runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-06-01:
Det er fuldstændig rigtigt, det har I, og vi tager bare tingene i den rigtige rækkefølge, for vi vil gerne se, at der rent faktisk først sker de ting, som er forudsætningen for at komme derhen, hvor man taler om, hvor mange og hvem man så skal tage.
Foreløbig er der jo ikke demonstreret nogen vilje til for alvor at gøre det.
Der tales jo f.eks. også fra socialdemokratisk side om et loft over, hvor mange der må komme til Danmark osv., men så længe man ikke er villig til at sætte nogen redskaber ind, sikres det jo ikke, at et sådant loft – det loft kunne være 0, mens nogen vil sige 1.000 – kan effektueres, og så er det jo ren teori.
Det er derfor, at vi først vil have flertallet for, at der er de redskaber, der skal til, for at vi som nationalstat selv kan styre det her, og så vil jeg gerne sætte mig og tage en kop kaffe om det andet med hr. Simon Emil Ammitzbøll.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-06-01:
Tak for det.
Vi har så også en ting til, som vi er lidt optaget af i forbindelse med det her.
Man siger, at man slet ikke tager nogen, men så siger vi så til nogle af de flygtninge, som er i den allersværeste situation og måske har siddet rigtig lang tid i nogle af FN's lejre, at vi så godt kan tage en lille andel af dem til Danmark hvert år.
Det er der flere fordele ved.
For det første skal de vælge Danmark, Danmark skal vælge dem, og der er ingen familiesammenføring, fordi de kommer som en familie.
Er det også noget, Dansk Folkeparti, hvis man nu skal lave en løsning med regeringen og andre, så kunne se på og så sige: Okay, så tager vi en lille andel af de her kvoteflygtninge, men til gengæld er der et totalt stop for spontane asylansøgere?
Grunden til, at jeg spørger, er, at vi har stillet nogle ændringsforslag til et forslag, Dansk Folkeparti har fremsat her i Folketinget.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-06-01:
Det er jo soleklart, at hvis vi har en ramme for udviklingsbistand, som vi er blevet enige om i finansloven, er det en ramme, vi agter at bruge – og helst derude, hvor problemerne er.
Det har ikke været af lyst, at vi bruger 4,4 mia. kr. i år på flygtninge i Danmark, vi ville langt hellere bruge de penge derude, hvor nøden er, og dermed også demonstrere over for de mennesker, der måske er i den hårdeste nød, og som sidder derude og ikke kan flytte sig over seks landegrænser, altså ikke har ressourcer til det, hverken menneskeligt eller økonomisk, at vi prioriterer dem.
Vi skal også huske på, at det er helt naturligt, at dem, der sidder i lejrene i nærområderne, skal vende tilbage til deres hjemland, selvfølgelig skal de det, men dem, der så er kommet til Danmark, som har været de mest ressourcestærke, både økonomisk og menneskeligt, som er påbegyndt en integrationsproces og åbenbart skal optjene dagpengeret i det danske samfund, og som må formodes at være nogle af de bedste til at bygge deres hjemland op, skal ikke hjem igen.
Det er sådan lidt påfaldende og lidt absurd.
Så håndslag på den sammenkobling, hr. Simon Emil Ammitzbøll netop lavede.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-06-01:
På en ellers trist baggrund blev jeg faktisk rigtig glad over en del af hr. Kristian Thulesen Dahls tale, nemlig den del, der handlede om det asylpres, som er på de danske grænser.
Vi deler jo den holdning med Dansk Folkeparti, at vi gerne vil have – om ikke andet – et midlertidigt stop for spontane asylansøgere i Danmark.
Det, der bare er afgørende for os i Liberal Alliance, er, at vi, samtidig med at vi gør det, sikrer, at vi påtager os den forpligtelse, der handler om at hjælpe i Syrien og i Syriens nærområder.
Hvis det er tilfældet, tror jeg måske, det er nemmere at finde hinanden, end det nogle gange virker til.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-06-01:
Det er helt klart sådan, at når vi vurderer, om der er et råderum til skattelettelser, er det efter, at der selvfølgelig er de tilstrækkelige midler til at sikre vores kernevelfærd.
Hvis det er den måde, fru Pernille Skipper tænker på, nemlig at man sidder i Finansministeriet og tryller et råderum frem – altså ved at man bare finder ud af, at vi kan klare os for mindre, og at vi bare kan have minusvækst, for så går det nok alt sammen, og så har man pludselig en eller anden krukke af guld, som man kan bruge på skattelettelser – så er det ikke sådan, vi ser det.
