runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-05-31:
Det, jeg meget tydeligt giver udtryk for, og som er Socialdemokraternes holdning, er, at der bliver gjort et stykke arbejde i forhold til bevaring af træskibene og der skal gøres en indsats.
Jeg siger i og for sig også indirekte i min ordførertale, at behovet sikkert er stigende.
Det er sådan, at træskibe rådner.
Det er en proces, der er i gang hele tiden, og det bliver ikke billigere at lave en bevaring af træskibene, uanset om det er skibe, der er i museumsregi, eller det er de skibe, som måtte være bevaringsværdige, og som er i privat- eller foreningsregi.
Så ja, der er lyttet rigtigt fra Dansk Folkepartis side til, at nu synes jeg, nu synes vi, at vi skal tage at prøve at arbejde på en formulering til en beretning, som kan leveres til kulturministeren, og som er rettelinjen og rettesnoren fra Folketinget.
Kim Andersen (V), 2012-05-31:
Jeg vil i og for sig gerne sige tak til den socialdemokratiske ordfører for den tilgang, han som ordfører for et regeringsparti udviser her, for det bliver jo helt klart sagt, at man er bevidst om, at der er et øget behov, og at man er villig til at imødekomme det for at bevare den del af vores kulturarv, som udgøres af træskibe.
Det vil jeg gerne takke for, for det synes jeg er et nyttigt statement.
Jeg tror ikke, at jeg overfortolker.
Jeg tror, at den er nogenlunde samlet op.
Så lytter jeg mig også til, at hr. Flemming Møller Mortensen siger: Lad os så prøve at samles i Kulturudvalget om det, vi herinde lidt teknisk kalder for en beretning.
Og hvad er formålet med at lave en beretning?
Det er jo altså, at man vil noget med den.
Det er jo noget ud over det, der er, og det vil jeg også gerne kvittere for.
Det er altså en nyorganisering, og det er en åbenhed over for at afsøge mulighederne for at tilføre området nye penge.
Jeg går ud fra, at det er en rimelig fortolkning af det, ordføreren her har sagt, og til det vil jeg gerne sige, at det synes jeg er en rigtig fornuftig tilgang til det, og så skal vi alle sammen bevare benene på jorden og være realistiske.
Men det, at vi erkender, at her er en væsentlig kulturarv, at der skal gøres mere, end der bliver gjort i dag, at vi skal afsøge mulighederne for at få tilført nye midler, og at vi skal finde ud af en ny organisering af området, så vi kan få en synergi, synes jeg er en god begyndelse for en beretning i kulturudvalgsregi.
Er det rigtigt forstået?
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-05-31:
Jeg synes, at det vigtigste og det rigtigste, vi kan gøre her fra Folketingets side, er at sende de rigtige signaler til dem, der skal handle.
Jeg synes, at vi med en beretning, forhåbentlig med en bredde i Kulturudvalget, kan sende et rigtigt signal til alle de interessenter, ejere, foreninger og organisationer, som arbejder på det her område, om, at vi bredt politisk har forstået deres budskab, og at vores intentioner er sande og rigtige og jo også naturligvis skal munde ud i noget handlingsorienteret.
Jeg har lyttet med stor opmærksomhed til det, kulturministeren sagde i sin tale, nemlig, at kulturministeren vil lytte til os ordførere fra Folketingets partier og lytte til det, vi måtte komme frem til.
Det er en rigtig gunstig og fornuftig måde at få bredde i politik.
Kulturpolitik egner sig rigtig godt til bredde i beslutningerne, og derfor tror jeg også, at det må være det rigtige.
Det springende punkt, og der, hvor hr. Kim Andersen jo naturligvis forsøger sådan at få mig til at svare helt konkret, er i forhold til det økonomiske.
Men her vil jeg tillade mig at sige, at jeg ved, at både hr. Kim Andersen og hr. Alex Ahrendtsen har erfaring i det politiske.
Vi er alle sammen klar over, hvordan kulturbudgettet ligger, og det kan være vanskeligt, endog rigtig, rigtig vanskeligt, at lave prioriteringerne.
Men hvis vi har intentionen og vi bruger alle gode kræfter på det både internt i forhold til det, der er finansloven, og også eksternt, i forhold til hvad der måtte være af eksterne midler, tror jeg at vi kan nå et yderligere stykke vej end det, man gør i dag.
Kim Andersen (V), 2012-05-31:
Nu må ordføreren ikke misforstå det.
Det er ikke for at være unødig skarp, men jeg bliver nødt til lige at være lidt præcis.
