runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Bock (LA), 2014-10-24:
Tak for det.
Det er jo rigtig dejligt at høre den meget, meget brede enighed, der er om det nordiske samarbejde på det her område.
Fra Liberal Alliances side er vi meget positive, og vi ser gerne, at samarbejdet bliver styrket yderligere.
Vi takker for redegørelsen, og jeg vil på linje med en række af de andre ordførere sige, at der jo er nogle områder, hvor det er helt oplagt at vi har en særlig fælles interesse i Norden.
Det gælder ikke mindst på det arktiske område.
Vi har tidligere i dag diskuteret andre elementer i det nordiske samarbejde, hvor vi selvfølgelig på den ene side er medlem af EU og på den anden side har en interesse i at styrke samarbejdet på en række områder.
Det må selvfølgelig ikke komme i konflikt med hinanden.
På samme måde er det på forsvarsområdet, hvor det jo ikke er alle de nordiske lande, der er med i NATO.
Så på den ene side skal vi jo stå på det ben, der hedder NATO-samarbejdet, men på den anden side sikkert også gøre det endnu klarere, på hvilke områder det giver mening at vi styrker det nordiske forsvarssamarbejde.
Det er meget glædeligt at læse i redegørelsen, at noget af det, der kendetegner det nordiske samarbejde på forsvarsområdet, netop er, at det er ubureaukratisk, at det er effektivt, og at det er noget, der skaber resultater på en meget synlig måde.
Vi synes, vi skal styrke samarbejdet, først og fremmest det, der angår det fælles nordiske, herunder det arktiske, men også når det drejer sig om de internationale fredsbevarende missioner, synes vi at det er helt oplagt at skrue op for blusset.
Så tak for redegørelsen.
Det ser meget perspektivrigt ud, og fra Liberal Alliances side vil vi støtte ethvert tiltag, der yderligere kan styrke samarbejdet.
Lars Barfoed (KF), 2014-10-24:
Det nordiske forsvarssamarbejde er jo i virkeligheden et smukt eksempel på, at et nordisk samarbejde sagtens kan gå hånd i hånd med det, at vi har forpligtelser, altså at vi både på europæisk og internationalt plan har forpligtende samarbejder, f.eks. i NATO, som er relevant at fremhæve her, hvor det er forsvarssamarbejdet, vi taler om.
Jeg vil gerne sige tak for en god redegørelse.
Det Konservative Folkeparti bakker fuldstændig op om det forsvarssamarbejde, som vi har i Norden, og jeg synes også, at redegørelsen meget godt illustrerer, at verden har ændret sig betydeligt.
Mange kunne jo tro, at når vi taler nordisk forsvarssamarbejde, er det alene noget, der foregår i Norden, altså at vi hjælper hinanden med forsvarsopgaver lokalt og regionalt, havde jeg nær sagt, men redegørelsen viser jo netop, at vi også har god nytte af at samarbejde ude i verden, fordi forsvar i dag i virkeligheden ofte foregår langt væk fra vores grænser og vi bidrager til missioner rundtomkring i verden.
Der er i redegørelsen f.eks. nævnt vores fælles bidrag til FN-missionen i Syrien.
Der er nævnt et eksempel, som drejer sig om kapacitetsopbygning i Østafrika, hvor vi har stabsofficerer placeret sammen i et hovedkontor i Nairobi.
Men selvfølgelig drejer samarbejdet sig også helt konkret om det regionale forsvarssamarbejde og om simpelt hen at nyttiggøre og effektivisere vores ressourcer ved at arbejde sammen om materielanskaffelse, uddannelse, træning og mange andre ting.
Jeg synes, det er glimrende, og Det Konservative parti bakker op.
Og jeg takker endnu en gang for redegørelsen.
Finn Sørensen (EL), 2014-10-24:
Men jeg er nu alligevel lidt skuffet over ministerens redegørelse her.
For jeg synes overhovedet ikke, ministeren forholdt sig til de ordførere – det var jo ikke kun undertegnede – der påpegede problemerne med beredskabet i det arktiske.
Og det gælder både det, som Danmark selv har ansvaret for i det arktiske, men jo også i forhold til, hvad vi kan bruge det nordiske samarbejde til.
Jeg har et konkret spørgsmål til noget, ministeren kom med.
Hvorfor skal det fælles nordiske beredskab, som vi nu kan udvikle, tilsluttes EU's katastrofepulje?
