runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-03-13:
Jeg er i hvert fald glad for, at vi er enige om, at der er ingen, der præcis kan sige, hvor stor ressourcen er, også af hensyn til debatten.
Så vil jeg egentlig gerne lige bede hr. Søren Espersen forholde sig til, at både GEOS og DONG Energy jo siger, at fra man først har fundet et råstof, vil der gå mindst 15 år, før man reelt kan drage nytte af det.
Det er bare sagt på grund af bemærkningen om, at pengene flyver ned i Hans Enoksens kasse - det kan man jo ikke udelukke, det kommer an på det grønlandske folk og på, hvor lang tid det nu vælger at have Enoksen som landsstyreformand.
Men er det ikke korrekt, at der ikke er noget, som ryger ned i Hans Enoksens statskasse inden for den nærmeste fremtid, men at der er et meget, meget langt tidsperspektiv her?
Søren Espersen (DF), 2009-03-13:
Jamen jeg kan altså kun gentage det, jeg sagde før, nemlig at ingen jo kan vide, hvor stort beløbet er.
Men princippet er det samme, hvad enten det er et meget stort eller et meget lille beløb, og jeg mener, at det er det, det grønlandske selvstyre og førende grønlandske politikere i øjeblikket har en eller anden fornemmelse af vil være løftestangen, der giver dem fuld selvstændighed.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-13:
Hr. Mogens Jensen lægger meget vægt på følelser osv., og når jeg spørger lidt ind til det, er det eneste, hr. Mogens Jensen kan forholde sig til, hvad der står i aftalen.
Men så lad os forholde os til, hvad der står i aftalen.
Venstres ordfører sagde klart, at Danmark ikke får andel i råstofindtægterne.
Jeg kan så forstå på den socialdemokratiske ordfører, at det er Socialdemokraternes holdning, at Danmark får andel i råstofindtægterne.
Så jeg vil bare spørge: Hvem har ret?
Mener Socialdemokraterne, at Venstres ordfører har taget fuldstændig fejl og misforstået aftalen, eller er det Socialdemokraterne, der har taget fuldstændig fejl og misforstået aftalen?
Hvis man ikke engang kan blive enige blandt de partier, som har indgået den her aftale, skulle man måske bare genoverveje det.
Måske har man ikke læst, hvad det er, man er ved at bevæge sig ud i, og så skulle man måske droppe det.
Det var jo en tanke.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-03-13:
Tak, formand.
Jeg er glad for, at hr. Søren Espersen bekræfter, at det er fuldstændig umuligt at sætte tal på, og jeg mener, at for at kvalificere debatten her i dag er det vigtigt, at beløb som 10.000 mia. kr. ikke er det billede, som skabes, fordi et væsentlig mindre beløb kan have samme sandhedsværdi som det, hr. Søren Espersen giver udtryk for.
Søren Espersen (DF), 2009-03-13:
Det er da der ingen der kan vide noget om.
Jeg ved ikke noget om det, og det gør hr. Per Ørum Jørgensen jo heller ikke.
Men det er jo ikke det, der er sagen.
Vi taler i princippet om at forære en del af det danske riges undergrund væk til det grønlandske selvstyre; det er det, vi taler om.
Jeg kan jo ikke vide, hvilke værdier der vil blive fundet, men jeg har da kunnet læse af mange undersøgelser, at det drejer sig om indtægter på det niveau i farvandet øst for Nordøstgrønland.
Det er meget realistiske tal, og man vil gøre en stor indsats, så jeg er ikke spor i tvivl om, at i løbet af ganske få år vil man kunne finde rigtig gode områder at udnytte.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2009-03-13:
Tak for det, formand.
Jeg vil lige bede hr. Søren Espersen bekræfte, at hvis jeg siger, at ressourcen i undergrunden udgør 5 mia. kr., er det et lige så godt bud som hr. Søren Espersens, der lyder på 10.000 mia. kr.
Er sandheden ikke, at vi ikke ved, hvor stor ressourcen er?
Mogens Jensen (S), 2009-03-13:
Jamen det følger jo af aftalen her, at det her sagsområde, det sociale område, allerede er overtaget af Grønland, så det er noget, som Grønland selvfølgelig har et klart ansvar for.
Jeg kan jo se på nogle af de problemer, de har på Grønland, og sige: Ja, der er problemer, der er alvorlige problemer, som det grønlandske selvstyre skal løse, lige så vel som vi også har alvorlige problemer i Danmark.