Vi vil have sikret, at kernevelfærden er intakt i det her land.
Vi vil sikre, at de ældre får en ordentlig pleje osv. Og det er først, når vi er betrygget i det, at der i givet fald vil være et råderum til skattelettelser.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-06-01:
Tak, og tak til ordføreren for hans tale.
Jeg kunne vælge at fokusere på en masse ting, som jeg ved vi er meget uenige om, men jeg vil i stedet for lidt nysgerrigt prøve at spørge ind til noget, som jeg tror vi kommer til at arbejde med fremadrettet i de næste år, også netop på grund af den her flygtningeudfordring, vi står med.
Og det er spørgsmålet om integration.
Nu er Alternativet tit blevet bedt om at forholde sig til realiteterne, og derfor vil jeg også gerne spørge lidt til realiteterne.
Jeg ved godt, at man har sagt fra Dansk Folkepartis side, at man ikke vil integrere, men når der nu kommer folk hertil og der er et flertal i Folketinget, som vil leve op til konventioner og dermed også give asyl, så skal vi jo se på, hvordan vi så integrerer i samfundet.
Og der kunne jeg godt tænke mig at høre lidt om, om man har gjort sig nogen tanker om, hvordan det skal gøres, i stedet for at sige: Vi vil ikke; vi vil placere folk i lejre og sende dem ud hurtigst muligt.
Når vi står med en integrationsudfordring, hvordan vil man så gribe den an fra Dansk Folkepartis side?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-06-01:
Vi vil have det sådan, at når vi går ind i et forhandlingslokale, skal det stå krystalklart for danskerne, hvad det er, vi ønsker.
Og det skal det, for når vi så går ud af lokalet med en aftale, hvis man i givet fald når en aftale, så skal vi selvfølgelig kunne måles på, hvor langt vi nåede i forhold til det, vi gik ind ad døren med.
Vores ønske er ikke topskattelettelser.
Betyder det, at jeg udstikker nogen garanti, eller at jeg stiller ultimative krav?
Nej, det har vi ikke for vane at gøre.
Men vi siger krystalklart, hvad det er for ønsker, vi går ind i forhandlingslokalet med, og det gør vi, for at hr. Nicolai Wammen og danskerne i øvrigt kan måle og veje os på det og kan vurdere, om de synes, vi har gjort vores arbejde ordentligt.
Mette Frederiksen (S), 2016-06-01:
Jeg vil gerne gøre det meget klart, og det kan måske spare en masse opfølgende spørgsmål, at jeg står ikke og kommer med en masse ufinansierede løfter i dag, og det kommer jeg heller ikke til at gøre om en måned eller om et halvt år, for sagen er den, at vi ikke ved, hvad det er for en økonomi, som vi måtte overtage, såfremt vi bliver betroet regeringsansvaret igen.
Vi har stemt imod kontanthjælpsloftet, fordi vi synes, at der er nogle problemer, ikke mindst for børnene, og vi har også kunnet se, at det har ramt nogle af vores grupper, f.eks. nogle med funktionsnedsættelser.
Og jeg tror, at der vil komme sociale problemer, som følge af at der er nogle, der simpelt hen ikke har råd til at betale deres husleje.
Men at stå i dag og afgive løfter på en lang række områder uden at vide, hvad det er for en økonomi, som vi måtte kunne basere en fremtidig regering på, kommer jeg selvfølgelig ikke til.
Finn Sørensen (EL), 2016-06-01:
Tak, og tak for talen.
Vores to partier har jo sammen med resten af oppositionen ført en stærk kamp imod regeringens forslag om kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen.
Jeg er glad for det samarbejde, og jeg vil gerne takke for det, selv om vi desværre ikke kom igennem med det.
Jeg er glad for, at vi er enige om, at det er en forfærdelig lovgivning, som jo kun får én konsekvens, nemlig i tusindvis flere fattige og ulykkelige familier.
Det er jo også en lovgivning, der udhuler trygheden for lønmodtagerne.
Det ville den socialdemokratiske ordfører ikke være med til, da vi behandlede sagen i Folketinget.
Så nu vil jeg gerne spørge fru Mette Frederiksen som partileder og som statsministerkandidat, om hun vil være med til at love de mange mennesker, der bliver ramt, at vi afskaffer det kontanthjælpsloft og 225-timersreglen, så snart vi får flertal.
Mette Frederiksen (S), 2016-06-01:
Der er jo to niveauer i det her.
