runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benedikte Kiær (KF), 2011-05-30:
Jeg vil begynde med at sige tak for en god debat og konstatere – og det er noget, jeg er meget, meget glad for – at vi er fuldstændig enige om at sige nej til den forråelse, der har været i debatten på området for mennesker med handicap.
Jeg kan huske, at det var en af de ting, der begyndte i foråret sidste år, hvor der var et eksempel fra Kalundborg, som blev fremhævet i medierne, som kostede 7,3 mio. kr. for en enkelt borger.
Det betød, at der var rigtig mange, som kom helt op på dupperne og kritiserede, at en borger kunne koste så mange penge, men der var ingen, der egentlig stillede det spørgsmål, som jeg egentlig synes er meget relevant: Var det egentlig det rigtige tilbud, man gav borgeren?
Der var noget, der indikerede, at det ikke var verdens bedste tilbud, da sygefraværet var oppe på 40 pct., og borgeren tydeligvis ikke havde fået det bedre.
På det område er der heldigvis sket en åbning i forhold til, at man har en diskussion omkring det her område, som hedder særforanstaltninger, at det her skal vi altså gøre bedre.
Vi skal bruge den nyeste viden, og vi skal bruge den udvikling, der foregår på området, til gavn for de borgere, det drejer sig om, til gavn for de medarbejdere, der arbejder med borgerne, og selvfølgelig også til gavn for kommunekassen, for det viser sig faktisk, at man kan gøre det meget, meget bedre og meget, meget billigere.
Men jeg vil sige, at det konkrete eksempel og den debat, der efterfølgende var, kunne jeg godt have undværet, fordi den var med til hos nogle at skabe en meget hadsk stemning, så jeg håber virkelig, at vi med alle partiers kraftige afstandtagen til den debat har sendt et meget, meget klart signal om, at nu skal det stoppe.
Med hensyn til nogle af de ting, der kom under debatten, vil jeg sige til fru Line Barfod, at for mig er det meget, meget vigtigt, at vi bevarer den konkrete individuelle vurdering.
Det er den eneste måde, hvorpå man kan finde frem til at give den enkelte borger den rette ydelse, hvis man tager udgangspunkt i den enkelte borgers funktionsevneniveau.
Til gengæld skal vi også være bedre til at følge op, når vi har lavet en udredning, om borgeren nu også stadig væk får det, som borgeren har behov for, eller får mere end det, borgeren egentlig har behov for, så vi skal være bedre til at kunne følge op på den indsats, vi sætter i gang.
Retssikkerheden skal fastholdes.
Jeg er meget, meget enig i, at vi skal blive endnu bedre til at fremme den gode dialog på området.
Så blev der sagt noget om massive besparelser og nedskæringer fra Socialdemokraterne.
Jeg vil blot lige henvise til, at hvis vi tager regnskabstallene fra perioden 2003 til 2010, er der sket en stigning på området på 4,5 mia. kr., det er omkring 18 pct.
Så jeg kan ikke just se, at der skulle være foretaget massive besparelser.
Men som sagt er jeg glad for, at vi har haft den her forespørgselsdebat i dag, hvor vi alle sammen klart har taget afstand fra en forråelse af tonen og gerne vil have den kørt ind på rette spor og selvfølgelig hele tiden følge med udviklingen, så vi giver borgere med handicap den bedste hjælp.
Tina Petersen (DF), 2011-05-30:
Jeg ved ikke, om ordføreren ikke hørte, hvad jeg sagde, men ordførerens parti har jo faktisk været med til at vedtage mange af de her ting.
Det er jo noget, vi har vedtaget med bred tilslutning.
Det undrer da mig meget, for uanset om det er den ene side eller den anden side, er vi jo faktisk ofte enige på det her område, så det undrer mig.
Jeg bliver nødt til at spørge, om det ikke er korrekt, at man som parti har været med til de brede beslutninger, når der har været afstemninger på det her område.
Jeg kunne godt tænke mig at stille ordføreren et spørgsmål, for nu kunne jeg forstå, at der var lidt tvivl om, hvorfor Dansk Folkeparti ikke kunne være med på venstrefløjens forslag til vedtagelse.
Nu vil jeg så vende den lidt om og spørge, hvordan det kan være, at ordføreren nu vælger at være med på det forslag til vedtagelse i stedet for den anden sides forslag til vedtagelse.
