runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Frahm (SF), 2010-10-28:
Jeg bliver noget forvirret over det, hr. Peter Christensen siger.
Det er, som om lovliggørelse og normalisering er lidt rodet sammen, og det er to helt forskellige ting.
Så jeg vil gerne høre, om hr. Peter Christensen ikke kan bekræfte, at den lovliggørelse er en del af en proces, der har kørt siden 1989, og at Christiania faktisk har spillet positivt ind.
Man kan muligvis sige, at der stadig væk er ting, der ikke lever op til dansk gældende lov, men er det ikke noget, der er tilfældet i hele Danmark?
Er det ikke et generelt problem, vi har, at der er folk rundtomkring, der bryder loven?
Niels Sindal (S), 2010-10-28:
Jeg skal meddele, at Socialdemokratiet støtter lovforslaget uden forbehold.
Flemming Møller (V), 2010-10-28:
Lovforslaget, vi nu behandler, vedrører forslag til lov om tilskud til Færøernes hjemmestyre for 2011.
Lovforslaget er foranlediget af, at den nuværende aftale om tilskud til Færøernes hjemmestyre udløber med udgangen af 2010.
Efter ønske fra det færøske landsstyre foreslås beløbet fastholdt på niveau for 2002, således at tilskuddet fra den danske stats blokfinansierede områder også for året 2011 fastsættes til 615,5 mio. kr.
I Venstre kan vi bakke op om forslaget, og vi noterer os, at det med lovforslaget selvfølgelig forudsættes, at hjemmestyrets endelige udtalelse foreligger inden tredjebehandlingen her i Folketinget.
Lars Barfoed (KF), 2010-10-28:
Nu synes jeg, det er forkert at sige, at vi har afvist indflydelse for de færøske myndigheder, men der har været en uenighed om fortolkningen af de regler, der består, med hensyn til på hvilken måde og i hvilken grad der skal høres ved besættelse af ledige stillinger.
Men det er der så en god dialog med de færøske myndigheder om.
Høgni Hoydal (T), 2010-10-28:
Justitsministeren er jo bekendt med, at når det gælder retsplejeloven, har der været andre problemer, som er opstået mellem Færøerne og Danmark, specielt om, hvordan man tolker færøske myndigheders indflydelse på politiets arbejde og politiets ledelse osv. i Færøerne.
Derfor vil jeg bare spørge justitsministeren, nu når jeg har mulighed for det, om han også er på vej med et lovforslag på retsplejeområdet, der kommer de færøske ønsker i møde, nemlig at man på Færøerne får en demokratisk indflydelse på politiets arbejde, som jo hidtil er blevet afvist.
Lars Barfoed (KF), 2010-10-28:
Jeg vil gerne takke for, at lovforslaget, som jo er en genfremsættelse af et tilsvarende lovforslag fra sidste samling, igen er blevet positivt modtaget.
Forslaget indebærer jo, at reglerne om legemsindgreb i den færøske retsplejelov bliver ajourført i overensstemmelse med reglerne i den danske retsplejelov.
Min forventning er, at en samlet og systematiseret regulering af legemsindgreb på Færøerne både vil være til gavn for de færøske borgeres retssikkerhed og af væsentlig betydning for politiets muligheder for at efterforske forbrydelser og bekæmpe kriminalitet.
Jeg er opmærksom på, at nogle siger, at vi så nu under udvalgsbehandlingen må afvente en udtalelse fra Færøerne, og det respekterer jeg naturligvis.
Men tak for en positiv modtagelse.
Henrik Brodersen (DF), 2010-10-28:
Med L 34, som er en lov om tilskud til Færøernes hjemmestyre for 2011, vil jeg ligesom de foregående ordførere sige, at vi bakker op om forslaget, såfremt der findes flertal for det på Færøerne inden vores tredje behandling her i salen af L 34.
Ud fra det synspunkt, at det heller ikke er gået ubemærket hen over Færøerne med den internationale finanskrise, og med udsigten til et stort underskud på finansloven igen i år på Færøerne finder vi det rigtigt, at der gives tilskud.
Så de 615,5 mio. kr., som gives ved den her lov, kan man sige falder på et tørt sted, og det er jo netop det fornemme i rigsfællesskabet, at vi kan stå sammen.