Altså, EU har jo som sådan ikke noget at gøre i det arktiske, og som nordiske lande burde vi vel i fællesskab være i stand til selv at styre det.
Jeg forstod ikke helt værdien i det.
Så har jeg også et andet spørgsmål: Er det økonomien, der mangler i forhold til at styrke beredskabet?
Det kunne vi jo godt gøre fra Danmarks side.
Vi kunne jo f.eks. anskaffe et Challengerfly eller to mere, så vi var sikre på, at der hver eneste dag, time og sekund var den fornødne overvågning i det arktiske.
Det ville koste en hulens masse penge, men der har vi jo et godt finanseringsforslag fra Enhedlistens side
Nicolai Wammen (S), 2014-10-24:
Det havde været interessant i sig selv.
Jeg forstår ikke helt hr. Finn Sørensens bemærkninger om, at jeg ikke kom ind på beredskabet.
Det var faktisk det allerførste emne, jeg tog op.
Jeg sagde, vi har en klar udfordring, når det gælder beredskabet i hele det arktiske område, og det gælder selvfølgelig også Grønland.
For geografien er så enorm, og klimaet er så barskt, og hvis det går galt, kan det have meget store konsekvenser.
Det er grunden til, at vi for det første investerer i bedre skibe til Grønland, men også øger vores helikopterkapacitet med bedre helikoptere, som er blevet købt ind til det formål.
Men mit budskab var sådan set i forhold til skridtet videre, nemlig at vi derudover jo også er i gang med en gennemgribende analyse af, hvad det er for nogle ting, hvad det er for nogle kapaciteter, man fra forsvarets side fremadrettet har brug for for at kunne udføre arbejdet i Arktis.
Og en meget vigtig del af det arbejde er at se på, hvilke samarbejdspartnere det giver god mening at have, og der er de nordiske jo helt oplagte.
Men det er jo ikke kun dem, som vi skal arbejde sammen med, og sådan hørte jeg i øvrigt også hr. Finn Sørensens indlæg tidligere i dag.
Finn Sørensen (EL), 2014-10-24:
Jamen det kan så enten skyldes min uvidenhed om, hvad der rent faktisk arbejdes med, eller måske er problemet, at man så ikke har gjort nok ud af at oplyse Folketinget.
Jeg skal ikke udelukke, at det er mig, der er bagud.
Hvad er tidsplanen for det?
Nicolai Wammen (S), 2014-10-24:
Jeg er kun glad for at få lejlighed til her at nævne det, der allerede er gjort, nemlig at der er bedre skibe på vej til Grønland, at vi også får helikoptere med en langt større aktionsradius til Grønland, og at vi derudover er i gang med at se på, hvordan vi kan styrke beredskabet yderligere.
Hr. Finn Sørensen var også inde på, at et Challengerfly har opereret i det grønlandske, og i øjeblikket er man også i gang med at se på, hvad vi fremadrettet kan gøre med det fly og med andre kapaciteter.
Den analyse er i fuld gang, og jeg forventer, at resultatet vil ligge klar inden for få måneder, sådan at vi i Folketinget kan tage beslutninger på baggrund af det.
Bertel Haarder (V), 2014-10-24:
Tak til ministeren for engagement og klare svar.
Jeg forstod på ministeren, at han faktisk vil interessere sig for både Thorvald Stoltenbergs og Nils Wangs forslag om indsats, styrke og kystvagtstyrke.
Jeg bad om ordet for at oplyse, at der for 14 dage siden var en nordisk forsvarsrundbordskonference i Oslo, hvor ministerens norske kollega, Ine Eriksen Søreide, holdt et meget spændende indlæg.
Vi fik spændende svenske analyser, og jeg fik det indtryk, at Finland på visse måder er mere NATO-aktiv end mange NATO-medlemslande.
Men det skal jeg ikke uddybe.
Jeg ville bare gerne have ministeren til at love, at han vil forberede sig på, at han i givet fald er vært for en lignende nordisk rundbordskonference næste år, for nu er det nemlig blevet en nordisk tradition.
Det startede i Helsinki, fortsatte i Oslo, og så skal det selvfølgelig fortsætte i København næste år, og det skal forberedes i tide.
Nicolai Wammen (S), 2014-10-24:
Jeg er meget optaget af de spørgsmål og i det hele taget det nordiske samarbejde.
