runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benedikte Kiær (KF), 2011-12-21:
Jamen nu må jeg blot sige, at regeringen jo har siddet i opposition i 10 år uden overhovedet at kunne komme med et bud på, hvor regeringen så mener den her fattigdomsgrænse skal ligge.
Og grunden til, at jeg kommer med en kritik af hr. Jesper Petersen er jo blot, fordi den tidligere regering bliver kritiseret, når den nuværende regering så ikke engang kan komme med en tidsplan for, hvornår man er færdig med arbejdet.
Men i forhold til en fattigdomsgrænse vil jeg stadig væk fastholde, at et relativt fattigdomsbegreb og det at definere en fattigdomsgrænse ud fra det ikke giver nogen mening, og det er jo baggrunden for, at den tidligere regering, den daværende regering, lagde frem, at man gerne ville have udarbejdet nogle fattigdomsindikatorer.
Jeg ved ikke, om hr. Jonas Dahl ikke hørte mit svar.
Og med hensyn til det om, at det arbejde, vi satte i gang, ikke bar frugt overhovedet, må jeg svare, som jeg egentlig også svarede tidligere: Ja, det gjorde det.
I foråret afleverede vi et svar til Kommissionen om, hvordan man kunne arbejde med Europa 2020-strategien, og det var så meningen, at resultatet af det samlede arbejde på nationalt plan skulle afleveres her i 2011.
Jonas Dahl (SF), 2011-12-21:
Og spørgsmålet om, om man vil være med til at sætte en fattigdomsgrænse, er man ikke stand til at svare på her i dag.
Jeg synes, at det, der egentlig er det katastrofale i den her debat, er, at man glemmer, at der rent faktisk er nogle mennesker, der bliver ramt.
Der er nogle, som rent faktisk får det bedre, netop fordi det her lovforslag om lidt bliver vedtaget, og derfor er det også lidt paradoksalt gang på gang at høre, at den borgerlige side overhovedet ikke vil svare på noget i forhold til uligheden og på, om man vil være med til at sætte en fattigdomsgrænse.
Det kan da ikke være så svært.
Vil man fra den borgerlige side, vil man fra De Konservatives side være med til at sætte en fattigdomsgrænse?
Stine Brix (EL), 2012-01-10:
Jeg har som mange andre ikke forstået, hvordan det kan være, at der gælder helt andre regler, hvis man har en sygdom i mundhulen eller i tænderne, i forhold til hvis man har en sygdom et hvilket som helst andet sted i kroppen, men faktum er, at det gør der.
Hvis man brækker et ben, kan man heldigvis hurtigt komme på skadestuen og blive lappet sammen igen, men hvis man tilfældigvis er født med en sygdom, som betyder, at ens tænder knækker, har det hidtil været sådan, at man ikke kan få en behandling.
Så skal man selv betale, for nogles vedkommende, som vi har hørt flere gange i dag, helt op til flere hundrede tusind kroner om året.
Derfor er vi i Enhedslisten rigtig glade for, at vi kunne lave en aftale med regeringen på det her område om at tage dette forslag med i finansloven.
Her tager vi fat på nogle af de urimeligheder, som følger af, at man i Danmark stadig har brugerbetaling på sygdomme i tænderne og i mundhulen.
Hvis der sidder nogle derude, som f.eks. har paradentose, som har diabetes eller epilepsi eller bruger medicin, som betyder, at de har sygdomme i tænderne og mundhulen, som vi andre ikke kender til, kan jeg godt forstå, hvis de spørger: Hvad med mig?
Vi ved også, at der er store grupper af befolkningen, som aldrig eller meget sjældent går til tandlæge af den simple årsag, at de ikke har råd til det.
Så sent som sidste forår viste en undersøgelse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, at hver femte voksne dansker ikke har været til tandlægen i mere end 3 år, og det betyder selvfølgelig, at i den gruppe, som ikke har en særlig høj indkomst, ser vi også langt flere sygdomme i tænderne og i mundhulen, end vi behøvede at gøre.
Så brugerbetaling på tandlægebesøget er i den grad med til at skabe ulighed, både i forhold til de danskere, som har en lav indkomst, og i forhold til de danskere, som har en særlig sygdom.
