runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2008-12-11:
Nu er der jo ingen garanti for, at det skulle være den eneste løsning bare at komme med sådan en uendelig strøm af penge.
Vi bliver nødt til også at se på det indholdsmæssige, vil jeg sige til fru Pernille Vigsø Bagge, det er altså nødvendigt, og derfor bliver vi nødt til at tænke lidt konstruktivt.
Altså, nu har vi forsøgt at give de her muligheder med meritlærere osv., så kunne det ikke være en idé, at man måske ad den vej fik taget fat i nogle af de her mennesker, som har nogle faglige kompetence, f.eks. inden for de musiske fag, og fik dem trukket ind, så de kunne give deres faglighed videre til folkeskoleeleverne, og at man så måske på den måde også kunne få lokket dem til at blive meritlærere eller lokket nogle til at sige: Hov, det er faktisk superspændende at undervise i det her, der er en masse udfordringer i det, lad mig komme ind og tage en læreruddannelse.
For sagen er jo den, at det er indlagt i professionshøjskolernes tildeling af bevillinger, hvor stort et område de skal dække og dermed, om de skal dække udkanten.
Så det er jo allerede lavet, og derfor er det ikke nødvendigvis løsningen bare at gøre det, vi har gjort, en gang til.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-12-11:
Det er jo ganske utroligt, at det åbenbart har kunnet lade sig gøre for børn i Danmark at lære at læse i mange, mange år uden nationale test.
Nu er de nationale test jo aldrig nogen sinde kommet til at fungere, så det er i hvert fald ikke deres skyld, at børn lærer at læse i Danmark.
Det gør dygtige, engagerede ildsjæle i form af gode didaktisk uddannede folkeskolelærere, som har lært de her børn at læse igennem mange år.
Det er vi meget stærke tilhængere af i SF, hvis der er nogen, der skulle være i tvivl, og det er ordføreren fra Venstre jo åbenbart.
Vi er meget stærke tilhængere af, at børn lærer at læse, skrive og regne, men vi kan ikke have en folkeskole, der kun har et fuldstændig rigidt fokus på boglige kundskaber, for så får man børn, der så at sige kun kan gå på et ben.
Det er en utrolig stor del af almendannelsen i Danmark, at man får de praktisk-musiske og kreative fag højt prioriteret i folkeskolen.
Det er det, vi taler om.
Det er så rigtig, rigtig ærgerligt, at den nuværende regering har formået at holde et meget rigidt fokus på kontrol af og mistillid over for lærerne, som netop har lært børnene at læse.
Det er ikke de nationale test, skal jeg lige understrege.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-12-11:
Ja tak, det er 14 år siden, at jeg blev gift og tog min mands efternavn, Christiansen, men alt forladt.
Nu spurgte jeg til videncentre, det var ikke til folkeskolen.
Jeg spurgte til de videncentre, som er i forslaget til vedtagelse: Hvor i finansloven er pengene afsat til at oprette de videncentre?
Når SF siger, at vi skal langt væk fra PISA-undersøgelser, og at vi skal langt væk fra nationale test osv., som jeg også hørte at der blev talt om, vil jeg spørge: Hvori har SF glæde af, at børn ikke får lov til at lære at læse?
Er det et ønske?
For nu har vi lige fået et svar fra en analyse om, at børnene faktisk fagligt er blevet 1 år bedre.
De har med hensyn til faglighed på ret få år rykket sig til at blive endnu bedre til at læse og regne.
Er det vitterlig noget, som man beklager i SF?
Martin Henriksen (DF), 2008-12-11:
Det håber jeg også, og det kan vi jo være sikre på sker, hvis vi gør morgensang obligatorisk i folkeskolen.
For nu er vi jo et par stykker, der i mange år har talt om, at vi synes, at morgensang er en rigtig god ting.
Når nu det er sådan, at der er et flertal i Folketinget, det synes, at morgensang er en rigtig god ting, og vi også ytrer det i pressen osv., så vil det jo være rigtig godt, hvis vi så omsatte vores ord til handling, ud over at vi bare kommer med pjecer og vejledninger og udvalg osv., hvilket jeg synes er fint, fordi det fremmer et godt initiativ – »Sangens år« osv.
