runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2007-09-06:
Vi har fremlagt en investeringsplan, så vi kan bruge 50 mia. kr. til bedre og nye sygehuse,og så vi kan bygge nye skoler.
Vi har fremlagt en kvalitetspulje, så vi kan sikre efteruddannelse af medarbejdere.
I det hele taget er vi meget optaget af at have en offentlig sektor, som fremstår attraktiv,
ellers vil vi også fremover få uhyre svært ved at levere den offentlige service, som er nødvendig.
Men det, der jo er interessant, er at høre om den skatteomlægning, SF vil lave.
På den ene side er påstanden, at pengene ikke er der, når vi laver en skatteomlægning, men hvis de samme penge på den anden side bliver brugt på øget offentlig service, så er de der.
Men det er nok sådan en SF-tilgang, nemlig at hvis bare pengene går til offentlig service, så kan man godt anerkende tilstedeværelsen af pengene.
Det, vi har gjort, er, at vi overholder skattestoppet, men laver en omlægning, sådan at sænkningen af arbejdsmarkedsbidraget, som vi ellers skulle have haft, sker på en lidt mere forstandig måde, sådan at vi øger arbejdsudbuddet.
Morten Helveg Petersen (RV), 2007-09-06:
Jeg tror ikke, der er andre end Venstre, der kan opretholde illusionen om, at ånden i skattestoppet ikke er brudt, når man tænker på, hvor mange gange vi andre har fået bøllebank her i salen for at foreslå stigende energiafgifter med henblik på at kunne sænke indkomstskatten, fordi det skulle være et brud på skattestoppet på det tidspunkt.
Det er det så ikke længere.
Det er Venstres egen tolkning, men det er en illusion.
Ånden i skattestoppet er brudt.
Fred være med det.
Det er fornuftigt.
Det Radikale Venstre var gerne gået endnu videre, nemlig med højere energiafgifter og lavere indkomstskat.
Venstres ordfører siger ganske rigtigt, at den største udfordring, som vi står over for i fællesskab, er at skaffe flere hænder, at skaffe flere mennesker ud på arbejdsmarkedet.
Det er jo helt rigtigt.
Men når man har den analyse, så er næste spørgsmål jo: Hvad gør vi så ved det?
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører: Hvorfor benyttede man ikke lejligheden til at lave en rigtig skattereform, der kunne skaffe rigtig mange mennesker ud på arbejdsmarkedet, i stedet for den her underfinansierede form for blokpolitik, som man har lavet bag lukkede døre sammen med Dansk Folkeparti?
Hvorfor benyttede man sig ikke af chancen for at lave en rigtig grøn skattereform, der kunne sende op mod 40.000 mennesker ud på arbejdsmarkedet?
Peter Christensen (V), 2007-09-06:
Jeg kan sådan set undre mig over, at det kun er Dansk Folkeparti, der vil stemme for regeringens skatteomlægning, når jeg skal lytte til, at hr. Morten Helveg Petersen siger, at den er et skridt i den rigtige retning.
Så synes jeg jo sådan set, at også Det Radikale Venstre skulle tage at stemme for.
Jeg anerkender fuldt ud, at det sammenholdt med Det Radikale Venstres skatteudspil er et skridt på vejen, men det er ikke hele det skridt, som De Radikale vil.
Men jeg troede, at det i politik gjaldt om at gå i den retning, man gerne ville.
Derfor vil jeg opfordre De Radikale til at stemme for.
Det synes jeg da er oplagt, når man anerkender det som et skridt i en fornuftig retning.
Det er ikke os, der har besluttet, at det kun skal være tre partier, der bakker op om det, som hr. Morten Helveg Petersen kalder blokpolitik.
Nej, vi vil hjertens gerne have, at der er bredere opbakning til et skridt i den rigtige retning.
Så stem endelig for.
Nu har vi haft en drøftelse om skatteomlægningen, som giver 7.000-8.000 flere hænder på arbejdsmarkedet.
Det er et lille bidrag.
Vi har også sagt i den 2015-plan, vi har lagt frem, at der ligger en uløst strukturel udfordring i at skaffe en forbedring på ca. 20.000 personer.
Vi har også nedsat en arbejdsmarkedskommission, der inden udgangen af 2008 skal komme med nogle helt klare anbefalinger.
Men derudover er der en masse ting, vi allerede har gjort.