Der er ingen tvivl om, at det ville have været både rimeligt og langt bedre, hvis vi kunne have omfattet mange flere borgere, end det her forslag lægger op til, og derfor vil vi fra Enhedslistens side arbejde videre med at få brugerbetaling helt væk fra tandlægeområdet.
Og jeg vil godt lige til den diskussion, der har været heroppe tidligere, om, at det koster mange penge, sige, at det er der ingen tvivl om at det gør.
Det står også i bemærkningerne, at den samlede brugerbetaling, som de danske borgere yder på tandlægeområdet, er 6,3 mia. kr. om året, så det er mange penge.
Men i virkeligheden er det jo i sidste ende et spørgsmål om, hvordan vi prioriterer, og bare for sådan at bringe en lille smule perspektiv ind i debatten vil jeg sige, at den sidste skattelettelse, som vi talte om i 2010, kostede 7,3 mia. kr. om året til de rigeste 10 pct. af danskerne.
Så helt umuligt er det altså ikke.
Jeg ser meget frem til den debat, som både Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre efterlyser, en samlet drøftelse af tandlægeområdet.
Det vil vi meget gerne være med til, og indtil vi når så langt, vil vi med glæde stemme for hvert et skridt, der går i den rigtige retning, for at fjerne brugerbetaling på området.
Så derfor stemmer vi naturligvis for.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-01-10:
Vi synes i Liberal Alliance, at det her forslag er meget sympatisk.
Faktisk er tandlægeområdet det eneste sted i vores egen reformplan, hvor vi har afsat flere penge til den offentlige sektor, men vi har finansieret det krone til krone, og det synes vi er vigtigt.
Vi har verdens største offentlige sektor, vi har en stat, der bruger 100 mia. kr. mere, end den får ind, og derfor er tiden ikke til at øge de offentlige udgifter.
Derfor er vi afventende, vi vil gerne følge udvalgsarbejdet, vi vil gerne gå konstruktivt ind i en dialog om, om der kan findes penge til det her, men det skal finansieres krone til krone, og det skal finansieres med besparelser.
Jonas Dahl (SF), 2012-01-10:
Som flere allerede har været inde på, drejer det her lovforslag, L 51, sig om ændringer til sundhedsloven med hensyn til tilskud til tandbehandling.
Derfor ønsker regeringen at mindske uligheden i sundhedsvæsenet, og det omfatter så også tandsundheden.
Det er vi fra SF's side meget positive over for, og vi er meget glade for, at vi nu endelig tager endnu et skridt i retning af ikke bare at mindske uligheden, men også at sikre nogle af de grupper, som faktisk har det sværest.
Derfor ønsker vi også at udvide den patientgruppe, som kan få et særligt tilskud til behandling af tandproblemer, og som på nuværende tidspunkt omfatter personer, som lider af det, der hedder Sjøgrens syndrom, eller personer, der får kemoterapi eller anden kræftbehandling.
Derfor har regeringen netop afsat 22 mio. kr., så gruppen kan udvides, og det, der fremgår af lovforslaget, er, at det så vil afvente den nærmere udspecificering, som følger fra Sundhedsstyrelsen, når man har opdateret vejledningen.
Baggrunden for det er jo, at der altså er en meget lille patientgruppe, som har haft relativt store udgifter, og det her lovforslag betyder nu, at der bliver indført et loft, således at man maksimalt kan blive pålagt en egenbetaling på 1.725 kr. årligt.
Og på den måde sørger vi jo også for, at alle patientgrupper, der falder i den kategori, er sikret en behandling af høj sundhedsfaglig kvalitet.
Så med de ord vil jeg sige, at vi er meget positive fra SF's side.
Jeg vil godt knytte en enkelt kommentar til diskussionen om særligt udsatte sociale grupper i forhold til tandbehandling, og der vil jeg gerne kvittere for, at vi med den her finanslov, som den socialdemokratiske ordfører tidligere var inde på, netop har en pulje på 16 mio. kr., som er målrettet en indsats med opsøgende tandpleje for særligt udsatte sociale grupper.
Dermed kan man også sige at der ikke bare bliver taget et skridt i den ene retning i forhold til de socialt udsatte, men også et stort skridt i den anden retning i forhold til de patienter, som har sjældne medfødte sygdomme.
