Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2013-05-30:
I dag behandler vi Enhedslistens beslutningsforslag om indførelse af en social protokol til EU's traktater.
Jeg vil starte med at takke Enhedslisten for at bringe et så vigtigt emne som social dumping på banen.
Social dumping skal bekæmpes, ikke kun i Danmark, men i hele EU – det tror jeg vi alle sammen er enige om.
Vi kan ikke tillade, at udenlandske lønmodtagere har nogle løn- og arbejdsvilkår, der ligger under de danske, når de tager arbejde i Danmark.
Samtidig skaber social dumping unfair konkurrence for det danske erhvervsliv.
Som ministeren så rigtigt sagde i sin tale, har denne regering gjort mere for at forhindre social dumping end nogen anden tidligere regering.
Og vi har gjort det i samarbejde med Enhedslisten.
Som noget af det første efter valget i 2011 gik regeringen og Enhedslisten sammen om at bekæmpe social dumping med finansloven for 2012.
Der blev afsat en ramme på i alt 55 mio. kr. fordelt mellem Arbejdstilsynet, SKAT og politiet.
Finanslovsaftalen for 2012 indebar endvidere, at der blev nedsat et udvalg, som skulle undersøge mulighederne for, om der inden for EU-rettens rammer kunne iværksættes yderligere tiltag til at modvirke og bekæmpe social dumping.
Det blev fulgt op året efter med finansloven for 2013, hvor vi sammen blev enige om at bruge yderligere 122 mio. kr.
Hovedelementerne i den aftale var: En styrket anvendelse af RUT-registeret, en styrket håndhævelse af reglerne for udenlandske tjenesteydere, øget brug af arbejdsklausuler, bedre kontrolmulighed med ulovlig cabotagekørsel, styrket myndighedsindsats og styrkelse af Arbejdstilsynet.
Et af de vigtigste tiltag er det samarbejde, der blev oprettet mellem Arbejdstilsynet, SKAT og politiet for et år siden.
Der er blevet kontrolleret lige knap 1.500 virksomheder siden da, hvoraf cirka halvdelen af kontrollerne er gennemført i bygge- og anlægsbranchen.
Hvad angår den nuværende situation i EU’s medlemslande, er det korrekt, at vilkårene for arbejdstagere er anderledes.
I Danmark indgår arbejdsmarkedets parter i mange af regeringens specialudvalg, hvor de kan påvirke det forberedende arbejde med EU's retsakter.
Som vi har talt om i dag, blussede diskussionen jo op efter Lavaldommen, og Kommissionen kom derefter med Monti II-forslaget.
Det endte som bekendt med et gult kort til Kommissionen, også fra vores hjemlige Europaudvalg, efter en diskussion om retten til kollektive kampskridt.
Danske lønmodtagere har kollektivt arbejdet for at opnå nogle fair arbejdsvilkår, som passer til det danske arbejdsmarked.
Men det indre marked kan kun fungere, hvis der er en ordentlig håndhævelse af udstationeringsdirektivet.
Det indre marked skal respektere de grundlæggende rettigheder, og derfor skal vi også fortsat arbejde for en bedre håndhævelse af udstationeringsdirektivet i EU-regi.
Dette vil vi, som ministeren også var inde på,
gøre i forhandlingerne om håndhævelsesdirektivet.
Afslutningsvis vil jeg sige, at det grundlæggende problem lige nu jo er, at vi har nogle regler, som ikke bliver overholdt, eller som er rigtig svære at overholde, bl.a. fordi vi i Danmark har den specielle danske model, der gør det vanskeligt.
Vi kan ikke støtte beslutningsforslaget, men vi er fuldstændig enige i målet.