Jeg kan jo sige, at når det gælder hele beredskabssamarbejdet, som hr. Steen Gade var inde på, så er det Danmark, der overtager formandskabet næste gang, og der vil til næste år i februar måned blive afholdt et møde i Århus, hvor man her ser på, hvordan vi kan styrke beredskabet.
Hvad der i øvrigt måtte være af konferencer og rundbordssamtaler, vil jeg meget gerne drøfte med hr. Bertel Haarder, og jeg er sikker på, at vi – ligesom vi også har gjort det i andre sammenhænge, hvor man har kunnet se, at Danmark har kunnet gå ind og spille en rolle – også vil kunne finde en fornuftig måde at håndtere det på.
Så jeg er meget åben over for den idé.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2014-10-24:
Tak for det.
Almindeligvis er fremsættelsestaler sådan lidt formelle, lidt tørre, lidt konstaterende, og det er ikke tilfældet her.
Den er ikke bare godt skrevet, men jeg er også meget enig i budskabet, hvorfor jeg skal søge at gøre det relativt kort.
Med ratificeringen af de tre aftaler, som er til behandling i dag, styrker vi handelen og samarbejdet mellem EU på den ene side og henholdsvis Georgien, Moldolva og Ukraine på den anden.
Associeringsaftalerne handler til gengæld om mere end bare at styrke et praktisk samarbejde med vores naboer.
De handler om stabilitet i Europa.
De er udtryk for et ønske om at knytte tættere bånd til Georgien, til Moldova og til Ukraine, sådan at vi i fællesskab kan bidrage til en stabil og demokratisk udvikling i netop disse lande.
Med aftalerne har de enkelte lande vist viljen til demokratiske og økonomiske reformer.
Det er reformer, der, hvis de bliver gennemført, vil forbedre forholdene for befolkningerne og sikre udvikling og stabilitet.
Det er reformer, der vil øge landenes selvstændighed og uafhængighed.
Alternativet for de her tre lande er en afhængighed af Rusland; en accept af russisk indflydelse på selvstændige og uafhængige nationer; en accept af, at den stærke har ret til at bestemme over den svage, bare fordi han kan.
Det vil vi ikke acceptere i Venstre, og derfor giver vi vores fulde støtte til ratifikationen af de tre aftaler.
Det er aftaler, som vi ser som udtryk for et fremtidigt partnerskab for fred og stabilitet.
I den her sammenhæng kan jeg bare ikke lade være med at bemærke min ærgrelse over, at der for Ukraines vedkommende er tale om en udsættelse af frihandelsdelene af aftalen, som først træder i kraft i 2016.
Jeg er ganske udmærket klar over, at det ikke kun er regeringens ansvar, og at aftalen om udsættelse blev forhandlet på plads af Rusland, Ukraine og EU.
Der er måske nogle, der vil mene, at der er tale om et relativt lille offer, og det er jeg ikke enig i.
Sagen er den, at EU med den her udsættelse har sendt et klart signal til russerne om, at trusler virker, og at rå magt kan rykke EU.
Det synes jeg er ærgerligt, og jeg synes, det er beklageligt, at man ikke valgte at stå fast og insistere på, at Ukraine selv vælger Ukraines fremtid.
Derfor vil jeg kraftigt opfordre regeringen til at modsætte sig ethvert fremtidigt forsøg på at forhale ikrafttrædelsen af frihandelsaftalen med Ukraine, for hvis vi ikke står fast her, bidrager vi indirekte til at svække Ukraine ved at mudre grænserne for Ukraines selvstændighed, og i værste fald risikerer vi, at Ukraine ender som en fejlslagen stat, der hører under et russisk protektorat.
Det må og skal vi modarbejde, og derfor skal EU fremover stå fast over for Rusland, også når det kommer til Ukraine.
Tak for ordet.
Carsten Hansen (S), 2014-10-24:
I dag har man, hvis man er svensk statsborger eller dansk statsborger, nogle rettigheder.
Hr. Mikkel Dencker sagde i sin egen tale, at han ikke ville blande sig i svensk asyl- og flygtningepolitik, og hvis man bliver svensk statsborger, har man de rettigheder, der følger med.
Der er rettigheder og pligter, som udenrigsministeren sagde, og det har vi bestemt ikke tænkt os at ændre på.
Jeg synes, hr. Mikkel Dencker og Dansk Folkeparti skulle tænke sig grundigt om, inden man bygger nye grænsehindringer.