Men på et eller andet tidspunkt må vi jo også konstatere, at det jo er sådan, at der er mange folkeskoleelever, som desværre ikke stifter nok bekendtskab med den danske sangskat, og det kan vi jo altså sikre, ved at vi gør morgensang obligatorisk.
Så i sidste ende, hvad er så argumentet for, at man ikke vil gøre morgensang obligatorisk?
For på de skoler, hvor man har valgt det frivilligt, tror jeg sådan set ikke, at eleverne går op i, om man har valgt det frivilligt eller ej.
Derfor kan vi jo sådan set lige så godt herfra sige, at det er obligatorisk.
Nu har det mig bekendt altid været sådan i folkeskolen, i hvert fald under den tidligere regering, som Socialistisk Folkeparti støttede - det er heldigvis ved at være et stykke tid siden, og derfor er der ved at ske forbedringer i folkeskolen, og lad os håbe, at det fortsætter sådan - at der ikke var krav til kommunerne om de rigtige lærere til de rigtige fag.
Men det har vi jo faktisk nu stillet krav om at kommunerne hvert år skal holde øje med.
Det er jo ikke sikkert, at de så kan få de rigtige lærere til de rigtige fag, men nu er de i hvert fald blevet pålagt, at det er en udvikling, de skal følge år for år.
Altså, det krav var der ikke til kommunerne, da den tidligere regering sad ved magten, så derfor er der jo nu skabt en forudsætning for, at der trods alt kan komme de rigtige lærere til de rigtige fag.
Når Dansk Folkeparti så siger i det her forslag til vedtagelse sammen med Venstre og Konservative, at vi mener, at der skal være bedre mulighed for, at folk, der eksempelvis er musikuddannede eller har en håndværkeruddannelse, kan komme ind og undervise i de her fag, er det jo netop et forsøg på at sikre, at eleverne får en relevant undervisning.
Og hvis vi kigger i det forslag til vedtagelse, som bl.a. Socialistisk Folkeparti er med i, kan vi jo se, at der tager man ikke hånd om den problemstilling.
Det er det, vi andre er her til.
Mogens Jensen (S), 2008-12-11:
Det står mig lidt uklart, hvad det er, Dansk Folkepartis ordfører ikke kan støtte i det forslag til vedtagelse, der er fremsat af fire af Folketingets partier.
For jeg forstod på ordføreren, at det, som ordføreren var mest imod i det socialdemokratiske udspil, handlede om det her med at slå sløjd og håndarbejde sammen, og det er jo slet ikke omtalt i det forslag til vedtagelse, der ligger her.
Det meget konkrete, vi foreslår, er jo, at der for det første bliver lavet en strategiplan på området; ministeren har her i dag kaldt det en handlingsplan - o.k., det kan vi diskutere.
For det andet er der en forsøgsordning over 3 år.
Kan Dansk Folkeparti have noget imod det - at skolerne får lov til at forsøge sig med nogle af de her ting, som jeg forstår at Dansk Folkeparti er enige i målsætningen i?
Det sidste er et videncenter, hvor vi faktisk samler kvalificeret op på den forskning og de forsøg, der foregår på området.
Jeg har lidt svært ved at finde ud af, hvor det er, Dansk Folkeparti ikke kan støtte det her forslag til vedtagelse.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-11:
Jeg kan til evig tid afvise et videncenter.
Det kan i hvert fald kvalificere visse partiers skolepolitik.
Hvad forsøgsordninger angår, vil jeg bare sige, at det jo er sådan, at der forankret i Børnekulturens Netværk gennemføres et modelkommuneforsøg i 14 kommuner, som har til hensigt at bringe kulturen ud til eleverne i skolerne.
Flere kommuner har på nuværende tidspunkt et langsigtet arbejde i gang med at udarbejde en politik for børnekultur.
Modelforsøgene har spillet en vigtig rolle i denne proces.
