Jacob Mark (SF), 2016-03-04:
Jeg synes, det er en meget, meget vigtig debat, for uanset om man spørger i Dansk Folkeparti eller i SF eller i Enhedslisten, eller hvis man spørger statsministeren eller tilskuerne, tror jeg sådan set, at folk bliver arrige over at se de ting, de ser i dokumentaren.
Da jeg så var ude at reagere og sige, at det var forfærdeligt, var der nogle, der sagde: Nu kommer alle politikerne og siger, det er forfærdeligt.
Altså, der er jo ingen, der synes, det er godt, når der er personer i Danmark, der ønsker at indskrænke kvinders rettigheder, personer, der fylder unge mennesker med vanvittige forestillinger, personer, der opfordrer til børnevold.
Det er der ingen der synes er godt, og det synes jeg bare skal være den grundlæggende præmis for den her debat.
Debatten startede jo med at handle om danske værdier.
Det var det, hr. Søren Espersen havde indkaldt til debat om, og det hænger jo sådan set også lidt sammen med det, der sker ovre i Grimhøjmoskeen.
For os, for SF, er en dansk værdi demokrati, at man kan stemme til valgene, at mindretallet er beskyttet mod flertallet, at man kan tale frit, og at man kan forsamles frit, og – som en bestemt studievært siger – at jo mere uenig, man er med nogen, desto pænere taler man til dem.
En anden værdi for os har været ligestilling.
Det har det været, lige så længe jeg kan huske.
Jeg kommer fra et kommunisthjem, hvor jeg som barn er blevet tvunget til sådan at rende rundt til vores fødselsdage og synge sange om kvinders rettigheder.
Så det er ved gud noget, man på venstrefløjen har kæmpet for altid.
Derfor bliver vi da også påvirkede af det, der sker.
Det er bare for at sige, at for SF er ligestilling mellem køn, kvinders rettigheder, at de skal have ligeløn, at de skal behandles ordentligt, at de skal have lov at arbejde, og at de skal have lov at tage en uddannelse, en vigtig værdi for os.
En tredje værdi, som ikke er blevet drøftet så meget, er lighed, som jeg synes er helt unik for Danmark, nemlig at vi lever i så lige et samfund, at alle faktisk kan tage en uddannelse og alle kan leve et nogenlunde godt liv.
Det synes vi er en vigtig dansk værdi.
En sidste og lige så vigtig værdi for os er frisind: at vi tør udforske verden, at vi tør udfordre de herskende samfundssyn, at vi accepterer forskelligheder og forskellige seksualiteter.
Det er nogle kampe, vi har kæmpet i rigtig mange år.
Jeg tror sådan set, at mange af os herinde også kan være enige om de her værdier, og jeg tror sådan set også, at de bakkes op af det store flertal – det store flertal blandt kristne, det store flertal blandt jøder og også det store flertal blandt muslimer.
Men der er også steder, og det synes jeg man skal tale åbent om, hvor værdierne udfordres af et forstokket samfundssyn, som hører til andre steder i verden, og af personer, som er her og taler om det, og som jeg i bund og grund – og det mener jeg helt ærligt – ikke fatter hvad laver i Danmark.
Altså, hvis det samfund, de ønsker, er så markant anderledes end det danske, så forstår jeg ikke, hvorfor de er her.
Det kan man jo undre sig over.
Især er vi bekymrede over kvinders rettigheder i de her miljøer.
Der er en undersøgelse, som Als Research har lavet i 2011, der har skitseret forholdene for unge med anden etnisk baggrund.
Hver fjerde oplevede, at familien var med til at vælge deres ægtefælle.
Og hver fjerde var decideret bange for, at familien ville vælge en ægtefælle til dem mod deres vilje.
Det synes vi er bekymrende, og vi ved godt, at det eksisterer, og derfor synes vi også, der er brug for et opgør med de her ting.
Det tror jeg sådan set også man kan samles om på tværs af partierne, og det vil jeg faktisk ønske man gør.
Vi har nogle konkrete bud.
Nogle af dem er faktisk blevet fremlagt af Enhedslisten, og andre er blevet fremlagt af Liberal Alliance.
Vi mener, der skal mere fokus på demokrati i folkeskolen.
Vi mener, at man nærmest fra dag et skal have undervisning i ligestilling mellem kønnene, at sexisme ikke er i orden, at der ikke er forskel på mænd og kvinder.
Vi mener ikke, der er forskel på matematikundervisning og lejrskoleundervisning, så vi skal stille krav om, at piger, uanset hvor de kommer fra, også skal med på lejrskole.
Man skal føre en aktiv skolepolitik, sådan at vi ikke lige pludselig har skoler, hvor der er 70 pct. af eleverne, der har anden etnisk baggrund, for det tror vi faktisk skaber kulturelle problemer.
Man skal have specialtilbud til børn og unge under 18.
Det skal være specialtilbud for unge piger, der har oplevet kriser i hjemmet, og som er blevet uretfærdigt behandlet.
Der skal være specialbehandling, boliger og plejefamilier til de unge.
Der skal være flere pladser på krisecentre for de kvinder, så de ikke bliver tvunget til at komme hjem til familien eller til det parallelsamfund igen, og så de får alle de midler, der skal til for at gøre oprør.
Så skal der øget fokus på genopdragelsesrejser og straf til de forældre, som accepterer det, og som sender deres børn på genopdragelsesrejse.
Og så skal der et øget tilsyn med friskolerne, som sikrer, at det, der bliver undervist i, når der skal undervises i seksualundervisning og demokrati, ikke er det modsatte, altså antidemokrati og det, at du ikke må have fri seksualitet.
Så skal man gøre op med parallelsamfundene, hvor jeg sådan set mener de store problemer eksisterer.
Hvordan skal man så gøre det?
Man skal starte med – og det er sådan en helt konkret ting – at retsforfølge de mennesker, der gør noget ulovligt.
Skal vi lukke moskeer?
Altså, for mig at se, hvis nogle foretager sig noget ulovligt i en moské eller nogle andre steder i Danmark, skal de jo retsforfølges.
Så skal de straffes.
Så skal man have flere i arbejde – og det er også kvinderne.
Man skal simpelt hen stille krav om, at kvinder, selv om det ikke er acceptabelt visse steder i Danmark, starter på en uddannelse eller starter på et arbejde.
Man skal stoppe ghettoiseringen.
Og der mener jeg faktisk at nogle af dem, der sidder herinde i dag, også har et ansvar, for når man indfører en integrationsydelse – og det er ikke for at starte sådan en kæmpe debat om det – vil det bare betyde, at der kommer flere ghettoer, for så har kommunerne ikke råd til at sende flygtninge ud i andre områder end der, hvor ghettoerne i forvejen er, så det vil skabe flere parallelsamfund.
Hvis man ændrer planloven, så det bliver sværere at bygge nye billige boliger, vil det også blive sværere at undgå de her ghettoer.
Og vi har også et ansvar på venstrefløjen, for vi har også bare set det ske eller set de her ghettoer komme gennem tiden, men nu må vi da lære af vores fejl og stoppe ghettoiseringen af Danmark.
Kom nu ud i fodboldklubben, kom nu ud i den SFO, der er, i stedet for.
Det er nogle tiltag, som jeg tror virker.
Så er der nogle folketingsmedlemmer, der vil sige: Jamen de har jo ikke virket.
Vi har accepteret, at der er kommet ghettoer igennem en periode, så lad os nu fokusere på det.
Det er nogle forslag, SF vil arbejde for her i Folketinget.