runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2014-05-15:
Så vil jeg gerne respektere, at ordføreren læste den rigtige – undskyld mig ordet – ordførers tale op.
Men så vil jeg da bede ordføreren om at hilse den rigtige ordfører og bede vedkommende om at læse den der forordning en gang til, for det har vedkommende åbenbart ikke gjort, dengang Danmark skulle stemme om den, for der står højt og tydeligt, hvad reglerne er.
Det er bare den hilsen, hvis man vil viderebringe den.
Lene Espersen (KF), 2014-05-15:
Jamen det var hr. Finn Sørensens subjektive vurdering af, hvordan Domstolen har dømt i den her sag, og det skal jeg fuldstændig lade være for Enhedslistens egen regning.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-05-15:
Altså, det er måske lidt svært helt at få øje på, hvordan vi kan være med i et stærkt, men smalt samarbejde i EU, men alligevel fremgår det jo af forslaget til vedtagelse, som De Konservative er med i her, at Danmark skal være så tæt på kernen af EU som muligt.
Det kan godt på et eller andet tidspunkt være modstridende.
Jeg har et spørgsmål til fru Lene Espersen.
Nu har vi jo skrevet i teksten til den her forespørgsel, om statsministeren vil tage initiativ til, at vi i Danmark får en proces lig den, som den britiske premierminister, David Cameron, har igangsat i England.
Nu er premierministeren i England jo konservativ.
Er der ikke noget, der får klokkerne til at ringe, i forhold til at det måske ikke er helt tosset, hvad de britiske konservative finder på for at holde England og Storbritannien inde i EU, men på et løsere grundlag, og for at give den mulighed til deres befolkning?
I betragtning af at det er en konservativ premierminister, der i England arbejder med det, kan det ikke få De Konservative i Danmark til at tænke, at så er det måske ikke helt tosset, og så kunne det godt være, vi skulle gøre det i Danmark også?
Lene Espersen (KF), 2014-05-15:
Til det første om forslaget til vedtagelse vil jeg sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, at for Det Konservative Folkeparti giver det slet ingen mening at sige, at man vil være med i et samarbejde, og så vil man ikke være med til at sidde der, hvor beslutningerne bliver truffet.
Derfor giver det god mening, at der, hvor vi synes, at EU faktisk skal træffe beslutninger, skal Danmark sidde med ved bordet og stemme med og ikke sidde udenfor og bare lave copy paste, kopiere de regler, som andre bliver enige om.
Derfor giver det god mening at sige, at man selvfølgelig skal være med i kernen, der, hvor vi mener der skal være et samarbejde.
Til den anden diskussion om Cameron vil jeg sige, at vi alle sammen, der følger debatten i England, ved, at det her er Camerons forsøg på at kæmpe for, at Storbritannien bliver i EU, for der er stærke kræfter i hans eget parti og i Storbritannien, der ønsker at melde Storbritannien ud.
Så den her proces er jo en, han sætter i gang for, om man så må sige, at trække tingene lidt ud og forhåbentlig give plads til at kunne forhandle med Kommissionen om nogle punkter, hvor Storbritannien kan have en løsere tilknytning.
Det er simpelt hen, fordi jeg ikke tror på, at Cameron selv ønsker at komme helt ud af EU-systemet.
Men jeg må sige, at hvis man ser på, hvad Cameron har sagt udadtil, så ved man, at det har været småt med steder, hvor de egentlig mener at Storbritannien ikke længere skal engagere sig, og derfor er jeg da meget spændt på at se på, hvad der kommer ud af den her proces.
Det, jeg synes er positivt, er, at Cameron siger, at der er nogle steder, hvor EU skal blive endnu stærkere, og hvor man skal integreres endnu dybere – og det er på det indre marked, og det bakker vi faktisk også op om.
Peter Skaarup (DF), 2014-05-15:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge den konservative ordfører, om De Konservative er enige i, at det er i dansk interesse, at vi til en vis grad kører et parløb med England.
Vi kom jo ind i EF i sin tid sammen med England, og England er en stor og stærk allieret for Danmark.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Har fru Lene Espersen fordybet sig lidt i den engelske debat og set, at en af de ting, man i høj grad diskuterer fra engelsk side, jo er hele formålsparagraffen for EU, der i dag fortæller, at man skal arbejde i retning af en stadig snævrere union?