Det ene er, at den konkrete diskussion, vi kan have i Danmark, om, hvordan vi sikrer, at vi fører både en asylpolitik og en udlændingepolitik, der er forenelig med det danske samfund, både hvad angår ligestilling mellem kønnene, at vi ikke ønsker parallelsamfund, og at der ikke kommer flere hertil, end vi evner at integrere på vores arbejdsmarked. Ved siden af det er der så en europæisk international diskussion om, hvordan vi håndterer flygtningekrisen på et mere overordnet plan, og der synes jeg jo, at en af udfordringerne, der er med Dansk Folkeparti, er, at der ikke for alvor er opbakning til, at vi så faktisk laver en indsats i nærområderne, for jeg tror sådan set, de fleste af os kunne blive enige om, at vi ønsker, at færre mennesker skal sendes hen over Middelhavet, men det kræver jo, at forholdene i nærområderne, eksempelvis Jordan og Libanon, bliver bedre, og det kræver nogle ressourcer fra vores side.
Martin Henriksen (DF), 2016-06-01:
[Lydudfald]
... rigtig mange, der dyrker vores forpligtelser over for konventionerne, men vi har også en forpligtelse over for Danmark, og det må trods alt komme som det første. Den socialdemokratiske gruppeformand, Henrik Sass Larsen, har sagt, at Socialdemokratiet vil gøre alt – og det er jo ret meget, kan man sige – for at begrænse ikkevestlig indvandring, men Socialdemokratiet vil ikke afvise asylansøgere ved grænsen.
Vil man sætte et loft på, hvor mange der så må komme ind, sådan at man, når man når det loft, begynder at afvise asylansøgere ved grænsen?
Så hvis ikke man vil støtte forslaget, der handler om at afvise asylansøgere ved grænsen, hvad er så Socialdemokraternes egne forslag til at nedbringe indvandringen yderligere?
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at følge op på det, som hr. Peter Skaarup spurgte ind til, nemlig asylpolitikken.
Socialdemokraterne støtter ikke forslaget, der går på, at man skal afvise asylansøgere ved grænsen, og det er vi nogle stykker der har lidt svært ved at forstå.
Hvorfor støtter man egentlig ikke det forslag?
Hvis man ønskede at begrænse tilstrømningen til Danmark, hvis man ønskede at sætte loft på, hvor mange asylansøgere der kan komme ind i Danmark og søge om at få asyl, skal man jo også have nogle redskaber til at gøre det.
Man gør det, som så mange partier gør herinde, nemlig gemmer sig bag konventioner og siger: Vi vil egentlig gerne, men vi kan ikke på grund af konventionerne.
Er det, fordi Socialdemokraterne egentlig gerne vil støtte det, men er bekymret for, at det overtræder konventionerne?
Hvis det er det, der er begrundelsen, bør man så ikke begynde at kigge på at ændre i konventionerne?
Mette Frederiksen (S), 2016-06-01:
Det sidste har jeg sådan set allerede svaret på.
Jo, det har jeg, for der er mange ting, vi ville have gjort anderledes end den siddende regering.
Vi har samtidig sagt, og det gentager jeg gerne, at vi overtager et Danmark dér, hvor Danmark står den dag, hvis og såfremt vi måtte blive betroet regeringsansvaret igen.
Og der gør vi selvfølgelig op, hvilke beslutninger vi kommer til at ændre.
Min årelange erfaring i dansk politik siger mig bare, at man ikke kan drive et land på teori.
Man bliver nødt til at alliere sig med virkeligheden, og virkeligheden i dansk erhvervsliv er en anden, end den fremstilles, når vi hører Liberal Alliance ensidigt tale om en registreringsafgift.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-06-01:
Jeg skulle nu hilse fra borgerne og sige, at de er meget tilfredse.
De har aldrig købt flere biler, end de gør nu.
Så svarer fru Mette Frederiksen jo stadig ikke.
Jeg synes egentlig, man må rose fru Mette Frederiksen for evnen til at tale udenom, men vil Socialdemokraterne hæve registreringsafgiften?
Og anerkender Socialdemokraterne, at gængse regnemetoder som understreget af Bjarne Corydon, af vismændene og af Finansministeriet siger, at hvis man afskaffede hele registreringsafgiften, ville det have en beskæftigelseseffekt på 10.000?
Så anerkender man gængse regnemetoder, og har man planer om at hæve registreringsafgiften?
