runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-08:
Blot igen: Det er lidt et spørgsmål, i forhold til at ordføreren siger, at det er vigtigt, måske ikke så meget at se på det enkelte stof, som det er at se på netop den her cocktaileffekt, som vi jo har diskuteret rigtig mange gange i Miljø- og Fødevareudvalget, fordi det er så svært at vurdere, hvad der er farligt, og hvad der ikke er farligt.
Men når så de forslag, som Enhedslisten har fremsat her, netop går på enkeltstoffer, så er det ikke cocktaileffekten, vi diskuterer.
Så er det jo enkeltstofferne, vi diskuterer.
Jeg er altså ikke fagnørd nok til at kunne vurdere, om et stof er farligt eller ej.
Jeg håber rigtig meget, at der sidder nogle eksperter rundtomkring, som kan fortælle os politikere, for det er trods alt det, vi er, om tingene er farlige eller ej, og der har vi så fået en vurdering.
Synes ordføreren måske ikke, at det er sådan at tage munden lidt fuld – og når jeg siger det, er det stadig væk ikke for at negligere problematikken – at sige, at det er en kemipakke, de har fremlagt her i dag, når hvert enkelt forslag går ud på enkeltstoffer?
Carsten Bach (LA), 2016-04-08:
Jo, jeg vil meget gerne anerkende, at der formentlig eksisterer cocktaileffekter, og at det selvfølgelig også er noget, som skal indgå i vurderingerne.
Men derudover er jeg fuldstændig tryg ved både de europæiske og de danske sundhedsmyndigheders risikovurdering af alle kemiske stoffer, og jeg er ret sikker på, at de ikke vil foretage risikovurderinger og bevidst overse nogle effekter, som kunne have sundhedsskadelig virkning på den danske såvel som den europæiske befolkning.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-08:
Tak for det.
Jeg synes, man skaber en unødvendig tryghed, hvis man siger: Nå, jo, det her ene stof er vurderet sikkert, og derfor behøver vi ikke gribe ind.
Det er ikke ansvarligt at have det synspunkt, fordi vi ikke lige nu tager højde for cocktaileffekterne.
Det er derfor, vi rejser de her debatter.
Det er jo i håb om, at vi så får sat gang i en diskussion, at vi får sat gang i nogle tiltag, som tidligere har virket og faktisk har været med til at skubbe på EU-lovgivningen, og som faktisk har betydet, at vi har nogle bedre regler, end vi havde, hvis vi ikke havde taget de her sager op.
Men vil ordføreren ikke anerkende, at man ikke kun kan kigge på ét stof, når man diskuterer farlighed ved kemikalier?
Erling Bonnesen (V), 2016-04-08:
Jeg tror, at alle, som er til stede her i salen i dag, er bekendte med, at der ligger rigtig mange rapporter og oplysninger, herunder også dem, som spørgeren nu henviser til, og derfor er det jo også godt, at ministeren lige har haft inviteret til en teknisk gennemgang på området, så vi alle sammen har haft lejlighed til at sætte os mere ind i det.
Jeg hørte også bred anerkendelse af og tilslutning til, at man nu kan komme videre med drøftelserne sammen med ministeren og i udvalget for at tackle de her problemstillinger, så det ser vi i Venstre også frem til.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-08:
Nu hørte jeg bare lige Venstres minister sige, at det nærmest var overdrevet, at vi behandlede de her ting, og at vi affejer eksperter, som rådgiver i, at den eksisterende beskyttelse er tilstrækkelig.
Der er faktisk danske forskere, nogle af dem, der arbejder på Rigshospitalets center for reproduktion, som siger, at de her stoffer skal reguleres langt stærkere, end vi gør i dag, og det bliver vi nødt til politisk at tage ansvar for på en eller anden måde.
Erling Bonnesen (V), 2016-04-08:
Skal vi opnå nogle resultater, tror jeg også, det er vigtigt, at vi netop får nogle gode drøftelser, både i udvalget og sammen med ministeren, som vi har markeret flere gange i løbet af i dag.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-08:
Tak for spørgsmålet.
Jeg ville meget gerne lægge en pakke frem, der handlede om cocktaileffekter.
Problemet er, at vi stadig væk er så langt fra at forstå, hvordan det fungerer.
Jeg læste et interview med nogle forskere.
