runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Gjerskov (S), 2007-01-17:
Jo, men det interessante er jo, hvor det er, man har undersøgt det henne.
Hvis indsatte i danske fængsler klager til journalister eller andre over, at de har været udsat for mishandling, ringer man så bare til ledelsen af fængslet og spørger: Har I udsat nogen for mishandling.
Og ergo er der ikke dokumentation for, at nogen har været udsat for mishandling, og derfor kan sagen henlægges.
Det er jo ikke sådan, det fungerer i et retssystem, og sådan bør det jo heller ikke fungere i forhold til, hvad danske soldater har udleveret fanger til i Afghanistan.
Det væsentlige er jo, at skulle der have været sket det – og det er der jo meget der tyder på – at danske soldater har udleveret fanger til tortur, er det en skamplet på os som danskere, og det er en skamplet på det danske forsvar.
Det kan ingen af os være tjent med, og derfor skal det selvfølgelig ud i det åbne, og så skal man se, hvad man kan stille op med det.
Derfor er det meget, meget vigtigt på alle måder at sikre, at vi ikke har udleveret nogen mennesker til tortur.
Jeg kan godt høre, at statsministeren vil køre det her over på noget andet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-17:
Jeg synes faktisk, det er en meget grov anklage, fru Mette Gjerskov retter mod danske soldater.
Nej, og det er heller ikke nogen retvisende beskrivelse, hverken af hvad der er vores hensigter, eller hvad der er realiteten.
Nej, jeg har ikke sagt, at der så kommer en ny.
Det afhænger jo fuldstændig af situationen og af udviklingen.
Morten Helveg Petersen (RV), 2007-01-17:
Er det statsministerens måde at svare ja til, at der kommer en ny irakanalyse?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-17:
Jeg kender ikke noget til de påstande og vil bare sige: Der er ingen dokumentation for, at de 31 personer, som blev tilbageholdt af danske styrker i marts 2002 og overleveret til amerikanerne, skulle have været udsat for mishandling.
Rent bortset fra det refererer hr. Rune Lund altså til oplysninger, der er fremkommet på et senere tidspunkt.
Jamen hvordan kan man i marts 2002 være vidende om noget, som bliver påstået et år senere?
Venstrefløjen prøver jo hele tiden at forvirre begreberne om det her ved at henvise til oplysninger, der kommer på et senere tidspunkt, og lade som om, at dem skulle man have haft kendskab til på et meget tidligere tidspunkt.
Og det hænger jo selvfølgelig ikke sammen.
Morten Helveg Petersen (RV), 2007-01-17:
Der sker så drastiske ændringer i Irak, desværre ikke til det bedre.
Spørgsmålet er, om regeringen i lyset af de drastiske ændringer og udmeldinger, som er sket inden for den seneste tid, ikke mindst fra Bushadministrationen, påtænker at lave en ny irakanalyse.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-17:
Det har jeg jo faktisk også sagt flere gange i dag: Det, jeg sagde og mente om Baker-Hamiltonrapporten, da den kom på gaden i december, mener jeg stadig, nemlig at den indeholder en god analyse og mange konstruktive anbefalinger.
Men jeg må altså holde fast i, at det, der først og fremmest er en dansk interesse, er at forfølge de målsætninger, vi har sat os for det sydlige Irak, hvor vi er til stede, nemlig at irakerne skal kunne overtage ansvaret for sikkerheden, og det er nu sket i to ud af fire provinser, og vi håber her i løbet af det første halvår af 2007, at det kan ske i alle fire provinser.
I takt med det kan briterne og vi så tilpasse vore soldaters opgaver.
Jeg synes først og fremmest, det er det, vi skal interessere os for.
Vi er i en koalition.
Vi koordinerer selvfølgelig med vore partnere, men hvad der sker i Bagdad, påvirker altså ikke den danske regerings syn på, hvad der skal ske i Sydirak.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Niels Helveg Petersen (RV), 2007-01-17:
Jeg kunne egentlig godt have tænkt mig, at statsministeren havde udtalt sig lidt mere på linje med sin vicestatsminister, hr. Bendt Bendtsen, som præsenteret for Bushs udspil jo sagde: Jeg er ikke imponeret.
Statsministeren har, synes jeg, lagt sig alt for tæt op ad præsident Bushs seneste udspil i stedet for at holde fast ved hovedpunkterne i Baker-Hamilton-rapporten.