Så vi tager altså hele to skridt med den finanslov, vi vedtager endeligt her i løbet af næste uge, netop i retning af at sikre en bedre tandsundhed og netop i forhold til de grupper, som måske har de allerstørste behov.
Camilla Hersom (RV), 2012-01-10:
Formålet med nærværende forslag til lov er jo helt klart at bløde en lille smule op på den iboende uretfærdighed, der findes i vores sundhedssystem, hvor nogle ydelser er helt gratis, herunder behandling hos praktiserende læge og på landets hospitaler, mens andre for en stor dels vedkommende er egenbetalte, herunder tandlægebesøg, kiropraktik og fysioterapi.
Sagen er jo, at man sjældent bestemmer, hvor i kroppen man ønsker at blive syg, ligesom visse sygdomme kan have følger, man ikke selv er herre over, og det er jo det, netop det her forslag også prøver på at gøre noget ved.
Hvis bylden sidder i ryggen, kan den behandles gratis, men skyldes den en dårlig tand, skal man selv betale.
I Danmark priser vi os normalt af den frie og lige adgang til sundhedsvæsenet, men faktum er jo, at 15 pct. i dag er brugerbetalt, og at den måde, vi har indrettet os på, medvirker til en stor ulighed i sundhed.
Det er særlig tydeligt, når det gælder tandsundheden.
Nærværende forslag er på den baggrund et skridt i en mere retfærdig retning, fordi personer med visse sjældne, medfødte sygdomme, som medfører betydelige, dokumenterede tandproblemer, nu får sat et loft over egenbetalingen til tandlægehjælp på 1.725 kr. årligt.
Blandt de mange helt overvejende positive høringssvar, der er indkommet, er der flere, der efterlyser en udvidelse af diagnosekredsen, af tilskuddet og af mulige behandlinger eller ligefrem behandlere.
I den bedste af alle verdener tror jeg at vi alle ville ønske, at al behandling i sundhedsvæsenet var gratis.
Men det er ikke muligt, hverken i den aktuelle, økonomiske situation, eller når vi ser på de forventede udgifter i fremtidens sundhedsvæsen.
Jeg har derfor også hæftet mig ved høringssvaret fra De Offentlige Tandlæger, der roser forslaget, når det gælder reduktion af ulighed i sundhed, selv om det fremhæves, at der efter foreningens opfattelse kunne være opnået mere tandsundhed og også mere lighed ved at anvende midlerne til socialt udsatte grupper af voksne.
Det synes jeg er en betragtning, vi må tage med os i det videre arbejde.
Det er for Det Radikale Venstre tydeligt, at vi i Danmark inden længe må åbne for en mere principiel drøftelse af, hvordan vi indretter vores samlede sundhedssystem, så det både bliver mere retfærdigt, socialt afbalanceret og muligt at finansiere samlet set.
F.eks. er det oplagt at starte en mere principiel drøftelse af, om brugerbetalingen er indrettet optimalt, eller om man kan finde andre løsninger, for vi har i Det Radikale Venstre den opfattelse, at brugerbetaling fortsat kommer til at spille en rolle i et sundhedssystem, hvor udgifterne kun går en vej, og det er opad.
Men indtil vi har gennemført en overordnet beslutning om en mere hensigtsmæssig anvendelse af brugerbetaling i sundhedssystemet, bidrager nærværende forslag til økonomisk at hjælpe de mennesker, der helt uden skyld og som følge af medfødt sygdom har alvorlige, behandlingskrævende tandproblemer.
Det mener vi er rimeligt, og vi kan derfor støtte forslaget.
Liselott Blixt (DF), 2012-01-10:
Det glæder mig da meget.
Jeg vil også sige, at jeg havde mine tre gamle taler med herop, hvor jeg også har rost de forslag, den tidligere opposition fremsatte, og faktisk var med til at ville arbejde på det i Sundhedsudvalget.
Jonas Dahl (SF), 2012-01-10:
Jeg vil egentlig bare rose ordføreren.
Jeg synes, at det er meget positivt, at man vælger at sige, at man støtter indholdet i forslaget, og så har jeg fuld forståelse for, at man ikke kan være med i finansieringen.
