runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-02-29:
Som jeg også sagde før, synes jeg, at det er et væsentligt bidrag til debatten.
Som jeg også sagde før, har vi jo et bredt forskningsfelt i Danmark.
Det er jo ikke sådan, at vi har valgt én ting, vi forsker i, og så er vi ligeglade med alle andre ting.
Jeg mener, at vækst opstår i et fornuftigt krydsfelt mellem forskning i et bredt felt af emner – og også på nogle særlige områder, som man vælger at man er mere interesseret i end andre – og selvfølgelig også gode rammebetingelser for vores erhvervsliv.
Så jeg mener stadig, at vi skal fortsætte med at forske bredt i Danmark, men selvfølgelig også i energi og grønne løsninger.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-02-29:
Når jeg synes, at den her debat er meget interessant, er det, fordi jeg og mit parti, Liberal Alliance, synes, at vi kan se, at dansk økonomi er i alvorlige problemer.
Vi har fremlagt en række konkrete reformforslag, som man kunne vedtage her i Folketinget, hvis der var flertal for det, som regeringen kunne vedtage, hvis regeringen ønskede det, og det er forslag, som ifølge den økonomiske ekspertise i landet ville føre til konkrete vækstresultater.
Når vi fremlægger de forslag, hører vi, at regeringen ikke vil være med til dem.
Regeringen har i stedet en anden plan.
Regeringen vil satse på grøn teknologi for at skabe vækst i fremtidens Danmark.
De mener ikke, at regeringen på den måde kan redde dansk økonomi ved at kaste offentlige penge efter bestemte brancher i erhvervslivet.
Derfor er det jo relevant.
Det svar tolker jeg derhen, at regeringen er ret ligeglad med, hvad de økonomiske vismænd siger – skråstreg – er dybt uenig med de økonomiske vismænd, som ellers hører under Økonomiministeriet i regeringen.
Og jeg vil da gerne spørge, om statsministeren har en begrundelse for, at de økonomiske vismænd her tager fejl.
Er der en grund til, at statsministeren mener at vide sig klogere end de økonomiske vismænd og således mener, at hun og resten af regeringen kan skabe mere vækst og flere arbejdspladser ved at føre en økonomisk politik, der tilgodeser bestemte brancher, selv om de økonomiske vismænd siger, at det kan man ikke?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-02-29:
Det er lidt forkert at konkludere, at vi ikke lægger vægt på vismændenes vurderinger, for det gør vi bestemt.
Det er et utrolig nyttigt bidrag til debatten, hvad vores samtale jo egentlig også understreger, og det er også vigtigt at regne ud, om det, man investerer på et forskningsområde, har en effekt i det lange løb.
Det er da en utrolig vigtig diskussion.
Men jeg har ikke noget behov for at konkludere, at vi nu ikke skal investere i energiforskning.
Jeg synes da stadig, det må være vigtigt, at vi investerer i at forske i det grønne, og jeg er helt overbevist om, at det, når Danmark trods alt stadig har en førerposition på det her område, netop er, fordi vi over årene har forsket på de her områder.
Lars Barfoed (KF), 2012-02-29:
Det, der står i regeringsgrundlaget, er, at pengene skal bruges til at øge de offentlige udgifter andre steder.
Det er det, der står her.
Det, statsministeren har sagt, er, at pengene skal bruges til at lukke hullet i statskassen.
Lukke hullet i statskassen vil altså sige, at man ikke bruger pengene til noget andet.
I Det Konservative Folkeparti er vi jo stærkt bekymret over den størrelse, den offentlige sektor efterhånden har taget.
Vi har i 2012 det største udgiftstryk, vi nogen sinde har haft i danmarkshistorien, og der er brug for, at vi sænker de offentlige udgifter, så vi på sigt også kan sænke skattetrykket.
Det er der markant brug for for at sikre velstanden for danskerne på længere sigt.
Derfor er det jo interessant, om statsministeren har den plan, at de penge, der findes ved en førtidspensionsreform, bortset fra de penge, som vi selvfølgelig er enige om at der skal bruges til at styrke de her udviklingsforløb eller ressourceforløb, som regeringen nu kalder det, så vi gør noget for de unge mennesker, skal disponeres til anden side, eller om de skal bruges til at holde de offentlige udgifter nede.