Så der er jo mulighed for, at eksempelvis museer og skoler kan arbejde sammen - også at skoler og biblioteker kan arbejde sammen - i forskellige forsøg, hvor man netop får kultur ud på skolerne.
Så meget af det er jo i gang, og derfor ved jeg ikke, om man så skal støtte et forslag til vedtagelse, hvor man sådan set foreslår noget, som i et eller andet omfang jo er derude i virkelighedens verden.
Så synes jeg, som jeg også sagde tidligere, at det er lidt uambitiøst.
Altså, som f.eks. fru Pernille Vigsø Bagge stillede spørgsmål til, har Socialdemokraternes forslag til vedtagelse jo ikke nogen konkrete forslag til, hvordan man eksempelvis kan få flere kvalificerede lærere ud til musikfagene osv.
Det er slet ikke omtalt.
Det er det jo trods alt i det forslag til vedtagelse, som VOK har fremsat.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-12-11:
Jamen jeg synes, at det, den konservative ordfører her kommer ind på, er utrolig interessant, for det er jo noget helt andet end det, der står i De Konservatives og regeringspartiernes og Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse.
I forslaget fra De Konservative og regeringspartierne står der jo netop, at man skal kunne hive Gud og hvermand, havde jeg nær sagt, ind at undervise i folkeskolen.
Jeg synes, at didaktikken er utrolig vigtig, og derfor synes jeg da, at det er en helt anden snak, at man vil opfordre folk til at tage en meritlæreruddannelse, for det er jo ikke det, der lægges op til her fra regeringspartiernes side.
Det er da lige præcis en rigtig god idé at uddanne folk til at undervise i folkeskolen.
Det synes jeg er rigtig hensigtsmæssigt, så der er vi da enige, men det er jo ikke det, der står i forslaget til vedtagelse.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-11:
Det giver jo ikke nogen mening.
Jeg har jo lige stået og sagt, at der sådan set er nogle forsøg i gang ude i folkeskolerne.
Jeg står ikke her og siger til den folkeskole og den folkeskole: Nu skal I igangsætte det forsøg og det forsøg.
Der er nogle forsøg i gang ude i folkeskolerne nu.
Hvorfor i alverden skulle Dansk Folkeparti - og tingene hænger jo sammen -
gå med i et udspil fra Socialdemokraterne i pressen i dag, som foreslår noget, som bare kopierer regeringens politik, som Dansk Folkeparti tidligere har sagt at vi er kritiske over for.
Altså, det giver jo mildest talt ikke nogen mening.
Men jeg kan da godt forstå, at Socialdemokraterne synes, det ville være fornuftigt, hvis Dansk Folkeparti gik med på det udspil.
Men vi er altså ikke med på det udspil.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-12-11:
Almindeligvis er et hylster en genstand til opbevaring, og i alt for mange år er menneskekroppen også på forskellig vis blevet betragtet nærmest udelukkende som et hylster til opbevaring af hjernen og hjertet.
Men kroppen er meget mere end et hylster.
Samspil mellem krop og intellekt er det, der gør mennesket i stand til at skabe, og i det omfang et menneske får lov til at skabe noget med sine hænder og sin stemme, kort sagt med sin krop, skaber det muligheden for at udvide sin egen og andres horisont, både individuelt og i fællesskab med andre.
Hvad enten det, der skabes, er noget visuelt, noget, man kan høre, eller noget, man kan tage og føle på, har det en stor betydning, at mennesket får afløb for en helt naturlig og medfødt evne og lyst til at skabe.
Muligheden for at skabe noget, for at kreere noget, skal vi give vores børn allerede i grundskolen.
Der er børn, der aldrig ville få mulighed for at male, tegne, forme, spille, synge og dramatisere, hvis det ikke var, fordi de fik muligheden i skolen.
Hvis vi skal skabe muligheden for kreativitet, skal vi udstyre grundskolen i Danmark med de rammer, der stimulerer den kreativitet.
Det drejer sig om uddannede lærerkræfter.