Igen vil jeg gerne sige, at når det er vigtigt, at vi også lader vor røst høre i den debat, er det såmænd ikke så meget alene på grund af den danske opinion, men også på grund af opinionen i USA.
Jeg mener, at vi også herfra skal sende et signal til det flertal i den amerikanske befolkning, der ved midtvejsvalget sagde nej til den kurs, som præsident Bush fører.
Jeg synes, at det er et godt bidrag til den amerikanske debat, at der også kommer klar tale fra dansk side.
Det er statsministeren jo ellers så meget tilhænger af.
Hvorfor kommer det ikke her?
Hvorfor kommer der ikke her efter Bushs tale en fortsat stærk opbakning til Bakerplanen?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-17:
Jeg ser det jo sådan, at det netop er kædet sammen med den irakiske regerings ambitioner om at kunne overtage ansvaret for sikkerheden i november 2007.
Man kan så sige, at præsident Bush ikke på nuværende tidspunkt ved, om det kan lade sig gøre, om det er realistisk, men henviser i sin tale og sin plan til, at det er de irakiske ambitioner.
Så faktisk er den midlertidige forøgelse af tropper i Bagdad kædet sammen med de irakiske ambitioner om hurtigere at kunne overtage ansvaret for sikkerheden.
For så vidt angår dialogen med Syrien og Iran, er det faktisk sådan, at den irakiske regering har en dialog med Syrien og Iran.
Og jeg synes da, det er meget fornuftigt, at Irak udfolder bestræbelser på at få et fornuftigt forhold til sine naboer.
Men som jeg har gentaget flere gange: Jeg er også tilhænger af en dialog med alle lande i regionen, der vil arbejde konstruktivt for at finde løsninger.
Niels Helveg Petersen (RV), 2007-01-17:
To anbefalinger følger han så åbenlyst ikke.
For det første anbefalingen om, at der skulle indledes en direkte dialog med Syrien og Iran.
Den danske udenrigsminister har i øvrigt stærkt tilsluttet sig, at der skulle indledes en direkte dialog med Iran og Syrien, og siger om Bushtalen, at det må han jo selv om, men vi mener fortsat, det var rigtigt at indlede en sådan dialog.
Jeg skal ikke afkræve statsministerens svar på udenrigsministerens udtalelser, men det har han altså givet udtryk for.
For det andet indgår det også som en sætning i Baker-Hamilton-rapporten, at man måske godt kunne have en midlertidig forøgelse, vel at mærke hvis det var kædet sammen med en tilbagetrækningsstrategi.
Det var det, der helt savnedes i Bushs tale, og det vil jeg godt høre statsministerens kommentar til.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-17:
Lad mig henvise til den modtagelse af Bushs plan, som Baker og Hamilton selv kom med, som man kan se i en pressemeddelelse udsendt den 11. januar 2007, hvor der bl.a. står: Vi støtter mange af de målsætninger, som præsident Bush har sat op for Irak.
Så er det i øvrigt uddybet.
Om det der meget kontroversielle punkt i Bushs plan, som handler om midlertidigt at forøge antallet af tropper i Bagdad, henviser Baker og Hamilton i deres fælles pressemeddelelse til, at det jo også indgår som en af de muligheder, der er beskrevet i Baker-Hamilton-rapporten.
Så Bush har ikke fulgt alle anbefalinger, han har faktisk fulgt nogle af dem, og jeg mener, at det må være en amerikansk afgørelse.
Morten Helveg Petersen (RV), 2007-01-17:
»Vil regeringen set i lyset af den forværrede politiske og sikkerhedsmæssige situation i Irak samt præsident Bushs forøgelse af antallet af amerikanske soldater i Irak bede Forsvarets Efterretningstjeneste udarbejde en ny situationsog trusselsvurdering for Irak?«
Niels Helveg Petersen (RV), 2007-01-17:
Når det er vigtigt at vide, hvad regeringen mener om Baker-Hamilton, er det, fordi vi alle sammen håber, det bliver indledningen til en ny kurs og ikke til en ny fejltagelse.
I et interview i CBS for et par dage siden indrømmede præsident Bush en række af de fejl, der var begået.
Han går sådan set meget vidt i retning af at indrømme fejlene.
Derfor havde vi også håbet på en ny kurs og ikke en ny fejl.