Men jeg vil egentlig bare kvittere for den positive tilgang, man har i Dansk Folkeparti til netop at imødekomme den patientgruppe, som faktisk har haft det meget svært, og nu kommer der så et konkret forslag.
Det vil jeg bare udtrykke min anerkendelse af.
Liselott Blixt (DF), 2012-01-10:
Som vi har hørt tidligere, er det jo en sag, der jævnligt er dukket op her i Folketingssalen.
I Dansk Folkeparti har vi gerne villet se en løsning på den.
Det har jeg også sagt i de ordførertaler, jeg holdt i den sidste folketingsperiode, når vi behandlede de forslag, der blev fremsat af den daværende opposition.
Derfor glæder det mig, at den nuværende regering bringer forslaget op.
Jeg kan dog ikke forstå, at man ikke har taget hele tandområdet op til revision, så vi også kunne have kigget på det for de mennesker, som lider af aggressiv paradentose eller epilepsi, eller som får medicin, som ødelægger deres tænder.
Som det også er blevet påpeget i nogle af høringssvarene, er det også vigtigt, at loven kommer de personer til gode, der har behov for det.
Der er flere, der mener, at en konkret diagnoseliste ikke vil være relevant til at afgrænse det, da det ikke er diagnosen, der alene afgør behovet.
Fokus bør være på sygdomskompleksiteten og behovet for specialiseret tandbehandling som følge af en diagnose, der indbefatter alvorlige tandproblemer hos den enkelte.
Vi er jo alle sammen enige om, at når vi ser en skævvridning på det her område, er det alene af historiske årsager.
Det var ikke nær så omkostningstungt som det, vi gør i dag.
Der er kommet en meget bedre tandsundhed og bedre metoder, og man får lov til at beholde sine egne tænder noget længere og have den kvalitet, der er ved det.
Vi er flere gange blevet enige om, at nu skal vi se på tandområdet, så mon ikke en revision ville have været en løsning på den ene eller anden måde.
Der er et stort behov for at se på området og ikke kun på det her enkelte område.
Derfor har vi i mange år arbejdet for, at flere grupper kunne få tilskud til tandbehandling.
Her taler vi om de kræftramte, der får strålebehandling eller kemoterapi, samt om patienter med sygdommen Sjøgrens Syndrom og om udviklingshæmmede.
Derfor går vi også skridtet videre.
Vi har netop stillet et ændringsforslag til den nuværende finanslovaftale, der gør, at vi har prioriteret det her område – ikke kun for dem med sjældne diagnoser, men også for dem med aggressiv paradentose.
Derfor siger vi, at det her forslag er sympatisk, og vi har selv sat det på vores finanslovforslag, og derfor siger vi ja til forslaget.
Vi er ikke med til den finansiering, som regeringen her lægger op til, da vi også, som også andre tidligere har sagt, mener, at den kommer fra øgede skatter og afgifter, som vil ramme nogle af dem, der er lavestlønnede.
Men vi støtter med de bemærkninger forslaget.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-01-10:
Jeg hæftede mig lidt ved, at det ikke virker, som om der er kommet et høringssvar ind fra Tandlægeforeningen.
Der er jo i hvert fald i Danmark to tandlægeforeninger, og det er jo lidt mærkeligt, at private og offentlige har hver deres forening, men sådan er det i dag.
Jeg har haft nogle samtaler med Tandlægeforeningen, og de sagde, at det her var et meget, meget vigtigt forslag i retning af at nedbringe den sociale ulighed på tandområdet, og det kan jeg forstå de offentlige tandlæger er lidt uenige i.
Nu er det heldigvis ikke enten-eller, det er jo faktisk sådan, at vi på dette års satspulje også fandt midler til at tage nogle skridt i retning af at hjælpe dem, som er socialt dårligt stillet, til at få adgang til tandlægerne, bl.a. ved at kommunerne skal kunne søge om midler fra en pulje, og man kan så hente nogle mennesker ind med meget dårlige tænder og meget ondt i økonomien.
Hans Andersen (V), 2012-01-10:
Så jeg vil bede om en kommentar til det.