Det går godt nok nogle år tilbage, men det, de sagde dengang, var – nu kan jeg ikke huske citatet præcis – noget i retning af, at det er som at sidde foran et puslespil med tusind brikker og kun har samlet ganske få.
Vi ved, at stofferne kan spille sammen og forstærke hinanden, og det, vi jo gerne vil rejse en debat om her, er, om vi kan tage stofferne ud nogle steder, hvor vi ved, at der er alternativer.
For det, som de danske eksperter siger, er: Lad os skrue ned alle de steder, vi kan, som f.eks. ved unødige anvendelser i tyggegummi, hvor man sagtens kan bruge noget andet.
Lad os skrue ned der.
Lad os helt få fjernet ftalaterne.
Det skulle vi have gjort for længe siden, men nu kommer vi i gang, det er rigtig godt.
Lad os få fjernet dem og få de der alternativer osv.
Christian Poll (ALT), 2016-04-08:
Tak for det.
Jeg vil godt lige høre ordføreren om det her med proportionerne i det.
Det slår mig, at vi her bare taler om tyggegummi, altså noget, man spiser sådan for sjov eller for hyggens skyld.
Der er jo ikke tale om noget, der er nødvendigt i den daglige kost.
Ville det ikke være rimeligt, at man her ligesom skar ind til benet og sagde, at proportionerne er helt ude i hampen, altså at vi har giftige stoffer i noget, som man bare spiser for sjov?
Og de kan endda udfases umiddelbart, fordi de ikke er nødvendige at have i tyggegummi.
Der findes masser af tyggegummi uden.
Ville det ikke være rimeligt, at vi passede på vores unge mennesker herhjemme og skyndte os at lave et forbud for på den måde også at vise vejen i EU, så man kan få indført et bredere forbud?
Erling Bonnesen (V), 2016-04-08:
Jeg har i dag ved flere lejligheder sagt, og jeg gør det gerne igen, at jeg synes, vi skal følge EU-sporet.
Jeg er fuldstændig enig i, at vi selvfølgelig skal have proportionerne på plads, og derfor kan jeg meget fint henvise til det svar, som ministeren gav, og som jeg er helt på linje med.
Carsten Bach (LA), 2016-04-08:
Som ved beslutningsforslag nr. B 38 vil jeg gerne henvise til nogle generelle bemærkninger, som jeg også kom med i forbindelse med behandlingen af beslutningsforslag nr. B 37.
Og så vil jeg endnu en gang gerne sige mange tak til forslagsstillerne bag forslagene for, at de på denne måde bringer de her kemiske stoffer op til overfladen og til debat her i Folketingssalen.
For jeg mener, at det på en eller anden måde er oplysende for den danske befolkning og den danske forbruger.
Som jeg har sagt fra talerstolen tidligere i dag under debatten om nogle af de andre beslutningsforslag, har det givet anledning til, at jeg selv har kigget nærmere på mine forbrugsvaner.
Og da jeg i hvert fald til tider er lidt afhængig af tyggegummi, har jeg også gennemgået noget af mit tyggegummilager og har til min skræk kunnet konstatere, at i hvert fald det tyggegummi, jeg har liggende på mit kontor her på Christiansborg, indeholder E 321, som vist er et af de stoffer, der er omtalt i beslutningsforslaget.
Heldigvis har jeg så med glæde efterfølgende kunnet konstatere, at både de europæiske og de danske sundhedsmyndigheder har vurderet risikoen ved de her stoffer og siger, at der ikke er nogen risiko ved den nuværende anvendelse og det nuværende indtag hos mennesker.
Der er jo så fra Europa-Kommissionens side i øvrigt allerede fastsat nogle grænseværdier.
Derfor kan vi ikke tilslutte os beslutningsforslaget.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-08:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at hvis man kun blev udsat for det her ene stof, ville der ikke være noget problem.
Det er jo det, som risikovurderingen forholder sig til, og hvis man får lidt i tyggegummi og man får lidt fra andre fødevarer, er der ikke noget problem.
Problemet i forhold til de her stoffer er jo, at den regulering er ufuldstændig, fordi man ikke tager højde for cocktaileffekterne, fordi man ikke ved, hvordan man skal gøre det.
Både børn og voksne får noget fra bl.a. den kosmetik, de bruger; det kan være fra shampoo, sæbe og creme; det kan være nogle andre stoffer fra fødevarer; der kan være noget i det tøj, man går med, osv.