Altså, det er jo ikke lykkedes f.eks. regeringen og Dansk Folkeparti at stoppe bandeskyderier og vold og kriminalitet i Københavns gader gennem de sidste 8 år.
Det er der også behov for at få taget fat om, ligesom der er behov for at tage fat om en lang række alvorlige problemer oppe i Grønland.
Der siger jeg bare herfra, som også Venstres ordfører udmærket udtrykte det, at det vil vi meget gerne være med til at bidrage til.
Jeg vil også gerne understrege herfra, at jeg synes, at Grønlands selvstyre også har et særligt ansvar for at løse problemerne i forhold til børn og unge.
Tina Petersen (DF), 2009-03-13:
Nu synes jeg jo, at det lyder rigtig godt, når man siger, at man vil sikre det grønlandske folk.
Nu er der jo ikke nogen garanti for noget ud over den garanti, at går det rigtig, rigtig galt, er konsekvensen, at det har store omkostninger for det grønlandske folk, og her snakker jeg specielt om børn og unge.
Jeg kan forstå, at den socialdemokratiske ordfører er fuldstændig tryg ved at sige ja til, at de så må klare det selv.
Det er jo lidt beskæmmende.
Det var sådan set det, jeg ville sige.
Jeg håber, at lige nøjagtig det, som ordføreren nævnte her til sidst, vil blive forklaret lidt nærmere, når nu hr. Søren Espersen kommer på talerstolen.
Der er et andet perspektiv.
Nu håber man selvfølgelig, at man finder en stor mængde råstof deroppe og får en rigtig god økonomi.
Hvad nu, hvis det viser sig at være stik modsat?
Er Socialdemokratiet så parat til, vel vidende hvilke konsekvenser det kan have for Grønland og det grønlandske folk, både socialt og sundhedsmæssigt, at sætte Grønland i den situation?
Det må man jo konkludere, når Socialdemokratiet siger et fuldt ja til sådan et forslag, som vi behandler i dag.
Eller?
Mogens Jensen (S), 2009-03-13:
Hr. Martin Henriksen kan jo formulere det, som han vil.
Det, der er faktum her, er, at såfremt der kommer råstofindtægter, der overstiger 75 mio. kr. om året, reduceres Danmarks bloktilskud.
Det vil sige, at de penge, vi skal give til Grønland, reduceres med op til halvdelen af det beløb, der kommer ind i råstofindtægter over 75 mio. kr., og det betyder jo i praksis, at Danmark også økonomisk får noget ud af aftalen.
Det bør da være en logik, som også hr. Martin Henriksen kan forstå.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-03-13:
Altså, Grønland er jo en helhed, og man kan jo ikke begynde at udskille Nordøstgrønland fra den øvrige del af Grønland.
Jeg må sige, at den ordning, der er fundet her efter grundig forberedelse og med bred opbakning, er en god og en fair og en fremtidssikret ordning, som jeg tror at ikke bare nuværende, men også fremtidige generationer vil sige var en klog beslutning, der lagde grunden til en fortsat modernisering og udvikling af rigsfællesskabet i god forståelse mellem Grønland og Danmark.
Henrik Brodersen (DF), 2009-03-13:
Jamen nu forholder det sig jo rent faktisk sådan, at der ingen mennesker er i det nordøstlige Grønland.
De eneste mennesker, der er deroppe,
er Siriuspatruljen, som opretholder vores suverænitet, efter at der var en tvist mellem Danmark og Norge, som blev afgjort ved lov i 1933.
Altså, mig bekendt har vi ikke overgivet det område, der hedder Nordøstgrønland, til Grønlands selvstyre.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-03-13:
Jo, det, der hedder højhedsretten over undergrunden, tilhører fremdeles rigsfællesskabet.
Sådan er det.
Men man kan godt ved lov sige, at man indfører en selvstyreordning, der betyder, at retten til at få indtægterne tilfalder selvstyret, hvis selvstyret beslutter at overtage råstofområdet.
Det er folkeretligt fuldstændig korrekt at gøre det på den facon, og jeg synes i øvrigt, at det er i god overensstemmelse med det grundprincip, vi har lagt meget bredt her i Folketinget, nemlig princippet om folkenes selvbestemmelsesret.
Og det vil sige, at det grønlandske folk selv bestemmer, hvordan Grønlands fremtid skal være.