Men også det, at de bl.a. er øremærket til særforsorgen, folkeforsikringen og sundhedsvæsenet ser vi i Dansk Folkeparti som så vigtige ting, at pengene er givet godt ud og sikkert kommer flere gange igen.
Vi har stor tillid til, at de bliver forvaltet godt og til stor samfundsglæde for dem, der nu engang kan få brug for dem.
Jeg skal ikke forlænge debatten yderligere, men bare glæde mig over, at tilskuddet ligger i en særlov, så vi altid har mulighed for at diskutere, om tilskuddets størrelse er den rigtige, om det eventuelt skal sættes op i krisetider og ned, når det er til gavn for alle.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-10-28:
Tak for det.
Line Barfod (EL), 2010-10-28:
I Enhedslisten har vi den holdning, at vi normalt siger ja til et forslag, hvis det er ønsket fra Færøerne eller – når det drejer sig om Grønland – fra Grønland.
Det her forslag behandlede vi jo inden sommer og blev ikke færdige, fordi der ikke ligger nogen udtalelse fra Færøerne om, hvorvidt man ønsker forslaget eller ej.
Det gør der stadig ikke, og derfor afventer vi udtalelsen fra Lagtinget i Færøerne, før vi tager stilling til, hvad vi mener om forslaget, for vi mener, det er afgørende for vores stillingtagen, om det her faktisk er noget, man ønsker fra færøsk side.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-10-28:
Det Radikale Venstre støtter forslaget.
Vivi Kier (KF), 2010-10-28:
Det er ikke så tit, det sker, men jeg må sige, at jeg fra ende til anden er helt enig med den foregående taler.
Vi støtter også dette lovforslag.
Kristen Touborg (SF), 2010-10-28:
SF har et overordnet princip om, at når Færøernes myndigheder ønsker nogle ændringer, er vi altid meget lydhøre over for det, og da det jo også er tilfældet i forbindelse med det her lovforslag, skal jeg herfra kun meddele, at SF støtter lovforslaget.
Henrik Brodersen (DF), 2010-10-28:
Med indholdet af L 2 kan man sige at der er tale om nogle fornuftige tilretninger.
Det gør, at der også her bliver tale om en større fleksibilitet på området og på sigt måske også en større ensartethed.
Punkt 2 omhandler visitering af sigtede og mistænkte.
Med dette lovforslag kan man jo sige at der er mulighed for at gå lidt mere grundigt til værks over for en sigtet, såvel udenpå som indeni, om nødvendigt, hvis politiet skønner det rigtigt.
Loven kommer til at være i overensstemmende med lov nr. 322 af 24. maj 1989, som de danske myndigheder fandt nødvendigt, og som siden er blevet brugt som værktøj til politi og retsvæsen i Danmark.
I forbindelse med de rettelser, der finder sted med L 2, synes jeg det er vigtigt at slå fast, at denne ændring er et ønske fra færøsk side, sådan at de spredte bestemmelser, der er i dag, bliver til en lov med faste rammer, og sådan at der også på dette område bliver en mere ensartet bedømmelse og hermed sikkerhed for den sigtede og de myndigheder, som skal bruge lovens ensartethed for hele Færøerne, og at f.eks. fingeraftryk, blodprøver, vævsprøver og andet bliver foretaget så skånsomt som muligt og kun i yderste konsekvens bliver brugt.
L 2 giver også mulighed for oprettelse af et dna-personregister på Færøerne, som giver politiet et værktøj mere til opklaring og efterforskning.
Dette hilser vi fra Dansk Folkepartis side meget velkommen, da det også kan sikre, at en eventuelt mistænkt kan frifindes på stedet, så snart dna-prøven har vist sit resultat, hvis det skulle vise sig, at man havde fået fat i den forkerte person. Så det er helt igennem en fornuftig modernisering af de nuværende regler, og vi skal fra Dansk Folkepartis side ikke forlænge debatten yderligere, men kun sige, at vi bakker op om forslaget til gavn for det færøske folk, når man deroppe har taget en beslutning om det.
Niels Sindal (S), 2010-10-28:
Socialdemokratiet kan også tilslutte sig lovforslaget, som det foreligger.