Så derfor bliver vi nødt til, på trods af at der er en risikovurdering for stoffet, at lave en bredere regulering, indtil vi får styr på cocktaileffekterne, ud fra et forsigtighedsprincip.
Og er ordføreren ikke enig i, at et fuldstændig unødvendigt stof i tyggegummi til børn var et sted, hvor man kunne gribe ind, fordi eksponeringen for børn lige nu er for høj?
Carsten Bach (LA), 2016-04-08:
Ja, nu gik der lige en sort klap ned, tror jeg, fordi vi mistede ministeren, og det var i virkeligheden frygteligt.
Jeg tror, spørgeren spurgte ind til, om ikke jeg fandt det nødvendigt at finde alternativer, når der nu var mulighed for det og de her tyggegummier til børn rent faktisk godt kunne markedsføres uden at indholde de nævnte stoffer.
Man kan jo vælge at regulere på mange måder, men i Liberal Alliance ønsker vi, som jeg også tidligere har nævnt, helt generelt bare at følge den europæiske lovgivning, fordi vi mener, at det giver den bedste sikkerhed.
Jeg vil i den forbindelse også gerne følge op på noget, ministeren tidligere var inde på, nemlig det her med, om vi taler det op eller ned.
Jeg mener faktisk, at Enhedslisten i denne forbindelse måske skaber unødig bekymring hos forbrugerne.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-08:
Hvis det her virker urealistisk i dag, har det jo virket endnu mere urealistisk i 2010.
Jeg vil bare sige, at vi sammen, rød blok og Dansk Folkeparti, faktisk har rykket nogle milepæle inden for kemiområdet ved at stå sammen, og jeg vil være lidt ærgerlig, hvis den lyst forsvinder nu, hvor vi står i 2016 og vi præsenterer en kemipakke, som Dansk Folkeparti er skeptisk over for, hvad angår hovedparten af forslagene.
Så jeg vil bare opfordre til, at man kigger tilbage over årene og ser, at en af årsagerne til, at vi er nået så langt på ftalatområdet, som inkluderer mange farlige stoffer, det ved vi, er et samarbejde, som vi har haft gennem en årrække.
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-08:
Det synes jeg er også er tydeligt at se, når man gennemgår sagerne fra tidligere år, hvor vi har lavet beretninger sammen.
Det er bestemt ikke negativt ment.
Erling Bonnesen (V), 2016-04-08:
Tak for det.
Jeg henviser til min første tale under B 37, idet Venstre på samme måde anerkender alvoren i forhold til problemstillingerne og mener, at vi skal finde en løsning på problemerne gennem EU, som der også er fint redegjort for i besvarelsen fra ministeren.
På baggrund af disse bemærkninger skal jeg også her sige, at vi ikke kan støtte det foreliggende beslutningsforslag.
Carsten Bach (LA), 2016-04-08:
Jeg føler mig jo næsten helt ramt af cocktaileffekten.
Nu begynder det at gå lidt hurtigt.
Men jeg vil som den foregående ordfører også godt have lov til at henvise til mine lidt mere generelle bemærkninger under beslutningsforslag nr. B 37, og ellers vil jeg konstatere, at jeg synes, vi skal afvente den igangværende proces, som formentlig vil føre til en skærpet EU-regulering i løbet af den kommende tid.
Ministeren forsøgte før at give et estimat for, hvornår det ville ske.
Jeg ved ikke, om det var præcist nok for forslagsstillerne, men ellers er jeg helt sikker på, at Enhedslisten vil føre os tilbage til emnet igen på et senere tidspunkt.
Ellers vil jeg bare henvise til mine tidligere kommentarer under de tidligere behandlinger af beslutningsforslagene i dag, nemlig at vi helt generelt i Liberal Alliance ønsker, at den danske miljø- og kemilovgivning følger EU-praksis.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-08:
Nu var det jo meget bevidst, at vi valgte, at de her forslag skulle behandles enkeltvis, netop så partierne havde mulighed for – og det har der jo også vist sig at være god grund til – at kunne vælge at støtte dem på forskellig måde og på forskelligt niveau.
Så det er jeg sådan set rigtig glad for.
Ja, det var bare min kommentar til ordføreren.