På sigt vil det her jo også betyde, at der er færre mennesker, der er på førtidspension, og dermed vil vi også på lang sigt spare penge.
Skal de så bruges til at holde de offentlige udgifter nede, eller vil regeringen straks sige: Hov, så kan vi bruge pengene til noget andet, så vi fastholder det offentlige udgiftstryk?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-02-29:
Jeg tror egentlig, det ville være nemmere for hr. Lars Barfoed at forstå det, hvis han tænker på, hvordan man selv tænkte det, da man sad i regering.
Det er jo trods alt ikke så lang tid siden; og vores tankegang adskiller sig egentlig ikke markant fra det.
For det, VK-regeringen ville, var jo sådan set også at gå i gang med en førtidspensionsreform, som kunne lukke et hul, i den forstand at man dels ville lukke et hul, men jo også – det indgik der jo også i VK-regeringens plan – skaffe råderum i den offentlige sektor.
Det var ikke kun at lukke et hul, det var også at skaffe råderum.
Og det var jo i det regnestykke, at VK-regeringens førtidspensionsreform indgik, altså lukke hul og skaffe råderum.
Så det var sådan set to sider af samme sag.
Det siger sig selv, at hvis man har minusvækst i den offentlige sektor eller nulvækst, så er hullet ikke så stort, men det arbejdede den tidligere regering jo heller ikke med.
Jeg tror, man havde en vækst i den offentlige sektor berammet til 0,7 pct., og det var jo en del af det at lukke hullet og en del af argumentet for, at man skulle have en førtidspensionsreform.
Jeg tror, at det vil lette hr. Lars Barfoeds forståelse, hvis han virkelig tænker på samme måde, som man gjorde i regeringen, og måske kan man sende budskabet videre til hr. Lars Løkke Rasmussen, som måske også kunne få hjælp af den måde at tænke på, for der ville man jo også bruge førtidspensionsreformen til at lukke hullet og skabe råderum i dansk økonomi.
Det var lige præcis det, man ville.
Det vil vi sådan set også: lukke hullet og skabe råderum.
Det at skabe råderum er jo også en del af det at lukke hullet i dansk økonomi, så jeg tror, at man skal lave en meget konsekvent parallel mellem det, som V og K ville med førtidspensionen, altså lukke hullet og skabe råderum, og det, som den nye regering vil med førtidspensionsdiskussionen, nemlig lukke hullet og skabe råderum.
Lars Barfoed (KF), 2012-02-29:
Nu kan jeg høre, at statsministeren er meget optaget af at tale om, hvad VK-regeringen gjorde, og det er jo også interessant, for man gjorde jo mange gode gerninger i sin tid i VK-regeringen.
Men lad mig så prøve at spørge på en anden måde: Er det statsministerens målsætning, at vi skal nedsætte de offentlige udgifter og nedbringe størrelsen af den offentlige sektor, sådan at det offentlige udgiftstryk i Danmark bliver lavere og vi dermed også på sigt får banet vejen for et lavere skattetryk, eller er det statsministerens målsætning, at den offentlige sektor skal bibeholde sin relative størrelse af den samlede økonomi i det her samfund?
Jeg har taget regeringsgrundlaget med.
Jeg går ud fra, at statsministeren er bekendt med det.
Det læser vi jo alle sammen tit i, fordi vi jo hele tiden er spændte på, om regeringsgrundlaget bliver fulgt, eller om regeringen har fundet på nye veje at gå, og det har man jo tilsyneladende på en række områder.
Det, jeg er optaget af, er førtidspensionsreformen, som statsministeren jo også indledte med at omtale.
Den er vi i Det Konservative Folkeparti stærkt optaget af.
Vi er stærkt optaget af, at unge mennesker, som bliver tilkendt førtidspension på grund af en psykisk sygdom – det sker ofte af andre grunde – får et udviklingsforløb, så de igen kommer til at klare sig selv.
I det hele taget er vi optaget af, at flere borgere og familier klarer sig selv uden offentlige overførselsindkomster.
Det forstår jeg at vi, i hvert fald når det gælder førtidspensionen, langt hen ad vejen er enige om.
Det udspil, regeringen er kommet med, minder jo også meget om det, som vi lagde op til i VK-regeringen.