Lene Espersen (KF), 2014-05-15:
Nu er det jo sådan, at Storbritannien i forvejen har en særordning på en række områder.
Det kommer jo fuldstændig an på, hvad det er, man i England når frem til at man vil bede om.
Jeg synes ikke, det giver mening, hvis man begynder at arbejde med en model, hvor de enkelte lande, om jeg så må sige, bare kan vælge det, de har lyst til at være med i, til og fra.
Så det kommer fuldstændig an på, hvad det er.
Jeg har da et håb om, at det vil lykkes for Danmark at komme igennem med et sådant synspunkt efter en folkeafstemning.
Finn Sørensen (EL), 2014-05-15:
Tak til ordføreren.
Jeg hørte ordføreren sige, at EU ikke skal blande sig i reglerne for børnechecken.
Sådan forstod jeg det, og ellers må jeg jo blive afkræftet i min opfattelse.
Det ene er, at hvis man har et optjeningskrav, skal man medregne perioder, som EU-borgeren har opholdt sig i andre EU-lande i.
Det andet er, at hvis man først har opnået retten til børnecheck, f.eks. i Danmark, skal man have lov til at tage den med sig, og det vil sige, at den danske stat skal betale til børnene, uanset hvor de opholder sig inden for EU.
Så hvis De Konservative mener, at EU ikke skal blande sig i sådan noget, hvorfor i alverden har De Konservative så støttet forordningen 883/04?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2014-05-15:
Jeg ved ikke, om det copy paste relaterer sig til euroen.
Jeg har jo noteret, at De Konservative for få år siden mente, at det var meget vigtigt, at vi meget hurtigt kom med i euroen, men efterfølgende har lagt lidt afstand til det og har sagt, at det bestemt ikke er noget, der haster.
Jeg håber, det er den sidste linje, der også gør sig gældende, selv om det nu ikke er den rigtige ordfører, der er på talerstolen i dag.
Med hensyn til Storbritannien og David Cameron og den proces vil jeg bare sige, at jeg har et opfølgende spørgsmål: Mener De Konservative i Danmark, at Danmark aktivt skal støtte den britiske premierministers bestræbelser?
I stedet for at melde sig helt ud vil han give befolkningen et alternativ.
Så er det lidt interessant, om man fra dansk side i EU agter at arbejde for, at det så kan lade sig gøre, så man altså aktivt vil bistå Storbritannien med at give den britiske befolkning den valgmulighed, som David Cameron, den britiske konservative premierminister, ønsker.
Morten Østergaard (RV), 2014-05-20:
For det første skal man være lidt varsom med de der sammenligninger af, hvor mange ansatte der er i toldvæsenet, for det afhænger også lidt af, hvordan man har indrettet sig, og hvordan opgaverne er fordelt mellem myndighederne.
Men jeg vil gerne sige, at selvfølgelig skal vi løbende overveje, hvordan vi laver den mest effektive indsats, også i forhold til narkotikaindsmugling.
Vi offentliggør løbende – og oversender til Skatteudvalget – oplysninger om, hvor stort et beslag, der er af forskellige typer af ulovlige substanser.
Vi har for nylig gjort det og synes ikke, at der dér er nogen alarmerende udvikling, men ikke desto mindre skal vi selvfølgelig hele tiden have de overvejelser.
Det, der bare står tilbage med det her forslag fra Dansk Folkeparti i dag, er spørgsmålet om, om man tror, det mest effektive er, at toldkontrollen kan foregå hvor som helst og når som helst, baseret på en efterretningsbaseret tilgang, eller om det er bedre at hejse flaget og stille sig op permanent et bestemt sted i håbet om, at man dér så fanger flere af dem, der smugler narkotika.
Vi tror altså mere på det første end på det sidste.
Peter Skaarup (DF), 2014-05-20:
Tak for det.
Jeg er selvfølgelig ked af, at regeringen ikke vil støtte det her forslag, i og med at facts jo er fuldstændig tydelige for enhver, der beskæftiger sig med det her område.
Vi har i beslutningsforslaget skrevet lidt om det.
Det viser sig, at antallet af sigtelser mod østeuropæere er markant stigende.
Flere og flere bliver sigtet for specielt indbrudskriminalitet, og flere og flere betragter Danmark som et helle, hvor de kan begå forskellige former for kriminalitet.