Henrik Brodersen (DF), 2009-03-13:
Jeg vil gerne have statsministeren til at forholde sig til det faktum, at mange af de ressourcer, der ligger i den grønlandske undergrund, ligger i det nordøstlige Grønland.
Jeg vil også gerne have, at statsministeren forholder sig til, om det ikke er rigtigt, at det blev tildelt den danske stat i 1933 i Haag og ikke det grønlandske folk.
Som sådan må det jo under alle omstændigheder tilhøre den danske stat.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-03-13:
Skal sådan noget ændres, skal det jo ændres ved lov i Folketinget.
Det er så den sikkerhed, hr. Søren Espersen har.
Men det er klart, at med det, der står i loven, ligger bloktilskuddet fast.
Søren Espersen (DF), 2009-03-13:
Lige til sidst til det om bloktilskuddet: Vi ved alle sammen, at hvis den grønlandske produktion går op, er bloktilskuddet uændret.
Det vil sige, at man kunne forestille sig skattenedsættelser i Grønland.
Hvis den går ned, vil jeg gerne have en klar tilkendegivelse fra statsministeren af, at så hjælper det ikke at komme i Folketinget eller til regeringen og bede om yderligere midler.
Bloktilskuddet ligger nu klippefast.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-03-13:
Jo, det er klart, at bloktilskuddet ligger helt fast.
Det er jo ikke rigtigt, når hr. Søren Espersen siger, at så skal vi finansiere selvstændigheden.
Udgangspunktet er jo meget klart, og jeg tror også, at alle vil sige, at det er sund fornuft, at ønsker det grønlandske samfund på et tidspunkt selvstændighed, kan man selvfølgelig ikke fortsat oppebære tilskud udefra.
Så er man jo ikke selvstændig.
Søren Espersen (DF), 2009-03-13:
Jeg har ikke noget imod, at det grønlandske folk får selvstændighed.
Jeg har noget imod, at vi skal finansiere selvstændigheden.
Hvis ønsket om selvstændighed er så voldsomt stort, hvorfor tager man så ikke selvstændigheden nu?
Hvorfor venter man, indtil man er sikker på, at man har økonomien i olieressourcerne i orden?
Hvorfor tager man ikke selvstændigheden?
Det ville jo vise mod og styrke.
Det andet med at lade danske statsborgere i de næste 15-20 år sende måske 60-70 mia. kr.
af sted er jo ikke fair.
Er det det?
Så vil jeg lige spørge om en anden ting.
Med hensyn til det med bloktilskuddet vil jeg gerne have statsministerens tilsagn om, at bloktilskuddet nu ligger fast, at det ikke sådan kan flyttes.
Det er faktisk næsten anført på kroner og øre.
Der står 3.202,1 mio. kr.
Det er helt på kroner og øre.
Er vi ikke enige om det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-03-13:
Det er jo sådan, at kommer der indtægter, deles de fifty-fifty bortset fra de første 75 mio. kr., der tilfalder det grønlandske selvstyre.
Så får vi altså halvdelen, i form af at vi kan skære det danske tilskud til Grønland ned, og der må hr. Søren Espersen altså medgive mig, at en krone, man sparer, faktisk er lige så godt som en krone, man tjener.
Det er der jo ikke nogen der ved noget om, men hr. Søren Espersen bevæger sig ud i at sige, hvis der nu engang i fremtiden kommer enormt store indtægter, får vi ingenting af dem.
Til det kan man sige, at det er der jo ikke truffet nogen beslutning om, for der står, at den dag, hvor bloktilskuddet måtte være bragt ned til nul, skal man forhandle om, hvordan det fremtidige forhold skal være.
Så skal man forhandle om, hvorvidt Danmark skal have en del af det til gengæld for at løse nogle opgaver eller hvordan og hvorledes.
Det forhandler man om til den tid.
Men hr. Søren Espersen må give mig ret i, at hvis det grønlandske folk til den tid, fordi der er mange penge, siger, at nu ønsker de selvstændighed, jamen så følger det af det, vi i dag er enige om, at så får det grønlandske folk selvstændighed, hvis de beder om det.
Søren Espersen (DF), 2009-03-13:
Sådan bliver det, kan jeg godt forudse.
Jeg er ikke bekymret for en folkeafstemning - overhovedet ikke - hvis den kører efter de principper, som i dag gælder for landstingsvalget.
Jeg er ikke spor bekymret.