Derfor er vi også interesserede i at indgå i drøftelser med regeringen om en reform af førtidspensionen, men vi er jo ikke interesseret i – for man ville spare penge ved en sådan førtidspensionsreform – at være med til at skaffe penge til veje, som regeringen så bruger til at øge de offentlige udgifter andre steder med i samarbejde med Enhedslisten.
Derfor er vi optaget af, hvad pengene skal bruges til.
Men så har jeg alligevel tænkt: Gad vidst, om der står noget om det i regeringsgrundlaget, og det gør der på side 10.
Der står nemlig, at provenuet fra reformerne af, og så nævnes der en række områder, men derunder nævnes fleksjob og førtidspension –
og så citerer jeg: »skal anvendes til at skabe et råderum, der kan finansiere forbedringer af velfærd, social indsats og et løft i uddannelserne og forskningsindsatsen.«
Altså, i regeringens eget regeringsgrundlag står, at pengene skal disponeres til at øge udgifterne i den offentlige sektor andre steder.
Statsministeren er refereret i pressen for at sige, at de skal bruges til at lukke hullet i statskassen.
Begge dele kan ikke være rigtigt, og nu spørger jeg statsministeren: Hvad er rigtigt, det, statsministeren er refereret for, eller det, der står i regeringsgrundlaget?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-02-29:
Jeg synes, det er vigtigt at investere bredt i forskning på mange forskellige felter, og jeg er egentlig heller ikke i tvivl om, at vi også skal investere i grøn energi og nye teknologiske løsninger på hele det grønne område.
Som jeg forstår den her diskussion, er der også nye områder, som kommer op.
Det drejer sig om genanvendelse af produkter, og der er rensning af vand, som er vigtig.
Så jeg er helt overbevist om, at de her grønne forskningsområder også er noget, som Danmark kan få gavn af på længere sigt.
Man skal selvfølgelig altid have en balance i de her forhold, men jeg er slet ikke i tvivl om, at hvis Danmark skal beholde den førerposition, som vi trods alt stadig har på det her område, og også gerne vil gøre det til en god forretning at udvikle grønne teknologier, så bliver vi også nødt til at ofre nogle midler på at forske i netop det område.
Pia Kjærsgaard (DF), 2012-02-29:
Jeg kan ikke lade være med at sidde og fundere lidt, og jeg må så forstå det sådan, at når Danmarks statsminister siger »vi«, mener hun Europa.
Så ved vi det.
Jeg er ikke så overrasket, men nu kom det så frem her i Folketingets spørgetime – det synes jeg er interessant.
Det, jeg godt vil spørge statsministeren om, er igen-igen de her mange valgløfter, der er blevet brudt.
Jeg skal ikke gå ind i alle de enkelte, men der er et par stykker, jeg lige vil berøre: Det er betalingsringen, og det er boligpakken.
Det blev de så ikke nogen af dem.
Det var ikke, fordi man havde taget fejl, nej, det var, fordi regeringen og statsministeren var modige og lyttede til befolkningen, og jeg synes jo, det er en meget god idé at lytte til befolkningen.
Det synes jeg at vi som politikere er forpligtet til.
Meningsmålinger viser jo også, at der er en meget, meget stor interesse for det.
I Irland har premierministeren sagt: Jeg tror, det er i Irlands nationale interesse, at denne traktat bliver godkendt.
Det vil han gerne have, ligesom andre landes statsledere vil.
Men det, som man gør i Irland – og det blev så kendt i går – er, at man lægger det ud til en folkeafstemning, og det synes jeg er en meget, meget god ting.
Man erkender faktisk også, at der er noget suverænitetsafgivelse, og det er derfor, man tager skridtet.
Man vil ikke vove noget som helst, man spørger befolkningen til råds.
Det synes jeg bare at jeg endnu en gang vil opfordre til – uanset hvad – også bliver gjort i Danmark: at vi følger Irlands eksempel.
Vi kunne ikke følge Storbritanniens eksempel i sin tid og sige fra i god tid, men vi kan gøre det nu, ved at vi lægger det ud til folkeafstemning.
Jeg synes, det ville være sund fornuft at få en offentlig bred debat om det her, og at vi skal følge Irlands eksempel.
Ole Birk Olesen (LA), 2012-02-29:
De økonomiske vismænd, som jo hører under regeringens økonomiministerium, udgav i går deres rapport »Økonomi og Miljø 2012«.