Det lyder, som om det her simpelt hen er det bedste forslag til at prøve at begrænse ulighed i sundhed på tandområdet, altså med de her 22 mio. kr. i forhold til de 4.300 patienter, som det omfatter.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-01-10:
Mente den tidligere regering, at kræftbehandling var vigtigere end tandbehandling?
Mente den tidligere regering, at kræftbehandling tit var mere vigtig end en kunstig befrugtning og fertilitet?
Jeg tror, vi skal passe på med hele tiden at gradbøje på den måde.
Men hvis vi skal se på, hvad der skete de sidste 10 år, må man konstatere, at den tidligere regering ikke prioriterede danskernes tandsundhed særlig højt, medmindre det netop var projekter, der blev finansieret via satspuljen, til de allerallermest udsatte, dem, som måske skal nås helt nede på gadeplan.
Og mens vi var i opposition, fremsatte vi igen og igen forslag om, at man skulle prioritere de her mennesker med sjældne tandsygdomme, fordi vi kunne se, at de blev sat mellem to stole, og alligevel, på trods af at det var opgangstider under den tidligere regering, og på trods af at der var overskud på statens finanser, fandt den tidligere regering, støttet af Dansk Folkeparti, aldrig nogen sinde penge til at starte bare ét sted, hverken i forhold til patienter med aggressiv paradentose eller i forhold til de her mennesker med medfødte sjældne sygdomme.
Nu gør vi i krisetider det, at vi starter med dem med de medfødte sjældne sygdomme, og jeg synes, det er et vigtigt skridt i den rigtige retning mod igen at sætte tandsundhed på den politiske dagsorden.
Benedikte Kiær (KF), 2012-01-10:
Med dette lovforslag vil personer med medfødte sjældne sygdomme, som indebærer betydelige, dokumenterede tandproblemer, skulle sikres en maksimal egenbetaling på 1.725 kr. om året for tandbehandlinger.
Dermed sidestilles denne patientgruppe med personer, som har Sjøgrens syndrom, eller dem, der på grund af kræftbehandling med strålebehandling i hoved eller halsregion eller på grund af kemoterapi har dokumenterbare tandproblemer og dermed behov for tandbehandling.
Lovforslaget berører således grupper, som har nogle betydelige omkostninger til tandbehandling netop på grund af en sygdom.
Og Det Konservative Folkeparti finder derved, at det her lovforslag netop berører nogle af de væsentlige problemer, der er ved den måde, som brugerbetalingen i vores sundhedsvæsen er organiseret på.
Det Konservative Folkeparti ønsker, at den samlede brugerbetaling inden for sundhedsvæsenet bør analyseres og lægges om, sådan at nogle af de indbyggede fejlkonstruktioner bliver fjernet.
Her tænker vi bl.a. på den historisk betingede opdeling, hvor der næsten er fuld egenbetaling inden for tandbehandling, mens der ikke er nogen som helst egenbetaling inden for andre områder.
Et af målene ved en sådan omlægning af brugerbetalingen er jo således at kunne hjælpe nogle af de persongrupper, som netop på grund af medfødte sygdomme har behov for meget omkostningstung tandbehandling eller anden form for behandling eller noget lignende – altså grupper, som med dette lovforslag kan få noget hjælp.
Grunden til, at vi i Det Konservative Folkeparti så alligevel er forbeholdne over for det her forslag, selv om det går ind og støtter nogle patientgrupper, som har nogle problemer, er primært finansieringen af det her lovforslag, som umiddelbart nok stammer fra øgede skatter og afgifter.
Vi så hellere, at man havde fundet finansiering til det her lovforslag gennem nogle andre former for prioriteringer.
Det er således baggrunden for, at Det Konservative Folkeparti ikke umiddelbart kan støtte det her lovforslag.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2012-01-10:
Det er meget skægt, som man kan læse det samme forskelligt.
Jeg læser alle høringssvarene sådan, at langt de fleste indledningsvis siger, at de er meget, meget glade for, at det her lovforslag er kommet på banen, fordi det sætter tandsundhed på dagsordenen i forhold til nogle mennesker, der har en medfødt sjælden lidelse.
Og så har de nogle kommentarer.
Nogle af de kommentarer går på, at ja, der er også andre grupper, der har store tandlægeregninger, men det kan vi desværre ikke løse for nuværende.