Men den nye kurs er ikke kommet, og jeg synes, det er vigtigt, at den danske regering gør det klart, at man fortsat her i landet mener, at det skulle have været Baker-Hamilton-rapporten, der skulle ligge til grund for den amerikanske politik.
Præsident Bush er i dag mindretalspræsident.
Han tabte flertallet ved midtvejsvalget i november, han er mindretalsrepræsentant, og jeg synes, at den amerikanske opinion og Kongressen også har brug for at vide, hvad vi her i landet tænker, nemlig at vi fortsat synes, at Baker-Hamilton-rapporten var det rigtige udgangspunkt.
»Hvad mener statsministeren om Baker-Hamilton-rapporten i dag?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-17:
Jeg snakker aldeles ikke udenom.
Jeg forklarer, hvad der er dansk politik og den danske linje i Irak.
Og for nu at gentage det, selv om jeg efterhånden tror, det må stå klart, så følger vi målbevidst dette, at irakerne skal overtage ansvaret for deres egen sikkerhed.
Vores situation er først og fremmest bestemt af, hvad der sker i det sydlige Irak.
Der samarbejder vi med briterne.
Og efterhånden som irakerne overtager ansvaret, kan vi aftale med briterne, hvordan vi så tilrettelægger vores indsats.
Jeg synes, at det efterhånden burde stå klart, at det er det, der er den danske linje.
Det har det været hele tiden, og det er det mål, vi stadig væk vil forfølge.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Holger K. Nielsen (SF), 2007-01-17:
Irak er karakteriseret ved etniske udrensninger i øjeblikket.
Det er jo det, som foregår.
Det er jo det, som hele konflikten og borgerkrigen i øjeblikket handler om.
Det er etniske udrensninger.
Så det må statsministeren da forholde sig lidt mere kvalificeret til end det, som vi hører her.
Det kan så betyde, at man ikke mener, at der er noget at kritisere, at den danske regering helt ukritisk mener, at alt, hvad den amerikanske regering gør, er korrekt.
Det svarer jo heller ikke helt til, hvad vi har hørt i dag.
Det må jeg så sige.
Men når man så ikke vil sige det, skyldes det jo udelukkende den underdanighed, man har, det vasalforhold, man har bragt sig i i forhold til USA.
Man tør ikke engang gå ud og sige sandheden til George W. Bush.
Når man bliver foreholdt det, så svarer man udenom.
Men det er altså det, som er hele grundproblemet i øjeblikket.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-17:
Som bekendt udløber det nuværende mandat for det danske styrkebidrag i Irak den 1. juli i år.
Vi tager på et senere tidspunkt stilling til, hvad der skal ske efter den 1. juli 2007, og i den forbindelse vil regeringen hen over foråret overveje, hvorvidt der så er behov for en ny analyse.
Det er så horribel en påstand, at den fuldstændig taler for sig selv.
Niels Helveg Petersen (RV), 2007-01-17:
Da Baker-Hamilton-rapporten kom, udtalte statsministeren på regeringens vegne, at han kunne tilslutte sig hovedanbefalingerne og hovedtænkningen i denne rapport.
Og her i landet, i den internationale opinion og i USA
– tror jeg – håbede de allerfleste på, at nu ville præsidenten ikke bare lytte til og læse, hvad der stod, men også lade sig inspirere af Baker-Hamilton-rapporten.
Så kom præsident Bushs tale, og den vakte stor skuffelse.
Det var ikke bare herhjemme lokalt, men i høj grad også i USA, hvor den amerikanske opinion hurtigt viste sig at være meget kritisk.
Derfor har jeg spurgt: Hvad er regeringens holdning i dag efter præsident Bushs tale til Baker-rapporten?
Morten Helveg Petersen (RV), 2007-01-17:
Som det er alle bekendt, udvikler situationen sig i Irak hele tiden, og mit spørgsmål går i den anledning helt kort på, om regeringen agter at lade udarbejde en ny trusselsvurdering på baggrund af de seneste begivenheder.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-17:
Vi mener det samme, som vi har ment fra starten, nemlig at Baker-Hamilton-rapporten bidrog med en udmærket analyse af situationen i Irak og bidrog med en række konstruktive anbefalinger.
Derfor bød jeg også rapporten velkommen, og der er ikke noget i det, der er forløbet siden, som har ændret min holdning.
