runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2009-04-17:
Det virker, som om hr. Per Clausen ønsker at nedgøre hele forespørgslen, fordi det så skal gøres til drillerier om sætninger.
Det er en meget væsentlig sætning, og den står der.
Venstre bakker op om sætningen, og Venstre har også sagt, at vi har vores grundlov, og vi kan ikke acceptere og om noget som helst sige, at nogen som helst kan gå ind og foretage antisemitisme i Danmark.
Der er ikke noget, der forhindrer hele Folketinget i at bakke op om det her forslag til vedtagelse, for det er altså et rigtig godt forslag.
Det er jo helt tydeligt, at der nu kommer endnu mere aktivt arbejde, fordi der er en stærk forventning om, at vi faktisk meget snart begynder at se nogle tiltag, f.eks. i handlingsplanen og des lignende, som regeringen kommer med, for at komme videre med at få bekæmpet disse situationer, som vi har set nogle stykker af - og det er bare nogle stykker for mange.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-04-17:
Hvis vi nu tager udgangspunkt i det forslag til vedtagelse, som fru Anne-Mette Winther Christiansen er medforslagsstiller til, kunne man jo bare i den første sætning have sagt, at Folketinget tager afstand fra og fordømmer på det kraftigste den stigende antisemitisme, som vi har set her i landet.
Folketinget tager herudover afstand fra, at konflikter, som er foregået andre steder i verden, bliver taget op i Danmark og i det danske samfund.
Hvis man havde formuleringer i den stil, kunne vi samles omkring tingene, og det ved man udmærket godt.
I stedet for har man lavet et forslag, hvor man netop prøver at lave de skel, som jeg synes at integrationsministeren så flot sørgede for ikke at lave.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2009-04-17:
Men det gjorde vi ikke.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-04-17:
Jeg kunne egentlig godt lide, at man kunne tage kraftig afstand fra den antisemitisme, der er, og også være opmærksom på, hvilke grupperinger og hvilke konflikter der kunne være trukket med op til Danmark, men samtidig have en fornemmelse for, at hvis man lavede et alt for ensidigt fokus, kunne det være, at man glemte en generel diskrimination eller en anden diskrimination.
Jeg kunne faktisk have skrevet under på den tale, som integrationsministeren holdt.
Jeg synes, den var så smuk.
Derfor forstår jeg ikke, hvad baggrunden er for, at Venstre vælger at gå ind i det her, hvor man netop sammenkæder bekæmpelsen af de grundlæggende frihedsrettigheder og den her antisemitisme og visse muslimske miljøer.
Jeg synes, det er ærgerligt, at man ikke kunne lave en bredere formulering, der gjorde, at man kunne samle hele Folketinget, som jo er enig.
Martin Henriksen (DF), 2009-04-17:
Jeg tror, hr. Simon Emil Ammitzbøll blander nogle ting sammen i forhold til, hvem der har sagt hvad.
Jeg vil bare sige, at det er min opfattelse, at Det Mosaiske Troessamfund ikke er enige om det her, og det er min opfattelse, at de har skudt sig selv i foden.
Jeg tror ikke, at der kan komme det ud af den her kampagne, for når man ser på, hvem der ligesom er fortalere for kampagnen, har de altså nogle holdninger, som jo mildest talt er meget, meget, meget ekstreme, og de har deltaget i nogle aktiviteter, som er ekstreme og fundamentalistiske.
Jeg vil bare gentage, at det ikke kun burde være Dansk Folkeparti, der havde et udestående med Muslimernes Fællesråd, når personer, der repræsenterer dem, har været involveret i sådan nogle aktiviteter, som jeg skitserede her.
Det burde det altså virkelig ikke være.
Men igen: Hvis der kan komme noget godt ud af det, kan der jo komme noget godt ud af det, og så tager vi det med.
Det, jeg bare siger man bliver nødt til at forholde sig til, er, at hvis du løfter nogle folk op i den offentlige debat, som render rundt og reklamerer for nogle holdninger og nogle synspunkter og arrangementer og møder osv., som fremmer fundamentalisme iblandt unge muslimer i Danmark, så er det ikke så godt.
Martin Henriksen (DF), 2009-04-17:
Men det er jo Dansk Folkeparti, der gør forsøget.