Jeg kunne ikke forstå, hvorfor kommissionen ikke kunne få det føjet ind - også i lovforslaget - at sådan var det.
Men jeg er bekymret, hvis der pludselig skal laves fødestedskriterier eller sprogkriterier, eller hvis der skal laves sprogkontrol, i forbindelse med hvem der får lov at stemme.
Det er jo de ting, der har været oppe at vende, og dem er jeg meget bekymret over.
Med hensyn til den der jyske kræmmermentalitet med, at vi jo har sparet lidt, vil jeg sige til statsministeren, at det er en underlig måde at sige det på.
Det ved jeg da godt, altså, jeg er klar over, at indtil bloktilskuddet falder væk, får vi andel i de indtægter.
Det er noget, vi sparer, men når de store olieindtægter kommer - hvis de kommer - får vi ingenting, og jeg må altså bede statsministeren om at bekræfte, at sådan forholder det sig.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2009-03-13:
Jeg vil gerne sige, at jeg selvfølgelig er sådan rørt over, at hr. Søren Espersen på vegne af Dansk Folkeparti udtaler bekymring for, hvad der sker, hvis Grønlands indtægter ikke kan honorere det behov, som Grønland har.
Men det passer altså ikke med den virkelighed, som hr. Søren Espersen også har præsenteret, ikke for 3 år siden, ikke for 4 år siden, men så sent som sidste år, nemlig at bloktilskuddet til Grønland skulle reduceres med en halv milliard kroner, og det har Dansk Folkeparti faktisk foreslået hvert eneste år de sidste flere år.
Jeg har lært en sætning: Jeg svarer ikke på hypotetiske spørgsmål om en situation, der ikke er opstået endnu.
Søren Espersen (DF), 2009-03-13:
Hvis den her selvstyrelov kan ende med, at hr. Lars-Emil Johansen kunne holde op med i Grønland at tale nedsættende om Danmark og det danske folk, synes jeg, vi har nået noget med den.
Med hensyn til bloktilskuddet vil jeg spørge, om det er sådan, at hr. Lars-Emil Johansen kan garantere, hvis produktionen i Grønland falder og man har brug for yderligere støtte ud over det bloktilskud, der nu ligger fast, at der ikke vil blive anmodet om flere penge fra Danmark.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2009-03-13:
Jeg bryder mig heller ikke om, at hr. Søren Espersen omskriver det, jeg siger.
Jeg sagde ikke, at det er alt efter tidspunktet eller hvor jeg befinder mig, men at det er med hensyn til situationen.
Altså, jeg kan jo ikke stå her og tale om, at det er for dårligt, at Danmark ikke kan gå med til at indføre selvstyre, jeg kan ikke stå her og sige, at det er for dårligt, at man ikke kan anerkende det grønlandske folk, jeg kan ikke stå her og sige, at man ikke kan anerkende, at det grønlandske folk har ejendomsretten, når virkeligheden er, at der ligger et forslag, der anerkender både det grønlandske folk som et folk og anerkender vores sprog, vores ejendomsret osv.
Det er det, jeg mener.
Der er jo altså forskel på, hvad man siger under kampen, og hvad man siger, når man har opnået et resultat.
Jeg føler virkelig, at Grønland med selvstyreloven og Danmark vil opnå et ganske, ganske flot resultat.
Og tak igen for citatet fra den efterhånden meget gamle tale.
Martin Henriksen (DF), 2009-03-13:
Ja tak.
Jeg skal gøre det kort, så statsministeren kan komme videre til andre og sikkert større sager på dagsordenen.
Venstres ordfører sagde klart, at Danmark ikke får andel i råstofindtægterne.
Så sagde den socialdemokratiske ordfører bagefter, at Danmark får del i råstofindtægterne.
Så vil jeg bare spørge: Hvem har ret?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2009-03-13:
Svaret er jo, at Danmark får del i råstofindtægterne på den måde, at kommer der sådan nogle, deler vi fifty-fifty med Grønland bortset fra de første 75 mio. kr., der går til det grønlandske selvstyre.
Den måde, vi så får pengene på, er, at vi kan skære ned i det danske bloktilskud.
Men der er jeg altså nødt til sige til hr. Martin Henriksen - og det ved alle danskere - at en krone, der er sparet, er lige så god som en krone, der er tjent.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-03-13:
Så det er jo sådan set formodede forbrydere, som man er ved at undersøge.