Man anser heller ikke et ophold i et fængsel som nogen straf.
Men det, jeg godt kunne tænke mig at spørge vores skatteminister om her, er den kritik, som er kommet fra en række nabolande, hvor man siger, at det er for nemt at få narko ind gennem Danmark.
Danmark er blevet et transitland, og det er også noget, Dansk Told & Skatteforbund taler om.
Danmark er blevet et transitland for indsmugling af narko til de øvrige nordiske lande.
For der er jo væsentlig færre toldere i Danmark, end der er i de øvrige nordiske lande.
Özlem Sara Cekic (SF), 2014-05-20:
Det er vi fuldstændig enige i, og det er også derfor, vi er meget, meget positive over for beslutningsforslaget.
Charlotte Dyremose (KF), 2014-05-20:
Tak for det.
Enhedslisten foreslår, at transpersoner får ret til selv at vælge behandling og behandlingssted, herunder at bryde Sexologisk Kliniks monopol på udredning og behandling.
Eksperthøringen i sidste uge gjorde et stort indtryk på os, netop fordi det der viste sig, at det her med let tilgængelighed i sundhedsvæsenet er ret afgørende.
Det er vigtigt, at flere transpersoner kan få let og uhindret adgang til behandling, for en af ulemperne ved, at Sexologisk Klinik er placeret på Rigshospitalet, er et meget stort salg af ulovlige kønshormoner uden for sundhedssystemet.
Det er problematisk, og vi vil gerne minimere brugen af ulovlige hormoner.
Derudover blev der også gjort opmærksom på, hvor svært det er at skulle få tingene til at hænge sammen i hverdagen, hvis man skal transportere sig meget langt og bruge en fuld arbejdsdag og ganske meget mere til for at få de her forholdsvis korte samtaler.
Så det betyder rigtig meget med tilgængeligheden på det her område.
Derfor støtter vi Enhedslistens tanker om at skabe mulighed for at tilbyde behandling andetsteds i landet.
Joachim B. Olsen (LA), 2014-05-20:
Jeg skal på vegne af hr. Simon Emil Ammitzbøll holde følgende tale
: Forslaget, vi behandler nu, er intet mindre end et sandt liberaliseringsforslag fremsat af liberalismens måske fremmeste modstandere, selve Enhedslisten.
Det er værd at glæde sig over.
Som bekendt betyder dette forslag, at regeringen opfordres til at sikre, at transpersoner får ret til og langt bedre muligheder for selv at vælge behandling og behandlingssted.
Helt konkret tages der derved et stort skridt hen imod en nedbrydning af Sexologisk Kliniks monopol på at tilbyde udredning og behandling.
Som det også fremgår af bemærkningerne til dette forslag, fremgår det nemlig i dag af specialeplanen, at behandlingen af transpersoner er en højt specialiseret funktion, som varetages af Sexologisk Klinik ved Rigshospitalet.
Det betyder, at klinikken har kompetence til at udrede transpersoner og til at vurdere, om kønskorrigerende behandling kan iværksættes, eller om ønsket om behandling skal afslås.
Ligesom forslagsstillerne har vi i Liberal Alliance også noteret os Amnesty Internationals rapport om transkønnedes vilkår i Danmark, herunder kritikken af Sexologisk Kliniks behandlingsformer og psykiatriseringen at transpersoner, som mange patienter beskriver som krænkende.
På samme måde anerkender vi også, at der er et problem med adgangen til behandling, når der kun eksisterer et behandlingssted i hele landet.
Sikring af, at transpersoner kan søge behandling hos speciallæger uden for Sexologisk Klinik, er derfor vigtig, og vi kan til fulde tilslutte os ambitionen om, at psykologer og speciallæger skal have gode muligheder for at foretage udredning og varetage mindre specialiserede dele af behandlingen af transpersoner, samtidig med at det vurderes, om kompetencen til at foretage mastektomier eller med et mere mundret ord brystfjernelser også findes andre steder end ved Sexologisk Klinik, og om udredningsforløbet ved privatpraktiserende psykologer og hormonbehandling ved gynækologer kan suppleres af henvisning til mastektomi.
Endelig mener vi også, at det bør overvejes, om mere specialiseret kirurgisk behandling skal indgå i et internationalt samarbejde, således at det er muligt at hæve kvaliteten på dette område.