Nu bliver vi lidt mere operationelle, når vi direkte og indirekte nikker til hinanden om en beretning i Kulturudvalget.
Der må det, hvis der skal være indhold i ordførerens pænt fremførte tale, være sådan, at det er et tilsagn om at ville sætte nogle forpligtende ord på papir i en beretning om mulighederne for at afsøge midler til området – læg mærke til, at jeg siger mulighederne for at afsøge nye midler til området – og reorganisere området, sådan at man kan opnå en øget synergi i drift og vedligehold af det her område.
Det burde ikke være en overfortolkning, ellers er vi jo derhenne, hvor det begynder at blive meningsløst at lave en beretning.
Det vil jeg gerne have at ordføreren bekræfter.
Flemming Møller Mortensen (S), 2012-05-31:
Det var også straks en mere rund formulering.
Men det kan jeg godt bakke hr. Kim Andersen op i.
Det, der skal være formålet med en beretning, skal være en styrkelse af det, der er intentionen bag Dansk Folkepartis beslutningsforslag her.
Så enkelt er det.
Men processen frem mod en beretning foregår naturligvis ikke her på talerstolen.
Den foregår i Kulturudvalgets regi, det er næste skridt, og det vil jeg glæde mig rigtig meget til.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-05-31:
Tak for ordene.
Skibsbevaringsfonden har i mange år fået 3,5 mio. kr. hvert år, også før finanskrisen.
Det, forslaget handler om, er de skibe, som er i privat eje eller i foreningseje.
Forslaget går simpelt hen ud på, at vi finder nogle flere penge end de 3,5 mio. kr., så de private og foreningerne har nogle penge til at vedligeholde deres skibe.
Det er ikke til driften; den klarer de selv.
Næh, det er, hvis der pludselig opstår et akut behov for at vedligeholde.
Det er det, forslaget går ud på.
Det, jeg så hører ordføreren sige, er, at man vil undersøge.
Er det rigtigt forstået?
Hans Vestager (RV), 2012-05-31:
For mig er det sådan, at jeg ikke vil udstede nogen løfter.
Jeg vil vide, hvordan det her egentlig er, inden man begynder på det.
Nu har vi jo, og det har vi fået beskrevet af det arbejde, som hidtil er blevet udført, siden 1990 ydet støtte til adskillige projekter, og denne Skibsbevaringsfond har pant for 50 mio. kr.
Det er jo et godt stykke arbejde.
Der står i bemærkningerne til forslaget: »En lang række af de større bevaringsværdige skibe har hidtil tjent til deres eget vedligehold ved at udføre chartersejladser, men finanskrisen har været ødelæggende, og flere rederier er gået ned.«
Det var det, jeg henholdt mig til.
Det er derfor, jeg er langsom til sådan at komme med bemærkninger om, at det er hjerteblod, og at det da skal støttes og sådan noget i den tankegang.
Men når jeg begynder med at citere og fortælle om skibenes betydning, er det udtryk for, at her er der noget, som der skal være større viden om, og så må vi håbe på, at der er nogle, der vil komme med pengene.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-05-31:
De »nogle«, der skal komme med pengene, er jo os, heriblandt også ordføreren.
Grunden til, at nogle af de her skibe gik konkurs, var jo driftssiden, og det har Skibsbevaringsfonden ikke noget at gøre med.
Det, vi taler om, er, hvordan vi bevarer dem, hvordan vi hjælper private og foreninger med at finde nogle penge, så de kan bevare deres skibe.
Så mit spørgsmål skal egentlig igen bare være: Vil ordføreren sammen med os andre, de ordførere, der allerede i dag har talt, nemlig Socialdemokratiets og Venstres ordførere, være med til at finde nogle penge et eller andet sted, så vi kan hjælpe disse godhjertede frivillige?
Hans Vestager (RV), 2012-05-31:
For mig er det afgørende, at hvis man skal have penge, skal argumenterne være i orden.
Argumenterne skal være i orden.
Man kan ikke nøjes med at sige hjerteblod og kulturarv.
Der skal større viden til for, at man kan sige, at det er dette område, der primært skal prioriteres frem for andre.
Som jeg gjorde opmærksom på, har vi jo otte museer, som har det maritime som en del af deres forpligtelse.
Det var bare det, jeg ville minde om allerede på forhånd.
Man må gøre sig arbejdets omfang klart på forhånd, så man ikke går i gang med noget og bliver alt for skuffet på et senere tidspunkt.