Politiets efterforskning giver så forhåbentlig det fornødne grundlag for at kunne sigte vedkommende, som man har efterforsket.
Det kan jo også godt vise sig, at vedkommende bare har været formodet kriminel, altså har vist sig ikke at være kriminel og bliver frikendt af den efterforskning, som politiet er i gang med.
Niels Helveg Petersen (RV), 2009-03-13:
Det ligger ikke i de gældende valgretsregler, nej.
Meta Fuglsang (SF), 2009-03-13:
Jeg lytter med stor interesse til ministerens bemærkninger om den målgruppe, der er for reglerne om aflytning.
Jeg tror, at alle har forståelse for, at hvis der bliver begået alvorlige forbrydelser, skal man tage teknologi som aflytning i brug.
Men jeg kan blive lidt bekymret, når ministeren taler om potentielle forbrydere.
Så jeg vil gerne bede ministeren uddybe, hvad potentielle forbrydere er, hvor de indgår i de regler, vi har nu, og om potentielle forbrydere rammes mere ved de regler, som bliver foreslået her.
Altså, hvor passer de ind i det her?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-03-13:
Det er såmænd derfor, vi lytter til, hvad politiet har af ønsker.
Vi står i en ekstraordinær situation, hvor der er brug for et ekstraordinært tiltag.
Derfor udvider vi muligheden for aflytning af personer, fordi vi står over for kriminelle, som jo også benytter sig af den nye teknologi.
Jeg nævnte før et konkret eksempel på en mistænkt, der benyttede over 50 telefoner og taletidskort under efterforskningen.
Og ved anholdelsen, da politiet greb fat i nakken på ham, var vedkommende i besiddelse af yderligere 25 taletidskort.
Kunne man forestille sig en situation, hvor man skulle have 75 aflytningskendelser?
Det fungerer jo ikke i praksis.
Så derfor er det her forslag et forslag, som kommer på det rigtige tidspunkt med det formål at stoppe og bremse kriminalitet og sørge for, at borgerne får noget mere frihed og mere tryghed i hverdagen.
Line Barfod (EL), 2009-03-13:
Det er lidt svært at finde ud af, hvordan man skal diskutere med en minister, der ikke mener, at det overhovedet er noget problem at gå ind og lave aflytning af ikkemistænkte og uskyldige personer.
Ministeren har ikke noget som helst problem med, at ministerens egen telefon også kan blive udsat for aflytning osv., selv om ministeren og hans børn overhovedet ikke selv er involverede i kriminalitet.
Derfor vil jeg bare høre, om ministeren har overvejet, om det, der skal til, måske ikke er mere af det, regeringen har prøvet de sidste 8 år med at blive ved med at indskrænke frihedsrettighederne og blive ved med at give mere og mere magt til politiet, hvis vi skal bekæmpe det, der foregår i øjeblikket, men at man måske i stedet skulle satse på noget andet.
F. eks. kunne det være, at ministeren skulle gå ud og sikre beskyttelse til den integrationskonsulent på Nørrebro, der er trådt frem og har sagt, at han og hans familie bliver udsat for trusler, og at hans bil bliver brændt af.
Hvad med om ministeren tager fat på at sikre ham en beskyttelse, når han har brugt sin ytringsfrihed, nøjagtig ligesom ministeren gjorde det med f.eks. Kurt Westergaard?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-03-13:
Det vil ikke kunne undgås, at ikkemistænkte personer bliver aflyttet, hvis politiet foretager en telefonaflytning,
sådan er retstilstanden også i dag.
I dag er det sådan, at hvis man benytter en mistænkts telefon i forbindelse med handlinger inden for den lovgivning, hvor aflytning nu engang er tilladt, f.eks. terrorismelovgivningen, vil vedkommende jo kunne aflyttes, selv om det er en uskyldig kæreste, søn eller datter.
Det, vi gør nu med regeringens lovforslag, er, at vi udvider det til at omfatte grov narkokriminalitet, drab, grov vold, grov frihedsberøvelse, menneskehandel, røveri - også den banderelaterede kriminalitet.
Så der er altså ikke sådan nogen forskel på det principielle i, at uskyldige også kan blive aflyttet.
Det betragter jeg nu ikke som noget problem, for her handler det jo altså om at efterforske grov kriminalitet, som er til fare for statens sikkerhed.
Det er jo altså alle samtaler til og fra en aflyttet person, som aflyttes, og andre, som er inde over dem, vil jo så også kunne blive aflyttet - ja, det hører med.