For som jeg ser det, er der jo egentlig kun én forskel, og det er, at venstresiden af salen, altså den blå blok, fremhæver nogle af de ting, der er sket i den periode, regeringen har siddet, og hvor Dansk Folkeparti jo ofte på handicapområdet har støttet op og har været en stor del af det.
Når jeg så tænker mig om, ved jeg da også, at vi faktisk ofte er meget bredt enige på handicapområdet.
Så derfor er det med en vis undren, at jeg hører, at man ikke kan gå med til det forslag til vedtagelse, som regeringen og Dansk Folkeparti kommer med.
Kunne jeg få et svar på det?
Vivi Kier (KF), 2011-05-30:
Ordentlighed er en vigtig værdi for mig i mit liv og ikke mindst som socialordfører.
Vi vil alle sammen gerne behandles ordentligt, men er vi gode nok til at behandle andre mennesker ordentligt?
Når vi som forældre – her i salen er vi jo alle gode forældre – henter og bringer vores børn til fritidsinteresser, skole, idrætsstævne og lignende, husker vi så at tilbyde den ensomme dreng i klassen at køre med?
Tilbyder vi ham at komme med hjem at lege osv.?
Selvfølgelig må vi godt diskutere økonomi, også i forhold til handicappede, men det skal være en debat, hvor ordentligheden og anstændigheden træder frem.
Det er ganske enkelt uacceptabelt.
Jeg vil tro, at vi alle, der sidder her i salen i dag, er inviteret til stormøde i Nyborg på onsdag.
Jeg kan med det samme sige, at jeg desværre ikke har mulighed for at deltage, men jeg har i løbet af hele foråret deltaget i en lang række handicappolitiske møder, og jeg har været meget, meget bekymret og ked af, at noget af det, vi har brugt meget tid på, er at tage afstand fra den tone, der har været fra visse personer i debatten om handicappolitik.
Derfor takker jeg Enhedslisten, fordi vi nu kan stå her og i hvert fald offentligt være med til at tage afstand fra den tone.
Handicappede skal have den hjælp, pleje og omsorg, de har behov for for at få deres hverdag til at fungere.
Samtidig skal vi styrke den enkeltes mulighed med respekt for det enkelte menneske.
Problemer og årsag er forskellige, uanset om ens funktionsevne er nedsat eller ej.
Handicappede er lige så forskellige som alle vi andre.
Derfor skal den sociale service være fleksibel i form af valgmuligheder, større selvbestemmelse, så det er muligt for den handicappede at finde frem til den løsning, som passer til ønsker, behov og livssituation.
Vi kan altid gøre det bedre for handicappede borgere, og derfor finder jeg det også glædeligt, at ministeren har nedsat en arbejdsgruppe, der på tværs af ministerierne skal komme med et oplæg til en ny handlingsplan for handicapindsatsen.
Især ønsker jeg et langt større fokus på, hvordan vi får langt flere mennesker med et handicap inkluderet på vores arbejdsmarked.
Når jeg kommer ud i diverse handicappolitiske organisationer og møder vores handicappede medborgere, hører jeg, at de rigtig, rigtig gerne vil ind på arbejdsmarkedet.
Men jeg ønsker også, at der i arbejdsgruppen ses på værktøjer til at gøre overgangen fra handicappet barn til handicappet voksen langt bedre.
Vi Konservative har altid været og vil altid være garant for, at vores udsatte medborgere skal have en nødvendig hjælp.
Det faktum kan ingen socialistiske partier ændre på, om end de tror og mener at de har patent på social ansvarlighed.
Tina Petersen (DF), 2011-05-30:
Jeg ser egentlig generelt ikke den helt store forskel, andet end at jeg synes, at Enhedslisten i deres forslag til vedtagelse netop går i clinch med den selvbestemmelse, som kommunerne har.
Den skal nærmest fratages dem.
Sådan forstår jeg det, når jeg læser det.
Det synes jeg ikke den skal.
Der er jo selvbestemmelse, der er et selvstyre ude i vores samfund.
Vi herinde i Folketinget fastsætter selvfølgelig de overordnede regler.
Så tror jeg, at jeg har svaret.
Benedikte Kiær (KF), 2011-05-30:
Jeg har også fået nogle konkrete eksempler på, at der er nogle, der direkte er blevet hetzet, enten ved verbale tilkendegivelser eller rent fysisk ved, at man har smadret deres ting – deres bil eller andet.