Carsten Bach (LA), 2016-04-08:
Det får så i øvrigt også mig til at sige, at Liberal Alliance jo ikke støtter beslutningsforslaget – det tror jeg rent faktisk at jeg glemte lige før – ligesom vi heller ikke har støttet de tidligere tre og heller ikke støtter det næste beslutningsforslag.
Christian Poll (ALT), 2016-04-08:
Jeg vil blot henvise til min ordførertale til beslutningsforslag B 37 tidligere i dag og afrunde med at sige, at vi støtter det her forslag, ligesom vi støtter de andre i kemipakken fra Enhedslisten.
Ida Auken (RV), 2016-04-08:
Nu går det stærkt, men vi har også været omkring den samme diskussion flere gange – jeg tror, det er fjerde gang, vi er i gang med den.
Fra radikal side henviser vi til vores bemærkninger til B 38 og kan også godt støtte dette forslag.
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-08:
Nu lå der jo ikke så meget noget spørgsmål i det, så jeg vil blot som en kommentar sige, at det jo er rigtigt.
Jeg synes også, man skal lave en vurdering, hver gang man har sådan et forslag, altså simpelt hen lave en konkret vurdering af, om det her er et sted, man ønsker at gå ind.
I de artikler, jeg har siddet og læst, har der både fra den tidligere regering med Socialdemokraterne og De Radikale i spidsen og den forrige regering igen, hvor det var en borgerlig regering, ligget nogle problematikker i, at det var ganske svært at få igennem på EU-plan.
Ikke desto mindre har man, netop fordi der var det flertal, arbejdet for det, og man kan sige, at det så er succesen, vi ser i dag.
Det synes jeg er godt, det er slet ikke det, men jeg må indrømme, at der også er nogle ting, hvor jeg en gang imellem tænker: Det her synes jeg er urealistisk.
Så kan det godt være, vi har en forskellig opfattelse af, hvor langt man skal gå, og hvor national man skal blive.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-08:
Det her forslag stammer faktisk helt tilbage fra 2010, hvor Dansk Folkeparti støttede det.
At Dansk Folkeparti støttede det dengang, var med til at gøre, at der blev lavet en ftalatbekendtgørelse.
Det viste sig så, at en Venstreminister tog det til et mere ambitiøst niveau end det, der egentlig lå i det oprindelige beslutningsforslag fra os, hvor vi kun havde målrettet det mod børn.
Det var fru Karen Ellemann, der i sin tid lavede et generelt forbud, altså i forhold til mange flere anvendelser.
Så man kan sige, i forhold til at vi er nået hertil, hvor vi er i dag, hvor vi nu begynder at rykke ved EU, at det startede tilbage i 2010 – en langstrakt dansk indsats, bl.a. fordi Dansk Folkeparti sammen med partierne i rød blok støttede et beslutningsforslag med den her ordlyd.
Det vil jeg bare sige, for vi har diskuteret, om man skal gå den ene eller den anden vej,
og det her viser jo, at det at gå den nationale vej garanteret har krævet mange, mange mandetimer i styrelserne, men det rykker.
Eksponeringen for den danske befolkning, altså den mængde, vi får, er for høj.
Så kan vi gå ind og sige: Hvor kan vi fjerne det?
indtil vi har det fulde overblik, som vi måske får om meget, meget lang tid.
Til vi præcis ved, hvad det er, vi skal gøre, så kan vi skrue ned og prøve på at fjerne de stoffer, som vi ved er mest farlige, de steder, hvor det er mest oplagt.
Og det er den balance, vi har forsøgt at lave i den kemipakke, vi har her fremlagt, og som vi behandler i dag.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-08:
Det gik meget stærkt, og jeg håber, jeg har fanget alle detaljer.
Det er jo noget, vi har arbejdet for også her i Folketinget gennem adskillige år.
Jeg håber, vi får en skriftlig orientering til udvalget, hvis ikke vi allerede har fået det.
Kan ministeren sige lidt mere om, om det her forbud gælder alle anvendelser?
Altså, er det i virkeligheden den danske ftalatbekendtgørelse, man har oversat til EU-niveau, og træder det i kraft for alle anvendelser i 2020, eller er det tidligere for nogle?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-08:
Det kan jeg ikke svare på, inden den behandling, der foregår, er færdig.