Der er også mennesker, der har en anden definition af, hvad en sjælden sygdom er.
Og ja, der findes flere forskellige definitioner på, hvad en sjælden sygdom er, men der er altså valgt én model, som man kan sige meget klart definerer dem, vi giver et tilskud til nu med det her lovforslag.
Så det føler jeg mig egentlig ret tryg ved.
Liselott Blixt (DF), 2012-01-10:
Jamen så er det, jeg studser over det her med, hvordan man prioriterer for de mennesker, som ikke selv kan gøre for, at de ikke kan få ordnet deres tænder.
Man har fra den nye regerings side prioriteret at sætte 200 mio. kr. af til fertilitetsbehandling, til sterilisation og refertilisation , noget, som vi har diskuteret mange gange.
Man har prioriteret den gruppe.
Man prioriterer det højere, at folk kan få en sterilisation eller bagefter få en refertilisation, eller at folk ikke skal betale 1.500 kr. for at få en fertilitetsbehandling.
Maksimumprisen for egenbetaling i forbindelse med en fertilitetsbehandling var 30.000 kr.
Det er mindre end folk, der behandles for aggressiv paradentose, skal betale.
Er det sådan, man prioriterer i den nye regering, nemlig at det, folk faktisk godt selv kan betale, giver man til, mens man ikke giver til det, folk ikke selv kan betale?
Astrid Krag (S), 2012-01-10:
Mange tak for det.
Og også mange tak for bemærkningerne, der er kommet i dag.
Det er jo bare glædeligt at kunne konstatere, at der synes at være helt bred opbakning til lovforslaget, som jo gennemfører Europa-Parlamentet og Rådets direktiv om kvalitets- og sikkerhedsstandarder for menneskelige organer til transplantation i dansk ret.
Det forventes, at det med de her fælles krav vil blive lettere at udveksle organer landene imellem og dermed jo også at sikre, at der ikke er nogen organer, der er doneret til transplantation, som går tabt.
Det er jo et godt afsæt, at vi har en grundlæggende positiv holdning til det i Danmark, men det er jo også noget, der viser, at vi altså har et potentiale at rykke på, når der er så relativt få tilmeldt donorregistret, i forhold til hvor mange der faktisk udtrykker sig positivt.
Så det er en diskussion, jeg meget gerne tager op med Folketinget.
Benedikte Kiær (KF), 2012-01-10:
Det her er et ganske positivt lovforslag, som gennemfører Europa-Parlamentet og Rådets direktiv om kvalitets- og sikkerhedsstandarder for menneskelige organer til transplantation i dansk ret.
Direktivet kaldes mere mundret for organdirektivet, og formålet med det her direktiv er at skabe nogle fælles rammer og regler for kvalitet og sikkerhed, når det gælder anvendelse af organer til transplantationer.
Det sker bl.a. gennem nogle fælles kvalitetsstandarder for hele den proces, der er ved organtransplantation.
I det hele taget er der tale om et rigtig godt initiativ og et meget positivt tiltag.
Der vil jeg så også fremhæve, at det er meget positivt, at den almindelige praksis og lov i Danmark allerede i meget, meget vid udstrækning i dag dækker de krav, som er listet op i direktivet.
Med de her bemærkninger vil jeg sige, at vi fra konservativ side varmt kan støtte lovforslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2012-01-10:
Ja, jeg skal se, om jeg kan gøre det endnu kortere.
Det kan jeg måske ikke, men jeg kan prøve.
Vi støtter også forslaget.
Det letter udvekslingen af organer, og det øger sikkerheden for patienterne, og det er vi naturligvis positivt indstillet over for.
Men da Det Radikale Venstre bragte spørgsmålet om formodet samtykke op, vil jeg gerne understrege, at det kommer vi aldrig nogen sinde til at støtte.
Kroppen er ikke statens ejendom, den tilhører os selv, og der skal ikke tages beslutninger på vegne af folk, derfor kommer vi aldrig til at gå med til det, men det her forslag støtter vi.
Stine Brix (EL), 2012-01-10:
Der er sagt mange fornuftige ting allerede, og jeg kan på vegne af Enhedslisten sige, at vi er positivt indstillet over for forslaget, og vi bakker op om det.