Det skal vi jo selvfølgelig tage afstand fra.
Jeg er også i en dialog med justitsministeren om det her område i forhold til hetzen mod personer med handicap.
Det er klart, at det er virkelig vigtigt, at vi som politikere fra Christiansborg sender et meget, meget klart signal om, at det skal stoppe.
For vi kan som et veludbygget velfærdssamfund simpelt hen ikke være tjent med, at der er nogle mennesker, der bliver lagt for had på baggrund af noget, de egentlig ikke selv har valgt.
René Skau Björnsson (S), 2011-05-30:
Så vil jeg stille et spørgsmål om klagesystemet.
Der er jo en række kommuner, der har sagt, at de bliver nødt til at ændre på klagesystemet.
Der vil jeg gerne spørge: Er ministeren også enig i, at der stadig væk for en bruger og en borger, der klager over sin afgørelse, skal være mulighed for at klage til en uvildig instans, altså en instans, der er uafhængig af kommunerne, og som kan se tingene fra en lidt anden vinkel og også fra lovgivningsvinklen i stedet for fra bare en rent kommunaløkonomisk vinkel?
Så skal der være en uvildig, uafhængig instans, man kan klage til?
Søren Pind (V), 2011-05-30:
Formanden for Udvalget for Udlændinge- og Integrationspolitik har meddelt mig, at udvalget i henhold til forretningsordenens § 12, stk. 4, har optaget lovforslag nr. L 168, Forslag til lov om ændring af udlændingeloven og lov om ægteskabs indgåelse og opløsning.
Der er ikke mere at foretage i dette møde.
Folketingets næste møde afholdes i morgen, tirsdag den 31. maj 2011, kl. 9.00.
Jeg henviser til den dagsorden, der fremgår af Folketingets hjemmeside.
Mødet er hævet.
Benedikte Kiær (KF), 2011-05-30:
Ja, det er noget, der ligger mig meget på sinde
Jeg har i forvejen en løbende dialog med handicaporganisationerne.
I det hele taget ligger sådan noget som f.eks. inklusion mig meget på sinde, det er noget, som jeg mener er meget vigtigt at vi har en bred dialog om, så vi sikrer, at vi får en ordentlig inklusion af borgere med handicap.
Jeg har såmænd lige i dag haft et godt møde med Landsforeningen LEV om nogle af de sager, der har været fremme i pressen de senere dage, så vi kan finde en god løsning på det, hvilket jeg helt klart fornemmer at Kommunernes Landsforening også er med på, så vi kan sikre, at der ikke kommer så mange af sådan nogle triste sager, hvor der er sket misbrug af borgere med handicaps penge, når de bor i et botilbud.
Line Barfod (EL), 2011-05-30:
Det glæder mig meget, hvis ministeren ikke vil forringe klagesystemet.
Det tror jeg er afgørende.
Jeg er også glad for, at ministeren sagde, at ministeren går ind for dialog.
Betyder det, at ministeren også vil tage initiativ til at få en dialog med Danske Handicaporganisationer og andre aktører på området og også kommunerne for at diskutere, hvordan mennesker med handicap i langt højere grad kan være deltagere i samfundet i stedet for bare at blive opbevaret?
Benedikte Kiær (KF), 2011-05-30:
Jeg mener helt klart, at i et samfund som det danske skal vi bevare borgernes retssikkerhed, og hvis der er en afgørelse, som de er uenige i, skal de have mulighed for at kunne klage til f.eks. de sociale nævn, og vi skal fortsat have en Ankestyrelse, der kan tage sager op af principiel betydning.
Det, som jeg godt kunne tænke mig, er nok, at der var en bedre dialog mellem ankesystemet og kommunerne, for jeg kan se, at der er nogle kommuner, der har været inde og lave en noget vidtgående fortolkning af de afgørelser, der er kommet fra Ankestyrelsen, hvor de har fortolket det i en helt anden retning og meget bredere og videre, end det egentlig var meningen.
Line Barfod (EL), 2011-05-30:
Eller vil ministeren fastholde, at borgerne mindst skal have den samme retssikkerhed, som de har i dag, med hensyn til muligheden for at kunne klage over kommunernes afgørelser?
Benedikte Kiær (KF), 2011-05-30:
Hvis spørgeren tænker på f.eks. de sociale nævn og Ankestyrelsen, så mener jeg, at vi fortsat skal have dem.
