runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-15:
Det er en kendt sag, at hr. Bent Bøgsted er i lommen på beskæftigelsesministeren, i hvert fald på den tidligere beskæftigelsesminister, jeg skal ikke udtale mig om den nye, for det har jeg ikke erfaringsgrundlag for - det vil tiden vise.
Men det, jeg ikke vidste, var, at hr. Bent Bøgsted også er i lommen på kammeradvokaten.
Jeg troede, at Dansk Folkeparti var et politisk parti med politiske holdninger, der handler om, hvad man selv tror, og tror man virkelig på, at folk bliver mere raske af, at man tager sygedagpengene fra dem?
Kunne man ikke gennemføre det her forsøg uden at have den sanktion med?
Det må Dansk Folkeparti da have en holdning til.
Fru Colette L. Brix har det, så hvorfor har hr. Bent Bøgsted som ordfører på området det ikke?
Det er det, der er interessant.
Tror man virkelig på, selv om der er en ankemulighed, og selv om folk kan få pengene tilbage, at folk bliver mere raske, når de har mistet deres sygedagpenge?
Bent Bøgsted (DF), 2009-04-15:
Hr. Bjarne Laustsen prøver på at dreje det i en anden retning, for det, jeg sagde før i det første svar, var jo netop, at så vidt jeg ved, er der ikke nogen kræftpatienter imellem dem, der har mistet deres sygedagpenge.
Det tror jeg ikke at der er nogen kommuner der vil gøre - jeg ved det selvfølgelig ikke, men jeg håber da ikke, at der er nogen kommuner, der er ved deres fulde fem, som vil tvinge nogle dødssyge mennesker igennem et forløb.
Så er det i hvert fald en fejl, måske fordi de mangler nogle oplysninger om den pågældende patient.
Det fremgik også af høringen i dag om sygefravær, og det kunne hr. Bjarne Laustsen have hørt, hvis han havde været til stede; der redegjorde Kræftens Bekæmpelse netop for, at der i nogle tilfælde var manglende oplysninger.
Vi hørte også, at hvis det drejede sig om manglende oplysninger, kunne kommunerne komme i den situation, at de kontaktede en, der egentlig ikke burde kontaktes.
Per Clausen (EL), 2009-04-15:
Jeg har godt læst kammeradvokatens redegørelse og kan konstatere, at kammeradvokaten nu også er blevet sådan en slags ekspert på, hvordan man kan lave forsøg, man kan lære noget af.
Kammeradvokaten udvider hele tiden sine kompetenceområder, og det kan være klogt, hvis man ønsker stadig væk at blive lyttet til.
Jeg vil godt spørge hr. Bent Bøgsted om en ganske enkelt ting: Hvornår var det, at hr. Bent Bøgsted blev overbevist om, at det er i orden, at man fratager folk deres sygedagpenge, fordi de ikke ønsker at medvirke i et forsøg?
For det er jo kernen i den her sag, og jeg mener at kunne huske, at hr. Bent Bøgsted tidligere har udtalt, at det var han imod.
Men hvornår var det, at han nåede frem til, at det var en rigtig god idé?
Bent Bøgsted (DF), 2009-04-15:
Det, jeg har været imod, har selvfølgelig været, hvis der har været nogle, der uberettiget har mistet deres sygedagpenge på grund af et forsøg, som ikke giver hjemmel til, at de kan miste sygedagpengene.
Det var også det, jeg sagde i min ordførertale, nemlig at hvis der er nogen, som uberettiget har mistet deres sygedagpenge, så skal de selvfølgelig have dem tilbage.
Det er klart.
Derfor håber jeg også, at de, der har mistet dem og føler, at det er uberettiget, så klager til ankeinstansen.
Per Clausen (EL), 2009-04-15:
Jeg må forstå, at det, hr. Bent Bøgsted siger nu, er, at han slet ikke har ændret opfattelse i den her sag.