Det er jo det, vi gør her i dag, og vi forsøger at få resten af Folketinget til at bakke op om det, som vi synes er væsentligt at have fokus på.
Så vi forsøger at gøre forsøget, vi gør forsøget i dag.
Det er jo det, vi har efterlyst i lang tid, nemlig at der også er andre partier, der gør forsøget.
Det er jo sådan, at regeringspartierne og Dansk Folkeparti er enige om det forslag til vedtagelse, der er fremsat, og derved er der jo som minimum et flertal i Folketinget, som er enig om at gøre forsøget, og jeg håber da, at andre partier vil tilslutte sig.
Vi skal gøre forsøget, og der kunne være mange ting, som man kunne gøre.
Man kunne lave særlige undervisningsforløb om holocaust i skolen, man kunne lave flere studieture til koncentrationslejre.
I dag er der allerede jødiske repræsentanter, som kommer ud på skoler og uddannelsesinstitutioner og holder foredrag og fortæller osv.
Det kunne man også brede mere ud af for at få en måde at oplyse om de ting, som er væsentlige at oplyse om.
Så vi gør forsøget.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-04-17:
Fremmer det fundamentalisme at opfordre til at bekæmpe antisemitisme og islamofobi?
Martin Henriksen (DF), 2009-04-17:
Nu kan jeg jo godt gentage, hvad jeg lige har sagt, så det gør jeg lige.
Hvis der kommer det ud af det her, at unge muslimer kommer til at gebærde sig på en ordentligere måde, på en bedre måde over for danske jøder, vil det være fint.
Men pointen er sådan set, at problemet her, ud over at der er nogle kulturelle ting, som gør sig gældende, nogle politisk-ideologiske ting, der gør sig gældende, at der også er nogle religiøse ting, der gør sig gældende med den fundamentalisme, som grundlæggende er årsagen til de ting, som vi ser her. Hvis man igen tager udgangspunkt i Muslimernes Fællesråd, har personer derfra været involveret i foreninger, som arbejder for at fremme fundamentalisme iblandt unge muslimer i Danmark.
Det er modsætningsfyldt.
Derfor giver det ikke nogen mening.
Muslimernes Fællesråd har også været med til at arbejde for at opføre en stormoské i Danmark med en organisation, hvis grundlægger under Muhammedkrisen sagde, at danske lærebøger skulle underkastes censur, sådan at man ikke kritiserede islam og profeten.
Derfor er det modstridende.
Der er et modsætningsforhold i den kampagne, som ikke giver mening, og det burde man have afklaret, før man gik ind i kampagnen.
Det er jo ikke rigtigt, at Dansk Folkeparti står her og er unuanceret, jeg forsøger sådan set faktisk at nuancere det en lille smule.
Søren Krarup (DF), 2009-04-17:
Jeg tillader mig at gøre det, som egentlig ikke er tilladt, nemlig at stille et spørgsmål eller komme med en bemærkning til min egen ordfører.
Jeg vil godt lige spørge hr. Martin Henriksen: Vil hr. Martin Henriksen ikke give mig ret i, at der er en væsensforskel på islamofobi og antisemitisme?
Islamofobi betyder, som ordet siger, og det er græsk, frygt for islam.
Det vil sige, at det er et forhold til en religion.
Antisemitisme er forsøget på at udrydde alle jøder.
Martin Henriksen (DF), 2009-04-17:
Jeg kvitterer for hr. Søren Krarups bemærkning og er enig med hr. Søren Krarup.
Ole Hækkerup (S), 2009-04-17:
Jeg skal prøve at lade være med at stille et lige så drillende spørgsmål.
Jeg vil spørge ind til netop det her med at lave en fælles kampagne mellem Mosaisk Trossamfund og Muslimernes Fællesråd, og om en del af pointen med det i virkeligheden ikke nok så meget kunne være at sige, hvordan man fremmer de moderate på bekostning af de mere rabiate inden for eksempelvis Muslimernes Fællesråd, som jo er en paraplyorganisation, som dækker en hel masse, og hermed i virkeligheden er en af de der mange, mange små skridt, vi skal tage for at trække folk i den retning, vi gerne vil have det, og som netop i højere og højere grad er respekt for, at andre er anderledes, og at der skal være plads til at være her, uanset hvem man er, og i øvrigt alt det, som hr. Martin Henriksen sagde, allerede da han begrundede den her debat.