Mette Frederiksen (S), 2016-06-01:
Jeg tror, det er vigtigt fra start at få slået fast, at det her ikke er et spørgsmål om at gemme sig bag konventionerne.
Det er et spørgsmål om, at vi er nogle partier – og det er, må jeg forstå, også det nuværende regeringsparti – der faktisk ønsker at overholde Danmarks internationale forpligtelser, hvad enten det handler om menneskerettigheder eller om andre forhold.
Og vi har en stor fordel, både som befolkning og som land i, at der er internationale spilleregler.
Det har vi, ikke mindst når vi er så lille land, som vi er.
Så for mig er det ikke et spørgsmål om at gemme sig bag konventioner eller ej, det er et spørgsmål om at definere, hvad det er for en ramme, hvori vi kan diskutere dansk asylpolitik, og det er den ramme, der er defineret af de internationale spilleregler.
Så skal vi jo kunne navigere i det som Folketing så godt som overhovedet muligt.
Vi har foretaget en række opstramninger i fællesskab, og det synes jeg har været klogt, for jeg er, som jeg sagde det før, af den klare overbevisning, at der er grænser for, hvor mange vi kan integrere i Danmark, og derfor er hele diskussionen om et loft selvfølgelig også relevant.
Finn Sørensen (EL), 2016-06-01:
Nu har jeg jo ikke remset en lang række områder op.
Jeg har nævnt et område, hvor vi sammen har ført en god kamp, og hvor vi er rørende enige om, at det er noget forfærdeligt noget, de borgerlige har lavet.
Det er samtidig en genindførelse af nogle fattigdomsydelser, som vi jo under den tidligere regering var enige om at afskaffe.
Så jeg forstår ikke, hvad problemet er.
Er det, fordi det koster penge?
Er det, fordi man er bange for, at de borgerlige bruger pengene til skattelettelser, og så har vi ikke råd til det?
Eller er det, fordi man ikke vil have for mange sten på vejen til et samarbejde med Venstre om den økonomiske politik?
Mette Frederiksen (S), 2016-06-01:
Det blev dog mere og mere vidtløftigt, efterhånden som spørgeren kom ned af rækken af spørgsmål.
Svaret er det enkle, som jeg gav før, nemlig at jeg ikke står og kommer med en masse ufinansierede løfter.
Jeg mener heller ikke, at det er en rigtig måde at foretage diskussionen på.
Før diskuterede jeg grøn omstilling med Alternativet, og jeg kender altså Enhedslisten godt nok til at vide, at selv om det så kun er kontanthjælpsloftet, der bliver nævnt, plejer listen over ønsker til forbedringer at være noget længere.
Derfor bliver vi nødt til at tage tingene i den rigtige rækkefølge.
Vi har en regering, der har anmeldt, at pengene skal bruges på skattelettelser.
Det er vi imod.
Vores prioritering er at skabe arbejdspladser, at prioritere vores velfærd og gøre danskerne dygtige.
Det er det, der er vores prioriteringer, og det er derfra, diskussionen må tages.
Nicolai Wammen (S), 2016-06-01:
Det er jo et interessant svar, at hr. Kristian Thulesen Dahl fortsat ikke mener, at der er råd til at give skattelettelser til efteråret, men også en interessant tilføjelse, altså, at hvis der skulle komme et råderum på et tidspunkt, er det i bunden, skattelettelserne skal gives.
Og derfor vil jeg bare, for at der ikke er nogen som helst tvivl om Dansk Folkepartis position i det her, spørge: Kan hr. Kristian Thulesen Dahl i dag give en garanti for, at Dansk Folkeparti ikke vil være med til at stemme for topskattelettelser, når de forhandlinger, der kommer til efteråret, skal udmøntes?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-06-01:
Det, som diskussionen drejer sig om, er, at hvis man fremskriver økonomien – som hr. Nicolai Wammen selvfølgelig ved alt om – hvad sker der så?
Vi har så også sagt, at hvis der på et tidspunkt skulle opstå den situation, at man måtte mene, at der er sådan et råderum, at man mener, det kan lade sig gøre – hvad vi altså ikke har set endnu – har vi jo sagt, at så er det i bunden, for de lave indkomster, vi synes der er behov for at gøre noget.
Nicolai Wammen (S), 2016-06-01:
Tak for det.
Og også tak til Dansk Folkepartis formand.
Men det har hr. Kristian Thulesen Dahl gjort ved andre lejligheder, bl.a. den 20. april i år, hvor det lød fra Dansk Folkepartis leder, at som økonomien ser ud, er der ganske enkelt ikke råd til at give skattelettelser.