Og når der har været en udtalelse af ham i Danmarks Radio, som grangivelig lyder, som om hr. Bent Bøgsted siger, at det jo ikke kan passe, at folk fratages deres sygedagpenge, fordi de ikke ønsker at medvirke i et forsøg, så må det jo være, fordi Danmarks Radio har klippet hr. Bent Bøgsteds udtalelser sønder og sammen, for det har han aldrig sagt.
Det er bare det, jeg vil have hr. Bent Bøgsted til at bekræfte, nemlig at der er manipuleret med hans udtalelser af Danmarks Radio, så det er fremstået, som om han har sagt noget andet end det, han har sagt, for hr. Bent Bøgsted har altid ment det, han siger i dag, og han har slet ikke ændret holdning.
Bent Bøgsted (DF), 2009-04-15:
Det er da rigtigt, at jeg på et tidspunkt har sagt, at de ikke skulle miste sygedagpengene på grund af et forsøg, hvis der ikke var hjemmel til det.
Det, der ligger i det, er, at da de startede den udsendelse i Danmarks Radio, var det i opstartsfasen, det var snart den ene paragraf, snart den anden paragraf og også en tredje paragraf, der gjaldt, og der var ikke klarhed over, hvor den hjemmel til at lave forsøget lå henne.
Derfor er det klart, at hvis fratagelsen sker på et grundlag, der ikke hører hjemme nogen steder, så mister folk dagpengene uberettiget på grund af et forsøg, og det burde ikke være sket.
Det er min opfattelse, at ministeriet langt om længe fik taget sig sammen til at komme med en redegørelse for, hvor hjemmelen til dette forsøg lå henne.
Det er min opfattelse, at ministeriet er kommet med den nu, det skulle bare være kommet med den først, inden forsøget startede, så havde vi undgået hele den her affære, så havde vi undgået det program i Danmarks Radio, som kørte på det her.
Eigil Andersen (SF), 2009-04-15:
Dansk Folkeparti vil jo gerne gøre sig til bl.a. de syges beskytter.
Det hele er jo sådan set meget enkelt.
Der er 3.000 syge i Danmark i 17 kommuner, som bliver stillet over for nogle aktiveringstilbud, bl.a. arbejde.
Deri ligger jo, at de, der er omfattet af forsøget, som de har pligt til at deltage i, bliver stillet over for nogle aktivitetstilbud, som de andre ikke gør, og så er det jo klart, at de så vil kunne risikere at miste deres sygedagpenge, når det bliver kørt på den måde, at det sker, hvis man ikke deltager i forsøget.
Det er da forskelsbehandling, så det batter.
Jens Vibjerg (V), 2009-04-15:
Ja tak.
Nu er det da heldigt for hr. Eigil Andersen, at han ikke står på talerstolen og skal udtale sig under ministeransvar, for så ville hr. Eigil Andersen jo hurtigt komme i problemer.
Det er jo et held, at man som almindeligt folketingsmedlem sådan set kan sige, hvad man vil, også selv om det er direkte forkert.
Altså, selv om man gentager en ting mange gange, bliver den jo ikke mere rigtig, så jeg kan ikke forstå, at hr. Eigil Andersen ikke vil se i øjnene, efter at vi har haft et langt åbent samråd, efter at vi har debatteret nu her, at der er en klar lovhjemmel i sygedagpengeloven til de her forsøg.
Så der er ikke noget som helst at komme efter.
Jeg forstår simpelt hen ikke hr. Eigil Andersen.
Eigil Andersen (SF), 2009-04-15:
Det var en fantastisk glimrende høring, det er vi helt enige om.
Det, der står i sygedagpengelovens § 60, er, at man kan iværksætte nogle forsøg, herunder med digitale løsninger.
Det er i en helt anden boldgade.
Så er der et kapitel i sygedagpengeloven, hvori der står, i hvilke situationer man kan miste sine sygedagpenge.