Der skal således ikke være nogen som helst tvivl om, at vi gerne vil være med til at sikre individets frihed også på dette område, ligesom vi naturligvis til fulde tilslutter os princippet om, at Sexologisk Kliniks monopol ophæves, og at deres opgavevaretagelse udfordres af andre dygtige specialister.
Liberal Alliance støtter således dette gode liberale forslag.
Peter Skaarup (DF), 2014-05-20:
Det, der var hensigten med den permanente toldkontrol, var jo at kontrollere både på grænsen og selvfølgelig også inde i baglandet, men også at få væsentlig flere toldere ansat.
I forslaget, der blev fremlagt af den tidligere regering sammen med Dansk Folkeparti, var meningen jo, at der skulle ansættes 98 ekstra toldere til at tage sig af den permanente toldkontrol.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge: Hvor mange har regeringen sørget for at der blev ansat, og hvad er det nuværende antal ansatte til at beskæftige sig med de her områder?
Kunne skatteministeren fortælle det?
Og endelig vil jeg spørge: Er det ikke påfaldende, at der er nærmest ti gange så mange toldere ovre på den svenske side, som der er i Danmark?
Morten Østergaard (RV), 2014-05-20:
Jeg vil også gerne understrege, at der i forbindelse med aftalen om bedre balance i rets- og udlændingepolitikken fra november 2011 jo blev afsat 36 mio. kr. årligt til at gennemføre den her mobile, fleksible og efterretningsbaserede toldkontrol.
Jeg har stor respekt for, at Dansk Folkeparti interesserer sig for, hvordan vi indretter os med en effektiv indsats i forhold til at bekæmpe smugleri og sikre, at der svares afgifter af de varer, der kommer ind i Danmark.
Men det ændrer jo ikke på, at man med det beslutningsforslag, der er fremsat her, vælger at binde ressourcerne til nogle bestemte steder i grænselandet frem for at støtte en efterretningsbaseret tilgang.
Og det mener hverken toldvæsenet eller Rigspolitiet vil være den mest effektive måde at indrette sig på.
Jeg har ikke personalestatistikken lige ved hånden, men jeg kan bare sige, at der er blevet afsat 36 mio. kr. årligt i forbindelse med den finanslovsaftale, og de midler er selvfølgelig anvendt til det, de var afsat til.
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-05-20:
Tak for det.
Jeg synes, ministeren viger lidt udenom i forhold til at komme med et præcist tal på, hvor mange medarbejdere der er i SKAT til at løse den her opgave – særlig i forhold til, hvordan udviklingen er gået siden 2011.
Jeg tror nok, jeg har en lidt anderledes opfattelse af tingene end ministeren, men det ville jo i hvert fald kvalificere debatten voldsomt meget, hvis ministeren kunne sige, hvordan det så er gået med de ressourcer, som der er blevet afsat til opgaven.
Det ville da være et første skridt.
Nu har ministeren haft flere chancer for at svare på spørgsmålet, så jeg vil håbe, at vi kan få et konkret svar fra ministeren den her gang.
Morten Østergaard (RV), 2014-05-20:
Så undrer det mig bare, at hr. Frank Aaen på den ene side er enig med regeringen i, at det ikke giver mening at binde ressourcerne – hvad var det – ved de rød-hvid-farvede grænsebomme eller noget i den stil, og på den anden side så alligevel synes, at de EU-regler, der sikrer, at man kan færdes frit og uhindret over grænserne, skulle være et problem for, at vi i øvrigt indretter toldindsatsen, som vi har lyst til.
Tværtimod indretter vi i den jo faktisk præcis, som vi har lyst til, nemlig efterretningsbaseret og mobilt.
Frank Aaen (EL), 2014-05-20:
Jeg siger bare: Skal vi ikke bare have lov til selv at bestemme, hvordan vi så yderligere vil lave det hos os selv?
Det synes jeg da er et meget relevant spørgsmål, også fordi vi nu har valg her om nogle få dage om, hvad vi skal gøre nede i EU.
Det synes jeg da er helt relevant.
Så er det jo korrekt – jeg ved ikke, om ministeren har det lige i ærmet – at antallet af toldere i Danmark, og det er ikke så meget nede ved grænsen til Tyskland, det er jo mere i Kastrup, er faldet dramatisk.