Og det står jo i modstrid til det, som statsministeren og partier i blå blok har lagt frem.
Så mit spørgsmål til hr. Kristian Thulesen Dahl er sådan set meget enkelt: Er det fortsat Dansk Folkepartis opfattelse, at der ikke er råd til at give skattelettelser, når der skal forhandles til efteråret?
Mette Frederiksen (S), 2016-06-01:
Og det siger sig selv, at jeg ikke kommer til at bringe Danmark ud i et eksperiment, hvis konklusion ikke kan skrives på forhånd, på det her felt, fordi problemerne er for store.
Jeg vil også sådan set gerne bruge lejligheden til at anmelde et opgør med den blokpolitiske filosofi, der udvikledes under hr. Anders Fogh Rasmussen op igennem 00'erne.
Undskyld.
Marcus Knuth (V), 2016-06-01:
Undskyld, jeg mente selvfølgelig hr. Morten Østergaard før.
Men det er jo pudsigt, for hvis man kigger tilbage til 2011, sagde fru Helle Thorning-Schmidt jo netop, at hvis hun kom til regeringsmagten, ville der ikke blive lempet på udlændingepolitikken.
Det er jo en situation, der minder meget om i dag.
Og hvad skete der?
Jamen ifølge hr. Morten Østergaard kom der jo 45 lempelser på alt fra familiesammenføringer til sociale ydelser; hele paletten blev der lempet på.
Hvordan kan vi vide i dag, at det ikke er præcis den samme sang, som fru Mette Frederiksen kommer med her, altså at der ikke vil blive lempet, og så vil det så ske?
Mette Frederiksen (S), 2016-06-01:
Jamen jeg kan kun udtrykke mig, som jeg har gjort det før
: Altså, jeg er af den klare overbevisning, at vi bliver nødt til at føre en asyl- og udlændingepolitik i Danmark, der er forenelig med det danske samfund.
Jeg ønsker ikke parallelsamfund; jeg ønsker ikke kvinder i Danmark, der ikke er ligestillet; jeg ønsker ikke piger, der vokser op med fædre og onkler, der bestemmer over deres krop eller deres fremtid; jeg ønsker et samfund, hvor både mænd og kvinder går på arbejde, og hvor erhvervsfrekvensen blandt etniske minoriteter er lige så høj, som den er hos danskere.
Forudsætningen for, at det kan lykkes, er, at vi har styr på, hvor mange der kommer hertil.
Det er den politik, vi står for.
Dertil er uenighederne for store, og det er det, der bliver grundlaget for også min videre færd.
Marcus Knuth (V), 2016-06-01:
Mange tak.
Jeg vil gerne først og fremmest kvittere for det fine samarbejde, vi har haft på asylområdet, med Socialdemokratiet om en lang række af de opstramninger, vi har lavet – dog ikke, når det gælder integrationsydelsen.
Det er selvfølgelig ærgerligt, men set i lyset af at samtlige andre partier i rød blok jo har tordnet imod vores asylstramninger, er mit spørgsmål: Skulle Socialdemokratiet i en meget fjern fremtid igen stå i spidsen for en regering støttet af rød blok, hvordan kan danskerne så føle sig trygge ved, at rød blok ikke bare spoler alle de her asylstramninger tilbage, og vi igen bliver en flygtningemagnet?
Her minder jeg om, at Søren Østergaard til spørgsmålet om en fremtidig udlændingepolitik har sagt: Jamen selvfølgelig kommer der en anden udlændingepolitik, det er vi garanten for.
Det blev sagt for under et halvt år siden.
René Gade (ALT), 2016-06-01:
Tak for det.
I løbet af året har jeg haft rigtig gode samtaler og diskussioner med både forsvarsministeren og udenrigsministeren omkring det sikkerhedspolitiske.
I Alternativet er vi generelt meget uenige i den militæraktivistiske udenrigspolitik, der er blevet ført i mange år, men det er vigtigt at få med, at vi er helt enige omkring NATO-medlemskabet.
Jeg har senest forsøgt at spørge ind til, hvorvidt man kunne begynde at tale om en anden måde at bidrage på – og der har jeg mødt en mur.
Det kan være, fordi jeg ikke har forklaret mig ordentligt, men så kan jeg tænke over det i sommerferien.
Og derfor vil jeg bede ordføreren om at hjælpe mig lidt på vej.