Den indeholder en meget kraftig kritik af regeringens påstande om, at der kan skabes økonomisk vækst og arbejdspladser i Danmark, hvis der hældes en masse skattekroner i udvikling af grøn teknologi og i det hele taget i den grønne branche.
Vismændene skriver: »De seneste år har der været en tendens til øremærkning af forskningsmidlerne, som særligt tilgodeser energiforskning og markedsmodning af energiteknologier. Denne tendens fortsætter i regeringsgrundlaget fra oktober 2011 og i regeringens energiudspil »Vores energi«.
Der er ingen miljøpolitisk grund til, at miljøteknologiske løsninger skal være udviklet i Danmark, ligesom det ikke er givet, at Danmark på sigt vil have komparative fordele i at producere grønne teknologier.
Selvom det skulle være tilfældet, begrunder det ikke særskilt forsknings- og erhvervsstøtte på området, da private aktører selv må formodes at kunne se fordelene, hvis de er der.«
Jeg vil gerne høre statsministeren, om det giver anledning til, at regeringen vil revidere sin politik, om regeringen vil trække det tilbage, altså, at den kan skabe vækst og arbejdspladser i Danmark ved at målrette offentlige midler til bestemte erhvervsbrancher.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2012-02-29:
Det, der forvirrer lidt, er, at statsministeren i interviewet siger »vi«.
Så er det jo, som om det er statsministeren, der har været med til at stille garantier til Grækenland.
For man kan jo sige, at som statsministeren opstiller det, kunne vi bare have besluttet, at vi ikke ville løse problemerne.
Det ville svare til, at vi her i Folketingssalen sagde: Nå, vi har en stor gæld, men det bekymrer vi os ikke om.
Det er jo ikke den måde, man arbejder på i demokratier, og derfor vil jeg så bare sige, at jeg synes, at der på en eller anden måde er en proportionsforvrængning i statsministerens fremstilling af sagerne i Washington Post.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-02-29:
Spørgeren bliver forvirret, når jeg har brugt udtrykket vi, men det er jo netop, fordi det er Europa, der har taget de her beslutninger.
Nej, det er ikke mig eller Danmark, der har taget de her beslutninger, det er primært eurolandene, som har taget disse beslutninger.
Jeg var i USA og blev også interviewet, tror jeg, som fungerende formand for EU, og jeg vil fastholde, at vi i Europa igennem de sidste 2 måneder har truffet ganske vidtrækkende beslutninger.
Man kunne fra Tysklands side have valgt at sige: Det, der sker i Grækenland, kommer os ikke ved.
Vi er ikke parate til at stille en mekanisme til rådighed, så vi kan garantere noget af den gæld, som man har i Grækenland.
Det kunne man have valgt at gøre; det gjorde man ikke.
Derfor mener jeg sådan set stadig, at de beslutninger, der er truffet over de sidste 2 måneder – primært af eurolandene, men jo også af os selv, fordi vi bakker op om finanspagten og også vil være en del af den – understreger, at vi er parate til, også i meget vanskelige krisetider, at være solidariske med hinanden.
Det er der mange der har sat spørgsmålstegn ved: Vil europæerne løfte sig selv, vil de hjælpe hinanden?
Svaret er: Ja.
Først vil jeg, når fru Pia Kjærsgaard mener, at hun kan konkludere, at jeg, hver gang jeg siger »vi«, så mener »vi i Europa«, lige sige, at jeg også nogle gange vil sige »vi derhjemme« og mene mig og familien, og jeg vil sige »vi i Danmark« og mene os, og jeg vil sige »vi«, når der er tale om regeringen, og jeg vil også af og til sige »vi i Europa«.
Så dette »vi« kan dække over mange forskellige ting, og det tror jeg bare det er vigtigt at sige i forbindelse med vores videre samtale.
Det var det ene.
Det andet er, at jeg i forhold til det her med folkeafstemninger vil sige, at jeg tror, det er rigtig vigtigt, at vi holder fast i det, der er det vigtigste dokument, som vi i virkeligheden kan holde fast i her i Folketinget, nemlig vores grundlov.
Grundloven har jo sådan set rimelig præcist foreskrevet, hvordan vi skal forholde os i de situationer, hvor vi ikke afgiver suverænitet, og hvis det er sådan, at vi i forhold til grundloven afgiver suverænitet, så skal der afholdes en folkeafstemning.