Det vil så at sige ikke blive brugt i politiets arbejde, men vil blive skrottet, hvis det ikke har at gøre med den konkrete sag.
Line Barfod (EL), 2009-03-13:
Det er noget af en programerklæring, vi her får fra en, der tidligere var justitsminister, og som jeg kan forstå nu er minister for effektiv kriminalitetsbekæmpelse; en programerklæring, hvor der ikke er nogen begrænsninger ud over det, der er nødvendigt for politiet.
Normalt tager man også et vist hensyn til, hvad det er for et samfund, vi skal leve i, normalt er det også kun forbrydere, man går efter, og ikke potentielle forbrydere, men jeg kan forstå, at nu er vi alle inddraget.
Derfor vil jeg også gerne høre, om ministeren kan bekræfte, at det, der ligger i forslaget her, ikke kun er det med taletidskort, som de fleste godt kan se er fornuftigt, men at det også handler om, at man må foretage aflytning af personer, der overhovedet ikke er mistænkte, og som vel efter ministerens sprogbrug ikke engang er potentielle forbrydere, men f.eks. kan være ministeren selv, hvis en af ministerens børn går i klasse med en, der måske har en storebror, der måske kunne være involveret i noget kriminalitet, og som en gang imellem kommer i ministerens hjem.
Brian Mikkelsen (KF), 2009-03-13:
Jamen alt det, der kan gøres for at lette politiets arbejde, vil vi fra regeringens side støtte - alt.
De 4 uger er ikke hellige for regeringen.
Hvis der kommer nogle eksempler frem under udvalgsbehandlingen her, hvor vi hører, at der har været problemer, så vil regeringen da overveje, om vi ikke skal udvide den periode - de 4 uger er altså ikke hellige for os.
Vi har blot konstateret, at hverken politiet eller anklagemyndigheden i hvert fald over for Justitsministeriet - har bedt om en længere periode.
Men det synes jeg vi skal tage under udvalgsbehandlingen.
Vi er åbne over for at forlænge perioden, hvis det er nødvendigt, men kun hvis det er nødvendigt.
Søren Espersen (DF), 2009-03-13:
Jamen nu begynder hr. Lars-Emil Johansen jo selv at sige, at han tilpasser sine taler til, hvor han er.
Det skal jeg ellers lige love for at han gør.
Men hr. Lars-Emil Johansen ændrer talemåde, alt efter om han står i Danmark og skal fedte sig ind, eller om han står i Grønland og skal opildne til kamp.
Hvorfor han sagde ellers ved det jubilæum: Danskerne har stille og roligt i årevis skummet fløden af vores land og vores samfund, selv om de prøver at bilde sig selv og verden noget andet ind. Hvorfor sagde han: Nogen har taget vores land og har kuet vores folk, og hvor længe skal vi finde os i det? Hvorfor sagde han: Den grønlandske arbejdsgiverforening er én stor samling danske kapitalister, og danske arbejdspladser og danskere hiver hvert år milliardbeløb ud af vores land til danske firmaer og danske arbejdspladser, mens vore arbejdere må kæmpe mod mindstelønninger, der knap nok kan brødføde deres egne familier?
Hvorfor taler hr. Lars-Emil Johansen sådan her, når han taler til sin grønlandske befolkning, og anderledes, når han taler i Danmark?
Brian Mikkelsen (KF), 2009-03-13:
Der ville ikke være noget skred.
Altså, regeringen har jo selv bevæget sig ud på den vej, som hedder, at vi nu vil aflytte på personen, og vi udvider det fra terrorlovgivningen til nu her også bandekriminalitet, grov vold osv.
Det betyder jo altså nu, at politiet - i stedet for hele tiden at skulle hen og have kendelse på forskellige taletidskort - får et langt bedre redskab til at aflytte personer, som er mistænkt for forbrydelser.
Jeg har fået oplyst et konkret eksempel, hvor man havde en mistænkt, som, så vidt jeg husker, havde 50 taletidskort og 25 forskellige mobiltelefoner på sig.
Altså, det viser jo lidt om de praktiske udfordringer, politiet står over for i den verden, vi lever i.
Så det her giver altså politiet bedre mulighed for aflytning, og det giver politiet bedre mulighed for at efterforske forbrydelser, og derfor synes jeg, at det forslag, vi har fremsat, er tilstrækkeligt for politiet til at være effektive i deres politiarbejde.