Det vil vi rigtig gerne oversende forklaringspapirer på i forhold til den efterspørgsel, ordføreren retter.
Jeg vil gerne takke for rosen.
Det er ikke en ros, der skal tilfalde regeringen alene, det er et arbejde, der har været foretaget igennem længere tid.
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-08:
Tak for svaret.
Jeg tror egentlig ikke i bund og grund, og det tror jeg også jeg har givet udtryk for tidligere, at vi er så forfærdelig meget uenige.
For vi vil alle sammen gerne af med de her farlige stoffer; vi gør det så bare på lidt forskellig måde.
Det var derfor, jeg tidligere sagde, at jeg synes, at der er forskel på diskussionen.
Jeg kunne måske godt have tænkt mig, at vi havde haft en forespørgselsdebat om, hvad der sker, eller sådan noget, netop fordi, som ordføreren også siger, at det her med at forstå, hvad der sker i forhold til cocktaileffekter, kan være rigtig svært.
Når jeg siger det, er det også lidt set i lyset af, at det er rigtigt, at der er nogle stoffer, der er mistænkt for at være hormonforstyrrende, i tyggegummi, og jeg kan heller ikke se, hvad de laver der – det skal jeg ærligt indrømme – men der kan også være hormonforstyrrende stoffer f.eks. i gulerødder.
Der har man også nogle stoffer, der kan forstyrre hormonerne.
F.eks. sojabønner anbefaler man kvinder med brystkræft ikke at spise for meget af.
Så der er jo også noget i naturprodukter, og det er måske der, hvor jeg synes proportionerne går lidt over gevind en gang imellem.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-08:
Tak for det.
Vi kan sende en redegørelse for selve processen over, altså hvor tidligt vi kender til delresultater, delkonklusioner, og hvor omfattende det, vi kommer til at melde ind i forhold til den endelige behandling, bliver.
Malte Larsen (S), 2016-04-08:
Med beslutningsforslaget pålægges regeringen at arbejde for et generelt europæisk forbud mod de fire mest skadelige ftalater i produkter, børn kommer kontakt med, og hvis dette ikke nås i 2016, opfordres regeringen til at undersøge mulighederne for et nationalt forbud.
Jeg vil også gerne kvittere for de glædelige toner, der har været på det her område i de seneste par dage.
Vi har i Danmark før benyttet os af muligheden for at lave nationale forbud, og det afgørende for os er, at det foregår inden for rammerne af EU's kemikalielovgivning.
S ønsker på dette område at gå så langt, som vi overhovedet kan, inden for EU's rammer.
Derfor bakker vi op om beretningen fra den 14. april 2015 og støtter derfor også B 40.
Pia Adelsteen (DF), 2016-04-08:
Tak for det, og også tak for forslaget, for det har jo været en interessant diskussion, i øvrigt også om de tre forrige forslag, men jeg synes faktisk, det her forslag er ganske glimrende.
Vi har nogle ftalater, som vi ikke bryder os om.
Men samtidig vil jeg godt sige – og det tror jeg også jeg har indikeret en lille smule i forhold til de spørgsmål, jeg har stillet forslagsstillerne i forbindelse med de tidligere forslag – at vi i Dansk Folkeparti, i hvert fald på de her områder, ser en forskel, med hensyn til hvor det er, man reelt kan gøre noget.
Jeg forstår sådan set udmærket problematikken, og jeg synes, det er rigtigt, at vi tager det op, og jeg synes, det er rigtigt, at vi diskuterer det, og jeg synes, det er rigtigt, at vi presser på.
Men da jeg første gang stiftede bekendtskab med de her fire ftalater, var jeg inde at studere, hvad pokker det er, man bruger dem til, og det er jo plastblødgørere, og man bruger dem bl.a. til ledninger osv., og så tænkte jeg: Okay, hvis vi skal forbyde det, og det kun er på dansk niveau, så skal vi altså sige til vores borgere i Danmark, at de ikke længere kan købe et fjernsyn eller en computer, og at de ikke længere kan købe et badeforhæng, hvis det vel at mærke er produceret i andre lande, for nu laver vi et decideret importforbud.
Og det er i min optik fuldstændig urealistisk.