I det kapitel står der intet som helst om, at man kan miste sine sygedagpenge, hvis man bliver sendt i aktivering, herunder i arbejde.
Men der står, at man kan miste dem, hvis man f.eks. ikke går til sin læge eller deltager i behandling, som kan gøre, at man bliver helbredt for sin sygdom.
Men det er noget andet.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-15:
Når man laver forsøgsbemyndigelser, er det selvfølgelig, fordi forsøgene skal ligge ud over det, som er den gældende lov, for ellers var der jo ikke nogen grund til at lave forsøget, så kan man jo bare praktisere det inden for den gældende lov.
Men det, som jeg synes er afgørende, er den diskussion, der nu er, hvor hr. Eigil Andersen er overbevist om, at der ikke er en lovhjemmel for forsøget, mens beskæftigelsesministeren er overbevist om, at der er en lovhjemmel.
En hvilken som helst sygedagpengemodtager, der måtte miste sine sygedagpenge, kan jo mene, at det var uberettiget, indbringe sagen for klagesystemet og siden hen eventuelt med grundloven i hånden marchere ind i en retssal, hvor der så kan tages stilling til, hvem der har ret, og hvem der ikke har ret.
Der vil jeg bare bede hr. Eigil Andersen om at bekræfte, at retssikkerheden for de pågældende er fuldstændig intakt, de kan klage på nøjagtig samme vilkår og kan i sidste ende gå til domstolene og få den disput, som hr. Eigil Andersen har med beskæftigelsesministeren, afprøvet i praksis.
Eigil Andersen (SF), 2009-04-15:
Jo, naturligvis kan man gå til domstolene, hvis man orker det.
Vi taler her om syge mennesker, og det kræver store ressourcer at gå til domstolene.
Sagerne kan være langvarige, og de kan være mentalt belastende, og der er også risiko for, at man kommer til at betale nogle sagsomkostninger.
Så det er jo ikke helt enkelt.
Det, der er det generelle, er, at vi ikke skal bringe mennesker ud i den situation.
Selv om der er en bemyndigelse til at lave forsøg, herunder med digitale indberetningsløsninger, er jeg sikker på, at jurister vil sige, at når der er et kapitel i loven, som omhandler bortfald af sygedagpenge, skal et sådant bortfald af sygedagpenge som en rettighed, den enkelte har, være nævnt her, og det er den ikke.
Sådan fungerer det jo ikke.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-15:
Nej, og det kunne jo så være en spændende diskussion i en eventuel retssag.
Det andet element er, at det, som er argumentet fra ministerens side, og som så må stå sin prøve, jo er, at man, hvis ikke man lever op til de krav, der er i kapitel 6 om opfølgning, som yderste konsekvens som følge af kapitel 7, kan miste sine sygedagpenge.
Og man kan lave forsøg med de ting, der er i kapitel 6.
Når man derfor kan lave forsøg med de ting, der ligger til grund for, at folk kan få sygedagpenge, følger det deraf, at man også kan ifalde sanktionen.
Det er to forskellige juridiske vurderinger, det må stå sin prøve i ankesystemet, og det står enhver frit for at klage.
Eigil Andersen (SF), 2009-04-15:
Det Radikale Venstre har gjort noget ganske udmærket ved her for nylig at påpege, at skatteministeren på skatteområdet har taget forskud på en lovgivning, der ville komme, og det har man rigtigt anført fra Det Radikale Venstres side er imod gældende regler.
Så forbavser det mig virkelig, at Det Radikale Venstre her forsvarer, at man etablerer sådan noget som det her, for den opfølgning, der er tale om ifølge sygedagpengeloven, omfatter på ingen måde aktivering forstået som arbejde.
Den omfatter diverse lægelige ting og at vurdere folks arbejdsevne, hvis de skal have gjort det.
Knud Kristensen (KF), 2009-04-15:
Jeg er i og for sig ked af, at vi med udgangspunkt i L 165 skal have en debat, der kun handler om de dårlige sider af en tænkt situation.