Jeg vil blot lige minde spørgeren om, at de sociale nævn består af en formand, som er fra statsforvaltningen, og så en person, der er udpeget af KKR, som er kommunekontaktrådene ude i de enkelte regioner.
Det vil sige, at der er en politiker fra en kommunalbestyrelse og derudover en person fra handicaporganisationerne.
Men vi vil fortsat have de sociale nævn og Ankestyrelsen.
Tina Petersen (DF), 2011-05-30:
Jeg kan sige meget bestemt, at hvis der er noget, Dansk Folkeparti ikke vil, er det at forringe klagemulighederne for handicappede og deres muligheder generelt for at have den samme adgang til samfundet, de samme muligheder i samfundet, som alle vi andre har.
Karl H. Bornhøft (SF), 2011-05-30:
Jeg skal bare kort redegøre for for SF's overvejelser i forbindelse med L 169.
Det har vi en erkendelse af.
Jeg synes også, at man, som fru Karen Klint gjorde opmærksom på, skal være meget bevidst om, at der har været en høj grad af interesse om det her forslag, og der er vel heller ingen grund til at skjule, at denne interesse også har sin baggrund i, at der er en vis grad af utryghed omkring det.
Jeg skal på SF's vegne ikke lægge skjul på, at vi desværre ikke synes, at forslaget giver tilstrækkelig tryghed, i forhold til at bevidstløse bliver brugt i forskningsprojekter, de ikke selv ønsker at indgå i.
Derfor skal jeg sådan kort til sidst gøre opmærksom på, at med baggrund i det har vi til hensigt at stemme gult, når vi når dertil.
Vi kan ikke stemme imod, fordi der faktisk er nogle forbedringer deri, men vi har så nogle principielle og etiske overvejelser om det her, der gør, at vi så vælger at stemme gult.
Karen J. Klint (S), 2011-05-30:
Når jeg vælger at tage ordet her til denne behandling af lovforslag nr. L 169, er det, fordi det er et lovforslag, som vi har fået utrolig mange borgerhenvendelser om.
Det drejer sig om borgerhenvendelser, der i høj grad beror på nogle misforståelser om, at vi i Danmark for første gang åbner op for forskning på mennesker, som bliver fundet i bevidstløs tilstand, og at man i forbindelse med deres udredning, mens de er bevidstløse, ser et forskningspotentiale i dem, så man er bedre rustet til at kunne hjælpe de næste mennesker, som bliver fundet i bevidstløs tilstand.
Så det, vi lægger op til her, er en forbedring af de eksisterende regler, så de bliver klarere, og så det bliver meget tydeligt, at der forlods skal være en forsøgsprotokol, så det faktisk ikke er muligt at få godkendt en forsøgsprotokol alene for at forske og bare for at lægerne synes, det er sjovt; det skal være til gavn for de patienter, det vedrører.
Det, der så ligger i det som en nyhed i forhold til det nuværende, er, at man gerne vil åbne op for, at nogle af de prøver, der kan tages, mens en patient er bevidstløs, for at udrede, hvilken behandling der skal til, også kan bruges til forskning for andre patienter end vedkommende patient selv.
Og det har vi – i hvert fald et flertal i Sundhedsudvalget – syntes var så lille en åbning, at vi godt kan gå med til det, fordi vi faktisk synes, at Danmark skal være et videncenter, også på sundhedsområdet, og at der skal være mulighed for at forske i mennesker i en akut situation, for at vi kan forbedre behandlingen for mennesker, som bliver fundet i den samme situation.
Og så synes vi – nogle stykker – at det er bedre, at vi er med i forskningen i Danmark, frem for at vi alene skal have tillid til den forskning, der foregår i andre lande og måske under groteske vilkår. Så vi bakker op om den udvidelse, der er i lovforslaget, men vi har samtidig fået håndslag fra ministeren på, at vi, fordi det er så kontroversielt, og fordi der er så mange borgere, der har henvendt sig, får en total registrering af, hvilke forsøg der kører i 2012, og hvilke borgere der kommer med ind under forsøgene.
Det er så første gang, vi politisk kommer til at forholde os til det og helt konkret få den viden om, hvad der sker; om det er få mennesker, der kommer med i nogle forsøg, eller om det er så mange mennesker, at det giver anledning til bekymring.
