeopgaver?
Tina Nedergaard (V), 2010-04-23:
Nej, det vil jeg ikke, for det er ikke mit regelsæt.
Det giver sig selv, at jeg ikke vil det.
Det, jeg siger, er, at der jo ikke er nogen generelle regler, som man kan indføre for at pålægge kommunerne at gøre det her.
Jeg synes, man skal anerkende, at kommunerne i aftale med regeringen rent faktisk har påtaget sig et stort ansvar for også at udvikle praktikpladser og ansætte flere unge.
Det er ikke en løsning altid at bruge tvang.
Jeg ved godt, at det er socialisters første valg, men det er ikke vores.
Leif Lahn Jensen (S), 2010-04-23:
Jeg synes, at det er rigtig god opførsel.
Men jeg synes, at det er fantastisk god opførsel, at vi åbent siger: Kom nu, lad os nu diskutere det her.
Vi har jo tal liggende på, at der er problemer derude.
Det kan godt være, at vi har lavet nogle ting, der virker, men vi siger bare, at det ikke virker godt nok.
Vi skal gøre noget mere, og vi sagde også, dengang vi forhandlede forliget: Lad os da komme noget mere på banen og gøre noget mere.
Det er bare det, jeg vil diskutere, og jeg synes da, at det er god opførsel at diskutere det åbent.
Frank Aaen (EL), 2010-04-23:
Jamen vi kan så åbenbart ikke blive enige om, at der er brug for flere initiativer for at sikre alle, der mangler en praktikplads, en praktikplads.
Vi kan prøve at se det fra en anden vinkel:
Det at få en praktikplads, at få en uddannelse, kan jo vise sig at være meget lidt værd, hvis man bagefter bliver arbejdsløs.
Så derfor: Hvorfor er regeringen ikke indstillet på at gøre mere for at dæmpe arbejdsløsheden?
Men der er jo råd!
Hvis det er en opgave, der alligevel bare skal udføres på et senere tidspunkt, er det jo bare en fremrykning af en udgift, som vi senere sparer.
Det er oven i købet ofte sådan, at det er billigere at gøre en bygning i stand i dag end at vente 3 år, hvor den er i endnu værre stand.
Tænk på, at hver gang man sætter en i arbejde, sparer staten altså dagpenge og får ekstra skatteindtægter og ekstra moms, som dækker en meget stor udgift ved at sætte nogle ting i gang, der får folk i arbejde.
Så hvorfor ikke renovere nogle flere skoler, hvorfor ikke renovere nogle flere ældreboliger, hvorfor ikke sætte mere gang i vedvarende energi?
Det ville både skabe mindre arbejdsløshed, flere praktikpladser og færre ungdomsarbejdsløse.
Ulla Tørnæs (V), 2010-04-23:
Jeg synes, det er en rigtig god idé, hvis kommunerne i deres samlede stillingtagen, hvad enten det er inden for uddannelsesområdet, beskæftigelsesområdet, eller når de laver udbud og aftaler, tænker – hvad kan man sige? – holistisk og overordnet.
Jeg synes, det er udtryk for kommunal ansvarlighed, hvis man tænker på kommunen i en overordnet sammenhæng.
Men der er væsentlig forskel på, vil jeg sige til fru Nanna Westerby, om det er kommunen, der af egen drift vælger at indføje en social klausul i forhold til en aftalepartner, eller om det er et pålæg fra Venstre i Folketinget eller fra regeringen.
Nanna Westerby (SF), 2010-04-23:
Jeg ved godt, at Venstres ordfører nu nogle gange har fremlagt det, som om det er det, oppositionen siger – det er ikke det, vi siger.
Det, vi siger, er, at vi gerne vil have regeringen til at opfordre kommunerne til at gøre det for at vise en aktiv opbakning, for der er faktisk rigtig mange kommuner, som lige nu er lidt usikre, fordi meldingen fra Undervisningsministeriet har været: Det her kan ikke lade sig gøre.
I kan bare prøve, men I risikerer virkelig at komme på glatis, fordi EU-retten ikke giver mulighed for det.
Så jeg vil gerne høre: Hvad mener Venstre politisk om de her sociale klausuler?
Synes man, at det er en god idé med sociale klausuler, og vil man være med til at opfordre kommunerne til at bruge dem, sådan at der bliver sendt et klart signal om, at det er i orden, og at det er en god idé for at sørge for, at der er praktikpladser til alle de 8.000 unge, som lige nu står og mangler praktikplads?