Jeg erkender, at der var en situation, hvor en kræftbehandlet dame blev ringet op - var det på sygehuset?
- og det er selvfølgelig forkert.
Jeg erkender, at den proces, vi sætter i gang med L 165, er en proces, som er meget fint betonet.
Man skal virkelig have en god dømmekraft i forbindelse med at give den pågældende, som er i et sygeforløb, et tilbud om arbejde.
Men jeg synes, at L 165 som helhed er et lovforslag, der netop tager hånd om den sygemeldte, uanset hvilken situation vedkommende er i.
Under førstebehandlingen af L 165 brugte jeg udtrykket, at det netop er rimeligt, at den sygemeldte kommer i centrum.
Det sker på et tidspunkt, hvor den sygemeldte under alle omstændigheder har allermest behov for at få en samtale, næsten uanset hvad sygdommen drejer sig om.
Som det har været hidtil, kunne den sygemeldte gå alene med sin sygdom; virksomheden havde ikke mere brug for den pågældende; virksomheden måtte ikke henvende sig til den sygemeldte.
Samarbejdet, hvormed den sygemeldte kan vende tilbage til virksomheden i måske en time om ugen, måske ti timer om ugen eller noget andet i et forløb, gør trods alt, at man hele tiden har sin dagligdag i balance med virksomheden, med arbejdskollegaer osv.
Jeg synes, det er rimeligt, at vi tager hånd om det, ved at vi gennemfører L 165, og derfor er jeg ked af, at der i forslaget til vedtagelse her i dag kun hersker den negative attitude, at man vil fratage den enkelte sygedagpenge og alverdens forskellige ting.
Det er ikke sandheden.
Det er helt klart præciseret i forbindelse med nogle forskellige situationer, at man ikke kan tilbyde en sygemeldt noget, som vedkommende ikke kan leve op til på baggrund af sygdommen.
Det er, hvis behandlingen er en hindring; det er, hvis den syge er i en fast handlings- eller genoptræningsplan; det er, hvis den syge har graviditetsbetingede sygdomme, og det er mange andre definerede årsager.
I de tilfælde kan man ikke gå ind og tvinge den sygemeldte til noget.
Jeg synes, det her er en meget fin lovgivning.
Jeg har henvist til den høring, som har fundet sted her i Landstingssalen i dag, for der hørte vi jo om adskillige gode resultater fra virksomheder, der har den sociale indsigt og den sociale interesse i at gøre medarbejderne til fundamentet i virksomheden.
Jeg synes, vi skylder at give mulighed for, at man fra virksomhedernes side kan drage omsorg for de sygemeldte i en tid, hvor de har det allersværest.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-04-15:
Nu taler vi jo nogenlunde samme sprog - det kan godt være, at vi har lidt forskellig accent, og det kan jo kun være berigende - men jeg har en eller anden fornemmelse af, at vi ikke snakker om de samme ting, at vi lidt snakker om æbler og bananer.
For jeg kan ikke erindre, at jeg eller nogen andre her har talt om L 165, altså om, hvorvidt vi nu synes, at den lovgivning var god eller dårlig.
Vi taler om, hvorvidt det er i orden, at man har startet et forsøg med baggrund i det lovforslag, der er fremsat, uden at det først er blevet vedtaget.
Det kan jo så i øvrigt undre, at man har forsøg kørende med et lovforslag, som så bliver vedtaget, og så tager man evalueringen, efter at loven er vedtaget.
Det er jo rigtig smart, kan man næsten forstå.
Men det, jeg godt vil spørge ordføreren om, er, hvorfor han siger, at det er en tænkt situation, når vi ved, at der er sygemeldte derude, som bliver frataget deres sygedagpenge.
Tror ordføreren også, at de synes, det er en tænkt situation?
Knud Kristensen (KF), 2009-04-15:
Kammeradvokaten har netop skrevet: Beskæftigelsesministeren kan efter aftale med en kommune tillade, at der bliver lavet en forsøgsordning.