Hvis det er sådan, at vi efter det, der står i grundloven, ikke afgiver suverænitet, så er det et ansvar, som de folkevalgte, altså os, der repræsenterer folket i Folketinget, må tage.
Og i den her situation er det meget, meget klart, at det er os her i Folketinget, der må påtage os det ansvar for at træffe den beslutning.
Jeg tror på det repræsentative demokrati, og derfor tror jeg mest af alt på, at vi i de her sager skal følge grundloven.
Vi har haft en nøje juridisk gennemgang af den her sag, og det er meget, meget tydeligt, at vi i Folketinget, når der ikke er tale om, at der afgives suverænitet, så må leve op til vores forpligtelse, og det er at påtage os ansvaret her i Folketingssalen.
Pia Kjærsgaard (DF), 2012-02-29:
Jo, men så vil jeg lige replicere i forhold til det første, der blev sagt.
Jeg kunne forstå, at det, når man sagde »vi«, en gang imellem kunne være Europa, man mente, og at det en gang imellem kunne være regeringen.
Jeg vil bare advare statsministeren om, at man ikke på et tidspunkt bliver så ophøjet, at hun siger »vi« om sig selv.
Det er der jo nogen der gør, og det vil jeg opfordre til at statsministeren i hvert fald ikke begynder på at gøre; det ville være dybt pinligt.
Jeg ved ikke, om den dag er på vej, men det kunne jo tænkes.
Men lad mig til det med grundloven og det med, at Irland nu sender det ud til folkeafstemning, sige, at de i Irland jo i hvert fald er i tvivl, de mener faktisk, at der er tale om suverænitetsafgivelse.
Og suverænitetsafgivelse er jo suverænitetsafgivelse, sådan er det.
Men uanset at vi nu retter os efter juristerne i Justitsministeriet og siger, at der ikke er tale om nogen suverænitetsafgivelse, og uanset at statsministeren taler om grundloven, så er det jo sådan, at det i forhold til nogle af de store beslutninger, der har været, før er sket, at man alligevel har lagt forhold, der vedrørte EU, ud til folkeafstemning.
Det skete eksempelvis i 1986.
Jeg synes, det var en fornuftig beslutning, man der traf, jeg husker det meget tydeligt.
Det var noget, der kom helt bag på Socialdemokratiet, men det var ikke desto mindre det, man gjorde.
Når det er sådan, at der her er tale om en beslutning, der skal tages, som er så stor og bred, og det er noget, der interesserer folk, og når statsministeren i andre forhold har sagt, at man lytter til befolkningen, så er der bare noget, jeg vil spørge om, sådan som jeg også gjorde i min indledning: Hvorfor lytter man ikke her?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-02-29:
Jeg takker naturligvis for det gode råd og vil også sende det direkte tilbage til spørgeren og sige, at det måske også var noget, der kunne ske for fru Pia Kjærsgaard.
I forhold til det her med suverænitetsafgivelsen vil jeg sige, at der jo er klare regler for det, og vi har også en fast tradition for, hvad vi gør i Danmark.
Altså, det er kun sket en enkelt gang, at man har haft en vejledende folkeafstemning om noget; ellers har vi i de her spørgsmål fulgt grundloven fuldstændig.
Irland har jo – af naturlige grunde – en anden grundlov/forfatning end Danmark; de har deres egen forfatning.
Så er det jo også sådan, at Irland er et euroland, og det vil sige, at Irland automatisk forpligter sig til flere ting, end Danmark i givet fald forpligter sig til, og der er derfor meget stor forskel på de situationer.
Så inden man blander tingene for meget sammen, vil jeg blot minde om, at der her er tale om to meget forskellige situationer, nemlig at det punkt 1 er to forskellige lande og to forskellige forfatninger, og at det punkt 2 er sådan, at Danmark ikke er et euroland, mens Irland er det.
Pia Kjærsgaard (DF), 2012-02-29:
Jamen jeg blander ikke tingene sammen overhovedet, for uanset hvad, så vil det få store konsekvenser for Danmark.
Man gør det jo ikke bare – selvfølgelig får det konsekvenser, og det er bl.a., at vi skal have en budgetlov, som skal godkendes af EU-Domstolen, ikke af folkevalgte.