Martin Henriksen (DF), 2009-04-17:
Jeg må bare sige igen, at hvis der kommer noget godt ud af det, kommer der noget godt ud af det, og det er jo godt, men jeg tror bare ikke på og Dansk Folkeparti tror bare ikke på, at der kan komme noget godt ud af det.
Det er tiden jo velkommen til at vise os at vi gør, og i det her tilfælde kunne det jo være dejligt, hvis vi tog fejl.
Det kunne det i øvrigt også være i så mange andre tilfælde, hvis Dansk Folkeparti tog fejl, for så tror jeg, at Danmark ville se noget bedre ud.
Men sagens kerne er bare den, at hvis der er - og det er der jo - moderate muslimer, som sammen med det jødiske samfund og andre i Danmark vil gå ud og fordømme den antisemitisme, som er i visse muslimske miljøer, så er det godt, men Muslimernes Fællesråd er ikke en moderat forening.
Det er ikke en moderat organisation.
Hvis det var det, havde de ikke valgt de personer til at tegne billedet af foreningen i offentligheden.
Så skulle de have valgt nogle andre, for de personer, der tegner foreningen i offentligheden, kan man altså ikke klassificere som værende moderate.
Ole Hækkerup (S), 2009-04-17:
Men selv om hr. Martin Henriksen ikke tror på, at det fører nogen vegne, er vi så ikke nødt til at gøre forsøget?
Er vi ikke nødt til altid at blive ved med netop at presse på for det værdigrundlag, vi står for, og som jeg sådan set synes ministeren gjorde udmærket rede for?
Er vi ikke nødt til at blive ved med at presse på og sige, hvordan er det så, vi kan forsøge at fremme en udvikling, der netop gavner de moderate på bekostning af de mere rabiate?
Hvordan er det, vi kan forsøge at sige, at her er de gode eksempler til efterlevelse, hvor det er succesfuldt og i øvrigt medfører velstand og alt muligt andet, som vil trække folk i den rigtige retning, altså opføre sig på den her og på den her måde?
Selv om hr. Martin Henriksen ikke tror på det - der kan sikkert være andre initiativer, som hr. Martin Henriksen ikke tror på, der er sikkert også initiativer, jeg ikke tror på - er spørgsmålet: Er vi ikke bare nødt til at gøre forsøget?
For hvis vi holder op med at gøre forsøg på at flytte folk hen til de værdier, som vi anser for rigtige, og som er bærende for det danske samfund, har vi så i virkeligheden ikke opgivet kampen på forhånd?
Kamal Qureshi (SF), 2009-04-17:
Jeg vil prøve at være meget præcis.
Vi havde fra oppositionspartiernes side håbet på at få tilslutning til en bredere vedtagelse, for det, vi fra SF's side er optaget af, er at sikre, at man i det danske samfund ikke får en intolerance, som kan føre til de tilstande, som hr. Søren Espersen taler om, og som vi alle sammen er enige om skal stoppes.
Derfor har SF jo også flere gange under de her diskussioner sagt, at vi ønsker, at folk i det danske samfund skal kunne gå med tørklæde, hvis de ønsker det, uden at blive slået ned på gaden eller risikere en hetz; vi ønsker, at man frit skal kunne gå med jødiske tegn, om det så er en kalot eller andre ting, der viser, at man tilhører det jødiske mindretal; og hvis man er homoseksuel og ønsker at gå hånd i hånd med sin kæreste på gaden, skal man kunne gøre det uden at blive overfaldet.
Derfor har vi jo også flere gange sagt, at vi ønsker en stramning over for hate crimes og andre former for overgreb.
Det er jo Dansk Folkeparti, der konstant er imod eksempelvis racismeparagraffen, 266 B, som er et af de redskaber, man fra lovgivernes side kan bruge til at slå hårdt ned på hadekriminalitet.
Vi er meget optaget af at sikre, at de her grupper ikke bliver forfulgt.
Per Clausen (EL), 2009-04-17:
Jeg har to ret enkle spørgsmål.
Det første er, om fru Anne-Mette Winther Christiansen deler Dansk Folkepartis vurdering af Muslimernes Fællesråd og af lederen for Muslimernes Fællesråd, nemlig som fundamentalistiske muslimer, man ikke kan arbejde sammen med og vel aldrig har kunnet arbejde sammen med.