Så vi ser frem til, at vi kommer tættere på, hvilke forsøg der kommer til at køre under de forhold og de vilkår, men vi håber samtidig også, at vi får nogle resultater til gavn for de mennesker, der fremover skal overleve det at blive indbragt i bevidstløs tilstand.
Line Barfod (EL), 2011-05-30:
Det, kommunerne ønsker, er jo, at borgerne skal have indskrænket deres muligheder for at klage, fordi mange borgere i dag får medhold i klagesystemet.
Det ønsker kommunerne at ændre, så derfor vil jeg gerne høre, om Dansk Folkeparti vil love, at man ikke vil være med til at forringe borgernes muligheder for at klage.
Tina Petersen (DF), 2011-05-30:
I Dansk Folkeparti er vi jo ganske godt tilfredse med systemet, som det er i dag, men som der er blevet spurgt – og sådan kunne jeg da godt tænke mig at vende spørgsmålet om – vil jeg spørge: Hvis vi nu finder noget, der er endnu bedre, hvad så?
Altså, som det ser ud i dag, synes jeg, at vi har et system, der fungerer og er rigtig godt for de handicappede, så lige nu og her har jeg det ganske fint med systemet, som det ser ud.
Men hvis der kommer noget, som kan gøre det bedre for den handicappede, som kan give den handicappede nogle bedre muligheder for at klage, vil jeg da ikke stå her og sige nej til det.
Line Barfod (EL), 2011-05-30:
Jeg forstod ikke helt, hvad det var, som Dansk Folkeparti ikke mente at man kunne være med til i det forslag til vedtagelse, som både Enhedslisten, Socialdemokraterne, SF, De Radikale m.fl. er med på.
Så jeg håber, at ordføreren kan uddybe, hvad det er konkret i det forslag til vedtagelse, man er imod fra Dansk Folkepartis side.
Det andet spørgsmål er, om Dansk Folkeparti kan love, at man ikke vil være med til at forringe klagesystemet.
Det er jo det, vi hører mange kommuner efterlyse, og også KL efterlyser, at man forringer klagesystemet, fordi de er trætte af, at borgerne får medhold i klagesystemet.
Derfor vil jeg høre, om Dansk Folkeparti kan love, at man ikke vil stemme for forringelser af klagesystemet.
Tina Petersen (DF), 2011-05-30:
Jeg må starte med at sige, at jeg er lidt rystet over at høre venstrefløjens udbrud heroppe fra talerstolen, for det indtryk, jeg har haft i al den tid, jeg har siddet i Folketinget, er da, at vi egentlig generelt plejer at være meget enige på det her område.
Endvidere er det vigtigt at diskutere, hvordan vi undgår, at handicappede bliver tilråbt.
Der er blevet brugt et ord som belastende, og det er et ord, jeg ikke bryder mig særlig meget om, og jeg vil gerne slå fast, at vi i Dansk Folkeparti absolut ikke ser handicappede som en belastning, men derimod som en styrke, som vi alle sammen godt kan lære noget af.
I Dansk Folkeparti vil vi til enhver tid bekæmpe den her – nu bruger jeg så et andet ord, og det har jeg også gjort i nogle indlæg om handicappede, og dem har jeg sendt ud – klapjagt.
Det er selvfølgelig ikke rart med en sådan klapjagt, og det er noget, der skal stoppes, hvis det foregår.
I Dansk Folkeparti ser vi jo netop det her som samfundets opgave, nemlig at tage hånd om de her mennesker, og i Dansk Folkeparti må vi så bare konstatere, at der fortsat er de her initiativer, der sikrer et økonomisk råderum, som er nødvendigt for at hjælpe mennesker med handicap.
Som det er blevet sagt tidligere, er der bl.a. blevet udviklet en ny sagsbehandlingsmetode, der støtter kommunernes faglige og økonomiske prioriteringer.
Der er også skabt en udvikling af velfærdsteknologier, og der er blevet iværksat en række omstruktureringer af sagsbehandlingen, selvfølgelig med det formål at styrke den borgernære service.
Vi i Dansk Folkeparti har ganske enkelt den holdning, at mennesker med handicap skal have den hjælp, de har behov for.
Det skal de efter den gældende servicelov, og som vi har sagt utallige gange før, tager vi meget stærkt afstand fra den retorik, man anvender i medierne og ude i landet.
Det er simpelt hen ikke værdigt, det er simpelt hen for lavt.