Morten Helveg Petersen (RV), 2007-01-17:
Men er det forhold, at den amerikanske administration vurderer, at der er behov for at få 20.000 ekstra soldater ind i Bagdad, ikke et forhold, der giver den danske regering anledning til at overveje, om trusselsbilledet, trusselssituationen har ændret sig?
Jeg kan ikke forstå, hvordan man fra den amerikanske administrations side kan vurdere, at situationen har ændret sig så dramatisk, uden at man samtidig i Danmark vurderer, hvad det så betyder for en trusselsvurdering og ikke mindst for vores egne udsendte soldater.
Det må da være relevant at få en ny trusselsvurdering så hurtigt som muligt i lyset af den seneste udvikling, må jeg sige til statsministeren.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-17:
Forsvarets Efterretningstjeneste analyserer og vurderer løbende udviklingen og situationen i Irak, herunder relevante politiske og sikkerhedsmæssige aspekter.
På baggrund af det vurderer tjenesten bl.a. trusselsniveauet for de danske styrker og underretter regeringen, hvis der sker ændringer i den aktuelle trusselsvurdering.
Tjenesten offentliggør også jævnligt situations- og trusselsvurderinger.
Den seneste blev offentliggjort i december 2006.
Den seneste udvikling har ikke givet anledning til ændringer i vurderingerne af trusselsniveauet, og der synes således ikke at være grundlag for at bede om nye vurderinger, der jo som nævnt foretages løbende.
Morten Helveg Petersen (RV), 2007-01-17:
»Vil regeringen set i lyset af den forværrede politiske og sikkerhedsmæssige situation i Irak siden den sidste irakanalyse samt præsident Bushs forøgelse af antallet af amerikanske soldater i Irak udfærdige en ny irakanalyse?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-17:
Alle, der lytter opmærksomt efter, hvad hr. Rune Lund siger, kan høre, at det slet ikke hænger sammen, men tværtimod strider imod hinanden.
Hr. Rune Lund vil kritisere regeringen, uanset hvilken beslutning der bliver truffet.
Hr. Rune Lund kritiserer, hvis der er udenlandske tropper i Irak.
Hr. Rune Lund vil også kritisere, hvis man trækker de udenlandske tropper tilbage, for så vil irakerne ikke selv kunne håndtere sikkerheden.
Hr. Rune Lunds synspunkter hænger slet ikke sammen.
De strider mod hinanden, og bundlinjen af det hele det er, at uanset hvad man gør, så vil hr. Rune Lund altid kritisere det.
Men det ved vi jo godt, for det er sådan, det er.
Morten Helveg Petersen (RV), 2007-01-17:
Jeg synes, at statsministeren undervurderer vigtigheden af, at regeringen også selv virker aktivt med hensyn til belysning af de konkrete sikkerhedsmæssige trusler, der er.
Jeg forstår godt, at statsministeren siger, at det er noget, som efterretningstjenesten må tage sig af, og det synes man ikke selv at man finder anledning til at sætte i værk – og det er sådan en argumentation, man kan hive frem.
Men jeg synes alligevel, og det skal så være min afsluttende bemærkning, at det ville klæde regeringen, om man selv satte det i værk, vel vidende at der er sket dramatiske ændringer i billedet, og ikke mindst i lyset af, at der altså nu kommer 20.000 ekstra amerikanske soldater ind i Bagdad, for selvfølgelig påvirker det da trusselsvurderingen og sikkerhedssituationen i Basra.
Så af hensyn til de danske styrker burde regeringen sige: Lad os få en ny trusselsvurdering i forlængelse af det, som amerikanerne nu har besluttet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-17:
Enhver, der har hørt, hvad jeg rent faktisk har sagt i dag, ved, at hr. Rune Lund fuldstændig fordrejer, hvad jeg har udtalt mig om.
Jeg har faktisk slet ikke udtalt mig om, hvordan situationen i det sydlige Irak er, for så vidt angår militsers operationer osv.
Det eneste, jeg har udtalt mig om, er, at irakerne har overtaget ansvaret for sikkerheden i to ud af fire provinser, forhåbentlig snart overtager ansvaret i en tredje, og – igen forhåbentlig – overtager ansvaret i den fjerde og sidste inden for første halvår af 2007.
Det er det, jeg har udtalt mig om.