Så positivitet, men ingen løfter.
Alex Ahrendtsen (DF), 2012-05-31:
Skal jeg så forstå det sådan, at hvis vi nu kan finde en formulering, som betyder, at vi måske er lidt bredere i vores hensigtserklæringer, så vil Socialdemokratiet være med?
Og vil Socialdemokratiet så også være med til måske at finde nogle penge til dette område, hvis vi kan finde fælles fodslag i udvalgsbehandlingen?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2012-05-31:
Jeg vil gerne beklage, at jeg brugte ordet eder, men jeg synes, at ordvalget i bemærkningerne til forslaget er meget, meget hårdt, i forhold til at det, der er realiteten, er, at der er tale om en ekstra bevilling, og der er ingen grund til at anklage regeringen for at ville bryde det europapolitiske samarbejde, som fungerer rigtig godt, og som vi er glade for.
Jeg kan ikke se, at der på nogen måde skulle være nogen negative intentioner bag det, at der bliver givet en ekstra bevilling, og at det skulle være at bryde det samarbejde, som fungerer rigtig godt.
Eva Kjer Hansen (V), 2012-05-31:
Det er ikke, fordi forslagsstillerne har noget imod, at der er givet en ekstrabevilling.
Det, vi har noget imod, er, at der ikke har været nogen som helst drøftelse, inddragelse eller orientering – der har ikke været nogen som helst kontakt til V og K.
Det er, uanset om ordføreren kan lide det eller ej, at bryde med 20 års sammenhold om tildeling af EU-oplysningsmidler, fordi der har været en tradition for, at man snakkede sammen om indsatsen.
Det, der jo stadig udestår, er en forklaring på, hvorfor man har valgt ikke at tage kontakt til Venstre og De Konservative, men er gået enegang sammen med Enhedslisten.
Måske kunne ordføreren give en forklaring på det?
Det er ikke lykkedes indtil nu, men nu kunne vi måske få den.
Orla Hav (S), 2012-05-31:
Det er hævet over enhver tvivl, at man skal være ordentlig over for de dyr, man påtager sig ansvaret for.
Det er også hævet over enhver tvivl, at det at udsætte dyr for seksuelle overgreb ikke er et tema, som vi på nogen måde har nogen sympati for.
Men hvis man færdes uden for Christiansborg, møder man ikke sjældent udsagnet om, at Folketinget lovgiver og blander sig i for meget.
Det meste af tiden forsøger jeg at gendrive det, fordi der ofte er gode argumenter for at beskæftige sig med et emne.
Vi taler om et forslag, der nu for tredje gang inden for 2 år skal behandles her i Tinget.
Begge de foregående gange har et stort flertal afvist, at der skulle være grundlag for at lovgive.
Vi behandler et emne, der i samme periode har været behandlet i Det Dyreetiske Råd, som ministeren gjorde rede for.
Resultatet var, at et stort flertal af disse indsigtsfulde folk i dyrespørgsmål ikke fandt grundlag for at gennemføre lovgivning.
Vi behandler et emne, nemlig dyrevelfærd, der her i Tinget gentagne gange prioriteres endog meget højt – heldigvis.
Hertil kommer, at vi allerede i dag har en lovgivning, der beskytter dyr mod overgreb – heldigvis.
På den baggrund kan jeg ikke forstå Dansk Folkepartis bevæggrunde til igen at sætte dette emne på Tingets dagsorden.
Måske skal vi søge i helt andre lag i det menneskelige sind end hensynet til dyr.
Er det ønsket om at skabe mistro, mistænksomhed eller anden afstandskabende adfærd mellem mennesker, der driver det her ønske om igen og igen at sætte det her på dagsordenen?
Disse begrundelser kan give anledning til at pege fingre ad andre.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-05-31:
Det var da en noget overraskende argumentation, man kunne høre til sidst, nemlig at det insinueres, at Dansk Folkeparti skulle fremsætte det her forslag gang på gang alene ud fra et ønske om at pege fingre ad andre.
Så kan jeg da oplyse hr. Orla Hav om, at det overhovedet ikke er derfor.
Det er, fordi vi tænker meget på dyrenes ve og vel i modsætning til hr. Orla Hav, kan jeg næsten forstå på det, som synes, at vi måske kunne se på, om der var andre steder, hvor der var mere behov for bedre lovgivning.
Vi genfremsætter jo det her, fordi vi synes det er vigtigt, og fordi vi synes, det er helt unaturligt, at man ikke har en klar hjemmel i lovgivningen.