Vi har lavet en trepartsaftale, hvori netop sygefravær er et af de områder, vi er enige om at der skal laves en god indsats på.
Så synes jeg egentlig, også hvis man tager den track record eller historie med, som den her regering har haft siden 2001, at vi har vist, at vi også kan øge beskæftigelsen markant strukturelt.
Vi har haft gode konjunkturer, men vi har også med reformer virkelig øget den samlede beskæftigelse.
Frank Aaen (EL), 2007-09-06:
I den danske velfærdsmodel har det været sådan, at når folk bliver syge, så bliver de behandlet i takt med deres behov uanset indkomst eller formue.
Men under den her regering er antallet af privathospitaler og privatklinikker eksploderet, og de skovler penge ind til gavn for deres aktionærer, samtidig med at man tømmer den offentlige sektor for ressourcer – både for uddannet personale og penge.
Vi har altså fået et skift i den danske velfærdsmodel, hvor de, der har penge, kommer foran dem, der ikke har penge, og de, der har forsikring, kommer foran dem, der ikke har forsikring.
Det er en bombe under vores principper.
Er det en udvikling, som Venstres ordfører er tilfreds med?
Ole Sohn (SF), 2007-09-06:
At vi har mangel på speciallæger i dag, skyldes jo, at vi havde en undervisningsminister i 1980'erne, der hed Bertel Haarder, som skar ned på optaget på lægestudierne og på sygeplejestudierne.
Det er nok forbigået ordførerens opmærksomhed, men sådan er den historiske virkelighed.
Men det, der er mere problematisk, er, at på trods af at virkeligheden er, at man har gennemført skattelettelser for 9,5 mia. kr., som i den grad er totalt ufinansierede – det siger alle økonomer uden undtagelse, selv CEPOS siger, de er ufinansierede – kan ordføreren få sig selv til at sige, at tryllekunstneren i Finansministeriet har sagt, at de er finansierede, fordi det står i en lov.
Virkeligheden er, at der mangler hjemmehjælpere i kommunerne, at folkeskolen nedslides, og så giver man skattelettelser, der er ufinansierede.
Peter Christensen (V), 2007-09-06:
Jeg var i min ordførertale inde på, at der var kommet en ridse i fru Helle Thorning-Schmidts cd-rom, men det er altså hele den socialdemokratiske pladesamling, der har været på gulvet, kan jeg høre.
Man gentager uden overhovedet at skele til, hvordan virkeligheden er, at det her handler om, at vi enten kan få velfærd eller skattelettelser.
Det er bare ikke tilfældet.
Hele det såkaldte økonomiske råderum frem til 2015, som man kan se i den såkaldte 2015-plan, bliver brugt til mere velfærd.
Det bliver brugt til offentlige serviceudgifter, og dermed kommer der jo også masser af penge ud til kommunerne, fordi det jo er dem, der har hovedansvaret for at give borgerne service, bl.a. på ældreområdet og skoleområdet.
Vi har indgået en aftale med dem, som giver plads til, også i overensstemmelse med skattestoppet, at de må øge beskatningen under et med op til 750 mio. kr., og kommunerne har sagt, at de sagtens kan være inden for den her aftale og vil leve op til den.
Men det, der stadig væk undrer mig, er, at Socialdemokraterne nu vil øge den samlede beskatning af danskerne.
Line Barfod (EL), 2007-09-06:
Når jeg beder om ordet, er det ikke, fordi jeg vil protestere mod nogen af de foreslåede stedfortrædere – jeg synes, de er o.k.
Men jeg mener, det er et problem, at vi, når vi i Folketinget jævnligt går ud og taler for barselorlov, om, hvor vigtigt det er, at man holder barselorlov, hvor vigtigt det er, at der er mulighed for, at der kan komme en vikar under barselorloven, så, når det gælder folketingsmedlemmer, ikke vil tillade, at der kommer vikarer ind for folketingsmedlemmer, der er på barsel, i de 4 måneder, der går, fra vi stopper med at holde møder i begyndelsen af juni, og til vi starter igen med at møde den første tirsdag i oktober.
Jeg mener, det er forkert over for alle de mange ude i samfundet, som vi opfordrer til at holde barselorlov, at vi så reelt siger, at folketingsmedlemmer selvfølgelig kan gå på barselorlov, men at der så ikke er nogen til at overtage deres arbejde i de 4 måneder af året, hvor der mange dage ikke er møde i Folketingssalen, men hvor der jo er møder mange andre steder i Folketinget, og hvor folketingsmedlemmer jo laver meget andet.