Jeg har det sådan, at jeg synes, det grænseløse Norden, som jeg arbejder for, giver meget merværdi, i forhold til hvad vi kan tjene af penge.
Vi ved jo, at Norden er det største eksportmarked for Danmark overhovedet, og det, at vi kan udveksle tjenesteydelser, uddannelse, arbejdskraft over grænserne osv., er et helt uvurderligt gode.
Faktisk har de nordiske lande en økonomi, der – som hr. Bertel Haarder sagde – er større end Ruslands, og de har 140 millioner indbyggere; vi er godt og vel 20 millioner.
Så vi har ikke tænkt os at gå den vej, og jeg har heller ikke hørt andre end hr. Mikkel Dencker gøre en virkelighed, som i dag ikke er noget problem, til et stort problem.
Bertel Haarder (V), 2014-10-24:
Som Nordisk Råds repræsentant i det nye Grænsehindringsråd kan jeg ikke lade være med at spørge ordføreren: Vil han ikke godt love at tænke sig grundigt om, før han foreslår nye grænsehindringer, blot fordi han er uenig i den svenske udlændingepolitik?
Mikkel Dencker (DF), 2014-10-24:
Jeg kan garantere hr. Bertel Haarder, at vi altid tænker os grundigt om i Dansk Folkeparti.
Finn Sørensen (EL), 2014-10-24:
Sådan forstod jeg det, og det kan man jo kun være enig i; det tror jeg i hvert fald Enhedslisten er.
Men hvordan forestiller ordføreren sig at sådan en mekanisme skulle implementeres i Nordisk Råd?
Er det sådan, at ordføreren går med overvejelser om, at vi på det punkt skulle afgive suverænitet til Nordisk Ministerråd?
Hvordan skulle sådan en mekanisme iværksættes?
Steen Gade (SF), 2014-10-24:
Altså, så længe vi ikke afgiver suverænitet i et nordisk samarbejde, skal det jo gøres sådan, at man, hver gang man tager et initiativ til at fjerne grænsehindringer, så i det mindste skulle beskrive den problemstilling; det ville være det første og det mest simple.
Men ellers er det jo lidt mig, der har givet bolden videre til ministrene på det her punkt.
Jeg tror faktisk, der kan være store fordele ved det indimellem.
Mikkel Dencker (DF), 2014-10-24:
Jeg ved ikke, hvad det er, fru Annette Lind hentyder til.
I Danmark fastsætter vi vores politik og hvem der har adgang til danske ydelser, og hvis det viser sig, at det nordiske samarbejde er for liberalt, for fleksibelt og dermed tillader for mange personer at hæve danske overførselsindkomster, må vi jo se på de regler, og det er det, som jeg lægger op til.
Hvis den svenske indvandring bliver så stor og afledes til Danmark via indvandring til Danmark via Sverige, må vi se på de her regler.
Steen Gade (SF), 2014-10-24:
Hvad angår drilleriet, vil jeg sige: Jo, jeg kan godt afgive suverænitet til et nordisk samarbejde, det er jeg ikke principielt modstander af.
Men jeg har det syn på det, at alle nordiske lande på en eller anden måde er medlemmer af EU; der er nogle, der ikke kan lide det, men vi er det jo alle sammen, vi er bare med på forskellige områder.
Nogle er så ikke formelt med, men de er jo alligevel med i hoveddelen.
Det gælder f.eks. Norge og Island, de er jo reelt med i store dele af EU-samarbejdet.
Jeg tror, det er ret vigtigt, at man anskuer det nordiske samarbejde som nogle lande, der er med i EU, men på forskellig vis.
Mette Bock (LA), 2014-10-24:
Tak for det.
Jeg er her på et tålt ophold i dag, fordi vores ordfører desværre er forhindret i at være her.
Jeg har med interesse læst redegørelsen, og jeg kan ikke lade være med at tænke på, at en gang imellem bliver noget så gammeldags, at det bliver moderne igen.
Det kunne f.eks. gælde det nordiske samarbejde.
Vi kan jo se, at EU er blevet større, EU beskæftiger sig med mere og mere, EU's maskineri bliver tungere og tungere, og i den forbindelse synes jeg, det er på høje tid at det nordiske samarbejde får en renæssance.
Det er selvfølgelig meget interessant at se på, at der nu er vedtaget en visionserklæring for det nordiske samarbejde, og at man gør en indsats for at modernisere organisationen med henblik på at skabe en mere moderne, enkel og effektiv organisation.