Jeg ved ikke, om hr. Orla Hav har forberedt sig så meget på debatten, det lyder det ikke til, men grunden til, at det er blevet genfremsat, er, at der er lavet en undersøgelse, der viser, at ca. en femtedel af dyrlægerne har oplevet eller har haft mistanke om, at et dyr er blevet seksuelt misbrugt.
Jeg ved ikke, om man ikke kunne forestille sig, at der var et pænt stort mørketal, i og med at folk ikke render hen til dyrlægen med det.
Så det kunne godt være, at det var mere udbredt, end man lige regnede med.
Så er det bare, at jeg igen vil spørge: Mener hr. Orla Hav ikke, at det sender et forkert signal til folk om, at det er o.k. når der er sådan en uklar lovhjemmel?
I den rapport, jeg henviser til, er der jo bl.a. en dyrlæge, der skriver, at han er blevet ringet op af folk, der spørger, om det er o.k. at have sex med sine dyr, fordi folk ikke er helt klar over, om det er o.k. eller ej.
Orla Hav (S), 2012-05-31:
Ministeren gjorde rede for, at det var dyrlæger, som havde fundet de her ganske få tilfælde i en periode på 23 år, hvor de havde praktiseret.
Det er så negligerbare tal, at det er helt uforståeligt, at det gøres til et kæmpestort problem.
Jeg synes, at det er ærgerligt, at man bliver ved med at bære det her frem på en formodning om, at der nok er nogle mørketal eller nogle mørkemænd, der er ude at gøre et eller andet forfærdeligt.
Jeg tror, at vi alle tager afstand fra det her tema.
Jeg tror, at vi alle sammen gerne vil have, at man behandler dyr ordentligt.
Og vi er lovgivningsmæssigt dækket ind på det her felt.
Det har Folketinget sagt gentagne gange, og det er oven i købet blevet udtalt af Det Dyreetiske Råd, som består af de mest indsigtsfulde folk på området.
Derfor er det, at jeg ikke forstår, at man bliver ved med at rode rundt i det her emne.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-05-31:
For alle vore nabolande er det åbenbart ikke så unaturligt.
Jeg kan nævne, at bl.a. Norge, Tyskland, Storbritannien, Holland, og Sverige er på vej med et forbud.
Jeg kan også nævne flere delstater i USA, men det er så ikke lige vores naboer.
Vi bliver sådan et lille slaraffenland, hvortil folk kan komme og misbruge dyr.
Når alle andre lande måske godt kan se, at der er et problem, og derfor har taget skarp afstand fra det, forstår jeg bare ikke, hvorfor regeringspartierne ikke også godt kan se, at der kan være et problem, altså når samtlige nabolande rundtomkring og i øvrigt også lande, der ligger længere væk, har et forbud – når de kan se, at der er et problem.
Erling Bonnesen (V), 2012-05-31:
Spørgeren nåede jo faktisk selv at levere svaret.
Nej, naturligvis er det ikke det.
Så svaret er allerede givet.
Der er ikke behov for yderligere.
Lotte Rod (RV), 2012-05-31:
I Det Radikale Venstre har vi også drøftet det her forslag, og vi har forsøgt at leve op til alle fordomme om radikale og prøvet at kigge på argumenterne fra både den ene og den anden side.
På den ene side er det helt afgørende for os, at dyr bliver behandlet godt, og at man har de regler, der skal til, for at dyr ikke bliver misbrugt.
På den anden side er vi i Det Radikale Venstre helt principielt modstandere af at lave overlovgivning og lave symbollovgivning.
Som reglerne er i dag, er menneskers seksuelle omgang med dyr allerede forbudt efter dyreværnslovens § 1, hvis dyret derved udsættes for smerte, lidelse, angst, varigt men eller væsentlig ulempe.
Derudover er det forbudt at trænge sig ind på en anden mands grund og udnytte hans dyr.
Med det sagt er det her jo et forslag, som har været behandlet tidligere, det er blevet grundigt undersøgt, og der findes allerede lovgivning på området, der dækker det.
Derfor kan vi i Det Radikale Venstre ikke støtte forslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-05-31:
For et par uger siden var der en historie, der blev beskrevet på www.ekstrabladet.dk.
Jeg kan ikke huske datoen i hovedet, for jeg har ikke fået historien med herned i salen, men den handlede om, at en mand var gået ind i en anden persons have og havde misbrugt hunden.
De melder det selvfølgelig til politiet.