Dernæst vil jeg stille fru Anne-Mette Winther Christiansen et spørgsmål i forhold til forslaget til vedtagelse: Er det sådan, at det, der står i forslaget, er, at det kun er muslimske miljøer, der truer de grundlæggende frihedsrettigheder?
Det er sådan set interessant at få at vide, om det er Venstres verdensopfattelse af situationen i Danmark, at de eneste miljøer, der truer de grundlæggende frihedsrettigheder, er muslimske miljøer.
Martin Henriksen (DF), 2009-04-17:
Det er jo væsentligt at forstå, at den her forespørgsel sådan set ikke handler om, at man skal forbyde, at nogle har en bestemt holdning eller tegner en bestemt tegning.
Den skal forbyde, at det, som visse muslimer aktivt gør over for danske jøder, bliver der grebet ind over for, og man må forklare, at det ikke er i orden, i folkeskolen, i uddannelsessystemet, og hvor man nu ellers kan gøre det.
Derfor har det ikke nogen sammenhæng med diskussionen, når hr. Kamal Qureshi hiver den her tegning frem.
Jeg kan hive et billede frem, som er et billede af en demonstration i København - det er et billede, ikke en tegning - hvor herboende palæstinensere står og heiler og hylder Hitler osv.
Jeg kan godt forstå, at det kan være svært for mange mennesker at forholde sig til det, fordi man selvfølgelig i mange tilfælde bl.a. fra venstrefløjens side gør en del ud af hele tiden at fremhæve muslimerne som altid værende ofrene, men i det her tilfælde er der så tale om, at visse muslimer sådan set ikke er ofrene, men er gerningsmændene over for ofrene, som så i det her tilfælde er danskere med en jødisk baggrund.
Det er altså den specifikke problemstilling, som vi havde håbet på, at vi i dag også kunne få venstrefløjen til at forholde sig til.
Det er jo lidt ærgerligt, at vi ikke kan det.
Men jeg ville høre: Hvad er problemet med at stemme for et forslag til vedtagelse, som pålægger regeringen at udarbejde en handlingsplan, sådan så borgerne frit kan færdes i samfundet, sådan at man eksempelvis kan indskrive sine børn på en folkeskole uden frygt for repressalier?
Hvad er problemet i at stemme for det?
Det er jo ikke en hemmelig vedtagelse, den er åben.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-17:
Vi vil altså gerne være med til at sende signaler om, at udlændinge som danskere skal holde op med at begå kriminalitet, skal holde op med at have ulovlige skydevåben og begå vold osv.
Det er sådan set ikke det, diskussionen går på.
Diskussionen går på, at i forbindelse med den konventionsretlige forpligtelse, der er til at lave en proportionalitetsvurdering, vil det være sådan, at nu, hvor man så inddrager den almindelige voldsparagraf, kommer man ned i, at hvis en person, som måske har boet her hele sit liv, men som ikke er dansk statsborger, ryger ind i et værtshusslagsmål, som finder sted hver eneste weekend i Danmark, ja, så vil denne part kunne udvises, mens den anden part i slagsmålet, som er dansk statsborger, ikke vil kunne det, hvis den her afvejning ikke fører til, at man siger: O.k., det her er en beskeden kriminalitetsform, som jo finder sted i samfundet hver eneste weekend, og hvor man så alligevel skal lave den her proportionalitetsafvejning.
Karsten Lauritzen (V), 2009-04-17:
Tak til hr. Morten Østergaard for det spørgsmål.
Jeg kan i hvert fald sige, at i Venstre er vi utrolig glade for, at det nu klart bliver specificeret i lovgivningen, at hvis man f.eks. forbryder sig mod straffelovens § 244 om simpel vold, vil det kunne føre til udvisning, uanset hvor lang tid man har opholdt sig i landet.
Jeg tror også, at der er tilfælde, som i dag ikke ville kunne føre til en udvisning, og som efter vedtagelsen af det her lovforslag vil kunne føre til en udvisning.
Men jeg kan selvfølgelig ikke stå og redegøre for, hvad domspraksis vil være.
Jeg tror også, at det er vigtigt, at vi sender et meget klart signal til de udlændinge, som begår kriminalitet, begår kriminelle handlinger i Danmark, om, at hvis de ikke kan overholde det her lands love og regler, kan de stå til en udvisning.