Jeg vil da ikke påstå, at forholdene er ideelle i det sydlige Irak, men jeg konstaterer bare, at irakerne har overtaget ansvaret i en del af det sydlige Irak og har planer om at overtage og forhåbentlig kan overtage ansvaret i den anden del af det sydlige Irak.
Rune Lund (EL), 2007-01-17:
Statsministeren bliver ved med at sige, at det går ufattelig godt i det sydlige Irak
– det går ufattelig godt i det sydlige Irak, det går ufattelig godt i Basraområdet.
Jeg vil sige, at den seneste rapport fra Basraområdet, som jeg læste i avisen The Independent, gik ud på, at der faktisk er en likvidering i timen i Basra.
Er det en situation, som statsministeren synes kan gå under betegnelsen, at det går godt, at det går fremad?
Jeg må sige, at jeg synes, at statsministerens sådan rosenrøde fremstilling af, hvor godt det går i Sydirak, og statsministerens læggen op til, at nu kan man nok godt snart trække de danske tropper hjem, for de har gjort et godt arbejde – nu kommer de hjem, og arbejdet er gjort færdigt – ikke er en fremstilling, jeg rigtig kan genkende.
Det er ikke en fremstilling, jeg kan genkende, når jeg læser rapporter og avisartikler om, hvad der foregår i det sydlige Irak.
Inden statsministeren går i gang med at støtte alt for meget, skulle statsministeren måske gøre sig den overvejelse eller få den erkendelse, at når statsministeren siger »irakerne«, skulle statsministeren faktisk hellere sige »shiitterne«, for det er det, der er situationen.
Shiitiske militser har uddrevet, har myrdet, har bortjaget alle de sunnimuslimer, som ellers bor i området, og det er derfor, der er den relative stabilitet – hvis man kan kalde en likvidering i timen i Basra for relativ stabilitet.
Så bliver det »last man standing«, så bliver det at slippe helvede løs.
Men jeg kan forstå, at statsministeren synes, det er en god måde at gøre det på, og at vi nu skal give endnu flere shiamilitser magten i Irak i ly af den militære tilstedeværelse.
Det er åbenbart statsministerens exitstrategi, i det omfang der overhovedet er tale om en exitstrategi.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-17:
Vurderingen af det overlader jeg trygt til eksperterne i efterretningstjenesten.
Jeg har tillid til, at de er i stand til at vurdere, om der er behov for at ændre i de sikkerheds- og trusselsvurderinger, der tidligere er foretaget.
Morten Helveg Petersen (RV), 2007-01-17:
Men statsministeren må da forholde sig til, at den seneste Bushplan jo er en plan for hele det irakiske forsvar, og at tingene i øvrigt hænger sammen i Irak.
Jeg forstår ikke, hvordan statsministeren kan lægge op til, at Bagdad og Basra er to adskilte, to vidt forskellige verdener.
Selvfølgelig påvirker tingene da hinanden i forhold til trusselsbilledet og ikke mindst i forhold til de udsendte soldater, som Danmark har sendt af sted.
Så jeg synes, det er lidt nonchalant af statsministeren at sige, at regeringen ikke finder, der er anledning til at kigge på det her igen.
Jeg tror, der er mange andre, der synes, at udviklingen er så dramatisk og skræmmende, at der selvfølgelig er brug for en ny vurdering, og gerne så hurtigt som overhovedet muligt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2007-01-17:
Som nævnt foretages trusselsvurderinger løbende, og jeg går ud fra som en selvfølge, at regeringen bliver underrettet, hvis der sker væsentlige ændringer i sikkerhedssituationen.
Der foreligger i hvert fald ikke oplysninger for mig, der nødvendiggør, at regeringen skulle bede om det.
Jeg er altså nødt til at minde om, at situationen i det sydlige Irak, hvor vi er til stede, er væsentlig anderledes end situationen i Bagdad.
Jeg savner i hvert fald forudsætningen for at nå til samme konklusion som hr. Morten Helveg Petersen om sammenhængen mellem sikkerhedssituationen i Bagdad og sikkerhedssituationen i Basra.
Men som jeg tidligere har sagt, har jeg fuldstændig tillid til, at de, der sidder med ekspertisen i efterretningstjenesten, også bedst er i stand til at vurdere, om der er behov for nye sikkerheds- og trusselsvurderinger.