Politiet melder så tilbage, at de ikke kan gøre noget i forhold til dyremishandling, men at de vil gøre noget i forhold til blufærdighedskrænkelse, da han selvfølgelig har stået uden tøj på, plus at han er trængt ind på en anden persons grund.
Men det med at have misbrugt dyret mente de ikke de havde en klar lovhjemmel til at gøre noget ved.
Når hr. Per Clausen så sætter spørgsmålstegn ved, om der er behov for at lave en ændring for at give en klar lovhjemmel, vil jeg spørge, om hr. Per Clausen ikke kan se, at det i sådan et tilfælde som det her er helt tudetosset.
Altså, politiet kan godt se, at det er sket, og ved, hvem der har gjort det, men de vælger selv at sige til ejeren: Ved du hvad, det kan vi desværre ikke gøre noget ved, for vi har ikke en klar lovhjemmel. Det skriger jo til himlen om, at der er brug for, at der sker en lille opstramning, for at man får et bedre incitament til at kunne gå ind og tage fat i de her sager.
Per Clausen (EL), 2012-05-31:
Politiets handling her må jo være baseret på det grundsynspunkt, at dyret ikke har lidt skade, for hvis dyret havde lidt skade, er der jo en lovhjemmel til at gribe ind.
Så vil jeg måske advare mod at bruge Ekstra Bladet som sandhedsvidne, også i den her slags sager.
Det er ikke så længe siden, at vi i Ekstra Bladet, tror jeg det var, kunne læse, at ministre nu havde fået deres løn forhøjet med 31 pct.
Det viste sig så, at det bare var, fordi journalisterne fra Ekstra Bladet ikke rigtig var i stand til at læse lovteksten.
Orla Hav (S), 2012-05-31:
Det kunne være, at det er, fordi den danske lovgivning allerede er så robust.
Der er jo ikke nogen her, der står og siger, at det her er acceptabelt.
Det er det, hr. Dennis Flydtkjær sådan forsøger at pådutte os.
Det siger vi jo ikke.
Derimod siger vi, at der er en lovgivning, der allerede tager højde for at beskytte dyrene i dag, og det synes vi er både glædeligt og ordentligt.
Der er ikke nogen, der har sympati for det her tema, og jeg forstår stadig væk ikke, at det her igen og igen skal fremsættes af Dansk Folkeparti, fordi man frygter nogle mørkemænd et eller andet sted.
Det kan jeg simpelt hen ikke få ind i mit hoved.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-05-31:
Når nu man mener, at lovgivningen er så god og så dækkende, kunne man så forestille sig, at den blev rullet ud på andre områder?
I dag har vi jo en klar lovhjemmel, der siger, at man f.eks. ikke må misbruge en handicappet seksuelt.
Kunne man så godt forestille sig en lov om, at hvis den handicappede ikke har lidt angst eller været udsat for væsentlig ulempe eller smerte, må man godt seksuelt misbruge og voldtage vedkommende?
Svaret er selvfølgelig: Nej, det må man ikke.
Her har vi en klar lovhjemmel, der siger, at det vil vi ikke acceptere, det er forbudt.
Hvorfor er det, at det skal være så vagt, når det handler om sex med dyr?
Hvorfor kan vi ikke have den samme klare lovhjemmel her?
De kan jo heller ikke nødvendigvis fortælle, at de er blevet misbrugt.
Er det så i orden?
Det er det selvfølgelig ikke.
Jeg forstår bare ikke, hvorfor man ikke kan se, at vi skal have en klar lovhjemmel på dyrevelfærdsområdet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-05-31:
Først vil jeg sige tak til ministeren for en meget grundig redegørelse.
Den er jeg meget glad for.
Det er rigtig, at det er en sag, der har været oppe mange gange i Folketinget, men det nye er jo netop den her undersøgelse, som Justitsministeriets Forskningskontor er kommet med.
Som ministeren siger, er det omkring 17 pct. af dyrlægerne, der har oplevet eller haft mistanke om seksuelt misbrug af dyr.
Jeg synes faktisk, at det er et meget højt tal, modsat ministeren, som syntes, det var et lavt tal.
Jeg kunne forestille mig, at de nok var lidt mere lede ved det og måske lod dyret lide endnu mere derhjemme.
Jeg vil høre, om ministeren kan bekræfte, at det faktisk var nøjagtig samme resultat, som en undersøgelse i Norge viste før den danske, hvilket resulterede i, at man i Norge lavede et forbud mod seksuelt misbrug af dyr.