Og jeg håber også, at Det Radikale Venstre vil være med til at sende sådan et signal.
Morten Østergaard (RV), 2009-04-17:
Baggrunden for forslaget her var jo, at regeringen var nødt til at give en række indrømmelser for at få Dansk Folkeparti til at acceptere en dom fra EF-Domstolen - indrømmelser, som ikke rigtige havde nogen relation til den førnævnte dom fra EF-Domstolen, Metockdommen.
Nu kan jeg så forstå, at man i fremsættelsen her har skrevet en del om bandeopgør.
Og det skal man jo bekæmpe på alle de måder, man kan.
Det var ikke noget, der rigtig blev fremført dengang, men det er så kommet ind efterfølgende og har bl.a. affødt positive kommentarer til lovforslaget fra den kendte rocker Jønke, som synes, at det er helt rimeligt, at hans modparter i konflikten lettere kan blive udvist, for så er der simpelt hen færre at slås med.
Og det synes jeg da også må være rart for Venstre at vide, altså at man har opbakning ude i samfundet.
Men det, jeg gerne vil spørge til her, er: Hvad er det egentlig, man her har solgt til Dansk Folkeparti?
Hvis man så sænker og indfører en lettere adgang til udvisning, vil proportionalitetsvurderingen så ikke bare i samme grad som tidligere føre til, at der ikke vil ske udvisning?
Regner man i Venstre med, at det her fører til flere udvisninger?
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-04-17:
Jeg er meget glad for den præcisering fra hr. Jesper Langballes side, der netop gik på at få proportionerne tilbage i diskussionen.
Så vil jeg dog lige også rette den misforståelse, at hverken jeg eller Borgerligt Centrum er en del af rød stue, men støtter hr. Lars Løkke Rasmussen som statsminister i Danmark.
Når det er sagt, vil jeg gerne svare på spørgsmålet fra hr. Jesper Langballe: Jeg synes, at det er vigtigt, at man ikke prøver at gøre det her til en kamp mellem muslimer og jøder, og jeg vil gerne være med til en udtalelse, der tager fat i det konkrete.
Jeg vil gerne være med til en udtalelse, der på det kraftigste fordømmer den stigende antisemitisme, der har været med til, og som er baggrund for, at der har været de her overgreb.
Det er jo derfor, at jeg har stået her på Folketingets talerstol og sagt, at jeg gerne ville være med til at stemme for et fælles forslag til vedtagelse fra hele Folketinget, der tog ministerens redegørelse til efterretning, så vi sammen kunne dele analysen og sammen dele kuren.
Og jeg forstår ikke, hvorfor Dansk Folkeparti er så optaget af, at der altid skal være noget med muslimer, så man vil blokere for, at Folketinget i enighed kunne vedtage netop dette.
Jesper Langballe (DF), 2009-04-17:
Jamen det var heller ikke min mening.
Jeg kan godt forstå anklagen om, at der mangler lidt proportionssans, hvis man ligestiller nazismen med de chikaner af jøder, der foregår, og hvis man stiller det lige med Auschwitz.
Det var slet ikke det, jeg ville.
Det, jeg ville, og det, analogien gik på, var at sige, at man står over for et problem, nogle overgreb, som er infame, virkelig infame, og så siger man: Vil du være med til at udtale dig imod det?
Ja, det vil jeg godt, men så skal ofrene nævnes i den udtalelse, og de, der begår overgrebene, må ikke nævnes, for så kunne de jo føle sig stødte, og så risikerer vi måske, at det fører til ny diskrimination.
Simon Emil Ammitzbøll (UFG), 2009-04-17:
Jeg må sige, at jeg synes, at det er en frygtelig historieløshed, som rammer de ældre generationer en gang imellem, når man prøver at lave en sammenligning mellem nazismens forbrydelser og så en diskussion om den resolution, der ligger lige præcis her.
Jeg synes simpelt hen, at det er utilstedeligt, det må jeg sige.
Det er sådan, at nazismen var et af de værste diktaturer, der har været.
De har stået bag nogle af de værste forbrydelser imod menneskeheden, der har været, holocaust.
Vi har været igennem det hele dagen.
Det er altså fusk at prøve at lave den sammenligning.