Den anden del af lovforslaget, hvor færøske myndigheder ønsker at overtage sagsområdet vedrørende advokatvirksomhed, omhandler ligestilling af advokatvirksomhed på Færøerne, for så vidt angår dansk og færøsk beskikkede advokater, og således er de to dele af lovforslaget i overensstemmelse med den lovgivning, som Lagtinget er i gang med at gennemføre, og vi afventer så inden tredje behandling Lagtingets endelige godkendelse af lovforslaget.
Vi tilslutter os.
Flemming Møller (V), 2010-10-28:
Da vores ordfører ikke har mulighed for at være til stede, skal jeg læse følgende op på vegne af Venstre: Lovforslaget her vedrører en ændring af lov for Færøerne om rettens pleje i forhold til en samlet regulering af legemsindgreb.
Konkret foreslås det, at reglerne om legemsindgreb i den færøske retsplejelov opdateres i overensstemmelse med reglerne i den danske retsplejelov.
Det betyder bl.a., at lov om det centrale dna-profilregister vil kunne sættes i kraft på Færøerne i overensstemmelse med de færøske myndigheders ønske herom.
Lovforslaget er en genfremsættelse fra sidste folketingsår, og for Venstre er det fortsat, ligesom vi tilkendegav sidst, af afgørende betydning, at ændringerne for Færøerne er i fuld overensstemmelse med de færøske myndigheders ønske herom.
Vi noterer os derfor, at det med lovforslaget fortsat forudsættes, at de færøske myndigheders endelige udtalelse foreligger inden lovforslagets tredje behandling i Folketinget.
I Venstre kan vi således fortsat støtte op om forslaget, ligesom vi i Venstre ser frem til den videre udvalgsbehandling i Færøudvalget.
Høgni Hoydal (T), 2010-10-28:
Jeg kan helt tilslutte mig det sidste, som fru Line Barfod fremførte.
Denne sag er måske ikke så enkel, som den ser ud.
Det er jo et begrænset forslag, men grunden til, at det her ikke blev færdigbehandlet i Færøerne, er, at den her ændring i retsplejeloven er en del af et større kompleks, kan vi sige, hvor man det seneste år har prøvet at lave den færøske retsplejelov og den færøske straffelov nærmest identisk med den danske.
Det kan man have sine meninger om.
Der er selvfølgelig problemer med det.
Det er i den forbindelse, der er uenighed i Færøerne om dette forslag, ikke bare mellem opposition og regering, men særlig internt i regeringen.
Så jeg er bare indstillet på at indstille, at man ikke tager det for givet, at det her er et ønske fra de færøske myndigheder.
Det er måske et ønske fra visse dele af den færøske regering, men internt i regeringen i Færøerne er man ikke helt enige om dette forslag.
Så jeg tilslutter mig, at man afventer den endelige behandling i det færøske parlament.
Kristen Touborg (SF), 2010-10-28:
Tilbage i 2002 besluttede de færøske myndigheder at lægge en ny strategi i forhold til bloktilskuddet, således at det blev reduceret, og lovforslaget her er en forlængelse af den beslutning, der blev taget dengang, og det er jo så i overensstemmelse med de færøske myndigheders opfattelse, som lovforslaget ligger her, så SF kan støtte det.
Line Barfod (EL), 2010-10-28:
Også fra Enhedslistens side støtter vi forslaget, såfremt der er et flertal i det færøske Lagting, der ønsker et bloktilskud af denne størrelse, og så må man jo i Færøerne fortsætte diskussionen, om man eventuelt ønsker en større økonomisk uafhængighed.
Det kræver så nok også, at man på andre områder fører en anden økonomisk politik end den, vi har set under den seneste regering.
Peter Christensen (V), 2010-10-28:
Nej, jeg synes sådan set, at hele forløbet i forbindelse med vedtagelsen af Christianialoven og nu de mange år, der er gået, jo viser, at vi respekterer alle danskeres rettigheder.
Og det er også rettigheder, der går ud på, at man kan få prøvet sine synspunkter ved domstolene, at man kan anke de afgørelser, der kommer; og det har så taget meget, meget lang tid.