De foretages regelmæssigt, de foretages løbende, og jeg har fuld tillid til, at regeringen bliver orienteret, hvis der skulle være tale om nævneværdige ændringer i trusselsbilledet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Martin Lidegaard (RV), 2007-01-18:
For det første vil jeg gerne rette den misforståelse, at jeg skulle have sagt noget grimt om finansministeren.
Jeg vil ikke udelukke, at det er sket i min politiske karriere, at der er sluppet en finke af panden, men i dette tilfælde var det sådan set mere en nøgtern tilkendegivelse af, at da hr. Mogens Lykketoft var finansminister, ønskede han ikke at bidrage til et så stort projekt.
Han ville hellere investere pengene i en bedre Sydbane, en bedre Nordvestbane og alle mulige andre ting, som kunne forbedre den kollektive trafik, og det er sådan set den samme fornemmelse, jeg har haft af den nuværende finansministers prioriteringsønsker.
Når jeg tager ordet, er det imidlertid for at være helt sikker på, at ministeren er enig i min grundlæggende pointe, nemlig at nu laver vi et nyt og friskt og helt tilbundsgående beslutningsgrundlag, og så må vi også sætte det, vi indtil nu har ment om denne sag, lidt til side.
Jeg vil bare sikre mig, at ministeren og Trafikstyrelsen og De Konservative er enige i det.
Vi gør det for at få klarhed over, hvad den optimale løsning er.
Så må jeg bare appellere til partierne og sige, at jeg håber, det bliver en klar tilkendegivelse.
Man kan risikere, at det bliver en mudret tilkendegivelse, men jeg kan høre, at alle vil mere kollektiv trafik, mere togtrafik, og så vil den ene af løsningerne jo helt klart blive valgt.
Det må så blive VVM-analysen, der skal pege på, hvilken af dem det bliver.
Det er klart, at man må være indstillet på at revidere sine holdninger, hvis der kommer en klar tilkendegivelse, og det tror jeg gælder for begge synspunkter.
M042s30083108tojo.fm Page 3072
Thursday, April 19, 2007 5:07 PM
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-01-18:
I mit indlæg spurgte jeg ministeren, om ministeren kan se nogen mulighed for at bygge på de hidtil foretagne undersøgelser i femtesporsVVM-redegørelsen.
Der har jo været mange, og for mig at se har de været ret grundige, så er der nogen mulighed for det?
Det er formentlig også en af årsagerne til, at det er langt den billigste af de to VVM-løsninger, at man på forhånd har noget materiale at gå ud fra.
Hr. Poul Andersen udtrykte sig lidt mere humoristisk: Vi kan leje en student i en uge, og så er det alt sammen løst.
Det er måske en overdrivelse, men det fremmer jo tit forståelsen.
Men det er klart, at man vil bruge noget af det foreliggende materiale; jeg kan slet ikke forestille mig andet.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2007-01-18:
Jeg er ganske overbevist om, at den løsning, der er lagt frem, er en minimumsløsning, og at det bliver dyrere, fordi vi skal tage hensyn til både støj og miljø.
Det samme gælder for femtesporsløsningen, hvor det så endda er det helt store problem.
Den bliver også dyrere.
I de undersøgelser af det, jeg har set, er det nogenlunde proportionalt, sådan at forholdet bevares, og stadig væk vil det samfundsmæssigt og for mig visuelt set
være den bedste løsning.
Vi ved, at når vi begynder at bygge det her og vi blokerer den mest centrale togstrækning i Danmark ved at bygge femtesporsløsningen og udsætter den for nogle massive forsinkelser, så misser vi en historisk chance for at sørge for, at den kollektive trafik fra nu af får fremdrift.
Den vil simpelt hen få et tilbageslag dér og gøre år 2006 til jubelåret for jernbanen, og det er det ved gud ikke!
Walter Christophersen (DF), 2007-01-18:
Mener Socialistisk Folkepartis trafikpolitiske ordfører, at med de miljømæssige tiltag, der skal til for at overholde de miljømæssige og støjmæssige krav til nybygningsløsningens linjeføring, kan det holdes inden for det budget på 7,1 mia. kr.?
Eller frygter trafikordføreren ikke, at også det her projekt bliver ganske meget dyrere, hvis vi skal forholde os til, at de mennesker, som bor i området, skal kunne leve et anstændigt liv også i fremtiden?