Jesper Langballe (DF), 2009-04-17:
Hr. Simon Emil Ammitzbøll kan ikke stemme for VOK’s vedtagelsesforslag, fordi det indsnævrer problemet til at være en konflikt mellem jøder og muslimer, og det er, siger hr. Simon Emil Ammitzbøll, slet ikke det interessante.
Det er egentlig en meget pudsig udtalelse: »Det er ikke det interessante«.
Jamen når nu sagen er den, at problemet specifikt og helt afgrænset består i muslimske gruppers chikane mod jøderne og muslimske gruppers udtalte antisemitisme, så er det, hr. Simon Emil Ammitzbøll siger, i virkeligheden, at virkeligheden ikke er interessant.
Det kan godt være, at det er virkeligt, men virkeligheden er ikke interessant.
Søren Krarup (DF), 2009-04-17:
Jeg må sige, at jeg absolut ikke har noget imod hr. Per Clausens nidkærhed for dyrevelfærd, og jeg tvivler ikke på, at kalkunerne har haft meget gavn af hr. Per Clausens indsats, men jeg vil sige, at med hensyn til spørgsmålet her om antisemitisme, så er det jo altså evident for enhver, der overhovedet vil lukke sine øjne op, at det er i en bestemt sammenhæng, at jødiske børn og voksne forfølges.
Det er en ganske bestemt gruppe i dette land, der heiler og råber ukvemsord efter jøderne, og det er dem, der her er lavet et forslag til vedtagelse for eller imod i den forstand, at de skal forhindres i det.
Hr. Per Clausen kan finde alle mulige andre sammenhænge, som også er interessante, men jeg er ikke i stand til at begribe, at man for at have det hele med skal lade være med klart og tydeligt at sige sin mening i et spørgsmål, hvor der ikke burde være tvivl om den.
Det er og bliver simpelt hen en ualmindelig dårlig undskyldning fra hr. Clausens side.
Per Clausen (EL), 2009-04-17:
Nu har jeg jo gentagne gange sagt min klare og ærlige mening: at Enhedslisten fordømmer antisemitisme, også når den kommer til udtryk i muslimske miljøer, også når den kommer til udtryk i forhold til demonstrationer, som vedrører den mellemøstlige konflikt, og også når den fremføres af mennesker, der ikke er muslimer, uanset hvilken religion de måtte have eller ikke måtte have.
Det er sådan set den klare tilkendegivelse fra min side, og det bliver jo ikke klarere.
Det, jeg så kan konstatere, er, at hr. Søren Krarup ikke kan få øje på andre end muslimer, der heiler i Danmark, og der må jeg sige, at dels tror jeg ikke, hr. Søren Krarup nødvendigvis kender den religiøse baggrund, som disse mennesker fra det arabiske område har - der er stor sandsynlighed for, at de kan være meget andet end muslimer - dels må hr. Søren Krarup dog have set mennesker, som ikke kan mistænkes for at have en mellemøstlig baggrund, gå rundt i Danmarks gader og heile.
Martin Henriksen (DF), 2009-04-17:
Folketinget har mulighed for at pålægge en regering at gøre noget.
Det kan godt være, at jeg skal have briller eller noget, men jeg synes ikke, at det fremgår.
Jeg kan ikke få øje på det i det forslag til vedtagelse, som hr. Simon Emil Ammitzbøll er med i.
Hvorfor har man ikke taget et initiativ, hvor man har forsøgt at pålægge regeringen at gøre noget aktivt for at holde fokus på den her problemstilling?
Det er det, jeg ikke forstår, for så bliver det nemlig bare de der luftige betragtninger, uden at man rent faktisk gør noget.
Så kan man godt sige noget om, at vi i uddannelsessektoren skal tage hånd om det osv., men det er jo i Folketingssalen, når man stemmer, at man har mulighed for at pålægge regeringen at gøre noget.
Det er jo sådan set der, hvor det tæller.
Man kunne jo sagtens forestille sig, at noget af det, som bliver gjort i dag, med, at jødiske repræsentanter tager ud på institutioner og skoler og holder foredrag, og at der også bliver arrangeret ture til synagoger og i øvrigt også studieture til koncentrationslejre, var noget at det, man kunne have med i en handlingsplan fremadrettet.
Men det vælger hr. Simon Emil Ammitzbøll jo sammen med venstrefløjen ikke at stemme for, og så er det jo bare snak.