Vi skal sikre, at man overalt i Danmark på professionshøjskolerne kan tage de linjefag, de kreative, praktiske og musiske fag, som gør, at vi har en veluddannet lærerstab til at varetage det her område.
Det drejer sig også om ordentlige fysiske rammer, så skolerne bliver indrettet på en måde, som stimulerer kreativiteten.
Det drejer sig også om god selvevaluering af de praktisk-musiske fag ude på skolerne, og det drejer sig om, at det vejledende timetal i eksempelvis musik bliver overholdt og udvidet til at omfatte alle folkeskolens årgange.
Det er også en forudsætning, at undervisning i dans og drama og andre ting indgår i undervisningsplanerne.
Alle børn uanset forudsætninger vil kunne profitere af en styrkelse af de praktisk-musiske og kreative fag.
Kreativiteten kan indarbejdes i alle fag, og koblingen mellem krop og hjerne kan styrkes langt de fleste steder i folkeskolen.
Den kobling skal ske, ikke mindst netop af hensyn til de børn, som har det allersværest i en folkeskole med et stærkt fokus på boglige kundskaber.
De børn, som har sværest ved de konsekvenser, som adskillelsen mellem hoved og krop har haft, vil kunne profitere voldsomt af et større fokus på skabende læring - og ikke bare skabende læring, men også kulturtilbud i forbindelse med skolegangen.
I Norge arbejder man med en kulturel skoletaske for at sætte fokus på, at børn har brug for kulturelle oplevelser for at blive hele mennesker: biblioteksbesøg, teaterbesøg, museumsbesøg osv.
Menneskekroppen er måske nok et hylster, men det er et hylster, der er beregnet til at skabe, og det starter altså i børnehøjde.
Derfor har vi fremsat det her forslag til vedtagelse, som netop lægger vægt på at stimulere tilbud og forsøgsordninger udeomkring i landet, som kan gøre, at der bliver taget vare på en styrkelse af de praktisk-musiske og kreative fag.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2008-12-11:
Jeg vil gerne stille SF nogle spørgsmål, for jeg kan forstå på det udspil, der er kommet i Politiken i dag, at der er et stærkt samarbejde i oppositionen mellem S, SF og R om skole- og uddannelsespolitik.
Det er meget spændende læsning.
Jeg skal så lige have præciseret nogle ting, hvad angår det her med at etablere videncentre i det forslag til vedtagelse, der ligger nu:
Hvor på finansloven afsatte SF pengene til at oprette de videncentre?
Da det nu er et stærkt ønske og vi havde finanslovafstemningerne i går og har forespørgslen i dag, vil det jo naturligt hænge sammen.
Det andet, jeg lige vil spørge til, er så det her med det tætte samarbejde mellem partierne i oppositionen: Hvad er det, præcis SF mener, at S og R fuldstændig har forfejlet i deres politik?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2008-12-11:
Det, vi er så utrolig glade for, er, at vi kommer væk fra et totalt rigidt fokus på - som der også står i artiklen - dårlige PISA-resultater og den skamridning af folkeskolen, den nuværende regering har foretaget ud fra de her PISA-resultater.
Vi er glade for, at vi kommer væk fra den tænkning omkring standardiserede nationale test, som heldigvis aldrig er kommet til at fungere.
Og vi er også glade for, hvis vi kommer væk fra det kontrolsamfund i folkeskoleregi, som regeringen har gjort sig til talsmand for.
SF har afsat en kæmpe pulje penge både på finanslovforslaget for 2009 og i den 2015-plan, vi netop har fremlagt, og som enhver kan gå ind og se på SF's hjemmeside.
Vi har afsat en kæmpe bunke penge til folkeskolen, fordi vi netop vil ind og styrke de her kreative fag.
Mogens Jensen (S), 2008-12-11:
Det er ganske rigtigt, at vi i det socialdemokratiske forslag forsøger at skabe rammerne for, at skolen selv kan agere på området, og at man i øvrigt kan fastlægge nogle af de her ting sammen med nogle af interessenterne på området.