Mener hr. Eigil Andersen virkelig, at det bør vi debattere ned under gulvtæppet her i Folketingssalen?
Mener hr. Eigil Andersen ikke, at vi skal prøve at se på de positive elementer i det og så tage udgangspunkt i den høring, som vi havde i formiddag, og som var en fantastisk høring?
Eigil Andersen (SF), 2009-04-15:
Jeg kan kun kvittere og sige, at jeg også ved, at hr. Knud Kristensen har et ganske udmærket menneskesyn.
Og med hensyn til indsatsen over for syge er det udmærket som princip, at man gør noget på et tidligt tidspunkt.
Men jeg kan ikke gå ind for det, som der bliver lagt op til generelt, at man skal skræmme folk og true med at fratage dem sygedagpengene og sådan noget.
Jeg tror gerne, jeg vil læse et citat op igen fra den projektbeskrivelse, hvor man anfører, hvad der er tale om: Forsøget »Aktive − hurtigere tilbage« ligger inden for rammerne af lovforslaget, for så vidt angår aktive tilbud.
Der bliver således mulighed for at afprøve effekten af indsatsen i udvalgte jobcentre, inden lovgivningen træder i kraft.
Jeg har ikke spor imod at udtale mig under ministeransvarlighedslovens regler, for det, som jeg siger her, er rigtigt.
Der bliver så repeteret nogle ting i det, som hr. Jens Vibjerg siger.
Jeg gentager: »Efter gældende regler kan kommunen ikke give personer, der modtager sygedagpenge, tilbud om en aktiv indsats efter lov om en aktiv beskæftigelsesindsats …«.
Det betyder altså arbejde, og det citerer jeg fra Beskæftigelsesministeriets eget lovudkast, som jeg står med her.
Det står i afsnit 4.2.2. i bemærkningerne til lovforslaget.
Det, der er tale om her, er, at man optræder med to forklaringer på den samme sag.
Jens Vibjerg (V), 2009-04-15:
Nu er det jo klart, at lovgivningen i hvert fald er helt på plads.
Det, der så undrer mig, er, at SF trods alt ikke har så meget hjerte i forhold til syge mennesker, at SF synes, at vi skal gøre, hvad vi kan for at hjælpe dem tilbage på arbejdsmarkedet.
Vi parkerer dem på en hylde, og så er de overladt til sig selv.
Jeg havde rent faktisk troet, at SF havde lidt mere hjerte med i det arbejde, der handler om at tage hånd om syge mennesker, at man var parat til at gøre den indsats, der skal til for at hjælpe dem tilbage på arbejdsmarkedet.
Hr. Eigil Andersen har i hvert fald hørt i formiddag, hvad det er, der skal til, og det er jo også det, der ligger i det her forsøg.
Derfor forventer jeg da også, at det lovforslag, vi har til behandling i de her uger i Folketinget, vil få hr. Eigil Andersens fulde støtte.
Eigil Andersen (SF), 2009-04-15:
Det vil det på ingen måde, for der er alt for mange elementer af jagt på de syge i det lovforslag.
Men det er lidt problematisk, når hr. Jens Vibjerg taler i øst og jeg snakker i vest.
For der bliver talt om, hvad man skal gøre over for syge, og ikke om juraen i det her.
Og juraen er altså, at der ingen lovhjemmel er.
Det kommer til at stå i den nye lov.
Men jeg troede, at Venstre var et parti, der gik ind for, at lov skal holdes, som den ser ud nu.
Bent Bøgsted (DF), 2009-04-15:
Jeg kan forstå på hr. Eigil Andersen, at forsøget her er ulovligt, og at man ikke skal miste dagpengene.
Det er så det.
Det har ikke været nede i salen, og det er ikke vedtaget ved lov i den forbindelse.