Et eller andet sted virker det på mig, som om man er i gang med at reparere en motor, men måske er det en helt ny bil, man skal til at investere i?
Jeg tror, at det nordiske samarbejde rummer kimen til, at vi virkelig får løftet noget på et område, hvor der er en række lande, som bygger på en fælles historie og har et værdifællesskab, som er langt stærkere end det, der er mellem de mange, mange medlemslande, der er i EU for øjeblikket.
Så det, jeg vil opfordre regeringen til, når vi nu går ind i det videre samarbejde, er altså ikke kun at kigge på forbedrede beslutningsprocesser og administrative sagsgange, ændringer i institutionsområdet, forbedring af projektvirksomheden og en styrkelse af budgettet som styringsredskab for det nordiske samarbejde; for alt det er jo simpelt hen daglig drift, kan man sige.
Derfor skal vi simpelt hen løfte blikket, rette ryggen og kigge på, hvordan vi med et styrket nordisk substantielt samarbejde på en række områder – der selvfølgelig ikke kan konflikte med, hvad vi gør i EU, for det er vi jo altså bundet til, så længe vi er det – kunne gøre noget i fællesskab med de øvrige nordiske lande, som kunne løfte os videre, også i en globaliseret, moderne verden.
Så fra Liberal Alliances side skal opfordringen være: Fint nok at kigge på at få repareret motoren, men kunne vi ikke fra dansk side være med til at få løftet den her dagsorden, så vi kan skabe en renæssance for det nordiske samarbejde, som har en rigtig flot historie at stå på, og som i virkeligheden kunne styrke de nordiske lande i den globaliserede verden, vi lever i i dag, uden at man dermed kommer i konflikt med de forpligtelser, vi har, i forhold til det europæiske samarbejde?
Finn Sørensen (EL), 2014-10-24:
Jamen jeg vil gerne kvittere for den udmelding, der kommer fra ordføreren.
Jeg tror, det er noget af det, vi trænger til – også hvis vi vil have en større del af befolkningen til at interessere sig for det nordiske samarbejde – nemlig at vi kommer med nogle bud på, hvordan vi egentlig har tænkt os, at det skal udvikle sig.
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg er enig med ordføreren, altså at vi er enige om, hvad det så egentlig er for nogle ting i vores værdifællesskab inden for Norden, vi skal videreføre, men det er jo i sig selv også en sund diskussion at få.
Mit spørgsmål er: Har ordføreren gjort sig nogle tanker om, hvordan man ligesom i højere grad kan udfordre både den danske regering og de andre regeringer til at tage mere konkret fat på diskussionen om, hvordan vi skal udvikle det nordiske samarbejde?
Der er f.eks. det forslag, som jeg nævnte jeg er medforslagsstiller af, om, at vi prøver at få sat mere systematisk gang i diskussionen om, hvilke forskellige samarbejdsmodeller der kan være: en forbundsstat, et statsforbund, løsere former for associering, eller hvad ved jeg.
Kunne ordføreren finde på at støtte, at vi går lidt mere konkret til værks med sådan nogle ting?
Mette Bock (LA), 2014-10-24:
Det kunne jeg sådan set godt, men jeg synes altid, inden man begynder at finde ud af, hvordan man skal organisere tingene, at man skal vide, hvad det er, denne organisation skal løfte.
Det vil sige, at vi bliver nødt til at få tegnet en vision af det fremtidige nordiske samarbejde, som ikke kun går på, hvordan motoren kan blive repareret, hvad det er for nogle ting i driften, vi kan ændre på, og heller ikke går på, om vi nu skal have en forbundsstat, eller hvad vi skal have.
Inden vi skal tilrettelægge den organisation, skal vi finde ud af, hvad det er for opgaver, vi kan løse i fællesskab, som kan være med til at bringe forbedringer for de nordiske lande og styrke de nordiske landes position i en globaliseret verden.
Det er den ene ting, jeg vil sige. Den anden ting, jeg vil sige, er, at vi jo også godt fra dansk side alene kan skubbe på for at få gjort nogle ting.
Et lillebitte eksempel er, at der jo er planer om at lave et Nordens hus i Flensborg, hvor vi kunne have en port mod Europa fra Nordens side og samtidig også en port fra Europa op imod de nordiske lande.
Sådan nogle ting, helt konkret nede i det jordnære, kunne vi gøre, som ikke kun handler om det her med at reparere motor eller lave store nye organisationsstrukturer, men som handler om noget substantielt.