Jeg synes jo personligt, at det også er ved at være på tide, at vi så får udmøntet den holdning, som Folketinget tilkendegav i 2004, og jeg er lodret uenig med fru Line Barfod, når der bliver sagt, at alt er lovligt på Christiania i dag, og at der i øvrigt nærmest ikke var nogen grund til at vedtage det i 2004.
Det er jo simpelt hen ikke tilfældet.
Der er stadig problemer, masser af problemer, på Christiania, bl.a. med brandsikring af de boliger, der er derude.
Og jeg synes, at vi som ejere, altså når staten er ejer af området derude, selvfølgelig også har en forpligtigelse til at sikre, at der bliver levet op til de almindelige krav, der i øvrigt gælder for alle andre danskere.
Line Barfod (EL), 2010-10-28:
Der har været forhandlinger og Christianiasekretariat osv. siden loven fra 1989, så det var på plads.
Det, der var hovedbegrundelsen for regeringen i 2004, var hashhandelen, altså, det sagde man var grunden til at man var nødt til at sætte ind.
Og så var der den daværende forsvarsminister, Svend Aage Jensby, der sagde, at området skulle være velfriseret og ligne Kastellet.
Men det, jeg gerne vil høre, er, om det er Venstres generelle holdning, fordi vi nu også har set et ghettoudspil, hvor man vil sætte ind med bulldozere og fjerne rettigheder for mennesker, der bor i bestemte områder.
Betyder det så, at når der, som vi ser det, i Hellerup og andre steder foregår en hel del økonomisk kriminalitet, at der er en del narkokriminelle eller andet, vil man også dér sætte ind med en særlov for at fratage folk rettigheder og gøre folk kollektivt ansvarlige for, at der er nogle få, der begår kriminalitet?
Peter Christensen (V), 2010-10-28:
Kort sagt kan man vel sige, at det, et meget bredt udsnit af Folketingets partier vedtog tilbage i 2004, var, at den generelle lovgivning, der gælder her i Danmark, også skulle gælde på Christiania, og at den måde, boliger var indrettet på, også skulle leve op til de almindelige regler, der er for lovlighed i forbindelse med el, vand, almindeligt brandtilsyn og andre ting.
Det synes vi er enormt vigtigt at man også får udmøntet på Christiania.
Spørgsmålet om ejerskab er jo så det, Højesteret også er ved at tage stilling til, og der må vi så afvente deres afgørelse.
Jeg tror, at fru Line Barfod vil blive nødt til at forholde sig til, at når de har talt, er det også klart, at man som christianit ikke har ejerskabet til området derude, altså at det er statens ejendom.
Jeg håber så, at man, når retten har talt, kunne nå frem til en aftale.
Jeg så jo gerne, at det blev den aftale, som christianitternes egen advokat indgik med staten, altså at det var den, der blev til virkelighed.
Da aftalen skulle konfirmeres af christianitterne, endte de med at lave en dans som svar.
Nu har jeg ikke set dansen, men jeg håber sådan set, at uanset hvor kreativ den dans er, vil den i stedet for blive erstattet af et ja, så vi kunne komme videre med en god model for at udmønte Christianialoven.
Line Barfod (EL), 2010-10-28:
Jeg vil bare høre, om det er sådan en generel holdning, som Venstre har tænkt sig at bruge her i samfundet: at hvis man er utilfreds med den måde, nogle mennesker opfører sig på et sted, eller hvis man mener, at der er nogle mennesker i et område, der begår kriminalitet, så vil man forbeholde sig ret til at gå ind og fratage dem de rettigheder, de ellers har, og bestemme direkte, hvordan de skal bo, hvordan ejerskabet skal være, hvem der må bo der osv. – hvad enten det gælder Christiania, som man er utilfreds med har kollektivt ejerskab, eller de såkaldte ghettoområder, hvor man vil sætte ind med bulldozere.
Eller man kunne forestille sig, at man også i Hellerup, hvor der er en vis andel af økonomisk kriminalitet og narkokriminalitet, ville gå ind og tvangsregulere området.
Vivi Kier (KF), 2010-10-28:
Også fra konservativ side kan vi støtte lovforslaget, som det ligger her som et ønske fra de færøske myndigheder.