Der er vel ingen folketingsmedlemmer, der vil påstå, at Folketinget ikke arbejder i de 4 måneder fra starten af juni til begyndelsen af oktober.
Jeg mener, vi er nødt til at få lavet om på de regler, så det er muligt at holde barselorlov også i de 4 måneder og selvfølgelig få en vikar ind i løbet af de 4 måneder, der kan løfte det arbejde, den orlovssøgende ellers ville have udført selv.
Frank Aaen (EL), 2007-09-06:
Jeg ved ikke, hvordan jeg skal gøre det uden måske at overtræde forretningsordenen, og det vil jeg helst ikke.
Jeg vil bare sige, at når der bliver rejst et så relevant spørgsmål om barselorlov og stillet spørgsmål om, hvorfor man ikke kan få sin barselvikar ind, f.eks. fra i dag, hvor vi kunne godkende det, så må der også være nogen, der begrunder, hvorfor reglerne er sådan.
Befolkningen har krav på at få at vide, hvorfor man har – undskyld udtrykket – så forkerte regler i Folketinget, i stedet for at det bare kører igennem.
Det synes jeg sådan set at nogle af dem, der f.eks. sidder i Præsidiet, har et ansvar for at forklare befolkningen og Folketinget.
Peter Christensen (V), 2007-09-06:
Det er altid interessant, når man hører sådan et ekko fra fortiden.
Det er altid spændende at høre, hvordan en ideologi mod privat aktivitet udfolder sig.
Den er heldigvis sjældnere og sjældnere, og tilslutningen til den bliver heldigvis også mindre og mindre.
For det, der jo er det afgørende på sygehusområdet, er, at vi tilfører masser af ekstra ressourcer til det offentlige sundhedsvæsen.
Vi tilfører alene i 2008 over 2 mia. kr. ekstra på sygehusområdet.
Så er det rigtigt, at der foregår en aktivitet på private sygehuse, hovedsagelig betalt af private forsikringer, men det er jo ikke noget, der overhovedet tager offentlige ressourcer fra sundhedsområdet.
Det eneste, det sådan set betyder – og det er det, vi skal glæde os over – er, at nogle af dem, der ellers ville optage en plads i den offentlige kø, er ude af køen, så de, der ellers måtte vente længere, kan komme hurtigere i behandling.
Så jeg synes alt i alt, at desto flere mennesker, vi kan få behandlet – og desto hurtigere – desto bedre.
Morten Bødskov (S), 2007-09-06:
Man fornemmer jo lidt, at ordføreren fuldstændig har lukket øjnene for den virkelighed, som almindelige mennesker oplever uden for den her sal.
I går kom det f.eks. for dagen, at landets kommuner planlægger skattestigninger på næsten 2 mia. kr. og også allerede nu er ved at indstille sig på, at man skal lave gigantiske millionbesparelser på den grundlæggende velfærd.
Alligevel planlægger regeringen nu, efter at man har vedtaget skattepakken, at give 10 mia. kr. i skattelettelser.
Hvor ansvarligt mener ordføreren at det er over for vores velfærdssamfund, at man bruger penge, som kunne være brugt til velfærd, på skattelettelser, og at man, samtidig med at masser af økonomer advarer mod overophedning i dansk økonomi, pumper yderligere 10 mia. kr. ud i privat forbrug?
Er det ansvarligt?
Peter Christensen (V), 2007-09-06:
Det er meget ansvarligt.
Først og fremmest vil jeg sige, at det, man skal være opmærksom på med den aftale, som vi indgik med kommunerne, er, at der er plads til et stort løft på det kommunale område.
Der er plads til at bruge 1,6 mia. kr. mere i 2008, end der er i 2007, så der er plads til, at man kan gøre en yderligere indsats på folkeskoleområdet, for de ældre, på de områder, hvor det kommunale har ansvaret.
Men det, der også er interessant i det, hr. Morten Bødskov spørger om, er, at Socialdemokraterne vil øge den samlede beskatning af danskerne.
For når man vil tage de penge, som vi nu har omlagt på skatteområdet, og bruge dem på offentlig service, så svarer det til at øge beskatningen.