Det synes jeg at vi skal skubbe på for, for det er mit klare indtryk, at vi har fået opbygget noget, som bygger på en historisk tradition, men som også bærer præg af at være lidt musealt i den måde, man arbejder med tingene på.
Der synes jeg vi skal prøve at løfte blikket og få pustet nyt liv i det, måske med en enklere organisation, til gengæld med et større substantielt indhold.
Finn Sørensen (EL), 2014-10-24:
Jeg er helt enig med ordføreren i, at det ikke isoleret handler om at reparere motoren – det skal også passes, og det er vi i gang med, vi skal nok få skruet på nogle knapper – og man skal heller ikke stirre sig blind på forskellige modeller for statsligt samarbejde.
Man skal arbejde med det hele på en gang, og man skal frem for alt arbejde med, hvad det politiske indhold skal være, hvad det er for samarbejdsopgaver, vi har.
En model kan jo være, at man går ind og ændrer Helsingforsaftalen, altså vores fællesnordiske grundlov, om jeg så må sige, og der får defineret nogle områder, hvis der nu er nogle områder, man gerne vil have udvidet samarbejdet på.
Så kan man skrive det der.
Altså, mere indviklet behøver det ikke at være.
Derfor vil jeg bare spørge: Har ordføreren nogle forslag til, hvor vi skal udvide det nordiske samarbejde – nogle nye temaer, som ikke er beskrevet i aftalen i dag, eller hvad?
Jeg har ellers fået en opfattelse af, at det kun er nogle, ordføreren synes det er i orden at afgive suverænitet til, nemlig EU.
Men når vi i vores fælles gruppe i Nordisk Råd har diskuteret muligheden af, at man i en fjern fremtid måske kunne finde på at afgive suverænitet til det nordiske samarbejde, så var ordføreren ikke interesseret.
Det var derfor, jeg spurgte sådan lidt ind til det.
Jeg skal ikke bebrejde ordføreren noget, for det er da vigtigt, at man også kan komme med en god idé.
Det har man selvfølgelig lov til, uden at man absolut selv har svaret på, hvordan den skal implementeres.
Og jeg synes, det er en god idé, som bør forfølges, altså at man som minimum skal beskrive konsekvenserne af de måder, vi implementerer EU-lovgivningen på, og forsøge at få en fælles beskrivelse og erkendelse af det, hvis det i nogle tilfælde fører til et lavere beskyttelsesniveau, hvad det selvfølgelig ikke bør gøre.
Så lad os se bort fra drilleriet; jeg synes, det er en god idé, og lad os arbejde videre med det.
Annette Lind (S), 2014-10-24:
Mener du virkelig, at vi skal gøre vilkårene sværere for danskerne ved at sætte begrænsninger i det nordiske samarbejde på grund af indvandrerpolitik?
Martin Lidegaard (RV), 2014-10-24:
Lad mig tilstå åbent, at jeg ikke har detailkendskab til, hvilke drøftelser der har været mellem Beredskabsstyrelsen – som jeg går ud fra det er fra dansk side – og forsvaret på den ene side og Grønland på den anden side i det her spørgsmål.
Men jeg vil meget gerne undersøge det, og instinktivt synes jeg selv, det lyder som en meget fornuftig idé at bringe op.
Det kræver i givet fald selvfølgelig enighed mellem Grønland og Danmark.
Det er muligt, at der er nogle argumenter imod, som jeg ikke lige her på stående fod kan gennemskue, men jeg synes instinktivt, ligesom hr. Lars Barfoed, at det lyder som en yderst fornuftig idé.
Finn Sørensen (EL), 2014-10-24:
Tak, og tak til hr. Bertel Haarder for indlægget.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at rose ordføreren for den ihærdige indsats, ordføreren gør for at følge op på samarbejdet og de beslutninger, vi har truffet om fjernelse af grænsehindringer i Norden – og det er da med stor tilfredshed, jeg ser, at ordføreren har fået en central placering i det – og rose ordførerens holdning til en udbygning af det nordiske samarbejde.
Men jeg vil gerne spørge lidt specifikt ind til nogle af de besparelser, man har rumsteret med i ministerrådet , og høre, hvordan en gammel højskolemand har det med, at man har sparet på Nordisk Journalistcenter, Nordisk Sommerhøjskole og de nordiske huse.