Altså, i Danmark tror vi på folkestyret, på demokratiet, på os, der sidder herinde, altså på de folkevalgte.
Og så kan man selvfølgelig sige: Jamen vi folkevalgte lægger det bare ned til EU-Domstolen – det har vi folkevalgte besluttet.
Men det, jeg mangler et svar på, er i forhold til de store konsekvenser, det vil få for vores økonomiske politik, at vi skal indordne os under EU-Domstolen, for det er det, der sker, og så synes jeg, at det vil være rimeligt at lytte til befolkningen.
Så jeg vil bare spørge, og det var det spørgsmål, jeg indledte med: Når nu statsministeren er så modig at skrotte valgløfterne, fordi man lytter til befolkningen, hvorfor lytter man så ikke til befolkningen her?
Der er jo meningsmålinger, der viser – man tager ikke stilling til selve spørgsmålet, det kan man gøre ved en folkeafstemning – at man gerne vil have den folkeafstemning om vores tilslutning til finanspagten.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2012-02-29:
Jeg synes, det er helt forkert at sige, at man skal indordne sig.
Jeg synes, at det, der er vigtigt for Danmark, er: Hvordan skaber vi størst mulig tryghed om dansk økonomi?
For det er det, der skaber størst mulig tryghed for danskerne og den velfærd, vi gerne vil have.
Der vurderer jeg – og det har regeringen gjort helt fra start – at vi har brug for en budgetlov.
Det, der har været kendetegnende for de sidste 10 år, er, at man sådan set ikke rigtig har haft styr på økonomien.
Man har brugt flere penge, end man har planlagt, nærmest hvert eneste år.
Så det er et stort problem.
Derfor skal vi have en budgetlov.
Det skrev vi ind i vores regeringsgrundlag at vi gerne ville have.
Nu er der så kommet en finanspagt, hvor man også taler om en budgetlov.
Og hvad er så mere naturligt, end at vi siger: Vi tror, at det vil være godt, hvis den disciplin, som nu skal gælde for de andre europæiske lande, også gælder for Danmark?
For så kan man udefra se, at Danmark er et land, hvor vi har styr på tingene; vi har en budgetlov; vi kan ikke bruge flere penge, end vi tjener.
Og det vil bidrage til, at man får respekt og troværdighed omkring Danmarks økonomi – til gavn for danskerne, til gavn for dansk velfærd. Så det her handler ikke om, hvad der er godt for Europa eller noget som helst andet, det handler udelukkende om, hvordan vi får skabt de bedste rammer for dansk økonomi og størst tryghed for danskerne.
Når jeg taler om de ting, som der skete i VK, er det for at minde om, at den måde, vi tænker på, sådan set ikke er væsentlig forskellig fra den måde, VK-regeringen tænkte på, fordi der ville man jo også gennemføre, jeg tror, det var en SU-reform og en førtidspensions- og fleksjobreform for at lukke hullet og skabe råderum i dansk økonomi.
Det er lige præcis det, vi også gerne vil.
Når jeg siger det på den måde, er det også for at gøre klart, at det er en lille smule søgt, når man søger forskelle her.
Vi vil gerne lukke hullet og skabe råderum i dansk økonomi.
Vi ønsker, der skal være en vis vækst i den offentlige sektor år for år, præcis som den tidligere regering ønskede.
Men uanset hvilke præcise tal vi når frem til, ønsker vi også som den tidligere regering, at der skal være en vis vækst i den offentlige sektor.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-02-29:
Tusind tak.
Jeg vil gerne fortsætte i min kollega hr. Ole Birk Olesens spor.
Der står i regeringsgrundlaget, at vi skal skabe de bedste rammer for, at Danmark kan blive et grønt videns- og produktionssamfund.
Danmark skal udnytte sin førerposition på det grønne område.
Så vil jeg gerne bede statsministeren forklare, hvad der menes med det, og hvorfor det her er i regeringsgrundlaget?
Doris Jakobsen (SIU), 2012-02-29:
Der er godt nok mange, der gerne vil høre nærmere om statsministerens møde med præsident Barack Obama.
Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren, om hun kan oplyse noget fra sine drøftelser med præsident Barack Obama angående den fremtidige brug af Thulebasen, herunder om Thulebasen kan bruges i det fremtidige beredskab omkring Grønland, og om USA vil deltage i søopmåling ved Grønland.