Men det undrer mig lidt, at hr. Eigil Andersen siger det på den måde, for det vil jo sige, at hvis det var sådan, at det havde været til lovbehandling hernede og det blev gennemført nøjagtig på samme måde, så var det helt i orden for hr. Eigil Andersen, som forsøget kørte.
Selv om der var nogle, der mistede deres sygedagpenge, var det helt i orden hvis bare det havde været behandlet i Folketingssalen.
Jeg kan forstå på hr. Eigil Andersen, at det er det, det drejer sig om.
Men nu er det på en bemyndigelse, der ligger i gældende lovgivning, at der bliver lavet et forsøg, og så er det ikke i orden.
Eigil Andersen (SF), 2009-04-15:
Nej, hverken i den ene eller den anden situation synes jeg, at det er i orden indholdsmæssigt, og derfor stemmer vi imod den kommende lov.
Men problemet er jo, at man ikke kan begynde at gennemføre ting efter en kommende lov, som ikke er vedtaget.
Undskyld, jeg siger det; det er altså temmelig langt ude.
Og jeg forstår slet ikke, at et parti som Dansk Folkeparti, som plejer at sige, at lov er lov, og at lov skal holdes, kan se på det, som der bliver gjort her, nemlig at man bare kan lave et forsøg, uden at der er lovhjemmel til det.
Nu er hr. Bent Bøgsted inde i en helt anden diskussion igen - den havde vi fredag før påske - som handler om, hvad man i fremtiden skal gøre over for syge mennesker.
LO har intet som helst at gøre med det forsøg, som er blevet foranstaltet i de her 17 kommuner, og den lovlighed, der diskuteres her, har LO da heller intet at gøre med.
Jeg vil sige: Der bliver henvist til, at kammeradvokaten har udtalt sig om, at det her er lovligt.
Men kammeradvokaten er jo ikke et sandhedsvidne.
Kammeradvokaten er statens advokat og får penge for at lave sit arbejde, og det er jo ikke sådan, at det på den måde er en neutral instans.
Kammeradvokaten kan sagtens tage fejl, og det mener jeg også er sket i den her sag.
Knud Kristensen (KF), 2009-04-15:
Nu ved jeg, at hr. Eigil Andersen har et sobert menneskesyn.
Jeg ved også, at hr. Eigil Andersen var til høring her i formiddag, hvor vi netop fik mange gode resultater præsenteret og hørte, hvordan virksomheder har taget hånd om sygemeldte i de pågældende virksomheder.
Og apropos de mange gode resultater, synes hr. Eigil Andersen så ikke, at vi her fra Folketingets side bør vise omsorg for, at man netop tager hånd om de sygemeldte, sådan at de har mulighed for at kunne fastholdes i deres job?
Bent Bøgsted (DF), 2009-04-15:
Jeg vil sige til hr. Bjarne Laustsen, at der, så vidt jeg ved, ikke er nogen kræftpatienter imellem, som har mistet deres sygedagpenge på grund af det her forsøg.
Og så vidt jeg ved, er det også sådan, at hvis man har en kræftsygdom, der gør, at man ikke kan deltage i en aktiv indsats, skal man selvfølgelig heller ikke deltage, og så mister man ikke sygedagpengene på det grundlag.
Det er i hvert fald det, der ligger i det.
Men når vi så snakker om, om forsøget ikke virker uden mulighed for bortfald af sygedagpenge, vil jeg sige, at kammeradvokaten har udtalt, at hans vurdering er, at det ikke kan virke, uden at der også er en sanktionsmulighed.
Det kan hr. Bjarne Laustsen gå ind og læse på beskæftigelsesministerens hjemmeside, hvor man kan læse kammeradvokatens udtalelse, altså at det ikke kan virke, hvis ikke der er en sanktionsregel, for så har man ingenting ud af det her forsøg.
Jamen det er jo også det, som redegørelsen fra ministeriet har vist: at der er bemyndigelseshjemmel til at lave det her forsøg.