Peter Christensen (V), 2010-10-28:
Venstre kan støtte lovforslaget, og jeg skal også meddele, at det samme gælder for Det Konservative Folkeparti; det har jeg lovet at overbringe.
Vi finder det fornuftigt at udskyde den planlagte revision af Christianialoven et år, fordi der så på det tidspunkt vil kunne ligge en afgørelse fra Højesteret.
Jeg forventer, at staten vil få medhold i Højesteret, og jeg ser også frem til, når retten så har talt, at vi kan komme i gang med at udmønte de intentioner, som et meget bredt flertal af Folketingets partier vedtog tilbage i 2004.
Så jeg tror, at hvis jeg skal slutte af med at sige noget her i den sag, må det være, at gerning kræver tid, men tid kræver også gerning.
Høgni Hoydal (T), 2010-10-28:
Jeg beklager, at finansministeren blev lidt vildledt af min anmodning om at få ordet, men jeg vil egentlig bare spørge om noget, for det er jo også klart for finansministeren, at meldingerne fra Danmark selvfølgelig også har en stor indflydelse på, hvad der sker i færøsk politik.
Derfor vil jeg bare spørge finansministeren – også gerne for at få aflivet en myte – om det er rigtigt, som visse kræfter i Færøerne fremfører, at hvis man kommer til Danmark og siger, at nu beder man om 100 mio., 200 mio., 300 mio. eller 1 mia. kr. mere, så siges der bare ja fra dansk side.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2010-10-28:
Jeg vil gerne takke for den brede tilslutning til lovforslaget fra Folketingets partier.
Den nuværende aftale om tilskud til Færøernes hjemmestyre udløber som bekendt ved udgangen af i år, og der er derfor behov for en ny aftale.
Regeringen og landsstyret er nået til enighed om, at statens tilskud til de bloktilskudsfinansierede områder fastsættes til 615,5 mio. kr. i 2011.
Bloktilskuddet til Færøernes landsstyre fastholdes således efter ønske fra det færøske landsstyre fortsat nominelt uændret på 2002-niveauet i det kommende år.
De færøske myndigheder har ikke haft bemærkninger til lovforslaget.
Det er i lovforslaget forudsat, at hjemmestyrets endelige udtalelse foreligger inden lovforslagets tredje behandling i Folketinget, og det er forventningen, at denne udtalelse foreligger senest den 22. november 2010.
Christian H. Hansen (UFG), 2010-10-28:
Tak for det, formand.
Jeg vil sige, at vi i Fokus har den helt klare holdning, at det her så har været en aftale og et ønske fra det færøske hjemmestyre, at man skulle komme frem til det her beløb, der hedder 615,5 mio. kr.
Men jeg synes også, det er vigtigt at bemærke de ord, som blev sagt fra hr. Høgni Hoydals side, og at man faktisk lytter til den tendens, der er i det færøske samfund om, at de måske gerne vil i en anden retning.
Så når det nu er strikket sådan sammen, at der faktisk kan justeres op og ned på beløbet, synes jeg, at man skal tage de ord, der er faldet fra hr. Høgni Hoydals mund i dag, alvorligt, også her i det danske parlament.
Men som det ligger nu, og medmindre hr. Høgni Hoydal kan sørge for at få fuldstændigt flertal for sin holdning på Færøerne, så støtter vi i Fokus forslaget, medmindre, som sagt, hr. Høgni Hoydal kommer tilbage med en anden melding, inden vi skal stemme endeligt.
Niels Helveg Petersen (RV), 2010-10-28:
Radikale Venstre støtter med glæde vedtagelsen af bloktilskuddet til Færøerne for næste år, som vi altid har gjort det.
Forslaget her baserer sig på enighed mellem danske og færøske myndigheder, og derfor stemmer vi selvfølgelig med glæde for forslaget.
Jeg har stor respekt for hr. Høgni Hoydals standpunkt, men her i Tinget finder jeg det afgørende vigtigt, at vi baserer os på den enighed, der er opstået mellem Danmark og Færøerne.
Karin Nødgaard (DF), 2010-10-28:
Nu skal vi jo huske på, at Danmarks Radio ikke har patent på noget, og jeg synes faktisk, at det ved den måde, som ordføreren udtrykker det på, virker meget negativt.