Burde vi ikke lave om på det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2014-05-20:
Jamen der var i hvert fald blandt de partier, der sidder i regeringen i dag, nogle, der var ude med nogle markante løfter forud for sidste valg i forhold til antallet af medarbejdere i SKAT.
Det var 900 ekstra mand, der skulle ansættes, og det endte så med at blive 797 færre i stedet for.
Og så er det jo bare relevant at vide, hvordan det så har påvirket den her indsats.
Men der er da ingen tvivl om, at der i hvert fald er et stort misforhold mellem det, som nogle af regeringspartierne lovede danskerne før valget, og hvad vi oplever nu.
Morten Østergaard (RV), 2014-05-20:
Man kan altid diskutere, hvor mange ressourcer man vil bruge på forskellige formål.
Jeg vil bare lige for også at knytte an til den samlede mængde spørgsmål her sige, at i 2011 fandt tolderne ca. 11 kg kokain, i 2012 steg tallet til 18 kg og faldt så lidt i 2013 til 15 kg.
Det er bare for at sige, at der faktisk er en ganske effektiv indsats, men i forhold til spørgsmålet om, hvorvidt vi er glade for, at der er et samarbejde i EU også på det her område, er svaret ja.
Det her er grænseoverskridende kriminalitet, og det giver da rigtig god mening at samarbejde på tværs af landegrænserne og også have nogle fælles spilleregler.
Så det er vi ikke kede af i regeringen.
Frank Aaen (EL), 2014-05-20:
Vi er selvfølgelig enige i, at det her med at lave sådan nogle grænsebomme, der er røde og hvide, nede ved grænsen til Tyskland, ikke skulle hjælpe noget som helst på noget som helst.
Det er vi helt enige i, men det ændrer jo ikke ved, at indretningen af den danske kontrol med, om der er folk, der smugler ting ind og ud af Danmark, jo i høj grad er bestemt af EU-regler og Schengenregler.
Det er mit første spørgsmål: Burde vi måske ikke lige kigge på, om vi skulle have frihed til at tilrettelægge den kontrol, som vi har lyst til?
Det andet er: Antallet af toldere, altså folk, der er eksperter i at spotte folk, der prøver at snyde, er jo faldet dramatisk, og skulle vi ikke også lave om på det?
Jeg tror, at det giver overskud at ansætte nogle flere toldere.
Stine Brix (EL), 2014-05-20:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, hvorfor der skal være plastikkirurgisk kompetence til stede, hvis man alene ønsker hormonbehandling.
Flemming Møller Mortensen (S), 2014-05-20:
Mange tak, formand.
Man må sandelig sige, at denne eftermiddag står i de transkønnedes tegn.
Vi har netop behandlet to lovforslag fremsat af regeringen, som markant skulle forbedre de transkønnedes vilkår og rettigheder i Danmark.
Det afspejler også, at det, der er skrevet i regeringsgrundlaget, bliver der fokuseret på, og det bliver der handlet på grundlag af.
Enhedslistens beslutningsforslag her vil sikre transkønnedes ret til selv at vælge behandling, og Enhedslistens forslag vil også sikre transkønnedes ret til selv at vælge behandlingssted.
Jeg vil blot sige, at det altså er en ret, som ingen andre patienter og borgere har, når det drejer sig om behandling i det offentlige sundhedsvæsen.
Jeg kan måske komme i tanke om nogle enkelte grupper, der har rettighederne, men det er de borgere, som selv betaler kosmetiske operationer.
De kan tillade sig at stille de her krav.
I det offentlige sundhedsvæsen skal der lægges vægt på faglige vurderinger.
Det skal være sådan, at den faglige vurdering sker i et samarbejde med og i en dialog med patienten, også når det gælder udredning og behandling af transkønnede.
Sundhedsstyrelsen anser vejledning og rådgivning af transkønnede som en højt specialiseret funktion.
Det har jeg ikke lyst til at kritisere Sundhedsstyrelsen for.
Jeg vil gerne anerkende Enhedslistens synspunkt om, at det godt kunne være ønskeligt med flere behandlingssteder.
Men som sagt vil jeg ikke kritisere Sundhedsstyrelsen og specialeplanlægningen for, at det ikke er andre steder.
Men vores land udvikler sig.
Jeg er selv som nordjyde bekendt med, at Aalborg Universitet har fået det eneste sexologiske institut ved et universitet.
