Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-05-27:
Vi står ved afslutningen af et begivenhedsrigt folketingsår.
Vi har fået ny statsminister, men dog samme regering, og jeg og Borgerligt Centrum bakker selvfølgelig både statsministeren og regeringen op.
Dagens debat har vist, at hvis vi skal have en sikker hånd i den økonomiske politik i disse krisetider, er det bedst at have en borgerlig statsminister ved roret.
Vi må forvente, at vi får vedtaget en stor skattereform i morgen.
Det er et skridt i den rigtige retning, at man får nedsat marginalskatten og skatten på arbejde i det hele taget.
Men det er ikke godt nok.
Vi burde kunne give borgerne den frihed, at halvdelen af hver eneste tjent krone kunne blive i borgernes egne lommer, også af den sidst tjente krone.
Det er fair nok, at man skal bidrage til fællesskabet, men man må også kunne nyde frugten af eget arbejde.
Med hensyn til krisen er det tilfredsstillende, at regeringen vælger at dosere medicinen løbende i stedet for at satse på én stor overdosis, som er det, S og SF tilbyder danskerne.
Det kan være fint at fremrykke investeringer, men skattelettelser er også en del af svaret sammen med effektivisering, afbureaukratisering og almindelig sparsommelighed.
Men det er ikke nok at holde øje med den konjunkturskabte krise, som så mange ønsker at diskutere for tiden.
Skal vi have god velfærd i fremtiden, kræver det, at vi har øjnene stift rettet mod at lave reformer i tide.
Skal vi have tryghed i fremtiden, skal vi lave reformer i dag.
Væk med efterlønnen og øget tiltrækning af arbejdskraft udefra kunne være nogle af kodeordene.
Det er det, der skal være udgangspunktet for, at vi kan få bedre sygehuse og bedre skoler med nok personale i fremtiden.
Men frihed er ikke kun økonomisk frihed, og tryghed er ikke kun velfærd.
Frihed og tryghed er også, at man har selvbestemmelse over eget liv.
Derfor er der brug for at gøre op med alle de regler og love, som trykker borgerne ned.
I Big Mother-samfundet vil man så gerne forhindre, at borgerne kommer ud for noget slemt, at borgerne møder livet.
I stedet for at spænde et sikkerhedsnet ud under borgerne, sættes et net hen over borgerne, så deres frihed bliver begrænset.
Senest har vi set Forebyggelseskommissionens mange anbefalinger.
Forbud, afgifter, bureaukrati og regler er svaret fra en kommission, der er nedsat af en ellers selverklæret liberal regering.
Borgerligt centrum vil ikke være med til sundhedshysterikernes jagt på alle dem, der ikke passer ind i statistikken, alle dem, der stikker lidt ved siden af.
Vi vil gøre op med al den regulering, ikke alene den, der rammer borgerne, men også den, der rammer virksomhederne og den offentlige sektor.
Endelig vil vi gerne gøre noget ved udlændingepolitikken.
Tag sagen om de afviste irakiske asylansøgere som eksempel.
Lad det være sagt højt og tydeligt: Afviste asylansøgere er afviste asylansøgere og skal som altovervejende hovedregel sendes hjem igen.
Og dem, som er blevet mentalt forkrøblede af det danske asyllejrsystem, skal selvfølgelig enten have lov til at blive eller garanteres en ordentlig fortsat behandling i hjemlandet.
Danmark har nu indgået en aftale med den irakiske stat om frivillig hjemsendelse.
Det står at læse i aftaleteksten.
Men sådan tolker regeringen desværre ikke aftalen, og det bekymrer mig.
Så jeg vil endnu en gang appellere til, at man tager FN's og FN's Flygtningehøjkommissariats anbefalinger alvorligt.
Reformer i dag som udgangspunkt for velfærd i morgen, mere frihed til borgerne gennem færre forbud og regler og en bedre integrations- og udlændingepolitik er den retning, som jeg og Borgerligt Centrum vil forsøge at trække regeringen i, også i den næste folketingssamling.