Det er det, der er blevet godtgjort.
Men der er en ting, der egentlig undrer mig lidt.
Hr. Eigil Andersen er normalt en meget varm fortaler for det, fagforeningerne kommer med.
Lige her har fagforeningerne selv - dvs. LO, der har aftaler med Dansk Arbejdsgiverforening og Kommunernes Landsforening sammen med regeringen - selv aftalt, at der skal igangsættes et forsøg med »Aktive − hurtigere tilbage« til arbejdsmarkedet.
Er det sådan, det skal opfattes?
Bjarne Laustsen (S), 2009-04-15:
Nu vil jeg nødig af hr. Bent Bøgsted beskyldes for at være fattesvag, og det var derfor, jeg markerede så hurtigt.
Vi har jo et samråd med fødevareministeren kl. 14.00 - og der tror jeg i øvrigt også hr. Bent Bøgsted er medlem og er velkommen, men man kan jo kun være ét sted ad gangen.
Så min hurtighed skyldes, at jeg har noget på hjerte, og derfor vil jeg spørge: Tror Dansk Folkeparti på, at det her forsøg kun virker, hvis der er den sanktion, at man tager sygedagpengene fra folk?
Det er jo det, hr. Bent Bøgsted argumenterer med, nemlig at det kun virker, hvis vi tager sygedagpengene fra folk.
Der siger fru Colette L. Brix jo til en avis, at det, man gør, virker helt urimeligt.
Der er mere sus i skørterne, må jeg sige, end der er hos hr. Bent Bøgsted.
Og derfor vil jeg spørge: Tror hr. Bent Bøgsted virkelig på, at kemopatienter, kræftpatienter, der har fået kemo, bliver mere raske af, at man tager sygedagpengene fra dem?
Vi ved, at hvis man gør det og der så er en ankemulighed, går der lang tid, inden folk får behandlet deres sag.
Bliver de mere raske af at miste deres sygedagpenge?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-04-15:
Det er jo fint nok, at den borger, der uretmæssigt bliver ramt af en sanktion, kan anke på lige fod med det, man kan i andre sager.
Det, som vi så gør herinde, er, at vi anker over for ministeren, at man i det hele taget går ud og laver forsøget, uden at der er lovhjemmel til det.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-15:
Men det er jo så det, som er den afgørende disput, altså ministeriet mener, at der er lovhjemmel, og hr. Lennart Damsbo-Andersen mener noget andet.
Det, de pågældende, som føler sig urimeligt ramt af det her, så må gøre, er jo at benytte ankesystemet eller i sidste ende gå til domstolen.
Her i landet er det jo domstolen, der afgør, hvad der er lovligt og ulovligt og ikke et flertal i Folketinget - heldigvis, kan man sige.
De kan ændre lovene, hvis de vil, men det er jo altså i sidste ende domstolene, der må afgøre, om det her er ulovligt eller lovligt.
Det skal jo foregå ved, at nogle af dem, der mener sig uberettiget frataget deres sygedagpenge, klager og går til domstolene.
Men jeg fik ikke svar på den anden del af mit spørgsmål, som jeg flettede ind sidst, nemlig at det vel ikke er sådan, at Socialdemokraterne mener, at det, at kommunerne følger op i forhold til de syge, som vi netop har været til konference om hele formiddagen er det nødvendige, skal betragtes som en straf.
Det er jo det, der er anderledes for de berørte borgere, nemlig at der sker en tidligere og en mere fokuseret opfølgning.
Det er vel ikke nogen straf, det skulle vel gerne være en hjælp.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2009-04-15:
Jeg beklager, at jeg ikke svarede på det før, men jeg vil næsten sige, at det måske er tydeligt - det er noget af det, jeg har sagt tidligere at vi er fuldstændig enige i, at det er vigtigt og godt, at der bliver fulgt op.
Problemet i det her er måden, man gør det på, altså, at det er et forsøg, som ikke sker på et lovligt grundlag.