Det er sådan en god gammeldags dansk skik, som Dansk Folkeparti måske vil lave om på - at vi herinde i Folketinget forsøger at skabe rammerne, og så skal aktørerne, de derude, selv prøve at udfylde dem.
Men det går Dansk Folkeparti måske ikke ind for; vi skal sidde her og bestemme, at det skal ske på den og den måde.
Jeg forstod, at Dansk Folkeparti er imod en strategiplan for det her område - sådan må jeg forstå det - og Dansk Folkeparti er imod et videncenter, hvor man opsamler den fornuftige viden og forskning på det her felt.
Og så synes man ikke, at det er en god idé, at ti folkeskoler får lejlighed til at forsøge sig med det her - også med nogle forøgede ressourcer, for det koster også at gennemføre det her.
Hr. Martin Henriksen ved jo udmærket godt, at man har problemer nok i forvejen med at få toiletterne til at være i ordentlig stand ude i folkeskolerne.
Tror ordføreren så lige, der er penge til at gennemføre det her, hvis ikke man giver dem en hjælpende hånd?
Pernille Frahm (SF), 2008-12-11:
Når man kan læse ordførerens tale på tekst, kan man se, at ordføreren i høj grad bidrager til det der - også med sit sidste indlæg, for der kom den endnu en gang.
Men skidt nu med det, det er åbenbart en stor sag at komme igennem med.
Jeg vil bare spørge om alt det her med det alment dannende, som vi jo alle sammen er enige om er en rigtig god ting.
Er ordføreren klar over, at det jo ikke bare handler om at gøre os til gode mennesker, men faktisk handler om, at der er talrige undersøgelser - senest en fra 2004 fra UNESCO - der viser, at får man de her kulturelle fag, får man de her kreative fag ind i skolen, så påvirker det også læseevnen, det påvirker veltilpasheden på skolen, det påvirker fraværsprocenten, det påvirker engagementet, det påvirker selvtilliden?
Så når vi efterlyser de her fag, er det ikke, fordi vi savner endnu et fag at lave prøver i
f.eks. Vi savner bare, at der er nogle flere timer.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Kan vi ikke starte med bare at få nogle flere timer i stedet for nu også at indføre prøver i det her fag?
Charlotte Dyremose (KF), 2008-12-11:
Jeg vil meget gerne sætte mig ned og pædagogisk gennemgå min ordførertale med fru Pernille Frahm, for jeg så godt, at hun vrængede næse, da jeg nu igen sagde, at der er nogle andre, der siger, at der af en eller anden grund skal være en modsætning mellem faglighed og kreative fag.
Den modsætning er jeg uenig i!
Det var det, jeg sagde i min ordførertale, og det var det, jeg sagde i mit sidste svar til fru Pernille Frahm.
Nu siger jeg det en gang til: Jeg undrer mig over, at der også her i debatten har været en tendens til at sige, at der er det faglige, og så er der det kreative, for det er jeg uenig i.
Jeg mener, at der skal være høj faglighed i både de bogligt orienterede fag og i de kreativt orienterede fag.
Jeg håber, at det fremgik klart og tydeligt den her gang, men jeg går gerne både det ene og det andet indlæg igennem med fru Pernille Frahm, så vi ikke har nogen som helst misforståelser her.
Til det sidste kan jeg kun sige, at jeg er så ganske enig i, at det er vigtigt, at folkeskolen er alment dannende, og at der derfor er høj faglighed i både den ene og den anden slags fag.
Det var sådan set det, jeg sluttede min ordførertale af med.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-12-11:
Det er meget interessant, at ordførerne står og siger, at vi har nået hinanden meget mere i diskussionen.
Det synes jeg er spændende.
Det får mig til at ville stille et spørgsmål.
For i starten, da jeg stod deroppe, sagde ordføreren, at vores forslag ikke var godt, og det var på grund af, at det var på bekostning af det faglige niveau.
Så er mit spørgsmål - når vi nu har nået hinanden: Mener ordføreren, at vores forslag stadig væk er dårligt, eller er det regeringens forslag, der er blevet lige så dårligt?