I Dansk Folkeparti kan vi ikke tilslutte os Enhedslistens tekst til forespørgslen.
Dog ser vi forskellen – det, som skiller vandene – som værende minimal.
Og det er inden for det emne, der er blevet omtalt tidligere, nemlig at kommunerne er selvstyrende på det her område.
Line Barfod (EL), 2011-05-30:
Jeg er helt enig i, at vi skal se langt mere på, hvordan borgerne på tværs af sektorer kan få den hjælp, der gør, at de kan bidrage til samfundet og deltage i samfundet.
Det, jeg gerne vil høre ordføreren om, er, om vi kan være sikre på, at Venstre ikke går med til at forringe klagesystemet.
Derfor er det jo et væsentligt spørgsmål, nemlig om Venstre står fast på den retssikkerhed, der i dag er for borgere med handicap i klagesystemet, eller om Venstre er åbne over for, at der kan ændres på det.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2011-05-30:
Altså, når fru Line Barfod siger, at vi ikke må ændre i det, vil jeg jo sige, at skulle vi finde noget, der er bedre, så vil jeg da ikke udelukke det.
Men umiddelbart er der ikke noget, der sådan logisk skulle stå i vejen for at foretage nogle ændringer i det.
Tværtimod har vi brug for en tværsektoriel afdækning af det hele og et samarbejde, der er meget større, og det er faktisk en helt anden måde at se på det, for det handler om, at vi opfører os ordentligt over for hinanden, at vi viser respekt, og at vi dermed går ind på en vej, hvor vi hjælper med at belyse det, og så har vi selvfølgelig – og det har vi stadig væk – en retssikkerhed ved siden af.
Line Barfod (EL), 2011-05-30:
Det glæder mig, at også Venstres ordfører tager afstand fra den tone, der har været i debatten.
Inger Støjberg (V), 2011-05-30:
Det kan jo på ingen måde undre mig, at Socialistisk Folkeparti går ind for ekstra byrder til erhvervslivet.
Sådan har det vel egentlig altid været.
Så det undrer mig ikke.
Det er der jo ikke noget nyt i, men jeg synes alligevel, at det er lidt ærgerligt nu i en tid, hvor vi jo faktisk forsøger at gøre betingelserne for erhvervslivet så gode som overhovedet muligt.
Men jeg kan jo bare konstatere, at der intet nyt er under solen.
Socialistisk Folkeparti ønsker, som de altid gør, at påføre erhvervslivet ekstra byrder, og det gør de så også i den her sag.
Eigil Andersen (SF), 2011-05-30:
Det her handler jo om, hvordan især kvindelige selvstændige erhvervsdrivende kan få bedre mulighed for at holde barselorlov.
Hvis man laver en barseludligningsordning, kan de få dækket en større del af deres indtægtstab under barselorloven.
Det er der mange kvindelige iværksættere der vil være glade for, og Danmark skal leve af iværksættere på mangfoldige områder.
Derfor er det jo et umuligt økonomisk regnestykke at få stillet op.
Det vil føre til et bidrag, som er kanonhøjt, og som derfor ingen vil være interesseret i.
Hvis man laver det som en obligatorisk ordning for mange selvstændige erhvervsdrivende, muligvis alle, kan det måske klares for 100 eller 200 kr. om året.
Mener ministeren virkelig i fuld alvor, at det skulle slå det danske erhvervsliv ud?
Bente Dahl (RV), 2011-05-30:
På grund af misforståelser har jeg fået lavet den forkerte indstilling, så jeg kan meddele, at Det Radikale Venstre stemmer imod ændringsforslagene, undtagen nr. 16 og 17, som vi kan stemme for.
Benny Engelbrecht (S), 2011-05-30:
Så fik vi i hvert fald et helt klart svar: Det er ikke indholdet, Dansk Folkeparti har udfordringer med, men alene spørgsmålet om, hvorvidt de forslag, der skal arbejdes med her, har pondus eller ej – og jeg går ud fra, at pondus ikke har noget at gøre med den pingvin, som vi vist alle sammen har haft som børn som sparebøsse.
Jeg må bare sige, at jeg har stor tillid til, at Justitsministeriets jurister er i stand til at udarbejde en lovgivning, som er præcis, og som vil kunne udmøntes i en bekendtgørelse, sådan at der ikke er noget, der overlades til fantasien eller står uklart hen.