Det kan jo virke lidt sjovt, at de norske politikere og den norske stat kan se, at det er et problem, at der er et så stort antal dyrlæger, der har haft mistanke om seksuel udnyttelse, mens ministeren siger, at det faktisk er et ret lavt antal.
Jeg synes da, at det er lidt sjovt, at man kan have den modsatte argumentation.
Mette Gjerskov (S), 2012-05-31:
Jeg synes, det er vigtigt, at vi træffer beslutning i Danmark om, hvad vi synes.
Jeg synes også, det er vigtigt at holde fast i, at de her 17 pct. var dyrlæger, der havde haft en mistanke, og at de i gennemsnit havde tilset dyr i 23 år.
Jeg tør slet ikke tænke på, hvor mange tusinde dyr en dyrlæge kan nå at tilse på 23 år.
Jeg synes også, det er vigtigt at holde fast i, at når man så spørger Rigspolitiet, Reden, Sexarbejdernes Interesseorganisation og Dyrlægeforeningen siger de, at dyresex, -shows, -klubber og -bordeller ikke er noget, de kender til.
Så samlet set må jeg sige, at jeg ikke mener, at der er grundlag for det her.
Folketinget har behandlet det her beslutningsforslag så mange gange i forskellige afskygninger, og jeg kan ikke se, at noget er ændret ved det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2012-05-31:
Jeg synes, det sidste var et lidt tomt argument.
Jeg ved ikke, om man kunne forestille sig et bordel, hvor der var kvinder til højre og grise og heste til venstre.
Jeg synes, det lyder lidt søgt, at man spørger sexarbejdere, om de har oplevet dyresex.
Det tror jeg ikke er så realistisk.
Jeg vil gerne spørge ind til noget andet, som ministeren sagde i sin redegørelse, og det var, at hun mente, at man var dækket ind af den nuværende lovgivning.
Der må jeg sige at jeg er stærkt uenig.
Jeg synes jo, at der er en meget uklar lovhjemmel, når man siger, at dyr skal have lidt væsentlig ulempe eller være udsat for smerte.
Man kan jo af naturlige grunde ikke spørge dyret.
en så uklar i lovhjemmel, som politiet i øvrigt har svært ved at bruge, fordi de netop også har svært ved at finde ud af, om det er foregået eller ej, for hvordan beviser man lige, at et dyr er blevet misbrugt?
Mette Gjerskov (S), 2012-05-31:
Jamen hjemmelen bliver da ikke klarere af, at man laver et generelt forbud.
Der, hvor usikkerheden opstår, er i spørgsmålet om, hvorvidt der overhovedet er foregået noget med det dyr.
Derfor kan jeg ikke se, at vi på nogen måde kan gøre det klarere.
Det må jo bero på en vurdering blandt eksperter, der tilser dyret, om det har været udsat for seksuel omgang, og om det har lidt skade af det.
Det vil stadig væk bero på den konkrete situation.
Erling Bonnesen (V), 2012-05-31:
Tak for det.
Lovforslagsændringerne i dette beslutningsforslag er stort set identiske med dem, der var i B 176, som vi behandlede her i salen i maj 2010.
Ligesom dengang er vi i Venstre selvfølgelig enige med forslagsstillerne i, at man naturligvis ikke skal mishandle dyr, og at man ikke skal påføre dyrene smerte, angst, lidelse, varige men eller anden form for væsentlig ulempe.
Det skal man naturligvis ikke; det tager vi skarpt afstand fra.
Det fremgår også af dyreværnslovens § 17, at det er forbudt at bruge dyr til filmoptagelser, hvis dyret herved påføres væsentlig ulempe.
I Venstre synes vi, at der således er lovgivningsmæssig hjemmel til at skride ind over for personer, som misbruger dyr som her beskrevet.
Det står anført i beslutningsforslaget, at et forbud kunne have en præventiv effekt, men her må man nok sige, at det i forvejen er så få mennesker, der bruger dyr på den her måde, at det næppe vil have en sådan præventiv effekt.
Jeg tror desuden, at de fleste, nærmest alle, er udmærket klar over, at i vores samfund og i vores kulturkreds er de her omtalte handlinger nogle, som vi alle tager skarpt afstand fra.
Et forbud ville desuden være meget vanskeligt for politiet at håndhæve, og vi synes ikke, at man skal indføre noget, som ikke kan håndhæves.
Derfor kan vi i Venstre ikke støtte forslaget.
Så skulle jeg hilse fra Liberal Alliance, som ikke havde mulighed for at være her, og sige, at de også afviser forslaget.