Charlotte Dyremose (KF), 2008-12-11:
Nej, det, jeg sagde, var, at jeg syntes, at det i starten af den her debat lød, som om - det var lige præcis det, jeg forsøgte at svare fru Pernille Frahm på - at vi nu havde talt alt for meget faglighed, nu skulle vi til at tale kreative fag i stedet for.
Der er det så bare, jeg efterlyser, at vi taler faglighed i de kreative fag og ikke gør faglighed og kreative fag til modsætninger.
Hvis det er det, Socialdemokraterne vil være med til, er jeg sikker på, at vi kan finde hinanden.
Leif Lahn Jensen (S), 2008-12-11:
Det lyder da spændende.
Nu kender jeg ikke så meget til forretningsordenen her, men jeg tror da stadig væk, at man kan nå at trække sit forslag, hvis man støtter vores.
Det, jeg godt kunne tænke mig at tage igen, er det der med, at ordføreren sagde: Det, regeringen gør, er hurtigt og effektivt.
Ja, hurtigt og effektivt, men der er ikke nogen rammer, der følger ikke nogen penge med til det her forslag.
Nej, nu siger man bare til skolerne, at nu skal I bare have mere at lave, og I får ingen penge.
Det forslag, oppositionen kommer med, er virkelig et forslag, hvor der er penge med, så de her skoler stille og roligt kan lave nogle rigtig gode forsøg.
Mener ordføreren virkelig seriøst, at det går hurtigere på den måde, regeringen lægger op til?
Charlotte Dyremose (KF), 2008-12-11:
Jeg mener helt seriøst ikke, at der er nogen grund til at begrænse det til ti skoler.
Jeg mener helt seriøst ikke, at der er grund til at tænke inden for en boks, altså at det kun skal løbe over 3 år.
Jeg mener ikke, at der er nogen som helst grund til ikke at tage ved lære af de forsøg, der allerede er i gang, og jeg synes heller ikke, at der er nogen grund til at begrænse, at der kun må være forsøg i 3 år.
Jeg tror, at man kan få god gavn af, at nogle ting kan køre i noget længere tid end det.
Så tror jeg, at jeg har sagt det rimelig klart og tydeligt, og derfor synes jeg faktisk, at regeringspartiernes og Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse er ganske udmærket, for jeg synes, at det tænker en lille smule mere ud af boksen end Socialdemokraternes.
Og derfor håber jeg selvfølgelig, at Socialdemokraterne vil støtte det.
Martin Henriksen (DF), 2008-12-11:
Det er mere sådan en kommentar, altså at der jo rent faktisk er afsat penge til bl.a. det her område.
Der er afsat penge til flere skolekoncerter.
Der er afsat penge til eksempelvis erhvervsklasser, som i høj grad har noget at gøre med de praktiske fag, eksempelvis sløjd.
Og der er det, som har fyldt meget i diskussionen, nemlig om musikuddannede og håndværksuddannede osv. kan komme ind og undervise i folkeskolen.
Der er jo også afsat penge til, at man kan reducere deltagerbetalingen på meritlæreruddannelsen.
Det er til Socialdemokraternes oplysning, hvis de ikke har fået læst det i finanslovforslaget, som de ikke selv er med i, nå. Men det, jeg vil høre, er: Taler vi også om musikfaget?
I det forslag til vedtagelse, som VOK har fremsat, og som vi fra Dansk Folkepartis side synes er ganske udmærket, står der jo: »Eksempelvis skal musikfaget styrke elevernes fortrolighed med den danske sangskat.«
Det synes vi jo er rigtig godt fra Dansk Folkepartis side, og jeg er også sikker på, De Konservative synes, at det er rigtig godt.
I forlængelse af det, synes De Konservative så ikke, at vi skal styrke musikken og sangen endnu mere i folkeskolen ved at gøre morgensang obligatorisk i folkeskolen?
Per Clausen (EL), 2008-12-11:
Jeg synes jo, det er meget spændende at høre, at Venstre og Dansk Folkeparti taler meget om PISA-undersøgelsen fra 1995 og så nu.