Og det er jeg faktisk lidt overrasket over, for jeg havde fået det indtryk, at Socialdemokraterne havde tilsluttet sig skattestoppet, men det er så i dag under den her finanslovdebat, at vi får afklaret, at Socialdemokraterne sådan set nu vil bryde det.
Morten Bødskov (S), 2007-09-06:
Jeg tror, det virker fuldstændig uforståeligt for mange, at ordføreren overhovedet ikke forholder sig til de enorme velfærdsbesparelser, der er under opsejling i kommunerne, hvor borgmestre i de her dage sidder og tager stilling til millionbesparelser på ældreområdet, på folkeskoleområdet, på børneområdet og andre områder.
Det forholder man sig ikke til i regeringen.
Man forholder sig strikt til, at man nu – godt presset af De Konservative – har skullet give 10 mia. kr. i skattelettelser, på trods af at alle andre advarer om, at det vil være fuldstændig uansvarligt.
Og man stiller jo sig selv det spørgsmål, hvad der er sket i regeringen, når nu både skatteministeren, finansministeren og en række andre folk jo gentagne gange har advaret om – og jeg citerer bare statsministeren, der for ca. et år siden i Berlingske Tidende talte om det – at det vil være helt ryggesløst at give en skattelettelse på nuværende tidspunkt, fordi økonomien simpelt hen ikke kan holde til det.
Hvorfor forholder man sig ikke til velfærdsbesparelserne, og hvorfor er man klar til at kaste dansk økonomi ud på en så usikker sejlads, som man er i gang med nu med 10 mia. kr. ekstra i skattelettelser?
Morten Bødskov (S), 2007-09-06:
Vi kommer med svaret i næste uge, når vi fremlægger vores forhandlingsudspil til finanslovforhandlingerne.
Det fremlægger vi i øvrigt samtidig med Dansk Folkeparti.
Det er der jo ikke noget nyt i.
Dér bliver det fremlagt: Hvad er det for velfærdsrettigheder, Socialdemokratiet vil tage fat på næste år?
Hvordan har vi tænkt os at de så at sige skal udrulles?
Hvad er det for rettigheder, vi tager fat på?
Der har Socialdemokraterne den opfattelse – og den håber jeg da at Dansk Folkeparti er enig i – at de første velfærdsrettigheder, vi skal tage fat på, skal være meget præcise løft i velfærden for de mest udsatte grupper i vores samfund.
Det håber vi at Dansk Folkeparti gerne vil være med på, og vi ser frem til, at Dansk Folkeparti også er klar til at indgå i diskussioner om, hvor pengene skal findes.
Peter Christensen (V), 2007-09-06:
Altså, vi har ikke nogen aktuelle planer om at ændre på beskatningen af grønne afgifter.
Det, vi har gjort her, er, at vi med hensyn til energiafgifterne lader dem følge prisudviklingen, og det provenu bruger vi så til at sænke skatten på arbejde, bl.a. via et beskæftigelsesfradrag og ved at øge grænsen for mellemskat.
Det betyder, at det rammer alle de mennesker, som er på arbejdsmarkedet, positivt, og at nogle af dem, som står uden for arbejdsmarkedet, også i langt højere grad har et økonomisk incitament, altså en økonomisk gevinst, ved at gå fra ledighed til beskæftigelse.
Derfor er det jo – det var jeg også inde på i min ordførertale – en mere forstandig måde at lave den lettelse på, for den anden del af finansieringen, ja, den kommer jo fra arbejdsmarkedsbidraget, som skulle have været sænket, men der synes vi, at vi har en bedre udnyttelse af den lettelse ved at indføre beskæftigelsesfradraget.
Morten Østergaard (RV), 2007-09-06:
Det er jo rart nok at få præciseret, at det simpelt hen er alle dele af skattepolitikken, der er uenighed om internt i regeringen.
Det gælder ikke kun, når det handler om indkomstskatten og fordelingen af den, men det gælder sådan set også skatten på ressourceforbrug, grønne afgifter.
Altså med hensyn til alle dele af skattepolitikken er der en indbyrdes uenighed i regeringen.
Derfor vil jeg bare bede hr. Peter Christensen om at bekræfte, at for Venstre er det sådan, at miljøtiltag i en finanslov er en slags ukrudt, og der kan man så bruge skattepolitikken som Roundup til at få luget ud.
Det kan vi se nu her, hvor de grønne afgifter fortsat vil blive udhulet; på trods af at man prisregulerer energiafgifterne, vil det fortsat være sådan, at det bliver billigere på sigt at forurene.