Det er jo sådan, at når vi vurderer, at der skal op til 100 mio. kr. med for at etablere den her radiokanal, er det, fordi vi siger, at den skal have nogle reelle muligheder for at overleve, uden at man skal tænke på, at der også skal reklameindtægter med ind.
Så jeg synes faktisk, at det her er et skridt i den rigtige retning, for at vi kan få et varieret radiotilbud til lytterne.
Jeg synes altså, at det er dem, vi først og fremmest skal tænke på, og ikke på, om vi nu støtter Danmarks Radio mere eller mindre osv.
De 100 mio. kr. er jo en del af de penge, der kommer ind via de 3,5 mia. kr., som danskerne faktisk betaler i licens hvert år.
Mogens Jensen (S), 2010-10-28:
Nu står der jo i medieaftalen, at man er enig om, at der er behov for mindre detailstyring af DR.
Så er der lige derefter oplistet 7 punkter, hvor man detaljeret går ind og siger, at DR nu skal øge, nu skal DR styrke.
Hvordan hænger det sammen?
vil jeg spørge Dansk Folkepartis ordfører.
Er det sådan et fingeraftryk, Dansk Folkeparti har fået sat på den her aftale, fordi vi jo godt ved, at Dansk Folkeparti gerne vil ind at pille lidt ved indholdet i Danmarks Radio?
Men kan ordføreren ikke forklare mig, hvordan man kan skrive, at man vil have mindre detailstyring, hvorefter man så alligevel oplister en masse punkter, hvor DR skal detailstyres, og de skal i øvrigt også støtte nogle områder, oven i købet for meget færre ressourcer, end de har i dag?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-10-28:
Og det er jo rigtigt, at der er stor forskel på, hvordan de forskellige grupper i samfundet bruger medierne.
Der er en masse, især ældre, som bare sidder foran fjernsynet og kun ved, at det er knap et og knap to, der virker, og ikke rigtig har fundet ud af, at der er kommet stor konkurrence.
Det er fuldstændig korrekt, at nogle af de målgrupper når man bl.a. ved at sørge for, at public service også kan blive sendt uden for de klassiske public service-stationer.
Jeg forstår ikke, hvorfor man skulle gå ind for mindre kvalitet og mindre mangfoldighed.
Ellen Trane Nørby (V), 2010-10-28:
Jeg vil gerne spørge ordføreren for Liberal Alliance om det, vi bør have fokus på i den her sag, ikke netop er de unge.
Hvordan sikrer vi en høj kvalitet af de programmer, der bliver udsendt til de unge?
Kan Liberal Alliances ordfører sådan foranlediget af hele den diskussion, der nu er pågået med hr. Mogens Jensen, ikke bekræfte, at hvis vi kigger på ungdommen i Danmark, er det faktisk kun – hvis vi tager tallene fra 2009 – omkring hver syvende, der ser programmer, der kommer fra Danmarks Radios ungdomsflade?
Derfor er det vel relevant, hvis vi gerne vil have, at de unge kan relatere til andre mediebilleder end rene amerikanske mediebilleder, at vi så også sikrer en stærk dansk indholdsflade på andre kanaler end kun Danmarks Radio.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2010-10-28:
I Liberal Alliance tror vi på konkurrence og mangfoldighed.
Vi mener, det er godt, at der er flere aktører, der kan byde ind med, hvad public service er, for vi tror, at det øger kvaliteten af public service, og at borgerne får noget bedre, end de ellers havde fået.
Det er jo så bare en forskel på den socialdemokratiske mediepolitik og en liberal mediepolitik, at vi tror på, at jo flere der kan byde ind, jo bedre resultat får man, mens man som Socialdemokrat tror, at hvis der kun er en, der kan byde ind, får man det bedste resultat.
Den skal der være plads til, og det er så derfor, vi har den diskussion, som vi har.
Men jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan man kan være så optaget af, hvilken tv-station der udsender et produkt, som hr. Mogens Jensen åbenbart mener er et kvalitetsprodukt, og hvordan det kan blive et problem for hr. Mogens Jensen, at det er en kommerciel tv-station, der udbyder det.
Den skal i øvrigt leve op til et krav om at komme ud til en stor del af den danske befolkning.