Kunne det være rimeligt og relevant, når Danmark nu bakker massivt op omkring NATO og supplerer med alt, hvad vi kan, med alt, hvad vi som lille småstat her i Danmark kan gøre for at bakke op om de missioner, vi er ude i rundt omkring i verden, at spørge, om vi kan bidrage på en anden måde?
Kunne man måske komme op og nærme sig de 2 pct., vi skal bidrage med, hvor vi i dag kun bidrager med 1,2 pct., ved at sige: humanitær hjælp; massiv opbygning af infrastruktur i de lande, hvor det kniber; cyberwarfare, har vi nogle kompetencer der?
Kunne vi tage den dialog?
Indtil nu har jeg fået blanke afvisninger, senest fra forsvarsministeren, der siger: Nej, den dialog har vi naturligvis ikke haft endnu med NATO.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-06-01:
Jeg bliver bare nødt til at sige, at jeg godt ved, hvad der foregår ude i kommunerne.
Jeg ved godt, at man sidder med sparekataloger i forhold til de kommende år, fordi man har en diskussion om et omprioriteringsbidrag, og hvad der skal ske med det.
Jeg siger bare, at det første år, altså 2015-16, hvor Dansk Folkeparti igen har haft medindflydelse på dansk politik, har kommunerne fået flere penge at gøre godt med, end de havde sidste år.
Det står i kontrast til dengang, hvor vi havde en socialdemokratisk ledet regering med De Radikale og på et tidspunkt også med SF.
I den periode var der minusvækst i kommunerne.
Samlet set i den periode fik kommunerne mindre at gøre godt med.
Nu er, jeg havde nær sagt socialisterne fra magten, og nu får kommunerne mere at gøre godt med.
Det er jo bare et faktum.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-06-01:
Jeg tror, at uenigheden et eller andet sted bunder i, at vores forpligtelse i forhold til NATO – altså, vi har jo et ønske om, at skulle der gå noget helt, helt galt her, så kommer der en storebror og hjælper os – er forudsætningen for, at der kommer nogen og hjælper os, altså at vi bringer os i en position, hvor vi også selv kan beskytte os.
For der er altså ikke nogen, der kommer og hjælper et land, som har bragt sig i en position, hvor det ikke kan beskytte sig selv.
Det så vi den 9. april.
Og sådan en situation ønsker jeg sådan set ikke at bringe Danmark i igen nogen sinde.
Vi bliver altså nødt til at demonstrere, at vi ønsker at passe på os selv, før vi kan forvente, at andre kommer og gør det.
Det har jeg også selv deltaget i, og det synes jeg sådan set Danmark skal være stolt af.
Men NATO er en militæralliance, og det er også dér, man bliver nødt til at tage udgangspunkt.
Yildiz Akdogan (S), 2016-06-01:
Jeg kan fortælle ordføreren, at jeg har siddet og taget noter og citerer fra ordførerens eget udsagn, netop det med at vente på, at regeringen spiller ud og troen på, at der bliver leveret resultater.
Det her er vigtigt for Danmark, men det er åbenbart også vigtigt for Liberal Alliance, for vi har ikke hørt andet end ordet topskattelettelser.
Jeg vil lige høre om noget: Bliver det her et ultimativt krav fra Liberal Alliances side i forhold til forhandlingerne til regeringen?
Bare et kort ja eller nej.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-06-01:
Nu roste jeg den socialdemokratiske pressetjeneste tidligere, men jeg vil godt trække det lidt tilbage, for jeg kan forstå, at vi nu skal høre de samme citater flere gange, for det her blev der også før spurgt om fra en anden i forbindelse med præcis det samme citat.
Men fair nok.
Jeg vil sige, jeg er overhovedet ikke irritabel.
Socialdemokraterne kan bare spørge løs, det kan I blive ved med.
Det her er jo vigtigt for Danmark, og det handler dybest set om, om Socialdemokraterne og kampfæller skal få lov til at gøde tjørnehækken igen, sådan at Danmark kan fortsætte i tornerosesøvnen, eller om vi skal tage fat på reformerne, nedbryde vanetænkningen og sørge for, at Danmark kommer i vækst.
For vi har meget store udfordringer i forbindelse med, at Danmark, som jeg sagde før, har haft den femtelaveste vækst i perioden 1995-2015 i hele OECD.
Der er kun fire lande, der har klaret den dårligere på vækst, og det er Portugal, Grækenland, Japan og Italien.
Det er det, som den hidtidige politik har leveret.
Vi prøver at levere noget, der virker.