Derfor er det med Venstres miljøpolitik som med klimaforandringerne og miljøturismen oppe på indlandsisen: Det er bare varm luft.
Peter Christensen (V), 2007-09-06:
Vi har også lavet en aftale, som har over 90 mandater i Folketingssalen.
Så det glæder jeg mig da sådan set over.
Der er også et flertal i Folketinget, der bakker op om skattestoppet.
Så derfor: Der er stor enighed om regeringens skattepolitik, og den kan oven i købet samle et flertal, og det er jo tit en god forudsætning for at føre en politik.
Klaus Hækkerup (S), 2007-09-06:
Venstres ordfører talte jo meget om den økonomiske udvikling under Anker Jørgensen.
Jeg skal bare bede Venstres finanspolitiske ordfører bekræfte, at da Poul Schlüter tiltrådte som statsminister, var statens gæld godt 300 mia. kr., og da han gik af, var den steget til 600 mia. kr., altså næsten en fordobling; at underskuddet, da Schlüter gik af, var på 35 mia. kr. om året – 35 mia. kr. var underskuddet på den finanslov, som den socialdemokratisk-radikale regering arvede.
Det lykkedes den regering i løbet af 5-6 år at få nedbragt underskuddet år for år og vendt det til et overskud, så vi kunne begynde at afdrage gælden.
Man kan sige det sådan, at hvis vi sejlede mod afgrundens rand under Anker Jørgensen, sejlede vi dobbelt så hurtigt og var dobbelt så tæt på den under Schlüter.
Jeg beder bare Venstres finanspolitiske ordfører om at bekræfte, at det var det lig i lasten, som den borgerlige regering sidste gang efterlod til den socialdemokratisk-radikale regering.
Peter Christensen (V), 2007-09-06:
Det var en samfundsøkonomi, der var på afgrundens rand, og det var ikke engang – hvad skal jeg sige? – en drillende opposition, der opfandt det budskab.
Det var sådan set Anker Jørgensens egen finansminister, og det siger jo lidt om, hvor alvorligt det var.
Jeg undrer mig egentlig over, at der ikke også kom et udfald om, at skatterne steg under Schlüter, for det er også rigtigt.
Hvorfor?
Fordi der var så meget, der skulle ryddes op i økonomisk.
Der var så meget, der ikke var finansieret, at der sådan set ikke var nogen anden mulighed end også at få det underskud, der var på de offentlige finanser, dækket ind.
Klaus Hækkerup (S), 2007-09-06:
Jeg skal bare undre mig over, at Venstres ordfører ikke engang kan bekræfte det, som man ved at slå op i »Statistisk 10-års oversigt« kan se var udviklingen i statens gæld og i statens underskud.
Det er fantastisk, at Venstre i den grad fraskriver sig realiteterne, sådan som de er gjort op i de statistiske efterretninger.
Mit andet spørgsmål til Venstres ordfører er: Er der andre områder, Venstre nu overvejer at opgive skattestoppet på?
Det har Venstre nu indgået en aftale om at genopsætte med de 0,5 pct. til 8 pct.
Nu indfører man afgifter på en række energiområder, selv om der i skattestoppet udtrykkeligt står, at en afgift, der fastsættes i kroner og øre, ikke må sættes op.
Er der andre områder, Venstre agter at forlade sit eget skattestop på?
Peter Christensen (V), 2007-09-06:
Nej, vi har ikke forladt skattestoppet.
Tværtimod.
Det, vi sådan set har hørt i dag, er, at Socialdemokraterne vil forlade skattestoppet, og det er det nye i dag.
For det, der fremgår af skattestoppet, er, at også på miljøområdet kan man lave en stigning, men det helt afgørende er, at pengene selvfølgelig føres tilbage til borgerne, og det er jo der, Socialdemokraterne nu vil bryde skattestoppet.
Og der er virkelig tale om en meget afgørende præmis, for ellers ville det jo ikke være nogen sag at øge den samlede beskatning af danskerne, hvis man bare kunne øge skatten på de grønne afgifter eller på energiafgifterne og så få den i statskassen.
Så ved vi jo godt, hvordan udviklingen ville blive, for det oplevede vi sådan set under Nyrup, og det vil være, at der har man simpelt hen en uendelig indtægtskilde, hvor man kan få danskerne til at betale og betale.