Derfor synes jeg også, det er rigtig godt og positivt med den udvikling, der så er sket, og at vi her i løbet af den sidste uges tid eller 14 dage har fået at vide, at der nu rent faktisk er ved at ske noget i EU på det marked, hvor der jo er et væsentlig større pres i forhold til producenter uden for EU – der er EU jo immer væk et noget større marked, hvor man kan presse på – og at det egentlig er lykkedes at komme videre.
Samtidig er det mit indtryk, at industrien i EU og i Danmark, netop fordi der har været debat om de her fire ftalatstoffer, ikke bruger dem i synderligt omfang.
Så det er ikke et forslag, som vi i Dansk Folkeparti kan støtte, men jeg synes, det er vigtigt at sige, at vi bestemt ikke er negative over for det.
Det er lige så væsentligt.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-04-08:
Så vi får kastet lys over forslaget, når det har været igennem de videnskabelige komiteer, eller vil det være på et tidligere tidspunkt?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-04-08:
Det har vi ikke, nej.
Og så skal man jo heller ikke gøre problemets omfang større end som så.
Men som ved så mange andre emner kan Alternativet jo lave en studiekreds om det her emne og lave en grundig undersøgelse og så komme til ministeren og aflevere den.
Det har Alternativet gjort på flere områder.
Og ministeren tager altid imod kvalificeret materiale, også fra Alternativets side.
Christian Poll (ALT), 2016-04-08:
Så vil jeg da spørge: Har man lavet en måling på, hvor mange forbrugere der har været inde at se de her ting, og en vurdering af, i hvor høj grad den slags så bliver brugt derude?
For jeg tænker ikke, det her er noget, som 1 pct. af befolkningen skal bruge, hvis det er sådan, vi skal lægge det an.
Er det realistisk?
Henrik Dahl (LA), 2016-04-08:
Det er et meget robust system, vi har, så derfor har vi nogle af de samme betænkeligheder ved at lave om på systemet, som der også er flere af de andre ordførere der har udtrykt.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-04-08:
Tak for det.
Jeg tror, det er første gang, jeg har hørt en ordførertale fra LA, hvor man nævner begrebet social retfærdighed så mange gange, men det synes jeg er rigtig positivt.
Det var en kommentar med et blink i øjet.
Jeg vil starte med at sige, at i Alternativet støtter vi Enhedslistens forslag, og det gør vi ud fra den optik, at hele den oprindelige tanke bag SU-lånet jo netop var, at man som studerende skulle optage et lån på nogle favorable vilkår og samtidig jo et lån, som staten ikke skulle tjene på.
Det er så det, der er sket i mellemtiden; staten er kommet til at tjene rigtig mange penge på SU-lånene.
Ud over at det er et konkret spørgsmål om den rente, som de studerende skal betale, er det også et spørgsmål om social retfærdighed – også i en anden optik, nemlig om det er retfærdigt, at studerende ikke får glæde af den renteudvikling, som vi har set i samfundet hen over de sidste mange år, når alle vi andre gør det på mange andre områder såsom billån og boliglån.
Det kan godt være, at forbrugslån er dyrere, men det synes jeg heller ikke er en retfærdig sammenligning, for forbrugslån er noget for sig selv.
Og jeg synes ikke, det er retfærdigt, at de studerende på den måde ikke også skal have glæde af den renteudvikling, som vi har set i samfundet.
Så i den optik synes jeg at Enhedslistens forslag er rigtig fornuftigt, og jeg synes, vi skal huske at tage det retfærdighedsperspektiv med ind i den her debat.
Vi må ikke behandle vores samfundsgrupper forskelligt på den måde.
Når det så er sagt, forstår jeg sådan set godt nogle af de indvendinger, der har været, i forhold til at der ikke er et forslag til, hvordan det her så skal finansieres.
Men det er jo blevet sådan, at man har indkalkuleret den ekstra indtægt i nogle andre samfundsudgifter, og jeg forstår godt, at der er et behov for så at se på, hvordan man så skal finansiere sådan en løsning her.
Men jeg synes også, at jeg har hørt fra ordførerne på talerstolen i dag, at der faktisk er velvilje til, at man kigger på en lavere rente til de studerende – i hvert fald fra flere ordføreres side.
Så det vil da være min opfordring, at Enhedslisten går videre med det her, når vi kigger på finansloven eller i nogle andre forhandlinger senere.
Og det arbejde går vi i hvert fald også meget gerne ind i fra Alternativets side.
Vi støtter forslaget.