Det kunne jo godt give muligheden for, at man der kunne have de højt specialiserede funktioner, men det afhænger selvfølgelig af, om de indgiver en ansøgning om det.
Det kunne være godt.
Vi, der har engageret os meget i det her område med transkønnede, har i årevis hørt om dårlig omtale og dårlige oplevelser på Sexologisk Klinik på Rigshospitalet.
Jeg tror ikke, det er så galt, som det bliver omtalt, men jeg tror, det kunne være godt alene af den grund, hvis man kunne få en faglig sparring med et andet sted med en højt specialiseret funktion i det vestlige Danmark, men det må ikke gå ud over kvaliteten.
Socialdemokraterne støtter ikke det her forslag, men vi drøfter meget gerne med Enhedslisten og andre partier de fælles synspunkter og ønsker, der måtte være for at sætte en endnu bedre ramme for behandlingen af transkønnede i Danmark.
Jane Heitmann (V), 2014-05-20:
I dag førstebehandler vi B 85, som er et beslutningsforslag fra Enhedslisten om behandling af transpersoner.
Beslutningsforslaget er fremsat på baggrund af en kritik fra Amnesty International, som bl.a. kritiserer Sexologisk Kliniks behandlingsformer og psykiatriseringen af transpersoner.
Det ligger i forlængelse af L 82 og L 189 om juridisk kønsskifte og deraf følgende konsekvensændringer af sundhedsloven, som vi netop har behandlet her i Folketingssalen.
Enhedslisten foreslår med beslutningsforslaget her at bryde med Sexologisk Kliniks monopol.
Lad mig understrege, at uanset hvem man er, hvilket køn man har, hvilken seksuel orientering man har, eller hvilket tøj man går i, har man krav på en værdig behandling.
Fra Venstres side har vi stor sympati for forslaget.
Det afspejler en reel problematik, som mange af os her i Folketinget jo arbejder med i det daglige, nemlig hvordan vi sikrer, at alle grupper i Danmark – både det store flertal og de helt små minoriteter – får den bedste behandling i det danske sundhedsvæsen.
Angående det nævnte monopol er der for mig at se to ting i det.
For det første har der ifølge Sundhedsstyrelsen aldrig været andre klinikker, som har søgt om tilladelse til behandling af transpersoner.
Jeg finder det derfor i udgangspunktet svært at tale om et monopol.
Når det er sagt, vil jeg gerne gøre det klart, at Venstre bakker op om Sundhedsstyrelsens specialeplanlægning.
For det andet efterlyser Enhedslisten den vejledning, som Sundhedsstyrelsen i november 2012 annoncerede at man arbejdede på.
Så vidt jeg er orienteret, kommer Sundhedsstyrelsen inden for få uger med en ny vejledning.
Beslutningsforslaget her tager derfor afsæt i en problematik, som Sundhedsstyrelsen reelt allerede har sat i proces.
Fra Venstres side vil jeg gerne gøre det klart, at transpersoner såvel som andre patientgrupper skal mødes med behandlingstilbud af høj kvalitet, og det gælder i særdeleshed, fordi behandlingen ofte er irreversibel.
Vi kan fra Venstres side ikke støtte forslaget her, fordi vi ønsker at afvente den kommende vejledning fra Sundhedsstyrelsen, som forventeligt sendes i høring ultimo maj.
Nick Hækkerup (S), 2014-05-20:
Med al respekt: Vil man virkelig gøre op med specialeplanlægningen i Danmark?
Er det virkelig det, der er Det Konservative Folkepartis synspunkt?
Er det virkelig den pris, man er klar til at betale?
Vi har jo andre eksempler på specialer, som er så specialiserede, at vi siger, at for at sikre den nødvendige kvalitet, for at sikre den nødvendige helhed i behandlingen, kan man kun gøre det ét sted i landet.
Det er klart, at uanset hvor det sted ligger, øst eller vest, vil der være nogle, der skal rejse til det.
Det kan jo ikke ligge tæt på os alle sammen, selv om vi er et lille land, guderne skal vide det.
Sådan må det jo være.
Når det er sagt, må vi jo sige, at noget af det, som jeg synes der er grund til at kigge på, er, at når diagnosen er givet, når udredningen er gennemført og der skal laves vedligeholdelsesbehandling osv., kan man da godt se på, om det kunne foregå andre steder.