Det er tit nogle få øre, det ser ikke ud af så meget, men pengene vælter ind i statskassen.
Derfor er det jo helt afgørende, at man har og politisk tilslutter sig den tanke, at hvis man bl.a. på miljøområdet er nødt til at sætte afgifterne op eller vælger at gøre det, så går pengene tilbage til danskerne.
Men det vidste jeg jo godt.
John Dyrby Paulsen (S), 2007-09-06:
Vi ved alle, at man ikke kan bruge den samme krone to gange.
Vi kan ikke bruge den samme krone til både forbrug og investeringer, det ved regeringen, og det ved hr. Peter Christensen også.
Derfor kan det jo være meget klar tale, når regeringen siger, at den krone, vi har at bruge til skattelettelser, bruger vi til skattelettelser i stedet for til investeringer i vores alle sammens velfærdssamfund.
Det synes jeg er klar tale fra regeringen.
Nu har man altså brugt 10 mia. kr. til skattelettelser for de næste år, det bliver 100 mia. kr. over 10 år.
Det er trods alt en pæn slat, som man alternativt kunne bruge til at investere i vores fælles samfund.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor Venstre ikke prøver at komme lidt ned fra piedestalen og høre, hvad almindelige mennesker har at sige, almindelige mennesker, der siger: Det danske velfærdssamfund er noget, vi skal værne om, lad os dog investere i det.
Vi vil ikke have jeres skattelettelser, vi vil have nogle ordentlige investeringer, der rækker frem i tiden.
Men Venstre har altså klokkeklart med den her finanslov og med skattepakken valgt at satse på skattelettelser frem for investeringer, og det kan hr. Peter Christensen ikke komme uden om, uanset hvor meget varm luft der bliver lukket ud.
Morten Østergaard (RV), 2007-09-06:
Jeg tror, at Venstres finansordfører er det rigtige sted at gå hen, når man gerne vil have sådan sjælen i Venstre og vil vide helt ind til benet, hvad det er, Venstre står for.
Det er jo ingen hemmelighed, at vi i Det Radikale Venstre er meget optagede af at bruge skattesystemet til at fremme miljøformål, og derfor var vi jo sådan set også positive over for, at man begyndte at kigge på at prisregulere i hvert fald energiafgifterne.
Men vi kunne så forstå på miljøministeren, at regeringen sådan set på sigt påtænker at beskatte ressourceforbruget langt mere, end man gør i dag, og det er sådan set klogt, fordi det betyder, at de, som sparer på ressourceforbruget, får en rabat, som de kan mærke, og at de kan bruge pengene på noget andet.
Men det, der bare er spørgsmålet i dag, er så: Er det også Venstres politik, at der fremover vil være behov for at bruge grønne afgifter langt mere offensivt, end man gør i dag, og dermed også beskatte forbrug af ressourcer langt mere, end vi kender det i dag?
Peter Christensen (V), 2007-09-06:
Jamen den er bestemt ikke lukket, vi vil blive meget glade, hvis vi kan få de to-tre stemmer, som Ny Alliance besidder i Folketinget, som opbakning til skatteomlægningen.
Dem håber jeg da at man vil give.
Det er da en god aftale, der ligger, hvor vi flytter rundt på nogle af brikkerne i skattesystemet, sådan at vi bruger omlægningen til at skaffe flere hænder til arbejdsmarkedet.
Det har jeg også noteret mig er en del af Ny Alliances politik, og derfor er der sådan set god grund til at bakke op – det er jo et skridt i retning af, at vi får flere hænder ud på arbejdsmarkedet.
Det er jo sådan set ikke overraskende, at Enhedslisten vil lave et forbud mod privat aktivitet, men jeg synes, det virker noget tåbeligt, for vi har her at gøre med et bidrag til at få behandlet mennesker, som jo ellers ville have været i den offentlige kø, og det afgørende er, at der ikke går en eneste ressource fra de offentligt betalte sundhedsydelser til det.
Det er derfor, synes jeg, vigtigt at se på, hvad det egentlig er, der er sket på sundhedsområdet siden 2001.
Ja, der var 70.000 flere kræftoperationer i 2006 end i 2001; vi havde 39.000 flere strålebehandlinger; og vi havde 66.000 flere kemobehandlinger.
Det viser jo, at med de ekstra ressourcer, vi tilfører det offentlige sundhedsvæsen, kommer der også en meraktivitet ud af det, og det skal vi glæde os over.